SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 2.7.2008 
SEC(2008) 2157 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
priložen  
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
  
Prenovljena socialna agenda: 
Priložnosti, dostopnost in solid arnost v Evropi 21. stoletja 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
{COM(2008) 412 kon č.} 
{SEC(2008) 2156}  
 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA 
1. U VOD 
Komisija je v sporo čilu Agenda državljanov:  doseganje rezultatov za Evropo1 poudarila, da 
mora Evropska unija analizirati trenutne ko renite spremembe v naši družbi in razviti 
trajnostne odgovore na vseh ravneh, da bo kos izzivom, s katerimi se soo čata evropsko 
gospodarstvo in družba. Na podlagi tega je Komisija temeljito preu čila stanje evropske 
družbene realnosti2, da je opredelila glavne  spremembe pri zaposlovanj u, družinski strukturi, 
življenjskem slogu in tradic ionalnih strukturah pomo či, ki odražajo vedno ve čji pritisk 
demografskih sprememb. 
Na podlagi rezultatov tega obširnega posve tovanja je zdaj treba odgovoriti na klju čno 
vprašanje, ali obstoje či pristopi zagotavljajo ustrezen od ziv na nove izzive. Komisija je v 
sporočilu Priložnosti, dostopnost in so lidarnost: nova družbena vizi ja za Evropo 21. stoletja3 
predstavila prvotni odziv na nove izzive, ki temelji na rezultatih posvetovanja o evropski 
družbeni realnosti. V novembrskem sporo čilu o novi socialni viziji je  Komisija tudi navedla, 
da bo do sredine leta 2008 prip ravila prenovljeno socialno ag endo, ki je predmet te ocene 
učinka, v pomo č doseganju konkretnih rezultatov za evropske državljane. 
Ker je ta pobuda predvsem politi čne narave, je ocena u činka sorazmerna s predvidenim 
namenom. Kot takšna ne vsebuje natan čne kvantitativne ocene u činkov, ampak je omejena na 
splošno analizo možnih u činkov glede kakovosti. Ocena u činka upošteva tudi pripombe 
odbora Komisije za oceno u činka.  
2. O ZADJE  
Eno od izhodiš č za prenovljeno socialno agendo je socialna agenda za obdobje 2005–2010, ki 
jo je Komisija sprejela leta 20054. Komisija je zdaj izvedla vse ukrepe, na črtovane v socialni 
agendi za obdobje 2005–2010. Poleg tega je februarja 2007 za čela javno posvetovanje o 
evropski družbeni realnosti. Na podlagi prvot nih rezultatov posvetova nja so bili v sporo čilu 
Priložnosti, dostopnost in solid arnost: nova družbena vizija  za Evropo 21. stoletja, sprejetem 
novembra 2007, oblikovani številni  možni odzivi na zaskrbljujo če družbene izzive v Evropski 
uniji. Po tem posvetovanju je Komisija napove dala, da bo do sredine leta 2008 pripravila 
prenovljeno socialno agendo. Na podlagi približno 150 prispevkov, ki so prispeli do sredine 
marca 2008, je Komisija objavila zbirno poro čilo5. Komisija je upoštevala tudi mnenja drugih 
evropskih institucij in teles ter ustreznih za interesiranih strani, med drugim izraženih na 
forumu o socialni agendi 5. in 6. maja 20086. 
                                                 
1 COM(2006) 211. 
2 „Evropska družbena realnost, posvetovalni dokument Urada svetovalcev za evropsko politiko“, na voljo 
na strani: http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_rea lity_stocktaking/docs/background_document_en.pdf. 
3 COM(2007) 726. 
4 COM(2005) 33. 
5 Glej http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_reality_stocktaking/index_en.htm# , SEC(2008) 1896 ali 
kratko razli čico iz Priloge 2 poro čila o oceni u činka. 
6 http://ec.europa.eu/employment_social/emplw eb/social_agenda/ec_conference_en.html. 
 
SL 3   SL 3. O PREDELITEV PROBLEMA  
Novembra 2007 je Komisija v sporo čilu o socialni viziji pripra vila prvi pregled družbene 
realnosti na podlagi teko čega pregleda stanja družbene realnos ti. Ugotovila je, da je evropska 
družba podvržena hitrim in temeljitim spremembam na gospodarskem in družbenem področju. Na te spremembe vplivajo mo čne zunanje sile, kot sta globalizacija in podnebne 
spremembe, pa tudi notranje sile, kot sta de mografski in družbeni razvoj. Posledice so 
naslednje: 
• Mladi nimajo najboljšega izhodiš ča za začetek v življenju
: kljub dejstvu, da imajo mladi v 
EU danes na voljo številne možnosti, je da našnja generacija mladih v posebno neugodni 
situaciji. Leta 2005 je revš čina ogrožala 19 % otrok v EU v primerjavi s 16 % celotnega 
prebivalstva EU. Veliko preve č mladih ne more razviti vseh svojih sposobnosti in uspešno 
vstopiti na trg dela, šolo pa zapustijo brez formalne izobrazbe . Brezposelnost mladih ostaja 
resen problem. 
• Državljani nimajo znanj in spretnosti, potrebnih za kariero v družbi znanja : čeprav je EU v 
dobrem položaju, da izkoristi globalizac ijo, prinaša globalizacija neenakomerno 
razporejene koristi in ustvar ja strah. EU mora državljanom  pomagati tako, da jim ponudi 
sredstva, s katerimi se bodo la hko prilagodili spreminjajo či se realnosti,  ter izkazati 
solidarnost s prikrajšanimi, da se tudi najbolj ranljivim zagotovijo možnosti. 
• EU ni odgovorila na demograf ski izziv in izziv na podro čju zdravja : zaradi boljših 
zdravstvenih in delovn ih razmer zdaj vedno ve č Evropejcev živi dlje in bolj zdravo, 
uživajo pa tudi daljšo in aktivnejšo upokojitev. Kljub priseljevanju iz tretjih držav se bo 
celotno število prebivalstva EU rahlo zmanjš alo in postalo starejše. Zato je trajnost 
pokojnin glavni izziv za pri hodnost sistemov socialne zaš čite. 
• Socialna izklju čenost je še vedno prisotna v mnogih delih evropske družbe : življenjske 
priložnosti v današnji družbi  niso enako porazdeljene. U činkovit in enak dostop do 
zaposlitve, vseživljenjsko u čenje ter socialne in zdravstv ene storitve se v EU izrazito 
razlikujejo, velik delež prebiv alstva EU pa ima resne težave pri doseganju dostojnega 
življenjskega standarda in iskanju dela . Leta 2004 je okrog 100 milijonov Evropejcev 
zaslužilo manj od srednje vrednosti dohodka v EU , ki znaša približno 8 000 EUR na leto.  
• Diskriminacija na podlagi spola ali drugih razlogov se nadaljuje : Evropa je v zadnjih letih 
naredila znaten napredek na podro čju enakosti med spoloma. Vendar je na trgu dela še 
vedno veliko neenakosti pri usklajevanju de la in zasebnega življenja, socialni zaš čiti in 
socialni izklju čenosti, zdravju, p odjetništvu, politi čnem in gospodarskem odlo čanju ter pri 
znanosti in tehnologiji. Poleg tega se zaš čita proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti, 
starosti, spolne usmerje nosti in vere ali prepri čanja zunaj podro čja zaposlovanja razlikuje 
med državami članicami. 
• EU mora bolj spodbujati soci alno razsežnost globalizacije : mednarodna organizacija dela 
poroča, da mnogo ljudi na svetu, zlasti žen sk, kljub gospodarski rasti in pove čevanju 
števila delovnih mest nima dostopa do ustrezn e zaposlitve in delovnih razmer. Ocenjuje se, 
da 487 milijonov delavcev, kar predstavlja 16,4 odstotka vseh  delavcev, še vedno ne 
zasluži dovolj, da bi lahko sebi in svojim družinam omogo čili življenje nad pragom 
revščine, ki znaša 1 USD na osebo na da n. EU mora še naprej sprejemati odlo čne ukrepe 
za oblikovanje mednarodne agende, da bo odražala  naše interese in vrednote, med drugim 
kot del „agende za dostojno delo“. 
 
SL 4   SL • Za odziv na novo družbeno realnost je treb a uporabiti politike in instrumente EU : Poleg 
politik na podro čju zaposlovanja in social nih zadev imajo velik soci alni vpliv tudi politike 
na podro čju okolja, makroekonomije, notranjega trga, izobraževanja ali raziskav. Ob 
upoštevanju nove družbene realnosti, ki je ve čstranska in kompleksna, se postavlja 
vprašanje, ali obstajajo možnosti za bolj poveza no medsektorsko ukrepanje na ravni EU, ki 
bi združevalo vse ustrezne politike, in ali je tr eba preoblikovati sredstva , ki so na voljo EU 
za podporo in dopolnjevanje dejavnosti držav članic. 
4. C ILJI 
Na opredeljene probleme se mora EU odzvati s prizadevanjem za izboljšanje blaginje in 
kakovosti življenja evropskih državljanov ob upoštevanju na čela subsidiarnosti in 
sorazmernosti z: 
• izboljšanjem življenjskih  priložnosti mladih, 
• spodbujanjem novih znanj in spretnosti za nova de lovna mesta, kariere in boljšo zaposlitev, 
• spodbujanjem daljšega in bolj zdravega življenja, 
• bojem proti revš čini in socialni izklju čenosti, 
• nadaljnjim prizadevanjem za enakost med spoloma in enake možnosti, 
• oblikovanjem mednarodne agende za  spodbujanje evropskih vrednot, 
• zagotavljanjem ustreznega razmerja politik in pove čevanjem u činkovitosti instrumentov 
EU. 
Zgoraj omenjeni cilji so popolnoma skladni s politikami in strategijami EU, zlasti s 
prenovljeno lizbonsko strategijo za ra st in delovna mesta, strate gijo trajnostnega razvoja EU 
in enotnim trgom , ter jih tudi podpirajo. 
5. G LAVNE MOŽNOSTI POLITIK  
V skladu s Pogodbo ES so države članice najbolj odgovorne za spremembe politik, ki so 
potrebne za odziv na novo družbeno  realnost in izpolnjevanje ustreznih ciljev iz oddelka 4. 
Zato se postavlja temeljno vprašanje, ali naj EU še naprej podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic in na kakšen na čin. Ocena u činka obravnava tri možnosti: 
• Možnost 1: „Brez spremembe pristopa 
– brez spremembe politike“ : to pomeni 
nadaljevanje izvajanja pravnega reda Skupnosti  in sprejemanje mnenja, da se pravni red 
Skupnosti že ustrezno odziva na novo družbeno realnost ter da ni potrebe po i) novi 
evropski zakonodaji (ali njenem preob likovanju), ii) preoblikovanju obstoje čih 
instrumentov na ravni EU in iii) ve čji povezanosti politik EU. 
• Možnost 2: „Brez spremembe pristopa – sprememba politike“ : Komisija bi tako kot pri 
možnosti 1 še naprej izvajala obstoje či pravni red Skupnosti. Vendar bi za razliko od 
možnosti 1 možnost 2 pomenila, da se obstoje či pravni red Skupnosti ne odziva ustrezno 
na novo družbeno realnost in da je treb a predložiti prenovljeno socialno agendo  (z 
 
SL 5   SL zakonodajnimi in nezakonodajnimi pobudami), da se nova družbena realnost upošteva 
predvsem pri zaposlovanju, socialnih zadevah in  enakih možnostih. Sprejeti bi bili tudi 
novi ukrepi na drugih podro čjih politik s socialnim u činkom (na primer izobraževanje, 
zdravstvo, informacijska družba in notranji trg), čeprav ločeno od prenovljene socialne 
agende.  
• Možnost 3: „Sprememba pristopa – sprememba politike“ : Komisija bi tako kot pri 
možnostih 1 in 2 še naprej izvajala obstoje či pravni red Skupnosti. Vendar bi za razliko od 
možnosti 2 možnost 3 pomenila, da ve čsektorska narava problemov, ki izhajajo iz nove 
družbene realnosti, zahteva celovito vklju čitev vseh ustreznih politik EU, ki niso omejene 
zgolj na izobraževanje, socialne zadeve in enake možnosti, ampak zajemajo tudi zdravstvo, 
izobraževanje, informacijsko družbo, notran ji trg, makroekonomske politike, okolje in 
zunanje politike. Možnost 3 bi pomenila predložitev prenovljene socialne agende , ki bi 
združevala vse ustrezne politike, in izkoriš čanje tako ustvarjenega potenciala na osnovi 
treh stebrov: priložnosti , dostopnost in solidarnost. 
6. P RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Pri možnosti 1 bi se trenutni pravni red in politike Skupnosti ohran jali v sedanji obliki, 
medtem ko bi bilo upoštevanje nove  družbene realnosti prepuš čeno predvsem državam 
članicam. Neprilagoditev politik EU novi druž beni realnosti lahko srednje- in dolgoro čno 
negativno vpliva na štirih ravneh (gos podarski, socialni, okoljski in politi čni). EU ne bi ve č 
imela spodbujevalne vloge za spremembe in ne bi upoštevala nov ih problemov. S stališ ča 
upravljanja EU Komisija ne bi  izpolnila svoje obveznosti do iz boljšanja blaginje evropskih 
državljanov kljub njihovemu pri čakovanju. To bi lahko resno spodkopalo legitimnost EU. 
Pri možnosti 2 bi Komisija predložila prenov ljeno socialno agendo, ki bi bila omejena na 
področja zaposlovanja, socialnih zadev in enakih  možnosti. Analiza gospodarskih, socialnih 
in okoljskih vidikov je pokazala, da bi bil splošni u činek pozitiven. EU bi sicer opazno 
obravnavala skrbi državljanov EU, vendar bi bil splošni u činek ukrepanja EU verjetno omejen 
zaradi pomanjkanja celovitosti (nevklju čitev drugih politik pri odzivu na novo družbeno 
realnost) in odzivnosti (neupoštevanje vseh pri čakovanj državljanov).  
Pri možnosti 3 bi EU pri odzi vu na novo družbeno realnost vklju čila vse ustrezne politike. To 
bi omogo čilo sinergije med politikami EU. Poleg tega  bi bilo ukrepanje EU zelo celovito 
(presegalo bi podro čja zaposlovanja, socialnih zadev in enakih možnosti), odzivno in 
dosledno. Ne bi ustvarjalo novega procesa na ravni EU. Namesto tega bi podpiralo obstoje če 
procese, vklju čno s prenovljeno lizbonsko strategijo  za „rast in delovna mesta“.  
Podpiralo bi dejavnosti držav članic in spoštovalo na čelo subsidiarnosti in sorazmernosti. 
Nenazadnje analiza u činkov jasno kaže, da bi preoblikovanje obstoje čih instrumentov nadvse 
povečalo učinkovitost in uspešnost ukrepanja EU.  
Če povzamemo, je možnost 3 („prenovljena soci alna agenda za prilo žnosti, dostopnost in 
solidarnost“) najprimernejša. 
 
SL 6   SL 7. D ODANA VREDNOST IN SUBSIDIARNOST  
Države članice so najbolj odgovorne za spremembe politik, ki so potrebne za odziv na novo 
družbeno realnost. Vendar je pos vetovanje o evropski družbeni  realnosti potrdilo, da je 
zaupanje državljanov v evropski projekt odvis no od verodostojnih socialnih politik na 
evropski ravni. V skladu z zahtevami po subsidia rnosti in sorazmernosti naj bi EU še naprej 
ukrepala le, kadar se dokaže dodana vrednost ukrepov.  
Toda to ne izklju čuje bolj proaktivne vloge na ravni EU, s katero se pospešijo spremembe ter 
upravljajo, podpirajo in spremljajo potrebne refo rme. Kot del prenovljene socialne agende 
namerava Komisija predstaviti konkretne nove pobude hkrati s sporo čilom ali za poznejše 
sprejetje. Komisija bo po potrebi izvedla ocene u činkov posebnih pobud v skladu s 
smernicami Komisije o oceni u činka7. Posami čne ocene u činkov bodo podrobneje 
obravnavale vidike subsidia rnosti in dodane vrednosti.  
Dodano vrednost EU v prvi vrsti sestavljajo: 
• določitev okvirov polit ike za ukrepanje,  
• podpiranje evropskih vrednot in zag otavljanje enakovrednih pogojev, 
• izmenjava izkušenj in dobrih praks, 
• podpiranje ukrepov na lokalni, re gionalni in državni ravni,  
• ozaveščanje in oblikovanje mo čne baze znanja. 
8. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Prenovljena socialna agenda za „priložnosti , dostopnost in solidarnos t“ ne ustvarja lo čenega 
procesa. Podpira teko če procese in je tesno povezana s temi procesi, kot so lizbonska 
strategija za „rast in delovna mesta“, „strategija  trajnostnega razvoja“ in  enotni trg, ter procesi 
odprte metode koordinacije na podro čjih socialne zaš čite in socialne vklju čenosti, 
izobraževanja in mladine. Lo čeni mehanizmi spremljanja, poro čanja in vrednotenja obstajajo 
za vse te procese. Tako mora ostati tudi v prihodnje, brez uvedbe dodatnega mehanizma za 
poročanje o izvajanju prenov ljene socialne agende. 
Prenovljeno socialno agendo spremljajo št evilne zakonodajne in  nezakonodajne pobude, h 
katerim pogosto spadajo ocene u činkov ter mehanizmi spremljanja in vrednotenja. Zato ne bo 
nobenega dodatnega procesa za sp remljanje in vrednotenje posami čnih pobud, čeprav bo 
usklajenost med njimi zagotovljena.  
Komisija bo leta 2010 predstavila poro čilo o izvajanju prenovljene  socialne agende. To 
poročilo naj bi vklju čevalo vrednotenje izvajanja nove hori zontalne socialne klavzule iz 
Lizbonske pogodbe. Na osnovi tega bo Komisija predložila sporo čilo o pregledu prenovljene 
socialne agende za „priložnos ti, dostopnost in solidarnost“. 
                                                 
7 SEC(2005) 791.