SL Uradni list Evropske unije C 235/13

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 235/06

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„CHÂTAIGNE D’ARDÈCHE“

ES št.: FR-PDO-0005-0874-12.04.2011

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime

„Châtaigne d’Ardèche“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Označba porekla „Châtaigne d’Ardèche“ se uporablja izključno za plodove starih lokalnih sort vrste Castanea sativa Miller, ki pripadajo populaciji, prilagojeni lokalnim okoljskim razmeram departmaja Ardèche (ekotip), pri čemer imajo ti plodovi naslednje skupne značilnosti:

oblika je eliptična s koničastim vrhom, ki ga končuje čopek. So svetlo do temno rjave barve in imajo vzdolžne proge. Brazgotina na mestu, kjer je plod pritrjen na ježico (hilus), je majhna. Olupljeno jedro je smetanasto bele do bledo rumene barve in ima na površini izrazite brazde. Kožica (ali notranja lupina) se lahko zajeda skozi celotno jedro.

Označba porekla „Châtaigne d’Ardèche“ se uporablja za svež neolupljen kostanj, cel suh olupljen kostanj ali kostanjevo moko.

Kostanj „Châtaigne d’Ardèche“ ima tipično aromo z značilnimi nežnimi odtenki po brioših, mlečnem kruhu, buči hokaido, sladkem krompirju in medu. Kadar se proizvod prodaja v suhih oblikah (suh kostanj in moka), je poleg tega mogoče zaznati vonj po oreščkih, kot so mandlji in lešniki, in po kolaču. Kostanj ima jasno zaznaven sladek okus, ki ga lahko spremlja rahla grenkoba, oba pa sta pri suhih oblikah shranjevanja poudarjena.

Na analitični ravni ima 100 g svežih jeder naslednje vrednosti:

— vsebnost suhe snovi: več kot 37 %,

— ogljikovi hidrati skupaj: najmanj 34 %.

Kostanj, ki se potrošnikom prodaja svež, je podobno debel in vsebuje največ 100 plodov/kilogram, pri preostalem kostanju pa je lahko ta vrednost tudi 200 plodov/kilogram.

Proizvod je lahko v naslednjih oblikah:

— svež kostanj, s svetlečim se osemenjem in čvrstimi jedri. V vsaki embalaži je največ 10 % plodov, ki vsebujejo sledove notranje okužbe z glivami ali insekti,

— cel suh olupljen kostanj, belkaste do bledo rumene barve. Vzdolžne brazde jedra so jasno vidne in lahko vsebujejo sledove preostale kožice, pri čemer delež suhih plodov z napakami ne presega 5 %. Največja vsebnost vlage je 10 %,

— kostanjeva moka, belkaste do bledo rumene barve. Njena vsebnost vlage je največ 10 %. Granulacija, ki znaša 800 μm ali manj (vsaj 80 % moke pa ima granulacijo 300 μm ali manj), daje moki fino teksturo na otip.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse postopke, od pobiranja kostanja do pridobivanja končnega proizvoda, je treba izvajati na zadevnem geografskem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7 Posebna pravila za označevanje

Etikete na enotah pakiranja morajo v naslednjem vrstnem redu ter v istem vidnem polju in na sprednji strani embalaže vsebovati naslednje navedbe:

— ime označbe porekla „Châtaigne d’Ardèche“, napisano s črkami, ki so po velikosti najmanj enake največjim črkam ali znakom na etiketi,

— po potrebi navedbo „Farine de châtaignes“ (kostanjeva moka) ali „Châtaignes sèches entières“ (cel suh kostanj) takoj za imenom označbe porekla in brez vmesnih navedb,

— znak „ZOP“ Evropske unije,

— leto pobiranja (razen za svež kostanj).

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje kostanja „Châtaigne d’Ardèche“ se razprostira na zahodni strani doline Rone, na robu Centralnega masiva, in obsega zlasti ozemlje departmaja Ardèche.

To geografsko območje je bilo opredeljeno z uporabo meril, povezanih z naravnimi dejavniki (razgiban relief, revna in kisla tla, pobočja …) in človeškimi dejavniki (prisotnost starih kostanjevih nasadov in zidanih objektov, povezanih z dejavnostjo pridelave kostanja, ter obstoj običajev za pridelavo kostanja „Châtaigne d’Ardèche“…), ki so značilni za ozemlje, na katerem se prideluje kostanj „Châtaigne d’Ardèche“.

Geografsko območje sestavlja 197 občin, od tega 188 občin departmaja Ardèche, 7 občin departmaja Gard in 2 občini departmaja Drôme. Obsega naslednje ozemlje:

departma Ardèche: — celotni kantoni Lamastre, Vernoux-en-Vivarais, Saint-Pierreville, Thueyts, Privas, Vals-les-Bains, Aubenas in Valgorge, — kanton Antraigues-sur-Volane, razen občine Lachamp-Raphaël, — kanton Cheylard, razen občin (Le) Chambon in Saint-Andéol-de-Fourchades, — kanton Joyeuse, razen občin Beaulieu, Chandolas, Grospierres, Labeaume in Saint-Alban-Auriolles, — kanton Largentière, razen občin Chauzon, Uzer in Vinezac, — kanton Saint-Félicien, razen občine Lafarre, — kanton (Les) Vans, razen občin Banne, Berrias-et-Casteljau, Saint-André-de-Cruzières in Saint-Sauveur-de-Cruzières, — kanton (La) Voulte-sur-Rhône, razen občin Charmes-sur-Rhône in (La) Voulte-sur-Rhône, — občine Burzet, Pereyres, Saint-Pierre-de-Colombier, Rochessauve, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Montpezat-sous-Bauzon, (Le) Roux, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Pierre-la-Roche, Sceautres, Labatie-d’Andaure, Saint-Agrève, Saint-Jeure-d’Andaure, Borne, Laval-d’Aurelle, Saint-Laurent-les-Bains, Lachapelle-sous-Chanéac, Intres, Saint-Jean-Roure, Saint-Julien-Boutières, Saint-Martin-de-Valamas, Alboussière, Champis, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sylvestre, Toulaud, Boucieu-le-Roi, Colombier-le-Jeune, Saint-Barthélémy-le-Plain, Saint-Jean-de-Muzols, Aubignas, Berzème, Darbres, Lussas, Mirabel, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Laurent-sous-Coiron in Saint-Pons,

departma Gard: — občine Bordezac, Gagnières, Peyremale, Aujac, Courry, Meyrannes in Saint-Brès,

departma Drôme: — občini Tain-l’Hermitage in Gervans.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Zadevno geografsko območje je na jugovzhodnem robu Centralnega masiva. Tla, kjer je kostanj pognal korenine, so v glavnem plutonska ali metamorfna ter jim je skupno to, da so kisla (pH od 4,8 do 5,5), imajo malo hranilnih snovi in so dobro prepustna. Kostanjeva drevesa najbolje uspevajo v strmih predelih, na pobočjih, kjer dobivajo kar največ sončne svetlobe in kjer intenzivne ali zahtevnejše kulture niso bile mogoče. Za predele kostanjevih nasadov v Ardèchu sta poleg tega značilna nadmorska višina od 300 do 900 m in srednja količina padavin, ki znaša od 700 do 800 mm na leto, z največ dvema suhima mesecema. Podnebje v teh predelih je zmerno toplo, z dolgimi in toplimi poletji ter mrzlimi zimami.

Človeški dejavniki

Kostanj se v Ardèchu obširno goji od srednjega veka.

Od 17. stoletja, sočasno z obsežno širitvijo kostanja v Ardèchu, so pridelovalci na tem ozemlju empirično izbirali stare lokalne sorte Castanea sativa Miller, prilagojene lokalnim pedoklimatskim razmeram, in najzanimivejše rastline cepili. Pridelava kostanja v Ardèchu je bila torej organizirana zelo zgodaj z uporabo sort, ki so bile najbolje prilagojene temu ozemlju ter jim je zato skupen izvrsten in poseben okus. Poleg tega je pridelava, ki izhaja iz teh sort, ostala omejena na Ardèche.

Kostanj „Châtaigne d’Ardèche“ se goji v tradicionalnih in obsežnih nasadih v pobočnih predelih, ki so pogosto urejeni v terase, pri čemer je gostota omejena na 100 dreves na hektar. Drevesa so cepljena na podlago iz rodu Castanea. Poleg oskrbe kostanjevih nasadov, s katero se spoštujejo njihova večnamenskost, tradicionalna pokrajina in lokalne prakse (zasajanje trave ali gojenje dovoljenega borovničevja), so bile izbrane naravne rešitve gojenja: umetno gnojenje in gnojila so prepovedani, tretiranje med rastjo pa se danes skoraj ne izvaja. V povprečju na kmetiji letni pridelek na drevo ne presega 100 kg svežega kostanja, letni pridelek nasadov pa ni večji od 5 ton svežega kostanja na hektar.

Kostanj se pobira, ko popolnoma dozori, potem ko plodovi padejo z dreves. Uporaba stresalnikov ali kemičnih proizvodov za pospeševanje odpadanja plodov je prepovedana. Ko plodovi padejo z dreves, jih je treba pobrati hitro, da se še zdravi dostavijo v pakirnice. Pred obdelavo ali namestitvijo v hladilnice se plodovi shranijo v zračno embalažo ter postavijo v suh, prezračen in temen prostor.

Ljudje že dolgo iščejo tehnike shranjevanja, s katerimi bi se podaljšala obstojnost teh svežih, a hitro pokvarljivih plodov. Med njimi je brez dvoma najstarejše sušenje na vročem zraku. V 17. stoletju se je kostanj sušil na lesah v kaminih, v posebej prilagojenih pečeh ali v tako imenovanih „clèdes“, tj. večnadstropnih suhozidanih kamnitih strukturah. Danes traja sušenje najmanj 7 dni. Kostanj se suši zmerno in postopno s kroženjem vročega zraka s temperaturo največ 50 °C, da se prepreči hitra dehidracija, ki bi spremenila lastnosti plodov, dokler se ne doseže največ 10-odstotna vsebnost vode, ki zagotavlja dobro shranjevanje. To sušenje se izvaja najpozneje 31. januarja po spravilu. Ko je kostanj suh, se olupi z lupilniki in sortira, da se izločijo plodovi z napakami (največ 5 % plodov je lahko okuženih z glivami ali insekti). Nato se lahko plodovi dajo na trg kot suh kostanj ali pošljejo v mlin, kjer se zmeljejo v moko z zahtevano granulacijo.

5.2 Posebnosti proizvoda

Označba „Châtaigne d’Ardèche“ se uporablja izključno za kostanj starih lokalnih sort „Castanea sativa Miller“, ki so bile izbrane in vzgojene na svojem območju porekla.

Starim lokalnim sortam, ki izhajajo iz te populacije, so bila dana različna imena po krajih, vendar so vsem skupne posebne značilnosti.

Kostanj „Châtaigne d’Ardèche“ se od drugega kostanja, ki je danes na trgu, razlikuje po naslednjih značilnostih:

— drobni do srednje debeli plodovi. Pobrani plodovi se po velikosti navadno delijo na drobne in srednje debele: — 30 % srednje debelih plodov (65–85 plodov/kg), — 50 % drobnih plodov (86–100 plodov/kg), — 20 % zelo drobnih plodov (100–200 plodov/kg),

— brazgotina na mestu, kjer je plod pritrjen na ježico, je majhna, pravokotne oblike in ne sega na stranske dele ploda,

— bogata aroma in pri svežem kostanju slastna tekstura po kuhanju. Organoleptične analize teh plodov, izvedene po kuhanju, kažejo naslednje posebne senzorične lastnosti: — razmeroma čvrsta tekstura, ki se ob pokušanju razvije v izrazito slasten in prijeten okus, — rahla grenkoba, — tipična aroma z nežnimi odtenki po brioših, mlečnem kruhu, buči hokaido, sladkem krompirju in medu,

— močan sladek okus: analize ogljikohidratne sestave kostanja „Châtaigne d’Ardèche“ kažejo veliko vsebnost mono- in disaharidov, ki je navadno več kot 14-odstotna (glede na suho snov), kar presega običajno opažene vrednosti in pojasnjuje sladek okus pri pokušanju.

Za kostanj „Châtaigne d'Ardèche“ v suhih oblikah (suh kostanj in moka) so značilni zlasti:

— poleg zgoraj navedenih aromatičnih lastnosti, vonji po oreščkih, kot so mandlji in lešniki, in po kolaču,

— izrazitejša zaznava sladkobe in grenkobe kot pri svežih plodovih,

— svetla, belkasta do bledo rumena barva,

— majhna, največ 10-odstotna vsebnost vlage,

— fina tekstura na otip v primeru moke.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda

Na izjemno prilagajanje ozemlja departmaja Ardèche pridelavi kostanja kaže že zelo zgoden pojav kostanjevih dreves, najprej divje zasajenih (vse od terciarne dobe), nato pa gojenih (pisni viri potrjujejo njihovo gojenje od srednjega veka). To prilagajanje je v pokrajini departmaja Ardèche, polni pobočij s škarpami in terasami, ki podpirajo tradicionalne kostanjeve nasade, vidno še danes.

Posebne značilnosti kostanja „Châtaigne d’Ardèche“ so rezultat:

— rahlih, prepustnih in kislih tal, ki omogočajo dobro ukoreninjenje in bujno rast izbranih sort kostanja,

— podnebja, ki je z veliko sončne svetlobe in padavinami v začetku jeseni ugodno za rast plodov,

— prilagoditve starih lokalnih sort „Castanea sativa Miller“ naravnim lokalnim razmeram in tradicionalnim tehnikam pridelave, zaradi česar ima kostanj bogato aromo in slastno teksturo,

— lege kostanjevih dreves v pobočnih predelih, ki omogoča optimalno količino sončne svetlobe, to pa prispeva k znatnemu kopičenju sladkorjev v plodovih,

— redko posejanih nasadov in neintenzivnega gojenja, ki spodbujata pridelavo plodov, v katerih je izražen ves njihov aromatični potencial,

— lokalnih običajev, ki se uporabljajo od pobiranja do končnega proizvoda in s katerimi se ta potencial ohranja: — pobiranje popolnoma zrelih plodov, ki omogoča ohranitev njihove značilne bogate arome in sladkobe, — sortiranje kostanja, ki je prilagojeno lokalnim sortam, ter nadzorovani pogoji shranjevanja in uporabe, ki omogočajo ohranitev teh značilnosti vse do končnega proizvoda, — sortiranje suhega kostanja pred mletjem, ki prispeva k zagotavljanju značilne svetle barve moke, — postopno in zmerno sušenje, ki spodbuja izražanje organoleptičnih lastnosti kostanja „Châtaigne d'Ardèche“ brez okusa po zažganem ter omogoča svetlo barvo suhega kostanja in moke, — skrb pri mletju, ki zagotavlja zahtevano granulacijo moke, — in, nazadnje, majhna vsebnost vlage v suhem kostanju in moki, ki prispeva h krepitvi njunega sladkega okusa in izoblikovanih arom.

Te posebnosti so kostanju „Châtaigne d’Ardèche“ – svežemu, suhemu ali v obliki moke – omogočile, da je od statusa osnovnega živila za lokalno prebivalstvo 19. stoletja pridobil današnji status obvezne sestavine lokalne kuhinje.

Od konca 19. stoletja je več uglednih lokalnih podjetjih s stoletno tradicijo razvilo znane proizvode, kot sta glazirani kostanj in kostanjeva krema, s kostanjem iz Ardècha kot glavno sestavino.

Kostanj „Châtaigne d’Ardèche“ je mogoče najti na menijih velikih kuharskih mojstrov. V popisu kulinarične dediščine Francije, ki ga je pripravil nacionalni svet kulinaričnih umetnosti (Conseil National des Arts Culinaires), je kostanj iz Ardècha s svojimi različnimi uporabami ocenjen kot simbolni proizvod.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCChataigneDArdeche2013.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Prim. opombo 2.