[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 12.1.2009

COM(2008)906 konč.

2007/0195 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251(2) Pogodbe ES glede

skupnega stališča Sveta o sprejetju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in razveljavitvi Direktive 2003/54/ES

2007/0195 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251(2) Pogodbe ES glede

skupnega stališča Sveta o sprejetju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in razveljavitvi Direktive 2003/54/ES

1. OZADJE

Predlog Evropskemu parlamentu in Svetu predložen (dokument COM(2007) 528 – 2007/0195/COD): | 19. 9. 2007 |

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora podano: | 22. 4. 2008 |

Mnenje Odbora regij podano: | 10. 4. 2008 |

Mnenje Evropskega parlamenta (prva obravnava) podano: | 18. 6. 2008 |

Skupno stališče soglasno sprejeto: | [9. 1. 2008] |

2. CILJ PREDLOGA KOMISIJE

Ta predlog je del tretjega zakonodajnega svežnja za notranji trg EU s plinom in električno energijo („tretji sveženj“), ki vsebuje dve direktivi in tri uredbe.

Glavni cilj svežnja je vzpostaviti regulativni okvir, ki je potreben za popolnoma učinkovito odprtje trga in oblikovanje enotnega trga EU s plinom in električno energijo v interesu državljanov in industrije Evropske unije. To bo prispevalo k ohranjanju čim nižjih cen ter povečanju standardov storitev in zanesljivosti oskrbe.

Za uresničitev tega bodo sprejeti naslednji pomembni ukrepi:

- učinkovitejši regulativni nadzor, ki ga bodo izvajali neodvisni nacionalni regulatorji;

- ustanovitev agencije, da se zagotovi učinkovito sodelovanje med nacionalnimi regulatorji in njihovo sprejemanje odločitev o vseh pomembnih čezmejnih vprašanjih;

- obvezno sodelovanje med operaterji omrežij, da se uskladijo vsi predpisi v zvezi s prenosom energije po Evropi in načrtovanje naložb;

- učinkovito ločevanje pridobivanja in prenosa energije, da se odpravijo vsa navzkrižja interesov, spodbudijo naložbe v omrežja in prepreči diskriminacijsko ravnanje;

- večja preglednost in boljše delovanje maloprodajnega trga;

- večja solidarnost in regionalno sodelovanje med državami članicami, da se zagotovi večja zanesljivost oskrbe.

3. PRIPOMBE NA SKUPNO STALIŠČE

3.1. Splošne pripombe

V skupnih stališčih, ki jih je sprejel Svet glede petih besedil, ki sestavljajo tretji sveženj, so vsi bistveni elementi predloga Komisije, ki so potrebni, da se zagotovi pravilno delovanje notranjega trga s plinom in električno energijo ter na splošno uresničijo zgoraj navedeni bistveni cilji. Komisija se lahko zato z njim na splošno strinja (glej 3.2 spodaj).

V prvi obravnavi je bila glavna pozornost namenjena pridobitvi soglasja Sveta. Spremembe, ki jih je sprejel Evropski parlament, zato niso bile uradno vključene v skupno stališče. Pogajanja v zvezi z njihovo vključitvijo bodo potekala med drugo obravnavo. Nekatere spremembe, ki jih je sprejel Evropski parlament, pa so vseeno upoštevane v skupnem stališču (glej 3.3 spodaj). Komisija meni, da je treba številne neobravnavane spremembe upoštevati v drugi obravnavi (glej 3.4 spodaj).

3.2. Posebne pripombe

Glavne spremembe predloga Komisije so predstavljene v nadaljevanju.

3.2.1 Dejansko ločevanje

V skupnem stališču so odobrene tri možnosti za dejansko ločevanje pri plinu in električni energiji.

Sprejeti sta možnost ločevanja lastništva in možnost samostojnega operaterja sistema. Evropski parlament je v spremembah močno podprl ločevanje lastništva, ki je po mnenju Komisije še vedno najboljša možnost.

Svet je v skupno stališče vključil še tretjo možnost, t.j. neodvisni operater prenosnega sistema, ki operaterjem prenosnega sistema omogoča, da ostanejo del integriranih podjetij, vendar predvideva podrobna pravila o avtonomnosti, neodvisnosti in naložbah ter posebno klavzulo o reviziji, katere uporaba lahko privede do zakonodajnih predlogov. Komisija meni, da ta podrobna pravila omogočajo sprejemljivo stopnjo dejanskega ločevanja, zaradi česar je možnost neodvisnega operaterja prenosnega sistema kot del splošnega kompromisa sprejemljiva, če ni slabša od možnosti iz skupnega stališča in vsebuje najboljše možne značilnosti, ki jih dopušča politični kompromis. V nasprotju s predlogom Komisije je v okviru ločevanja lastništva manjšinski delež možen, vendar brez glasovalnih pravic, s čimer je preprečeno medsebojno vplivanje.

Pri vseh možnostih mora operaterja prenosnega sistema certificirati nacionalni regulator. Vendar v skupnem stališču ni več zavezujoče nadzorne vloge Komisije v certifikacijskem postopku, namesto tega pa je predvidena obveznost nacionalnih regulatorjev, da morajo „v celoti upoštevati“ stališče Komisije.

V njem je tudi člen, na podlagi katerega lahko države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev enakih pogojev, če so ti ukrepi sorazmerni, nediskriminatorni in pregledni ter v skladu s Pogodbo ES. Ti ukrepi se lahko začnejo izvajati šele, ko jih Komisija odobri. Komisija meni, da se s to določbo vzpostavlja uravnoteženo razmerje med priznavanjem, da je lahko na notranjem energetskem trgu na voljo več modelov ločevanja, in omogočanjem državam članicam, da v zvezi s temi različnimi modeli zagotovijo enake pogoje na svojih ozemljih. Zato se lahko sprejme.

Glede „klavzule o tretji državi“ je bila v predlogu Komisije predvidena zahteva po mednarodnem sporazumu, na podlagi katerega lahko vlagatelji iz tretjih držav nadzorujejo prenosna omrežja v EU. Poleg tega je bilo predvideno, da morajo vlagatelji iz tretjih držav upoštevati pravila o ločevanju lastništva, za katero velja obvezni nadzor Komisije. V skupnem stališču sporazum s tretjo državo ni več predpogoj, da lahko vlagatelj iz zadevne tretje države izvaja nadzor. Na podlagi certifikacijskega postopka mora država članica zagotoviti skladnost s katero koli od treh možnosti ločevanja in tudi zavrniti certifikacijo, če ogroža zanesljivost oskrbe z energijo zadevne države članice ali Skupnosti. Nacionalni organ se mora posvetovati s Komisijo in „v celoti upoštevati“ njeno mnenje. V skupnem stališču so ohranjeni bistveni cilji iz predloga Komisije in je zato sprejemljivo kot del splošnega kompromisa.

3.2.2 Nacionalni regulatorji

Predlog Komisije je vsebinsko potrjen z oblikovanjem nacionalnih regulativnih organov, ki so neodvisni od vlade in imajo veliko pooblastil nad omrežji in dobavnimi trgi.

Predlog Komisije je omiljen s pooblastili, ki ne zadevajo glavnih nalog urejanja omrežja, kot so politika obnovljivih virov energije in razvoja raziskav, zanesljivost oskrbe in obveznosti javnih storitev. Za neodvisnost so postavljene meje, ki ne vplivajo na glavno načelo, tj. obveznost spoštovanja vloge drugih pristojnih organov na primer pri okoljski trajnosti ali obveznostih javnih storitev, zakonskem nadzoru proračuna, sodnem nadzoru in možni obnovitvi mandata oseb, odgovornih za upravljanje regulatorja.

V skupnem stališču je bistvo predloga Komisije na splošno ohranjeno in je zato sprejemljivo. Kot je navedeno v nadaljevanju, bi skupnemu stališču koristila vključitev sprememb Evropskega parlamenta, v katerih je pojasnjena in dopolnjena vloga nacionalnih regulatorjev.

3.2.3 Smernice, sprejete na podlagi postopka komitologije

Smernice niso več obvezne in nekatere so črtane (za obveznosti javnih storitev, pooblastila in naloge nacionalnih regulatorjev, maloprodajne trge in dejansko ločevanje obratovanja sistema na ravni distribucije). Tiste, ki so ostale, so nujno potrebne.

3.2.4 Odstopanja

Svet je za Ciper, Luksemburg in Malto uvedel splošna odstopanja za majhne/izdvojene sisteme.

3.3. Vidiki skupnega stališča, v katerih so upoštevane spremembe Evropskega parlamenta

V skupnem stališču je z enakim besedilom navedenih ali vsebinsko povzetih veliko sprememb Evropskega parlamenta. In sicer: sprememba 33 o opredelitvi elektroenergetskih podjetij, sprememba 35 o opredelitvi virtualnih elektrarn, sprememba 68 o uporabi ločevanja za javne subjekte, sprememba 119 o spremljanju izvajanja zaščitnih ukrepov ter spremembi 50 in 137 o smernicah za obveznosti javnih storitev in pooblastila regulativnih organov.

Naslednje spremembe so deloma povzete v skupnem stališču: spremembi 54 in 138 o večjem regionalnem sodelovanju, sprememba 95 o neodvisnosti nacionalnih regulatorjev, sprememba 98 o nalogah nacionalnih regulatorjev ter spremembi 129 in 130 o metodologiji za potrjevanje tarif.

3.4. Spremembe Evropskega parlamenta, ki jih je odobrila Komisija, Svet pa jih ni potrdil

Komisija lahko v celoti ali vsaj deloma sprejme večino sprememb, ki jih je sprejel Parlament, v nekaterih primerih pod pogojem, da se besedilo naredi bolj jasno ali preoblikuje. To zadeva naslednje glavne točke:

3.4.1 Vloga regulatorjev

Komisija se na splošno strinja s spremembami Parlamenta, ki predvidevajo okrepljeno vlogo in neodvisnost nacionalnih regulatorjev (npr. odobritev in izvajanje letnih naložbenih načrtov operaterjev prenosnih sistemov, uporaba ukrepov za varstvo potrošnikov, spremljanje restriktivnih pogodbenih praks, stroga pravila in posredovanje za ponovno vzpostavitev konkurence na dobavnih trgih, avtonomno financiranje regulatorjev).

Dolgoročne pogodbe so sprejemljive, če so skladne s pravili o konkurenci, vendar se ne bodo spodbujale zaradi možnega učinka zapiranja trga. Zamejitev cen je lahko koristna v izjemnih primerih in pod jasno določenimi pogoji, vendar vključitev posebne zakonske določbe v sedanji okvir urejenih cen, ki bo preprečila odprtje trga v številnih državah članicah, ni zaželena.

Načela, na katerih temeljijo spremembe v zvezi s spodbujanjem energetske učinkovitosti, je na splošno mogoče podpreti. Določenih sprememb, v katerih se zahteva obvezna uvedba formul za določanje cen, ki predvidevajo naraščanje cen z večanjem porabe, ni mogoče sprejeti. Glede na zapletenost in gospodarske posledice takšne obveznosti in ker obstajajo alternativni načini, s katerimi je mogoče doseči enak rezultat in so bolj zaželeni, je treba oblikovanje formul za določanje cen prepustiti trgu.

3.4.2 Pravice potrošnikov

Komisija se na splošno strinja s spremembami Evropskega parlamenta, ki predvidevajo večje pravice potrošnikov. To se nanaša zlasti na razširitev Priloge A, obveznost dobaviteljev, da pripravijo ustrezne račune za predplačila, medsebojno priznavanje licenc za dobavo med državami članicami, imenovanje enotne kontaktne točke na nacionalni ravni, pri kateri bodo potrošniki dobili vse potrebne informacije o njihovih pravicah, in imenovanje varuha človekovih pravic na nacionalni ravni. Načeloma se lahko strinja tudi s predlogom, da se v desetih letih uvedejo pametni števci, vendar bi bilo treba področje uporabe in besedilo tega predloga natančno preučiti.

V zvezi z Evropsko listino o pravicah odjemalcev energije Komisija priznava, da je informiranje odjemalcev bistveno za delovanje dobavnega trga. Komisija je izdelala informacijsko orodje v obliki evropskega kontrolnega seznama odjemalcev energije, namenjeno zagotavljanju informacij odjemalcem o njihovih pravicah. Forum za državljane o energiji spodbuja oblikovanje konkurenčnih maloprodajnih trgov in zagotavlja varstvo odjemalcev energije v EU. Izdeluje tudi kontrolni seznam. Listina za odjemalce bo temeljila na Prilogi A k direktivam in na splošnih direktivah o varstvu potrošnikov, zaradi česar nima dodatne pravne vrednosti. Poleg tega listine iz pravnih razlogov ni mogoče vključiti v direktive, saj podvaja obstoječe pravice. Komisija zato ne more podpreti sprememb, katerih namen je vključiti listino za evropske odjemalce v direktivo. Lahko pa bi se strinjala s klavzulo o reviziji, ki predvideva, da Komisija v treh letih po uporabi direktive pripravi poročilo o izvajanju ukrepov iz Priloge A.

Podpira tudi cilj sprememb v zvezi z vlogo operaterjev distribucijskih sistemov. Vendar je treba te spremembe podrobneje preučiti ter tako zagotoviti, da so izvedljive in uresničljive.

Sedanjih pravil o univerzalnih storitvah se ne bi smelo spremeniti. Države članice morajo tudi v prihodnje imeti možnost zagotavljanja univerzalne storitve za mala podjetja in ne smejo naložiti obveznosti, da se električna energija zagotavlja po cenah, ki so v skladu s stroški. Komisija zato ne more podpreti zahteve Parlamenta za univerzalne storitve za mala podjetja po cenah, ki so v skladu s stroški.

3.4.3 Boj proti pomanjkanju energije

Evropski parlament zahteva, da se državam članicam naloži obveznost, da v nacionalnih energetskih akcijskih načrtih sprejmejo ukrepe za rešitev problema pomanjkanja energije. Ti bi morali zagotoviti, da se število ljudi, ki trpijo zaradi pomanjkanja energije, zmanjša, da se upokojencem in invalidnim osebam pozimi ne sme prekiniti oskrba z energijo ter da se opredelitev pomanjkanja energije oblikuje na nacionalni ravni v skladu z opredelitvijo ES na podlagi zmogljivosti za ogrevanje stanovanj, ki ustreza standardom Svetovne zdravstvene organizacije.

Komisija ni predlagala spremembe sedanje pravne podlage, v skladu s katero morajo države članice že zdaj ščititi ranljive odjemalce.

Pomanjkanje energije je koncept, ki se ne uporablja v vseh državah članicah, pri ukrepih za odpravljanje pomanjkanja pa je treba upoštevati vse vidike energetske in socialne politike. Komisija meni, da bi uporaba energetske politike kot edinega orodja izkrivila delovanje energetskega trga. Države članice lahko opredelijo ranljive odjemalce kot odjemalce, ki se srečujejo s pomanjkanjem energije. Komisija bi zato lahko podprla obveznost držav članic, da opredelijo pomanjkanje energije v mejah opredelitve ranljivih odjemalcev na nacionalni ravni, ne podpira pa opredelitve pomanjkanja energije na ravni ES.

Poleg tega Komisija meni, da obveznost zmanjšanja števila ljudi, ki se srečujejo s pomanjkanjem energije, na ravni ES ne bi bila primerna, saj ne upošteva širokega političnega odziva, ki je potreben za reševanje tega vprašanja. Vseeno pa bi lahko podprla splošni cilj zmanjšanja števila ljudi, ki se srečujejo s pomanjkanjem energije.

Podprla bi lahko tudi obveznost držav članic, da za upokojence in invalidne osebe zagotovijo posebno zaščito v času zime in poročajo Komisiji o ukrepih, ki so jih sprejele v zvezi s tem. Na splošno podpira tudi tiste države članice, ki so izpolnile svojo obveznost ter opredelile ranljive odjemalce, po potrebi glede na preprečevanje prekinitve oskrbe, vendar meni, da je popolna prepoved pretirana.

3.4.4 Druga vprašanja

Spremembe Evropskega parlamenta, v katerih so izpostavljene obveznosti operaterjev prenosnega sistema v zvezi z upravljanjem prezasedenosti, naložbami v nove zmogljivosti in preglednostjo, so za Komisijo na splošno sprejemljive. Komisija se lahko strinja tudi z zahtevo po večjem sodelovanju operaterjev prenosnega sistema pri upravljanju njihovih sistemov, čeprav je treba besedilo teh določb pojasniti.

Parlament želi, da se državam članicam dovoli, da lahko odobrijo odstopanja od pravil v zvezi z dostopom tretjih strani za industrijska območja. Komisija načeloma podpira odstopanje za industrijska območja, ki bi zajemalo tudi letališča in železnice. Vendar je sprememba Evropskega parlamenta preobširna, saj bi bila v skladu z njo industrijska območja izvzeta iz skoraj vseh obveznosti, ki veljajo za operaterje prenosnih sistemov in operaterje distribucijskih sistemov. Sprejemljiva rešitev bi lahko bilo odstopanje, omejeno na najbolj obremenjujoče upravne obveznosti, kot je obveznost, da morajo regulatorji predhodno odobriti tarifo.

4. SKLEPNE UGOTOVITVE

Komisija meni, da so v skupnem stališču ohranjene glavne točke njenega predloga. Ugotavlja, da je pri vsebinskih vprašanjih skupno stališče na splošno dobro uravnoteženo in da je sprejemljiv kompromis, na podlagi katerega bo lahko notranji trg s plinom in električno energijo nemoteno deloval. Vseeno pa meni, da je treba številne spremembe, ki jih je Evropski parlament sprejel v prvi obravnavi, vključiti šele v drugi obravnavi.