P6_TA(2006)0520

Posebni program "Zmogljivosti" (Sedmi okvirni program ES za RTRPD, 2007—2013) *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Sveta o posebnem programu "Zmogljivosti", s katerim se bo izvajal Sedmi okvirni program (2007 do 2013) Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (KOM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

- ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0443) [1] in spremenjenega predloga (KOM(2005)0443/2) [1],

- ob upoštevanju člena 166 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0384/2005),

- ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0371/2006),

1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2. meni, da mora biti okvirni referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, usklajen z zgornjo mejo razdelka 1a novega finančnega okvira 2007-2013, in poudarja, da bo letni znesek določen v letnem proračunskem postopku v skladu z določbami točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju z dne 17. maja 2006 [2];

3. poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

4. poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

5. poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

6. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE PARLAMENTA |

Sprememba 1

Uvodna izjava 4

(4) Okvirni program dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah, ter tudi druge ukrepe Skupnosti, ki so nujno potrebni pri celotnih strateških prizadevanjih za uresničevanje lizbonskih ciljev, zlasti ukrepe na področju strukturnih skladov, kmetijstva, izobraževanja, usposabljanja, konkurenčnosti in inovacij, industrije, zdravja, varstva potrošnikov, zaposlovanja, energetike, prometa in okolja. | (4) Okvirni program bi moral dopolnjevati dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah, in tiste, ki jih države članice izvajajo s sodelovanjem v evropskih medvladnih raziskovalnih organizacijah, ter tudi druge ukrepe Skupnosti, ki so nujno potrebni pri celotnih strateških prizadevanjih za uresničevanje lizbonskih ciljev, zlasti ukrepe na področju strukturnih skladov, kmetijstva, izobraževanja, usposabljanja, kulture, konkurenčnosti in inovacij, industrije, zdravja, varstva potrošnikov, zaposlovanja, energetike, prometa in okolja. |

Sprememba 2

Uvodna izjava 9

(9) Raziskovalne dejavnosti, izvedene v okviru tega programa, spoštujejo temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah. | (9) Raziskovalne dejavnosti, izvedene v okviru tega programa, bi morale spoštovati temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, ter ponovno uveljaviti državljansko in humanistično vrednost raziskav, ob zagotavljanju spoštovanja etnične in kulturne raznolikosti. |

Sprememba 3

Uvodna izjava 10

(10) Okvirni program mora prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja. | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Sprememba 4

Uvodna izjava 11 a (novo)

| (11a) Za poenostavitev in zmanjšanje stroškov razpisa bi morala Komisija vzpostaviti podatkovno zbirko kot predpogoj za obveščanje udeležencev razpisa. |

Sprememba 5

Člen 3 a, odstavek 1 (novo)

| Člen 3a 1. Komisija stori vse potrebno, da preveri, ali se financirani ukrepi izvajajo učinkovito in v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002. |

Sprememba 6

Člen 3 a, odstavek 2 (novo)

| 2. Skupni administrativni stroški posebnega programa, vključno z notranjimi stroški in stroški upravljanja za izvajalsko agencijo, katere ustanovitev je predvidena, bi morali biti sorazmerni s predvidenimi dejavnostmi iz posebnega programa ter o njih odločata proračunski in zakonodajni organ. |

Sprememba 7

Člen 3 a, odstavek 3 (novo)

| 3. Odobrena proračunska sredstva se uporabijo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti ter sorazmernosti. |

Sprememba 8

Člen 5, odstavek 3

3. Priloga IV k temu posebnemu programu določa pobudo za skupno izvajanje nacionalnih raziskovalnih programov, ki bodo predmet ločene odločbe na podlagi člena 169 Pogodbe. | 3. Priloga IV k temu posebnemu programu določa možno pobudo za skupno izvajanje nacionalnih raziskovalnih programov, ki bodo predmet ločene odločbe na podlagi člena 169 Pogodbe. |

Sprememba 9

Člen 5 a (novo)

| Člen 5a Komisija predhodno obvesti proračunski organ, kadar namerava odstopati od razčlenitve odhodkov, navedene v opombah in prilogi splošnega proračuna Evropske unije. |

Sprememba 10

Člen 6, odstavek 2

2. Delovni program upošteva ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Po potrebi se posodablja. | 2. Delovni program upošteva ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije, s ciljem povečanja sinergije pri teh dejavnostih, ustvarjanja evropske dodane vrednosti, vplivanjem na konkurenčnost industrije in ohranjanjem njihovega pomena za druge politike Skupnosti. Po potrebi se program posodablja. |

Sprememba 11

Člen 7, odstavek 3 a (novo)

| 3a. Komisija zagotovi oceno rezultatov raziskav in poroča o njihovem prispevku k dinamični, na znanju temelječi družbi v Evropi. |

Sprememba 12

Člen 8, odstavek 5

5. Komisija odbor redno obvešča o splošnem napredku izvajanja posebnega programa in mu predloži podatke o vseh ukrepih RTR, ki se financirajo v okviru tega programa. | 5. Komisija odbor in pristojni odbor Evropskega parlamenta redno obvešča o splošnem napredku izvajanja posebnega programa in jima mu predloži podatke o vseh ukrepih za raziskave in tehnološki razvoj, ki se financirajo v okviru tega programa. |

Sprememba 13

Člen 8, odstavek 5 a (novo)

| 5a. Komisija pripravi poročilo o oceni, ki vsebuje presojo o pravilnosti finančnega poslovodenja ter oceno o učinkovitosti in pravilnosti proračunskega in gospodarskega upravljanja programa. |

Sprememba 14

Člen 8 a (novo)

| Člen 8a Komisija pravočasno predloži to odločbo in poročilo o izvajanju posebnega programa pristojnim organom v pregled, tako da se postopek o spremembi te odločbe lahko zaključi pred koncem leta 2010. |

Sprememba 15

Priloga I, Uvod, odstavek 1, alinea 5

—zbliževanje znanosti in družbe za harmonično integracijo znanosti in tehnologije v evropsko družbo ter | —zbliževanje znanosti in družbe za harmonično integracijo znanosti in tehnologije v evropsko družbo; omogočanje obstoječih EU, nacionalnih ali regionalnih informacijskih služb za pomoč uporabnikom, ki bi MSP, industriji in znanstvenim ustanovam zagotovile vse informacije o okvirnem programu, okvirnem programu za konkurenčnost in inovacije ter strukturnih skladih; ter |

Sprememba 16

Priloga I, Uvod, odstavek 1, alinea 6

—horizontalne dejavnosti in ukrepi za podporo mednarodnem sodelovanju. | —horizontalne dejavnosti in ukrepi za podporo mednarodnemu sodelovanju, vključno s čezmejnim in medregionalnim sodelovanjem. |

Sprememba 17

Priloga I, Uvod, odstavek 4

V okviru tega posebnega programa se lahko sprejme ukrepe za usklajevanje neskupnostnih programov z uporabo sheme ERA-NET in sodelovanja Skupnosti pri nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno (člen 169 Pogodbe), kot je opisano v posebnem programu "Sodelovanje". | V okviru tega posebnega programa se lahko sprejme ukrepe za usklajevanje neskupnostnih programov z uporabo sheme ERA-NET in sodelovanja Skupnosti pri nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno (člen 169 Pogodbe), kot je opisano v posebnem programu "Sodelovanje". Z ukrepi se bosta krepila tudi dopolnjevanje in sinergija med okvirnim programom in dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru medvladnih struktur. |

Sprememba 18

Priloga I, Uvod, podnaslov "Skladen razvoj politik na področju raziskav", odstavek 3, zaporedna točka 1, pododstavek 1, alinea 2

—Spremljanje naložb v raziskovalne dejavnosti na področju industrije za zagotovitev neodvisnega in dopolnilnega vira informacij za pomoč pri usmerjanju javne politike in za omogočitev podjetjem primerjavo njihovih strategij naložb v raziskave in razvoj. To bo vključevalo periodične tabele naložb v raziskave in razvoj na ravni podjetja in sektorja, ankete o trendih zasebnih naložb v raziskave in razvoj, analize dejavnikov, ki vplivajo na odločitve v zvezi z naložbami v raziskave in razvoj ter na prakse podjetij, analize ekonomskih učinkov in oceno posledic za politiko. | —Spremljanje naložb v raziskovalne dejavnosti na področju industrije za zagotovitev notranje skladnega in dopolnilnega vira informacij za pomoč pri usmerjanju javne politike in za omogočanje podjetjem iz sektorjev, ključnih za gospodarstvo EU, primerjavo njihovih strategij naložb v raziskave in razvoj. To bo vključevalo periodične tabele naložb v raziskave in razvoj na ravni podjetja in sektorja, ankete o trendih zasebnih naložb v raziskave in razvoj, analize dejavnikov, ki vplivajo na odločitve v zvezi z naložbami v raziskave in razvoj ter na prakse podjetij, analize ekonomskih učinkov in oceno posledic za politiko. |

Sprememba 19

Priloga I, Uvod, podnaslov "Skladen razvoj politik na področju raziskav", odstavek 3, zaporedna točka 2, pododstavek 1

Cilj je okrepiti usklajevanje raziskovalnih politik z ukrepi za spodbujanje (i) izvajanja odprte metode usklajevanja (OMC) in (ii) pobud "od spodaj navzgor" (bottom-up), ki jih izvaja več držav ter regij in v katere so, kadar je to primerno, vključene druge zainteresirane strani (vključno z industrijo, evropskimi organizacijami in organizacijami civilne družbe). | Cilj je okrepiti usklajevanje raziskovalnih politik, kjer to lahko jasno ustvari dodano vrednost za sisteme raziskav in inovacij, z ukrepi za spodbujanje (i) izvajanja odprte metode usklajevanja (OMC) in (ii) pobud "od spodaj navzgor" (bottom-up), ki jih izvaja več držav ter regij in v katere so, kadar je to primerno, vključene druge zainteresirane strani (vključno z industrijo, evropskimi organizacijami in organizacijami civilne družbe). |

Sprememba 20

Priloga I, Uvod, podnaslov "Skladen razvoj politik na področju raziskav", odstavek 3, zaporedna točka 2, pododstavek 3 a (novo)

| Posebna pozornost bo namenjena: sinergiji pri razvoju raziskovalnega potenciala v kombinaciji s programi na podlagi inovacij in programi strukturnih skladov;zmanjšanju upravnih in fizičnih ovir, ki preprečujejo učinkovito čezmejno sodelovanje med regijami v različnih državah članicah, inrazvoju kombiniranih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti. |

Sprememba 21

Priloga I, del 1, podnaslov "Pristop", odstavek 1

Da bi Evropa postala najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, mora nujno imeti sodobne in učinkovite raziskovalne infrastrukture, ki ji bodo omogočile prevzem vodilne vloge na znanstvenem in tehnološkem področju. Raziskovalne infrastrukture imajo ključno vlogo pri razvoju in razširjanju znanja ter pri njegovi uporabi in izkoriščanju, s tem pa spodbujajo inovacije. Dostop do njih je na vseh področjih znanosti in tehnologije vedno bolj nepogrešljiv. Številne raziskovalne infrastrukture so se razvile iz velikih infrastruktur, namenjenih skoraj izključno posebni stroki, v storitvene infrastrukture za širok spekter znanstvenih skupnosti. Informacijska in komunikacijska tehnologija omogočata najnovejše koncepte infrastrukture, ki vključujejo porazdeljene sisteme strojne opreme, programske opreme in vsebin, ki imajo kot shranjevalci znanja številnih različnih strok zelo obsežno kumulativno vrednost. | Da bi Evropa postala najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, mora nujno imeti sodobne in učinkovite raziskovalne infrastrukture, ki ji bodo omogočile prevzem vodilne vloge na znanstvenem in tehnološkem področju. Raziskovalne infrastrukture imajo ključno vlogo pri pridobivanju in razširjanju znanja ter pri njegovi uporabi in izkoriščanju, s tem pa spodbujajo inovacije. Dostop do njih je na vseh področjih znanosti, tehnologije in oblikovanja politik na podlagi dokazov vedno bolj nepogrešljiv. Številne raziskovalne infrastrukture so se razvile iz velikih infrastruktur, namenjenih skoraj izključno posebni stroki, v storitvene infrastrukture za širok spekter znanstvenih skupnosti. Informacijska in komunikacijska tehnologija omogočata najnovejše koncepte infrastrukture, ki vključujejo porazdeljene sisteme strojne opreme, programske opreme in vsebin, ki imajo kot shranjevalci znanja številnih različnih strok in za številne različne skupnosti uporabnikov zelo obsežno kumulativno vrednost. |

Sprememba 22

Priloga I, del 1, podnaslov "Pristop", odstavek 2

Predlagani ukrep bo zlasti prispeval k razvoju, izkoriščanju in ohranjanju znanja s spodbujanjem raziskovalnih infrastruktur, temelječih na k odličnosti usmerjenem pristopu "od spodaj navzgor" (bottom-up) in na ciljnem pristopu. Strateška posodobitev informacijskih in komunikacijskih e-infrastruktur prav tako velja za gonilno silo pri spremembah v znanosti. | Predlagani ukrep bo zlasti prispeval k razvoju, izkoriščanju in ohranjanju znanja s spodbujanjem raziskovalnih infrastruktur, temelječih na k odličnosti usmerjenemu pristopu "od spodaj navzgor" (bottom-up) in na ciljnem pristopu, ki bo usklajen z razpoložljivimi viri in ključnimi evropskimi prednostnimi nalogami. Strateška posodobitev informacijskih in na komunikaciji temelječih e-infrastruktur in virtualnih infrastruktur prav tako velja za ključno gonilno silo pri spremembah na področju znanstvenega dela in jo v vseh delih Evrope z občutnimi naložbami podpirajo javni in zasebni udeleženci. Usklajevanje z državami članicami je bistveno za razvoj in financiranje infrastruktur. |

Sprememba 23

Priloga I, del 1, podnaslov "Pristop", odstavek 3, uvodni del

Izraz "raziskovalne infrastrukture" v okvirnem programu Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj velja za objekte in naprave, vire ali storitve, ki jih raziskovalna skupnost potrebuje za vodenje raziskav na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih. Ta opredelitev, vključno s tem povezanimi človeškimi viri, zajema: | Izraz "raziskovalne infrastrukture" v okvirnem programu velja za objekte in naprave, vire ali storitve, ki jih raziskovalna skupnost potrebuje na javnem in zasebnem področju ter področju civilne družbe za vodenje raziskav na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih. Ta opredelitev, vključno s tem povezanimi človeškimi viri, zajema: |

Sprememba 24

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", odstavek 1, alinea 1

—optimalizacija uporabe obstoječih raziskovalnih infrastruktur in izboljšanje njihove učinkovitosti, | —optimizacija uporabe obstoječih raziskovalnih infrastruktur in izboljšanje njihove učinkovitosti kot prednostna naloga, |

Sprememba 25

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", odstavek 1, alinei 2 in 3

—pospeševanje razvoja novih raziskovalnih infrastruktur (ali poglavitna posodobitev že obstoječih) vseevropskega interesa na osnovi dela Evropskega strateškega foruma za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), | —pospeševanje razvoja novih raziskovalnih infrastruktur (ali poglavitna posodobitev že obstoječih) vseevropskega interesa, ki vključuje zlasti delo Evropskega strateškega foruma za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), |

—podporni ukrepi, vključno s podporo nastajajočim potrebam. | —podporni ukrepi, vključno s podporo nastajajočim potrebam in zmogljivostim na področju tehnološkega razvoja v konvergenčnih regijah. |

Sprememba 26

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", točka 1.1.1.

Raziskovalne infrastrukture svetovnega merila potrebujejo obsežne in dolgoročne naložbe v vire (človeške in finančne). Uporabljati in izkoriščati bi jih moralo čim večje število znanstvenikov in industrijskih uporabnikov evropskega merila. EU mora prispevati k temu cilju s spodbujanjem nadnacionalnega dostopa. Ta naj bi raziskovalnim skupinam, vključno s tistimi iz obrobnih in najbolj oddaljenih regij, odprl nove možnosti za dostop do najboljših raziskovalnih infrastruktur. Ta dostop se lahko zunanjim uporabnikom omogoči osebno (fizično oz. "handson") ali preko ustreznih elektronskih komunikacijskih sistemov. Prav tako je lahko v obliki zagotovitve znanstvenih storitev na daljavo. To bo izvedeno s pozivi k oddaji predlogov "od spodaj navzgor" (bottom-up), ki bodo na voljo za vsa področja znanosti in tehnologije, ne da bi se dajalo prednost enemu področju pred drugim. | Raziskovalne infrastrukture svetovnega merila potrebujejo obsežne in dolgoročne naložbe v vire (človeške in finančne). V evropskem merilu bi jih moralo uporabljati in izkoriščati čim večje število znanstvenikov in potrošniških industrij. EU bi morala prispevati k temu cilju s spodbujanjem nadnacionalnega dostopa. Ta naj bi raziskovalnim skupinam, vključno s tistimi iz obrobnih in najbolj oddaljenih regij, odprl nove možnosti za dostop do najboljših raziskovalnih infrastruktur. Ta dostop se lahko zunanjim uporabnikom omogoči osebno (fizično oz. "handson") ali prek ustreznih elektronskih komunikacijskih sistemov. Prav tako je lahko v obliki zagotovitve znanstvenih storitev na daljavo. To bo izvedeno s pozivi k oddaji predlogov "od spodaj navzgor" (bottom-up), ki bodo na voljo za vsa področja znanosti in tehnologije, ne da bi se dajalo prednost enemu področju pred drugim. |

Sprememba 27

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", točka 1.1.2., odstavek 2, alinea 1

—s pozivi "od spodaj navzgor" (bottom-up) za spodbujanje vzajemnega usklajevanja in združevanja virov med upravljavci infrastruktur s ciljem spodbujanja kulture medsebojnega sodelovanja; takšne dejavnosti bi se morale prav tako osredotočiti na boljše strukturiranje delovanja evropskih raziskovalnih infrastruktur, spodbujanje njihovega skupnega razvoja glede zmogljivosti in učinkovitosti ter spodbujanje njihove skladne in meddisciplinarne uporabe, | —s pozivi "od spodaj navzgor" (bottom-up) za spodbujanje vzajemnega usklajevanja in združevanja virov med upravljavci infrastrukture s ciljem spodbujanja kulture medsebojnega sodelovanja; takšne dejavnosti bi se morale prav tako osredotočiti na boljše strukturiranje delovanja evropskih raziskovalnih infrastruktur ter pojasnjevanje njihovega delovanja in pogojev dostopa morebitnim uporabnikom, spodbujanje njihovega skupnega razvoja glede zmogljivosti in učinkovitosti ter spodbujanje njihove skladne in meddisciplinarne uporabe, |

Sprememba 74

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", točka 1.1.2, odstavek 2, alinea 2

—z ozko tematsko usmerjenimi pozivi ("targeted calls") v primeru, ko bodo takšni usmerjeni ukrepi dolgoročno v korist podpori morebitnih pomembnih raziskovalnih infrastruktur in pospeševanju njihove vzpostavitve na ravni EU; izvajali se bodo v tesnem sodelovanju z dejavnostmi, ki se bodo odvijale na tematskih področjih, s ciljem, da bodo vsi ukrepi, sprejeti na evropski ravni v okviru EU, ustrezali potrebam raziskovalnih infrastruktur na njihovem področju; tu se že lahko opredelijo področja, na katerih je potrebna boljša uporaba in krepitev obstoječih evropskih infrastruktur, da bi se pokrile dolgoročne strateške potrebe zainteresiranih strani (univerze, javni sektor in podjetja) in družbe na splošno; ta področja so npr. znanosti o življenju in njihove uporabe, informacijske in komunikacijske tehnologije, razvoj industrijskega raziskovanja, vključno z meroslovjem, podpora trajnostnemu razvoju, zlasti na področju okolja, ter družbene znanosti in humanistične vede. | —z ozko tematsko usmerjenimi pozivi ("targeted calls") v primeru, ko bodo takšni usmerjeni ukrepi dolgoročno v korist podpori morebitnih pomembnih raziskovalnih infrastruktur in pospeševanju njihove vzpostavitve na ravni EU; izvajali se bodo v tesnem sodelovanju z dejavnostmi, ki se bodo odvijale na tematskih področjih, s ciljem, da bodo vsi ukrepi, sprejeti na evropski ravni v okviru EU, ustrezali potrebam raziskovalnih infrastruktur na njihovem področju; tu se že lahko opredelijo področja, na katerih je potrebna boljša uporaba in krepitev obstoječih evropskih infrastruktur, da bi se pokrile dolgoročne strateške potrebe zainteresiranih strani (univerze, javni sektor in podjetja) in družbe na splošno; ta področja so npr. znanosti o življenju in njihove uporabe, še posebej infrastrukture za klinične raziskave / omrežja za pediatrične bolezni, informacijske in komunikacijske tehnologije, razvoj industrijskega raziskovanja, vključno z meroslovjem, podpora trajnostnemu razvoju, zlasti na področju okolja, ter družbene znanosti in humanistične vede. |

Sprememba 28

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", točka 1.1.3., odstavek 1

Razširjanje e-infrastruktur raziskovalnim skupnostim zagotavlja trajne storitve, ki temeljijo na zapletenih postopkih, zasnovanih tako, da virtualnim skupnostim omogočajo porazdeljene vire, temelječe na IKT (računalništvo, povezljivost, instrumentacija). Krepitev evropskega pristopa in z njim povezanih evropskih dejavnosti na tem področju lahko bistveno prispeva k razcvetu potenciala evropskih raziskav in njihovega izkoriščanja, in tako h krepitvi e-infrastruktur kot temelja Evropskega raziskovalnega prostora, "predhodnika" interdisciplinarnih inovacij in gonilne sile pri spremembah v znanosti. Prav tako lahko prispeva k vključitvi raziskovalnih skupin iz obrobnih in najbolj oddaljenih regij. | Razširjanje e-infrastruktur raziskovalnim skupnostim zagotavlja bistvene storitve, ki temeljijo na postopkih, zasnovanih tako, da virtualnim skupnostim omogočajo porazdeljene vire, temelječe na IKT (računalništvo, povezljivost, instrumentacija). Krepitev evropskega pristopa in z njim povezanih evropskih dejavnosti na tem področju lahko bistveno prispeva k razcvetu potenciala evropskih raziskav in njihovega izkoriščanja, in tako h krepitvi e-infrastruktur kot temelja Evropskega raziskovalnega prostora, "predhodnika" interdisciplinarnih inovacij in gonilne sile pri spremembah v znanosti. Prav tako je bistveno, da se s tem procesom vključijo raziskovalne skupine iz obrobnih in najbolj oddaljenih regij. |

Sprememba 29

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", točka 1.1.3., odstavek 3

Treba bo na usklajen način spodbujati digitalne knjižnice, arhive, shranjevanje podatkov, ohranjevanje podatkov in potrebno združevanje virov na evropski ravni, da bi uredili zbirke podatkov za znanstveno skupnost in prihodnje generacije znanstvenikov. Obravnavali se bodo vidiki okrepljenega zaupanja e-infrastrukturam. Cilj predlaganih dejavnosti bo prav tako predvidevanje in vključevanje novih zahtev in rešitev, da bi olajšali uvajanje velikih testnih naprav, namenjenih preskušanju novih revolucionarnih tehnologij in izpolnjevanju novih zahtev uporabnikov, vključno z e-učenjem. Posvetovalna skupina za e-infrastrukturo bo redno podajala strateška priporočila. | Treba bo na usklajen način spodbujati digitalne knjižnice (za vzpostavitev Evropske digitalne knjižnice), arhive, shranjevanje podatkov, ohranjevanje podatkov in potrebno združevanje virov na evropski ravni, da bi uredili zbirke podatkov za znanstveno skupnost in prihodnje generacije znanstvenikov. Obravnavali se bodo vidiki okrepljenega zaupanja e-infrastrukturam, ob upoštevanju dejstva, da mora biti prihodnjim generacijam omogočen dostop do teh podatkov. Cilj predlaganih dejavnosti bo prav tako predvidevanje in vključevanje novih zahtev in rešitev, da bi olajšali uvajanje velikih testnih naprav, namenjenih preskušanju novih revolucionarnih tehnologij in izpolnjevanju novih zahtev uporabnikov, vključno z e-učenjem. Posvetovalna skupina za e-infrastrukturo bo redno podajala strateška priporočila. |

Sprememba 30

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", točka 1.2, odstavek 1 a (novo)

| ESFRI in tehnološke platforme, skupne tehnološke pobude ter Evropski raziskovalni svet bodo morali jasno opredeliti svoje potrebe po raziskovalni infrastrukturi. |

Sprememba 31

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", točka 1.2.2., odstavka 1 in 2, uvodni del

Spodbujanje oblikovanja novih raziskovalnih infrastruktur na podlagi dela v okviru ESFRI v zvezi z oblikovanjem evropskih smernic za razvoj novih raziskovalnih infrastruktur. Komisija bo opredelila prednostne projekte, ki bodo morda lahko prejemali podporo ES v okviru okvirnega programa. | Spodbujanje oblikovanja novih raziskovalnih infrastruktur v skladu z načelom "spremenljive geometrije", vključno zlasti z delom v okviru ESFRI v zvezi z oblikovanjem evropskih smernic za razvoj novih raziskovalnih infrastruktur. Delovni program bo vključeval izbrane prednostne projekte, ki bodo morda lahko prejemali podporo ES. |

Izgradnja novih infrastruktur se bo izvajala na podlagi dvofaznega pristopa: | Izgradnja novih infrastruktur se bo izvajala na podlagi dvofaznega pristopa glede na seznam meril iz okvirnega programa: |

Sprememba 32

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", točka 1.2.2, odstavek 2, zaporedna točka 2

V drugi fazi se bodo na osnovi doseženih tehničnih, pravnih, upravnih in finančnih dogovorov ter ob uporabi zlasti dopolnjevanja med nacionalnimi instrumenti in instrumenti Skupnosti (kot so strukturni skladi ali Evropska investicijska banka) izvajali načrti izgradnje. Finančna podpora okvirnega programa za fazo izgradnje se lahko zagotovi tistim prednostnim projektom, pri katerih obstaja nujna potreba po takšni pomoči. V takšnih primerih bodo odločitve sprejete s pomočjo mehanizma, ki bo odvisen od vrste in višine potrebnega financiranja (npr. neposredna posojila, posojila Evropske investicijske banke, do katerih je dostop mogoč preko Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja (Priloga III), člen 171). | V drugi fazi se bodo na osnovi doseženih tehničnih, pravnih, upravnih in finančnih dogovorov ter ob uporabi zlasti dopolnjevanja med nacionalnimi instrumenti in instrumenti Skupnosti (kot so strukturni skladi ali Evropska investicijska banka) izvajali načrti izgradnje ob sodelovanju ustreznih zasebnih finančnih institucij. Finančna podpora okvirnega programa za fazo izgradnje se lahko zagotovi tistim prednostnim projektom, pri katerih obstaja nujna potreba po takšni pomoči. V takšnih primerih bodo odločitve sprejete s pomočjo mehanizma, ki bo odvisen od vrste in višine potrebnega financiranja (npr. neposredna posojila, posojila Evropske investicijske banke, do katerih je dostop mogoč prek Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja (Priloga III), člen 171). |

Sprememba 33

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", točka 1.2.2. a (novo)

| 1.2.2. a Centri za "odprto inovativnost" Omogočanje izvajanja večjih skupnih industrijskih projektov na področju RTR na enem mestu, s konzorcijskimi partnerji, ki svoje osebje premeščajo na začasna delovna mesta in/ali zagotavljajo odprt dostop do raziskovalnih infrastruktur ter storitev na podlagi souporabe naprav. |

Sprememba 34

Priloga I, del 1, podnaslov "Dejavnosti", točka 1.2.2. b (novo)

| 1.2.2. b Souporaba rezultatov raziskav Vzpostavitev strežnika znanstvenih metod, ki bi znatno prispeval k učinkovitosti raziskovalnih metod, ker bi omogočil dostop do rezultatov določenih raziskovalnih korakov pod primerljivimi pogoji. |

Sprememba 35

Priloga I, del 2, podnaslov "Pristop", odstavek 2

Posebni ukrepi se bodo izvajali za podporo MSP ali njihovim združenjem pri oddajanju raziskav univerzam in raziskovalnim centrom ("izvajalci RTR"). Ti ukrepi se bodo izvedli za celotno področje znanosti in tehnologije. Pri oceni predlogov projekta se bo upošteval pričakovani ekonomski vpliv na MSP. Finančna sredstva bodo dodeljena na podlagi dveh shem: Raziskave v korist MSP in Raziskave v korist združenjem MSP. Prva je namenjena predvsem MSP, ki imajo nizko ali srednjo tehnologijo z majhnimi raziskovalnimi zmogljivostmi ali brez njih, pa tudi MSP z večjo raziskovalno zmogljivostjo, ki morajo oddati raziskave zunanjim sodelavcem, da ti dopolnijo njihove temeljne raziskovalne zmogljivosti. Druga je namenjena združenjem MSP, ki se ponavadi najbolj spoznajo na skupne tehnične težave njihovih članov in so sposobni delovati v njihovemu imenu ter spodbujajo učinkovito razširjanje in uporabo rezultatov. | Posebni ukrepi se bodo izvajali za podporo MSP ali njihovim združenjem pri oddajanju raziskav "izvajalcem RTR", npr. univerzam, raziskovalnim centrom in raziskovalno intenzivnim MSP. Ti ukrepi se bodo izvedli za celotno področje znanosti in tehnologije. Pri oceni predlogov projekta se bo upošteval pričakovani ekonomski vpliv na MSP. Finančna sredstva bodo dodeljena na podlagi dveh shem: Raziskave v korist MSP in Raziskave v korist združenjem MSP. Prva je namenjena predvsem MSP, ki imajo nizko ali srednjo tehnologijo z majhnimi raziskovalnimi zmogljivostmi ali brez njih, pa tudi MSP s tehnološkimi zmogljivostmi in iz tradicionalnih sektorjev, ki morajo oddati raziskave zunanjim sodelavcem, da ti dopolnijo njihove temeljne tehnološke raziskovalne zmogljivosti. Druga je namenjena združenjem MSP, ki se ponavadi najbolj spoznajo na skupne tehnične težave njihovih članov in so sposobni delovati v njihovemu imenu ter spodbujajo učinkovito razširjanje in uporabo rezultatov. |

Sprememba 36

Priloga I, del 2, podnaslov "Pristop", odstavek 3

Poleg teh posebnih ukrepov se bo spodbujala in lajšala udeležba MSP v celotnem okvirnem programu. Raziskovalne potrebe in potencial MSP se upoštevajo pri oblikovanju vsebine tematskih področij programa "Sodelovanje", ki se bodo glede na področje in temo izvajali s projekti različnega obsega in področja uporabe. | Poleg teh posebnih ukrepov se bo spodbujala in lajšala udeležba MSP v celotnem okvirnem programu. Zlasti bodo za MSP veljali preprostejši in jasnejši upravni postopki; za MSP, ki so upravičena do sredstev iz okvirnega programa, se bodo zmanjšali stroški. Raziskovalne potrebe in potencial MSP se upoštevajo pri oblikovanju vsebine tematskih področij programa "Sodelovanje", ki se bodo glede na področje in temo izvajali s projekti različnega obsega in področja uporabe. |

| Za dosego tega cilja bodo sprejeti ukrepi za olajšanje udeležbe MSP posamezno ali v skupinah pri projektih, povezanih s prednostnimi temami programa "Sodelovanje", in pri tehnoloških platformah. |

| Pri financiranju projektov, ki vključujejo MSP, bodo prizadevanja usmerjena v zagotovitev največjega možnega prispevka s strani vseh institucij Skupnosti, vključno z EIB in EIS. |

Sprememba 37

Priloga I, del 2, podnaslov "Pristop", odstavek 4

Med izvajanjem okvirnega programa Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj se bosta dopolnjevanje in sinergija zagotavljala z ukrepi okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, da bi spodbujali in olajšali udeležbo MSP v okvirnemu programu Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj. | Med izvajanjem okvirnega programa se bosta dopolnjevanje in sinergija zagotavljala z ukrepi okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, da bi spodbujali in olajšali udeležbo MSP v okvirnemu programu. Prizadevalo se bo tudi za usklajevanje z ustreznimi nacionalnimi raziskovalnimi programi, ki dopolnjujejo spodaj opisane raziskovalne dejavnosti. Zato je treba preučiti tudi možno skupno izvajanje programov tehnološkega razvoja, namenjenih MSP v okviru programa EUREKA, da se spodbudi inovativne projekte, prilagojene zahtevam trga. Zasledovali se bodo naslednji cilji: spodbujanje udeležbe MSP v okvirnem programu in olajšanje dostopa MSP do njega inzagotavljanje, da MSP v celoti izkoristijo možnosti financiranja, ki so na voljo iz okvirnega programa. |

| Uvedeni bodo enostavni, kratki projekti in projekti po hitrem postopku brez zapletenih finančnih načel in nepotrebnega poročanja. V okvirnem programu ter okvirnem programu za konkurenčnost in inovacije bodo, kjer je to mogoče, veljala skupna načela prijave in pogodbena načela. |

Sprememba 38

Priloga I, del 2, podnaslov "Pristop", odstavek 4 a (novo)

| Uvedeni bodo tudi mehanizmi za sodelovanje z nacionalnimi in regionalnimi podpornimi programi na področju RTR za MSP, katerih cilj je zagotavljanje bolj lokalnih storitev, prilagojenih njihovim zahtevam, ter krepitev kritične mase in evropske razsežnosti različnih nacionalnih shem podpore. |

Sprememba 39

Priloga I, del 2, podnaslov "Dejavnosti", odstavek 1, zaporedna točka 1

Ta shema zagotavlja podporo malim skupinam inovativnih MSP za reševanje splošnih ali dodatnih tehnoloških problemov. Razmeroma kratkoročni projekti se morajo osredotočiti na inovacijske potrebe MSP, ki oddajajo raziskave izvajalcem RTR, in morajo pokazati jasne možnosti za koriščenje rezultatov raziskav za zadevna MSP. | Ta shema zagotavlja podporo ustanavljanju malih skupin inovativnih MSP in obrtnih podjetij za reševanje splošnih ali dodatnih tehnoloških problemov in jih pri tem delu podpira. Razmeroma kratkoročni projekti se morajo osredotočiti na inovacijske potrebe MSP, ki oddajajo raziskave izvajalcem RTR, in morajo pokazati jasne možnosti za koriščenje rezultatov raziskav za zadevna MSP. |

Sprememba 40

Priloga I, del 2, podnaslov "Dejavnosti", odstavek 1, zaporedna točka 2 a (novo)

| —Raziskave za majhne skupine MSPZa podporo majhnim skupinam inovativnih MSP pri reševanju skupnih ali dodatnih tehnoloških problemov preko okvirnega programa in/ali medvladnih shem financiranja, kot sta pobudi JEREMIE in JASPER s strani Komisije, EIB in Evropske banke za obnovo in razvoj. |

Sprememba 41

Priloga I, del 2, podnaslov "Dejavnosti", podrazdelek "Skupne lastnosti shem", alinea 3 a (novo)

| —Za spodbuditev RTR v MSP, ki opravljajo raziskave, z velikim potencialom za trajnostno rast lahko Komisija predloži tudi predlog za pobudo iz člena 169 Pogodbe v sodelovanju s programom EUREKA (npr. pobuda Eurostars). |

Sprememba 42

Priloga I, del 3, podnaslov "Pristop", odstavek 3

Cilj ukrepa "Regije znanja" je spodbujanje oblikovanja in izvajanja optimalnih politik in strategij za razvoj v raziskave in razvoj usmerjenih skupin. Izboljšal bo predvsem ustreznost in učinkovitost regionalnih razvojnih vsebin z vzajemnim učenjem, spodbujal in krepil sodelovanje med skupinami, prispeval h krepitvi trajnostnega razvoja obstoječih, v raziskave in razvoj usmerjenih skupin, in spodbujal nastanek novih. Podpora bo na voljo zlasti projektom, ki bodo ugodili povpraševanju ter reševali probleme in ki veljajo za posebna tehnološka področja ali sektorje. | Cilj ukrepa "Regije znanja" je spodbujanje oblikovanja in izvajanja optimalnih politik in strategij za razvoj v RTR usmerjenih skupin. Izboljšal bo predvsem ustreznost in učinkovitost regionalnih razvojnih vsebin z vzajemnim učenjem, spodbujal in krepil sodelovanje med skupinami, prispeval h krepitvi trajnostnega razvoja obstoječih, v RTR usmerjenih skupin, in spodbujal nastanek novih. Podpora bo na voljo zlasti projektom, ki bodo ugodili povpraševanju ter reševali probleme in ki veljajo za posebna tehnološka področja ali sektorje, zlasti kjer ti že kažejo znake povezovanja med regionalnimi organi, razvojnimi agencijami, univerzami, raziskovalnimi centri in industrijo. |

Sprememba 43

Priloga I, del 3, podnaslov "Pristop", odstavek 4 a (novo)

| Pozornost je treba nameniti zlasti sodelovanju med sosednjimi regijami v različnih državah članicah. Tako kot programi INTERREG III v EU in na podlagi teritorialnega cilja strukturnih skladov mora tudi program Regije znanja vključevati rešitve za odstranitev čezmejnih ovir in mehanizme za spodbujanje čezmejnega regionalnega sodelovanja na področju raziskav, ne glede na to, ali dejavnosti sodijo pod konvergenčni cilj ali cilj regionalne konkurenčnosti. |

Sprememba 44

Priloga I, del 3, podnaslov "Dejavnosti", odstavek 1, zaporedna točka 2

—"Mentorstvo" bolj razvitih regij regijam, ki imajo slabše razvite raziskovalne profile, z oblikovanjem skupin, osredotočenih na raziskave in razvoj. Nadnacionalni regionalni konzorciji bodo zbrali in povezali akterje na področju raziskav z univerz, podjetij in vladnih služb, da bi skupaj s tehnološko slabše razvitimi regijami in za te regije oblikovali rešitve. | —"Mentorstvo" bolj razvitih regij regijam, ki imajo slabše razvite raziskovalne profile, z oblikovanjem skupin, osredotočenih na raziskave in razvoj, ali boljše vključevanje obstoječih skupin na svetovni trg. Nadnacionalni regionalni konzorciji bodo zbrali in povezali akterje na področju raziskav z univerz, iz podjetij in vladnih služb, da bi skupaj s tehnološko slabše razvitimi regijami in za te regije oblikovali rešitve. Določbe v zvezi z mentorstvom morajo vključevati ukrepe za dosego tesnejšega sodelovanja z znanstvenimi skupnostmi novih držav članic. |

Sprememba 45

Priloga I, del 3, podnaslov "Dejavnosti", odstavek 1, zaporedna točka 3

—Pobude za izboljšanje vključevanja akterjev in ustanov s področja raziskav v regionalno gospodarstvo z njihovimi interakcijami na ravni skupin. Vključevale bodo nadnacionalne dejavnosti za izboljšanje povezav med zainteresiranimi stranmi s področja raziskav in lokalnimi poslovnimi skupnostmi ter ustrezne dejavnosti med skupinami. | —Pobude za izboljšanje vključevanja akterjev in ustanov s področja raziskav v regionalno gospodarstvo z njihovimi interakcijami na ravni skupin. Vključevale bodo nadnacionalne dejavnosti za izboljšanje povezav med zainteresiranimi stranmi s področja raziskav in lokalnimi poslovnimi skupnostmi ter ustrezne dejavnosti med skupinami. Te dejavnosti lahko pomagajo pri prepoznavanju dopolnjevanj RTR, da se pokažejo prednosti vključevanja. |

Sprememba 46

Priloga I, del 3, podnaslov "Dejavnosti", odstavek 2

Podpora bo zagotovljena tudi dejavnostim, ki bodo spodbujale sistematično vzajemno izmenjavo informacij, kot tudi interakcijam med podobnimi projekti in po potrebi z ukrepi drugih ustreznih programov Skupnosti (npr. delavnice, okrogle mize in publikacije za analizo in sintezo). | Podpora bo zagotovljena tudi dejavnostim, ki bodo spodbujale sistematično vzajemno izmenjavo informacij, kot tudi interakcijam med podobnimi projekti in po potrebi z ukrepi drugih ustreznih programov Skupnosti (npr. delavnice, okrogle mize in publikacije za analizo in sintezo) ter sodelovanju tretjih držav, kadar je to bistvenega pomena za cilje projekta. |

Sprememba 47

Priloga I, del 4, podnaslov "Dejavnosti", odstavek 1, zaporedna točka 1

—izmenjavo znanja in izkušenj z nadnacionalnimi dvosmernimi izmenjavami raziskovalnega osebja med izbranimi centri v upravičenih regijah in eno ali več partnerskimi organizacijami v drugi državi EU s pogojem o obveznem povratku začasno premeščenega osebja iz izbranih centrov v upravičenih regijah; | —izmenjavo znanja in izkušenj z nadnacionalnimi dvosmernimi izmenjavami raziskovalnega osebja in menedžerjev med izbranimi centri v upravičenih regijah in eno ali več partnerskimi organizacijami v državi članici, pridruženi državi, sosednji državi ali tretji državi s pogojem o obveznem povratku začasno premeščenega osebja iz izbranih centrov v upravičenih regijah; |

Sprememba 48

Priloga I, del 4, podnaslov "Dejavnosti", odstavek 1, zaporedna točka 4

—organiziranje delavnic in konferenc za lažji prenos znanja na nacionalni in mednarodni ravni, pri katerem sodelujejo raziskovalci izbranih centrov in povabljeni raziskovalci iz drugih držav v okviru razvoja mednarodnih zmogljivosti in priznanja izbranih centrov na področju usposabljanja; udeležbo raziskovalnega osebja izbranih centrov na mednarodnih konferencah ali krajših usposabljanjih za širjenje znanja, vzpostavljanje omrežja in njihovo izpostavljanje bolj mednarodnem okolju; | —organiziranje delavnic in konferenc za lažji prenos znanja na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni, pri katerem sodelujejo raziskovalci izbranih centrov in povabljeni raziskovalci iz drugih držav v okviru razvoja mednarodnih zmogljivosti in priznanja izbranih centrov na področju usposabljanja; udeležbo raziskovalnega osebja izbranih centrov na mednarodnih konferencah ali krajših usposabljanjih za širjenje znanja, vzpostavljanje omrežja in njihovo izpostavljanje bolj mednarodnemu okolju; |

Sprememba 49

Priloga I, del 5, podnaslov "Cilj", odstavek 1 a (novo)

| Znanstveno znanje in socialni razvoj bosta vplivala drug na drugega, zlasti na področju okoljske politike. Poleg tega bo proti nerazumnim in psevdoznanstvenim argumentom v javnih razpravah uporabljenih več količinskih elementov. |

Sprememba 50

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", odstavek 2

Razvoj evropskih družb je v veliki meri odvisen od njihove sposobnosti razvoja, izkoriščanja ter razširjanja znanja in glede na to od neprestane inovativnosti. V tem pogledu igra znanstveno raziskovanje glavno vlogo in bi moralo še naprej biti ena od gonilnih sil pri spodbujanju rasti, blaginje in trajnostnega razvoja. | Razvoj evropskih družb je v veliki meri odvisen od njihove sposobnosti razvoja, izkoriščanja ter razširjanja znanja in glede na to od neprestane inovativnosti. Novo znanje se razvija v družbi kot celoti, vendar igra pri njegovem ustvarjanju ključno vlogo "trikotnik znanja" — raziskave, izobraževanje in inovacije. V tem pogledu igra znanstveno raziskovanje glavno vlogo in bi moralo še naprej biti ena od gonilnih sil pri spodbujanju rasti, blaginje in trajnostnega razvoja. |

Sprememba 51

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", odstavek 3

Da bi dosegli ta cilj, je nujno treba ustvariti družbeno in kulturno okolje, ki spodbuja uspešno in izkoristljivo raziskovanje. To pomeni, da je treba upoštevati legitimne družbene probleme in potrebe, ki imajo za posledico boljšo demokratično razpravo z bolj angažirano in obveščeno javnostjo ter boljše pogoje za skupne odločitve o znanstvenih vprašanjih. Prav tako je treba ustvariti ugodno ozračje za znanstveno stroko, zagotoviti nov val naložb v raziskave in posledično razširjanje znanja, na katerem temelji Lizbonska strategija. | Da bi dosegli ta cilj, je nujno treba ustvariti družbeno in kulturno okolje, ki spodbuja uspešno in izkoristljivo raziskovanje. To pomeni, da je treba upoštevati legitimne družbene probleme in potrebe, ki imajo za posledico boljšo demokratično razpravo z bolj angažirano in obveščeno javnostjo ter boljše pogoje za skupne odločitve o znanstvenih vprašanjih. Organizacijam civilne družbe bo omogočeno, da potrebe po raziskavah oddajo zunanjim sodelavcem. Prav tako je treba ustvariti ugodno ozračje za znanstveno stroko, zagotoviti nov val naložb v raziskave in posledično razširjanje znanja, na katerem temelji Lizbonska strategija. Ta dejavnost si bo prizadevala tudi za omogočanje popolne vključitve žensk v znanstveni svet. Vprašanja "znanost in družba" (na primer odnos med tehnologijo, zaposlovanjem in delovnim mestom ali pomembne izbire na področju energije, okolja ali zdravstva) morajo pridobiti vse večjo evropsko razsežnost. |

Sprememba 52

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", odstavek 7, alinea 4

—premostiti vrzel med tistimi, ki imajo znanstveno izobrazbo, in tistimi, ki te nimajo, razviti smisel za znanstveno kulturo v neposredni okolici vseh državljanov (pozivanje mest, regij, ustanov, znanstvenih centrov itd.), | —premostiti vrzel med tistimi, ki imajo znanstveno izobrazbo, in tistimi, ki te nimajo, razviti smisel za znanstveno kulturo v neposredni okolici vseh državljanov (pozivanje mest, regij, ustanov, znanstvenih centrov, muzejev, organizacij civilne družbe itd.), |

Sprememba 53

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", odstavek 7, alinea 4 a (novo)

| —spodbujati debate in razprave o družbenih vidikih raziskav v raziskovalni skupnosti, |

Sprememba 54

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", odstavek 7, alinea 4 b (novo)

| —raziskati načine boljšega vodenja evropskih raziskav in inovacijskih sistemov; |

Sprememba 55

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", odstavek 7, alinea 6

—zagotoviti podobo znanosti in raziskovalcev, ki je sprejemljiva za vse, zlasti za mlade, | —znanost in raziskovalce prikazati kot zaupanja vredne ljudi in zagotoviti podobo znanosti in raziskovalcev, ki je sprejemljiva za vse, zlasti za mlade, |

Sprememba 56

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", odstavek 7, alinea 7

—pomagati ženskam še naprej napredovati v znanstvenih poklicih in bolje uporabiti njihov znanstveni talent v korist vseh, | —povečati napredovanje žensk v znanstvenih poklicih in boljšo uporabo njihovega znanstvenega talenta v korist vseh, |

Sprememba 57

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", odstavek 7, alinea 8

—obnoviti znanstveno komunikacijo, ki podpira sodobna sredstva, da bi dosegli večji učinek s tesnim sodelovanjem znanstvenikov s strokovnjaki s področja javnega obveščanja. | —obnoviti znanstveno komunikacijo, ki podpira sodobna sredstva, da bi dosegli večji učinek s tesnim sodelovanjem znanstvenikov s strokovnjaki s področja javnega obveščanja, zlasti na področju novih IKT. |

Sprememba 58

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", odstavek 7, alinea 8 a (novo)

| —sodelovati z nepridobitnimi pobudami za razvoj zdravil. |

Sprememba 59

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", podrazdelek "Prva vrsta ukrepov", zaporedna točka 1, alinea 1

—izboljšanje uporabe in spremljanja učinka znanstvenega svetovanja in strokovnega mnenja pri oblikovanju politike v Evropi ter razvoj praktičnih orodij in shem (npr. elektronskih omrežij), | —pomoč pri nadaljnjem in osvežitvenem usposabljanju za strokovnjake in uradnike, ki upravljajo programe pomoči in raziskovalne programe v državah članicah in njihovih regijah, s prizadevanjem za oblikovanje enotnih metod in poznavanje najboljših praks, |

Sprememba 60

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", podrazdelek "Prva vrsta ukrepov", zaporedna točka 1, alinea 2

—spodbujanje zaupanja in "samoregulacija" v znanstveni skupnosti, | —spodbujanje demokratične odgovornosti, zaupanja in "samoregulacije" v znanstveni skupnosti, ponovna opredelitev in širjenje osnovnih meril za znanstvene zaščitne ukrepe, |

Sprememba 61

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", podrazdelek "Prva vrsta ukrepov", zaporedna točka 2, alinea 2 a (novo)

| —večje poudarjanje razprav o družbenih vidikih raziskav znotraj raziskovalnih skupnosti. |

Sprememba 62

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", podrazdelek "Prva vrsta ukrepov", zaporedna točka 3

Da bi s pomočjo trdnih politik obravnavali odnos med znanostjo in družbo, je treba znanje, pridobljeno na področju zgodovine, sociologije in filozofije znanosti, povečati, konsolidirati in razširiti na evropsko raven. V ta namen bi morali strokovnjaki s teh področij oblikovati omrežja za strukturiranje raziskav in razprav tako, da se razkrije dejanski delež znanosti pri oblikovanju evropske družbe in identitete, ob poudarjanju zlasti: | Da bi s pomočjo trdnih politik obravnavali odnos med znanostjo in družbo, je treba znanje, pridobljeno v preteklosti, iz naše znanstvene in tehnološke dediščine ter sociologije in filozofije znanosti, povečati, konsolidirati in razširiti na evropsko raven. V ta namen bi morali strokovnjaki s teh področij oblikovati omrežja za strukturiranje raziskav in razprav tako, da se razkrije in prispeva k razpravi o dejanskem deležu znanosti pri oblikovanju evropske družbe in identitete, ob poudarjanju zlasti: |

— povezav med znanostjo, demokracijo in pravom, | — povezav med znanostjo, demokracijo in pravom, |

— raziskav o etiki na področju znanosti in tehnologije, | — raziskav o etiki na področju znanosti in tehnologije, |

— vzajemnega vpliva znanosti in kulture, | — vzajemnega vpliva znanosti in kulture, |

— vloge in podobe znanstvenikov. | — vloge in podobe moških in žensk v znanosti, |

| —ocene tveganja in upravljalnih postopkov kot orodij za sprejemanje odločitev, da bi omejili nerazumne družbene odzive, |

| —načinov, da postane znanost bolj razumljiva za družbo, in za spodbujanje javnih razprav. |

Sprememba 63

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", podrazdelek "Druga vrsta ukrepov", zaporedna točka 2, uvodni del

Dejavnosti bodo zasnovane tako, da bodo povečale interes ljudi za znanstvene poklice, spodbujale povezave med generacijami in povečale raven znanstvene izobraženosti na splošno. Evropske izmenjave in sodelovanje se bodo osredotočili na učne metode za podajanje znanstvenih vsebin, prilagojene mladim poslušalcem, podporo učiteljem znanstvenih predmetov (koncepti, materiali) in razvoj povezav med šolami in poklicnim življenjem. Poleg tega se lahko podpirajo prireditve širokega evropskega obsega, ki povežejo uspešne znanstvenike - kot "vzornike" - z ambicioznimi mladimi znanstveniki. Obravnavalo se bo podpiranje raziskav, ob upoštevanju družbenega konteksta in kulturnih vrednot. V ospredju so trije vidiki: | Dejavnosti bodo zasnovane tako, da bodo povečale interes ljudi za znanstvene poklice, spodbujale povezave med generacijami, povečale raven znanstvene izobraženosti na splošno in predvsem analizirale dejavnike, zaradi katerih mladi ne izberejo poklicne poti na področju znanosti in tehnologije. Evropske izmenjave in sodelovanje se bodo osredotočili na učne metode za podajanje znanstvenih vsebin, prilagojene mladim poslušalcem, podporo učiteljem znanstvenih predmetov (koncepti, materiali) in razvoj povezav med šolami in poklicnim življenjem. Poleg tega se lahko podpirajo prireditve širokega evropskega obsega, ki povežejo uspešne znanstvenike - kot "vzornike" - z ambicioznimi mladimi znanstveniki. Obravnavalo se bo podpiranje raziskav, ob upoštevanju družbenega konteksta in kulturnih vrednot. V ospredju so trije vidiki: |

Sprememba 64

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", podrazdelek "Druga vrsta ukrepov", zaporedna točka 2, alinea 3 a (novo)

| —okrepitev poučevanja znanstvenih predmetov v EU na vseh ravneh nacionalnih učnih načrtov. |

Sprememba 65

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", podrazdelek "Tretja vrsta ukrepov", alinea 5

—spodbujanju odlične nadnacionalne komunikacije na področju raziskav in znanosti s podeljevanjem javno poznanih nagrad, | —spodbujanju odlične nadnacionalne komunikacije na področju raziskav in znanosti s podeljevanjem javno poznanih nagrad in ustanovitvijo tedna znanstvene kulture, |

Sprememba 66

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", podrazdelek "Tretja vrsta ukrepov", alinea 6 a in 6 b (novo)

| —izboljšanem sporočanju rezultatov raziskav in z raziskavami povezanih težav s strani znanstvene skupnosti političnim nosilcem odločanja in javnosti, da se omogoči informiran prispevek k razpravam o znanstveni politiki, |

| —spodbujanju raziskovalcev, ki komunicirajo z družbo na splošno, k odprtosti, kar zadeva osnovne domneve in vrednosti, negotovosti in možne gospodarske interese njihovih raziskav. |

Sprememba 67

Priloga I, del 5, podnaslov "Pristop", podrazdelek "Tretja vrsta ukrepov a:" (novo)

| Tretja vrsta ukrepov a: Večjezičnost Pobude iz okvirnega programa bodo usmerjene v krepitev RTR v zvezi s tehnologijami informacijske družbe na jezikovnem področju ter v spodbujanje znanosti in tehnologije na področju večjezičnosti. |

Sprememba 68

Priloga I, del 6, podnaslov "Cilj", odstavek 2 a (novo)

| Pripravila se bo splošna strategija za mednarodno sodelovanje, ki bo vključevala vse mednarodne ukrepe, ki se izvajajo na podlagi različnih posebnih programov znotraj okvirnega programa. |

Sprememba 69

Priloga I, del 6, podnaslov "Pristop, odstavek 1, uvodni del"

Za opredelitev in vzpostavitev prednostnih področij raziskav vzajemnega interesa in vzajemne koristi z določenimi tretjimi državami (države, ki so partnerice v mednarodnem sodelovanju) v zvezi z ukrepi posebnega mednarodnega sodelovanja v okviru posebnega programa "Sodelovanje" se bo krepilo potekajoče politične dialoge in partnerska omrežja z različnimi regijami v teh tretjih državah, da bi pripomogli k izvedbi teh ukrepov. Skladnost nacionalnih dejavnosti v zvezi z mednarodnim znanstvenim sodelovanjem se bo krepila s spodbujanjem usklajevanja nacionalnih programov (države članice, države kandidatke in pridružene države) z večstranskim usklajevanjem nacionalnih politik in dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja. Sodelovanje s tretjimi državami v okvirnem programu bo usmerjeno zlasti na naslednje skupine držav: | Za opredelitev in vzpostavitev prednostnih področij raziskav vzajemnega interesa in vzajemne koristi z določenimi tretjimi državami (države, ki so partnerice v mednarodnem sodelovanju) v zvezi z ukrepi posebnega mednarodnega sodelovanja v okviru posebnega programa "Sodelovanje" se bo krepilo potekajoče politične dialoge in partnerska omrežja z različnimi regijami v teh tretjih državah, da bi pripomogli k izvedbi teh ukrepov, poleg tega pa se bo določil obseg za usklajevanje z mednarodnimi dejavnostmi držav članic, da se doseže sinergija. Skladnost nacionalnih dejavnosti v zvezi z mednarodnim znanstvenim sodelovanjem se bo krepila s spodbujanjem usklajevanja nacionalnih programov (države članice, države kandidatke in pridružene države) z večstranskim usklajevanjem nacionalnih politik in dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja. Sodelovanje s tretjimi državami v okvirnem programu bo usmerjeno zlasti na naslednje skupine držav: |

Sprememba 70

Priloga I, del 6, podnaslov "Pristop, odstavek 2"

Tematsko usmerjeni ukrepi mednarodnega sodelovanja na področju raziskav se izvajajo v okviru posebnega programa "Sodelovanje". Mednarodni ukrepi na področju človeškega potenciala se izvajajo v okviru posebnega programa "Človeški viri". Horizontalne dejavnosti za podporo mednarodnem sodelovanju so opisane v tem programu. Zagotovljena bo splošna uskladitev ukrepov mednarodnega sodelovanja v raznih programih. | Tematsko usmerjeni ukrepi mednarodnega sodelovanja na področju raziskav se izvajajo v okviru posebnega programa "Sodelovanje". Mednarodni ukrepi na področju človeškega potenciala se izvajajo v okviru posebnega programa "Človeški viri". Dejavnosti mednarodnega sodelovanja in posebne dejavnosti sodelovanja, vključno z ukrepi za podporo izvajanju Evropske strategije za mednarodno sodelovanje na področju znanosti, so opisane v tem programu. Zagotovljena bo splošna uskladitev ukrepov mednarodnega sodelovanja v raznih programih. |

Sprememba 71

Priloga III, odstavek 1

V skladu s Prilogo II bo Skupnost zagotovila podporo (usklajevalni in podporni ukrep) Evropski investicijski banki (EIB). Ta podpora bo prispevala k skupnostnemu cilju spodbujanja zasebnih naložb v raziskave s povečanjem zmogljivosti banke, da zmanjša tveganje, in banki tako omogočila (i) višja posojila EIB za določeno stopnjo tveganja in (ii) financiranje bolj tveganih evropskih ukrepov RTR kot bi bilo mogoče brez podpore Skupnosti. | V skladu s Prilogo II bo Skupnost zagotovila podporo (usklajevalni in podporni ukrep) Evropski investicijski banki (EIB), ki bo partner pri skupnem tveganju. Ta podpora bo prispevala k skupnostnemu cilju spodbujanja zasebnih naložb v RTR in predstavitve s povečanjem zmogljivosti EIB, da zmanjša tveganje, in banki tako omogočila (i) višja posojila in jamstev EIB za določeno stopnjo tveganja in (ii) financiranje bolj tveganih evropskih ukrepov RTR kot bi bilo mogoče brez podpore Skupnosti. |

Sprememba 72

Priloga III, odstavek 2

EIB bo posojala denarna sredstva, zbrana na mednarodnih finančnih trgih, v skladu s svojimi splošnimi pravili, predpisi in postopki. To podporo, skupaj z lastnimi sredstvi, bo nato uporabila za rezervacije in dodelitev kapitala v okviru banke za kritje dela tveganj, ki banki nastanejo v zvezi s temi posojili za večje upravičene evropske ukrepe RTR. | EIB bo posojala denarna sredstva, zbrana na mednarodnih finančnih trgih, v skladu s svojimi splošnimi pravili, predpisi in postopki. To podporo, skupaj z lastnimi sredstvi, bo nato uporabila za rezervacije in dodelitev kapitala v okviru banke za kritje dela tveganj, ki banki nastanejo v zvezi s temi posojili za upravičene evropske ukrepe RTR. |

Sprememba 73

Priloga III, odstavek 5, zaporedna točka 2

—Upravičenost večjih evropskih ukrepov RTR. Razvoj raziskovalnih infrastruktur, ki ga financira Skupnost v okviru tega posebnega programa, je avtomatično upravičen. Druge raziskovalne infrastrukture se prav tako lahko upoštevajo. Sporazum o dodelitvi sredstev bo v skladu z določbami uredbe, sprejete v skladu s členom 167 Pogodbe, opredelil tudi postopke ter Skupnosti pod določenimi pogoji zagotovil možnost zavrnitve uporabe podpore za financiranje posojila, ki ga predlaga EIB. | —Upravičenost evropskih ukrepov RTR. Razvoj raziskovalnih infrastruktur, ki ga financira Skupnost v okviru tega posebnega programa, je avtomatično upravičen. Druge raziskovalne infrastrukture se prav tako lahko upoštevajo. Prosilci lahko ne glede na svojo velikost (vključno z MSP) koristijo ta instrument za financiranje svojih dejavnosti. Sporazum o dodelitvi sredstev bo v skladu z določbami uredbe, sprejete v skladu s členom 167 Pogodbe, opredelil tudi postopke ter Skupnosti pod določenimi pogoji zagotovil možnost zavrnitve uporabe podpore za financiranje posojila, ki ga predlaga EIB. |

[1] Še ni objavljeno v Uradnem listu.

[2] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

--------------------------------------------------