EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 13.1.2017 COM(2017) 14 final 2017/0007(COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zagotovitvi makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji {SWD(2017) 12 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Republika Moldavija na gospodarskem in političnem področju zadnji dve leti preživlja težke čase. Novembra 2014 je izbruhnil velik škandal v zvezi z bančnimi goljufijami in razkril hude težave z upravljanjem, ki jih od takrat spremljajo politična nestabilnost – vključno z oblikovanjem treh različnih vlad od volitev novembra 2014 in zamenjavo guvernerja Nacionalne banke Moldavije (NBM) – ter ulični protesti. Navedeni dogodki so povzročili tudi upočasnitev gospodarske rasti, prekinitev proračunske podpore, ki so jo Moldaviji zagotavljale njene mednarodne partnerice, ter poslabšanje fiskalnega položaja in stanja plačilne bilance. Gospodarske težave so se še povečale zaradi recesije ali šibke gospodarske dejavnosti v nekaterih ključnih regionalnih trgovinskih partnericah Moldavije (zlasti v Rusiji, pa tudi Belorusiji in Ukrajini), kar je povzročilo zmanjšanje izvoza in nakazil. Ta učinek je bil po začetku veljavnosti pridružitvenega sporazuma, ki je bil podpisan leta 2014 in v katerem je predvidena vzpostavitev poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, le delno izravnan s povečanjem trgovine z EU. V teh okoliščinah je Moldavija zaprosila za podporo Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Organi so julija 2016 po težkih in dolgotrajnih pogajanjih, ki so izražala obstoječo politično nestabilnost, z MDS končno dosegli dogovor o programu, ki bo podprt s triletnim razširjenim kreditnim programom in instrumentom za povečanje financiranja. Odbor MDS je dogovor odobril 7. novembra 2016. Dogovor je bila mogoč, ker so bili organi po imenovanju nove vlade pod vodstvom predsednika vlade Filipa januarja 2016 in novega guvernerja centralne banke marca 2016 na novo odločeni, da bodo rešili težave z upravljanjem v finančnem sektorju in na področju upravljanja javnih financ. Dostop v skladu s finančnim aranžmajem, dogovorjenim z MDS, bi pomenil 75 % kvote Moldavije pri MDS (129,4 milijona SDR ali približno 161 milijonov EUR). Namen razširjenega kreditnega programa in instrumenta za povečanje financiranja je hitro izboljšati upravljanje in nadzor finančnega sektorja, okrepiti politike za zagotovitev makroekonomske in finančne stabilnosti ter spodbuditi trajnostno in vključujočo rast. Opozoriti je treba, da so se EU in organi Moldavije na podlagi sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 15. februarja 2016 dogovorili o načrtu za prednostne reforme, da bi se ponovno začele izvajati ključne strukturne reforme; določili so rok 31. julija 2016. Od takrat je bil pri izvajanju tega načrta dosežen velik napredek, vendar še niso bili odpravljeni vsi pomisleki EU, izraženi v februarskih sklepih Sveta. Poleg tega je vlada Moldavije avgusta 2015 zaprosila za makrofinančno pomoč EU in to prošnjo ponovila marca 2016. Evropska komisija zaradi navedene prošnje ter glede na politično in gospodarsko dogajanje od leta 2014 na Evropski parlament in Svet naslavlja predlog sklepa o zagotovitvi makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji v višini do 100 milijonov EUR. Od tega zneska bo 60 milijonov EUR zagotovljenih v obliki posojil, 40 milijonov EUR pa v obliki nepovratnih sredstev. Predlagani znesek je upravičen glede na posodobljeno oceno potreb države po zunanjem financiranju, obseg programa MDS, premisleke o porazdelitvi bremena in manevrski prostor, ki je na voljo v proračunu EU. Predlagana makrofinančna pomoč EU bi Moldaviji v okviru novega programa MDS v obdobju 2016–2018 pomagala pokriti del preostalih potreb po zunanjem financiranju, ki so ocenjene na 442 milijonov USD (402 milijona EUR). S tem ukrepom bi se zmanjšala kratkoročna občutljivost gospodarstva v zvezi s plačilno bilanco in proračunom. Njegovo načrtovanje in izvajanje bi bila usklajena s programi za prilagoditev in reforme, o katerih se Moldavija dogovarja z MDS in Svetovno banko, ter reformami, dogovorjenimi v okviru dejavnosti proračunske podpore EU in sporazuma o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine. Pričakuje se, da bo izvajanje predlaganega ukrepa spremljalo ponovno izvajanje izplačil v okviru dejavnosti proračunske podpore, ki se financirajo iz evropskega instrumenta sosedstva. Ta izplačila so bila zamrznjena od začetka leta 2015 zaradi pomislekov glede upravljanja in dejstva, da država nima zanesljive strategije makroekonomske politike. Kot je podrobneje opisano v delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem temu predlogu, Komisija na podlagi ocene Evropske službe za zunanje delovanje glede političnih razmer meni, da so politični in gospodarski pogoji za predlagani ukrep makrofinančne pomoči izpolnjeni. •Splošno ozadje Makroekonomski obeti za Moldavijo ostajajo občutljivi, vendar je lahko država zaradi kombinacije nedavnih prilagoditvenih ukrepov in možnosti za ponovno prejemanje tuje donatorske podpore ponovno vzpostavila določeno stopnjo stabilnosti. Po občutni upočasnitvi rasti leta 2014 se je lani v Moldaviji začela recesija, pri čemer se je njen BDP leta 2015 zmanjšal za 0,5 % zaradi: (a) slabih vremenskih razmer, ki so povzročile 13,4-odstotno zmanjšanje kmetijske proizvodnje; (b) vse hitrejšega zmanjševanja nakazil in majhnega izvoza zaradi recesije ali šibke gospodarske dejavnosti v nekaterih glavnih trgovinskih partnericah Moldavije, zlasti v Belorusiji, Rusiji in Ukrajini; (c) počasnega povečevanja domačih posojil zaradi težav v bančnem sistemu in zaostrovanja denarne politike ter (d) pritiska na proračun, ki ga je delno povzročila prekinitev podpore mednarodnih donatorjev, pa tudi zmanjšanje prihodkov od davkov zaradi recesije, ki je med drugim močno vplivalo na program javnih naložb za leto 2015. Pričakuje se, da bo po prilagoditvi leta 2015 gospodarstvo Moldavije leta 2016 in v naslednjih letih le počasi okrevalo. BDP naj bi se leta 2016 po pričakovanjih povečal za približno 2 %. Leta 2016 bo rast še naprej omejena zaradi zmanjšanja proračunskih sredstev in zaostrenih kreditnih pogojev ter šibkega toka nakazil in višjih lokalnih tarif za energijo, zaradi katerih bo zasebna poraba omejena. Medtem bodo za preusmeritev na trge EU potrebni čas in naložbe. Inflacija cen življenjskih potrebščin se je od decembra 2014 do decembra 2015 povečala s 4,7 % na 13,5 % (na medletni ravni), od takrat pa se zmanjšuje; septembra 2016 je dosegla 3,0 %. S projekti MDS bo povprečna letna inflacija leta 2016 znašala 6,9 %, leta 2017 pa 4,9 %. Vlada se spoprijema z znatnimi fiskalnimi pritiski zaradi nižjih proračunskih prihodkov, ki so posledica šibkejše gospodarske dejavnosti in prekinitve proračunske podpore donatorjev. Navedeni dejavniki so prispevali k povečanju proračunskega primanjkljaja z 1,9 % BDP leta 2014 na 2,3 % BDP leta 2015. V skladu s programom, dogovorjenim z MDS, je vlada sprejela revidiran proračun za leto 2016, ki ga je predsednik podpisal 4. oktobra 2016 in v katerem so predvideni potrebni prilagoditveni ukrepi na strani odhodkov in prihodkov, da bi se dosegel ciljni primanjkljaj v višini 3,2 % BDP. Na splošno je bilo z ukrepi na strani prihodkov in odhodkov leta 2016 prihranjene 2,2 milijarde MDL oziroma 1,7 % BDP. Ti ukrepi vključujejo ukrepe za nadzor sredstev za plače (tudi z zmanjševanjem števila prostih delovnih mest) ter različne ukrepe za izboljšanje pobiranja davkov, reformo davčne uprave in zmanjšanje prevelikega števila oprostitev davka. Razmerje med javnim dolgom in BDP se je povečalo s 36 % konec leta 2014 na 45 % konec leta 2015. Pri teh ocenah se upoštevajo izredna posojila z državnimi garancijami, ki jih je NBM izdala trem bankam v likvidacijskem postopku. Lansko povečanje javnega dolga je bilo predvsem posledica povečanja deleža domačega dolga. Povečanje zunanjega javnega dolga je bilo manjše (z 18 % BDP leta 2014 na 21 % BDP konec leta 2015), kar pa je bilo predvsem posledica zmanjšanja vrednosti leva. Zunanji dolg je predvsem srednje- in dolgoročni dolg do večstranskih in dvostranskih posojilodajalcev, ki so posojila zagotovili pod ugodnejšimi pogoji. Zaradi občutnega znižanja cen uvožene energije in šibkega domačega povpraševanja, ki je povzročilo zmanjšanje uvoza, se je primanjkljaj tekočega računa leta 2015 zmanjšal na 293 milijonov EUR (kar pomeni 40-odstotno zmanjšanje na medletni ravni). Vendar se je zaradi zmanjšanja BDP, izraženega v dolarjih, leta 2015 (kar je bilo posledica zmanjšanja realnega BDP in zmanjšanja vrednosti leva) primanjkljaj tekočega računa zmanjšal s 6,7 % BDP leta 2014 na 5,0 % BDP leta 2015. Kljub nemirnemu gospodarskemu in političnemu dogajanju v Moldaviji prilivi neposrednih tujih naložb leta 2015 niso bili okrnjeni. Leta 2015 so znašali 165 milijonov USD, leta 2014 pa 158 milijonov USD. Proste ekonomske cone Moldavije so igrale pomembno vlogo pri privabljanju neposrednih tujih naložb.

Zaradi krize v finančnem sektorju so se mednarodne rezerve od septembra 2014 do februarja 2015 zmanjšale za 35 % na 1,7 milijarde USD, kar ustreza približno 4,3-mesečnemu uvozu. Natančneje, v navedenem obdobju je NBM s posebno prodajo trem bankam v državni lasti, ki so bile likvidirane, in na deviznem trgu prodala devizne rezerve v skupni višini 700 milijonov USD. Navedeno zmanjšanje je bilo deloma posledica povečanja stopnje dolarizacije prihrankov zaradi zmanjšanja zaupanja v valuto leu. Od takrat je centralna banka do septembra 2016 zbrala 2,1 milijarde USD deviznih rezerv – ta znesek ustreza ocenjeni vrednosti 5,1-mesečnega predvidenega uvoza –, kar kaže na stabilizacijo in okrevanje na deviznem trgu. Po večletnem zastoju procesa reform je bil z izvajanjem programa strukturnih reform, vključno z reformami iz akcijskega načrta za prednostne reforme, dogovorjenega z EU februarja 2016, v zadnjih šestih mesecih dosežen velik napredek. Vendar pri sprejemanju ukrepov na nekaterih področjih, kot sta reforma javne uprave in imenovanje predsednika nacionalne komisije za finančne trge, ter ukrepov za liberalizacijo sektorjev električne energije in plina nastajajo zamude. EU s financiranjem skupine 25 tako imenovanih svetovalcev na visoki ravni, ki sodelujejo z visokimi uradniki različnih institucij, vse bolj sodeluje pri tehničnem in političnem svetovanju Moldaviji v zvezi s strukturnimi reformami. Med navedenimi visokimi uradniki so tudi predsednik vlade, minister za finance in guverner NBM. S tem ukrepom brez primere se obravnavajo pomembna področja reform, kot so reforma finančnega sektorja, upravljanje javnih financ, zunanja revizija ter izvajanje poglobljenega in celovitega območja proste trgovine. Poleg tega napovedi, ki jih je novembra 2016 izdal MDS, kažejo na obsežne plačilnobilančne potrebe za obdobje 2016–2018, pri čemer je celotna vrzel v zunanjem financiranju ocenjena na 469 milijonov USD (184 milijonov USD leta 2016, 186 milijonov USD in 99 milijonov USD leta 2018). To vrzel v financiranju je mogoče na splošno pripisati trem dejavnikom: razmeroma velikemu primanjkljaju tekočega računa, potrebi po vzpostavitvi deviznih rezerv in pričakovanim velikim zahtevam glede odplačevanja javnega dolga. Predlagani novi ukrep makrofinančne pomoči v višini 100 milijonov EUR bi pokril 24,9 % ocenjene preostale vrzeli v financiranju (po odštetju neto finančnih sredstev MDS in pričakovanih izplačil posojil Svetovne banke, ki temeljijo na politiki). •Veljavni predpisi na področju, na katero se nanaša predlog Evropski parlament in Svet sta 20. oktobra 2010 sprejela Sklep št. 938/2010/EU, ki je Republiki Moldaviji zagotovil prejšnjo makrofinančno pomoč v obliki nepovratnih sredstev v višini 90 milijonov EUR. Pomoč je bila v celoti izplačana v obdobju 2010–2012. •Usklajenost z drugimi politikami Unije in njihovimi cilji Evropska unija in Republika Moldavija sta v preteklih letih vzpostavili tesne politične in gospodarske odnose. Ti so omogočili sklenitev pridružitvenega sporazuma, med drugim o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, ki je bil podpisan 27. junija 2014 in je začel v celoti veljati 1. julija 2016. Pridružitveni sporazum je nadomestil prejšnji sporazum o partnerstvu in sodelovanju ter bo omogočil politično pridruževanje Moldavije Evropski uniji in njuno gospodarsko povezovanje. V pridružitvenem načrtu, ki je bil odobren leta 2014, so na podlagi sestave pridružitvenega sporazuma določene prednostne naloge za skupno delo v obdobju 2014–2016. Načrt se trenutno pregleduje za pripravo posodobljene različice za obdobje 2017–2019. V enotnem okviru podpore za obdobje 2014–2017 so opredeljena prednostna področja sodelovanja EU z Moldavijo v okviru evropskega instrumenta sosedstva. Začelo se je tudi delo za pripravo novega enotnega okvira podpore za obdobje 2017–2020. Gospodarske vezi Moldavije z EU so prav tako trdne. EU je bila leta 2015 največja trgovinska partnerica Moldavije; njen trgovinski delež znašal 53 % in je znatno presegal ruskega, ki je znašal 13 %. Leta 2016 se je ta delež še povečal in dosegel 62 %. Države, zajete v evropski sosedski politiki, so upravičene do makrofinančne pomoči. Makrofinančna pomoč EU bi dopolnjevala nepovratna sredstva iz evropskega instrumenta sosedstva in drugih programov EU ter zlasti pogoje, predvidene v okviru paketov proračunske podpore, ki jih izvaja EU. Organe Moldavije bi podprla pri sprejetju ustreznega okvira za makroekonomsko politiko in strukturne reforme ter s tem povečala dodano vrednost in učinkovitost splošnih finančnih ukrepov EU, tudi prek drugih finančnih instrumentov. Medtem ko se Moldavija še vedno spoprijema s težavami v zvezi z razmerami na področju človekovih pravic ter vprašanji upravljanja in pravne države, moldavski organi izkazujejo obnovljeno zavezo reševanju izzivov upravljanja države in nadaljnjemu izvajanju potrebnih političnih reform. Vendar je izvajanje ključnih reform še vedno nujno potrebno za uspešno izvajanje makrofinančne pomoči in se bo natančno spremljalo. Moldavija v zvezi s tem izpolnjuje politične pogoje za odobritev makrofinančne pomoči tretjim državam, zlasti kar zadeva spoštovanje demokracije, človekovih pravic in pravne države, ter je država, s katero EU ohranja tesne politične in gospodarske odnose. Delovnemu dokumentu služb Komisije, ki je priložen temu predlogu, je priložena podrobna ocena glede izpolnjevanja teh političnih meril za makrofinančno pomoč, ki jo je pripravila Evropska služba za zunanje delovanje. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Povzetek predlaganega ukrepa Zadevni ukrep makrofinančne pomoči bi znašal največ 100 milijonov EUR. Komisija predlaga, da se navedeni znesek pomoči zagotovi v obliki srednjeročnega posojila v višini do 60 milijonov EUR in nepovratnih sredstev v višini do 40 milijonov EUR. Ta pomoč bo pomagala pokriti preostale potrebe Moldavije po zunanjem financiranju v obdobju 2016–2018, kot jih je opredelila Komisija na podlagi ocen MDS. Komisija glede na predlagani obseg ukrepa razmišlja, da bi se pomoč izplačala v treh obrokih. Prva dva obroka bi se izplačala leta 2017, sestavljena pa bi bila iz nepovratnih sredstev v višini 10 milijonov EUR in posojila v višini 20 milijonov EUR; tretji obrok, ki bi bil sestavljen iz nepovratnih sredstev v višini 20 milijonov EUR in posojila v višini 20 milijonov EUR, bi se izplačal v prvi polovici leta 2018. Pomoč bo upravljala Komisija. Uporabljajo se posebne določbe o preprečevanju goljufij in drugih nepravilnosti, ki so v skladu s finančno uredbo. Za izplačila v okviru makrofinančne pomoči bodo veljali strogi pogoji, saj bo vsaka tranša, vključno s prvo, pogojena z dobrim napredkom v zvezi s programom MDS in posebnimi pogoji politike, dogovorjenimi z EU v memorandumu o soglasju, priloženemu temu ukrepu. Ti pogoji politike bi morali obravnavati nekatere temeljne slabosti, ki so se v preteklih letih pokazale v moldavskem gospodarstvu in sistemu gospodarskega upravljanja. Pogoji bi se lahko med drugim nanašali na področja, kot so reforme za okrepitev upravljanja v finančnem sektorju, upravljanje javnih financ in reforma energetskega sektorja, ter na spremljevalne ukrepe za okrepitev mreže socialne varnosti, izboljšanje naložbenega ozračja in podpiranje izvajanja sporazuma o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine. Odločitev, da se predlagana pomoč izplača v obliki nepovratnih sredstev in posojil, je upravičena glede na raven razvoja Moldavije (merjeno po dohodku na prebivalca države) in kazalnike zadolženosti. Je tudi v skladu s tem, kako Moldavijo obravnavata MDS in Svetovna banka. Moldavija je upravičena do ugodnega financiranja iz skrbniškega sklada MDS za zmanjšanje revščine in rast ter Mednarodnega združenja za razvoj pri Svetovni banki. •Pravna podlaga Pravna podlaga za ta predlog je člen 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Načelo subsidiarnosti je spoštovano, saj ciljev ponovne vzpostavitve kratkoročne makroekonomske stabilnosti v Republiki Moldaviji ne morejo zadostno uresničiti države članice same in jih lažje uresniči Evropska unija. Glavni razlogi so proračunske omejitve na nacionalni ravni in potreba po visoki stopnji usklajenosti donatorjev, da bi bila obseg in učinkovitost pomoči kar največja. •Sorazmernost Predlog je skladen z načelom sorazmernosti: omejen je na minimum, ki je potreben za uresničitev ciljev kratkoročne makroekonomske stabilnosti, in ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen. Kot je ugotovila Komisija na podlagi ocen MDS v okviru instrumenta za povečanje financiranja, znesek predlagane nove makrofinančne pomoči ustreza 24,9 % ocenjene preostale vrzeli v financiranju v obdobju 2016–2018. Ob upoštevanju pomoči, ki so jo Moldaviji obljubili drugi dvostranski in večstranski donatorji, je to v skladu z običajno prakso porazdelitve bremena za ukrepe makrofinančne pomoči. •Izbira instrumenta Projektna finančna ali tehnična pomoč ne bi bila primerna ali zadostna za doseganje makroekonomskih ciljev. Ključna dodana vrednost makrofinančne pomoči v primerjavi z drugimi instrumenti EU bi bila zmanjšanje ovir za zunanje financiranje in pomoč pri oblikovanju stabilnega makroekonomskega okvira, vključno s spodbujanjem vzdržne plačilne bilance in proračunskega položaja, ter ustreznega okvira za strukturne reforme. Makrofinančna pomoč lahko pomaga pri vzpostavitvi ustreznega splošnega okvira politike in s tem poveča učinkovitost ukrepov, financiranih v Moldaviji na podlagi drugih, ožje usmerjenih finančnih instrumentov EU. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Makrofinančna pomoč se dodeli kot sestavni del mednarodne podpore za gospodarsko stabilizacijo Republike Moldavije. Pri pripravi tega predloga za makrofinančno pomoč so se službe Komisije posvetovale z MDS in Svetovno banko, ki sta že vzpostavila obsežne programe za financiranje, pripravljata pa tudi nove. Komisija se je 20. septembra 2016 posvetovala z Ekonomsko-finančnim odborom, ki je odobril osnutek predloga. Prav tako je bila Komisija redno v stiku z organi Moldavije. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Službe Komisije so v skladu z zahtevami finančne uredbe izvedle operativno oceno finančnih in upravnih tokov Moldavije, da bi preverile, ali vzpostavljeni postopki za upravljanje pomoči programa, vključno z makrofinančno pomočjo, zagotavljajo ustrezna jamstva. Prejele so končno poročilo o operativni oceni, ki ga je februarja 2016 pripravila družba za svetovanje. V poročilu je ugotovljeno, da je sedanje stanje upravnih in finančnih tokov Moldavije na splošno ustrezno za upravljanje novega ukrepa makrofinančne pomoči, čeprav še vedno obstajajo pomembne pomanjkljivosti. Dogajanje na tem področju se bo še naprej natančno spremljalo, tudi z rednimi poročili o napredku pri reformah upravljanja javnih financ, ki jih bo pripravila delegacija EU v Kišinjevu. •Ocena učinka Makrofinančna pomoč EU je instrument za izredno pomoč, namenjen odpravljanju resnih težav s plačilno bilanco v tretjih državah. Za ta predlog za makrofinančno pomoč zato ne velja zahteva, da je treba izvesti oceno učinka v skladu s smernicami Komisije za boljše pravno urejanje (SWD(2015) 111 final), saj je z vidika politike nujno hitro obravnavati te izredne razmere, ki zahtevajo hiter odziv. Na splošno predlogi Komisije za makrofinančno pomoč temeljijo na spoznanjih iz naknadnih ocen preteklih ukrepov v sosedstvu EU. Nova makrofinančna pomoč in z njo povezani program gospodarskih prilagoditev in reform bosta pomagala zmanjšati potrebe Moldavije po kratkoročnem financiranju, hkrati pa bosta podpirala ukrepe politike, namenjene krepitvi srednjeročne plačilne bilance in fiskalne vzdržnosti, krepila trajnostno rast ter tako dopolnjevala program, o katerem se bo treba dogovoriti z MDS. Ti pogoji politike bi morali obravnavati nekatere temeljne slabosti, ki so se v preteklih letih pokazale v moldavskem gospodarstvu in sistemu gospodarskega upravljanja. Področja, na katera bi se nanašali pogoji, bi lahko načeloma vključevala reforme za okrepitev upravljanja v finančnem sektorju, upravljanje javnih financ, reformo energetskega sektorja in spremljevalne ukrepe za okrepitev mreže socialne varnosti, izboljšanje naložbenega ozračja in podpiranje izvajanja sporazuma o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Načrtovana pomoč bi se zagotovila v obliki posojila in nepovratnih sredstev. Posojilo bi se financiralo s posojilom, ki ga bo v imenu EU najela Komisija. Proračunske posledice pomoči v obliki posojila bodo ustrezale rezervacijam Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe EU v višini 9 % izplačanih zneskov iz proračunske vrstice 01 03 06 („Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“). Ob predpostavki, da bosta prva dva obroka posojila (vsak po 20 milijonov EUR) izplačana leta 2017, tretji obrok (v višini 20 milijonov EUR) pa leta 2018, se bodo v skladu s pravili, ki urejajo mehanizem Jamstvenega sklada, rezervacije oblikovale v proračunih za leti 2019 in 2020, in sicer v višini 3,6 milijona EUR oziroma 1,8 milijona EUR. Del pomoči v obliki nepovratnih sredstev (10 milijonov EUR za vsako od prvih dveh tranš in 20 milijonov EUR za tretjo tranšo) bi se financiral z odobritvami za prevzem obveznosti iz proračunov za leti 2017 in 2018, in sicer iz proračunske vrstice 01 03 02 (Makrofinančna pomoč), izplačal pa bi se v letih 2017 in 2018. Komisija na podlagi trenutnih napovedi glede uporabe proračunskih vrstic 01 03 02 in 01 03 06 ocenjuje, da so proračunske posledice ukrepov obvladljive. 5.DRUGI ELEMENTI •Klavzula ponovnega pregleda/revizijska klavzula/samoderogacijska klavzula Predlog vključuje samoderogacijsko klavzulo. Predlagana makrofinančna pomoč bi se zagotovila za obdobje dveh let in pol, ki se začne prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju. 2017/0007 (COD)

Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zagotovitvi makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Republiko Moldavijo (v nadaljnjem besedilu: Moldavija) se še naprej razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP) in vzhodnega partnerstva. Moldavija se je vzhodnemu partnerstvu EU pridružila leta 2009, sledila pa so pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Moldavijo. Ta sporazum, ki vključuje postopno uvedbo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, je bil podpisan junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016. (2)Politična nestabilnost v obdobju med volitvami novembra 2014 in januarjem 2016 ter škandal v zvezi z bančnimi goljufijami, šibka gospodarska dejavnost v regiji in prepovedi uvoza, ki jih je uvedla Rusija, so močno prizadeli gospodarstvo Moldavije. Te razmere so prispevale k nastanku recesije, vse večjemu trgovinskemu primanjkljaju in znatnemu zmanjšanju deviznih rezerv v zadnjem letu. (3)Po imenovanju nove vlade in novega guvernerja centralne banke na začetku leta 2016 so organi pokazali obnovljeno zavezo nadaljnjemu izvajanju potrebnih političnih reform ter reševanju izzivov v zvezi z upravljanjem v finančnem sektorju države in izzivov na področju upravljanja javnih financ. (4)Za podporo novemu procesu izvajanja reform sta se EU in Moldavija na podlagi sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 15. februarja 2016 dogovorili o načrtu za prednostne reforme. Moldavija je zelo napredovala pri izvajanju tega načrta. (5)V času političnega prehoda in gospodarskih težav so se organi Moldavije in Mednarodni denarni sklad (MDS) julija 2016 dogovorili o triletnem razširjenem kreditnem programu in instrumentu za povečanje financiranja v višini 178,7 milijona USD. Odbor MDS je to ureditev odobril 7. novembra 2016. Pričakuje se, da bodo organi Moldavije v okviru tega programa MDS hitro izboljšali upravljanje in nadzor finančnega sektorja, okrepili politike, ki zagotavljajo makroekonomsko in finančno stabilnost, ter spodbujali trajnostno in vključujočo rast. (6)Moldavija je avgusta 2015 zaradi slabšanja gospodarskih razmer in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč in to prošnjo ponovila marca 2016. (7)Okvirna dodelitev sredstev Unije Moldaviji v okviru evropskega instrumenta sosedstva, vključno s proračunsko podporo in tehnično pomočjo, znaša 610–746 milijonov EUR. Vendar so bila izplačila proračunske podpore Unije na začetku leta 2015 zamrznjena, za njihovo nadaljevanje pa je bil postavljen pogoj, da se odobri nov program MDS in izpolnijo vsi pogoji za proračunsko podporo. (8)Ker je Moldavija država, ki jo zajema evropska sosedska politika, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije. (9)Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja. (10)Ker je v plačilni bilanci Moldavije še vedno znatna vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Moldaviji v trenutnih izjemnih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Moldavije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnjevanjem sredstev iz finančnega aranžmaja MDS podpirala gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Moldavije. (11)Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Moldavije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj.

(12)Pričakuje se, da bodo makrofinančno pomoč Unije spremljala izplačila proračunske podpore v okviru evropskega instrumenta sosedstva. (13)Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Moldavije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, predvsem mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in finančna sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, predhodna uporaba drugih instrumentov Unije za zunanje financiranje Moldavije in dodana vrednost splošnega sodelovanja Unije. (14)Ob upoštevanju preostalih potreb Moldavije po zunanjem financiranju, ravni njene gospodarske razvitosti, ki se izmeri glede na dohodek na prebivalca in stopnjo revščine, njene zmožnosti financiranja z lastnimi sredstvi, zlasti mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo, in ocene njene zmožnosti odplačevanja na podlagi analize vzdržnosti dolga bi bilo treba del pomoči zagotoviti v obliki nepovratnih sredstev. (15)Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjega delovanja, ter drugimi ustreznimi politikami Unije. (16)Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Moldavije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale zunanjo politiko Unije in zagotavljale njeno doslednost. (17)Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Moldavije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, pa tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih. (18)Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Moldavija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi bilo treba s specifičnimi cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ, okrepiti upravljanje in nadzor finančnega sektorja v Moldaviji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilji so podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali redno spremljati izpolnjevanje pogojev in doseganje navedenih ciljev. (19)Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Moldavija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s pomočjo, in boj proti njim. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbo, na podlagi katere bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče pa revizije. (20)Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta (kot proračunskega organa). (21)Zneski makrofinančne pomoči, zagotovljene v obliki nepovratnih sredstev, in zneski rezervacij za makrofinančno pomoč, zagotovljeno v obliki posojil, bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi, odobrenimi v večletnem finančnem okviru. (22)Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi lahko Evropski parlament in Svet spremljala izvajanje tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente. (23)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (24)Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z organi Moldavije pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, določenih v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za ukrepe, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Moldaviji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje, zamrznitev ali ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 1.Unija da Moldaviji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 100 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) za podporo njeni gospodarski stabilizaciji in obsežnemu načrtu reform. Od tega najvišjega zneska se največ 60 milijonov EUR zagotovi v obliki posojil in največ 40 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije je odvisna od odobritve proračuna Unije za zadevno leto s strani Evropskega parlamenta in Sveta. Pomoč prispeva k pokritju plačilnobilančnih potreb Moldavije, kot so opredeljene v programu MDS. 2.Za financiranje posojilnega dela makrofinančne pomoči Unije se na Komisijo prenese pooblastilo, da si na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij v imenu Unije sposodi potrebna sredstva in jih nato posodi Moldaviji. Zapadlost posojil v povprečju ne sme presegati 15 let. 3.Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in Moldavijo, ter ključnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v pridružitvenem sporazumu med EU in Moldavijo, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine, ki je bilo dogovorjeno v okviru evropske sosedske politike. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi o njenih izplačilih, in jima pravočasno predloži ustrezne dokumente. 4.Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

5.Če se finančne potrebe Moldavije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči ali jo zamrzne ali prekine. Člen 2 1.Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Moldavija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. 2.Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje spremljata izpolnjevanje tega pogoja v celotnem obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije. 3.Odstavka 1 in 2 se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU. Člen 3 1.Komisija se v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) z organi Moldavije dogovori o jasno opredeljenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki jih mora makrofinančna pomoč Unije upoštevati in ki se določijo v memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju), v katerega je vključen časovni okvir za izpolnitev teh pogojev. Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi za makroekonomsko prilagoditev in programi strukturnih reform, ki jih izvaja Moldavija ob podpori MDS. 2.Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Moldaviji, vključno v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju strateških ukrepov se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev. 3.Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu in sporazumu o nepovratnih sredstvih, ki ju bodo sklenili Komisija in organi Moldavije. 4.Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, med drugim tudi, ali so gospodarske politike Moldavije skladne s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom. Člen 4 1.Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v obrokih, vsak od njih pa je sestavljen iz posojila in nepovratnih sredstev. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju iz člena 3. 2.Za zneske makrofinančne pomoči Unije, ki se zagotovijo v obliki posojil, se po potrebi oblikujejo rezervacije v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009. 3.Komisija sklene, da bo izplačala obroke, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a)pogoj iz člena 2; (b)trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter (c)zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka. Tretji obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu drugega obroka. 4.Če pogoji iz odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija zamrzne ali ukine izplačevanje makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih Evropski parlament in Svet obvesti o razlogih za zamrznitev ali ukinitev. 5.Makrofinančna pomoč Unije se izplača Nacionalni banki Moldavije. V skladu z določbami, ki se sprejmejo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo moldavskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.

Člen 5 1.Najemanje in dajanje posojil v povezavi s posojilnim delom makrofinančne pomoči Unije se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe zapadlosti in ni izpostavljena tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju. 2.Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Moldavija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za vključitev klavzule o predčasnem odplačilu v posojilne pogoje, pri čemer mora biti ustrezna klavzula vključena tudi v pogoje za najemanje posojil. 3.Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojil in če Moldavija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturiranje ustreznih finančnih pogojev. Refinanciranje ali prestrukturiranje se izvede v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne vpliva na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja. 4.Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Moldavija. 5.Komisija o dogajanjih v zvezi z dejavnostmi iz odstavkov 2 in 3 obvešča Evropski parlament in Svet. Člen 6 1.Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012. 2.Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja. 3.Sporazum o posojilu in sporazum o nepovratnih sredstvih, ki se skleneta z organi Moldavije, vsebujeta določbe o: (a)zagotovitvi, da Moldavija redno preverja, ali se finančna sredstva iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa; (b)zagotovitvi zaščite finančnih interesov Unije, zlasti določitvi posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti tem pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta; (c)izrecni pooblastitvi Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njenih predstavnikov, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem; (d)izrecni pooblastitvi Komisije in Računskega sodišča, da izvajata revizije v obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; (e)zagotovitvi, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila in/ali celotnega poplačila nepovratnih sredstev, če se ugotovi, da je Moldavija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v kakršno koli goljufijo, korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije. 4.Pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Moldavije, ki so pomembni za tako pomoč. Člen 7 1.Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 8

1.Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, skupaj z oceno izvajanja. V poročilu se: (a)preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije; (b)ocenijo gospodarske razmere in obeti za Moldavijo ter napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz člena 3(1); (c)navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Moldavije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije. 2.Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči. Člen 9 Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1 Naslov predloga/pobude Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotovitvi makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji 1.2 Zadevna področja v strukturi ABM/ABB Področje: Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve Dejavnost: 03 – Mednarodne ekonomske in finančne zadeve 1.3 Vrsta predloga/pobude X Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. 1.4 Cilji

1.4.1 Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo „Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe: spodbujanje blaginje zunaj meja EU“ Glavno področje dejavnosti, povezane z GD ECFIN, se nanaša na: 1. Spodbujanje izvajanja evropske sosedske politike s poglabljanjem ekonomske analize ter krepitvijo političnega dialoga in svetovanja glede gospodarskih vidikov akcijskih načrtov. 2. Razvijanje, spremljanje in izvajanje makrofinančne pomoči za partnerske tretje države v sodelovanju z zadevnimi mednarodnimi finančnimi institucijami. 1.4.2 Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Specifični cilj št. 1: „Spodbujanje blaginje zunaj meja EU:podpiranje makrofinančne stabilnosti in spodbujanje reform zunaj EU, ki pospešujejo rast, tudi prek rednih gospodarskih dialogov s ključnimi partnerji in z zagotavljanjem makrofinančne pomoči“ Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB:mednarodne ekonomske in finančne zadeve. 1.4.3 Pričakovani rezultati in posledice Predlagana pomoč je sestavljena iz posojila EU v višini do 60 milijonov EUR in nepovratnih sredstev v višini do 40 milijonov EUR, ki se bodo zagotovili Republiki Moldaviji (v nadaljnjem besedilu: Moldavija), da bi prispevali k bolj vzdržnemu stanju plačilne bilance. Pomoč, ki se izplača v treh obrokih, bi morala državi pomagati premagati težaven gospodarski in plačilnobilančni položaj, s katerim se spoprijema. Poleg tega bo prispevala k strukturnim reformam za povečanje vzdržne gospodarske rasti, zmanjšanje makroekonomskih ranljivosti in izboljšanje upravljanja javnih financ. 1.4.4 Kazalniki rezultatov in posledic Organi bodo morali službam Komisije redno poročati o nizu kazalnikov ter predložiti izčrpno poročilo o skladnosti z dogovorjenimi pogoji politike pred izplačilom vseh treh obrokov pomoči. Službe Komisije bodo še naprej spremljale upravljanje javnih financ, in sicer na podlagi operativne ocene finančnih tokov in upravnih postopkov v Moldaviji, ki se je izvedla v okviru priprav za ta ukrep. Delegacija EU v Moldaviji bo tudi zagotovila redno poročanje o zadevah, ki so povezane s spremljanjem pomoči. Službe Komisije bodo ohranile tesne stike z MDS in Svetovno banko, da bodo lahko izkoristile njune izkušnje, pridobljene pri njunih tekočih dejavnostih v Moldaviji. V predlogu sklepa je predvideno letno poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu, ki vsebuje oceno izvajanja zadevnega ukrepa. V dveh letih po izteku obdobja izvajanja pomoči bo izvedena neodvisna naknadna ocena pomoči. 1.5 Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1 Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Izplačila pomoči bodo odvisna od zadovoljivih rezultatov pri izvajanju gospodarskega programa med Moldavijo in MDS, ki ga je odbor odobril 7. novembra 2016 po tem, ko so organi Moldavije izvedli več predhodnih ukrepov. Poleg tega se Komisija z organi Moldavije dogovori o posebnih pogojih politike, navedenih v memorandumu o soglasju, ki morajo biti zadovoljivo izpolnjeni, preden Komisija sprosti vse tri obroke. 1.5.2 Dodana vrednost ukrepanja EU Predlagana makrofinančna pomoč bo Moldaviji pomagala premagati gospodarski šok, ki sta ga povzročila poslabšanje fiskalnega in plačilnobilančnega položaja po veliki bančni goljufiji novembra 2014 ter zmanjšanje izvoza in nakazil zaradi recesije v nekaterih ključnih regionalnih trgovinskih partnericah Moldavije. S tem bo prispevala k podpiranju makroekonomske stabilnosti in strukturnih reform v državi. Ta pomoč dopolnjuje sredstva, ki jih zagotovijo mednarodne finančne institucije, EU in drugi donatorji, ter bo prispevala k splošni učinkovitosti svežnja finančne pomoči, ki ga je zagotovila mednarodna skupnost donatorjev. Predlagani program bo tudi okrepil zavezanost vlade reformam in njeno prizadevanje za tesnejše odnose z EU. Ta cilj se bo med drugim dosegel z ustreznimi pogoji za izplačilo pomoči. Širše gledano je ta program jasno sporočilo drugim državam v regiji, da EU še naprej podpira države z gospodarskimi težavami, ki začenjajo politične reforme.

1.5.3 Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Od leta 2004 je bilo skupno izvedenih 16 naknadnih ocen makrofinančne pomoči. Sklep teh ocen je, da ukrepi makrofinančne pomoči prispevajo, čeprav včasih skromno in posredno, k izboljšanju zunanje vzdržnosti, makroekonomski stabilnosti in uresničevanju strukturnih reform v državi prejemnici. Ukrepi makrofinančne pomoči so v večini primerov pozitivno vplivali na plačilno bilanco države upravičenke in prispevali k zmanjšanju njenih proračunskih omejitev. Povzročili so tudi nekoliko višjo gospodarsko rast. 1.5.4 Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti EU je največja donatorka Moldaviji. Finančna pomoč, dodeljena Moldaviji v okviru evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za obdobje 2007–2013, je skupaj znašala 561 milijonov EUR. Od tega zneska je bilo 63 milijonov EUR dodeljenih v obdobju 2012–2013 v sklopu programa povezovanja in sodelovanja v okviru vzhodnega partnerstva, ki temelji na spodbudah. Pomoč EU, zagotovljena Moldaviji v okviru evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2014–2016, je znašala 310 milijonov EUR. Ta sredstva so bila dopolnjena s sredstvi iz drugih instrumentov EU, kot je Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo (NIF). Poleg dvostranskih programov sodelovanja je Moldavija udeležena v različnih regionalnih programih, zlasti na področju prometa, energetike in okolja. Sodeluje tudi v pobudah, ki so odprte za vse države sosedstva, kot so Erasmus+, TAIEX in SIGMA. Moldavija je poleg financiranja v okviru evropskega instrumenta sosedstva upravičena tudi do financiranja v okviru tematskih instrumentov in programov EU, vključno z evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), instrumentom za prispevanje k stabilnosti in miru ter programi za organizacije civilne družbe in lokalne upravne organe, človekov razvoj ter migracije in azil. Tudi Evropska investicijska banka je od leta 2007 zagotovila posojila v višini 658 milijonov EUR, od tega 50 milijonov EUR leta 2016. Ključna dodana vrednost makrofinančne pomoči v primerjavi z drugimi instrumenti EU bi bila, da se pomaga ustvariti stabilen makroekonomski okvir, med drugim tudi s spodbujanjem vzdržnih plačilnobilančnih in proračunskih razmer, in ustrezen okvir za strukturne reforme. Makrofinančna pomoč ne zagotavlja redne finančne podpore za gospodarski in družbeni razvoj držav prejemnic. Njeno izvajanje se prekine, takoj ko je zunanji finančni položaj države spet vzdržen. Po tem je predvidena uporaba rednih instrumentov pomoči v okviru sodelovanja EU. Makrofinančna pomoč bi tudi dopolnjevala ukrepe mednarodnih finančnih institucij, zlasti program za prilagoditev in reforme, ki ga podpirajo instrument za povečanje financiranja MDS in posojila Svetovne banke za razvojno politiko. 1.6 Trajanje ukrepa in finančne posledice X Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: X trajanje predloga/pobude: dve leti in pol od začetka veljavnosti memoranduma o soglasju, kot je določeno v členu 1(4) Sklepa. X Finančne posledice se pričakujejo v obdobju 2016–2020. 1.7 Načrtovani načini upravljanja X Neposredno upravljanje s strani Komisije 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1 Pravila o spremljanju in poročanju Ta pomoč je makroekonomske narave in po svoji zasnovi skladna z gospodarskim programom, ki se izvaja s podporo MDS. Službe Komisije bodo ukrep spremljale na podlagi napredka pri izvajanju programa MDS in posebnih ukrepov reform, o katerih se je treba z organi Moldavije dogovoriti v memorandumu o soglasju (glej tudi točko 1.4.4). 2.2 Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1 Ugotovljena tveganja S predlaganim ukrepom makrofinančne pomoči so povezana fiduciarna tveganja, tveganja pri izvajanju politik in splošna politična tveganja. Obstaja tveganje, da se makrofinančna pomoč, ki ni namenjena specifičnim izdatkom, uporabi na goljufiv način. V splošnem je to tveganje povezano z dejavniki, kot so kakovost sistemov upravljanja v centralni banki in ministrstvu za finance ter ustrezne zmogljivosti za notranjo in zunanjo revizijo. Drugo ključno tveganje za delovanje izhaja iz ekonomske in politične negotovosti v regiji, kar ima neposredne posledice za gospodarstvo Moldavije. Gospodarska uspešnost ključnih regionalnih trgovinskih partneric Moldavije (zlasti Rusije, pa tudi Belorusije in Ukrajine) neposredno vpliva na izvoz in nakazila. Na domačem prizorišču je glavno tveganje povezano s težavami pri procesu gospodarskih reform in obstoječimi makroekonomskimi ranljivostmi.

Poleg tega obstajajo tudi tveganja, ki izvirajo iz morebitnega poslabšanja evropskega in svetovnega gospodarskega okolja ter povečanja mednarodnih cen energije in hrane. 2.2.2 Načrtovani načini kontrole Zagotavljanje makrofinančne pomoči bodo spremljali postopki pregledovanja, kontrole in revizije, ki spadajo v pristojnost Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in Evropskega računskega sodišča. 2.2.3 Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Osnovni stroški za Komisijo v zvezi z metodami preverjanja in nadzora so navedeni v preglednici 3.2.1. Poleg tega je treba upoštevati stroške Evropskega računskega sodišča in morebitnega posredovanja urada OLAF. Operativna ocena, ki so jo službe Komisije dokončale leta 2016, ne prispeva samo k oceni tveganja zlorabe sredstev, ampak kot dodatno korist zagotavlja tudi uporabne informacije o potrebnih reformah na področju upravljanja javnih financ, ki se nato lahko izražajo v pogojih politike. V zvezi s pričakovano stopnjo neskladnosti je tveganje neskladnosti (v obliki neodplačila dolga ali zlorabe sredstev) na podlagi izkušenj z instrumentom makrofinančne pomoči od njegove uvedbe ocenjeno kot nizko. 2.3 Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Za zmanjšanje tveganja goljufij bo sprejetih več ukrepov: prvič, sporazum o posojilu in sporazum o nepovratnih sredstvih bosta vključevala sklop določb o inšpekcijskih pregledih, preprečevanju goljufij, revizijah in izterjavi sredstev v primeru goljufije ali korupcije. Poleg tega bo pomoč izplačana na namenski račun centralne banke Moldavije. Službe Komisije so poleg tega februarja 2016 ob podpori zunanjih svetovalcev dokončale operativno oceno, da bi ocenile zanesljivost finančnih tokov in upravnih postopkov, ki so pomembni za to vrsto pomoči. S to oceno je bilo ugotovljeno, da je sedanje stanje upravnih in finančnih tokov Moldavije na splošno ustrezno za upravljanje novega ukrepa makrofinančne pomoči, čeprav še vedno obstajajo pomembne pomanjkljivosti. Ne nazadnje bodo izvajanje pomoči spremljali postopki pregledovanja, kontrole in revizije, ki spadajo v pristojnost Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in Evropskega računskega sodišča. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1 Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice Obstoječe proračunske vrstice 01 03 02: Makrofinančna pomoč 01 03 06 – Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. 01 03 06 – Jamstvo Evropske unije za posojila EU, najeta za makrofinančno pomoč tretjim državam: rezervacije Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe je treba oblikovati v skladu z uredbo o skladu z uporabo sredstev iz proračunske vrstice 01 03 06 („Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“) v višini 9 % skupnih neporavnanih obveznosti. Znesek oblikovanja rezervacij se izračuna na začetku leta „n“ kot razlika med ciljnim zneskom in neto vrednostjo sredstev sklada ob koncu leta „n–1“. Ta znesek rezervacij se v letu „n“ vnese v osnutek proračuna za leto „n+1“, dejansko pa se plača z eno transakcijo na začetku leta „n+1“ iz proračunske vrstice 01 03 06. Na podlagi tega se 9 % izplačanega zneska (tj. največ 5,4 milijona EUR) upošteva v ciljnem znesku ob koncu leta „n–1“ za izračun oblikovanja rezervacij sklada. Zahtevane nove proračunske vrstice: ni relevantno.

3.2Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1 Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)



Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 3.2.2 Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje ◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

3.2.3 Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1 Povzetek ◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Potrebe po odobritvah za upravne zadeve se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2 Ocenjene potrebe po človeških virih ◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Stroški za potrebne uslužbence so ocenjeni na podlagi 30 % letnih odhodkov za uradnike razredov AD5–AD12. Opis nalog: