[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.7.2007

COM(2007) 456 konč.

2005/0211 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251(2) Pogodbe ES glede

Skupnega stališča Sveta o sprejetju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji)

2005/0211 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251(2) Pogodbe ES glede

Skupnega stališča Sveta o sprejetju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji)

(Besedilo velja za EGP)

1. OZADJE

Datum predložitve predloga EP in Svetu (dokument COM(2005) 505 konč. – 2005/0211/COD): | 24. 10. 2005 |

Datum mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: | 20. 4. 2006 |

Datum mnenja Odbora regij: | 26. 4. 2006 |

Datum mnenja Evropskega parlamenta, prva obravnava: | 14. 11. 2006 |

Datum sprejetja skupnega stališča: | 23.07.2007 |

2. CILJ PREDLOGA KOMISIJE

Morsko okolje v Evropi je vedno bolj in vedno resneje ogroženo. Morska biotska raznovrstnost se zmanjšuje in še naprej spreminja. Morski habitati propadajo, poleg tega pa se jih uničuje in posega vanje. Dodatne težave vključujejo institucionalne ovire za izboljšanje varstva morskega okolja v Evropi, pa tudi pomanjkanje informacij in znanja.

Sedanje propadanje morskega okolja in z njim povezano uničevanje ekološkega kapitala ogrožata ustvarjanje bogastva in zaposlitvenih možnosti, ki jih omogočajo evropski oceani in morja. Če se ti problemi ne bodo reševali, bo ogrožena sposobnost pomorskega sektorja EU, da znatno prispeva k lizbonski strategiji.

Cilj predlagane Okvirne direktive o morski strategiji je izboljšati ekološko zdravje evropskih oceanov in morij, in sicer s tem, da se do leta 2021 doseže in ohranja „dobro okoljsko stanje“. Ob upoštevanju različnih pogojev morskega okolja v EU, in težav, s katerimi se spopada, predlog uvaja evropske morske regije na podlagi geografskih in okoljskih meril.

Na ravni EU ne bodo določeni nobeni posebni ukrepi za upravljanje. Direktiva bo zagotovila celosten političen okvir, ki bo upošteval vse pritiske in vplive ter določil jasne in operativne ukrepe za učinkovitejše varstvo morskega okolja. Direktiva bo morala biti operativna in se izvajati na ravni morskih regij.

Strategije bodo v prvi fazi temeljile na presojah stanja okolja, da bi razvili utemeljeno oblikovanje politike, podprto z najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi spoznanji. V drugi fazi bo vsaka država članica v tesnem sodelovanju z drugimi državami članicami in ustreznimi tretjimi državami znotraj morske regije za svoje morske vode razvila in izvajala morske strategije, da bi dosegla „dobro okoljsko stanje“. Pri razvoju morskih strategij se bo države članice spodbujalo, da delujejo v okviru obstoječih konvencij o regionalnih morjih (OSPAR za severovzhodni Atlantik, HELCOM za Baltiško morje, Barcelonska konvencija za Sredozemsko morje in Konvencija iz Bukarešte za Črno morje).

Predlagana Direktiva o morski strategiji je vključena v šesti okoljski akcijski program, ki je bil sprejet leta 2002. Direktivo je tudi treba obravnavati v širšem kontekstu razvoja nove pomorske politike EU, napovedane v zeleni knjigi Prihodnji pomorski politiki Unije naproti: evropska vizija za oceane in morja , ki jo je Komisija sprejela 7. junija 2006[1]. Predlagana Okvirna direktiva o morski strategiji bo zagotovila okoljski steber prihodnje pomorske politike EU.

3. PRIPOMBE NA SKUPNO STALIŠČE

3.1 Splošne pripombe

Komisija je v celoti, deloma ali načeloma sprejela 52 od 87 predlogov sprememb, ki jih je predlagal Evropski parlament pri prvi obravnavi. Izmed teh 52 predlogov sprememb jih je 37 vključenih v skupno stališče.

Komisija je sprejela predloge sprememb, ki prispevajo k prepoznavanju pomembnosti ekosistemskega pristopa pri upravljanju evropskega morskega okolja, pomembnosti sodelovanja med državami članicami in državami, ki niso članice EU, za razvoj in izvajanje morskih strategij na regionalni ravni ter pomembnosti potrebe po izboljšanju okoljske integracije. Komisija je sprejela tudi predloge sprememb, zaradi katerih je besedilo jasnejše, zlasti kar zadeva opredelitve pojmov, navezovanje na povezane direktive (npr. Okvirna direktiva o vodah, Direktiva o pticah, Direktiva o habitatih), geografsko pokritost (razširitev področja uporabe Direktive na Črno morje), sklicevanje na zadevne mednarodne sporazume in vključitev nekaterih deskriptorjev v „dobro okoljsko stanje“.

Komisija je zavrnila predloge sprememb, ki bi razpored izvajanja premaknili na zgodnejši čas, saj to ne bi bilo realistično. Komisija je zavrnila tudi predloge sprememb, ki bi v Direktivo uvedli obvezno določitev zaščitenih morskih območij. Ta območja je treba videti kot sredstvo za doseganje „dobrega okoljskega stanja“, ne pa kot cilj sam po sebi, zato morajo biti neobvezna. Kar zadeva pomembno vprašanje vključitve deskriptorjev „dobrega okoljskega stanja“, bi Komisija lahko sprejela nekatere predloge Parlamenta, vendar daje prednost deskriptorjem, ki so osredotočeni na elemente kakovosti okolja, ne pa na posebne pritiske. S pristopom, ki se osredotoča na pritiske, bi se neizogibno spregledala možna tveganja in nevarnosti, EU pa se ne bi mogla odmakniti od razdrobljenega pristopa k upravljanju morskega okolja. Končno je Komisija zavrnila predloge sprememb, ki določajo namensko finančno podporo izvajanju predlagane direktive o morju ali nekaterim regijam podeljujejo poseben status.

3.2 Podrobne pripombe

3.2.1 Spremembe, ki jih je predlagal Parlament in jih je Komisija sprejela ter so v celoti ali deloma vključene v skupno stališče

Naslednji predlogi sprememb so bili ustrezno vključeni v skupno stališče: 1, 3, 6, 7, 8, 12, 15, 16, 18, 22, 23 (uvodne izjave), 25 , 26 , 27 , 28, 29, 31, 33, 36, 37, 39, 41 , 42 , 43, 47 , 48 , 49 , 50 , 51 , 53 , 56 , 60 , 63 , 70 , 75, 77 in 84 (členi).

Predlog spremembe 1 o razširitvi področja delovanja Direktive, kar zadeva geografska območja, zlasti na Črno morje, je Svet sprejel, razen sklicevanja na Arktični ocean. Predlog spremembe 3 , ki poudarja pritisk na oceane in morja, predlog spremembe 6 , ki poudarja pomen ekosistemov, ter predlog spremembe 7 , ki se nanaša na biološke in okoljske cilje, so deloma ohranjeni.

Predlog spremembe 8 je vključen deloma. Sklicevanje na povezanost je preoblikovano tako, da je zdaj v celoti sprejemljivo za Komisijo.

Predlog spremembe 12 o pomembnosti sodelovanja s tretjimi državami je v veliki meri sprejet (npr. 18), razen zamisli o razvijanju partnerstev.

Predlog spremembe 15 o stroškovni učinkovitosti ter raziskavah in potrebi po spremljanju je vključen.

Predlog spremembe 16 , ki dodaja sklicevanje na ekološke funkcije, je tudi v veliki meri vključen.

Predlog spremembe 18 o pomembnosti raziskav morja v Sedmem okvirnem programu za raziskave je v veliki meri sprejet.

Predlog spremembe 22 , ki poudarja potrebo po tem, da skupna ribiška politika upošteva to direktivo, je ohranjen.

Predlog spremembe 23 , ki uvaja sklicevanje na pristop, temelječ na ekosistemu, in na načelo previdnosti, je vključen v uvodne izjave (5), (7) in (40).

Predlog spremembe 25 , ki uvaja koristno sklicevanje na kakovost voda v državah prosilkah in pridruženih državah, je posredno vključen v člen 6, ki obravnava sodelovanje med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami.

Predlog spremembe 84 , vključno s sklicevanjem na zaščitena morska območja, je vključen v celoti.

Predlog spremembe 26 , ki se nanaša na obstoječe dolžnosti, obveznosti in pobude na mednarodni ravni, je delno vključen v opredelitev pojma „morske vode“ (člen 3) v skupnem stališču, in sicer s sklicevanjem na Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu.

Predlog spremembe 27 je vključen v člen 3, ki navaja opredelitve pojmov. Tako kot v predlogu spremembe, ki jo je predlagal Evropski parlament, opredelitve pojmov vključujejo „morske vode“, „okoljsko stanje“, „dobro okoljsko stanje“ in „onesnaževanje“. Vendar se opredelitve pojmov včasih razlikujejo po vsebini. Opredelitev „morskih voda“, ki jo uvaja skupno stališče, je na primer omejena na vode od temeljne črte, od katere se meri velikost teritorialnih voda, proti odprtemu morju. Prekrivanje področja uporabe Okvirne direktive o morski strategiji in Okvirne direktive o vodah je tako, kar zadeva vode od temeljne črte proti odprtemu morju, omejeno na elemente, ki so pomembni za varstvo morskega okolja in so zunaj področja uporabe Okvirne direktive o morski strategiji. V nasprotju s tem opredelitev v predlogu spremembe 27 vključuje vse vode s plimo in oseko, zaradi česar nastane večje prekrivanje z vodami, na katere se nanaša Okvirna direktiva o vodah. Poleg tega opredelitev „dobrega okoljskega stanja“ v skupnem stališču ni tako natančna kot v predlogu spremembe 27 . Končno predlog spremembe 27 vključuje opredelitev „zaščitenih morskih območij“, ki je ni v skupnem stališču, skupno stališče pa uvaja opredelitve, ki jih ni v predlogu spremembe 27 („okoljska ciljna vrednost“, „posebno območje“, „regionalno sodelovanje“ in „konvencija o regionalnih morjih“).

Predlog spremembe 28 se ohrani, vendar se seznamu morskih regij (člen 4) doda Črno morje.

Predlog spremembe 29 , ki uvaja sklicevanje na potrebo po skladnosti z zadevnimi mednarodnimi sporazumi, je posredno in delno vključen v skupno stališče (s sklicevanjem na skladnost s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu v členu 3).

Predlog spremembe 31 je vključen v skupno stališče, če se usklajene morske strategije za vsako regijo razume kot skupek nacionalnih strategij in ne kot eno samo regionalno morsko strategijo. Dejansko mora večji poudarek na regionalnem sodelovanju v skupnem stališču (člen 6) prispevati k pripravi dobro usklajenih strategij na regionalni in podregionalni ravni. Predlogi sprememb 33 , 37 in 47 , ki tudi predlagajo pripravo regionalnih morskih strategij, so tudi vključeni (člen 6) pod pogojem, da se regionalne morske strategije razume kot skupek nacionalnih strategij, vendar brez kolektivne odgovornosti.

Predlog spremembe 36 je vključen (člen 5(3)), če priznava mehanizem za pospešeno izvajanje. Navezava na uvedeno podporo EU je delno vključena – na način, ki je sprejemljiv za Komisijo – v člen 5, in sicer s pozivom Komisiji, da razmisli o zagotavljanju podpornih ukrepov.

Predlog spremembe 39 o zaščitenih morskih območjih je vključen v člen 13(4) skupnega stališča, razen obveznosti, da se taka območja vzpostavijo, ki jo je uvedel Parlament in za Komisijo ni sprejemljiva.

Predlog spremembe 41 o regionalnem sodelovanju je vključen v člen 6 skupnega stališča. Isto velja za predloga sprememb 42 in 43 – razen sklicevanja na sodelovanje s tretjimi državami, katerih plovila delujejo v morskih regijah EU.

Predlog spremembe 48 predlaga vključitev sklicevanja na funkcije ekosistema v člen 8. Tako sklicevanje je predvideno tudi v skupnem stališču, vendar je vključeno v člen 3(4) (opredelitev pojma „okoljsko stanje“).

Predlog spremembe 49 , ki se nanaša v glavnem na potrebo po tem, da se pri pripravi začetne presoje iz člena 8 upoštevajo zadevne obstoječe presoje, je vključen v skupno stališče, in sicer s sklicevanjem na „druge ustrezne presoje, kot so skupno izvedene presoje v okviru konvencij o regionalnih morjih“ v členu 8(2).

Predlog spremembe 51 , ki določa posebne zahteve kar zadeva usklajevanje in skladnost presoj, je posredno vključen v skupno stališče z zgoraj omenjenim dodatkom členu 8(2), pa tudi z jasnejšim stališčem glede regionalnega sodelovanja.

Predlog spremembe 53 je delno vključen v skupno stališče. Čeprav spremenjeno besedilo, ki ga je predlagal Parlament, ni vključeno, se obe instituciji strinjata glede potrebe, da se vključi sklicevanje na novo prilogo (Priloga I) o generičnih kakovostnih deskriptorjih. Treba pa je poudariti, da se glede vsebine teh prilog mnenji Sveta in Evropskega parlamenta zelo razlikujeta.

Predlog spremembe 56 , ki se nanaša v glavnem na vključitev sklicevanja na direktivi o pticah in habitatih (79/409/ES in 92/43/ES) v člen 11 (programi spremljanja), je delno vključen, saj skupno stališče uvaja sklicevanje na obe direktivi v člen 13 (programi ukrepov). Dodatno sklicevanje na Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES) iz predloga spremembe 56 ni vključeno. Medtem, ko se sklicevanja na določene direktive o vodah (91/271/EGS, 2006/7/ES) iz predlogov sprememb 50 in 63 formalno ne ohranijo, skupno stališče vključuje sklicevanji na „druge ustrezne presoje“ v členu 8(2) in na „ustrezne ukrepe, ki jih zahteva zakonodaja Skupnosti“ v členu 13(2), tako da sta ti točki posredno vseeno zajeti.

Predlog spremembe 60 je posredno vključen, čeprav le deloma. Dejansko je v skupnem stališču (člen 1) sklicevanje na ekosistemski pristop. V uvodnih izjavah je sklicevanje na previdnostno načelo. Preventivni ukrepi, načelo, da plača povzročitelj obremenitve, in čezmejni vplivi niso izrecno vključeni.

Predlog spremembe 70 , ki določa, da Komisija štiri leta po datumu začetka veljavnosti objavi poročilo o morebitnih nasprotjih, je deloma in posredno vključen v skupno stališče ( člen 20 ), ki v točki (g) navaja „povzetek prispevkov drugih politik Skupnosti k doseganju ciljev te direktive“.

Predloga sprememb 75 in 77 , ki besedilo usklajujeta s Sklepom 2006/512/ES o komitologiji, sta vključena (člena 22 in 23).

3.2.2 Spremembe, ki jih je predlagal Parlament in jih je Komisija sprejela, vendar niso vključene v skupno stališče

Kar zadeva uvodne izjave , predlog spremembe 2 , ki navaja, da je EU polotok, ni bil sprejet. Predlog spremembe 9 o regionalnem sodelovanju se ne ohrani.

Predlog spremembe 46 , ki opredeljuje pristojne organe („nacionalni“), ni vključen.

Predloga sprememb 52 in 58 o dostopu do podatkov in pravilih dostopnosti nista vključena v skupno stališče, čeprav se člen 8(2) sklicuje na druge ustrezne presoje, izvedene v okviru konvencij o regionalnih morjih. Vendar sklicevanje na obveznost, da se presoje in programi spremljanja pošljejo Evropski agenciji za okolje, ni vključeno. Končno so zadržki Komisije glede tega, da v spremembah, ki jih je predlagal Parlament, ni sklicevanja na Direktivo INSPIRE, obravnavani v členu 19(3) skupnega stališča.

Predlog spremembe 55 ni vključen. Prav tako tudi ni vključeno sklicevanje na potrebo, da se pri oblikovanju okoljskih ciljev upoštevajo čezmejni vplivi, ki je bilo za Komisijo sprejemljivo, niti ni vključen preostanek spremembe, ki se nanaša na časovni razpored izvajanja, s katerim se Komisija ni strinjala.

Predlog spremembe 57 , ki se nanaša na zahtevo po sodelovanju med državami članicami, da bi zagotovili skladnost metod spremljanja, ni vključen v skupno stališče.

Predlog spremembe 66 v glavnem ni vključen, čeprav sta se instituciji strinjali, da se člen 14 („Izjeme“) preimenuje. Skupno stališče ne vključuje sklicevanja na podnebne spremembe, s katerimi bi se Komisija lahko strinjala. Poleg tega elementi sprememb, ki jih je predlagal Parlament, ki za Komisijo niso bili sprejemljivi zaradi geografske osredotočenosti, niso vključeni. Obveznost, ki jo uvaja Parlament, da Komisija odgovori na priporočila držav članic, če ima pristojnosti za sprejemanje ukrepov Skupnost, se v večji meri ohrani v skupnem stališču, vendar v drugem členu (člen 15).

Predloga sprememb 67 in 68 , ki zadevata vzpostavitev posvetovanj z zainteresiranimi stranmi, nista vključena.

Predlog spremembe 73 , ki pojasnjuje cilje pregleda te direktive, ni vključen v skupno stališče.

Predlogi sprememb 80, 81, 82, 91 in 92 v zvezi z deskriptorji dobrega okoljskega stanja sestavljajo veliko bolj obširen seznam deskriptorjev kot ustrezni seznam iz skupnega stališča (21 namesto 11 točk). Glavna razlika je v tem, da je Parlament vključil devet deskriptorjev, ki zahtevajo opis dobrega okoljskega stanja glede na pritiske, ki nastanejo zaradi nekaterih dejavnosti človeka (npr. industrije na morju (točki l in n), ladijskega prometa (točki m in o) ter drugih dejavnosti človeka (točke p do t)). Skupno stališče vsebuje številne druge deskriptorje, ki temeljijo na stanju okolja ali vplivu na okolje, čeprav v krajši obliki.

3.2.3 Spremembe, ki jih je predlagal Parlament in jih Komisija ni sprejela, vendar so vključene v skupno stališče

Predlog spremembe 38 , ki Baltskemu morju podeljuje status pilotnega območja, ni izrecno vključen, vendar skupno stališče dopušča možnost, da se ob izvajanju Direktive določijo „pilotni projekti“ (člen 5(3)).

Predloga sprememb 62 in 64 , ki uvajata obveznost, da se določijo zaščitena morska območja, nista popolnoma vključena v skupno stališče. Vendar se delno odražata s tem, da sta dodana dva pododstavka o vključitvi zaščitenih morskih območij v programe ukrepov, ki se bodo razvijali (člen 13(4)). Treba je poudariti, da besedilo skupnega stališča ne uvaja obveznosti, da se vzpostavijo zaščitena morska območja.

3.2.4 Spremembe, ki jih je predlagal Parlament in jih je Komisija zavrnila ter niso vključene v skupno stališče

Kar zadeva uvodne izjave, je bil zavrnjen predlog spremembe 4 , ki daje Baltskemu morju poseben status. Predlog spremembe 5 o količinskih in kakovostnih ciljih se ne ohrani. Predlog spremembe 10 o usklajevanju med državami članicami in tretjimi državami kar zadeva ribiška plovila tretjih držav, ki delujejo v morskih vodah EU, je zavrnjen. Predlog spremembe 11 o racionalnem pristopu omrežja Natura 2000 je tudi zavrnjen. Predloga sprememb 13 in 17 , ki dajeta prednost raziskavam na določenih območjih, se ne ohranita.

Predloga sprememb 14 in 88 , ki določata vzpostavitev namenskih struktur na ravni držav članic za organizacijo medsektorskega sodelovanja, sta zavrnjena.

Predloga sprememb 19 in 74 , ki se nanašata na finančno pomoč Skupnosti pri izvajanju, sta tudi zavrnjena.

Predlogi sprememb 20 , 34 , 35 , 69 , 79 in 85 , ki vse roke za izvajanje premaknejo na zgodnejši datum, niso vključeni.

Predlog spremembe 21 , ki ni v skladu s Pogodbo, kar zadeva obravnavanje upravljanja ribištva, se ne ohrani.

Predlog spremembe 30 , ki k državam članicam ob Jadranskem morju (člen 4) dodaja Hrvaško, se ne ohrani. Svet se je odločil, da se iz navedenega člena črta vsako sklicevanje na države članice.

Predlog spremembe 32 , ki še povečuje obveznost, da se doseže „dobro okoljsko stanje“, je zavrnjen. Skupno stališče je omililo prvotno besedilo Komisije o tem vprašanju.

Predlog spremembe 40 , ki spreminja člen 6, se ne ohrani.

Predlog spremembe 44 , ki uvaja poseben regulativni okvir, osredotočen na infrastrukturne projekte v morskem okolju, se zavrne.

Predlog spremembe 45 v zvezi s skupno kmetijsko politiko se ne ohrani.

Predlog spremembe 54 , ki črta vsa sklicevanja na komitologijo pri nadaljnjem razvoju deskriptorjev „dobrega okoljskega stanja“, se ne ohrani.

Predloga sprememb 59 in 61 , vključno z določbami glede sprejemanja ukrepov in programov o sledljivosti in zaznavnosti onesnaževanja morja, se zavrneta.

Predlog spremembe 65 , ki določa, da Komisija pripravi merila za dobro upravljanje oceana, se ne ohrani.

Predlog spremembe 71 , ki uvaja obveznost glede zaščite Arktičnega oceana, se zavrne.

Predlog spremembe 72 , ki se nanaša na zaščitena morska območja in zahteva pripravo poročil o napredku pri njihovem vzpostavljanju, se ne ohrani.

Predlog spremembe 76 , ki v povezavi z komitologijo zahteva novi regulativni postopek s podrobnim pregledom za sprejetje metodoloških standardov, se zavrne.

Predlog spremembe 78 , ki uvaja obveznosti držav članic v vodah izven pristojnosti ali suverenosti EU, se ne ohrani.

Predlog spremembe 90 , ki s seznama snovi, ki se presojajo, črta radionuklide, se ne sprejme.

3.2.5 Dodatne spremembe predloga, ki jih je uvedel Svet

Skupno stališče vsebuje v primerjavi s prvotnim predlogom Komisije številne pomembne spremembe. Te spremembe na žalost slabijo predlog.

Najpomembnejše spremembe se nanašajo na:

- Nižje zastavljene cilje Direktive, ki izhajajo iz sprememb člena 1 . Medtem ko je prvotni predlog Komisije zahteval pripravo morskih strategij, „oblikovanih za dosego dobrega okoljskega stanja“, je skupno stališče to obveznost omililo z besedilom „z namenom, da se doseže dobro okoljsko stanje“. Bolj pozitivno je to, da bodo morale države članice do leta 2021 še vedno dokazati, da je razvoj v smeri dobrega okoljskega stanja na splošno pozitiven. Na podlagi skupnega stališča priprava morskih strategij do leta 2021 ne bi bila dovolj, če te strategije ne bi pripomogle k izboljšanju varstva morskega okolja . Poleg tega je končni cilj Direktive še vedno, da se v polni meri doseže dobro okoljsko stanje, saj drugi sklici na ta koncept iz Direktive niso bili spremenjeni (npr. člen 13).

- Vključitev nove določbe, ki ukinja obveznost držav članic, da sprejmejo nekatere izvedbene ukrepe, če ni večjega tveganja za morsko okolje ali če bi bili stroški nesorazmerni : Uvedba te nove določbe nadgrajuje že obstoječe zaščitne ukrepe v povezavi s stroški izvajanja iz osnutka predloga (zlasti člen 13(3)). Zahteva, da se dokaže odsotnost večjih tveganj ali obstoj nesorazmernih stroškov, v skupnem stališču ni dovolj jasno izražena.

Druge pomembne spremembe so:

- Geografska povezava med Direktivo o morski strategiji in Okvirno direktivo o vodah : Opredelitev morskih voda v členu 3 je spremenjena, tako da vključuje morske vode, na katere se nanaša Okvirna direktiva o vodah, če gre za pomembne elemente morskih ekosistemov, ki jih Okvirna direktiva o vodah ne zadeva. Razširitev področja uporabe Direktive o morski strategiji na morske vode, na katere se nanaša Okvirna direktiva o vodah, je potrebna, da se zagotovi skladno izvajanje obeh direktiv, saj morski ekosistemi ne spoštujejo umetnih upravnih meja. Bolj zaželeno bi bilo bolj celovito geografsko prekrivanje med direktivama, ki bi vključevalo tudi obalne vode in celo somornice (telesa površinske vode v bližini rečnih ustij, ki so zaradi bližine morskih voda delno slana).

- Nadzor Komisije nad izvajanjem (člena 12 in 16) : V skupnem stališču je nadzor Komisije nad izvajanjem šibkejši in je omejen na svetovanje na podlagi obvestil držav članic.

- Nove določbe o pospešeni izvedbeni shemi za pilotne projekte (člen 5(3)) : Skupno stališče dodaja novo določbo o možnosti pospešitve izvajanja v regijah, ki veljajo za pilotne projekte in jih določijo zadevne države članice.

- Črtanje sklicevanja na države članice v členu 4 : Skupno stališče samo našteva morske regije in predlagane podregije, pri tem pa ne navaja, katere države članice mejijo na te regije in podregije.

4. SKLEP

Komisija meni, da je skupno stališče, ki so ga sprejele vse države članice, razen ene (Italija se je vzdržala), pomemben korak k sprejetju Okvirne direktive o morski strategiji.

Vendar Komisija ugotavlja, da skupno stališče nima tako visoko zastavljenih ciljev kot njen prvotni predlog, zlasti kar zadeva splošni cilj, zavezujočo naravo cilja dobrega okoljskega stanja in stroške izvajanja. Kar zadeva to zadnjo točko, bi Komisija rada opozorila, da so za dobro politiko potrebne zelo kakovostne informacije, obstoječi programi za presojanje in spremljanje na ravni EU pa niso ne celostni ne popolni.

Sicer pa je Komisija zadovoljna, da skupno stališče v polni meri priznava močno potrebo po evropskem celostnem pristopu k učinkovitejšemu varstvu naših oceanov in morij. Pozitivna so tudi sklicevanja na pomembnost sodelovanja in usklajevanja med državami članicami in državami, ki niso članice EU, za razvoj in izvajanje morskih strategij na regionalni ravni. Končno je koristna tudi vključitev opredelitve „dobrega okoljskega stanja“, čeprav bi Komisija raje vključila opredelitve, ki so osredotočene bolj na elemente kakovosti okolja kot pa na posebne pritiske.

[1] COM(2006) 275 konč.