POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju Uredbe (ES) št. 1445/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o uvedbi skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo

(Besedilo velja za EGP)

1. Uvod

To poročilo vsebuje pregled določb Uredbe (ES) št. 1445/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o uvedbi skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo (v nadaljnjem besedilu: Uredba), kot je zahtevano v členu 14 Uredbe.

V tem poročilu so povzeti stanje izvajanja Uredbe in različne spremembe od njenega sprejetja. V njem je predlagana revizija regulativnega okvira za paritete kupne moči, da bi se upoštevale te spremembe in bi se regulativni okvir uskladil z Lizbonsko pogodbo.

2. Ozadje

Paritete kupne moči (PKM) so kazalniki razlik v ravneh cen med državami. Z njimi je izraženo, koliko denarnih enot neka količina blaga in storitev stane v različnih državah. PKM se lahko uporabljajo kot količniki za pretvorbo valut, s katerimi se odhodki, izraženi v nacionalnih valutah, pretvarjajo v umetno skupno valuto (standard kupne moči, SKM), s čimer se odpravi učinek razlik v ravni cen med državami.

Uporabljajo se zlasti za:

· pretvarjanje agregatov nacionalnih računov v primerljive agregate v smislu obsega. PKM se lahko uporabljajo zlasti za primerjavo bruto domačega proizvoda (BDP) različnih držav, ne da bi na te podatke vplivale različne ravni cen v teh državah;

· analizo relativnih ravni cen v posameznih državah. V ta namen se PKM deli s trenutnim nominalnim deviznim tečajem, da se dobi indeks ravni cen (IRC), ki izraža raven cen neke države v primerjavi z drugimi državami.

PKM imajo tudi pomembno upravno vlogo. Uporabljajo se pri določanju meril za upravičenost v okviru strukturnih skladov in Kohezijskega sklada. Glavni kazalnik, ki se uporablja za določanje upravičenosti do sredstev iz strukturnih skladov, je regionalni BDP na prebivalca, deflacioniran s PKM, medtem ko se pri Kohezijskem skladu uporablja bruto nacionalni dohodek (BND), deflacioniran s PKM.

Mednarodni denarni sklad (MDS) uporablja PKM pri določanju kvot za njegove članice. Od kvote posamezne države je med drugim odvisno, koliko finančnih sredstev mora ta država zagotoviti MDS. Utež BDP, deflacioniranega s PKM, v formuli za izračun kvote je 20 %.

Eurostat pripravi podatke o letnih PKM za 37 držav: 27 držav članic EU, tri države članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), eno državo pristopnico, štiri države kandidatke in dve potencialni državi kandidatki[1]. Izračunavanje PKM je večstranski postopek, pri katerem sodelujejo nacionalni statistični uradi sodelujočih držav, Eurostat ter Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Ta postopek se imenuje „program PKM“.

Eurostat izračunava PKM od sedemdesetih let 20. stoletja, vendar pa je bila trdna pravna podlaga za program PKM zagotovljena šele leta 2007 s sprejetjem Uredbe. Z njo je bil kodificiran večji del prakse v tistem obdobju, s čimer so bili zagotovljeni stalno zbiranje osnovnih podatkov in izračun ter razširjanje PKM. Njena glavna nova značilnost je bila vzpostavitev formaliziranega sistema za nadzor kakovosti.

Od leta 2007 se program PKM razvija naprej. Nova metodologija je že uvedena ali pa bo kmalu uvedena na več pomembnih področjih, kot so izobraževanje, zdravstvo, energetika in gradbeništvo (glej oddelek 4.2).

Program PKM je tesno povezan z Eurostatovim programom nacionalnih računov, saj temelji na Evropskem sistemu računov (ESR). Sprejetje različice ESR iz leta 2010 in njeno izvajanje v letu 2014 bosta upoštevana tudi v programu PKM.

Člen 14 Uredbe določa, da je treba določbe Uredbe pregledati pet let po njenem začetku veljavnosti. Poleg tega navedeni člen določa: „Po potrebi se revidirajo na podlagi poročila in predloga Komisije, predloženih Evropskemu parlamentu in Svetu“. To poročilo vključuje predlog za revizijo Uredbe in več predlogov za njeno izvedbo.

3. Izvajanje Uredbe

3.1. Posredovanje osnovnih podatkov

Vse države članice EU in države Efte v celoti izpolnjujejo zahteve glede pošiljanja podatkov iz Uredbe. To vključuje njihovo popolnost, pogostost, pravočasnost in spoštovanje minimalnih standardov kakovosti iz Priloge I k Uredbi.

Vse države pristopnice in države kandidatke (razen Črne gore) prav tako že izpolnjujejo vse pogoje. Črna gora in obe državi Zahodnega Balkana, ki sta potencialni državi kandidatki, že delno ali v celoti izpolnjujejo zahteve. Glavne ugotovljene pomanjkljivosti v teh državah so povezane z zagotavljanjem podrobnih podatkov o nacionalnih računih.

3.2. Izračun in razširjanje PKM

Eurostat izračunava in razširja PKM vsako leto, kar je pogosteje od minimalnih zahtev iz Uredbe. Prve ocene PKM za leto t so objavljene junija leta t+1, naknadne revizije pa decembra leta t+1, decembra leta t+2 in decembra leta t+3 (končne ocene). Te končne PKM se v skladu z Uredbo naknadno ne revidirajo več.

Eurostat objavi PKM, indekse ravni cen, indekse obsega na prebivalca in več drugih kazalnikov za 60 kategorij.

3.3. Metodološki priročnik

Eurostat mora v skladu z Uredbo pripraviti in posodabljati metodološki priročnik. Prva različica metodološkega priročnika Eurostata in OECD o paritetah kupne moči (Eurostat-OECD Methodological Manual on Purchasing Power Parities) je bila objavljena konec leta 2006. Leta 2012 je bil priročnik v celoti revidiran in posodobljen v skladu z najnovejšo metodologijo. Na voljo je na spletišču Eurostata[2].

3.4. Nadzor kakovosti

Z Uredbo (člen 7) je bil v program PKM uveden uradni postopek nadzora kakovosti. Vse države so pripravile strukturiran sklop dokumentacije o svojih virih in metodah za zbiranje in zagotavljanje osnovnih podatkov. Ta sklop dokumentacije vključuje poročilo o raziskovanju za vsako raziskovanje cen blaga široke potrošnje (glej oddelek 5 Priloge I k Uredbi) ter „seznam“ virov in metod s popolnim opisom načina izvajanja Uredbe (glej odstavek 5.3.1 Priloge I k Uredbi). Struktura obeh vrst informacij je določena v Uredbi Komisije (EU) št. 193/2011 z dne 28. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1445/2007 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s sistemi za nadzor kakovosti, ki se uporabljajo pri paritetah kupne moči. Podlaga za to uredbo Komisije je člen 7(4) Uredbe.

Eurostat je prakse držav članic začel formalno ocenjevati leta 2011 (glej odstavek 5.3.2 Priloge I k Uredbi), tj. po obdobju, v katerem so države pripravile svoje sezname. Do konca leta 2012 je bilo obiskanih in ocenjenih 10 držav. Poročila o oceni so na voljo na spletni strani Eurostata. Te ocene vključujejo poglobljeno analizo virov in metod, ki jih uporablja posamezna država, ter preverjanje njihove skladnosti z Uredbo in metodološkim priročnikom.

3.5. Financiranje

PKM so v bistvu mednarodni statistični podatki in imajo omejen nacionalni namen. Zato člen 13 Uredbe določa, da države članice od Komisije prejmejo finančni prispevek. Ta prispevek znaša največ 70 % stroškov, upravičenih do subvencioniranja v skladu s pravili Komisije o nepovratnih sredstvih.

Komisija predlaga ohranitev te finančne podpore, ki je potrebna za zagotavljanje vzdržnosti programa PKM.

4. Spremembe od sprejetja Uredbe

4.1. Tekoči pregled

Tekoči pregled programa PKM je bil izveden leta 2010 v okviru Eurostatovega okvira za zagotavljanje kakovosti. Vključeval je raziskovanje med uporabniki, raziskovanje med partnerji (zlasti nacionalnimi statističnimi uradi) in samooceno, ki jo je izvedel Eurostat. Povzetek končnega poročila je na voljo na spletišču Eurostata[3].

Pri pregledu je bilo ugotovljeno, da imajo uporabniki in partnerji dobro mnenje glede kakovosti objavljenih PKM. V poročilu je navedeno:

„Izračunavanje evropskih PKM temelji na uredbi o PKM, kar zagotavlja visoko raven usklajenosti podatkov o PKM. Poleg tega zbiranje podatkov temelji na zanesljivi metodološki podlagi ter je skladno z dobro uveljavljenimi evropskimi in mednarodnimi opredelitvami in nomenklaturami. Delo v okviru programa PKM učinkovito organizirata, usklajujeta in vodita Eurostat in OECD. Obremenitev posameznikov ali podjetij glede poročanja je zelo majhna. Zaradi uporabe skupnih programskih orodij za upravljanje seznama dobrin, vnos in potrjevanje podatkov ter standardov glede posredovanja podatkov je znatno olajšano delo Eurostata in njegovih partnerjev.“

V poročilu o pregledu je naveden sklop priporočil, ki jih spremlja Eurostat.

4.2. Nova metodologija na posebnih področjih

Metodologija za primerjavo cen ter obsega različnega blaga in storitev med državami se stalno spreminja.

· Na področju izobraževanja je Eurostat novo metodologijo uvedel leta 2008. Uporablja se za neposredno merjenje obsega proizvodov, pri čemer PKM ne temeljijo več na cenah produkcijskih faktorjev (kot so plače učiteljev). Ta metoda se za PKM uporablja od referenčnega leta 2005.

· Na področju zdravstva bo leta 2013 uvedena nova metodologija, razvita v sodelovanju z OECD, in sicer za referenčno leto 2010 in naslednja referenčna leta. Ta nova metoda temelji na ocenjevanju okvirnih cen sklopa standardnih zdravstvenih storitev.

· V gradbeništvu je bil način izvajanja raziskovanj spremenjen leta 2010 z razširitvijo zbiranja podatkov na obdobje dveh let in istočasnim zmanjšanjem števila gradbenih projektov, vključenih v določanje cene.

· Poleg tega na področju energetike (natančneje na področju porabe plina in električne energije) Eurostat preučuje sinergijo s statističnimi podatki o cenah energije[4].

Metodologija se stalno izboljšuje in se bo izboljševala še naprej. Vendar je po vsaki uvedbi nove metode prekinjena časovna vrsta PKM, ker podatki pred uvedbo novosti niso več v celoti primerljivi s podatki, pripravljenimi po njej[5]. Uredba v členu 9(4) določa, da se objavljene končne PKM na splošno ne revidirajo. Eurostat zaradi tega člena dejansko svojim uporabnikom ne more zagotavljati boljše storitve, ki bi jo lahko zagotavljal, če bi se nova metoda uporabila za čim starejšo serijo. Zato je v tem poročilu predlagano, da se preuči, ali bi bilo mogoče politiko Uredbe o reviziji omiliti.

Zaradi sprejetja nove metodologije na vseh teh področjih je treba prilagoditi klasifikacijo osnovnih kategorij v Prilogi II k Uredbi.

4.3. Klasifikacija individualne potrošnje po namenu (COICOP)

Za izračune PKM so izdatki gospodinjstev za potrošnjo razčlenjeni v kategorije, ki temeljijo na klasifikaciji individualne potrošnje po namenu (COICOP).

Mednarodno dogovorjena različica COICOP je razčlenjena na štirimestno raven ali na raven razredov. To ni dovolj podrobno za nekatere vrste statistične uporabe, zato so na voljo posamezne različice COICOP na petmestni ravni ali na ravni podrazredov.

V Evropski uniji so bile razvite tri petmestne različice COICOP: ena za raziskovanja o potrošnji gospodinjstev (HBS), ena za harmonizirani indeks cen življenjskih potrebščin (HICP) in ena za PKM. Te tri različice niso enake, kar negativno vpliva na primerljivost med temi tremi statističnimi področji. Uskladitev COICOP-PKM in COICOP-HICP je posebej pomembna za program PKM: tako se bo izboljšala kakovost ekstrapolacij PKM iz let, v katerih so izvedena raziskovanja, na leta, v katerih raziskovanja niso izvedena, in sicer z indeksi HICP.

Eurostat je leta 2010 začel postopek razvoja petmestne različice COICOP, ki se uporablja za vse Eurostatove statistične podatke. Postopek je bil omejen na petmestno raven. Spremembe na štirimestni ravni bi morale biti obravnavane v okviru splošnejše revizije, pri kateri sodeluje Oddelek Združenih narodov za statistiko, tj. skrbnik COICOP. Cilj na petmestni ravni je pripraviti glavno klasifikacijo s podrazredi, ki so opredeljeni tako, da izpolnjujejo potrebe programa PKM, programa HICP in HBS. Postopek je bil končan leta 2012. Klasifikacija bo v HICP, PKM in HBS uvedena do leta 2014/2015.

Uskladitev COICOP-PKM in COICOP-HICP bi morala omogočiti večje usklajevanje med osnovnimi kategorijami PKM in njihovimi ekstrapolatorji HICP. Poleg tega bi morala prispevati k bolj usklajeni predstavitvi rezultatov PKM in HICP ter po možnosti k bolj usklajenim rezultatom samim. V klasifikaciji COICOP-PKM tudi ne bo več treba ločeno zbirati informacij o indeksu cen življenjskih potrebščin, tako kot zdaj, s čimer se bo zmanjšala obremenitev držav zaradi raziskovanj.

Zaradi uvedbe usklajene petmestne COICOP v izračune PKM je treba prilagoditi klasifikacijo osnovnih kategorij v Prilogi II k Uredbi.

4.4. Evropski sistem računov 2010

Člen 2(2) Uredbe določa, da so opredelitve, ki se uporabljajo v programu PKM, v celoti usklajene z opredelitvami iz Evropskega sistema računov 1995 (ESR 95)[6]. ESR 95 se trenutno posodablja, novo uredbo o ESR („ESR 2010“) pa bodo države članice uporabljale od septembra 2014.

ESR 2010 ohranja teoretični okvir sistema, ki bo nadomeščen. Od predhodnega sistema se bistveno ne razlikuje. Kljub temu bodo spremembe povezane z bruto investicijami v osnovna sredstva zaradi sprememb v klasifikaciji osnovnih sredstev.

Najpomembnejše spremembe v zvezi s tem so ponovna klasifikacija izdatkov za raziskave in razvoj in za sisteme vojaškega orožja med izdatke za osnovna sredstva, vključene v investicije. Pred tem so bili ti izdatki obravnavani kot vmesna potrošnja. Z razširitvijo obsega sredstev, da bi bili vanje vključeni izdatki za raziskave in razvoj, se bosta povečala raven bruto investicij v osnovna sredstva in raven BDP. Z vključitvijo izdatkov za sisteme vojaškega orožja se bo povečala raven bruto investicij v osnovna sredstva in v manjšem obsegu tudi raven BDP, hkrati pa se bo zmanjšala raven kolektivnih storitev, ker so te storitve ocenjene kot vsota njihovih stroškov proizvodnje, ki vključujejo vmesno potrošnjo.

Zaradi vključitve raziskav in razvoja ter sistemov vojaškega orožja v bruto investicije v osnovna sredstva je treba prilagoditi klasifikacijo osnovnih kategorij v Prilogi II k Uredbi.

4.5. Klasifikacija proizvodov po dejavnosti (CPA)

CPA 2008 je najnovejša različica klasifikacije proizvodov po dejavnosti. Gre za revizijo CPA 2002, ki je revizija CPA 96. CPA 96 je različica, ki je bila uporabljena v Prilogi II k Uredbi za opredelitev razredov izdatkov v okviru bruto investicij v osnovna sredstva. CPA 2008 je bila v nacionalne račune držav članic uvedena leta 2011. Revizija Priloge II k Uredbi je torej potrebna zaradi uskladitve klasifikacije PKM z novo CPA 2008.

4.6. Lizbonska pogodba

Uredbo je treba spremeniti tudi tako, da bo upoštevan začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe leta 2009. Zlasti je treba pregledati člena o „komitologiji“ (člena 11 in 12), da bosta usklajena z novimi postopki.

5. Zaključek

Zaradi uredbe o PKM sta zagotovljeni zanesljivost in kakovost PKM, ki jih objavi Eurostat. Vendar je na podlagi zgoraj navedenega povzetka sprememb od sprejetja Uredbe leta 2007 jasno, da je potrebna splošna posodobitev, da bodo upoštevane sedanje prakse in pravne zahteve.

Zato Komisija namerava v letu 2013 predlagati revizijo regulativnega okvira za PKM, da ga bo uskladila z določbami Lizbonske pogodbe in da bodo upoštevane spremembe v zadnjih petih letih, vključno z revizijo klasifikacije iz Priloge II.

[1] Uredba seveda velja le za države članice in države Efte. Preostale države sodelujejo v okviru njihovih priprav na pristop ali morebitnih priprav na pristop.

[2] Glej http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-12-023/EN/KS-RA-12-023-EN.PDF.

[3] Glej http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/PPP%20Final%20Report_Executive%20Summary_0.pdf.

[4] Podrobni podatki o novih metodologijah so na voljo v revidiranem priročniku o PKM.

[5] Zato je oznaka „b“ za „prekinitev serije“ dodana podatkom za leto 2005 v Eurostatovi podatkovni bazi za razširjanje za vse spremenljivke, na katere vpliva uvedba nove metode za izobraževanje.

[6] Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti.