Predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske /* COM/2012/0507 final - 2012/0241 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Ozadje predloga || Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog se nanaša na izvajanje poročila, ki ga je organ STO za reševanje sporov sprejel v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami („pooblastitvena uredba STO“). Organ STO za reševanje sporov („DSB“) je 28. julija 2011 sprejel poročilo pritožbenega organa in poročilo strokovne skupine, kakor je bilo spremenjeno s poročilom pritožbenega organa v sporu „Evropske skupnosti – Dokončni protidampinški ukrepi za nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla iz Kitajske“ DS 397 („poročila“). Poročila se nanašajo na Uredbo (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, sprejete na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005 („osnovna uredba“). || Splošno ozadje Ta predlog je pripravljen v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1515/2001 o ukrepih, ki jih Evropska unija lahko uvede na podlagi poročil, ki jih sprejme organ STO za reševanje sporov z zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami. || Veljavne določbe na področju, na katerega se nanaša predlog Uredba Sveta (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. || Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ni relevantno. Rezultati posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka || Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi || Zainteresirane strani, na katere se nanaša izvajanje, so že imele možnost, da med razkritjem zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. || Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj || Zunanje strokovno mnenje ni bilo potrebno. || Ocena učinka Ta predlog je rezultat izvajanja poročila, ki ga je organ STO za reševanje sporov sprejel v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami („pooblastitvena uredba STO“). Osnovna uredba ne določa splošne ocene učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. Pravni elementi predloga || Povzetek predlaganih ukrepov Svet je z Uredbo (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Po poročilu, ki ga je sprejel organ STO za reševanje sporov, so bile dokončne ugotovitve prvotne preiskave ponovno ocenjene na podlagi informacij, ki so bile zbrane v prvotni preiskavi, in informacij, ki so bile zbrane po objavi obvestila o začetku. Vidiki dokončne uredbe, ki so se s poročili DSB izkazali za neskladne, so bili popravljeni, predlagani ukrepi pa bodo Uredbo Sveta št. 91/2009 uskladili s priporočili in sklepi DSB. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe, ki spreminja Uredbo (ES) št. 91/2009. || Pravna podlaga Člen 233 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Uredba Sveta (ES) št. 1515/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih, ki jih Skupnost lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami. || Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. || Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: || oblika ukrepanja je opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča odločanja na nacionalni ravni; || navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti s ciljem predloga se ne uporablja. || Izbira instrumentov || Predlagani instrumenti: uredba. || Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega razloga: osnovna uredba ne določa drugih možnosti. Proračunske posledice || Predlog ne vpliva na proračun Unije. 2012/0241 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1515/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih, ki jih Skupnost lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami[1] („pooblastitvena uredba STO“), ter zlasti člena 1 Uredbe, ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija, ob upoštevanju naslednjega: A. VELJAVNI UKREPI (1) Svet je z Uredbo (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske[2] („dokončna uredba“). B. POROČILA, KI JIH JE SPREJEL ORGAN STO ZA REŠEVANJE SPOROV (2) Organ STO za reševanje sporov („DSB“) je 28. julija 2011 sprejel poročilo pritožbenega organa in poročilo strokovne skupine, kakor je bilo spremenjeno s poročilom pritožbenega organa v sporu „Evropske skupnosti – Dokončni protidampinški ukrepi za nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla iz Kitajske“[3] („poročila“). V teh poročilih je bilo med drugim ugotovljeno, da EU ni ravnala v skladu s: – členoma 6.10 in 9.2 Protidampinškega sporazuma STO glede člena 9(5) Uredbe (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (osnovna protidampinška uredba EU), kot se uporabljata v preiskavi uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (preiskava o pritrdilnih elementih); – členi 6.4, 6.2 in 2.4 Protidampinškega sporazuma STO glede nekaterih vidikov ugotovitve dampinga v preiskavi o pritrdilnih elementih; – členom 4.1 Protidampinškega sporazuma STO glede opredelitve industrije Unije v preiskavi o pritrdilnih elementih; – členoma 3.1 in 3.2 Protidampinškega sporazuma STO glede upoštevanja obsega dampinškega uvoza v preiskavi o pritrdilnih elementih; – členoma 3.1 in 3.5 Protidampinškega sporazuma STO glede analize vzročne zveze v preiskavi o pritrdilnih elementih; ter – členoma 6.5 in 6.5.1 Protidampinškega sporazuma STO v zvezi z ravnanjem z zaupnimi podatki v preiskavi o pritrdilnih elementih. C. POSTOPEK (3) Dne 6. marca 2012 se je z obvestilom[4], objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“), v skladu s pooblastitveno uredbo STO začel pregled. Evropska komisija je strani v preiskavi, na podlagi katere je bila pripravljena Uredba (ES) št. 91/2009 („prvotna preiskava“), obvestila o pregledu in o načinu, kako se bodo upoštevale ugotovitve iz poročil v zvezi z dokončno uredbo. D. ZADEVNI IZDELEK (4) Zadevni izdelek so nekateri pritrdilni elementi iz železa ali jekla, razen iz nerjavnega jekla, tj. lesni vijaki (razen tirnih vijakov), samovrezni vijaki, drugi vijaki in sorniki z glavo (s svojimi maticami ali podložkami ali brez njih, razen vijakov, izdelanih s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim prerezom debeline do vključno 6 mm, ter razen vijakov in sornikov za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire) in podložke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („pritrdilni elementi“ ali „zadevni izdelek“). (5) Zadevni izdelek je trenutno uvrščen pod oznake KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 in ex 7318 22 00. (6) Poročila ne vplivajo na ugotovitve iz uvodnih izjav (40) do (57) dokončne določbe glede zadevnega in podobnega izdelka. E. REVIDIRANE UGOTOVITVE NA PODLAGI POROČIL (7) Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija ponovno ocenila dokončne ugotovitve prvotne preiskave, tako da je upoštevala priporočila in sklepe DSB. Ta ponovna ocena je temeljila na informacijah, zbranih v prvotni preiskavi, in informacijah, zbranih po objavi obvestila. (8) Prvotna preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („obdobje preiskave“ ali „OP“). V zvezi s parametri, ki so bili pomembni za oceno škode, so bili analizirani podatki za obdobje od 1. januarja 2003 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). (9) Namen te uredbe je popraviti vidike dokončne uredbe, za katere je DSB v sprejetih poročilih ugotovil, da so neskladni, in dokončno uredbo uskladiti s priporočili in sklepi DSB. 1. Individualna obravnava: uporaba člena 9(5) v dokončni uredbi (10) V tem razdelku so določene ponovno ocenjene ugotovitve iz prvotne preiskave glede naslednjih priporočil in sklepov iz poročil, v katerih je bilo ugotovljeno, da EU ni ravnala v skladu s členoma 6.10 in 9.2 Protidampinškega sporazuma STO v zvezi s členom 9(5) osnovne uredbe, kot sta se uporabljala v prvotni preiskavi o pritrdilnih elementih. (11) Kot je omenjeno v uvodnih izjavah (81) in (84) dokončne uredbe, je bilo za vseh pet vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, kakor tudi za tri individualno preiskane proizvajalce izvoznike, ki so zahtevali individualno obravnavo („IO“), ugotovljeno, da izpolnjujejo vse zahteve za odobritev IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe. Kot je navedeno v uvodnih izjavah (62) in (78) dokončne uredbe, so se štirje proizvajalci izvozniki, ki so bili prvotno del vzorca, in ena družba, ki ji je bila odobrena individualna obravnava, obravnavali kot nesodelujoče družbe, saj so med preiskavo predložili informacije, ki niso v skladu z dokazi. (12) Komisija je glede na priporočila iz poročil v zvezi s členom 9(5) osnovne uredbe pozvala proizvajalce izvoznike v Ljudski republiki Kitajski, naj se javijo in predložijo informacije, ki so potrebne za pregled trenutnega stanja, če za njihov izvoz v Evropsko unijo trenutno veljajo protidampinški ukrepi za nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in če so menili, da niso smeli sodelovati v IO ali je zahtevati v prvotni preiskavi zaradi upravnih bremen iz člena 9(5) osnovne uredbe ali ker so menili, da niso zadostili vsem merilom iz navedenega člena. (13) Komisija je te proizvajalce pozvala, naj opredelijo, ali zase menijo, da niso smeli sodelovati v IO ali je zahtevati v prvotni preiskavi zaradi upravnih bremen iz člena 9(5) osnovne uredbe ali ker so menili, da niso zadostili vsem merilom iz navedenega člena. Te zainteresirane strani so bile pozvane, naj se javijo v 30 dneh po objavi obvestila o začetku in predložijo naslednji informaciji: – ali zase menijo, da niso smeli sodelovati v IO ali je zahtevati ob začetku prvotne preiskave; ter – da predložijo informacije o obsegu izvoza v Evropsko unijo in izvoznih cenah v OP, uporabljenih v prvotni preiskavi. (14) Nekateri proizvajalci izvozniki v Ljudski republiki Kitajski (LRK) so izrazili skrb glede izvedbenega postopka poročil DSB, ki je določen v obvestilu o začetku. Zlasti so poudarili, da se jim objavljeni roki zdijo prekratki. Trdili so, da je bilo proizvajalcem izvoznikom naloženo nepotrebno upravno breme, kar je imelo odvračilen učinek in jim preprečilo sodelovanje v individualni obravnavi. (15) Skrb, ki so jo izrazili ti proizvajalci izvozniki, se je štela za neutemeljeno. Komisija je menila, da je glede na upravno breme in majhno količino zahtevanih informacij ta rok primeren. V obvestilu o začetku je razloženo, da bo pregled trenutnega stanja proizvajalca izvoznika upoštevan, ko bo zahtevek prejet in bo vseboval naslednje informacije: – preprosto izjavo, da proizvajalec izvoznik meni, da je bil odvrnjen in zato ni sodeloval in zahteval IO; ter – najosnovnejše podatke, iz katerih je razvidno, da je zadevni izdelek izvažal v EU v obdobju prvotne preiskave. (16) Te informacije so se zahtevale samo z namenom, da bi Komisija lahko določila tiste proizvajalce izvoznike, ki bi lahko sodelovali v IO in jo zahtevali med prvotno preiskavo, vendar so menili, da so bili od tega odvrnjeni. 30-dnevni rok je veljal za primeren za odgovor na zahtevo po preprosti izjavi in najosnovnejših podatkih, zato ni mogoče šteti, da je bilo z njimi naloženo nesorazmerno upravno breme. Kitajska trgovinska zbornica in kitajski proizvajalec izvoznik sta trdila, da je Komisija z zahtevo po informacijah, navedenih v uvodni izjavi (15), za kitajske proizvajalce izvoznike uvedla pogoje, čeprav bi bilo treba IO v skladu s členoma 6.10 in 9.3 Protidampinškega sporazuma WTO praviloma odobriti. Ta pristop je bil v nasprotju s priporočili iz poročil organa za reševanje sporov in te strani so pozvale Komisijo, naj po uradni dolžnosti stopi v stik s kitajskimi proizvajalci izvozniki in jih obvesti, da jim bo odobrila IO. V zvezi s tem Komisija meni, da je z objavo obvestila o začetku, ki je bilo poslano vsem znanim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, njihovim trgovinskim združenjem in nacionalnim organom, stopila v stik z vsemi kitajskimi proizvajalci izvozniki in jih pozvala, naj se javijo v roku 30 dni, če so izvažali v obdobju prvotne preiskave in se v prvotni preiskavi niso javili. Slednje vprašanje se ne bi smelo obravnavati kot „pogoj“ v smislu „preskusa“, kot so ga predstavile navedene strani, temveč kot navedbo dejstva, ki kaže, da jih je prvotna preiskava dejansko zadevala. Nazadnje je treba omeniti, da se podatki o izvoženih izdelkih ne zahtevajo z namenom preverjanja, ali bi bilo prvotno izbiro vzorca treba spremeniti, in niso povezana z odobritvijo IO. Zato je bila ta zahteva zavrnjena. (17) Od 15 družb, ki so se javile po objavi obvestila o začetku in ki so v roku opravile poizvedbe, – je bilo deset družb proizvajalcev izvoznikov, ki so se javili in sodelovali že v prvotni preiskavi. To kaže, da niso bili odvrnjeni od sodelovanja in zahtevanja IO v prvotni preiskavi, zato njihovega položaja v okviru trenutnega pregleda ni bilo mogoče ponovno preučiti; ena od teh desetih družb, ki je zahtevala pregled svojih trenutnih dajatev, je bila pozvana, naj Komisiji predloži zahtevek za pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe; – je bila ena družba nov proizvajalec izvoznik (tj. med prvotno preiskavo še ni izvažal v EU). Ta družba zato ni mogla sodelovati in zahtevati IO v prvotni preiskavi. Obveščena je bila o postopkih za zahtevo za obravnavo novega proizvajalca izvoznika v skladu s členom 2 dokončne uredbe; – dve nista bili upoštevani kot proizvajalca izvoznika, ampak kot trgovski družbi, zato sta bili obveščeni, da nista zajeti v tem pregledu; – dva proizvajalca izvoznika sta navedla, da ustrezata merilom in sta zahtevala, da se njuno stanje preuči. Vendar je ena od teh družb nato umaknila svojo vlogo. (18) Družbe, ki so opravile poizvedbe, so lahko komentirale posredovane informacije. (19) Za proizvajalca izvoznika, ki je navedel, da izpolnjuje merila, in zahteval, da se njegov položaj preuči, je bilo ugotovljeno, da ustreza merilom iz točke 1 obvestila o začetku. Ta proizvajalec izvoznik je prav tako zahteval individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe in trdil, da bi zahteval tovrstno obravnavo, če ne bi bil odvrnjen od sodelovanja med prvotno preiskavo. Ob upoštevanju, da so bili med prvotno preiskavo vsi proizvajalci izvozniki, ki so vložili takšno zahtevo, obravnavani individualno, je bila zaradi enakopravnega obravnavanja njegova zahteva sprejeta. (20) Obvestilo je bilo objavljeno 6. junija 2012[5], v katerem je bil napovedan pregled trenutnega stanja za tega proizvajalca izvoznika: Bulten Fasteners (Kitajska) Co., Ltd („BFC“). Obseg izvoza tega proizvajalca izvoznika je med OP znašal manj kot 0,4 % celotnega izvoza iz LRK v OP. Glede na to je Komisija menila, da prvotnega vzorca proizvajalcev izvoznikov ni treba spremeniti. Proizvajalcu izvozniku v LRK in povezanim družbam v EU, ki so bile v prvotni OP udeležene pri nadaljnji prodaji zadevnega izdelka, je bil poslan vprašalnik. (21) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev dampinga, in opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb: – Bulten Sweden AB, Göteborg, Švedska – Bulten GMBH, Bergkamen, Nemčija (22) Komisija je sklenila, da se družbi BFC odobri IO v skladu s priporočili v zvezi s členom 9(5) osnovne uredbe v poročilih DSB. 2. Nekateri vidiki ugotovitve dampinga v preiskavah o pritrdilnih elementih (23) V tem razdelku so določene ponovno ocenjene ugotovitve iz prvotne preiskave glede naslednjih priporočil in sklepov iz poročil, v katerih je bilo ugotovljeno, da EU ni ravnala v skladu s členi 6.4, 6.2 in 2.4 Protidampinškega sporazuma STO v zvezi z nekaterimi vidiki ugotovitve dampinga v prvotni preiskavi o pritrdilnih elementih. (24) V okviru odprtega dialoga med nekaterimi kitajskimi proizvajalci izvozniki in trgovinsko zbornico so bile stranem posredovane podrobnejše informacije glede značilnosti izdelka za izdelke, ki jih prodaja indijski sodelujoči proizvajalec, da bi se odzvali na priporočila organa DSB za reševanje sporov glede členov 6.4, 6.2 in 2.4 Protidampinškega sporazuma STO, kot je omenjeno v uvodnih izjavah (28) in (53). Te informacije so zajemale zlasti značilnosti izdelka, ki so bile pomembne pri določanju normalne vrednosti in so se uporabile pri primerjavi z zadevnim izdelkom, tj. dejstvo, da je bila indijska domača prodaja razdeljena na „standardno“ in „posebno“ prodajo ter da je bil določen trdnostni razred za vsako transakcijo. Normalna vrednost na kg je bila nato izračunana za vsak trdnostni razred, kot je določen v preglednici s kontrolnimi številkami izdelka. (25) Komisija se je osredotočila na dva ključna elementa primerjave, in sicer na trdnostni razred ter na primerjavo med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi, kot je določeno v uvodnih izjavah (48) in (50) dokončne uredbe. Razlika med posebnimi in standardnimi je bila med preiskavo dodana kot nov element primerjave, trdnostni razred pa je bil uporabljen kot drugo glavno merilo primerjave, kot jih je večina kitajskih proizvajalcev izvoznikov predložila med prvotno preiskavo. (26) Kot je omenjeno v uvodni izjavi (56) dokončne uredbe, je standardne pritrdilne elemente, ki so proizvedeni v primerljivi državi, mogoče primerjati s pritrdilnimi elementi, ki jih v EU izvažajo vzorčeni proizvajalci iz LRK, saj se je izkazalo, da imajo enake fizikalne in tehnične značilnosti kot izdelki, ki se izvažajo iz LRK. (27) Normalna vrednost je bila izražena kot franko tovarna in prilagojena tako, da se upošteva cenovni učinek koraka nadzora kakovosti, ki ga je izvedel indijski proizvajalec, ki pa ni bil izveden na Kitajskem. Rezultat sta tako bila dva seznama normalnih vrednosti v kitajskem juanu (CNY) na kg po trdnostnem razredu, eden za standardne in eden za posebne pritrdilne elemente. 2.1. Obvestilu o razkritju informacij z dne 30. maja 2012 (28) Dne 30. maja 2012 so bile vsem zainteresiranim stranem razkrite dodatne informacije o vrstah izdelkov, ki se uporabljajo za primerjavo normalne vrednosti in izvozne cene. Kot je navedeno v obvestilu o začetku, so bile natančnejše informacije o značilnostih izdelka, ki so bile pomembne pri določanju normalne vrednosti, predložene vsem zainteresiranim stranem. (29) Vsebina obvestila o razkritju informacij se je nanašala na normalno vrednost, ki je bila določena na podlagi cen zadevnega izdelka, ki ga je na domačem trgu prodajal indijski sodelujoči proizvajalec. V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določiti na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. Za sodelovanje sta se odločila dva indijska proizvajalca, tako da sta odgovorila na vprašalnik. Podatki, navedeni v izpolnjenih vprašalnikih, so bili preverjeni v prostorih teh dveh družb. Vendar je samo ena od obeh družb zagotovila dovolj podrobne podatke, ki bi se lahko uporabili kot osnova za ugotovitev normalne vrednosti. (30) Kot je navedeno v uvodni izjavi (90) dokončne uredbe, je „več uvoznikov in izvoznikov podvomilo v primernost uporabe podatkov slednjega indijskega proizvajalca, ker i) količina izdelkov, ki jo ta proizvajalec proizvaja in prodaja na indijskem domačem trgu, domnevno ni reprezentativna za količino, izvoženo iz LRK v Skupnost, in ker ii) je ta indijski proizvajalec domnevno trgovinsko povezan z enim od proizvajalcev Skupnosti, ki podpira pritožbo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da i) se je obseg prodaje indijskega proizvajalca štel za dovolj reprezentativnega, da se omogoči vzpostavitev zanesljivih normalnih vrednosti, in da ii) zaradi dejstva, da je proizvajalec iz primerljive države povezan s proizvajalcem Skupnosti, ki podpira pritožbo, izbira navedene primerljive države ni neprimerna. Prav tako je bilo poudarjeno, da sta se proizvajalca povezala po obdobju preiskave. Glede na navedeno in glede na nesodelovanje drugih proizvajalcev iz tretjih držav je izbira Indije za primerljivo državo štela za primerno“. (31) Glede na konkurenčne pogoje in odprtost indijskega trga ter dejstva, da je sodelujoči indijski proizvajalec prodajal vrste izdelkov, primerljive z izdelki, ki jih izvažajo proizvajalci izvozniki iz LRK, je bilo sklenjeno, da je Indija primerna tretja država s tržnim gospodarstvom v smislu člena 2(7) osnovne uredbe. (32) V obvestilu o razkritju informacij je bilo navedeno, da so podatki glede domače prodaje zajemali obdobje preiskave, vendar brez kontrolne številke izdelka („PCN“). Indijski proizvajalec pa je lahko določil trdnostni razred prodajanega pritrdilnega elementa in tudi to, ali je bil pritrdilni element „standardni“ ali „posebni“, kot je določeno v dokončni uredbi. Potreba po razlikovanju med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi ni bila določena na začetku preiskave, ko je bila ustvarjena kontrolna številka izdelka. (33) Vendar je Komisija poudarila, da je to razlikovanje vplivalo na primerljivost cen, zato se je od indijskega proizvajalca zahtevalo te podatke, ki jih je tudi zagotovil. Indijska domača prodaja je bila tako razdeljena na „standardno“ in „posebno“ prodajo, nato pa je bil določen trdnostni razred za vsako transakcijo. Normalna vrednost na kg je bila izračunana za vsak trdnostni razred, kot je bil prvotno določen v razpredelnici s kontrolnimi številkami izdelka. (34) Preostale značilnosti prvotne PCN niso bile uporabljene, ne samo zato, ker indijski proizvajalec tako natančnih podatkov ni mogel zagotoviti, ampak tudi iz naslednjih razlogov: – Premer in dolžina nista bila upoštevana kot pomembna, saj je bila izvedena analiza na podlagi teže, zato so se samodejno upoštevale vse razlike zaradi različnega premera ali dolžine pritrdilnega elementa. – Nič ni kazalo na to, da obstajajo kakršne koli razlike glede kroma na premazu ali premaza na splošno – kar je v bistvu pokazatelj galvanizacije – med izdelki indijskega proizvajalca in kitajskimi pritrdilnimi elementi. – Glede na edini preostali element PCN, oznake KN, se je štelo, da ne bi bil zanesljiv pokazatelj, saj kitajske ali indijske oblasti ne razlikujejo med desetimi oznakami KN, ki se uporabljajo za določanje zadevnega izdelka, kot oblasti EU. (35) Komisija se je zato osredotočila na dve ključni razliki med izdelki: trdnostni razred na eni strani, na drugi pa razlika med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi, kar je pokazatelj razlik med strankami in razlik v kakovosti. (36) Normalna vrednost je bila izražena kot franko tovarna brez prilagoditve, da se ne bi upošteval cenovni učinek nadzora kakovosti, ki ga je izvedel indijski proizvajalec, ki pa ni bil izveden na Kitajskem. Rezultat sta tako bila dva seznama normalnih vrednosti v kitajskem juanu (CNY) na kg po trdnostnem razredu, eden za standardne in eden za posebne pritrdilne elemente. (37) Komisija je vse zainteresirane strani obvestila, da normalne vrednosti ne more razkriti, saj se nanaša na zaupno ceno enega samega indijskega proizvajalca na domačem trgu. Zainteresirane strani pa so bile obveščene, da je bila „standardna“ normalna vrednost pritrdilnega elementa trdnostnega razreda 8.8 („G“ v preglednici s kontrolnimi številkami izdelka), kar je standardna vrsta, ki jo običajno izvažajo kitajski proizvajalci, izračunana v razponu med 9 in 12 CNY na kg franko tovarna. 2.2. Pripombe, prejete k obvestilu o razkritju informacij z dne 30. maja 2012 (38) En uvoznik in štirje proizvajalci izvozniki so trdili, da je bil čas, ki so ga strani imele za pripombe glede dodatnih informacij (10 dni), prekratek. Vendar Komisija meni, da je bil naveden rok primeren, glede na to, da so bile predložene informacije zgolj dopolnitev, ki je že bila razkrita v dokončni uredbi ob zaključku prvotne preiskave. Čas, odobren za preučitev dodatnih informacij in predložitev pripomb, se je zato štel kot razumen. (39) Nekatere strani so trdile, da je Komisija izjavila, da ni imela nobenih novih informacij glede fizikalnih značilnosti razen trdnostnega razreda izdelkov, ki je bil uporabljen za določanje normalne vrednosti. Navedeno trditev je treba zavrniti. Komisija je na tej stopnji pregleda samo skušala zagotoviti dodatno pojasnilo o tem, kako se je določila normalna vrednost v prvotni preiskavi. Pomembno je poudariti, da so kitajski proizvajalci izvozniki „trdnost“ določili kot eno od pomembnih značilnosti. Vendar to ne pomeni, da Komisija ni imela nobenih drugih informacij glede drugih fizikalnih značilnosti. (40) Iste strani so trdile, da je Komisija med zaslišanji v zvezi z morebitnimi prilagoditvami, ki bi bile izvedene za namen primerjave med izvoznimi cenami in normalno vrednostjo, navedla, da bo imelo prednost prilagajanje na podlagi analize cen in ne analize stroškov. Komisija je pojasnila, da je treba v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe narediti primerjavo ob ustreznem upoštevanju razlik, ki vplivajo na primerljivost cen, in ne ob upoštevanju razlik v stroških. (41) Te strani so nato znova trdile, da je treba izvesti prilagoditve ob upoštevanju razlik v stroških proizvodnje, kot so razlike v učinkovitosti potrošnje surovin, razlike v potrošnji jekla za žice, v porabi električne energije, v lastni proizvodnji električne energije, v produktivnosti na zaposlenega, v razumni stopnji dobička in v razlikah, povezanih z opremo. Kot je navedeno zgoraj, se člen 2(10) osnovne uredbe nanaša na ceno in ne na stroške. Te strani niso predložile dokazov, na podlagi katerih bi bilo razvidno, da je zaradi domnevnih razlik v stroških prišlo do razlik v cenah. V preiskavah glede gospodarstev v prehodu, kot je Kitajska, je uporabljena primerljiva država, če je to utemeljeno, da se prepreči upoštevanje cen in stroškov v državah brez tržnega gospodarstva, ki niso običajen rezultat tržnih sil. Tako je za namen določanja normalne vrednosti uporabljen nadomestek stroškov in cen proizvajalcev iz držav z delujočim tržnim gospodarstvom. Zato so te trditve glede prilagoditev ob upoštevanju razlik v stroških proizvodnje zavrnjene. (42) Te strani so nadalje trdile, da so bile dodatne informacije, predložene 30. maja 2012 v zvezi z značilnostmi izdelkov, ki jih prodaja indijski proizvajalec, nepopolne, saj naj bi manjkale informacije o: razlikah glede vrste pritrdilnega elementa, premazu in uporabi kroma, premeru in dolžini, sledljivosti, ISO 9000, enoti stopnje napake in drugih vidikih, kot so trdota, upogibnost, udarna žilavost in drugi koeficienti trenja. Zahtevali so pojasnilo glede vzrokov, zakaj se preostale značilnosti prvotne kontrolne številke izdelka niso štele kot pomembne. Ta vprašanja so bila pojasnjena v dveh obvestilih o razkritju informacij, ki sta bili poslani 5. julija in dani v spis 11. julija 2012, da jih zainteresirane strani lahko preučijo. 2.3. Obvestilo o razkritju informacij z dne 5. julija 2012 (43) Po zahtevi strani po dodatnih informacijah, kot je omenjeno v zgornji uvodni izjavi (42), je bilo 5. julija 2012 vsem zainteresiranim stranem poslano drugo obvestilo o razkritju informacij. V tem obvestilu so bile zagotovljene naslednje dodatne informacije: – Razpredelnica, ki prikazuje razpone ravni cen za normalne vrednosti, izračunane na podlagi trdnostnega razreda, za standardne pritrdilne elemente, ki jih je en sam sodelujoči indijski proizvajalec prodal neodvisnim strankam na indijskem domačem trgu. Prav tako je bilo navedeno, da velika večina izvoza, ki ga opravijo kitajski proizvajalci, spada v trdnostni razred G. – Poglobljena analiza podatkov v Indiji je pokazala, da so bili standardni pritrdilni elementi, prodajani na domačem trgu, galvanizirani, kar ustreza oznaki „A“ kontrolne številke izdelka. Komisija je zato za izvožene modele predlagala primerjavo normalne vrednosti s premazom vrste A. – Po ročni analizi podatkov o indijskih domačih cenah so bile iz besedilnega niza šifriranja prodaje, ki ga je uporabil indijski proizvajalec, pridobljene informacije o premeru in dolžini. Da bi bila mogoča primerjava z izvozi kitajskih družb, so bili ti podatki povzeti v razpone, kar je omogočilo razlikovanje med glavnimi merami izdelka: Kazalnik || Premer || Dolžina Majhen || M4 do M10 || 0 do 100 mm Srednji || M12 do M20 || 100 do 200 mm Velik || M22 do M30 || 200 do 300 mm – Komisija je zato predlagala, da se ti podatki uporabijo za izpopolnitev normalne vrednosti in se stopnje dampinga izračunajo na tej osnovi. Izvoženi pritrdilni elementi, ki jih ni bilo mogoče uvrstiti v te razpone, se pri izračunu dampinga niso uporabili. To je veljalo le za zelo majhno količino izvoza. – Komisija je kot referenco predložila predlagano revidirano kontrolno številko izdelka: Kazalnik || Opis || PCN Standardni/posebni || Standardni pritrdilni element || S || Posebni pritrdilni element || P Trdnostni razred || 3.6 || A || 4.6 || B || 4.8 || C || 5.6 || D || 5.8 || E || 6.8 || F || 8.8 || G || 9.8 || H || 10.9 || I || 12.9 || J Premaz || Galvaniziran premaz || A Premer || M4 do M10 || S || M12 do M20 || M || M22 do M30 || L Dolžina || 0 do 100 mm || S || 101 do 200 mm || M || 201 do 300 mm || L – Komisija je zagotovila pregled stopenj dampinga, spremenjenih glede na predlog iz obvestila o razkritju informacij, ob upoštevanju, da te revidirane protidampinške stopnje ne bodo samodejno predstavljale protidampinških dajatev, za katere bi veljalo pravilo nižje dajatve. – Kot odgovor na pripombe nekaterih zainteresiranih strani, da so bile dodatne informacije v obvestilu o razkritju informacij z dne 30. maja 2012 nepopolne, saj so nekateri elementi v teh preglednicah manjkali ali niso bili ustrezno povzeti, so bile zagotovljene nove razpredelnice 22, 23, 32, 33 in 34 za enega od proizvajalcev v EU. 2.4. Pripombe k obvestilu o razkritju informacij z dne 5. julija 2012 (44) Nekatere strani so zahtevale dodatne informacije o ravni cen za normalno vrednost. Kot je omenjeno v uvodni izjavi (82) spodaj, ravni cen zainteresiranim stranem ni bilo mogoče razkriti, saj gre za zaupne informacije glede cen enega samega primerljivega proizvajalca. Vendar nezaupna različica normalne vrednosti glede na trdnostni razred za standardne pritrdilne elemente je bila 5. julija 2012 razkrita tistim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so take dodatne informacije zahtevali, in bila poslana v spis, da jih zainteresirane strani lahko preučijo. V tem obvestilu je Komisija razpredelnico, ki prikazuje razpone ravni cen za normalne vrednosti, izračunane na podlagi trdnostnega razreda, za standardne pritrdilne elemente, ki jih je en sam sodelujoči indijski proizvajalec prodal neodvisnim strankam na indijskem domačem trgu. (45) Nekatere strani so prav tako trdile, da jih je Komisija na zaslišanju 26. junija 2012 obvestila, da je indijska domača prodaja vključevala dve vrsti premaza, „A“ in „B“ v skladu z razpredelnico s kontrolnimi številkami izdelka, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi. Ta trditev ni utemeljena. Komisija je te strani obvestila, da je na tisti stopnji pregleda preučevala vrste premazov, ki jih je indijski proizvajalec uporabljal na standardnih pritrdilnih elementih. Med naslednjim zaslišanjem 3. julija 2012 in z informativnim obvestilom, ki je bilo v spis vloženo 11. julija 2012, da ga zainteresirane strani lahko preučijo, so bile vse strani obveščene, da je indijski proizvajalec za proizvodnjo standardnih pritrdilnih elementov uporabljal premaz „A“. (46) Med zaslišanjem 11. julija 2012 so iste strani Komisijo pozvale, naj pojasni, kako je indijski proizvajalec izvedel razdelitev normalne vrednosti med posebne in standardne pritrdilne elemente. Komisija je navedla, da je to bilo izvedeno na podlagi imen strank. Vendar je iz zapisnika pooblaščenca za zaslišanje GD za trgovino razvidno, da je Komisija pred koncem zaslišanja navedla, da bo to vprašanje morala pojasniti, kar je tudi storila v nadaljnjem informativnem obvestilu z dne 13. julija 2012, ki je bilo poslano stranem, ki so sodelovale na zaslišanju, in ki je bilo poslano v nezaupen spis v vpogled vsem zainteresiranim stranem. Trditev omenjenih strani, da je Komisija navedla, da „je bila razdelitev normalne vrednosti med posebne in standardne pritrdilne elemente med drugim izvedena na podlagi imen strank“, je tako nepopolna, saj so bile zagotovljene dodatne informacije v zvezi s tem vprašanjem, kot je omenjeno v uvodni izjavi spodaj. (47) Glede razlike med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi je bilo v obvestilu Komisije z dne 13. julija 2012 pojasnjeno, da „ni mogoče izključiti, da avtomobilska industrija prav tako uporablja standardne pritrdilne elemente za določeno uporabo“. Nekatere strani so trdile, da je Komisija menila, da je tudi avtomobilske pritrdilne elemente mogoče šteti kot standardne. Taka trditev ni utemeljena. Kot je jasno pojasnjeno v omenjenem obvestilu, je Komisija svojo izjavo podala, ko ni imela na voljo seznama strank indijskega proizvajalca. Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in nadalje pojasnjeno v uvodni izjavi 2.7 spodaj, pa avtomobilski proizvajalci zaradi kakovosti in iz komercialnih razlogov vedno naročijo pritrdilne elemente, ki so zasnovani po meri, da zadostijo zahtevam ISO te industrije. Vsi pritrdilni elementi, namenjeni avtomobilskemu sektorju, se po mnenju proizvajalcev pritrdilnih elementov, tudi indijskih, glede na informacije na spletnih indijskih proizvajalcev avtomobilov, tako štejejo kot „posebni“ izdelki. Ker je indijski proizvajalec vse dele, izdelane po meri, jasno določil kot „posebne pritrdilne elemente“, Komisija meni, da standardni pritrdilni elementi, namenjeni avtomobilski industriji, niso bili vključeni na seznam standardnih pritrdilnih elementov, ki je bil predložen med prvotno preiskavo. (48) Kitajska trgovinska zbornica in kitajski proizvajalec izvoznik sta glede morebitne vključitve pritrdilnih elementov, namenjenih avtomobilskemu sektorju v okviru normalne vrednosti, podala podobni trditvi kot zgoraj in poleg tega trdila, da morajo avtomobilski pritrdilni elementi, ki niso izdelani v skladu s posebnimi zahtevami stranke, kljub temu prestati poseben nadzor kakovosti ali upoštevati zahteve glede sledljivosti, zaradi česar so dražji in jih je treba, kot je to običajno, šteti kot posebne pritrdilne elemente. Trdila sta, da so ugotovitve Komisije, da so se pritrdilni elementi za uporabo na visoki ravni, ki pa niso izdelani v skladu z načrti uporabnika, kljub temu šteli kot posebni pritrdilni elementi, neutemeljene, s čimer Komisija ni ravnala v skladu s členom 2.10 osnovne uredbe, saj je kršila načelo poštene primerjave. Nadalje sta menila, da v zvezi z ugotovitvami Komisije na podlagi razdelitve, ki jo je izvedel indijski proizvajalec, ni bil opravljen preveritveni obisk na kraju samem. Glede na navedeno sta od Komisije zahtevala, naj pregleda razlike med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi in, če to ni mogoče, uporabi drug podatkovni niz za normalno vrednost. (49) Utemeljitev Komisije glede razlike med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi je že obravnavana v uvodni izjavi (47) zgoraj. V zvezi s trditvijo, ki se nanaša na neopravljen preveritveni obisk glede razdelitve, ki jo je izvedel indijski proizvajalec, da je Komisija preverila seznam prodaje z uporabo več poenostavljenih postopkov (tj. poglobljenih preveritev vzorca prodajnih transakcij, ki so bile vključene na seznam prodaje, da se preveri njihova natančnost), v skladu s standardnimi preveritvenimi obiski. Poleg tega je bila preverjena nadaljnja razdelitev tega seznama prodaj, ki ga je predložil indijski proizvajalec, in sicer v primerjavi s povprečno ravnjo cen razdelitve, kot je pojasnjeno v omenjenem obvestilu. Trditev, da je Komisija podatke, ki jih je predložil indijski proizvajalec, razumela dobesedno, zato ni utemeljena. (50) Poleg tega merila, ki jih je indijski proizvajalec uporabil za opredelitev posebnih pritrdilnih elementov, tj. v skladu z načrti strank, kot je omenjeno v uvodni izjavi (47) zgoraj, zagotavljajo zadostno zagotovilo zanesljivosti podatkov. Komisija je v prvotni preiskavi že prilagodila normalno vrednost, da so se upoštevali koraki nadzora kakovosti, ki jih je uporabil indijski proizvajalec, ki pa jih ni bilo pri kitajskih vzorčenih proizvajalcih. Komisiji se glede na te okoliščine ne zdi potrebno, da uporabi drug podatkovni niz za normalno vrednost, kot so to predlagale zadevne strani. Nazadnje, kot je omenjeno v uvodni izjavi (89) dokončne uredbe, kljub prizadevanjem Komisije za sodelovanje v postopku ni javil noben drug proizvajalec iz katere koli primerljive države. (51) Glede uporabe podatkov indijskega proizvajalca iz primerljive države za določitev normalne vrednosti je Zveza evropskih distributerjev (EFDA) trdila, da taka tehnika ni bila primerna glede na to, da nabor izdelkov, količina proizvodnje, profil stranke, način distribucije in položaj na trgu tega proizvajalca niso bili primerljivi s položajem kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Poleg tega je trdila, da so bile kitajske cene nizke, ker so izražale prednosti proizvodnje velikih količin standardnih izdelkov, saj gre za specializirane in učinkovite proizvajalce. Zahtevala je tudi podrobnejše informacije glede cen in obsega proizvodnje standardnih pritrdilnih elementov indijskega proizvajalca. Končno je EFDA predložila Eurostatove podatke v podporo svojim trditvam, da bi primerjava izvoznih cen iz LRK in Indije za dve specifični oznaki KN pokazala, da je indijski izvoz teh izdelkov znašal manj kot 4 % izvoza LRK in da Indija ni bila zaupanja vreden dobavitelj teh izdelkov za izvozne trge. (52) Primernost izbire indijskega proizvajalca iz primerljive države je bila obravnavana v zadnjem delu uvodne izjave (49) zgoraj. V zvezi s splošno trditvijo, da so kitajske izvozne cene izražale prednosti proizvodnje velikih količin, teh trditev ni mogoče utemeljiti ali količinsko opredeliti na način, ki bi lahko pomagal pri analizi, ki je bila opravljena na tisti stopnji pregleda. Zahteve po dodatnih informacijah v zvezi s podatki indijskega proizvajalca so bile obravnavane v uvodni izjavi (82) glede zaupnosti. Glede na trditev, da izvoz iz Indije med in po OP ni bil primerljiv z izvozom iz LRK, se v skladu z osnovno uredbo za določitev normalne vrednosti kot pomembne štejejo indijske domače cene in ne indijske izvozne cene. Zato te trditve EFDA niso utemeljene. (53) Glede vprašanja premaza, ki jo je uporabil indijski proizvajalec, sta Kitajska trgovinska zbornica in kitajski proizvajalec izvoznik izrazila dvom in od Komisije zahtevala, naj pojasni, kako so zaupne informacije zadosten dokaz, da je Indijski proizvajalec na svojem domačem trgu prodajal samo galvanizirane pritrdilne elemente. Indijski proizvajalec je med preveritvenim obiskom zagotovil dokaz, na podlagi katerega je Komisija lahko zaključila, da so bili standardni pritrdilni elementi, prodani na domačem trgu, galvanizirani, kar ustreza vrsti premaza „A“ v prvotni kontrolni številki izdelka. Komisija meni, da je v teh okoliščinah dokaz v spisu zadosten, da je mogoče zaključiti, da so bili standardni pritrdilni elementi, prodani na domačem trgu, galvanizirani. V zvezi s tem je bila opravljena prilagoditev za razliko v kromu, kot je omenjeno v uvodni izjavi (81) spodaj. 2.5. Dodatne informacije, ki so bile zahtevane po obvestilu o razkritju informacij z dne 5. julija 2012 (54) Nekateri proizvajalci izvozniki so zahtevali dodatna pojasnila in informacije, s pomočjo katerih bi lahko vložili morebitno zahtevo za prilagoditev svoje stopnje dampinga, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, in sicer na podlagi naslednjih dejavnikov: (a) značilnosti uporabljenih „vrst izdelkov“ (oznake KN, trdnostni razred, standardni/posebni deli) za določitev normalne vrednosti; (b) dodatne informacije glede značilnosti izdelkov, ki jih je prodajal indijski proizvajalec in ki so se uporabile za določitev normalne vrednosti; (c) pojasnilo glede vzrokov, zakaj se niso uporabile preostale značilnosti prvotne kontrolne številke izdelka; ter (d) prilagoditve, uporabljene za razliko med fizikalnimi značilnostmi. (55) Glede točke a) zgoraj, kot je omenjeno v informativnem obvestilu z dne 30. maja 2012, je bil trdnostni razred pritrdilnih elementov, ki jih je prodajal indijski sodelujoči proizvajalec, kazalec trdnosti, vsebovane v kontrolni številki izdelka, ki je bila uporabljena v vprašalniku, poslanem vsem stranem. Trdnostni razred je bil določen z uporabo istega pomembnega elementa kontrolne številke izdelka indijskega proizvajalca na seznamih prodaj, ki so bili preverjeni na kraju samem med preveritvenim obiskom. (56) Razlika med posebnimi in standardnimi pritrdilnimi elementi je bila pojasnjena v uvodni izjavi (54) dokončne uredbe. „Posebni“ pritrdilni elementi so izdelani na podlagi načrta stranke. „Standardni“ pritrdilni elementi so izdelani za zalogo in ne po specifikacijah določene stranke. Potreba po razlikovanju med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi, ki jih je proizvajal indijski sodelujoči proizvajalec, je bila v celoti priznana, in kot je omenjeno v uvodnih izjavah (51) in (54) dokončne uredbe, je bila narejena primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo za vzorčene kitajske proizvajalce izvoznike med pritrdilnimi elementi „standardne“ vrste. (57) V zvezi z vprašanji iz točke b) zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti točnih vrst modelov vijakov in sornikov, ki jih je prodajal indijski proizvajalec. Kot je navedeno zgoraj, pa je bila primerjava izvedena na podlagi teže znotraj iste kategorije standardnih ali posebnih pritrdilnih elementov in znotraj istega trdnostnega razreda, ki je določen v kontrolni številki izdelka. (58) V zvezi s vprašanji iz točke b) je več zainteresiranih strani zahtevalo več informacij o premazu. Podatki prvotne preiskave so bili dodatno analizirani in pokazalo se je, da je imel izdelek, ki je bil na indijskem domačem trgu prodan kot „standarden“, osnovni premaz, tj. galvaniziran premaz. Te informacije so bile pridobljene na zaslišanjih, ki so jih zahtevale zainteresirane strani, in ponovno razkrite zainteresiranim stranem, ki so te informacije zahtevale, prav tako pa so bile dane v spis, kjer so jih zainteresirane strani lahko preučile. (59) Dva vzorčena proizvajalca izvoznika sta zahtevala več informacij glede prilagoditev za uporabo kroma v premazu. Podatki o prodaji, ki jih je predložil indijski sodelujoči proizvajalec, so bili dodatno analizirani, kar je privedlo do prilagoditve normalne vrednosti za razliko v kromu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (81) spodaj. Ista proizvajalca izvoznika sta zahtevala dodatno pojasnilo glede načina, s katerim je bila določena dobičkonosnost za domačo prodajo indijskega sodelujočega proizvajalca; bodisi je bilo o stroških proizvodnje poročano na podlagi kontrolne številke izdelka bodisi so bili uporabljeni povprečni stroški; in ali je normalna vrednost vključevala prodajo katerim koli povezanim družbam. (60) Vse pomembne informacije glede normalne vrednosti so bile omenjene v uvodni izjavi (94) dokončne uredbe. Navedeno je tudi, da je bila uporabljena samo domača prodaja nepovezanim družbam. (61) Ta proizvajalca izvoznika sta pozneje trdila, da sta resno dvomila, ali sta bila preizkusa dobičkonosnosti in reprezentativnosti izvedena pravilno. Proizvajalca izvoznika sta v zvezi s preizkusom reprezentativnosti dvomila, da je količina domače prodaje indijskega proizvajalca znašala več kot 5 % njune izvozne prodaje na revidirane skupine izdelkov. V zvezi s preizkusom reprezentativnosti, je bilo ugotovljeno, da je bila v primeru, ko vrednost 5 % v preizkusu ni bila dosežena za posamezno vrsto izdelka, domača prodaja kljub temu dovolj obsežna, da je omogočala ustrezno primerjavo. V zvezi s preizkusom dobičkonosnosti je potrjeno, da je bil izveden na podlagi vrste izdelka. (62) Ob upoštevanju vprašanj, izpostavljenih v točki c) zgoraj, tj. zakaj ni bila uporabljena celotna kontrolna številka izdelka za primerjavo normalne vrednosti in izvozne cene, se je med preiskavo izkazalo, da celotna kontrolna številka izdelka ne bi bila zanesljiv kazalec. Prvič zato, ker ne kitajski ne indijski organi ne razlikujejo med 10 oznakami KN, ki jih za opredelitev zadevnega izdelka uporabljajo na primer organi EU. Drugič, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (48) dokončne uredbe, so številne strani trdile, da je večina pritrdilnih elementov, proizvedenih v LRK, standardnih izdelkov (običajno z odpornostjo med razredoma 4.8 in 8.8), ki nimajo posebnih lastnosti v zvezi s surovinami, odpornostjo, premazom ali certifikacijo/varnostjo; namenjenih za končne uporabe na nižji ravni (neprofesionalna uporaba in splošna distribucija) v nasprotju z visokotehničnimi uporabami ter ne izpolnjuje strogih zahtev posebnih končnih uporabnikov, kot so avtomobilska, kemična ali letalska in vesoljska industrija. (63) Ob upoštevanju vprašanj iz točke d) zgoraj, ni bilo mogoče sprejeti elementov „sledljivosti“, standarda ISO 9000, enote stopnje napake in drugih meril, kot so „trdota, upogibnost, trdnost, udarna trdnost, koeficient trenja“, ki sta jih izpostavila dva druga proizvajalca izvoznika, saj zadevne družbe niso pokazale, kako ti elementi vplivajo na primerljivost cen med normalno vrednostjo in izvozno ceno. (64) Ob upoštevanju dejstva, da ni bilo specifičnih informacij v zvezi s pomanjkanjem primerljivosti, kar je bilo izpostavljeno poleg priporočil zainteresiranih strani iz prvotne preiskave, in ob upoštevanju omejene količine nadaljnjih razpoložljivih informacij glede drugih tehničnih lastnosti, kot je premaz, je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da glavni dejavniki in razlike, ki so jih poudarile zainteresirane strani same, zlasti razmerje med standardnim in posebnim ter trdnostnim razredom, pomenijo zadostno osnovo za primerjavo normalne vrednosti in izvoznih cen. 2.6. Nadaljnje razkritje informacij v zvezi z normalno vrednostjo dne 11. julija 2012 (65) Komisija je 11. julija 2012 nadalje razkrila ponovno uvrstitev normalne vrednosti, kot je navedeno zgoraj, in svoj predlagani ponovni izračun stopenj dampinga na zgoraj pojasnjeni podlagi ter pozvala k predložitvi pripomb. (66) Kot je navedeno v uvodni izjavi (32) zgoraj, je indijski proizvajalec prvotno predložil seznam domače prodaje („DMSAL“) brez kontrolnih številk izdelkov. Edina identifikacijska oznaka posamezne prodaje je bila oznaka izdelka, ki je interna oznaka posameznega izdelka, skupaj z besedilnim opisom izdelka, na primer: M8X1.25X16 VIJAK PRIROBNICE (67) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (48) do (57) dokončne uredbe, je indijsko podjetje razdelilo svojo domačo prodajo na standardne in posebne pritrdilne elemente, pri čemer je uporabilo razlikovanje iz uvodne izjave (77). Posledično je bil seznam domače prodaje „DMSAL“ predložen v dveh spisih, in sicer kot „standardni seznam domače prodaje“ in „posebni seznam domače prodaje“. Tista prodaja, ki je ni bilo mogoče opredeliti kot standardno ali posebno, je bila izključena iz nadaljnjega izračuna normalne vrednosti. (68) Med preiskavo se je tudi izkazalo, da je trdnostni razred pritrdilnih elementov potreben za določitev normalne vrednosti. Indijsko podjetje je določilo trdnostni razred za posamezne postavke spisov „standardni seznam domače prodaje“ in „posebni seznam domače prodaje“, ki sta bila predložena v stolpcu „stopnja“ z navedenim trdnostnim razredom, na primer: OPIS || STOPNJA M8X1.25X16 VIJAK PRIROBNICE || 8.8 (69) Prvotna normalna vrednost je bila izračunana na tej podlagi z uporabo delitve na standardno/posebno in na trdnostni razred, kot je opredeljeno v prvem razkritju pregleda izvajanja 30. maja 2012. (70) Kot je navedeno v uvodni izjavi (54), so nekateri proizvajalci izvozniki zahtevali nadaljnja pojasnila, pri čemer so se sklicevali na nezadostno primerjavo na podlagi premaza, premera in dolžine pritrdilnega elementa, ter trdili, da utegne to vplivati na stopnjo prvotno izračunane normalne vrednosti. (71) Ker ni bilo kontrolne številke izdelka, je bil besedilni opis posamezne transakcije (po združevanju transakcij z enakim opisom) analiziran za pridobitev premera in dolžine prodanega pritrdilnega elementa. V zgornjem primeru je M8 premer in 16 dolžina. V tem primeru je to opis vijaka s premerom 8 mm in dolžino 16 mm. Vrednost 1,25 označuje širino navoja, ki ni bila uporabljena za razvrstitev zadevnega izdelka. (72) Kontrolna številka izdelka, ki jo uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki, navaja te podatke nekoliko drugače. Pri navedenem vijaku bi bila premer in dolžina označena z „080016“. (73) Za zagotovitev ujemanja med normalno vrednostjo in izvozno ceno je Komisija razdelila premer in dolžino v tri enake skupine, kot navaja drugo pismo o razkritju z dne 5. julija 2012: Kazalnik || Premer || Dolžina Majhen || M4 do M10 || 0 do 100 mm Srednji || M12 do M20 || 100 do 200 mm Velik || M22 do M30 || 200 do 300 mm (74) Majhen obseg prodaje indijskega proizvajalca je bil zunaj teh razponov, zato ta prodaja ni bila uporabljena za izračun normalne vrednosti. Zgoraj opisani vijak bi bil zato naveden z revidirano kontrolno številko izdelka „GSS“ s trdnostnim razredom 8.8, majhnega premera in majhne dolžine. (75) Iz zgornjega primera je razvidno, da besedilni opis izdelka ne vključuje informacij o premazu, ki ga uporablja indijski domači proizvajalec. Spis o preiskavi je bil zato pregledan z vidika morebitnih dokazov glede vrste premaza, ki ga uporablja indijski proizvajalec pri prodaji standardnih pritrdilnih elementov na svojem domačem trgu. Zaupni dokazi v spisu, ki so bili preverjeni v prostorih indijskega proizvajalca, so pokazali uporabo galvanizacije (kontrolna številka izdelka vrste A) pri standardnih pritrdilnih elementih na domačem trgu, kar je bilo razkrito vsem stranem 5. julija 2012. 2.7. Pripombe k obvestilu o razkritju informacij z dne 11. julija 2012 (76) Več proizvajalcev izvoznikov se je odzvalo na zgornje razkritje. Na zahtevo navedenih proizvajalcev izvoznikov je potekala obravnava, ki ji je predsedoval pooblaščenec za zaslišanje pri GD za trgovino, da se nadaljuje dialog s Komisijo in razprava o vprašanjih, ki so jih izpostavili. Proizvajalci izvozniki so izpostavili zlasti naslednja vprašanja: (a) metodologija, v skladu s katero je indijski proizvajalec razdelil svojo domačo prodajo na standardno in posebno; (b) v primeru, da bi bili nekateri pritrdilni elementi, ki se prodajajo avtomobilski industriji, obravnavani kot standardni pritrdilni elementi, bi bila zagotovljena „pomembna prilagoditev“; (c) prilagoditve posrednih davkov na uvoz jekla za žice v Indijo normalni vrednosti v skladu s členom 2(10)(b); (d) prisotnost kroma VI v premazu standardnih pritrdilnih elementov; (e) metodologija, ki jo je upoštevala Komisija, kadar za določeno izvozno transakcijo ni ujemajoče domače prodaje; ter (f) razkritje oznak izdelkov domače prodaje indijskega proizvajalca. (77) Glede na točko (a) zgoraj je indijski proizvajalec razdelil svojo domačo prodajo na standardno in posebno, pri čemer je upošteval, da so pritrdilni elementi, izdelani po načrtu stranke, posebni pritrdilni elementi, vse druge pritrdilne elemente pa štejejo med standardne pritrdilne elemente, tj. niso izdelani glede na poseben načrt ali po načrtu stranke. (78) Ob upoštevanju točke (b) zgoraj in navedbe v obvestilu k spisu z dne 13. julija 2012, ki je bilo poslano zainteresiranim stranem po obravnavi z dne 11. julija, je Komisija potrdila, da se ob odsotnosti imen strani, kot je navedeno zgoraj, Komisija sklicuje na uvodno izjavo (47) zgoraj. Poleg tega Komisija ugotavlja, da v skladu z Evropskim združenjem proizvajalcev pritrdilnih elementov, „ko v Evropi stranka – zlasti v avtomobilskem sektorju – naroči pritrdilni element, ki je izdelan po načrtu in ki je tudi povsem v skladu z mednarodnimi standardi (ISO, EN, DIN, AFNOR UNI), ta izdelek s strani proizvajalcev pritrdilnih elementov v vsakem primeru šteje za „poseben“ izdelek in je zato – po interni uvrstitvi družbe – opredeljen kot „poseben“ … to je „modus operandi“ vseh proizvajalcev pritrdilnih elementov po vsem svetu in tudi v Indiji“. Komisija je zato prepričana, da standardni pritrdilni elementi, namenjeni za avtomobilsko industrijo, niso bili vključeni na seznam standardnih pritrdilnih elementov, ki je bil predložen v sklopu ugotovitev prvotne preiskave. Zahtevek je bil zato zavrnjen. (79) Ob upoštevanju točke (c) zgoraj so proizvajalci izvozniki v obravnavi opozorili na vprašanje prilagoditve v skladu z členom 2(10)(b) osnovne uredbe, da bi se upoštevale dajatve na uvoz jekla za žice v Indijo, ki so vključene v normalno vrednost, ne pa tudi na izvozno ceno iz Kitajske. Vzorčene kitajske družbe so med prvotno preiskavo kupovale jeklo za žice, izdelano na Kitajskem. (80) Na surovine, ki jih je uvozil indijski proizvajalec, sta bila obračunana osnovna carinska dajatev (5 % obdavčljive vrednosti) in davek na carinsko izobraževanje (3 % vrednosti osnovne carinske dajatve plus znesek izravnalne dajatve). Vendar je v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe takšna prilagoditev za neposredne davke upravičena, če se uvozne dajatve za podoben izdelek in material, ki je fizično vključen v izdelku, kadar je ta namenjen za potrošnjo na domačem trgu, ne pobirajo ali se povrnejo, ko je podoben izdelek izvožen v Evropsko unijo. Ker ni trditve in dokazov, da bi imel izvoz od zgoraj navedenih proizvajalcev izvoznikov v EU koristi od nepobiranja ali povračila uvoznih dajatev na uvoz surovin (jeklo za žice), je treba zahtevek zavrniti. Poleg tega takšna prilagoditev običajno ni na voljo, kadar zadevni proizvajalec izvoznik, tako kot v tem pregledu, pridobiva vse svoje surovine od domačih dobaviteljev, zaradi česar uvoznih dajatev ni. (81) Ob upoštevanju točke (d) zgoraj so dokazi o spisu prvotne preiskave pokazali, da standardni premaz standardnih pritrdilnih elementov, ki se prodajajo na indijskem domačem trgu, vsebuje krom Cr3 in da je to zato v skladu z opredelitvijo kontrolne številke izdelka, da krom VI ni dodan v premaz. Stopnje dampinga so bile zato ponovno izračunane, tako da je bila upoštevana najdražja vrsta premaza s kromom na strani izvoza brez prilagoditve izvozne cene. Dva proizvajalca izvoznika sta menila, da informacije o premazu zadevajo trenutno stanje in ne stanja v OP. To ni pravilno. Preverjeni dokazi, ki so bili pridobljeni s preveritvijo med prvotno preiskavo, kažejo, da so bile v prvotnem OP vsi doma v Indiji prodani standardni pritrdilni elementi galvanizirani. (82) Ob upoštevanju točke (e) zgoraj je potrjeno, da so bile stopnje dampinga izračunane na podlagi dejstva, da se je takrat, ko ni bilo ujemajoče se domače prodaje, izvozna transakcija izključila iz izračuna dampinga. Nekatere strani so trdile, da ni podlage za izključitev nekaterih izvoznih transakcij iz izračuna stopnje dampinga. Vendar je bilo pri vseh vzorčenih kitajskih proizvajalcih uvoznikih ugotovljeno precejšnje ujemanje med domačo prodajo in izvozom, da bi se zagotovilo pošteno zastopanje prodaje, ki jo izvedejo različne strani. (83) Glede na točko (f) zgoraj sta kitajska trgovinska zbornica in kitajski izvoznik trdila, da indijski proizvajalec ni navedel tehtnega razloga, zakaj Komisiji ne dovoli razkrivanja posebnih informacij glede oznak izdelkov pri svoji domači prodaji. Komisija je predložila največji možen nabor informacij – pri čemer je spoštovala pravila zaupnosti – s številnimi obvestili za spis, obvestilom za vse zainteresirane strani ter zaslišanji, odobrenimi kitajski trgovinski zbornici in vsem kitajskim izvoznikom, ki so vložili zahtevek. Glede zahtevka za razkritje oznak izdelkov indijskega proizvajalca bi razkritje teh informacij omogočilo drugim stranem, da z ustrezno točnostjo izračunajo domače cene indijskega proizvajalca, čemur se je treba izogniti na podlagi zaščite zaupnih poslovnih podatkov. Nezmožnost zaščite zaupnih podatkov bi lahko privedla do morebitnega vlaganja odškodninskih zahtevkov na Komisijo in odvračanja podjetij v primerljivih državah, katerih sodelovanje je prostovoljno, od sodelovanja v preiskavah. Ta zahtevek je bil zato zavrnjen. 2.8. Prilagoditve metodologije, uporabljene v dokončni uredbi, pri izračunu normalne vrednosti (84) Ob upoštevanju pripomb kitajskih proizvajalcev izvoznikov v tem pregledu glede opredelitve vrste izdelka pri izračunu normalne vrednosti iz Indije, in sicer da so poleg razlike med standardnim in posebnim ter trdnostnim razredom pomembni elementi premer, dolžina in premaz, ter ob upoštevanju obravnav in dialoga v prisotnosti pooblaščenca za zaslišanje so bili podatki indijskega proizvajalca ponovno preiskani. (85) Po tej ponovni preiskavi je Komisija ugotovila premer in dolžino pritrdilnih elementov, ki se prodajajo na indijskem domačem trgu. Da bi bila mogoča poštena primerjava teh pritrdilnih elementov s pritrdilnimi elementi, izvoženimi iz LRK, sta bila premer in dolžina razdeljena v razpone, za vsak razpon pa je bila izračunana normalna vrednost. To je bilo podrobno razloženo v dveh obvestilih z dne 5. in 11. julija 2012, ki sta bila na voljo vsem zainteresiranim stranem. S povzemanjem v razpone za razlikovanje med dimenzijami glavnega izdelka, ki ga prodaja indijski proizvajalec, je ta metodologija omogočila pošteno primerjavo z izvozom kitajskih družb, kot so zahtevale zainteresirane strani. Dva proizvajalca izvoznika sta nato trdila, da nimata celotnih informacij in da naj bi bila uvrstitev nejasna in neustrezna ter da zato nimata zadostnih informacij, da bi lahko zahtevala prilagoditev fizikalnih razlik. Vendar pa poleg teh splošnih trditev proizvajalca izvoznika nista predložila nikakršnega veljavnega alternativnega predloga niti trdnih dokazov. Zahtevek je bil zato zavrnjen. (86) Združenje evropskih distributerjev (EFDA) je trdilo, da uporaba premera in dolžine ne odraža realnosti, in predlagalo alternativo, ki bi povezala ti dve merili, da bi se po njihovem mnenju preprečilo izpuščanje nekaterih izdelkov, vendar brez utemeljitve tega alternativnega pristopa. Uvrstitev, ki jo je predlagala Komisija, ni izključevala nobene vrste izdelkov (vključene so bile vse možne kombinacije premerov in dolžin), zato ta zahtevek ni bil nadalje preučevan. (87) Za vse prodajane standardne pritrdilne elemente je bilo ugotovljeno, da so galvanizirani in da je bilo mogoče izračunati normalno vrednost na podlagi premaza v skladu z oznako „A“ kontrolne številke izdelka. V primerih, ko vzorčeni kitajski proizvajalec izvoznik ni izvažal pritrdilnih elementov s premazom vrste A, je bila uporabljena najbližja vrsta premaza brez prilagoditve izvozne cene. (88) Podatki o trdnostnem razredu ter delitev med standardnim in posebnim so ostali nespremenjeni. (89) Dva proizvajalca izvoznika sta zahtevala posredovanje pooblaščenca za zaslišanje pri GD za trgovino, da bi preučil zaupne podatke indijskega primerljivega proizvajalca in predložil zagotovila glede zaupne narave njegove domače prodaje, obravnaval vprašanje premaza standardnih pritrdilnih elementov in prisotnost kroma v premazu ter pridobivanje informacij o dolžini in premeru standardnih pritrdilnih elementov. Pooblaščenec za zaslišanje je po preučitvi zaupnih podatkov indijskega primerljivega proizvajalca pojasnil vprašanja, ki sta jih zastavila proizvajalca izvoznika. Poročilo pooblaščenca za zaslišanje je bilo vstavljeno v spis za preučitev s strani zainteresiranih strani. (90) Kljub zgoraj navedenim dodatnim informacijam, pojasnilom, obravnavam in dialogom so nekatere strani še naprej trdile, da nimajo zadostnih informacij, da bi lahko zahtevale prilagoditev, s čimer bi se zagotovila poštena primerjava. Komisija je predložila stranem obširne informacije o skupinah izdelkov, uporabljenih pri opredelitvi normalne vrednosti, v skladu z zahtevo pritožbenega organa[6]. Poleg tega je v daljšem časovnem obdobju od 30. maja 2012 do 19. julija 2012 Komisija zagotavljala informacije in odgovorila na vsa vprašanja, ki so jih zastavile strani. Nadalje je bilo vsem stranem zagotovljeno dodatno obdobje 20 dni za predložitev pripomb na končno razkritje. (91) Iste strani so trdile, da v nasprotju s poročilom pritožbenega organa Komisija ni želela razkriti informacij o posebnih izdelkih indijskega proizvajalca, uporabljenih pri opredelitvi normalne vrednosti, brez navedbe tehtnega razloga. Člen 6.5 Protidampinškega sporazuma (ADA) navaja, da morajo preiskovalni organi informacije, ki so zaupne narave ali pridobljene na zaupni osnovi, obravnavati kot takšne. V tem primeru je indijski proizvajalec predložil zaupne informacije o vrstah izdelkov, ki se prodajajo na domačem trgu, družba pa je ponovno vložila svoj zahtevek za zaupno obravnavo, ki ga je naslovila na Komisijo in v katerem navaja, da bo še naprej štela te informacije za strogo zaupne v skladu z uvodno izjavo (82). Te strani so tudi trdile, da Komisija ni uspela predložiti smiselnega nezaupnega povzetka informacij, predloženih s strani indijskega proizvajalca, kot je zahtevano v poročilih. Vendar pa je v nadaljevanju dialoga in kot je navedeno v uvodnih izjavah zgoraj Komisija razkrila vse ustrezne informacije v zvezi z indijskim proizvajalcem v okviru meja zaupnosti zainteresiranim stranem, tako da so imele možnost braniti svoje interese. 2.9. Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, normalna vrednost, izvozne cene, primerjava (92) Normalna vrednost je bila izračunana in primerjana z izvozno ceno, kot je navedeno zgoraj. Prilagoditve izvozne cene so bile izvedene, da se odpravi cenovna razlika v primerih, ko je bil premazu na zadevnih pritrdilnih elementih dodan krom VI. Njuna medsebojna primerjava je bila izvedena na podlagi franko tovarna, tako kot v prvotni preiskavi. 2.10. Zahtevki za prilagoditve na osnovi lastnosti izdelka (93) En proizvajalec izvoznik je v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe zahteval prilagoditev fizikalnih razlik pri različnih vrstah (vijaki s šesterokotno glavo, lesni vijaki, sorniki itd.) zadevnega izdelka. Ker zadevni proizvajalec izvoznik zaradi zaupnosti nima dostopa do celotnega nabora podatkov o normalni vrednosti, se je družba sklicevala na svoje lastne izvozne cene, da bi pokazala, v kakšni meri se cene razlikujejo pri posameznem tipu pritrdilnega elementa. (94) V prvotni preiskavi je bila primerjava normalne vrednosti in izvozne cene izvedena z razlikovanjem med standardnimi in posebnimi vrstami pritrdilnih elementov, kot je navedeno v uvodni izjavi (102) dokončne uredbe, in z opredelitvijo trdnostnega razreda. Celotne kontrolne številke izdelka niso bile uporabljene v tem primeru glede na to, da proizvajalec v primerljivi državi ni predložil informacij, kategoriziranih na podlagi kontrolnih številk izdelka, kot je bilo zahtevano. Namen enega od elementov prvotne kontrolne številke izdelka je bila opredelitev različnih vrst pritrdilnih elementov glede na to, v katero oznako KN sodijo. Glede na to, da indijski proizvajalec ni predložil te informacije, tega elementa ni bilo mogoče uporabiti za primerjavo v prvotni preiskavi. (95) Informacije, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, je to pomenilo, da utegne obstajati podlaga za prilagoditev razlik med različnimi vrstami pritrdilnih elementov. Vendar pa se predlagana metodologija ni štela za ustrezno, saj družba ni predložila natančnih informacij o vrsti izdelka v skladu z oznako KN iz uvodne izjave (34), kot je bilo prvotno zahtevano. Alternativno je bila izvedena preiskava razlik med cenami industrije Unije na trgu Unije, da se določi, ali med različnimi vrstami pritrdilnih elementov obstajajo cenovne razlike. Informacije, ki jih je predložila industrija Unije, so bile predložene v celotni kontrolni številki izdelka, kot je bilo prvotno zahtevano. Ta preiskava je potrdila, da se cene na trgu EU razlikujejo glede na vrsto pritrdilnega elementa. Na tej podlagi se je štelo za ustrezno, da se prilagodijo normalne vrednosti, tako da odražajo te razlike. Kot podlaga za prilagoditev je bila povprečna cena v industriji Unije na trgu Unije ovrednotena kot „1“ z vsemi posameznimi vrstami, katerim je bila dodeljena njihova lastna posamezna vrednost glede na razmerje med njihovo ceno in povprečno ceno. Te vrednosti so bile nato uporabljene za normalno vrednost, ki je služila za primerjavo posameznih vrst, ki jih je izvažal proizvajalec izvoznik. (96) Ker so bile te prilagoditve izvedene na podlagi tržne vrednosti razlik med fizikalnimi značilnostmi na trgu EU, se je štelo za ustrezno, da se izvedejo podobne prilagoditve v izračunu stopenj dampinga za vse proizvajalce izvoznike. (97) Po objavi dokumenta o splošnem razkritju sta kitajsko združenje industrije pritrdilnih elementov („CCME“) in en kitajski izvoznik trdila, da Komisija še vedno krši člene 2.4., 6.2 in 6.4 Protidampinškega sporazuma STO, ker ne zagotavlja pravočasnih informacij, na podlagi katerih sta bili primerjani izvozna cena in normalna vrednost, ter sta Komisijo pozvala, naj razkrije celovite informacije o normalni vrednosti uporabljenih vrst izdelkov in tako izpolni svojo obveznost, v skladu s katero mora kitajskim proizvajalcem izvoznikom zagotoviti možnosti za zagotavljanje zaščite svojih interesov, predstavitev svojega primera na podlagi popolne obveščenosti in pošteno primerjavo izvoznih cen in normalne vrednosti. Navedeni strani sta zato zahtevali, da Komisija ponovno preuči: (g) popolno razkritje vrst izdelkov normalne vrednosti; (h) zagotovitev, da se standardni pritrdilni elementi, ki jih proizvajajo kitajski proizvajalci izvozniki, ne primerjajo s pritrdilnimi elementi, ki jih proizvaja primerljivi proizvajalec za uporabo v izdelkih vrhunske tehnologije; (i) predložitev dokazil o tem, kako utemeljiti zahteve za prilagoditve; (j) predložitev informacij o tem, kako so bile nekatere prilagoditve izvedene; ter (k) obveznost EU, da upošteva vse izvozne transakcije. (98) V zvezi s točko a) glede na informacije, iz informativnih obvestil z dne 30. maja 2012, 11. julija 2012, 13. julija 2012, dokumenta o splošnem razkritju z dne 31. julija 2012 in zlasti iz uvodnih izjav od (77) do (96) in zaslišanj v okviru postopka posvetovanja, se šteje, da so bile vse informacije, ki jih je bilo mogoče razkriti v okviru zahtev glede zaupnosti, zagotovljene zainteresiranim stranem. (99) V zvezi s točko b) v zvezi s potrebo po zagotovitvi, da se standardni pritrdilni elementi, ki jih proizvajajo kitajski proizvajalci izvozniki, ne primerjajo z pritrdilnimi elementi, ki jih proizvaja primerljivi proizvajalec za uporabo v izdelkih vrhunske tehnologije, je bil ta vidik obravnavan v uvodni izjavi (78). Ker ni novih dokazov in zaradi trditev navedenih strani o morebitni prisotnosti pritrdilnih elementov za uporabo na visoki ravni, ki niso namenjeni avtomobilski industriji, Komisija meni, da so informacije v spisu dovolj zanesljive, da se zagotovi, da so bili za določitev normalne vrednosti, ki se uporablja za primerjavo z izvoznimi cenami navedenega kitajskega izvoznika, uporabljeni le standardni pritrdilni elementi. (100) V zvezi s točko c) in trditvami, po katerih naj Komisija ne bi zagotovila informacij o tem, kako bi kitajski proizvajalci izvozniki lahko utemeljili zahteve za prilagoditve v zvezi z elementi „sledljivosti“, standardom ISO 9000, enoto stopnje napake in drugimi merili, kot so „trdota, upogibnost, udarna žilavost, koeficient trenja“ (glej uvodno izjavo (63) zgoraj) in dajatve za stroške uvoza (glej uvodni izjavi (79) in (80) zgoraj), Komisija ugotavlja naslednje. Najprej je treba opozoriti, da so te elemente navedle strani brez kakršnih koli nadaljnjih podrobnosti. Med zaslišanjem, ki ga je 11. julija 2012 vodil pooblaščenec za zaslišanje, je Komisija strani pozvala, naj predložijo dodatne informacije v zvezi z zgoraj navedenimi vprašanji, vendar dodatne informacije niso bile predložene. V zvezi z zahtevo, da bi pri prilagoditvah izvoznih cen upoštevali dajatve za uvoz valjane žice v Indijo in na splošno cenejši dostop do surovin za kitajske proizvajalce izvoznike, je Komisija v uvodni izjavi (80) podrobno pojasnila, zakaj te prilagoditve ni bilo mogoče sprejeti. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi (63) prvotne uredbe, strošek glavne surovine – jeklene žičnate palice – ni bistveno odražal tržnih vrednosti. Ugotovljeno je bilo, da so bile cene jeklenih žičnatih palic, zaračunane na domačem trgu, bistveno nižje od cen, zaračunanih na drugih trgih. Zato teh izkrivljenih cen ni mogoče uporabiti kot osnovo za prilagoditev, kot to zahtevajo navedene strani. V teh okoliščinah Komisija ne razume, katere dodatne informacije bi se po mnenju kitajske trgovinske zbornice in proizvajalca izvoznika lahko zagotovile, da bi se dodatno utemeljili ti dve zahtevi za prilagoditve. (101) V zvezi s točko d) je treba opozoriti, da so informacije v zvezi z „vrstami normalne vrednosti proizvajalcev EU in njihove ravni cen, pa tudi vpliv nastalih prilagoditev za vrste normalne vrednosti primerljivega proizvajalca“ zaupne in se jih ne sme razkriti. Kitajska trgovinska zbornica in en kitajski proizvajalec izvoznik sta zahtevala dodatna pojasnila o tem, kako so bile izvedene prilagoditve za razliko v ceni premaza. Vendar pa, kot je navedeno v uvodni izjavi (92) zgoraj, je treba opozoriti, da je v posebnem dokumentu o razkritju Komisija navedla, katere vrste izvoženega izdelka so bile prilagojene, da bi zadevne strani lahko razumele, kako je bila prilagoditev izvedena. (102) V zvezi s točko e) in trditvijo, da je pri izračunu dampinga treba upoštevati vse primerljive izvozne transakcije, da bi se zagotovila poštena primerjava cen v skladu s členom 2.4.2 Protidampinškega sporazuma STO, Komisija ugotavlja, da natančno upošteva zahtevo in predloge, ki so jih izrazile navedene strani, da se prilagodi normalna vrednost, ki se uporablja za določitev stopenj dampinga. Uporabljena metodologija je bila pojasnjena v uvodnih izjavah od (93) do (96), razlogi za izražanje zneska dampinga kot odstotka navedenih izvoznih transakcij, uporabljenih pri izračunu dampinga, pa so navedeni v uvodnih izjavah (107) in (108) v popolni skladnosti s členom 2.4.2 Protidampinškega sporazuma STO, ki se nanaša na primerljive izvozne transakcije. V tem primeru so bile za primerjavo uporabljene vse primerljive transakcije (glede na vrsto izdelka). Zato je bilo smiselno, da se znesek dampinga izrazi kot odstotek navedenih izvoznih transakcij, uporabljenih pri izračunu dampinga. (103) Po splošnem razkritju sta dva kitajska proizvajalca izvoznika ponovno poudarila, da bi bilo treba opraviti prilagoditve za domnevne razlike v učinkovitosti porabe surovin in lažjem dostopu do surovin, učinkovitejšo porabo električne energije in nižjo produktivnost na zaposlenega. Opozoriti je treba, da noben od kitajskih proizvajalcev izvoznikov v prvotni preiskavi ni prejel TGO in da njihove strukture stroškov ni mogoče obravnavati, kot da odraža tržne vrednosti, ki se lahko uporabijo kot podlaga za prilagoditve, zlasti glede dostopa do surovin. Poleg tega je treba opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da so proizvodni postopki v LRK, primerljivi s postopki indijskega proizvajalca in da so domnevne razlike zelo majhne. V tem primeru je bilo ugotovljeno, da je indijski proizvajalec konkuriral številnim drugim proizvajalcem na indijskem domačem trgu, in šteje se, da so njegove cene v celoti odražale stanje na domačem trgu. Kot je navedeno v uvodni izjavi (41), je bilo treba za določitev normalne vrednosti kot nadomestilo uporabiti stroške in cene proizvajalcev v delujočih tržnih gospodarstvih. (104) Navedena kitajska proizvajalca izvoznika sta trdila, da se Komisija z združevanjem podatkov o premeru in dolžini v razpone ne bi smela nanašati na razpone, temveč bi morala za primerjavo uporabiti dejanske vrednost za dolžino in premer. Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi (70), Komisija se je po zaslišanju 26. junija 2012 z istimi stranmi strinjala, da se izdelki razdelijo na podlagi premera in dolžine ter se upošteva učinek fizičnih lastnosti na cene. Navedene strani so same navedle nekatere možne razpone, vendar je Komisija na zaslišanju navedla, da bi bilo treba te predlagane razpone popraviti, da bi se zagotovilo ujemanje vseh izvoženih vrst z zelo podobnimi vrstami indijskega proizvajalca. Drugič, navedene strani so na predstavitvi med zaslišanjem 3. julija 2012 kot primer navedle, da bi imel premer majhen učinek na porabo surovin na enoto. Zahtevek je bil zato zavrnjen. 2.11. Stopnje dampinga (105) Stopnje dampinga so bile določene na podlagi tehtanega povprečja normalne vrednosti s tehtanim povprečjem izvozne cene. (106) Dokončna stopnja dampinga, izražena kot delež uvozne cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, za proizvajalca izvoznika iz tega poročila, je naslednja: Bulten Fasteners (Kitajska) Co., Ltd || 0,0 % (107) Revidirane dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež uvozne cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, so naslednje: Proizvajalec izvoznik v LRK || Obstoječa stopnja dampinga || Revidirana stopnja dampinga Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. || 69,9 % || 43,4 % Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. || 93,2 % || 63,7 % Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. || 74,5 % || 64,3 % Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. || 105,3 % || 69,7 % Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. || 63,1 % || 38,3 % CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd || 0 % || 0 % Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd || 26,5 % || 22,9 % Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd || 0 % || 0 % Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec || 78,1 % || 54,1 % Vse druge družbe || 115,4 % || 74,1 % (108) En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala biti pri izračunu njegove stopnje dampinga celotna količina ugotovljenega dampinga izražena kot delež celotne vrednosti CIF za vse izvozne transakcije in ne kot delež tistih izvoznih transakcij, ki so bile uporabljene pri izračunu količine dampinga. Drugačno ravnanje bi po mnenju tega podjetja privedlo do predpostavke dampinga za tiste izvozne transakcije, ki niso bile uporabljene pri določitvi dampinga. (109) Primerjava izvozne cene in normalne vrednosti je bila izvedena na podlagi tehtanega povprečja samo za tiste vrste, ki jih je izvažal kitajski proizvajalec izvoznik ter katerih primerljivi tip je proizvajal in prodajal indijski proizvajalec. To je veljalo za najbolj zanesljivo podlago za opredelitev morebitne stopnje dampinga za tega proizvajalca izvoznika; poskus primerjave vseh drugih izvoženih vrst z zelo primerljivimi vrstami indijskega proizvajalca bi privedel do nepravilnih ugotovitev. Na podlagi tega je pravilno, da se stopnjo ugotovljenega dampinga izrazi kot delež tistih izvoznih transakcij, ki so bile uporabljene pri izračunu stopnje dampinga – ta ugotovitev velja za reprezentativno za vse izvožene vrste. Enak pristop je bil uporabljen pri izračunu stopenj dampinga za druge proizvajalce izvoznike. 3. Opredelitev industrije Unije (110) Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija ponovno preučila opredelitev industrije Unije, da bi upoštevala priporočila iz poročil organa za reševanje sporov, ki navajajo, da je EU ravnala v neskladju s členom 4.1 Protidampinškega sporazuma STO, ker je iz opredelitve industrije Unije izključila tiste proizvajalce, ki niso želeli biti vključeni v vzorec, in ker je navedla, da mejna vrednost 25 % iz člena 4.1 osnovne uredbe samodejno predstavlja „glavni delež“ celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji. V odstavku 430 poročila pritožbenega organa z dne 15. julija 2011 je navedeno, da „bi bil zaradi razdrobljenosti industrije pritrdilnih elementov dopusten tako nizek delež, ker ni bilo mogoče pridobiti več informacij, pod pogojem, da postopek, s katerim je Komisija opredelila industrijo, ni povečal tveganja izkrivljanja. […] z omejitvijo opredelitve domače industrije na tiste proizvajalce, ki so želeli biti del vzorca, je Komisija izključila proizvajalce, ki so predložili ustrezne informacije“ (poudarek dodan). Ti slednji proizvajalci bodo zdaj vključeni v opredelitev industrije Unije. (111) V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da predstavlja proizvodnja proizvajalcev iz Unije, ki so potrdili sodelovanje v vzorcu in v celoti sodelovali v prvotni preiskavi, 27,0 % celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji. Zato je veljalo, da te družbe sestavljajo industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. (112) V skladu s sklepi poročil organa za reševanje sporov in na podlagi vseh veljavnih vlog vseh proizvajalcev EU, ki so bile predložene v roku iz odstavka 6 (b) (i) obvestila o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozi nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla iz Ljudske republike Kitajske ([7]), in ne glede na njihovo pripravljenost biti del vzorca je Komisija ponovno izračunala, da je industrija Unije dejansko predstavljala 36,3 % celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji v letu 2006. (113) Po pregledu opredelitve industrije Unije je Komisija preverila, ali delež proizvodnje pritrdilnih elementov industrije zunaj celotne ocenjene proizvodnje predstavlja glavni delež v smislu člena 4.1 Protidampinškega sporazuma STO. (114) Kot je navedeno v uvodni izjavi (112) dokončne uredbe, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da proizvajajo podoben izdelek številni proizvajalci v Uniji, po ocenah več kot 300 predvsem malih in srednjih podjetij („MSP“), vključno z nekaj večjimi družbami ali skupinami družb. Na začetku prvotne preiskave je Komisija stopila v stik z vsakim od teh znanih proizvajalcev in jih pozvala k sodelovanju v preiskavi in k predložitvi nekaterih informacij o svojih dejavnostih. Niti v obvestilu o začetku, objavljenem po začetku prvotne preiskave, niti v spremnem pismu, ki je bilo na dan začetka poslano vsem znanim proizvajalcem EU, ni bilo navedeno, da informacije, predložene od proizvajalcev EU, ki niso želeli sodelovati, ne bodo upoštevane. (115) Kot je navedeno, so proizvajalci pritrdilnih elementov v EU predvsem mala ali celo mikro podjetja (družinska podjetja), ki imajo običajno omejene vire, vključno s finančnimi in kadrovskimi viri, in niso člani nacionalnih združenj ali združenj EU, ki bi jih lahko zastopala med preiskavo, ter – kar je pogost primer pri MSP – nimajo sredstev za specializirane odvetnike za trgovino in računovodje. Male družbe tudi zelo skrbijo za zaščito svojih zaupnih podatkov med takšnimi preiskavami, kar se jim zdi bistvenega pomena. Kljub temu se je javilo precejšnje število proizvajalcev (skupno 63 proizvajalcev EU), ki so predložili potrebne informacije. Omeniti je treba, da so bili ti proizvajalci tako MSP kot tudi večje družbe, in sicer iz celotne EU. Glede na navedeno in ob upoštevanju posebnih okoliščin tega primera je za te proizvajalce, ki so predstavljali 36,3 % celotne proizvodnje zadevnega izdelka v EU, mogoče trditi, da predstavljajo glavni delež celotne industrije Unije, in jih posledično obravnavati v smislu člena 4.1 Protidampinškega sporazuma STO. Poleg tega je, v skladu z navedenim, saj so se vsi največji znani proizvajalci v EU odzvali na vabilo v roku iz prvotnega obvestila o začetku, izbrani vzorec v prvotni preiskavi mogoče šteti za reprezentativnega, in sicer tudi po vključitvi nadaljnjih 18 proizvajalcev EU v opredelitev industrije Unije. (116) Kitajska trgovinska zbornica je trdila, da se Komisija ne bi smela omejiti na uporabo podatkov, pridobljenih od proizvajalcev EU, ki so se javili v roku iz uvodne izjave (112) zgoraj, saj so se nekateri proizvajalci EU odločili, da se ne bodo odzvali, ker niso želeli biti del vzorca, in so zato vedeli, da se njihov odgovor ne bo upošteval. Združenje kitajskih izvoznikov je Komisijo pozvalo, „naj začne celoten izbirni postopek znova in naj stopi v stik z vsemi proizvajalci EU brez zahteve, da morajo proizvajalci biti pripravljeni biti del vzorca“[8]. Vendar je bilo ob upoštevanju zgoraj navedenega sklenjeno, da ni potrebe po ponovitvi postopka izbire končnega vzorca, saj so se največji znani proizvajalci EU odzvali na začetni stopnji. Po razkritju je kitajska trgovinska zbornica ponovno poudarila, da ni mogoče izključiti možnosti, da veliko število proizvajalcev preprosto ni odgovorilo na vprašalnik za vzorčenje, „saj vedo, da bi njihova nepripravljenost sodelovati v vzorcu samodejno povzročila njihovo izključitev iz domače industrije“. Opozoriti je treba, da so bili med prvotno preiskavo navedeni isti argumenti kitajskih proizvajalcev izvoznikov in evropskih uvoznikov, ki so nasprotovali obstoju pravnega interesa. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (26) dokončne uredbe, je Komisija po začetku postopka stopila v stik s številnimi proizvajalci Unije in le malo jih odgovorilo. Opozoriti je treba, da njihova možna vključitev v končno vzorčenje ni bila omenjena. Dejansko možen izbor proizvajalcev Unije v končni vzorec ni igrala vloge pri njihovi odločitvi, da se javijo med postopkom, saj je bila posledica drugih dejavnikov, kot je poudarjeno v uvodni izjavi (115). Zato je bila zahteva, naslovljena na Komisijo, da bi morala Komisija ponovno opraviti oceno škode, zavrnjena. 4. Položaj industrije Unije (117) V skladu s poročili so bile ugotovitve o škodi, ki so bile pridobljene v prvotni preiskavi, ponovno preučene na ravni industrije Unije v skladu z uvodno izjavo (114) zgoraj za trende glede proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti, prodaje, cen enot, tržnega deleža, zaposlovanja in produktivnosti, tj. na podlagi informacij, zbranih pri 6 vzorčenih proizvajalcih in nadaljnjih 57 proizvajalcih, ki so zdaj del industrije Unije. Ob upoštevanju drugih dejavnikov škode, ki so bili ugotovljeni za vzorčeno industrijo EU, – glede na to, da so bile informacije o zalogah, dobičkonosnosti, denarnem toku, investicijah, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in plačah pridobljene iz preverjenih odgovorov na vprašalnik 6 vzorčenih proizvajalcev – so ugotovitve zato potrjene v pregledu. 4.1. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti (118) Razvoj proizvodnje, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti za industrijo Unije na podlagi celotnih razpoložljivih informacij (glej uvodno izjavo (112)) so bili naslednji: Celotna industrija Unije || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || OP Količina proizvodnje (v tonah) || 489 993 || 524 571 || 493 924 || 519 880 || 537 877 Indeks || 100 || 107 || 100 || 106 || 110 Proizvodna zmogljivost (v tonah) || 859 766 || 881 454 || 902 741 || 919 485 || 944 817 Indeks || 100 || 102 || 105 || 107 || 110 Izkoriščenost zmogljivosti (v %) || 57 % || 60 % || 55 % || 57 % || 57 % (119) Kljub bistvenemu povečanju povpraševanja za 29 % med letom 2004 in OP je obseg proizvodnje industrije Unije v obravnavanem obdobju nihal in je bil v OP 9 % višji kot v letu 2003, pri čemer je v prvotni preiskavi znašal 6 %, tj. še vedno bistveno manjši od 29-odstotnega povečanja povpraševanja. (120) Glede na proizvodno zmogljivost in izkoriščenost kapacitet so bili sklepi, doseženi v prvotni preiskavi, čeprav z drugačnim naborom podatkov, potrjeni (glej uvodne izjave (130) do (133) dokončne uredbe). 4.2. Prodaja, tržni delež, rast in povprečne cene enot v Uniji (121) Spodnji podatki predstavljajo prodajo industrije Unije neodvisnim strankam v Uniji na podlagi (v količini in vrednosti) celotnih razpoložljivih informacij: Celotna industrija Unije || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || OP Prodaja industrije Unije v Uniji (v 000 EUR) || 990 540 || 1 050 039 || 1 102 684 || 1 198 794 || 1 289 940 Indeks || 100 || 106 || 111 || 121 || 130 Prodaja industrije Unije v Uniji (v tonah) || 445 769 || 494 307 || 468 892 || 506 752 || 507 750 Indeks || 100 || 111 || 105 || 114 || 114 Prodajna cena industrije Unije v Uniji (v EUR/tono) || 2 222 || 2 124 || 2 351 || 2 365 || 2 540 Indeks || 100 || 96 || 106 || 106 || 114 Tržni delež industrije Unije (v tonah) || ni podatkov || 28 % || 27 % || 24 % || 22 % Indeks || ni podatkov || 100 || 96 || 86 || 80 (122) Revidirani podatki iz zgornje razpredelnice potrjujejo ugotovitve iz uvodnih izjav (137) do (140) dokončne uredbe, kolikor so vsi trendi škode potrjeni. Količina prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 14 % in ne za 12 %, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, ter za 30 % in ne za 21 % vrednosti. Ugotovljeno je bilo, da so trendi zelo podobni kot v prvotni preiskavi. Enak padec obsega prodaje med letoma 2004 in 2005 potrjuje sklep iz uvodne izjave (139) dokončne uredbe, da industrija Unije ni bila zmožna izkoristiti povečanja potrošnje Unije, zato se je tržni delež proizvajalcev Unije zmanjšal za 20 % v manj kot treh letih. 4.3. Zaposlovanje in produktivnost (123) Razvoj zaposlovanja in produktivnost industrije Unije sta naslednja: Celotna industrija Unije || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || OP Število zaposlenih || 7 530 || 8 340 || 8 559 || 8 549 || 8 581 Indeks || 100 || 111 || 114 || 114 || 114 Produktivnost (tona/zaposlenega) || 65 || 63 || 58 || 61 || 63 Indeks || 100 || 97 || 89 || 93 || 96 4.4. Sklep o škodi (124) Ob upoštevanju zgoraj navedenega so bili sklepi iz uvodnih izjav (153) do (161) dokončne uredbe potrjeni. 5. Obseg dampinškega uvoza (125) Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija upoštevala sklepe poročil DSB, ki navajajo, da je EU ravnala v neskladju s členoma 3.1 in 3.2 Protidampinškega sporazuma STO v zvezi z upoštevanjem obsega dampinškega uvoza v prvotni preiskavi o pritrdilnih elementih. (126) Komisija je zato ponovno preiskala svojo oceno škode ob upoštevanju dejstva, da je bilo za nekatere proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da niso izvajali dampinga v OP. Opozoriti je treba, da v prvotni preiskavi dva kitajska proizvajalca izvoznika nista izvajala dampinga. Kot je navedeno v uvodni izjavi (105) zgoraj, je bilo za enega nadaljnjega proizvajalca izvoznika v tem poročilu ugotovljeno, da ne izvaja dampinga. Celoten obseg uvoza teh treh proizvajalcev izvoznikov je predstavljal le med 0,01 % in 0,40 % celotnega uvoza zadevnega izdelka iz LRK v OP. Analiza škode glede na razvoj uvoza iz LRK, ki je bila izvedena na podlagi obsega dampinškega uvoza in brez nedampinškega uvoza, kaže nepomembne spremembe trendov, opisane v uvodni izjavi (121) dokončne uredbe. Vir: Eurostat || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || OP Obseg uvoza iz LRK (v tonah) || 216 085 || 295 227 || 387 783 || 485 435 || 577 811 Indeks || 100 || 137 || 179 || 225 || 267 Tržni delež LRK || ni podatkov || 17 % || 22 % || 23 % || 25 % 6. Vzročna zveza – izvoz industrije Unije (127) Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija ponovno preučila svojo analizo vzročne zveze, da bi upoštevala zaključke poročil, ki navajajo, da je EU ravnala v neskladju s členoma 3.1 in 3.5 Protidampinškega sporazuma STO, ker je upoštevala celotne statistične podatke o izvozu, o katerih je poročal EUROSTAT, namesto specifičnega izvoza industrije EU. (128) Izvoz industrije Unije je bil analiziran v uvodni izjavi (175) dokončne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da izvoz v tretje države predstavlja le 11 % celotne proizvodnje industrije Unije podobnega izdelka v letu 2006. Vendar so, kot je poudarjeno v poročilih DSB, uporabljeni podatki o izvozih vseh proizvajalcev v Uniji temeljili na Eurostatovih podatkih in ne na podatkih o izvozu industrije Unije. V skladu s poročili DSB je Komisija ponovno ocenila svojo analizo vzročne zveze, tako da je preiskala, ali izvoz novo opredeljene industrije Unije lahko predstavlja dejavnik škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Ugotovljeno je bilo, da izvoz v tretje države predstavlja le 3,7 % novo opredeljene proizvodnje industrije Unije podobnega izdelka v OP in ne 11 %, kot je navedeno v uvodni izjavi (175) dokončne uredbe. Ta izvoz se je med letom 2003 in OP povečal za približno 4 %. Poleg tega se je ta izvoz dosledno izvajal po cenah, ki so bistveno višje od prodajnih cen na trgu Unije. Celotna industrija Unije || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || OP Izvoz zadevnega izdelka iz Unije v preostali svet (v tonah) || 19 599 || 23 613 || 21 098 || 20 967 || 20 400 Indeks || 100 || 120 || 108 || 107 || 104 Izvoz zadevnega izdelka iz Unije v preostali svet (v 000 EUR) || 47 261 || 55 657 || 52 958 || 58 831 || 55 477 Indeks || 100 || 118 || 112 || 124 || 117 Cena enote: (EUR/tono): || 2 411 || 2 357 || 2 510 || 2 806 || 2 719 (129) Zaključiti je mogoče, da izvoz industrije Unije v tretje države ni bil vir znatne škode. Poleg tega je končni sklep, kot je navedeno v uvodni izjavi (184) dokončne uredbe, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe, potrjen. 7. Obravnavanje zaupnih informacij (130) Kot je navedeno v obvestilu o začetku, se je Komisija zavezala k ponovni oceni sklepov, zasnovanih na sklepih poročil, ki navajajo, da je EU ravnala v neskladju s členoma 6.5 in 6.5.1 Protidampinškega sporazuma STO glede obravnavanja zaupnih informacij. (131) V skladu s poročili je Komisija povabila dva zadevna proizvajalca Unije, da predložita ustrezne navedbe razlogov, zakaj zaupne informacije niso bile primerne za pripravo povzetka nezaupne narave. Dva proizvajalca sta predložila dodatne nezaupne informacije ali pa sta, če nekatere informacije niso bile primerne za povzetek, navedla razlog za to. Informacije, ki sta jih predložila proizvajalca, so bile poslane vsem zainteresiranim stranem. Eno od združenj, ki zastopa uvoznike Evropske unije, je trdilo, da so informacije, ki sta jih predložila proizvajalca Unije, nerazumljive in ne dopuščajo navzkrižnega preverjanja s podatki, ki so javno dostopni pri EUROSTAT. V zvezi s to trditvijo je treba opozoriti, da tudi v primeru, če bi bile informacije, ki sta jih predložila proizvajalca, specifične za podjetje, ni verjetno, da obstajajo takšni javni viri, ki bi dopuščali navzkrižno preverjanje. (132) Kitajska trgovinska zbornica in EFDA sta trdila, da predložene dodatne informacije niso popolne, saj nekateri elementi iz razpredelnic 22, 23 ter 32 do 34 še vedno manjkajo, kar zato ni v skladu z načinom, kako bi se morale ugotovitve DSB uporabljati. Po razkritju teh dodatnih nezaupnih informacij ni bilo predloženih nobenih drugih pripomb. Ker vsebujejo razpredelnice 32 do 34 podrobnosti o prodaji in stroških zadevnega podjetja, so bile te informacije, ki so po svoji naravi zaupne, uporabljene v povzetku, da bi ta vključeval nekatere informacije o vsebini brez razkritja zaupnih informacij. Druge navedene informacije, ki manjkajo v razpredelnici 22 (vrste dobavljenih surovin in količine kupljenih surovin) in razpredelnici 23 (navedeni so samo indeksirani podatki o stopnji dobička pred obdavčitvijo brez ločenih podatkov o prodaji v EU in zunaj nje), je zadevno podjetje Unije ponovno predložilo, da bi se zagotovilo dobro razumevanje informacij, poleg tega je bil spisu za preučitev s strani zainteresiranih strani dodan odgovor. Sklene se, da je bila zagotovljena popolna skladnost s priporočili iz poročil v tej zadevi. (133) Poleg tega je združenje EFDA trdilo, da iz razpredelnice 24, ki jo je predložil proizvajalec Unije, ni bilo mogoče sklepati, da je ta družba utrpela veliko škodo, saj je kazala stalno povečanje dobička, izkoriščenosti in proizvodnje. Vendar pa je Komisija ponovno izvedla oceno škode, v katero je vključila podatke od šestih vzorčenih proizvajalcev EU, in zaključila, da je proizvajalec utrpel škodo, kot je potrjeno v uvodni izjavi (124) zgoraj. Zahtevek je zato neutemeljen. (134) Komisija je nenazdanje, kot je navedeno v točki 6 obvestila o začetku, po ugotovitvi glede členov 6.5 in 6.5.1 Protidampinškega sporazuma STO glede obravnavanja zaupnih informacij dne 30. maja 2012 razkrila Eurostatove podatke o celotni proizvodnji pritrdilnih elementov v EU, kot je bilo prvotno predstavljeno. 8. Druga priporočila in sklepi (135) Kot je navedeno v obvestilu, se je Komisija zavezala k obravnavanju pripomb strani v preiskavi o pritrdilnih elementih, ki trdijo, da so prizadete zaradi razkritja ugotovitev glede tržnogospodarske obravnave ali glede drugih priporočil ali sklepov DSB. Komisija je eni družbi odobrila IO v skladu s priporočili, ki zadevajo člen 9(5) osnovne uredbe v poročilih DSB. F. RAZKRITJE (136) Vse strani so bile obveščene o zgoraj navedenih ugotovitvah. Po razkritju jim je bilo na voljo tudi obdobje za predložitev pripomb in zahtevkov. Po razkritju je bilo predloženih več pripomb. (137) Iz zgoraj navedenega sledi, da se morajo protidampinški ukrepi, ki veljajo za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla iz Ljudske republike Kitajske, v skladu z Uredbo (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 ohraniti in da mora biti dajatev na uvoz družbe Bulten Fasteners Kitajska 0 %. G. SKLEP (138) Na podlagi zgoraj navedene ponovne ocene je bilo ugotovljeno, da je škodljivi damping iz prvotne preiskave potrjen. Vendar je bila enemu proizvajalcu izvozniku odobrena individualna obravnava v skladu s priporočili, ki zadevajo člen 9(5) osnovne uredbe v poročilih DSB. Zato je treba člen 1(2) dokončne uredbe ustrezno spremeniti. Isti člen je treba torej spremeniti tako, da bo upošteval revidirane protidampinške dajatve, ki so izračunane za nekatere družbe iz razpredelnice v členu 1(2) dokončne uredbe, kot je navedeno spodaj: Proizvajalec izvoznik v LRK || Stopnja dampinga || Stopnja škode || Dokončni ukrepi Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. || 43,4% || 99,9% || 43,4% Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. || 63,7% || 79,5% || 63,7% Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. || 64,3% || 64,4% || 64,3% Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. || 69,7% || 78,3% || 69,7% Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. || 38,3% || 65,3% || 38,3% CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd || 0,0% || 0,3% || 0,0% Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd || 22,9% || 133,2% || 22,9% Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd || 0,0% || 0,0% || 0,0% Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec || 54,1% || 77,5% || 54,1% Vse druge družbe || 74,1% || 85,0% || 74,1% SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Razpredelnica z navedbo stopenj dokončnih protidampinških dajatev, uporabljenih za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek, ki ga proizvajajo družbe iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 91/2009, se nadomesti z naslednjo razpredelnico: Družba || Dajatev (v %) || Dodatna oznaka TARIC Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai || 43,4% || A924 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou || 0,0% || A918 Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu || 38,3% || A919 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City || 22,9% || A920 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan || 63,7% || A921 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City || 64,3% || A922 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. Jiangshan Town || 69,7% || A923 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai || 0,0% || A925 Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing || 0,0% || A997 Družbe iz Priloge I || 54,1% || A928 Vse druge družbe || 74,1% || A999 Člen 2 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 201, 26.7.2001, str. 10. [2] UL L 29, 31.1.2009, str. 1. [3] STO, Poročilo pritožbenega organa, AB-2011-2, WT/DS397/AB/R, 15. julij 2011. STO, Poročilo strokovne skupine, WT/DS397/R, 3. december 2010. [4] UL C 66, 6.3.2012, str. 29 [5] UL C 160, 6.6.2012, str. 19 [6] Poročilo pritožbenega organa: Odst. 512, ki navaja, da „člen 2(4) zavezuje preiskovalne organe …, da morajo stranke obvestiti vsaj o uporabljenih skupinah izdelkov za namen primerjave cen“. [7] UL C 267/31, 9.11.2007, str. 31 [8] „Obravnava pregleda veljavnih protidampinških ukrepov o uvozu pritrdilnih elementov iz Ljudske republike Kitajske“, obravnavo je organiziral pooblaščenec za zaslišanje skupaj s Kitajskim združenjem industrije pritrdilnih elementov (CCME), 11. julija 2012