OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ekosistem v Baltskem morju je že desetletja občutljiv. Toda šele leta 2019 so znanstveniki opozorili, da imajo okoljske razmere precej pomembnejši vpliv na trsko iz vzhodnega Baltskega morja, kot se je prvotno predvidevalo. To je razlog za zdajšnji strm upad staleža trske iz vzhodnega Baltskega morja. To stanje je še toliko bolj zaskrbljujoče, saj je stalež trske iz vzhodnega Baltskega morja edini stalež v evropskih vodah, za katerega Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) ocenjuje, da je naravna umrljivost zaradi pritiskov okoljskih razmer približno trikrat večja kot ribolovna umrljivost. Noben drug ribji stalež v evropskih vodah ni v takem položaju. Tudi brez vsakršnega ribolova ni mogoče pričakovati, da si bo stalež trske iz vzhodnega Baltskega morja opomogel pred letom 2024.

Zaradi zgoraj navedenega je Komisija na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in v skladu s pravili iz skupne ribiške politike ter večletnega načrta za Baltsko morje julija 2019 sprejela prvi sveženj nujnih ukrepov, s katerim do konca leta prepoveduje ribolov trske iz vzhodnega Baltskega morja, poleg tega je Svet oktobra 2019 sprejel odločitev o nujnih in do zdaj najstrožjih ribolovnih omejitvah za leto 2020. Vseeno okrevanja ni mogoče pričakovati še nekaj let. Zaradi teh izrednih ukrepov bodo zmogljivosti flot odvečne, poleg tega bodo povzročili resne negativne socialno-ekonomske posledice za zadevne obalne skupnosti in ribiška podjetja. Ribiški sektor je ključni del gospodarstva številnih obalnih regij ob Baltskem morju. Pri tem je bila izkoriščenost kvot za trsko iz vzhodnega Baltskega morja več let razmeroma majhna (manj kot 60 %), leta 2018 je bila ta izkoriščenost samo 40-odstotna, do sredine julija 2019, ko so začeli veljati nujni ukrepi Komisije, pa je bila še manjša (19 %). Sorazmerno majhna izkoriščenost kvot že leta 2018 je bila morda prvi znak neugodnih okoljskih razmer in njihovega velikega vpliva na stalež trske iz vzhodnega Baltskega morja.

Analiza Komisije kaže, da segmenti flot, ki so najbolj odvisni od ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja, zajemajo več kot 300 plovil; to so predvsem plovila z vlečno mrežo in z mrežo iz Litve, Latvije in iz Poljske, nekaj manj tudi iz Danske. Samo manjšina teh se zdi dovolj odporna, da lahko vzdrži kratkoročno zaprtje območja (ne pa tudi srednje- ali dolgoročnega). Drugi že zdaj trpijo zaradi slabega stanja, ki se bo z zaprtjem območja še poslabšalo, ali pa bo ta ukrep popolnoma izničil njihovo dobičkonosnost. Ti segmenti flot imajo izjemen socialno-ekonomski pomen, saj zajemajo približno od 20 do 50 odstotkov zadevnih nacionalnih flot iz Litve, Latvije in iz Poljske, izraženih v ekvivalentih polnega delovnega časa. Glede na popolno zaprtje območja za vsakršen usmerjeni ribolov trske iz vzhodnega Baltskega morja in glede na stroge omejitve, ki jih je Svet 14. in 15. oktobra 2019 potrdil za druge staleže iz Baltskega morja, plovila in segmenti flot, ki jih bo zaprtje območja za usmerjeni ribolov trske iz vzhodnega Baltskega morja najbolj prizadelo, svojih ribolovnih dejavnosti ne bodo mogli preusmeriti na druge vrste. Zaprtje območja bo imelo precejšen vpliv na flote, ki lovijo trsko iz vzhodnega Baltskega morja, in močan negativen vpliv v nekaterih regijah in obalnih skupnostih. Na podlagi tega in tekoče komunikacije z državami članicami o precejšnem negativnem vplivu tega stanja na ribiški sektor ter nezmožnosti samih zainteresiranih strani, da bi ublažile te negativne posledice, je Komisija sklenila, da so v ribiškem sektorju potrebni ukrepi za nepredvidljive razmere. Ukrepi za nepredvidljive razmere zajemajo uvedbo zgornje meje zmogljivosti za ribolov v Baltskem morju za države članice, na katerih flote je močno vplivalo neugodno stanje staleža trske iz vzhodnega Baltskega morja, in uvedbo režima odprave zmogljivosti za flote, ki so se prej ukvarjale z ribolovom trske iz vzhodnega Baltskega morja.

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (v nadaljnjem besedilu: ESPR), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta, je sklad za pomorsko in ribiško politiko EU za obdobje 2014–2020. Ta je eden od petih evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki se medsebojno dopolnjujejo in so namenjeni okrevanju na podlagi gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest v Evropi. Sklad pomaga ribičem pri prehodu na trajnostni ribolov, podpira obalne skupnosti pri diverzifikaciji njihovega gospodarstva in financira projekte, s katerimi se ustvarjajo nova delovna mesta in se izboljšuje kakovost življenja ob evropskih obalah.

Zato bi moral ta sklad državam članicam, na katere vpliva izredno stanje trske iz vzhodnega Baltskega morja, zagotoviti možnost dodelitve finančne podpore, da bi dosegle in ohranjale ravnovesje med zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi, in sicer tako, da bi finančna podpora za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti z razrezom postala upravičena v okviru ESPR za obdobje 2014–2020. Ta podpora je bila odobrena do konca leta 2017 (in je bila nedavno uvedena za večletni načrt v zahodnem Sredozemskem morju). Tudi uvedba razgradnje v obliki razreza je nepredviden ukrep kot odziv na izredno stanje staleža trske iz vzhodnega Baltskega morja. Zato bi moral sklad za to izredno stanje zagotavljati dodatno prožnost in istim državam članicam omogočati, da razpoložljiva odobrena sredstva za pomoč za skladiščenje in integrirano pomorsko politiko v okviru finančnih sredstev posamezne države članice preusmerijo v trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti, s čimer bi se okrepila potreba po razrezu plovil, hkrati pa to ne bi negativno vplivalo na doseganje drugih ciljev skupne ribiške politike in izvajanje ESPR. Zato je cilj tega predloga trajnostno upravljanje ribjih staležev v Baltskem morju, in sicer z zmanjšanjem odvečnih zmogljivosti flot za ribolov trske iz vzhodnega Baltskega morja.

Poleg tega se države članice in Komisija strinjajo, da so potrebni nujni ukrepi za odpravo temeljnih vzrokov teh kritičnih okoljskih in družbenih razmer. To pomeni, da je treba še odločneje obravnavati ključne pritiske zaradi okoljskih razmer v Baltskem morju, ki preprečujejo okrevanje staleža trske iz vzhodnega Baltskega morja, in zmanjšati strukturno neravnovesje zmogljivosti tistih flot, ki so bile prej usmerjene v ribolov trske iz vzhodnega Baltskega morja. V tem predlogu je zato predstavljena možnost zagotavljanja državne pomoči za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti z razrezom za ribiče in gospodarske subjekte, ki so močno odvisni od ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja in ki jih je prizadelo zaprtje območja trske iz vzhodnega Baltskega morja.

Za zagotavljanje skladnosti strukturne prilagoditve flot v Baltskem morju z ohranitvenimi cilji, določenimi v večletnem načrtu upravljanja, bi morala biti podpora za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti z razrezom ribiških plovil, ki so močno odvisna od ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja, strogo pogojena in povezana z doseganjem ciljev prilagajanja in načini, opredeljenimi v akcijskih načrtih za segmente v neravnovesju.

Nazadnje, uvesti je treba še dodatne nadzorne ukrepe in izboljšati zbiranje ustreznih podatkov.