EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 6.10.2011 
SEC(2011) 1139 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o posebnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in 
delovna mesta ter razveljavi tvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 
 
in 
 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1084/2006 
 
in 
 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o posebnih dolo čbah za podporo cilju evropsko teri torialno sodelovanje iz Evropskega 
sklada za regionalni razvoj 
 
{COM(2011) 614 kon č.} 
{SEC(2011) 1138 kon č.}  
 
       {COM(2011) 611 final}        {COM(2011) 612 final} 
 
 2POVZETEK  
To je ocena u činka zakonodajnega predloga za uredbe o dolo čbah o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj (ESRR), Kohezijskem sk ladu (KS) in cilju evropsko teritorialno 
sodelovanje.    Je del svežnja ocen u činka, ki vklju čuje tudi oceno u činka Uredbe o skupnih dolo čbah o 
Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evr opskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, 
Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeže lja in Evropskem skladu za pomorstvo in 
ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi 
Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (uredba o skupnih dolo čbah) in oceno u činka uredbe o ESS. 
1. O PREDELITEV PROBLEMATIKE  
Evropska regionalna politika ima pomembno vlogo pri zbiranju loka lnih sredstev in 
osredotočanju na razvoj endogenega potenciala. Kot pa je poudarjeno v Pregledu prora čuna 
EU, „bi bilo treba prora čun EU uporabljati za financiranje  javnih dobrin EU, ukrepov, ki jih 
države članice in regije ne morejo financirati same, ali kadar se na ta na čin lahko dosežejo 
boljši rezultati“.  
Ocena učinka se osredoto ča samo na 3 podro čja, za katera so izkušnje pokazale, da jih je treba 
spremeniti. 
1.1. Podpora podjetjem 
Podpora kohezijske politike, namenjena podjetjem, je  prinesla pomembne rezultate. Obstajajo 
dokazi, da je kohezijska politika med letoma 2000 in 2006 prispevala k ustvarjanju najmanj 
1 milijona bruto delovnih mest pri podprtih pr ojektih. Vendar se kohezijska politika ne 
osredotoča dovolj na MSP in inovacije.  
Pri MSP je težava zlasti dostop do financiranja na trgu za naložbe. Argument za podpiranje 
večjih podjetij je druga čen, saj se ta ponavadi ne sre čujejo s problemom dostopa do 
financiranja. Empiri čni dokazi kažejo, da je neposredna pomo č za MSP u činkovitejša, 
medtem ko „pri ve čjih podjetjih lahko spodrinjanje zasebnih naložb prevlada nad pozitivnimi 
učinki.“ Financiranje donosnih naložb ve likih podjetij, pri katerih javna pomo č ni potrebna, je 
sprožilo kritike, da je financiranje dodeljeno po djetjem, ki ga sploh ne potrebujejo, in da 
posledično spodrinja zasebne naložbe, namesto da bi imelo dodano vrednost.  
Usmerjenost podpore podjetjem se med državami članicami razlikuje, pri čemer dajejo 
nekatere velik poudarek na podporo naložbam, druge pa na „mehkejše“ ukrepe, kot so 
inovacije. Vendar ima v drugih državah članicah podpora, ki ni vezana na inovacije, še vedno 
pomembno vlogo. Sedanje podro čje uporabe ESRR je opredeljeno preširoko in omogo ča 
generično podporo podjetjem za spodbujanje  podjetništva v vseh sekt orjih, ne glede na to, ali 
je v zvezi z zadevnim sektorjem opazno nedelovanj e trga, in ne glede na  prispevek sektorja k 
rasti in zaposlovanju.  
Glavni problem sedanjega podro čja uporabe ESRR je torej v tem, da je podro čje uporabe 
pomoči za podjetja opredeljeno preširoko ter da je treba karseda pove čati njeno u činkovitost 
in dodano vrednost.  
 
 31.2. Podpora naložbam v infrastrukturo 
Glavni problem, ugotovljen v zvezi s podro čjem uporabe financiranja za prometne 
infrastrukture v sedanji kohezijski pol itiki, je nezmožnost zadostne osredoto čenosti na 
prednostne naloge EU. Pri kohezijskih sredstvih je sicer bil poudarek na prednostnih nalogah 
iz smernic vseevropskega prometnega omrežja ( TEN-T), vendar ne nujno na delih, ki so bili 
ob njihovi dolo čitvi opredeljeni kot najve čja evropska dodana vre dnost. Izziv za kohezijsko 
politiko bo u činkovito prispevati k potrebnim naložb am v osnovno infrastrukturo TEN-T v 
kohezijskih državah v višini 30 milijard EUR do leta 2020.  
Poleg tega je pomembno tudi boljše usklajevanje razli čnih instrumentov EU pri financiranju 
TEN-T. Doslej se je program TEN-T osredoto čal na mehke ukrepe, kot so financiranje študij 
izvedljivosti, Kohezijski sklad pa na naložb e v infrastrukturo. Vprašanje usklajevanja je 
postalo posebno pomembno, ker podro čje uporabe Kohezijskega sklada v skladu s Pogodbo 
zajema fizi čne naložbe v TEN-T, ki jih bo financir al tudi novopredlagani instrument za 
povezovanje Evrope (IPE). 
1.3. Teritorialno sodelovanje 
Dodana vrednost evropskega teritorialnega sodelovanja  je v priložnosti za skupne ukrepe, 
potrebne za spopadanje z izzivi, ki vedno bolj segajo preko n acionalnih/regionalnih meja: 
• čezmejni problemi; 
• izmenjava dobre prakse; 
• sodelovanje pri ekonomijah obsega in kriti čni masi; 
• sodelovanje za boljše upravljanje; 
• sodelovanje na zunanjih mejah EU pri vprašanjih varnosti in stabilnost ter 
obojestransko koristni odnosi. 
Cilj evropsko teritorialno sodelovanj e se financira iz ESRR s skupnim prora čunom v višini 
8,7 milijarde EUR, kar znaša 2,5 % skupnih sr edstev za kohezijsko politiko za obdobje 2007–
2013. 
S programi evropskega teritorialnega s odelovanja je sicer v sedanjem obdobju mogo če 
obravnavati navedena vprašanja, vendar  obstajajo možnosti za izboljšanje: 
• ni strateškega poudarka, kar ima za posledico obsežne strategije pomo či, s katerimi je 
težko dose či jasno dolo čen učinek; 
• ni učinkovitega usklajevanja za iskanje kompromisov med zahtevami uredb EU in 
pravnimi okviri zadevnih držav članic. 
1.4. Utemeljitev ukrepanja EU 
Ukrepanje EU upravi čujejo cilji iz člena 174 Pogodbe in na čelo subsidiarnosti. Pravico do 
ukrepanja dolo čajo člen 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki navaja da „[Unija] spodbuja 
ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter solidarnost med državami članicami“, ter člen 
 
 4175 PDEU, ki izrecno zahteva, da Unija to po litiko izvaja s strukt urnimi skladi, in člen 
177 PDEU, ki dolo ča vlogo Kohezijskega sklada.  
2. C ILJI  
Splošni cilj  je določen v členu 176 PDEU, ki navaja, da  je ESRR namenjen „pomo či pri 
odpravljanju najve čjih razvojnih neravnovesij v regijah Unij e, tako da sodeluje pri razvoju in 
strukturnem prilagajanju razvojno zaostalih regij in  pri preobrazbi nazadujo čih industrijskih 
regij.“ V skladu s členom 177 Pogodbe je cilj Kohezijskega sklada financirati „projekte na 
področju okolja in vseevropskih omrežij v okviru prometne infrastrukture“. 
Posebni cilji  so glede na podro čje uporabe te ocene u činka zagotoviti, da se ESRR in 
Kohezijski sklad uporabljata: 
• uspešno, 
• učinkovito in 
• tako, da ustvarita veliko evropsko dodano vrednost. 
Operativni cilji  se nanašajo na posamezna vprašanja, o ka terih se razpravlja, in so naslednji: 
• podpora podjetjem, da se zagotovi, da podpora na ložbam podjetij prispeva k trajnostni 
rasti in zaposlovanju ter da  podpora inovacijam prispeva  k razvoju lokalnega in 
regionalnega potenciala; 
• naložbe v infrastrukturo, da se zagotovi zadostna osredoto čenost na evropske 
prednostne naloge; 
• teritorialno sodelovanje, da  se zagotovi zadostna osredoto čenost na evropske 
prednostne naloge, pri čemer imajo države članice in regije možnost izbire tematskih 
ciljev.  
3. M OŽNOSTI POLITIK  
V oceno u činka so vklju čene različne možnosti pri problemu podro čja uporabe glede na 
zastavljene cilje, ki vklju čujejo vse od manjših prilagodite v veljavnih ureditev do bolj 
bistvenih sprememb.  
3.1.1.  Možnost 1 – nespremenjena politika  
• Področje uporabe ESRR ostaja široko ter se osredoto ča na donosne naložbe in razvoj 
endogenega potenciala. 
• Neposredna pomo č se nameni zlasti, vendar ne izklju čno, MSP. 
 
 53.1.2.  Možnost 2 – bolj ciljna podpora ve čjim podjetjem, 
usmerjena v raziskave in ra zvoj, inovac ije in klju čne spodbujevalne 
tehnologije   
• Pomoč za splošne donosne naložbe za ustvarja nje in ohranjanje delovnih mest je 
omejena na MSP. 
• Podpora velikim in malim podjetjem za raz voj endogenega potenciala s podpiranjem 
regionalnega in lokalnega razv oja, raziskav in inovacij. 
3.1.3.  Možnost 3 – brez nepovratnih  sredstev za velika podjetja; 
samo posojila in lastniško financiranje za MSP  
• Vse donosne naložbe se  podprejo s povratno pomo čjo, z inovativnimi instrumenti 
financiranja. 
3.2. Področje uporabe podpore za infrastrukturo iz ESRR in Kohezijskega 
sklada 
3.2.1.  Možnost 1 – ohranitev trenutnega stanja   
• ESRR in Kohezijski sklad še naprej financ irata glavne infrastrukture v vseh regijah 
EU, in sicer s koncentriranjem sredstev v manj razvite regije. Financiranje iz 
Kohezijskega sklada je na voljo samo v revnih državah članicah. 
• V manj razvitih regijah je poudarek na predno stnih projektih evropskega interesa, ki 
so opredeljeni v novem okviru TEN-T, in na sekundarni infrastrukturi. 
• Poleg tega program TEN-T še naprej fina ncira infrastrukturne projekte z veliko 
dodano vrednostjo EU v razvitih regijah, pri čemer je glavni poudarek zlasti na mehki 
pomoči (npr. študije izvedljivosti itn.). 
• Nacionalni operativni programi zajemaj o naložbe v infrastrukturo, pri čemer se 
prednostne naloge dolo čijo na nacionalni ravni. 
3.2.2.  Možnost 2 – ve čji poudarek na evropskih prednostnih 
nalogah pri naložbah v velike infrastru kture v manj razvitih regijah in 
instrument za povezovanje Evrope  (IPE) v bolj razvitih regijah  
• Kohezijski sklad financira nalo žbe v infrastrukturo na podro čju strateških evropskih 
prednostnih nalog. Sklad je na  voljo samo v revnih državah članicah. 
• ESRR je usmerjen v financiranje projektov nacionalnega in/ali regionalnega interesa.  
• Naložbe v velike infrastrukture so zajete v nacionalnih programih, uskladitev naložb s 
prednostnimi nalogami EU pa se zagotovi z obvezujo čim seznamom strateških 
naložbenih projektov, ki jih je  treba izvesti do leta 2020 ter so bili izbran i in predmet 
pogajanj z državami članicami ter so vklju čeni v pogodbe o partnerstvu. Navedeni 
projekti se bodo financirali z namenskimi sredstvi.  
 
 6• Poudarek na strateških naložbah v tr ajnostni promet bo spremljala predhodna 
pogojenost na podro čju strateškega na črtovanja.  
• Naložbe nacionalnega in regionalnega pomena se prednostno razvrstijo po prispevku k 
trajnostnosti in omrežju.  
• Posebni IPE dopolnjuje naložbe kohezijske politike v fizi čno infrastrukturo in ne samo 
mehkih naložb. IPE financira infrastrukturn e projekte velike dodane vrednosti EU. 
Znotraj finan čnih sredstev, namenjenih Kohezijskemu skladu, bo 10 milijard EUR 
namenskih sredstev za IPE. 
3.2.3.  Možnost 3 – ve čji poudarek na nacionalni infrastrukturi s 
Kohezijskim skladom   
• Kohezijski sklad financira naložbe v in frastrukturo pri st rateških evropskih 
prednostnih nalogah na podro čju osnovnega in celostnega vseevropskega prometnega 
omrežja.  
• ESRR je usmerjen v financiranje projekt ov nacionalnega in/ali re gionalnega interesa. 
• Tako kot pri možnosti 2 so naložbe v velik e infrastrukture zajete v nacionalnih 
programih.  
• IPE svoje naložbe osredoto ča izključno na bolj razvite države članice in financira 
infrastrukturne projekte z veliko dodano vrednostjo EU.  
• Kohezijski sklad financira proj ekte v manj razvitih državah članicah in zato 
geografsko dopolnjuje IPE. Ni prenosa 10 milijar d EUR iz Kohezijskega sklada v IPE.  
3.3. Teritorialno sodelovanje: 
3.3.1.  Možnost 1 – nespremenjena politika  
• Prednostne naloge za programe sodelovanj a so še naprej opredeljene široko.  
• Med programi sodelovanja in konvergen čnimi programi/programi za konkuren čnost se 
ne vzpostavi uradna povezava. 
3.3.2.  Možnost 2 – tematska osredoto čenost in okrepljena 
povezava z ostalimi programi  
• Število tematskih ciljev, ki se lahko izberejo za čezmejno in nadnacionalno 
sodelovanje, je omejeno.  
• Vidiki sodelovanja so sestavni del celotnega strateškega okvira.  
3.3.3.  Možnost 3 – vklju čitev sodelovanja v regionalne programe  
• Ni več ločenih programov teritorialnega sodelovanja. 
 
 7• Dejavnosti sodelovanja se izvajajo v okviru sedanjih  regionalnih programov, pri 
katerih se odpre možnost za ukrepe sodelovanja. 
4. P RIMERJAVA MOŽNOSTI   
Področje uporabe podpore podjetjem, financirane iz ESRR 
Pri možnosti nespremenjene politike relati vno široko podro čje uporabe ukrepanja dopuš ča 
državam članicam zadostno prožnost, da izberejo podro čja ukrepanja, ki najbolj ustrezajo 
njihovim izzivom, pri čemer se najve č podpore nameni MSP ter za raziskave, tehnološki 
razvoj in inovacije (RTRI). K ljub temu podpora naložbam v velik ih podjetjih ostaja, kar lahko 
povzroči spodrinjanje zasebnih naložb z javnim financiranjem.  
Pri možnosti 2 bi bila podpora velikim podjetje m omejena na posebne naložbe za razvoj 
endogenega potenciala regije, zlasti na podro čju inovacij, novih tehnologij in raziskav, 
sodelovanja in skupnih pobud velikih podjetij, MSP in drugih ustanov. Poleg tega je pri tej 
možnosti mogo če povečati vlogo instrumentov, ki temeljijo na povratnih sredstvih, zlasti za 
podporo naložbam, za katere v primerjavi z nalo žbami v inovacije in dejavnosti z velikim 
tveganjem na splošno velja manjše tveganje in ve čja nepotrebna izguba. Navedeni ukrepi bi 
zmanjšali nepotrebno izgubo, vendar hkrati tudi prožnost za države članice. 
Pri možnosti 3 se s prepovedjo podpore, ki teme lji na nepovratnih sredstvih, za velika podjetja 
povečuje učinkovitost financiranja in u činek finan čnega vzvoda. Vendar to lahko odvrne 
inovativne in raziskovalne dejavnosti, ki so nuj ne za doseganje krovnih ciljev EU, saj je 
nepovratna podpora u činkovitejša za inovativne projekte, mo čno usmerjene v raziskave in 
razvoj, ki so dale č stran od trga. Prehod z nepovratnih na povratne oblike pomo či velikim 
podjetjem bi lahko pomenil tudi znaten porast upravnih stroškov za organe upravljanja.  
Prednost se daje možnosti 2, ker izboljšuje u činkovitost podpore ter pris peva k lokalnemu in 
regionalnemu potencialu, rasti in zaposlovanju.  
Področje uporabe podpore za infrastrukturo iz ESRR in Kohezijskega sklada 
Pri možnosti nespremenjene politike bi ostale  koristi financiranja EU za infrastrukturo. 
Vendar bi bil poudarek na evropskih prednostnih nalogah na podro čju prometnih omrežij 
neoptimalen, naložbe v infrastrukturo  v bogatejših regijah pa bi povzro čile izgubo 
učinkovitosti. Brez usklajevanja  kohezijske politike in IPE bi financiranje EU za 
infrastrukturo še naprej ostalo razdrobljeno.  
Pri možnosti 2 bi ve čji poudarek na evropskih prednostnih nalogah, IPE in namenska sredstva 
v višini 10 milijard EUR iz Kohezijskega sklada omogo čili osredoto čenost na prednostne 
projekte EU. Vendar ta možnos t zmanjšuje prožnost za države članice in regije. 
Možnost 3 bi omogo čila, da poudarek na naložbah v infrastr ukture še naprej ostane v regijah 
iz cilja konvergenca, ki imajo najve čje potrebe po osnovni infrastrukturi. Najve čja prednost te 
možnosti je, da kohezijskim državam omogo ča popolno prožnost pri obravnavanju 
regionalnih in nacionalnih prednostnih nalog v teh regijah. Njena glavna slabost pa je 
nezadostna osredoto čenost Kohezijskega sklada na krovne projekte TEN-T. 
 
 8Zaradi dodane vrednosti EU te r usklajevanja med IPE in Kohezijskim skladom se prednost 
daje možnosti 2. 
 
Teritorialno sodelovanje 
Pri možnosti nespremenjene politike imajo progra mi evropskega teritorialnega sodelovanja 
več svobode pri izbiri podro čij politik, ki jih želijo obravna vati. Vendar bi to povzro čilo 
splošno pomanjkanje stra teškega poudarka in pri čakovani rezultati programa ne bi bili jasno 
opredeljeni. Poleg tega se s to možnostjo t ežko zagotovi dopolnjevanje z drugimi programi 
EU.  
Možnost 2 bi programe sodelovanja tesneje uskl adila s strategijo Evropa 2020. Okrepila bi 
logiko ukrepov v programih, ki izhaja iz na ravnavanja ciljev progr ama po opredelitvi 
pričakovanih realizacij in rezu ltatov. Poleg tega bi se pove čale sinergije z regionalnimi 
operativnimi programi. Vendar bi ta možnost lahko pomenila manjšo prožnost pri oblikovanju 
programov.  
Možnost 3 bi okrepila sinergije  in bi z dodajanjem razsežnos ti EU koristila regionalnim 
programom. Vendar bi omogo čila zgolj sodelovanje na pos ebnih projektih, ne bi pa 
spodbudila dolgoro čnega razvoja celostne strategije za čezmejno ali nadnacionalno ozemlje. 
Obstajalo bi tudi tveganje, da se pri obli kovanju programov ne upošteva  razsežnost EU. Brez 
podporne strukture bi se skupni  projekti težje razvili.  
Zaradi boljšega poudarka na evropskih prednostnih nalogah,  razvoja jasne logike ukrepov v 
programih in ve čje dodane vrednosti se daje prednost možnosti 2.  
5. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE   
Sistemi spremljanja in vrednotenja za kohezijs ko politiko se bodo v primerjavi s sedanjim 
stanjem okrepili, izboljšan bo pouda rek na rezultatih in usklad itvi s strategijo Evropa 2020. 
To bi dejansko pomenilo naslednje:  
• v programih bi bile jasno opredeljene žel ene spremembe in njihov prispevek k ciljem 
Evropa 2020 ter na čin, kako bo poraba sredstev za posamezne ukrepe (realizacije) 
prispevala k spremembam (rezultati). To  bo izraženo s kazalniki realizacij in 
kazalniki rezultatov. Po potrebi se bodo upor abili skupni kazalniki, usklajeni s cilji 
strategije Evropa 2020;  
• vsak program bi vseboval okvir uspešnos ti, ki bi za vsako prednostno os dolo čal 
merljive mejnike, dolo čene na podlagi omejenega števila kazalnikov za programe, s 
čimer bi se jasno pokazal napredek pri izvajanju prednostnih nalog, povezanih s 
strategijo Evropa 2020;   
• navedene mejnike za okvir uspešnosti bi predlagale države članice, o njih pa bi se 
nato skupaj dogovorile Komisija in države članice;  
• pogodba o partnerstvu bi vsebovala pov zetek mejnikov, metodologijo in klju čna 
načela.  
 
 9Izvajanje operativnih programov bi se redno sp remljalo na podlagi kazalnikov za programe. 
Letna poro čila o izvajanju bi vsebovala poro čila o realizacijah glede na zastavljene cilje in 
analizo razlogov za nedoseganje ali čezmerno doseganje ciljev. Odbori za spremljanje bi 
razmislili o morebitnih spremembah ali drugih pobudah za nadaljnje uresni čevanje programa. 
Spremljali se bodo tudi rezulta ti, ter ko bodo na voljo podatki, se  bo o njih poro čalo in 
razpravljalo v odboru za spremljanje in na sre čanjih za letni pregled.  
Predvidena sta dva uradna preg leda, s katerima se bo ocenil napredek glede na mejnike iz 
okvira uspešnosti. Komisija bo prvi pregled napredka pri doseganju dogovorjenih mejnikov 
opravila leta 2017 na podlagi letnih poro čil o izvajanju, in sicer glede črpanja in realizacij. 
Drugi pregled bo opravljen leta 2019.