o podpisu, v imenu Unije, sporazuma o statusu med Evropsko unijo in Črno goro glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Črni gori

Evropska agenda o migracijah temelji na štirih stebrih. Eden med njimi je upravljanje meja: to vključuje boljše upravljanje zunanje meje EU, zlasti na podlagi solidarnosti do držav članic, ki so na zunanjih mejah, in izboljšanje učinkovitosti mejnih prehodov. Okrepljen nadzor meja Črne gore bo pozitivno vplival tudi na zunanje meje EU in na meje Črne gore. Nadaljnja krepitev varnosti na zunanjih mejah je tudi v skladu z evropsko agendo za varnost.

Črna gora je poročala o dobrem čezmejnem sodelovanju, zlasti na tehnični ravni, z vsemi svojimi sosedami in o dobrem napredku pri pogajanjih o vrsti sporazumov s Srbijo, Bosno in Hercegovino ter Hrvaško. S protokolom med ministrstvi za notranje zadeve Črne gore, Albanije in Kosova* je bil v občini Plav ustanovljen skupni center za policijsko sodelovanje, katerega namen je okrepiti čezmejno sodelovanje v boju proti kriminalu na podlagi intenzivnejše izmenjave operativnih informacij in tesnejšega usklajevanja skupnih prizadevanj za varnost. Skupni center za policijsko sodelovanje uradno deluje od 30. maja 2017.

Po drugi strani pa je vzpostavljen delovni dogovor (ki se trenutno posodablja) med Črno goro in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki zajema zlasti redno udeležbo pristojnih črnogorskih organov v skupnih operacijah, ki jih usklajuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo, pri čemer ti delujejo kot opazovalci na ozemlju držav članic.

Države članice so bile obveščene in so lahko izrazile mnenje v ustrezni delovni skupini Sveta.

Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je Svet določil v svojih pogajalskih smernicah, doseženi in da je osnutek sporazuma o statusu za Unijo sprejemljiv.

Pogajanja za sporazum o statusu so se začela in končala 5. julija 2018. Pogajanja se bodo uspešno zaključila s poznejšim parafiranjem sporazuma o statusu.

Evropska komisija je na podlagi pogajalskih smernic, ki jih je sprejel Svet, opravila pogajanja s Črno goro za sporazum o statusu, s katerim bi se vzpostavil pravni okvir, ki bo v primeru potrebnega hitrega odziva omogočal takojšnje ukrepanje na podlagi priprave operativnih načrtov. Čeprav migranti Črne gore trenutno ne uporabljajo pogosto kot tranzitno državo, bi se to lahko spremenilo, kot se je že zgodilo v preteklosti. Mreže organiziranega kriminala hitro prilagajajo svoje poti in metode za tihotapljenje migrantov novim okoliščinam. S sporazumom o statusu bodo pristojni organi Črne gore in držav članic EU, ki jih bo usklajevala Evropska agencija za mejno in obalno stražo, v veliko boljšem položaju za hiter odziv na takšen možen razvoj dogodkov.

V skladu s členom 54(4) Uredbe (EU) 2016/1624 Unija v primerih, ko je predvideno, da bodo evropske skupine mejne in obalne straže napotene v tretjo državo zaradi izvajanja ukrepov, pri katerih bodo člani skupin imeli izvršilna pooblastila, ali kadar izvajanje drugih ukrepov v tretji državi zahteva takšno pooblastilo, z zadevno tretjo državo sklene sporazum o statusu. Ta sporazum o statusu zajema vse vidike, potrebne za izvajanje teh ukrepov. Zlasti mora določati obseg operacije, civilno in kazensko odgovornost ter naloge in pooblastila članov skupin. Sporazum o statusu zagotavlja celovito spoštovanje temeljnih pravic med temi operacijami.

Člen 54(3) Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži določa, da lahko Evropska agencija za mejno in obalno stražo usklajuje operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami pri upravljanju zunanjih meja. V zvezi s tem lahko izvaja ukrepe na zunanjih mejah, ki vključujejo eno ali več držav članic in tretjo državo, ki meji vsaj na eno od teh držav članic, ob soglasju navedene sosednje tretje države, vključno na ozemlju navedene tretje države.

Sporazum o statusu bo omogočil, da v primeru nenadnega velikega pritoka migrantov Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Črno goro napoti evropske skupine mejne in obalne straže, kar bo nadomestilo dvostranske napotitve enot s strani držav članic.

Ne ta sporazum ne nobeno dejanje, ki ga pri njegovem izvajanju storita pogodbenici ali je storjeno v njunem imenu, vključno s pripravo operativnih načrtov ali sodelovanjem v čezmejnih operacijah, v ničemer ne vpliva na status in razmejitev ozemelj držav članic Evropske unije in Črne gore v skladu z mednarodnim pravom.

Evropske skupine mejne in obalne straže se lahko napotijo na ozemlje Črne gore le v regije, ki mejijo na zunanje meje EU, člani skupine pa imajo izvršilna pooblastila na tistih območjih Črne gore, ki so določena v operativnem načrtu.

Evropska agencija za mejno in obalno stražo, Črna gora in države članice, ki bodo sodelovale v posameznem ukrepu, ob koncu vsakega ukrepa sestavijo poročilo o uporabi določb sporazuma, vključno z določbami glede obdelave osebnih podatkov.

V oceni finančnih posledic, priloženi predlogu uredbe o evropski mejni in obalni straži, so odhodki Evropske agencije za mejno in obalno stražo ocenjeni na povprečno 6,090 milijona EUR na leto v obdobju 2017–2020 za okrepljeno sodelovanje s tretjimi državami (vključno z možnimi skupnimi operacijami s sosednjimi državami).

Sporazum o statusu sam po sebi nima finančnih posledic. Dejansko bodo šele s konkretno napotitvijo evropskih skupin mejne in obalne straže na podlagi operativnega načrta in ustreznega sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev nastali stroški, ki jih nosi proračun Evropske agencije za mejno in obalno stražo. Prihodnje operacije na podlagi sporazuma o statusu se bodo financirale iz lastnih sredstev Evropske agencije za mejno in obalno stražo.

Osnutek sporazuma o statusu vsebuje določbe, ki zagotavljajo, da so zaščitene temeljne pravice oseb, na katere se nanašajo ukrepi članov skupin, vključenih v operacije, ki jih usklajuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo.

Uvedbo ukrepa lahko predlaga Agencija. Pristojni organi Črne gore lahko Agencijo zaprosijo, naj razmisli o uvedbi ukrepa. Za izvajanje ukrepa je potrebno soglasje pristojnih organov Črne gore in Agencije.

Operativni načrt

Pred vsako skupno operacijo ali hitrim posredovanjem na mejah se morata Agencija in Črna gora dogovoriti o operativnem načrtu. Operativni načrt mora odobriti tudi država članica oziroma države članice, ki mejijo na operativno območje.

V načrtu se podrobno opredelijo organizacijski in postopkovni vidiki skupne operacije ali hitrega posredovanja na mejah, vključno z opisom in oceno razmer, operativnim namenom in operativnimi cilji, operativnim konceptom, vrsto tehnične opreme, ki se uporabi, načrtom izvajanja, sodelovanjem z drugimi tretjimi državami ter drugimi agencijami in organi Unije ali mednarodnimi organizacijami, določbami glede temeljnih pravic, vključno z varstvom osebnih podatkov, usklajevalno, poveljevalno, nadzorno, komunikacijsko in poročevalno strukturo, organizacijsko ureditvijo in logistiko, ocenjevanjem ter finančnimi vidiki skupne operacije ali hitrega posredovanja na mejah. Ocenjevanje skupne operacije ali hitrega posredovanja na mejah skupaj izvajata Črna gora in Agencija.

Naloge in pooblastila članov skupine

Skupine so načeloma pooblaščene za opravljanje nalog in izvajanje izvršilnih pooblastil, potrebnih za nadzor meje in operacije vračanja. Spoštujejo zakone in druge predpise Črne gore.

Skupine delujejo na ozemlju Črne gore le v skladu z navodili mejnih policistov ali drugega ustreznega osebja Črne gore in v njihovi navzočnosti. Črna gora lahko člane skupine izjemoma pooblasti, da delujejo v njenem imenu.

Člani skupine, kjer je primerno, nosijo lastne uniforme z vidno osebno identifikacijo in na rokavu uniforme moder trak z oznakama Evropske unije in Agencije. Prav tako morajo pri sebi imeti akreditacijsko listino, da jih lahko nacionalni organi Črne gore brez težav identificirajo.

Člani skupine lahko nosijo službeno orožje, strelivo in opremo, kakor so pooblaščeni v skladu z nacionalnim pravom svoje države. Črnogorski organi Agencijo vnaprej obvestijo o dovoljenem službenem orožju, strelivu in opremi ter o pogojih za njihovo uporabo.

Člani skupine lahko uporabijo silo, vključno s službenim orožjem, strelivom in opremo, s soglasjem svoje države in črnogorskih organov, ob prisotnosti črnogorskih mejnih policistov ali drugega ustreznega osebja in v skladu z nacionalno zakonodajo Črne gore. Črnogorski organi lahko pooblastijo člane skupine, da uporabijo silo tudi, kadar črnogorski mejni policisti niso prisotni.

Črna gora lahko članom skupine dovoli vpogled v svoje nacionalne zbirke podatkov, če je to potrebno za izpolnjevanje operativnih ciljev, določenih v operativnem načrtu. Črnogorski organi pred napotitvijo članov skupine Agencijo obvestijo o nacionalnih zbirkah podatkov, ki se lahko uporabljajo v skladu z nacionalno zakonodajo Črne gore o varstvu podatkov.

Odlog in prekinitev ukrepa

Agencija in črnogorski organi lahko odložijo ali prekinejo izvajanje ukrepa, če menijo, da druga pogodbenica ne spoštuje določb sporazuma ali operativnega načrta.

Privilegiji in imunitete članov skupine

Člani skupine uživajo imuniteto pred kazensko jurisdikcijo Črne gore za vsa dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti (v službenem času). Take imunitete ne bodo uživali za dejanja, ki so jih storili zunaj opravljanja uradnih dolžnosti (zunaj službenega časa).

V operativnem načrtu se natančno določijo ukrepi, ki so deležni imunitete pred kazensko jurisdikcijo Črne gore.

Če je član skupine obdolžen storitve kaznivega dejanja, izvršni direktor Agencije pred začetkom postopka pred sodiščem pristojnim sodnim organom Črne gore potrdi, ali je bilo zadevno dejanje storjeno pri opravljanju uradnih dolžnosti ali ne. Izvršni direktor Agencije sprejme odločitev po natančni preučitvi morebitnih izjav, ki jih dajo pristojni organ države članice, ki je napotila zadevnega mejnega policista ali drugo ustrezno osebje, in pristojni organi Črne gore. Potrditev s strani izvršnega direktorja Agencije je za pristojne organe Črne gore zavezujoča.

Privilegiji, ki se podelijo članom skupine, in imuniteta pred kazensko jurisdikcijo Črne gore ne pomenijo tudi imunitete pred jurisdikcijo matične države članice.

Podobna ureditev velja za civilno in upravno odgovornost članov skupine.

Imuniteto članov skupin pred kazensko, civilno in upravno jurisdikcijo Črne gore lahko odvzame država članica, ki je napotila zadevnega mejnega policista ali drugo ustrezno osebje. Takšen odvzem mora biti vedno izrecen.