2.3.3

V skladu z zavezo Skupnosti „manj obsežna, a boljša zakonodaja“ Odbor meni, da bi bilo treba: — prostovoljno sprejeti koordinacijo metod, ki združujejo nov celostni pristop urbanega upravljanja z vsebino direktiv o okolju (voda, zrak, hrup, odpadki, emisije plinov, podnebne spremembe, narava in biotska raznovrstnost) in tudi druge tematske strategije v okviru šestega akcijskega programa 2002–2012; — sprejeti sisteme za predvidevanje razvoja urbanega okolja, ki vključujejo ekonomske in socialne akterje, interesne skupine in skupine potrošnikov ter najbolj ranljive in marginalizirane skupine. Na podlagi teh sistemov lahko lokalni nosilci odločitev oblikujejo svoje neodvisne odločitve, rezultati pa lahko omogočijo opredelitev skupnih kazalnikov na evropski ravni za spremljanje in primerjalne analize; — krepiti sodelovanje na vseh ravneh upravljanja (lokalni, regionalni in nacionalni) in med raznimi službami lokalnih organov, tudi na področju javne varnosti in zaščite gospodarskih dejavnosti pred kriminalom in majhnim mestnim kriminalom; — izvajati konkretne ukrepe glede problemov staranja mestnega prebivalstva, tudi s primerjavo izkušenj v različnih evropskih mestih; — zagotoviti podporo EU pobudam za krepitev usposobljenosti lokalnih uprav, ekonomsko-socialnih interesnih skupin in organizacij civilne družbe v regiji; — omogočiti podporo EU tehničnemu usposabljanju, izmenjavi najboljše prakse in programom izmenjav za lokalne uslužbence in strokovnjake iz različnih držav članic; — oblikovati javno-zasebna partnerstva, predvsem za vodenje celovitih ekonomskih razvojnih programov in za spodbujanje ekoloških gospodarskih dejavnosti pri načrtovanju trajnostnega razvoja in obnovi uničenih ali opuščenih industrijskih območij ter tudi trajnostna socio-ekonomska prenova malih in srednje velikih mestnih središč ali uničenih četrti v velikih mestih; (23). — zagotoviti koordinacijo in doslednost pristopa služb komisije, odgovornih za politike in programe, ki se osredotočajo na razne ekonomske, socialne in okoljske vidike urbanega razvoja, in vzpostaviti jasno določeno kontaktno točko za vse službe, ki jo bodo zunanji partnerji prepoznali brez težav; — omogočiti podporo EU za študije izvedljivosti, da se zagotovi jasna in objektivna ocena stroškov priprave, sprejetja, izvajanja, certifikacije, nadzora in spremljanja, ocenjevanja kakovosti in pregled načrtov za celostno upravljanje z okoljem, trajnostnih načrtov za mestni promet in sistemov za upravljanje z okoljem (24) za mesta in strnjena mestna naselja glede na vrsto in značilnosti; — krepiti podporo Skupnosti za konkretne razvojne projekte in tudi mreže evropskih in neevropskih mest, kot so Evropsko omrežje urbanističnega znanja (EUKN), Eurocities, Mercocidades, Civitas-Mobilis, Urbact; — razviti tehnološki potencial informacijske družbe, e-uprave, e-učenja in dela na daljavo za večji razvoj urbanega okolja; — pripraviti učne načrte za šole in središča za poklicno usposabljanje na različnih ravneh, da se poveča občutek odgovornosti državljanov do okoljskih vprašanj in usposobijo „umski delavci“; — razviti sisteme ocenjevanja učinka za pripravo usklajenih poročil o doseženem napredku na področju okoljskih, ekonomskih, socialnih, kulturnih in tehnoloških razmer v evropskih mestih. V tem okviru bi bilo ustrezno pripraviti skupne smernice za ocenjevanje učinka po vzoru priročnika za ocenjevanje učinka trajnosti (EU Draft Handbook for Sustainability Impact Assessment).