EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 17.3.2016 COM(2016) 157 final 2016/0084(COD) Sveženj o krožnem gospodarstvu Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o določitvi pravil o dostopnosti na trgu gnojilnih proizvodov z oznako CE ter o spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 (Besedilo velja za EGP) {SWD(2016) 64 final}

{SWD(2016) 65 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji 1.Predlog naj bi obravnaval pomembne težave na sedanjem trgu, ki so bile prvič ugotovljene pri naknadni oceni Uredbe (ES) št. 2003/2003 (v nadaljnjem besedilu: obstoječa uredba o gnojilih), opravljeni leta 2010. Prav tako velja za enega od ključnih zakonodajnih predlogov v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo. Glavni razlog in cilj 2.Prvič, inovativnim gnojilnim proizvodom, ki pogosto vsebujejo hranila ali organske snovi, reciklirane iz bioloških odpadkov ali drugih sekundarnih surovin v skladu z modelom krožnega gospodarstva, je otežen dostop do notranjega trga zaradi različnih nacionalnih pravil in standardov. 3.Obstoječa uredba o gnojilih zagotavlja razredu harmoniziranih proizvodov, ki spadajo v enega od tipov proizvodov, vključenih v Prilogo I k navedeni uredbi, prosti pretok na notranjem trgu. Taki proizvodi se lahko označijo z oznako „gnojila ES“. Podjetja, ki želijo tržiti druge tipe proizvodov, ki niso gnojila ES, morajo najprej pridobiti novo tipsko odobritev, ki se podeli s sklepom Komisije o spremembi navedene priloge. Skoraj vsi tipi proizvodov, ki so trenutno vključeni v obstoječo uredbo o gnojilih, so konvencionalna anorganska gnojila, običajno pridobljena z izkopom ali kemično proizvedena v skladu z modelom linearnega gospodarstva. Poleg tega so kemični procesi za proizvodnjo na primer gnojil na osnovi dušika energijsko potratni in se pri njih sprošča veliko emisij CO2. 4.Približno 50 % gnojil, ki so trenutno na trgu, pa ne spada na področje uporabe navedene uredbe. To velja za nekaj anorganskih gnojil in za skoraj vsa gnojila, proizvedena iz organskih materialov, kot so živalski ali drugi kmetijski stranski proizvodi, ali recikliranih bioloških odpadkov iz prehranske verige. Raziskave, inovacije in naložbe se zdaj hitro razvijajo, kar prispeva h krožnemu gospodarstvu, saj se ustvarjajo lokalna delovna mesta in izkoriščajo sekundarni domači viri, ki bi se sicer uporabili neposredno na zemljiščih ali odlagali kot odpadki na odlagališčih, to pa bi povzročilo nepotrebno evtrofikacijo in emisije toplogrednih plinov. V sektorju je opazen tudi trend ostoritvenja, saj se proizvodi vedno bolj prilagajajo potrebam strank, in sicer na podlagi analize tal, kjer se bo gnojilo uporabljalo. Mala in srednja podjetja ter druga podjetja po vsej Evropi vedno bolj zanima, kako lahko prispevajo k temu razvoju. Vendar je dostop do notranjega trga za prilagojene proizvode, ki vsebujejo organska gnojila, trenutno odvisen od vzajemnega priznavanja, zato je pogosto oviran. 5.Obstoječa regulativna ureditev je za inovativna gnojila težavna z dveh vidikov. 6.Prvi je ta, da je vključitev vrst proizvodov, pridobljenih iz organskih ali sekundarnih surovin, v obstoječo uredbo o gnojilih zapletena. Regulativni organi imajo pomisleke zaradi relativno spremenljive sestave in značilnosti takih materialov. Obstoječa uredba o gnojilih je nedvomno prilagojena anorganskim gnojilom iz primarnih surovin z jasnimi značilnostmi, manjkajo pa strogi nadzorni mehanizmi in zaščitni ukrepi, potrebni za vzpostavitev zaupanja v proizvode iz organskih ali sekundarnih materialov, ki so po naravi spremenljivi. Poleg tega ni jasnih povezav z obstoječo zakonodajo o nadzoru živalskih stranskih proizvodov in odpadkov. 7.Zato gnojila, pridobljena v skladu s cilji krožnega gospodarstva, še vedno niso harmonizirana. Številne države članice imajo podrobna nacionalna pravila in standarde za taka neharmonizirana gnojila, ki vključujejo okoljske zahteve (kot so mejne vrednosti kontaminantov v obliki težkih kovin), ki pa ne veljajo za gnojila ES. Poleg tega se je pokazalo, da je prosti pretok med državami članicami na podlagi vzajemnega priznavanja izjemno težaven. Posledično se proizvajalci gnojil iz organskih ali sekundarnih surovin, ki imajo sedež v eni državi članici in želijo razširiti svoje poslovanje na trg druge države članice, pri tem pogosto srečujejo s pretirano dragimi upravnimi postopki. Posledično pomanjkanje kritične mase ovira naložbe v tem pomembnem sektorju krožnega gospodarstva. Težava je še zlasti pereča za proizvajalce s sedežem v državah članicah z majhnim domačim trgom v primerjavi z presežkom razpoložljivih organskih sekundarnih surovin (običajno gnoj). 8.Če povzamemo, imajo v konkurenci med navedenimi gnojili, pridobljenimi iz domačih organskih ali sekundarnih surovin v skladu z modelom krožnega gospodarstva, in proizvodi, ki so proizvedeni v skladu z modelom linearnega gospodarstva, prednost slednji. To izkrivljanje konkurence ovira naložbe v krožno gospodarstvo. 9.Težavo poslabšuje tudi to, da je ena glavnih sestavin gnojil fosfatna ruda, ki jo je Komisija opredelila kot kritično surovino. Pri fosfatnih gnojilih je EU trenutno močno odvisna od uvoza fosfatne rude, ki se izkopava zunaj EU (več kot 90 % fosfatnih gnojil, ki se uporabljajo v EU, je uvoženih predvsem iz Maroka, Tunizije in Rusije). Pri tem pa gospodinjski odpadki (zlasti blato iz čistilnih naprav) vsebujejo velike količine fosforja, ki bi lahko – če bi ga reciklirali v skladu z modelom krožnega gospodarstva – pokril približno 20–30 % povpraševanja v EU po fosfatnih gnojilih. Vendar pa ostaja s tem povezani naložbeni potencial trenutno v veliki meri neizkoriščen, delno zaradi navedenih težav pri dostopu do notranjega trga. 10.Po drugi strani pa sedanja uredba o gnojilih omejuje inovativna gnojila tudi tako, da je za nova anorganska gnojila iz primarnih surovin postopek tipske odobritve dolgotrajen in ne more slediti inovacijskemu ciklu v sektorju gnojil. Zato se je zdelo potrebno temeljito preučiti in posodobiti način urejanja, da bi se povečala prožnost v zvezi z zahtevami za proizvode, hkrati pa ohranila visoka raven varovanja zdravja ljudi, živali in rastlin, visoka raven varnosti in varovanja okolja. Ugotovitve v zvezi s tem so podrobno opisane v oddelku 3: Rezultati naknadnih ocen, posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in ocen učinka. 11.Glavni politični cilj pobude je zato spodbujanje obsežne proizvodnje gnojil v EU iz domačih organskih ali sekundarnih surovin v skladu z modelom krožnega gospodarstva, in sicer s pretvorbo odpadkov v hranila za kmetijske rastline. Predlog bo določal regulativni okvir, ki bo bistveno olajšal dostop do notranjega trga za taka gnojila, s čimer se bodo zanje ustvarili enaki konkurenčni pogoji kot za z izkopom pridobljena gnojila ali kemično pridobljena gnojila, proizvedena v skladu z linearnim gospodarstvom. To bi prispevalo k izpolnjevanju naslednjih ciljev krožnega gospodarstva: lahko bi se povečala vrednost sekundarnih surovin, tako da bi se omogočila tudi boljša izraba surovin, težave z evtrofikacijo in ravnanjem z odpadki pa bi postale gospodarske priložnosti za javne in zasebne gospodarske subjekte; povečala bi se učinkovitost rabe virov in zmanjšala odvisnosti od uvoza surovin, ki so nujno potrebne za evropsko kmetijstvo, zlasti fosforja; spodbujale bi se naložbe in inovacije na področju krožnega gospodarstva, s čimer bi se ustvarjala nova delovna mesta v EU; industrija gnojil ne bi bila več pod takim pritiskom, da zmanjša emisije CO2 v okviru sistema trgovanja z emisijami, saj bi lahko proizvajala gnojila iz surovin, manj bogatih z ogljikom.

12.Zaradi večje proizvodnje in trgovine z inovativnimi gnojili bi se lahko kmetom ponudila tudi večja izbira gnojil, kar bi lahko prispevalo k bolj stroškovno učinkoviti proizvodnji hrane, pri kateri se viri učinkovito izrabljajo. Drugi razlog in cilj 13.Drugič, obstoječa uredba o gnojilih ne obravnava okoljskih vprašanj, ki so povezana s kontaminacijo tal, celinskih voda, morij in navsezadnje hrane zaradi uporabe gnojil ES. Znana težava je tudi prisotnost kadmija v anorganskih fosfatnih gnojilih. Kadar mejne vrednosti na ravni EU niso bile določene, so nekatere države članice enostransko na podlagi člena 114 PDEU uvedle mejne vrednosti za kadmij v gnojilih ES ter tako ustvarile določeno razdrobljenost trga tudi na harmoniziranem področju. Prisotnost kontaminantov v gnojilih, za katere zdaj veljajo nacionalni predpisi (npr. hranila, reciklirana iz blata iz čistilnih naprav), vzbuja podobne pomisleke. 14.Drugi cilj politike je zato obravnavati to vprašanje in uvesti harmonizirane mejne vrednosti za kadmij v fosfatnih gnojilih. Določitev takih mejnih vrednosti, s katero se čim bolj zmanjša negativen učinek uporabe gnojil na okolje in zdravje ljudi, bo prispevala k zmanjšanju kopičenja kadmija v tleh in kontaminacije živil in vode s kadmijem. S tem se bo tudi odpravila sedanja razdrobljenost trga, ki je posledica zaskrbljenosti v zvezi s tem, kar se odraža v obliki nacionalnih mejnih vrednosti za kadmij v nekaterih državah članicah. •Usklajenost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike 15.Predlog bo razveljavil obstoječo uredbo o gnojilih, vendar bo omogočil, da že harmonizirana gnojila ostanejo na trgu, če so v skladu z novimi zahtevami glede varnosti in kakovosti. V njem bodo določeni pogoji, pod katerimi so lahko gnojila, proizvedena iz odpadkov in živalskih stranskih proizvodov, izvzeta iz nadzora, določenega z Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) ter Direktivo 2008/98/ES o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv, ter lahko prosto krožijo na trgu kot gnojila z oznako CE. Predlog bo tudi dopolnjeval Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), ki se bo še naprej uporabljala za kemične snovi, ki jih vsebujejo gnojilni proizvodi. •Skladnost z drugimi politikami Unije 16.Pobuda podpira agendo Komisije za delovna mesta, rast in naložbe, saj zagotavlja ustrezno regulativno okolje za naložbe v realno gospodarstvo. 17.Pobuda bo zlasti pomembno in konkretno prispevala k svežnju Komisije o krožnem gospodarstvu. Zagotovila bo enake konkurenčne pogoje za vse gnojilne proizvode in olajšala dostop do domačih sekundarnih surovin. 18.Poleg tega pobuda podpira cilj vzpostavitve bolj povezanega in pravičnejšega notranjega trga z okrepljeno industrijsko bazo, in sicer tako, da odpravlja obstoječe ovire za prosti pretok nekaterih inovativnih gnojil in državam članicam olajšuje nadzor trga. 19.Pobuda je povezana z naslednjimi političnimi pobudami: svežnjem o krožnem gospodarstvu: z revizijo uredbe o gnojilih naj bi se vzpostavil regulativni okvir, ki bo omogočal proizvodnjo gnojil iz recikliranih bioloških odpadkov in drugih sekundarnih surovin v skladu s strategijo za biogospodarstvo, ki obsega proizvodnjo obnovljivih bioloških virov in pretvorbo teh virov in tokov odpadkov v proizvode z dodano vrednostjo. To bi spodbudilo pridobivanje rastlinskih hranil, ki so bistvena za trajnostno evropsko kmetijstvo, iz domačih virov, vključno s kritično surovino fosforjem. Prav tako bi to prispevalo k boljšemu izvajanju hierarhije ravnanja z odpadki, tako da bi se čim bolj zmanjšalo odlaganje odpadkov na odlagališčih ali energijska predelava bioloških odpadkov, s čimer bi se rešile povezane težave z ravnanjem z odpadki; strategijo za enotni trg: kot je že opisano, zapleteni in različni nacionalni regulativni okviri na področju gnojil, ki trenutno niso zajeta v zakonodaji o harmonizaciji, ovirajo prosti pretok teh proizvodov na notranjem trgu. Medtem ko gospodarski subjekti pogosto dojemajo različna nacionalna pravila kot ovire, ki jim preprečujejo vstop na nove trge, so za države članice ta pravila nujna za varovanje prehranske verige in okolja. Zaradi teh pomislekov glede zdravja in okolja se je vzajemno priznavanje pokazalo za izjemno težko na področju neharmoniziranih gnojil, gospodarski subjekti pa so zahtevali možnost dostopa do celotnega notranjega trga, kadar izpolnjujejo zahteve iz harmoniziranih pravil, s katerimi se ti pomisleki obravnavajo na ravni EU; Obzorjem 2020: s predlogom se bodo lahko spodbujale ustrezne raziskovalne dejavnosti, začete v okviru družbenih izzivov 2 („prehranska varnost, trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo, morske in pomorske raziskave ter raziskave celinskih voda ter biogospodarstvo“) in 5 („podnebni ukrepi, okolje, učinkovita raba virov in surovine“), s katerimi bi se med drugim zagotovile inovativne rešitve za učinkovitejše in varnejše pridobivanje virov iz odpadkov, odpadnih voda in bioloških odpadkov ter s katerimi bi se raziskovalce spodbujalo, da izdelujejo inovativne proizvode v skladu s potrebami trga in družbe ter v skladu s politikami varstva okolja. Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, je med drugim opredelilo recikliranje fosforja za proizvodnjo gnojil kot nastajajočo in ekonomsko obetavno novo vrednostno verigo iz (organskih) odpadkov. Enostaven dostop do notranjega trga za taka gnojila bi bil prvi pogoj za doseganje teh ciljev in vključevanje rezultatov raziskav na trg. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga 20.Cilj predloga je izboljšati delovanje notranjega trga za gnojilne proizvode ter tako obravnavati vprašanja, ki so bila prvič ugotovljena v naknadni oceni obstoječe uredbe o gnojilih, opravljene leta 2010. Pravna podlaga je torej člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je tudi pravna podlaga obstoječe uredbe o gnojilih. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) 21.Prvi cilj predlaganega ukrepa je spodbuditi naložbe v proizvodnjo in uporabo učinkovitih, varnih in inovativnih gnojil, proizvedenih iz organskih ali sekundarnih surovin v skladu z modelom krožnega gospodarstva in strategijo za biogospodarstvo, tako da bi tem proizvodom z dostopom do celotnega notranjega trga pomagali doseči kritično maso. Z učinkovitejšo uporabo takih gnojil se lahko dosežejo pomembne okoljske koristi, zmanjša odvisnost od uvoza kritičnih surovin iz držav zunaj EU ter kmetom ponudi večja izbira visokokakovostnih gnojilnih proizvodov. Obstoječih ovir za prosti pretok takih proizvodov v obliki različnih nacionalnih regulativnih okvirov ni mogoče odstraniti z enostranskimi ukrepi držav članic. Zlasti vzajemno priznavanje na tem področju se je pokazalo za izjemno težavno in postaja vse večja ovira, saj se interes za proizvodnjo kakovostnih gnojil iz organskih ali sekundarnih surovin ter za trgovino z njimi povečuje. Z ukrepi na ravni EU bi se po drugi strani lahko zagotovil prosti pretok takih gnojil z uvedbo harmoniziranih meril za visoko kakovost, varnost in varstvo okolja. 22.Drugi cilj je zmanjšati kontaminacijo tal in živil s kadmijem zaradi uporabe gnojil. Ker je večina gnojil, ki so razlog za zaskrbljenost (tj. anorganska fosfatna gnojila), že harmonizirana, države članice tega cilja ne morejo doseči enostransko. Po drugi strani pa se lahko z določitvijo mejnih vrednosti na ravni EU količina kontaminantov v harmoniziranih gnojilih učinkovito zmanjša na varnejšo raven.

•Sorazmernost 23.Prvi cilj pobude je spodbuditi naložbe v proizvodnjo učinkovitih, varnih in inovativnih gnojil, proizvedenih iz organskih ali sekundarnih surovin v skladu z modelom krožnega gospodarstva, in tako zmanjšati vpliv na okolje, zmanjšati odvisnost od uvoza ter povečati ponudbo visokokakovostnih proizvodov. S pobudo naj bi prek notranjega trga takih proizvodov dosegli kritično maso. Medsebojno priznavanje neharmoniziranih gnojil se je v preteklosti pokazalo za izjemno težavno, zakonodaja o harmonizaciji proizvodov pa je učinkovit način zagotavljanja dostopa do notranjega trga za anorganska gnojila. Zato je bilo ugotovljeno, da zakonodaja o harmonizaciji gnojilnih proizvodov iz organskih ali sekundarnih surovin ne presega tistega, kar je potrebno za zagotavljanje regulativne varnosti, potrebne za spodbujanje obsežnih naložb v krožno gospodarstvo. Način urejanja, izbran v tem predlogu, omogoča gospodarskim subjektom kar največ prožnosti pri dajanju novih proizvodov na trge, ne da bi bili pri tem ogroženi varnost in kakovost. Poleg tega državam članicam omogoča, da tudi neharmoniziranim gnojilom dovolijo dostop do trga, gospodarske subjekte, ki iščejo večje trge, pa ne prikrajša za možnost, da se odločijo za prednosti harmoniziranega regulativnega okvira. 24.Oblika uredbe velja za najprimernejšo za harmonizacijo proizvodov na področju take tehnične zahtevnosti ter morebitnega učinka na prehransko verigo in okolje, kot ga imajo gnojila. Navedeno ugotovitev podpira dejstvo, da je obstoječa zakonodaja o harmonizaciji gnojil prav tako v obliki uredbe. 25.V zvezi z drugim ciljem, tj. zmanjšanjem kontaminacije tal in živil s kadmijem zaradi uporabe gnojil, od katerih so mnoga že harmonizirana, velja določitev mejnih vrednosti v zakonodaji o teh proizvodih za učinkovit način odprave te težave pri njenem izvoru. Šteje se, da so ekonomski učinki sorazmerni s ciljem preprečevanja nepopravljive kontaminacije tal, ki vpliva na sedanje in prihodnje generacije kmetov in potrošnikov hrane. 26.Sorazmernost je nadalje obdelana v oddelku 4.2.2 ocene učinka. •Izbira instrumenta 27.Oblika uredbe velja za najprimernejšo za harmonizacijo proizvodov na področju take tehnične zahtevnosti ter morebitnega učinka na prehransko verigo in okolje, kot ga imajo gnojila. Navedeno ugotovitev podpira dejstvo, da je obstoječa zakonodaja o harmonizaciji gnojil prav tako v obliki uredbe. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje 28.Pri naknadni oceni obstoječe uredbe o gnojilih, ki je bila izvedena leta 2010, je bilo ugotovljeno, da je bila uredba učinkovita pri doseganju cilja poenostavitve in harmonizacije regulativnega okvira v zvezi s pomembnim delom trga gnojil. 29.Vendar je bilo v oceni tudi ugotovljeno, da bi lahko bila uredba učinkovitejša pri spodbujanju inovativnih gnojil ter da bi jo bilo treba prilagoditi zaradi boljšega varovanja okolja. Poleg tega se je v zvezi z organskimi gnojili, ki so trenutno izključena iz področja uporabe uredbe, pri oceni pokazalo, da niti gospodarski subjekti niti nacionalni organi ne menijo, da je bilo vzajemno priznavanje najprimernejši instrument za zagotavljanje prostega pretoka, saj so gnojila proizvodi, za katere so lahko zaradi legitimnih pomislekov glede kakovosti proizvodov, varstva okolja ter zdravja ljudi upravičena stroga pravila. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi 30.V pripravljalni fazi, ki se je začela leta 2011, so bila opravljena obsežna posvetovanja z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi, zlasti v okviru delovne skupine za gnojila. Javno posvetovanje o krožnem gospodarstvu, ki je bilo objavljeno maja 2015, je vključevalo vprašanja na to temo. Zainteresirane strani so bile tudi pozvane, naj podajo svoje mnenje glede časovnega načrta za revizijo uredbe o gnojilih, ki je bil objavljen 22. oktobra 2015. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj 31.Ta osnutek poročila o oceni učinka temelji predvsem na navedeni naknadni oceni uredbe o gnojilih iz leta 2010 ter na študiji iz leta 2011 o možnostih popolne harmonizacije zakonodaje EU o gnojilih, vključno s tehnično izvedljivostjo ter okoljskimi, ekonomskimi in družbenimi učinki. 32.Recikliranje fosforja je bilo obravnavano tudi v raziskovalnih projektih 7. OP, katerih rezultati so bili analizirani na delavnici „Circular approaches to phosphorus: from research to deployment“, ki je potekala v Berlinu 4. marca 2015. Ena od prednostnih nalog, določenih na tej delavnici, je revizija uredbe EU o gnojilih, da se razširi njeno področje uporabe na hranila iz sekundarnih virov (npr. reciklirani fosfati) in organskih virov. •Ocena učinka 33.Predlog je podprt z oceno učinka – glavni dokumenti te ocene so na voljo tukaj [Once the IAR is published, insert link to the summary sheet and to the positive opinion of the Regulatory Scrutiny Board]. Mnenja odbora za oceno učinka so bila upoštevana, tako da so bili navedeni boljši dokazi, zakaj različni nacionalni standardi povzročajo razdrobljenost trga, pojasnjena vsebina različnih ocenjenih možnosti in glavni učinki predloga bolje utemeljeni. 34.V oceni učinka je bila ohranitev sedanjega stanja (možnost 1) primerjana s štirimi drugimi možnostmi politike (možnosti 2–5). Pri vseh možnostih od 2 do 5 bi se obseg harmonizacije razširil na gnojila iz organskih surovin in na druge gnojilom podobne proizvode, za kontaminante pa bi bile uvedene mejne vrednosti. Možnosti bi temeljile na različnih nadzornih mehanizmih. Pri možnosti 2 bi način urejanja iz uredbe o gnojilih, tj. tipska odobritev, ostal nespremenjen. Pri možnosti 3 bi se tipska odobritev nadomestila z izčrpnim pozitivnim seznamom materialov, ki so primerni za namerno vključitev v gnojilo. Pri možnosti 4 bi potreben nadzor potekal na podlagi novega zakonodajnega okvira (NLF) z enim splošno veljavnim postopkom ugotavljanja skladnosti. Možnost 5 bi prav tako temeljila na novem zakonodajnem okviru, vendar bi se postopek ugotavljanja skladnosti razlikoval pri posameznih kategorijah materialov. Pri vseh štirih možnostih od 2 do 5 je bilo tudi preučeno, ali bi harmonizacija morala biti obvezna za vse proizvode z določeno funkcijo ali pa bi lahko bilo izpolnjevanje harmonizirane zakonodaje za gnojila neobvezno, kot alternativa morebitnim veljavnim nacionalnim predpisom in vzajemnemu priznavanju – tako je na primer sedanje stanje za anorganska gnojila. 35.Končni predlog ustreza možnosti 5 v kombinaciji z različico neobvezne harmonizacije. Ta politična možnost je bila izbrana za najboljšo, ker bi poenostavila upravne postopke, zlasti za gnojilne proizvode iz jasno opredeljenih primarnih surovin, in zagotovila prožnost, hkrati pa tudi poskrbela, da uporaba harmoniziranih gnojilnih proizvodov ne bi predstavljala nesprejemljivega tveganja za zdravje ali okolje.

36.Predlog bo zadeval predvsem tiste proizvajalce inovativnih gnojil, proizvedenih iz organskih ali sekundarnih surovin v skladu z modelom krožnega gospodarstva, ki bodo lahko z bistveno lažjim dostopom do notranjega trga dosegli kritično maso. Pobuda bo koristila takim proizvajalcem zlasti v državah članicah, ki nimajo dovolj velikega domačega trga za nove tipe gnojil. 37.Predlog bo zadeval tudi javne in zasebne predelovalne obrate (kot so upravljavci čistilnih naprav za odpadne vode ali obratov za ravnanje z odpadki za proizvodnjo komposta ali pregnitega blata), ki bodo lahko povečali vrednost svoje proizvodnje ter tako spodbudili naložbe v tako infrastrukturo. 38.Zmanjšala se bo delovna obremenitev številnih nacionalnih organov, ko bodo nacionalne sisteme za registracijo ali izdajo dovoljenj za gnojila v celoti ali delno nadomestili mehanizmi nadzora na ravni EU. 39.Nazadnje pa se bo za kmete in druge uporabnike gnojil verjetno povečala raznolikost ponudbe teh proizvodov, širša javnost pa bo bolje zaščitena pred kontaminacijo tal, vode in živil. •Ustreznost in poenostavitev ureditve 40.Predlog bo poenostavil in zmanjšal upravno breme za proizvajalce gnojilnih proizvodov, ki želijo dostop do več kot enega nacionalnega ozemlja na notranjem trgu, saj tak dostop ne bo več odvisen od vzajemnega priznavanja. Hkrati pa se bo preprečilo, da proizvajalcem, ki ne zagotavljajo skladnosti s pravili na ravni EU, dostop do trga ne bo prepovedan ali omejen, ampak se jim bo omogočilo, da dostopajo do nacionalnih trgov na podlagi morebitnih nacionalnih pravil in vzajemnega priznavanja. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE 41.Predlog ne bo vplival na proračun EU. Človeški in upravni viri znotraj Evropske komisije bodo ostali nespremenjeni v primerjavi z izvajanjem in spremljanjem obstoječe uredbe o gnojilih. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja 42.Evropska komisija bo države članice podpirala pri izvajanju te uredbe in spremljala napredek. Prav tako bo analizirala potrebo po smernicah, standardih ali shemah za dokazovanje trajnosti gnojilnih proizvodov, da bi se omogočila navedba trditev o trajnosti na oznakah proizvodov. 43.Poleg tega namerava Komisija vključiti dodatne kategorije komponentnih materialov v priloge, da bi upoštevala tehnološki napredek, ki omogoča proizvodnjo varnih in učinkovitih gnojil iz predelanih, sekundarnih surovin, kot so biooglje, pepel in struvit. Nazadnje, Komisija bo zahteve v prilogah nenehno pregledovala in jih po potrebi revidirala, da bi zagotovila ustrezno varovanje zdravja ljudi, živali ali rastlin, varnost ali varstvo okolja. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga 44.Poglavje 1 predlagane uredbe določa predmet urejanja, področje uporabe in opredelitev pojmov ter temeljna načela prostega pretoka in tržljivosti gnojilnih proizvodov z oznako CE. Določba o zahtevah za proizvode se nanaša na prilogi I in II, ki vsebujeta bistvene zahteve za kategorije končnih proizvodov v skladu z njihovo predvideno funkcijo (Priloga I) ter za kategorije komponentnih materialov, ki jih lahko vsebujejo gnojilni proizvodi z oznako CE (Priloga II). Prav tako se nanaša na Prilogo III, ki določa zahteve za označevanje. 45.Poglavje 2 določa obveznosti gospodarskih subjektov, ki so vključeni v omogočanje dostopnosti na trgu gnojilnih proizvodov z oznako CE. 46.Poglavje 3 določa splošna načela za skladnost gnojilnih proizvodov z oznako CE. Sklicuje se na Prilogo IV, v kateri so podrobno opisani postopki za ugotavljanje skladnosti, ki se uporabljajo za gnojilne proizvode z oznako CE, in sicer odvisno od njihove kategorije komponentnih materialov in njihove funkcijske kategorije proizvodov. Prav tako se sklicuje na Prilogo V, ki določa vzorčno strukturo izjave EU o skladnosti. 47.Poglavje 4 vsebuje določbe o priglašenih organih, poglavje 5 pa določbe o nadzoru trga. Poglavje 6 določa pogoje, na podlagi katerih Komisija sprejme delegirane in izvedbene akte, poglavje 7 pa določa končne določbe. 2016/0084 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi pravil o dostopnosti na trgu gnojilnih proizvodov z oznako CE ter o spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 114 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Pogoji za dostopnost gnojil na notranjem trgu so bili delno harmonizirani z Uredbo (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta, ki skoraj izključno zajema gnojila iz anorganskih materialov, pridobljenih z izkopom, ali kemično proizvedenih anorganskih materialov. Prav tako je treba omogočiti uporabo recikliranih ali organskih materialov za gnojenje. Določiti bi bilo treba harmonizirane pogoje za omogočanje dostopnosti gnojil iz takih recikliranih ali organskih materialov na celotnem notranjem trgu, da bi tako spodbudili njihovo nadaljnjo uporabo. Obseg harmonizacije bi bilo zato treba razširiti, da bodo vključeni reciklirani in organski materiali. (2)V kombinaciji z gnojili se uporabljajo nekateri proizvodi za izboljšanje hranilne učinkovitosti, s čimer se tudi zmanjša količina uporabljenih gnojil in s tem njihov učinek na okolje. Da bi se olajšal prosti pretok teh proizvodov na notranjem trgu, bi morala ta harmonizacija zajemati ne le gnojila, tj. proizvode za oskrbo rastlin s hranili, temveč tudi proizvode za izboljšanje hranilne učinkovitosti rastlin. (3)Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta določa pravila za akreditacijo organov za ugotavljanje skladnosti, vzpostavlja okvir za nadzor trga proizvodov in nadzor proizvodov iz tretjih držav ter določa splošna načela glede oznake CE. Ta uredba bi se morala uporabljati za proizvode, zajete v področje uporabe te uredbe, da se zagotovi, da proizvodi, za katere veljajo pravila o prostem pretoku blaga znotraj Unije, izpolnjujejo zahteve, ki zagotavljajo visoko stopnjo zaščite javnih interesov, kot so zdravje in varnost na splošno, varstvo potrošnikov in varstvo okolja. (4)Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta določa skupna načela in referenčne določbe za uporabo v sektorski zakonodaji, da se zagotovi dosledna podlaga za revizijo ali prenovitev navedene zakonodaje. Uredbo (ES) št. 2003/2003 bi bilo zato treba nadomestiti z uredbo, pripravljeno čim bolj v skladu z navedenim sklepom. (5)V nasprotju z večino drugih ukrepov za harmonizacijo v zakonodaji Unije Uredba (ES) št. 2003/2003 ne preprečuje dostopnosti neharmoniziranih gnojil na notranjem trgu v skladu z nacionalno zakonodajo in splošnimi pravili o prostem pretoku iz Pogodbe. Glede na zelo lokalno naravo nekaterih proizvodnih trgov bi se ta možnost morala ohraniti. Skladnost s harmoniziranimi pravili bi zato morala ostati neobvezna in bi se morala zahtevati samo za proizvode za oskrbo rastlin s hranili ali za izboljšanje hranilne učinkovitosti rastlin, ki so označeni z oznako CE, ko so dostopni na trgu. Ta uredba se zato ne bi smela uporabljati za proizvode, ki nimajo oznake CE, ko se omogoči njihova dostopnost na trgu. (6)Zaradi različnega delovanja proizvodov so potrebne različne zahteve glede varnosti in kakovosti proizvodov, prilagojene posameznim predvidenim namenom uporabe. Gnojilne proizvode z oznako CE bi bilo zato treba razdeliti v različne funkcijske kategorije proizvodov, za katere bi morale veljati posebne zahteve glede varnosti in kakovosti. (7)Podobno so za različne komponentne materiale potrebni različne zahteve glede predelave in različni nadzorni mehanizmi, da se upošteva različna raven njihove morebitne nevarnosti in spremenljivosti. Komponentne materiale za gnojilne proizvode z oznako CE bi zato bilo treba razdeliti v različne kategorije, za vsako pa bi morali veljati posebne zahteve glede predelave in posebni nadzorni mehanizmi. Omogočiti bi bilo treba dostopnost na trgu gnojilnega proizvoda z oznako CE, ki je sestavljen iz različnih komponentnih materialov iz različnih kategorij komponentnih materialov, kadar vsak material izpolnjuje zahteve kategorije, v katero spada. (8)Kontaminanti v gnojilnih proizvodih z oznako CE, kot so kadmij, lahko predstavljajo tveganje za zdravje ljudi in živali ter za okolje, saj se kopičijo v okolju in vstopajo v prehransko verigo. Zato bi bilo treba njihovo vsebnost v takih proizvodih omejiti. Poleg tega bi bilo treba nečistote v gnojilnih proizvodih z oznako CE, ki so pridobljeni iz bioloških odpadkov, zlasti polimere, pa tudi kovino in steklo, bodisi preprečiti ali omejiti, če je to tehnično izvedljivo, z odkrivanjem takih nečistot v ločeno zbranih bioloških odpadkih pred predelavo. (9)Proizvodom, ki izpolnjujejo vse zahteve iz te uredbe, bi bilo treba omogočiti prost pretok na notranjem trgu. Če vsaj en komponentni material v gnojilnem proizvodu z oznako CE spada na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, vendar v proizvodni verigi doseže točko, po kateri ne predstavlja več znatnega tveganja za javno zdravje ali zdravje živali (v nadaljnjem besedilu: končna točka v proizvodni verigi), bi nadaljnja uporaba določb navedene uredbe za ta proizvod pomenila nepotrebno upravno breme. Zato bi morali biti taki gnojilni proizvodi izvzeti iz zahtev navedene uredbe. Uredbo (ES) št. 1069/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. (10)Končno točko v proizvodni verigi bi bilo treba v skladu s postopki iz Uredbe (ES) št. 1069/2009 določiti za vsak ustrezen komponentni material, ki vsebuje živalske stranske proizvode. Kadar se proizvodni postopek, ki ga ureja ta uredba, začne, preden je dosežena navedena končna točka, bi se morale za gnojilne proizvode z oznako CE kumulativno uporabljati zahteve glede predelave iz Uredbe (ES) št. 1069/2009 in te uredbe, kar pomeni, da se uporabljajo strožje zahteve, kadar obe uredbi urejata isti parameter. (11)Kadar gnojilni proizvodi z oznako CE, pridobljeni iz živalskih stranskih proizvodov, predstavljajo tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, bi morala biti mogoča uporaba zaščitnih ukrepov v skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, kot to velja za druge kategorije proizvodov, pridobljenih iz živalskih stranskih proizvodov.

(12)Če vsaj en komponentni material za gnojilni proizvod z oznako CE spada na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009 in še ni dosegel končne točke v proizvodni verigi, bi bilo zavajajoče urejati označevanje proizvoda z oznako CE s to uredbo, saj za dostopnost takega proizvoda na trgu veljajo zahteve iz Uredbe (ES) št. 1069/2009. Zato bi bilo treba take proizvode izključiti s področja uporabe te uredbe. (13)Ugotovljeno je bilo povpraševanje na trgu po nekaterih recikliranih odpadkih v smislu Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta za uporabo kot gnojilni proizvodi. Poleg tega so za uporabo odpadkov kot vhodnega materiala v postopku recikliranja, za postopke in tehnike obdelave ter za gnojilne proizvode, ki so rezultat recikliranja, potrebne nekatere zahteve za zagotovitev, da uporaba navedenih proizvodov ne bo povzročila splošnega škodljivega vpliva na okolje ali zdravje ljudi. Za gnojilne proizvode z oznako CE bi bilo treba navedene zahteve določiti v tej uredbi. Zato se taki proizvodi od trenutka, ko izpolnjujejo vse zahteve iz te uredbe, ne bi več smeli šteti za odpadke v smislu Direktive 2008/98/ES. (14)Nekatere snovi in zmesi, ki se običajno imenujejo agrarni dodatki, izboljšujejo vzorec sproščanja hranil v gnojilu. Snovi in zmesi, ki so dostopne na trgu, da se dodajajo gnojilnim proizvodom z oznako CE v ta namen, bi morale izpolnjevati nekatera merila učinkovitosti, za kar je odgovoren proizvajalec navedenih snovi ali zmesi, in bi se zato morale šteti za gnojilne proizvode z oznako CE na podlagi te uredbe. Poleg tega bi za gnojilne proizvode z oznako CE, ki vsebujejo take snovi ali zmesi, morala veljati nekatera merila učinkovitosti in varnosti. Take snovi in zmesi bi bilo zato prav tako treba urejati kot komponentne materiale za gnojilne proizvode z oznako CE. (15)Nekatere snovi, zmesi in mikroorganizmi, ki se običajno imenujejo rastlinski biostimulanti, dejansko niso hranila, čeprav spodbujajo rastlinske prehranjevalne procese. Kadar je namen takih proizvodov samo izboljšati učinkovitost izrabe hranil v rastlinah, povečati toleranco na abiotski stres ali izboljšati kakovostne lastnosti kmetijskih rastlin, so po naravi bolj podobni gnojilnim proizvodom kot pa večini kategorij fitofarmacevtskih sredstev. Zato bi morali biti taki proizvodi upravičeno do označevanja z oznako CE v skladu s to uredbo in bi jih bilo treba izvzeti s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta. Uredbo (ES) št. 1107/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. (16)Proizvodi, ki imajo eno ali več funkcij, od katerih je vsaj ena zajeta v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1107/2009, bi morali ostati pod nadzorom, ki je prilagojen za take proizvode in določen v navedeni uredbi. Kadar imajo taki proizvodi tudi funkcijo gnojilnega proizvoda, bi bilo zavajajoče urejati njihovo označevanje z oznako CE s to uredbo, saj je dostopnost fitofarmacevtskega sredstva na trgu odvisna od dovoljenja za proizvod, ki velja v zadevni državi članici. Zato bi bilo treba take proizvode izključiti s področja uporabe te uredbe. (17)Ta uredba ne bi smela preprečiti uporabe obstoječe zakonodaje Unije v zvezi z vidiki varovanja zdravja in okolja ter varnosti, ki jih ta uredba ne zajema. Ta uredba bi se zato morala uporabljati brez poseganja v Direktivo Sveta 86/278/EGS, Direktivo Sveta 89/391/EGS, Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Komisije (ES) št. 1881/2006, Direktivo Sveta 2000/29/ES, Uredbo (EU) št. 98/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbo (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta. (18)Kadar gnojilni proizvod z oznako CE vsebuje snov ali zmes v smislu Uredbe (ES) št. 1907/2006, bi bilo treba varnost njegovih sestavnih snovi za predvideno uporabo zagotoviti z registracijo v skladu z navedeno uredbo. Zahteve glede informacij bi morale zagotavljati, da se varnost predvidene uporabe gnojilnega proizvoda z oznako CE dokaže na primerljiv način, kot je bilo doseženo z drugimi regulativnimi ureditvami za proizvode, namenjene uporabi na orni zemlji ali kmetijskih rastlinah, zlasti z nacionalno zakonodajo držav članic o gnojilih in Uredbo (ES) št. 1107/2009. Zato bi se morale v primeru, kadar podjetje da na trg manj kot 10 ton letno, zahteve glede informacij, ki jih določa Uredba (ES) št. 1907/2006 za registracijo snovi v količinah od 10 do 100 ton, izjemoma uporabljati kot pogoj za dostopnost na trgu v skladu s to uredbo. (19)Kadar dejanske količine snovi v gnojilnih proizvodih z oznako CE, ki jih ureja ta uredba, presegajo 100 ton, bi se morale dodatne zahteve glede informacij, določene v Uredbi (ES) št. 1907/2006, uporabljati neposredno na podlagi navedene uredbe. Ta uredba prav tako ne bi smela vplivati na uporabo drugih določb Uredbe (ES) št. 1907/2006. (20)Za mešanico različnih gnojilnih proizvodov z oznako CE, pri kateri je bila za vsak proizvod ugotovljena skladnost z ustreznimi zahtevami za navedeni material, se lahko pričakuje, da bo tudi sama primerna za uporabo kot gnojilni proizvod z oznako CE, le če izpolnjuje nekatere dodatne zahteve, ki so potrebne zaradi mešanja. Da bi se izognili nepotrebnemu upravnemu bremenu, bi zato morale takšne mešanice spadati v posebno kategorijo, za katero bi moralo biti ugotavljanje skladnosti omejeno na dodatne zahteve, potrebne zaradi mešanja. (21)Gospodarski subjekti bi morali biti odgovorni, da so gnojilni proizvodi z oznako CE skladni s to uredbo, in sicer v povezavi z njihovimi vlogami v dobavni verigi, da se zagotovi visoka raven varovanja vidikov javnega interesa, ki jih zajema ta uredba, ter tudi poštena konkurenca na notranjem trgu. (22)Treba je določiti jasno in sorazmerno razdelitev obveznosti, ki ustrezajo vlogi posameznega gospodarskega subjekta v dobavni in distribucijski verigi. (23)Proizvajalec, ki natančno pozna razvojni in proizvodni postopek, je najprimernejši za izvedbo postopka ugotavljanja skladnosti. Ugotavljanje, ali so gnojilni proizvodi z oznako CE skladni, bi zato moralo ostati izključna obveznost proizvajalca. (24)Nujno je treba zagotoviti, da so gnojilni proizvodi z oznako CE iz tretjih držav, ki vstopajo na notranji trg, skladni s to uredbo, zlasti pa je treba zagotoviti, da so proizvajalci izvedli ustrezne postopke ugotavljanja skladnosti navedenih gnojilnih proizvodov. Zato bi bilo treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da so gnojilni proizvodi z oznako CE, ki jih dajejo na trg, skladni z zahtevami iz te uredbe in da na trg ne dajejo gnojilnih proizvodov z oznako CE, ki niso skladni s temi zahtevami ali predstavljajo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje. Določiti bi bilo treba tudi, da morajo taki uvozniki zagotoviti, da so bili izvedeni postopki ugotavljanja skladnosti ter da sta označevanje gnojilnih proizvodov z oznako CE in dokumentacija, ki jo pripravijo proizvajalci, na voljo pristojnim nacionalnim organom za pregled. (25)Ko daje uvoznik gnojilni proizvod z oznako CE na trg, bi moral na embalaži gnojilnega proizvoda navesti svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem je dosegljiv, da omogoči nadzor trga. (26)Ker distributer omogoča dostopnost gnojilnega proizvoda z oznako CE na trgu, potem ko ga je na trg dal proizvajalec ali uvoznik, bi moral delovati skrbno in zagotoviti, da njegovo ravnanje z gnojilnim proizvodom ne vpliva negativno na skladnost navedenega proizvoda s to uredbo. (27)Vsak gospodarski subjekt, ki da gnojilni proizvod z oznako CE na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni gnojilni proizvod z oznako CE tako, da to lahko vpliva na skladnost z določbami iz te uredbe, bi se moral šteti za proizvajalca in bi moral prevzeti obveznosti proizvajalca. (28)Ker so distributerji in uvozniki blizu trga, bi morali biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi, in bi se od njih morala zahtevati dejavna udeležba, tako da navedenim organom predložijo vse potrebne informacije v zvezi z gnojilnim proizvodom z oznako CE. (29)Zagotavljanje sledljivosti gnojilnega proizvoda z oznako CE v celotni dobavni verigi prispeva k preprostejšemu in učinkovitejšemu nadzoru trga. Učinkovit sistem sledljivosti organom za nadzor trga olajša izsleditev gospodarskih subjektov, ki so omogočili, da so na trgu dostopni gnojilni proizvodi z oznako CE, ki niso skladni. Od gospodarskih subjektov ne bi smeli zahtevati, da pri hranjenju informacij, zahtevanih za identifikacijo drugih gospodarskih subjektov, posodabljajo te informacije o drugih gospodarskih subjektih, od katerih so dobili gnojilni proizvod z oznako CE ali ki so jim tak gnojilni proizvod z oznako CE dobavili sami, saj jim take posodobljene informacije po navadi niso na voljo. (30)Da se olajša ugotavljanje skladnosti z zahtevami glede varnosti in kakovosti, je treba določiti domnevo o skladnosti za gnojilne proizvode z oznako CE, ki so skladni s harmoniziranimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta. (31)Kadar harmonizirani standardi niso bili sprejeti oziroma ne zajemajo dovolj natančno vseh elementov v zvezi z zahtevami glede kakovosti in varnosti iz te uredbe, so morda potrebni enotni pogoji za izvajanje navedenih zahtev. Zato bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da sprejme izvedbene akte o določitvi navedenih pogojev v skupnih specifikacijah. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pojasniti, da morajo gnojilni proizvodi z oznako CE izpolnjevati take specifikacije, tudi če zanje velja, da so v skladu s harmoniziranimi standardi.

(32)Zato da lahko gospodarski subjekti dokažejo in pristojni organi potrdijo, da gnojilni proizvodi z oznako CE, ki so dostopni na trgu, izpolnjujejo zahteve, je treba določiti postopke ugotavljanja skladnosti. Sklep št. 768/2008/ES določa module za postopke ugotavljanja skladnosti od najmanj do najbolj strogega, sorazmerno s stopnjo tveganja in zahtevano stopnjo varnosti. Za zagotovitev medsektorske skladnosti in preprečitev ad hoc različic bi bilo treba postopke ugotavljanja skladnosti izbrati med navedenimi moduli. Vendar je treba navedene module spremeniti, da bodo odražali posebne vidike gnojilnih proizvodov. Zlasti je treba okrepiti sisteme kakovosti in vključenost priglašenih organov pri ugotavljanju skladnosti nekaterih gnojilnih proizvodov z oznako CE, pridobljenih iz recikliranih odpadkov. (33)Za zagotovitev, da amon-nitratna gnojila z visoko vsebnostjo dušika, ki imajo nameščeno oznako CE, ne ogrožajo varnosti ter da se taka gnojila ne uporabljajo za druge namene, kot so predvideni, na primer kot eksploziva, bi morale za taka gnojila veljati posebne zahteve, ki se nanašajo na test detonacijske odpornosti in na sledljivost. (34)Da bi zagotovili učinkovit dostop do informacij za namene nadzora trga, bi bilo treba informacije o skladnosti z vsemi pravnimi akti Unije, ki se uporabljajo za gnojilne proizvode z oznako CE, predložiti v eni izjavi EU o skladnosti. Da bi zmanjšali upravno breme gospodarskih subjektov, je lahko ta enotna izjava EU o skladnosti spis, sestavljen iz ustreznih posameznih izjav o skladnosti. (35)Oznaka CE izraža, da je gnojilni proizvod skladen, in je viden rezultat celotnega postopka, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. Splošna načela za oznako CE in povezava te oznake z drugimi oznakami so določeni v Uredbi (ES) št. 765/2008. Določiti bi bilo treba posebna pravila za namestitev oznake CE na gnojilne proizvode. (36)V nekaterih postopkih ugotavljanja skladnosti iz te uredbe je potrebno posredovanje organov za ugotavljanje skladnosti, ki jih države članice priglasijo Komisiji. (37)Bistveno je, da vsi priglašeni organi opravljajo svoje funkcije na enaki ravni in pod pogoji poštene konkurence. To zahteva določitev obveznih zahtev za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni kot ponudniki storitev ugotavljanja skladnosti. (38)Če organ za ugotavljanje skladnosti dokaže skladnost z merili, določenimi v harmoniziranih standardih, bi se moralo šteti, da izpolnjuje ustrezne zahteve iz te uredbe. (39)Za zagotovitev dosledne ravni kakovosti pri ugotavljanju, ali so gnojilni proizvodi z oznako CE skladni, je prav tako treba določiti zahteve za priglasitvene organe in druge organe, vključene v ocenjevanje, priglasitev in spremljanje priglašenih organov. (40)Sistem iz te uredbe bi bilo treba dopolniti s sistemom akreditacije, določenim v Uredbi (ES) št. 765/2008. Ker je akreditacija pomemben način preverjanja usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, bi jo bilo treba uporabljati tudi za namene priglasitve. (41)Zaradi spremenljive narave nekaterih komponentnih materialov v gnojilnih proizvodih in morda celo nepopravljive škode, ki bi jo lahko povzročila izpostavljenost tal in kmetijskih rastlin nečistotam, bi morala biti pregledna akreditacija, kot je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008, za zagotovitev potrebne ravni zaupanja v certifikate o skladnosti gnojilnih proizvodov z oznako CE, ki vsebujejo take komponente, edini način za dokazovanje tehnične usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti. (42)Organi za ugotavljanje skladnosti za dele svojih dejavnosti, povezane z ugotavljanjem skladnosti, pogosto oddajo naročila podizvajalcem ali jih prenesejo na odvisno podjetje. Da se ohrani zahtevana raven varnosti za gnojilne proizvode z oznako CE, ki se dajejo na trg, je bistveno, da podizvajalci in odvisna podjetja pri izvajanju nalog ugotavljanja skladnosti izpolnjujejo iste zahteve kot priglašeni organi. Zato je pomembno, da so v ocenjevanje usposobljenosti in delovanja organov, ki bodo priglašeni, ter spremljanje organov, ki so že bili priglašeni, vključene tudi dejavnosti podizvajalcev in odvisnih podjetij. (43)Treba je zagotoviti učinkovit in pregleden priglasitveni postopek ter ga zlasti prilagoditi novim tehnologijam, da se omogoči priglasitev prek spleta. (44)Ker se lahko storitve, ki jih ponujajo priglašeni organi, nanašajo na gnojilne proizvode z oznako CE, ki so dostopni na celotnem trgu Unije, je primerno dati državam članicam in Komisiji priložnost, da izrazijo svoje pripombe glede priglašenega organa. Zato je pomembno, da se določi obdobje, v katerem se lahko pojasnijo vsi dvomi ali pomisleki glede usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, preden začnejo delovati kot priglašeni organi. (45)Zaradi olajšanja dostopa na trg je ključnega pomena, da priglašeni organi uporabljajo postopke ugotavljanja skladnosti, ne da bi za gospodarske subjekte ustvarili nepotrebna bremena. Iz istega razloga in za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov je treba zagotoviti dosledno tehnično uporabo postopkov ugotavljanja skladnosti. To je mogoče najbolje doseči z ustreznim usklajevanjem in sodelovanjem priglašenih organov. (46)Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se pravila o nadzoru notranjega trga in nadzoru proizvodov, ki vstopajo na notranji trg, določena v Uredbi (ES) št. 765/2008, uporabljajo za gnojilne proizvode z oznako CE, zajete v tej uredbi. Ta uredba državam članicam ne bi smela onemogočiti izbire pristojnih organov za izvedbo navedenih nalog. (47)Gnojilne proizvode z oznako CE bi bilo treba dati na trg samo, če so pri ustreznem skladiščenju in uporabi za predviden namen ter v pogojih uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti, tj. ko je lahko taka uporaba posledica zakonitega in lahko predvidljivega človekovega ravnanja, dovolj učinkoviti ter ne predstavljajo nesprejemljivega tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje. Zato bi bilo treba določiti zahteve glede varnosti in kakovosti ter vzpostaviti ustrezne mehanizme nadzora. Poleg tega predvidena uporaba gnojilnih proizvodov z oznako CE ne bi smela povzročiti, da živila ali krma niso varni. (48)Uredba (ES) št. 2003/2003 določa zaščitni postopek, ki Komisiji omogoča preučitev upravičenosti ukrepa, ki ga država članica izvaja zoper gnojila ES, za katera meni, da predstavljajo tveganje. Da bi se povečala preglednost in skrajšal čas postopka, je treba obstoječi zaščitni postopek izboljšati v smeri povečanja njegove učinkovitosti in črpanja iz obstoječih izkušenj držav članic. (49)Obstoječi sistem bi bilo treba dopolniti s postopkom, po katerem so zainteresirane strani obveščene o ukrepih, ki se nameravajo izvajati glede gnojilnih proizvodov z oznako CE, ki predstavljajo nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje. Sistem bi tudi organom za nadzor trga moral omogočati, da v sodelovanju z ustreznimi gospodarskimi subjekti glede takih gnojilnih proizvodov zgodaj ukrepajo. (50)Kadar se države članice in Komisija dogovorijo glede upravičenosti ukrepa, ki ga izvaja država članica, bi moralo biti nadaljnje sodelovanje Komisije potrebno samo v primerih, kjer je neskladnost mogoče pripisati pomanjkljivostim harmoniziranega standarda; v tem primeru bi se moral uporabljati postopek za uradno nasprotovanje harmoniziranim standardom, kot je določeno v Uredbi (EU) No 1025/2012. (51)Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.

(52)Svetovalni postopek bi bilo treba uporabljati za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi se od države članice priglasiteljice zahteva, da izvede potrebne korektivne ukrepe v zvezi s priglašenimi organi, ki ne izpolnjujejo zahtev za svojo priglasitev ali jih ne izpolnjujejo več, saj taki akti ne spadajo na področje uporabe člena 2(2) Uredbe (EU) št. 182/2011. (53)Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s skladnimi gnojilnimi proizvodi z oznako CE, ki predstavljajo nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje, saj taki akti spadajo na področje uporabe člena 2(2) Uredbe (EU) št. 182/2011. Iz istega razloga bi bilo treba ta postopek uporabiti tudi za sprejetje, spremembo ali razveljavitev skupnih specifikacij. (54)Komisija bi morala z izvedbenimi akti določiti, ali so ukrepi, ki jih izvajajo države članice v zvezi z neskladnimi gnojilnimi proizvodi z oznako CE, upravičeni ali ne. Ker se bodo navedeni akti nanašali na vprašanje, ali so nacionalni ukrepi upravičeni, državam članicam teh aktov ni treba pregledati. (55)Na področju recikliranja odpadkov, kot sta recikliranje fosforja iz blata iz čistilnih naprav in proizvodnja gnojilnih proizvodov iz živalskih stranskih proizvodov, kot je biooglje, je bil dosežen obetaven tehničen napredek. Za proizvode, ki vsebujejo take materiale ali so iz njih sestavljeni, bi moralo biti mogoče, da so po znanstveni analizi proizvodnih postopkov in določitvi zahtev glede predelave na ravni Unije brez nepotrebnega odlašanja dostopni na notranjem trgu. V ta namen bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi z opredelitvijo širših ali dodatnih kategorij gnojilnih proizvodov z oznako CE ali komponentnih materialov, primernih za uporabo v proizvodnji takih proizvodov. Za živalske stranske proizvode bi bilo treba razširiti ali dodati kategorije komponentnih materialov samo, kadar je bila v proizvodni verigi določena končna točka v skladu s postopki iz Uredbe (ES) št. 1069/2009, saj so živalski stranski proizvodi, za katere taka končna točka ni bila določena, že tako izključeni iz področja uporabe te uredbe. (56)Poleg tega bi se moralo biti mogoče takoj odzvati na nove ugotovitve v zvezi s pogoji za zadostno učinkovitost gnojilnih proizvodov z oznako CE in na nove ocene tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje. Zato bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov za spremembo zahtev, ki se uporabljajo za različne kategorije gnojilnih proizvodov z oznako CE. (57)Pri izvrševanju navedenih pooblastil je zlasti pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti sočasno, pravočasno in na ustrezen način predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu. (58)Države članice bi morale določiti pravila o kaznih za kršitve te uredbe in zagotoviti njihovo izvrševanje. Določene kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. (59)Treba je zagotoviti prehodno ureditev, ki bo omogočala dostopnost gnojil ES na trgu, ki so že bila dana na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 2003/2003 pred začetkom uporabe te uredbe, ne da bi navedeni proizvodi morali izpolnjevati dodatne zahteve. Distributerji bi zato morali imeti možnost dobavljati gnojila ES, ki so bila dana na trg, tj. zalogo, ki je že v distribucijski verigi, pred datumom začetka uporabe te uredbe. (60)Gospodarskim subjektom je treba dati na voljo dovolj časa za izpolnjevanje njihovih obveznosti v skladu s to uredbo, državam članicam pa za vzpostavitev potrebne upravne infrastrukture za uporabo te uredbe. Uporabo bi bilo zato treba preložiti na razumen datum, ko so lahko te priprave zaključene. (61)Ker cilja te uredbe, tj. zagotoviti, da notranji trg deluje in gnojilni proizvodi z oznako CE na trgu izpolnjujejo zahteve za visoko raven varovanja zdravja ljudi, živali in rastlin ter visoko raven varnosti in varovanja okolja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, ampak se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Poglavje 1

Splošne določbe Člen 1

Področje uporabe 1.Ta uredba se uporablja za gnojilne proizvode z oznako CE. Vendar pa se ta uredba ne uporablja za naslednje proizvode: (a)živalske stranske proizvode, za katere veljajo zahteve Uredbe (ES) št. 1069/2009; (b)fitosanitarne proizvode, ki so zajeti v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1107/2009. 2.Ta uredba ne vpliva na uporabo naslednjih aktov: (a)Direktive 86/278/EGS; (b)Direktive 89/391/EGS;

(c)Uredbe (ES) št. 1907/2006; (d)Uredbe (ES) št. 1272/2008; (e)Uredbe (ES) št. 1881/2006; (f)Direktive 2000/29/ES; (g)Uredbe (EU) št. 98/2013; (h)Uredbe (EU) št. 1143/2014. Člen 2

Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1)„gnojilni proizvod“ pomeni snov, zmes, mikroorganizem ali kateri koli drug material, ki se uporablja ali se namerava uporabljati samostojno ali skupaj z drugim materialom na rastlinah ali njihovi rizosferi zaradi oskrbe rastlin s hranili ali izboljšanja njihove hranilne učinkovitosti; (2)„gnojilni proizvod z oznako CE“ pomeni gnojilni proizvod, ki ima nameščeno oznako CE, ko je dostopen na trgu; (3)„snov“ pomeni snov v smislu člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006; (4)„zmes“ pomeni zmes v smislu člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1907/2006; (5)„mikroorganizem“ pomeni mikroorganizem v smislu člena 3(15) Uredbe (ES) št. 1107/2009; (6)„dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo gnojilnega proizvoda z oznako CE za namen distribucije ali uporabe na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi za plačilo ali brezplačno; (7)„dajanje na trg“ pomeni, da je gnojilni proizvod z oznako CE prvič dostopen na trgu Unije; (8)„proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki proizvaja gnojilni proizvod z oznako CE ali za katero se gnojilni proizvod z oznako CE razvija ali proizvaja in ki navedeni gnojilni proizvod trži pod svojim imenom ali blagovno znamko; (9)„pooblaščeni zastopnik“ pomeni fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec pisno pooblastil, da v njegovem imenu opravlja določene naloge; (10)„uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki da gnojilni proizvod z oznako CE iz tretje države na trg Unije; (11)„distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi razen proizvajalca ali uvoznika, ki omogoči dostopnost gnojilnega proizvoda z oznako CE na trgu; (12)„gospodarski subjekti“ pomenijo proizvajalce, pooblaščene zastopnike, uvoznike in distributerje;

(13)„tehnična specifikacija“ pomeni dokument, s katerim so določene tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati gnojilni proizvod z oznako CE; (14)„harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kot je opredeljen v členu 2(1)(c) Uredbe (EU) št. 1025/2012; (15)„akreditacija“ pomeni akreditacijo, kot je opredeljena v členu 2(10) Uredbe (ES) št. 765/2008; (16)„nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kot je opredeljen v členu 2(11) Uredbe (ES) št. 765/2008; (17)„ugotavljanje skladnosti“ pomeni postopek, v katerem se ugotavljanja, ali so izpolnjene zahteve iz te uredbe glede gnojilnega proizvoda z oznako CE; (18)„organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno s testiranjem, izdajo certifikatov in pregledovanjem; (19)„odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev gnojilnega proizvoda z oznako CE, ki je že dostopen končnemu uporabniku; (20)„umik“ pomeni vsak ukrep, s katerim se prepreči dostopnost na trgu gnojilnega proizvoda z oznako CE iz dobavne verige; (21)„oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec navaja, da je gnojilni proizvod v skladu z veljavnimi zahtevami iz zakonodaje Unije o harmonizaciji, ki zahteva njeno namestitev; (22)„zakonodaja Unije o harmonizaciji“ pomeni vsako zakonodajo Unije o harmonizaciji pogojev za trženje proizvodov. Člen 3

Prosti pretok Države članice ne ovirajo dostopnosti na trgu gnojilnih proizvodov z oznako CE, ki so v skladu s to uredbo. Člen 4

Zahteve za proizvode 1.Gnojilni proizvod z oznako CE (a)izpolnjuje zahteve iz Priloge I za ustrezno funkcijsko kategorijo proizvodov; (b)izpolnjuje zahteve iz Priloge II za ustrezno kategorijo ali kategorije komponentnih materialov; (c)se označi v skladu z zahtevami za označevanje iz Priloge III. 2.V zvezi s katerimi koli vidiki, ki niso zajeti v Prilogi I ali II, gnojilni proizvodi z oznako CE izpolnjujejo zahtevo, da njihova uporaba, kot je določena v navodilih za uporabo, ne sme povzročiti, da živila ali krma rastlinskega izvora ni več varna v smislu člena 14 oziroma 15 Uredbe (ES) št. 178/2002. Člen 5

Dostopnost na trgu Gnojilni proizvodi z oznako CE so lahko dostopni na trgu samo, če izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

Poglavje 2

Obveznosti gospodarskih subjektov Člen 6

Obveznosti proizvajalcev 1.Proizvajalci pri dajanju gnojilnih proizvodov z oznako CE na trg zagotovijo, da so proizvodi razviti in proizvedeni v skladu z zahtevami iz Priloge I za ustrezno funkcijsko kategorijo proizvodov in zahtevami iz Priloge II za zadevno kategorijo ali kategorije komponentnih materialov. 2.Proizvajalci pred dajanjem gnojilnih proizvodov z oznako CE na trg pripravijo tehnično dokumentacijo ter izvedejo ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 14 ali za njegovo izvedbo pooblastijo tretjo osebo. Kadar je bila v navedenem postopku ugotovljena skladnost takega gnojilnega proizvoda z ustreznimi zahtevami iz te uredbe, proizvajalci namestijo oznako CE, pripravijo izjavo EU o skladnosti in zagotovijo, da je priložena gnojilnemu proizvodu, ko se da na trg. 3.Proizvajalci hranijo tehnično dokumentacijo in izjavo EU o skladnosti še 10 let po tem, ko je bil gnojilni proizvod z oznako CE, za katerega veljajo navedeni dokumenti, dan na trg. 4.Proizvajalci zagotovijo, da se pri serijski proizvodnji gnojilnih proizvodov z oznako CE izvajajo postopki za ohranjanje skladnosti s to uredbo. Ustrezno se upoštevajo spremembe proizvodne metode ali lastnosti navedenih gnojilnih proizvodov ter spremembe harmoniziranih standardov, skupnih specifikacij iz člena 13 ali drugih tehničnih specifikacij, v skladu s katerimi je dana izjava, da je gnojilni proizvod z oznako CE skladen. Proizvajalci, kadar je to primerno glede na delovanje gnojilnega proizvoda z oznako CE ali glede na tveganja, ki jih ta proizvod predstavlja, testirajo vzorce takih gnojilnih proizvodov, ki so dostopni na trgu, preiskujejo pritožbe in po potrebi vodijo register pritožb, neskladnih gnojilnih proizvodov z oznako CE in njihovega odpoklica ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje. 5.Proizvajalci zagotovijo, da je na embalaži gnojilnih proizvodov z oznako CE, ki so jih dali na trg, naveden tip, serija, serijska številka ali katera koli druga oznaka za njihovo identifikacijo ali da so, kadar se gnojilni proizvodi dobavljajo brez embalaže, zahtevane informacije navedene v dokumentu, ki je priložen vsakemu gnojilnemu proizvodu. 6.Proizvajalci na embalaži gnojilnega proizvoda z oznako CE ali, kadar se gnojilni proizvod dobavlja brez embalaže, v dokumentu, ki je priložen gnojilnemu proizvodu, navedejo ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem so dosegljivi. V poštnem naslovu se navede center za stike, na katerem je proizvajalec dosegljiv. Kontaktni podatki so v jeziku, ki ga končni uporabniki in organi za nadzor trga brez težav razumejo. 7.Proizvajalci zagotovijo, da so gnojilni proizvodi z oznako CE označeni v skladu s Prilogo III ali da so, kadar se gnojilni proizvod dobavlja brez embalaže, navedbe z oznake vključene v dokument, ki je priložen gnojilnemu proizvodu, in so na voljo za pregled, ko se gnojilni proizvod da na trg. Navedbe na oznaki so v jeziku, ki ga končni uporabniki brez težav razumejo, kot določi zadevna država članica, ter so jasne, razumljive in čitljive. 8.Proizvajalci, ki menijo ali upravičeno domnevajo, da gnojilni proizvod z oznako CE, ki so ga dali na trg, ni v skladu s to uredbo, nemudoma izvedejo potrebne korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost navedenega gnojilnega proizvoda, ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar proizvajalci menijo ali upravičeno domnevajo, da gnojilni proizvodi z oznako CE, ki so jih dali na trg, predstavljajo nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje, o tem takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost gnojilnih proizvodov na trgu, in jim predložijo podrobne informacije, zlasti o morebitnih neskladnostih in morebitnih izvedenih korektivnih ukrepih. 9.Proizvajalci predložijo pristojnemu nacionalnemu organu na njegovo utemeljeno zahtevo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti s to uredbo gnojilnega proizvoda z oznako CE v papirni ali elektronski obliki in v jeziku, ki ga navedeni organ brez težav razume. Z navedenim organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavljajo gnojilni proizvodi z oznako CE, ki so jih dali na trg. 10.Proizvajalec predloži pristojnemu organu namembne države članice poročilo o testu detonacijske odpornosti, ki je določen v Prilogi IV, za naslednje gnojilne proizvode z oznako CE: (a)enostavna ali sestavljena trdna anorganska amon-nitratna gnojila z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika, kot so opredeljena v funkcijski kategoriji proizvodov 1(C)(I)(a)(i–ii)(A) v Prilogi I; (b)mešanice gnojilnih proizvodov, kot so opredeljene v funkcijski kategoriji proizvodov 7 v Prilogi I, ki vsebujejo gnojilo iz točke (a). To poročilo se odda vsaj pet dni pred dajanjem navedenih proizvodov na trg. Člen 7

Pooblaščeni zastopnik 1.Proizvajalec lahko s pisnim pooblastilom imenuje pooblaščenega zastopnika. Obveznosti iz člena 6(1) in obveznost priprave tehnične dokumentacije iz člena 6(2) niso del nalog pooblaščenega zastopnika.

2.Pooblaščeni zastopnik opravlja naloge, določene v pooblastilu, ki ga prejme od proizvajalca. Pooblastilo pooblaščenemu zastopniku omogoča, da opravlja vsaj naslednje: (a)hrani izjavo EU o skladnosti in tehnično dokumentacijo ter omogoča nacionalnim organom za nadzor trga dostop do nje še 10 let po tem, ko je bil gnojilni proizvod z oznako CE, za katerega velja navedena dokumentacija, dan na trg; (b)pristojnemu nacionalnemu organu na podlagi njegove utemeljene zahteve zagotovi vse potrebne informacije in dokumentacijo, s katerimi dokaže, da je gnojilni proizvod z oznako CE skladen; (c)na zahtevo pristojnih nacionalnih organov sodeluje pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavljajo gnojilni proizvodi z oznako CE, v okviru pooblastil pooblaščenega zastopnika. Člen 8

Obveznosti uvoznikov 1.Uvozniki dajejo na trg le gnojilne proizvode z oznako CE, ki so skladni. 2.Preden dajo gnojilni proizvod z oznako CE na trg, uvozniki zagotovijo, da je proizvajalec izvedel ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 14. Zagotovijo, da je proizvajalec pripravil tehnično dokumentacijo, da so gnojilnemu proizvodu z oznako CE priloženi izjava EU o skladnosti in zahtevani dokumenti ter da je proizvajalec izpolnil zahteve iz člena 6(5) in (6). Kadar uvoznik meni ali upravičeno domneva, da gnojilni proizvod z oznako CE ni skladen z ustreznimi zahtevami iz Priloge I, Priloge II ali Priloge III, da gnojilni proizvod na trg šele po tem, ko je skladen z zahtevami. Kadar gnojilni proizvod z oznako CE predstavlja nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje, uvoznik o tem obvesti proizvajalca in organe za nadzor trga. 3.Uvozniki na embalaži gnojilnega proizvoda z oznako CE ali, kadar se gnojilni proizvod z oznako CE dobavlja brez embalaže, v dokumentu, ki je priložen gnojilnemu proizvodu, navedejo ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem so dosegljivi. Kontaktni podatki so v jeziku, ki ga končni uporabniki in organi za nadzor trga brez težav razumejo. 4.Uvozniki zagotovijo, da je gnojilni proizvod z oznako CE označen v skladu s Prilogo III v jeziku, ki ga končni uporabniki brez težav razumejo, kot določi zadevna država članica. 5.Dokler so uvozniki odgovorni za gnojilni proizvod z oznako CE, zagotovijo, da pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z zahtevami glede varnosti in kakovosti iz Priloge I ali z zahtevami za označevanje iz Priloge III. 6.Uvozniki, kadar je to primerno glede na delovanje gnojilnega proizvoda z oznako CE ali glede na tveganja, ki jih ta proizvod predstavlja, testirajo vzorce takih gnojilnih proizvodov, ki so dostopni na trgu, preiskujejo pritožbe in po potrebi vodijo register pritožb, neskladnih gnojilnih proizvodov z oznako CE in njihovega odpoklica ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje. 7.Uvozniki, ki menijo ali upravičeno domnevajo, da gnojilni proizvod z oznako CE, ki so ga dali na trg, ni v skladu s to uredbo, nemudoma izvedejo potrebne korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost navedenega gnojilnega proizvoda, ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar uvozniki menijo ali upravičeno domnevajo, da gnojilni proizvodi z oznako CE, ki so jih dali na trg, predstavljajo nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje, o tem takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost gnojilnega proizvoda na trgu, in jim predložijo podrobne informacije, zlasti o morebitnih neskladnostih in morebitnih izvedenih korektivnih ukrepih. 8.Uvozniki še 10 let po tem, ko je bil gnojilni proizvod z oznako CE dan na trg, hranijo kopijo izjave EU o skladnosti za potrebe organov za nadzor trga in zagotovijo, da je tehnična dokumentacija na voljo navedenim organom na njihovo zahtevo. 9.Uvozniki predložijo pristojnemu nacionalnemu organu na njegovo utemeljeno zahtevo vse potrebne informacije in dokumentacijo, s katerimi dokažejo, da je gnojilni proizvod z oznako CE skladen, v papirni ali elektronski obliki in v jeziku, ki ga pristojni nacionalni organ brez težav razume. Z navedenim organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavljajo gnojilni proizvodi z oznako CE, ki so jih dali na trg. 10.Uvoznik predloži pristojnemu organu namembne države članice poročilo o testu detonacijske odpornosti, ki je določen v Prilogi IV, za naslednje gnojilne proizvode z oznako CE: (a)enostavna ali sestavljena trdna anorganska amon-nitratna gnojila z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika, kot so opredeljena v funkcijski kategoriji proizvodov 1(C)(I)(a)(i–ii)(A) v Prilogi I; (b)mešanice gnojilnih proizvodov, kot so opredeljene v funkcijski kategoriji proizvodov 7 v Prilogi I, ki vsebujejo gnojilo iz točke (a). To poročilo se odda vsaj pet dni pred dajanjem navedenih proizvodov na trg. Člen 9

Obveznosti distributerjev

1.Distributerji pri omogočanju dostopnosti gnojilnih proizvodov z oznako CE na trgu skrbno upoštevajo zahteve iz te uredbe. 2.Preden distributerji omogočijo dostopnost gnojilnega proizvoda z oznako CE na trgu, preverijo, ali so proizvodu priloženi izjava EU o skladnosti in zahtevani dokumenti, ali je označen v skladu s Prilogo III v jeziku, ki ga brez težav razumejo končni uporabniki v državi članici, v kateri bo gnojilni proizvod z oznako CE dostopen na trgu, in ali sta proizvajalec in uvoznik izpolnila zahteve iz člena 6(5) in (6) oziroma člena 8(3). Kadar distributer meni ali upravičeno domneva, da gnojilni proizvod z oznako CE ni skladen z ustreznimi zahtevami iz Priloge I, Priloge II ali Priloge III, omogoči dostopnost gnojilnega proizvoda na trgu šele po tem, ko je skladen z zahtevami. Kadar gnojilni proizvod z oznako CE predstavlja nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje, distributer o tem obvesti proizvajalca ali uvoznika in organe za nadzor trga. 3.Dokler so distributerji odgovorni za gnojilni proizvod z oznako CE, zagotovijo, da pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z zahtevami glede varnosti in kakovosti iz Priloge I ali z zahtevami za označevanje iz Priloge III. 4.Distributerji, ki menijo ali upravičeno domnevajo, da gnojilni proizvod z oznako CE, katerega dostopnost na trgu so omogočili, ni skladen s to uredbo, zagotovijo izvajanje potrebnih korektivnih ukrepov, s katerimi dosežejo skladnost navedenega gnojilnega proizvoda, ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar distributerji menijo ali upravičeno domnevajo, da gnojilni proizvodi z oznako CE, katerih dostopnost na trgu so omogočili, predstavljajo nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje, o tem takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost gnojilnega proizvoda z oznako CE na trgu, in jim predložijo podrobne informacije, zlasti o morebitnih neskladnostih in morebitnih izvedenih korektivnih ukrepih. 5.Distributerji predložijo pristojnemu nacionalnemu organu na njegovo utemeljeno zahtevo vse potrebne informacije in dokumentacijo, s katerimi dokažejo, da je gnojilni proizvod z oznako CE skladen, v papirni ali elektronski obliki. Z navedenim organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavljajo gnojilni proizvodi z oznako CE, katerih dostopnost na trgu so omogočili. Člen 10

Primeri, ko se obveznosti proizvajalcev uporabljajo za uvoznike in distributerje Uvoznik ali distributer se v tej uredbi obravnava kot proizvajalec in zanj veljajo obveznosti proizvajalca iz člena 6, kadar da gnojilni proizvod z oznako CE na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni gnojilni proizvod z oznako CE, ki je že bil dan na trg, tako, da to lahko vpliva na njegovo skladnost s to uredbo. Člen 11

Identifikacija gospodarskih subjektov 1.Gospodarski subjekti organom za nadzor trga na zahtevo sporočijo identiteto: (a)vsakega gospodarskega subjekta, ki jim je dobavil gnojilni proizvod z oznako CE; (b)vsakega gospodarskega subjekta, ki so mu dobavili gnojilni proizvod z oznako CE. 2.Gospodarski subjekti morajo biti sposobni predložiti informacije iz prvega odstavka še 10 let po tem, ko jim je bil dobavljen gnojilni proizvod z oznako CE, in še 10 let po tem, ko so dobavili gnojilni proizvod z oznako CE. Poglavje 3

Skladnost gnojilnih proizvodov z oznako CE Člen 12

Domneva o skladnosti Brez poseganja v skupne specifikacije iz člena 13 se za gnojilne proizvode z oznako CE, ki so skladni s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, na katere so bila sklicevanja objavljena v Uradnem listu Evropske unije, šteje, da so skladni z zahtevami iz prilog I, II in III, zajetimi v navedenih standardih ali njihovih delih. Člen 13

Skupne specifikacije Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi skupne specifikacije, z upoštevanjem katerih se zagotovi skladnost z zahtevami iz prilog I, II in III, zajetimi v navedenih specifikacijah ali njihovih delih. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(3). Člen 14

Postopki ugotavljanja skladnosti

1.Ugotavljanje, ali je gnojilni proizvod z oznako CE skladen z zahtevami iz te uredbe, poteka po postopku ugotavljanja skladnosti, določenem v Prilogi IV. 2.Evidenca in korespondenca v zvezi s postopki ugotavljanja skladnosti sta v uradnem jeziku ali jezikih države članice, v kateri ima sedež priglašeni organ, ki izvaja postopke ugotavljanja skladnosti, ali v jeziku, ki je za navedeni organ sprejemljiv. Člen 15

Izjava EU o skladnosti 1.V izjavi EU o skladnosti je navedeno, da je bilo dokazano izpolnjevanje zahtev iz prilog I, II in III. 2.Izjava EU o skladnosti ima vzorčno strukturo, določeno v Prilogi V, vsebuje elemente, navedene v ustreznih modulih iz Priloge IV, in se stalno posodablja. Prevede se v jezik ali jezike, ki ga/jih zahteva država članica, v kateri je gnojilni proizvod z oznako CE dan na trg ali je na njem dostopen. 3.Kadar se za gnojilni proizvod z oznako CE uporablja več aktov Unije, ki zahtevajo izjavo EU o skladnosti, se pripravi ena sama izjava EU o skladnosti za vse take akte Unije. V navedeni izjavi so zapisani zadevni akti Unije in sklici na njihove objave. Lahko gre za spis, sestavljen iz ustreznih posameznih izjav o skladnosti. 4.Proizvajalec s pripravo izjave EU o skladnosti prevzame odgovornost za to, da je gnojilni proizvod z oznako CE skladen z zahtevami iz te uredbe. Člen 16

Splošna načela za oznako CE Za oznako CE veljajo splošna načela iz člena 30 Uredbe (ES) št. 765/2008. Člen 17

Pravila in pogoji za namestitev oznake CE 1.Oznaka CE je vidno, čitljivo in neizbrisno označena v spremnih dokumentih in, če se gnojilni proizvod z oznako CE dobavlja v pakirani obliki, nameščena na embalažo. 2.Oznaka CE se namesti, preden je gnojilni proizvod z oznako CE dan na trg. 3.Oznaki CE sledi identifikacijska številka priglašenega organa, ki je vključen v ugotavljanje skladnosti, kakor je opredeljeno v modulu D1 v Prilogi IV. Identifikacijsko številko priglašenega organa namesti organ sam ali pa jo po njegovih navodilih namesti proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik. 4.Države članice nadgrajujejo obstoječe mehanizme, da zagotovijo pravilno uporabo sistema za označevanje z oznako CE, in izvedejo ustrezne ukrepe v primeru nepravilne rabe oznake CE. Člen 18

Prenehanje statusa odpadka Za gnojilni proizvod z oznako CE, ki je bil recikliran in izpolnjuje zahteve iz te uredbe, se šteje, da izpolnjuje pogoje iz člena 6(1) Direktive 2008/98/ES, in zato tudi velja, da ni več odpadek. Poglavje 4

Priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti Člen 19

Priglasitev Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, ki so pooblaščeni, da kot tretje strani opravljajo naloge ugotavljanja skladnosti v skladu s to uredbo.

Člen 20

Priglasitveni organi 1.Države članice imenujejo priglasitveni organ, ki je pristojen za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter za nadzor priglašenih organov, vključno z izpolnjevanjem člena 25. 2.Države članice lahko odločijo, da ocenjevanje in nadzor iz odstavka 1 izvaja nacionalni akreditacijski organ v smislu Uredbe (ES) št. 765/2008 in v skladu z njo. 3.Kadar priglasitveni organ za ocenjevanje, priglasitev ali nadzor iz odstavka 1 pooblasti organ, ki ni vladni organ, ali mu drugače zaupa opravljanje teh nalog, je navedeni organ pravna oseba in smiselno izpolnjuje zahteve iz člena 21. Poleg tega ima tak organ urejeno zavarovanje odgovornosti, ki izhajajo iz njegovih dejavnosti. 4.Priglasitveni organ prevzame polno odgovornost za naloge, ki jih izvaja organ iz odstavka 3. Člen 21

Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi 1.Priglasitveni organ se ustanovi tako, da ne prihaja do nasprotja interesov z organi za ugotavljanje skladnosti. 2.Priglasitveni organ je organiziran in se upravlja tako, da zagotavlja objektivnost in nepristranskost svojih dejavnosti. 3.Priglasitveni organ je organiziran tako, da vsako odločitev v zvezi s priglasitvijo organa za ugotavljanje skladnosti sprejmejo usposobljene osebe, ki niso tiste, ki so izvedle oceno. 4.Priglasitveni organ ne ponuja ali izvaja nobenih dejavnosti, ki jih izvajajo organi za ugotavljanje skladnosti ali svetovalne službe na komercialni ali konkurenčni podlagi. 5.Priglasitveni organ zagotovi zaupnost pridobljenih informacij. 6.Priglasitveni organ ima na voljo zadostno število usposobljenega osebja za pravilno izvajanje svojih nalog. Člen 22

Obveznost priglasitvenih organov glede obveščanja Države članice obvestijo Komisijo o svojih postopkih v zvezi z ocenjevanjem in priglasitvijo organov za ugotavljanje skladnosti in nadzorom priglašenih organov ter o vsaki spremembi v zvezi s tem. Komisija poskrbi, da so navedene informacije javno dostopne. Člen 23

Zahteve v zvezi s priglašenimi organi 1.Organ za ugotavljanje skladnosti za namene priglasitve izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 11. 2.Organ za ugotavljanje skladnosti se ustanovi v skladu z nacionalnim pravom države članice in ima pravno osebnost. 3.Organ za ugotavljanje skladnosti je neodvisni tretji organ, ki ni povezan z organizacijo ali gnojilnimi proizvodi z oznako CE, ki jih ocenjuje. Organ, ki je del poslovnega ali poklicnega združenja, ki zastopa podjetja, ki se ukvarjajo z razvojem, proizvodnjo, dobavo ali uporabo gnojilnih proizvodov z oznako CE, ki jih ta organ ocenjuje, se lahko šteje za tak organ, če je dokazano, da je neodvisen in da ni nasprotja interesov.

4.Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, niso niti razvijalci, proizvajalci, dobavitelji, kupci, lastniki ali uporabniki gnojilnih proizvodov niti zastopniki katere od teh strani. To ne izključuje uporabe gnojilnih proizvodov, nujnih za delovanje organa za ugotavljanje skladnosti, niti uporabe gnojilnih proizvodov v zasebne namene. Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ne sodelujejo neposredno pri razvoju, proizvodnji, trženju ali uporabi gnojilnih proizvodov niti ne zastopajo strani, ki sodelujejo pri navedenih dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobeni dejavnosti, ki bi lahko vplivala na njihovo neodvisno presojo ali integriteto v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, za katere so priglašeni. To zlasti velja za svetovalne storitve. Organi za ugotavljanje skladnosti zagotovijo, da dejavnosti njihovih odvisnih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti. 5.Organi za ugotavljanje skladnosti in njihovo osebje izvajajo dejavnosti ugotavljanja skladnosti z največjo stopnjo poklicne integritete in potrebno strokovno usposobljenostjo na določenem področju, brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti, zlasti v zvezi z osebami ali skupinami oseb, za katere so rezultati navedenih dejavnosti pomembni. 6.Organ za ugotavljanje skladnosti je sposoben izvajati vse naloge ugotavljanja skladnosti, ki so mu dodeljene v Prilogi IV in za katere je bil priglašen, bodisi da navedene naloge izvaja sam bodisi da so izvedene v njegovem imenu in pod njegovo pristojnostjo. Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno in za vsak postopek ugotavljanja skladnosti ter za vsako vrsto ali kategorijo gnojilnih proizvodov z oznako CE, za katero je priglašen, na voljo potrebno: (a)osebje s strokovnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti; (b)opise postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost ponovitve navedenih postopkov. Imeti mora ustrezno politiko in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi; (c)postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih je ustrezno upoštevana velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, in njegova struktura, stopnja zahtevnosti zadevne tehnologije proizvoda ter masovna ali serijska narava proizvodnega postopka. Organ za ugotavljanje skladnosti ima na voljo potrebna sredstva za ustrezno izvajanje strokovnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, ter dostop do vse potrebne opreme ali prostorov. 7.Osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti,: (a)je dobro tehnično in strokovno usposobljeno, kar zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je organ za ugotavljanje skladnosti priglašen; (b)ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ugotavljanja skladnosti, ki ga izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo navedenega ugotavljanja skladnosti; (c)ustrezno pozna in razume zahteve iz Priloge I, Priloge II in Priloge III, iz uporabljenih harmoniziranih standardov ter ustreznih določb zakonodaje Unije o harmonizaciji in nacionalne zakonodaje; (d)je usposobljeno za pripravo certifikatov, evidence in poročil, ki dokazujejo, da je bilo ugotavljanje skladnosti izvedeno. 8.Zagotovljena je nepristranskost organov za ugotavljanje skladnosti, njihovega najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti. Plačilo najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, organa za ugotavljanje skladnosti ni odvisno od števila opravljenih postopkov ugotavljanja skladnosti ali rezultatov navedenih ugotavljanj. 9.Organi za ugotavljanje skladnosti sklenejo zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali če je država članica sama neposredno odgovorna za ugotavljanje skladnosti. 10.Osebje organa za ugotavljanje skladnosti je zavezano k varovanju poklicne skrivnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem nalog v skladu s Prilogo IV, razen pred pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Lastninske pravice so zaščitene. 11.Organi za ugotavljanje skladnosti sodelujejo pri ustreznih dejavnostih standardizacije in dejavnostih koordinacijske skupine priglašenih organov, ustanovljene v skladu s členom 35, ali zagotovijo, da je njihovo osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, obveščeno o teh dejavnostih, ter kot splošne smernice uporabljajo upravne odločbe in dokumente, ki so rezultat dela navedene skupine.

Člen 24

Domneva o skladnosti priglašenih organov Kadar organ za ugotavljanje skladnosti dokaže svojo skladnost z merili, določenimi v ustreznih harmoniziranih standardih ali njihovih delih, na katere so bila sklicevanja objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se šteje, da izpolnjuje zahteve iz člena 23, če ustrezni harmonizirani standardi zajemajo navedene zahteve. Člen 25

Odvisne družbe in podizvajalci priglašenih organov 1.Kadar priglašeni organ za določene naloge, povezane z ugotavljanjem skladnosti, odda naročilo podizvajalcem ali jih prenese na odvisno družbo, zagotovi, da podizvajalec ali odvisna družba izpolnjuje zahteve iz člena 23 ter o tem ustrezno obvesti priglasitveni organ. 2.Priglašeni organi v celoti prevzamejo odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali odvisne družbe, ne glede na njihov sedež. 3.Za dejavnosti se lahko odda naročilo podizvajalcu ali jih izvede odvisna družba samo, če stranka s tem soglaša. 4.Priglašeni organi omogočajo priglasitvenemu organu dostop do zadevnih dokumentov v zvezi z ocenjevanjem kvalifikacij podizvajalca ali odvisne družbe ter nalogami, ki jih izvaja v skladu s Prilogo IV. Člen 26

Zahtevek za priglasitev 1.Organ za ugotavljanje skladnosti predloži zahtevek za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri ima sedež. 2.Zahtevku za priglasitev je priložen opis dejavnosti ugotavljanja skladnosti, modul ali moduli ugotavljanja skladnosti in gnojilni proizvod ali proizvodi z oznako CE, za katere navedeni organ trdi, da je zanje pristojen, ter certifikat o akreditaciji, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ, ki potrjuje, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz člena 23. Člen 27

Priglasitveni postopek 1.Priglasitveni organi lahko priglasijo samo tiste organe za ugotavljanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 23. 2.Komisijo in druge države članice obveščajo prek orodja za elektronsko priglasitev, ki ga je razvila in ga upravlja Komisija. 3.Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, modulu ali modulih ugotavljanja skladnosti in zadevnem gnojilnem proizvodu ali proizvodih z oznako CE ter certifikat o akreditaciji iz člena 26(2). 4.Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa le, če Komisija ali druge države članice ne vložijo ugovora v dveh tednih od priglasitve. Samo tak organ se v tej uredbi šteje za priglašeni organ. 5.Priglasitveni organ obvesti Komisijo in druge države članice o vseh naknadnih zadevnih spremembah priglasitve. Člen 28

Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov 1.Komisija priglašenemu organu dodeli identifikacijsko številko. Dodeli mu samo eno tako številko, tudi kadar je organ priglašen na podlagi več aktov Unije.

2.Komisija javno objavi seznam organov, priglašenih v skladu s to uredbo, vključno z identifikacijskimi številkami, ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, za katere so bili priglašeni. Komisija zagotovi, da se seznam stalno posodablja. Člen 29

Spremembe priglasitev 1.Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ ne izpolnjuje več zahtev iz člena 23 ali da ne more izpolniti svojih obveznosti, priglasitveni organ omeji, začasno prekliče ali prekliče priglasitev, kot je primerno glede na resnost neizpolnjevanja navedenih zahtev ali nespoštovanja navedenih obveznosti. O tem takoj ustrezno obvesti Komisijo in druge države članice. 2.V primeru omejitve, začasnega preklica ali preklica priglasitve ali če je priglašeni organ prenehal z dejavnostjo, država članica priglasiteljica izvede ustrezne ukrepe za zagotovitev, da dokumente navedenega organa obravnava drug priglašeni organ ali da so na voljo pristojnim priglasitvenim organom in organom za nadzor trga na njihovo zahtevo. Člen 30

Izpodbijanje usposobljenosti priglašenih organov 1.Komisija razišče vse primere, v katerih dvomi oziroma je bila opozorjena na dvom v usposobljenost priglašenega organa, da izvaja zahteve in obveznosti, ki veljajo zanj, ali jih še naprej izpolnjuje. 2.Država članica priglasiteljica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije v zvezi s podlago za priglasitev ali vzdrževanjem usposobljenosti zadevnega priglašenega organa. 3.Komisija zagotovi, da se vse informacije občutljive narave, pridobljene v okviru njenih preiskav, obravnavajo zaupno. 4.Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, sprejme izvedbeni akt, s katerim zahteva od države članice priglasiteljice, da izvede potrebne korektivne ukrepe, vključno s preklicem priglasitve, če je to potrebno. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 41(2). Člen 31

Obveznosti priglašenih organov v zvezi z njihovim delom 1.Priglašeni organi ugotavljajo skladnost v skladu s postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV. 2.Ugotavljanje skladnosti se izvaja sorazmerno, tako da se prepreči nepotrebna obremenitev gospodarskih subjektov. Priglašeni organi pri izvajanju svojih dejavnosti upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije proizvoda ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka. Pri tem pa vseeno upoštevajo stopnjo strogosti in raven varstva, ki se zahtevata, da je gnojilni proizvod z oznako CE skladen s to uredbo. 3.Kadar priglašeni organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje zahtev iz Priloge I, Priloge II ali Priloge III ali iz ustreznih harmoniziranih standardov, skupnih specifikacij iz člena 13 ali drugih tehničnih specifikacij, od proizvajalca zahteva, da izvede ustrezne korektivne ukrepe, in ne izda certifikata. 4.Kadar med spremljanjem skladnosti po izdaji certifikata priglašeni organ ugotovi, da gnojilni proizvod z oznako CE ni več skladen, od proizvajalca zahteva, da izvede ustrezne korektivne ukrepe, in po potrebi začasno prekliče ali prekliče certifikat. 5.Kadar korektivni ukrepi niso sprejeti ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ po potrebi omeji, začasno prekliče ali prekliče vse certifikate. Člen 32

Pritožba zoper odločitve priglašenih organov Države članice zagotovijo, da je na voljo pritožbeni postopek zoper odločitve priglašenih organov.

Člen 33

Obveznosti obveščanja za priglašene organe 1.Priglašeni organi obveščajo priglasitveni organ o: (a)vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem preklicu ali preklicu certifikata; (b)vseh okoliščinah, ki vplivajo na obseg priglasitve ali pogoje zanjo; (c)vsaki zahtevi po informacijah v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga; (d)na zahtevo, o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve, in o kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in oddajanjem naročil podizvajalcem. 2.Priglašeni organi drugim organom, ki so priglašeni na podlagi te uredbe ter izvajajo podobne dejavnosti ugotavljanja skladnosti v zvezi z enakimi gnojilnimi proizvodi z oznako CE, zagotavljajo zadevne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in na zahtevo pozitivnimi rezultati ugotavljanja skladnosti. Člen 34

Izmenjava izkušenj Komisija organizira izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko priglasitev. Člen 35

Usklajevanje priglašenih organov Komisija zagotovi, da sta vzpostavljena ustrezna koordinacija in sodelovanje med organi, ki so bili priglašeni na podlagi te uredbe, ter da primerno delujeta v obliki sektorske skupine priglašenih organov. Države članice zagotovijo, da organi, ki jih priglasijo, sodelujejo pri delu navedene skupine, neposredno ali prek pooblaščenih predstavnikov. Poglavje 5

Nadzor trga Unije, nadzor gnojilnih proizvodov z oznako CE, ki vstopajo na trg Unije, in zaščitni postopek Unije Člen 36

Nadzor trga Unije in nadzor gnojilnih proizvodov z oznako CE, ki vstopajo na trg Unije Za gnojilne proizvode z oznako CE se uporabljajo členi od 16 do 29 Uredbe (ES) št. 765/2008. Člen 37

Postopek za ravnanje z gnojilnimi proizvodi z oznako CE, ki predstavljajo tveganje na nacionalni ravni 1.Kadar organi za nadzor trga ene države članice upravičeno domnevajo, da gnojilni proizvod z oznako CE predstavlja nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje, ocenijo, ali zadevni gnojilni proizvod izpolnjuje zahteve iz te uredbe. Zadevni gospodarski subjekti v ta namen po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga. Kadar med ocenjevanjem organi za nadzor trga ugotovijo, da gnojilni proizvod z oznako CE ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, od gospodarskega subjekta nemudoma zahtevajo, da v razumnem obdobju izvede vse ustrezne korektivne ukrepe, da zagotovi skladnost gnojilnega proizvoda z navedenimi zahtevami, ga umakne ali odpokliče s trga ali odstrani oznako CE. Organi za nadzor trga o tem ustrezno obvestijo zadevni priglašeni organ. Za ukrepe iz drugega pododstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008.

2.Kadar organi za nadzor trga menijo, da neskladnost ni omejena na njihovo nacionalno ozemlje, Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih ocenjevanja in ukrepih, ki jih zahtevajo od gospodarskega subjekta. 3.Gospodarski subjekt zagotovi izvedbo vseh ustreznih korektivnih ukrepov glede vseh zadevnih gnojilnih proizvodov z oznako CE, katerih dostopnost na trgu je omogočil po vsej Uniji. 4.Kadar zadevni gospodarski subjekt v roku iz drugega pododstavka odstavka 1 ne izvede ustreznih korektivnih ukrepov, organi za nadzor trga izvedejo vse ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejitev dostopnosti gnojilnega proizvoda z oznako CE na nacionalnem trgu, umik ali odpoklic gnojilnega proizvoda z navedenega trga. Organi za nadzor trga Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o navedenih ukrepih. 5.Informacije iz drugega pododstavka odstavka 4 vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo neskladnega gnojilnega proizvoda z oznako CE, njegovega porekla, vrste domnevne neskladnosti in tveganja, vrste in trajanja izvedenih nacionalnih ukrepov, ter argumente zadevnega gospodarskega subjekta. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica katerega od naslednjih vzrokov: (a)gnojilni proizvod z oznako CE ne izpolnjuje zahtev iz Priloge I, Priloge II ali Priloge III; (b)harmonizirani standardi iz člena 12 v zvezi z domnevo o skladnosti so pomanjkljivi. 6.Države članice, razen države članice, ki je začela postopek po tem členu, Komisijo in ostale države članice nemudoma obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih informacijah, ki so jim na voljo v zvezi z neskladnostjo zadevnega gnojilnega proizvoda z oznako CE, v primeru nestrinjanja s sprejetim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore. 7.Kadar nobena država članica niti Komisija v treh mesecih po prejemu informacij iz drugega pododstavka odstavka 4 ne predloži ugovorov glede začasnega ukrepa, ki ga je izvedla država članica, se ta ukrep šteje za upravičen. 8.Države članice zagotovijo, da se za zadevni gnojilni proizvod z oznako CE nemudoma izvedejo ustrezni omejevalni ukrepi, npr. umik s trga. Člen 38

Zaščitni postopek Unije 1.Kadar so ob zaključku postopka iz člena 37(3) in (4) vloženi ugovori zoper ukrep države članice ali kadar Komisija meni, da je nacionalni ukrep v nasprotju z zakonodajo Unije, Komisija nemudoma začne posvetovanje z državami članicami in zadevnim gospodarskim subjektom oziroma subjekti ter oceni nacionalni ukrep. Komisija na podlagi rezultatov navedenega ocenjevanja sprejme izvedbeni akt v obliki sklepa, s katerim določi, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne. Če se nacionalni ukrep šteje za upravičen, sklep določa, da morajo vse države članice sprejeti potrebne ukrepe, da zagotovijo umik neskladnega gnojilnega proizvoda z oznako CE z nacionalnih trgov, in o tem obvestiti Komisijo. Če se nacionalni ukrep šteje za neupravičen, sklep določa, da mora zadevna država članica navedeni ukrep umakniti. Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice ter jo nemudoma sporoči državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom. 2.Kadar se nacionalni ukrep šteje za upravičen, gnojilni proizvod z oznako CE pa ni skladen zaradi pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz točke (b) člena 37(5), Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012. Člen 39

Skladni gnojilni proizvodi z oznako CE, ki predstavljajo tveganje 1.Kadar država članica po opravljenem ocenjevanju iz člena 37(1) ugotovi, da gnojilni proizvod z oznako CE, čeprav je skladen s to uredbo, predstavlja nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje, od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da v razumnem obdobju izvede vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadevni gnojilni proizvod, ko je dan na trg, ne predstavlja več navedenega tveganja, da gnojilni proizvod umakne ali odpokliče s trga. 2.Gospodarski subjekt zagotavlja izvajanje korektivnih ukrepov za vse zadevne gnojilne proizvode z oznako CE, katerih dostopnost na trgu je omogočil po vsej Uniji. 3.Država članica nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice. Navedene informacije vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo zadevnega gnojilnega proizvoda z oznako CE, porekla in dobavne verige navedenega gnojilnega proizvoda in vrste tveganja, ter vrsto in trajanje izvedenih nacionalnih ukrepov.

4.Komisija se nemudoma posvetuje z državami članicami in zadevnim gospodarskim subjektom oziroma subjekti ter oceni izvedene nacionalne ukrepe. Komisija na podlagi rezultatov tega ocenjevanja sprejme izvedbeni akt v obliki sklepa, s katerim določi, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne, ter po potrebi naroči ustrezne ukrepe. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(3). V zelo nujnih in ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z varovanjem zdravja ljudi, živali ali rastlin, v zvezi z varnostjo ali okoljem Komisija v skladu s postopkom iz člena 41(4) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj. 5.Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice ter jo nemudoma sporoči državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom. Člen 40

Formalna neskladnost 1.Brez poseganja v člen 37 država članica od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da zadevno neskladnost odpravi, kadar pri gnojilnem proizvodu z oznako CE ugotovi kaj od naslednjega: (a)oznaka CE je bila nameščena tako, da je kršen člen 30 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali člen 17 te uredbe; (b)identifikacijska številka priglašenega organa je bila nameščena na način, da je kršen člen 17, ali ni bila nameščena, kjer to zahteva člen 17; (c)izjava EU o skladnosti ni priložena gnojilnemu proizvodu z oznako CE; (d)izjava EU o skladnosti ni bila pravilno pripravljena; (e)tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna; (f)informacije iz člena 6(6) ali člena 8(3) manjkajo, so napačne ali nepopolne; (g)ni izpolnjena nobena druga upravna zahteva iz člena 6 ali člena 8. 2.Kadar se neskladnost iz odstavka 1 nadaljuje, zadevna država članica izvede vse ustrezne ukrepe za omejitev ali prepoved dostopnosti proizvoda za gojenje z oznako CE na trgu ali pa zagotovi njegov odpoklic ali umik s trga ali odstranitev oznake CE. Poglavje 6

Odbori in delegirani akti Člen 41

Postopek v odboru 1.Komisiji pomaga Odbor za gnojilne proizvode. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. 3.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. 4.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.

Člen 42

Spremembe prilog 1.Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 43 sprejme delegirane akte za spremembo prilog I do IV zaradi prilagoditve tehničnemu napredku ter lažjega dostopa do notranjega trga in prostega pretoka za gnojilne proizvode z oznako CE, (a)s katerimi se bo na notranjem trgu precej trgovalo in (b)za katere obstajajo znanstveni dokazi, da ne predstavljajo nesprejemljivega tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin ter varnost ali okolje in da so dovolj učinkoviti. 2.Kadar Komisija spremeni Prilogo II, da doda nove mikroorganizme v kategorijo komponentnih mat