SL    SL 
 
 
 EVROPSKA  
KOMISIJA   
Bruselj, 22.5.2015  
COM(2015) 214 final  
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU  
v skladu s členom 395 Direktive Sveta 2006/112/ES   
 
2 SPOROČILO KOMISIJE SVETU  
v skladu s členom  395 Direktive Sveta 2006/112/ES  
1. OZADJE  
V skladu s členom  395 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28.  novembra  2006 o 
skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o 
DDV) lahko Svet soglasno na predlog Komisije kateri koli državi članici dovoli 
uvedbo posebnih ukrepov odstopanja od določb te direktive zaradi poenostavitve 
postopka pobiranja DDV ali za preprečitev nekaterih vrst davčne utaje ali izogibanja 
davkom. Ker ta postopek določa odstopanja od splošnih načel DDV v skladu z 
doslednimi odločbami Sodišča1, bi morala biti takšna  odstopanja sorazmerna in 
omejena po obsegu.  
V dopisu, ki ga je Komisija evidentirala 12.  februarja 2015, je Italija zaprosila za 
dovoljenje, da uvede ukrep, ki odstopa od člena  193 direktive o DDV. V skladu z 
drugim odstavkom člena  395 navedene direktive je Komisija z dopisom z dne 
16. marca  2015 obvestila druge države članice o zahtevi Italije. Z dopisom z dne 
17. marca 2015 je Komisija uradno obvestila Italijo, da razpolaga z vsemi 
informacijami, potrebnimi za oceno zahteve.  
Italija prosi za dovoljenje z a uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za vse 
vrste blaga, ki se dobavlja tako imenovanim velikim trgovcem na drobno.  
2. OBRNJENA  DAVČNA  OBVEZNOST  
Oseba, ki je v skladu s členom  193 direktive o DDV zavezana k plačilu DDV, je 
davčni zavezanec, ki dobavlja blago ali storitve. Namen mehanizma obrnjene davčne 
obveznosti je prenos navedene obveznosti na davčnega zavezanca, kateremu se blago 
ali storitve dobavljajo.  
3. PROŠNJA  
Italija prosi, naj ji Svet v skladu s členom  395 Direktive o DDV na predlog Komi sije 
dovoli, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od člena  193 direktive o DDV, kar 
zadeva uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti v zvezi z dobavo tako 
imenovanim velikim trgovcem na drobno, kar zajema hipermarkete, supermarkete in 
„hard“ diskontne p rodajalne, ki bi se opredelili prek njihovih kod dejavnosti. 
Odstopanje bi veljalo za vse vrste potrošniškega blaga, dobavljenega tem velikim 
trgovcem na drobno z namenom prodaje končnim potrošnikom. Ukrep v Italiji še ni 
začel veljati, saj ga mora odobrit i Svet.  
4. STALIŠČE  KOMISIJE  
Ko Komisija prejme zahteve v skladu s členom  395, jih preuči, da bi se prepričala, 
ali so izpolnjeni osnovni pogoji za njihovo odobritev, tj. da predlagani posebni ukrep 
poenostavlja postopke za davčne zavezance in/ali davčno upra vo ali da predlog 
preprečuje nekatere vrste davčnih utaj ali izogibanja davkom. V tem okviru Komisija 
vedno zavzema omejen in previden pristop, s katerim zagotavlja, da odstopanja ne bi 
                                                            
1  Glej npr. zadevo C 489/09, odstavek 27.  
 
3 ogrozila delovanja splošnega sistema DDV ter da bi bila v obsegu omeje na, potrebna 
in sorazmerna.  
Vsako odstopanje od sistema razdrobljenih plačil je lahko le zadnja možnost in ukrep 
v sili v dokazanih primerih goljufij, nuditi pa mora jamstvo glede nujnosti in izjemne 
narave odobrenega odstopanja, trajanja ukrepa in posebne  narave zadevnih 
proizvodov. Postopek obrnjene davčne obveznosti se ne sme sistematično uporabljati 
kot nadomestilo za neustrezen nadzor s strani davčnih organov države članice.  
Ob upoštevanju tega je treba opozoriti, da Komisija v svoji politični usmeritv i 
odstopanja glede mehanizma obrnjene davčne obveznosti dopušča le, če hkrati 
zadevno blago ne more doseči končne potrošnje, če se šibek davkoplačevalec na 
začetku poslovne verige nadomesti z zanesljivim in če ni tveganja za razširitev 
goljufij na maloprod ajno raven ali v druge države članice, ki ne uporabljajo tega 
mehanizma.  
Zahteva temelji na makroekonomskih podatkih, ki jih je predložila Italija in ki naj bi 
kazali, da je stopnja davčnih utaj v maloprodajnem sektorju za približno 11  % nižja 
kot v celotn em gospodarstvu (16,04  % v primerjavi s 27,12  %). Italija pričakuje, da 
se bodo prihodki iz naslova DDV s prenosom odgovornosti na del maloprodajnega 
gospodarstva (tj. na velike trgovce na drobno) povečali.  
Prvič, Komisija utemeljeno dvomi, da bi bilo tako  globalno in splošno uporabo 
mehanizma obrnjene davčne obveznosti za zelo veliko število proizvodov, v tej 
zadevi namenjeno predvsem končni potrošnji, še vedno mogoče obravnavati kot 
poseben ukrep v smislu člena  395 direktive o DDV.  
Poleg tega je mogoče iz postaviti, kolikor je to potrebno, da nista bila prikazana ne 
narava ne obseg morebitnih posebnih problemov goljufij v zvezi s podjetji (med 
katerimi je tudi nekaj velikih in srednjih podjetij), ki dobavljajo sektorju velikih 
trgovcev na drobno. Zato ni go tovo, da bi bil mehanizem obrnjene davčne obveznosti 
v teh okoliščinah ustrezen ukrep: čeprav je morda ustrezen na primer pri davčnem 
vrtiljaku, namreč ne more preprečiti vseh oblik goljufij (na primer tako imenovane 
sive ekonomije, ki se izvaja brez izpol njevanja obveznosti DDV) ali, splošneje, 
drugih vzrokov nepobiranja DDV. V teh okoliščinah Komisija zelo dvomi, da bi imel 
zahtevani ukrep pozitiven vpliv, ki ga pričakujejo italijanski organi.  
Poleg tega italijanski organi niso dokazali, da bi bila zadevna vrsta blaga take narave, 
da bi bila revizija s konvencionalnim nadzorom nemogoča, kar bi upravičevalo 
uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti.  
Ker bi se za velik del potrošniškega trga odgovornost za plačilo celotnega zneska 
DDV v zvezi z blag om, namenjenim končni potrošnji, prenesla na maloprodajno 
raven, bi ukrep utegnil povzročiti razširitev goljufij na maloprodajno raven in 
nobenega zagotovila ni, da bi dejansko imel tudi kak pozitiven učinek. Poleg tega bi 
ukrep utegnil povzročiti razširit ev goljufij v druge države članice, saj bi bilo zaradi 
mehanizma obrnjene davčne obveznosti blago mogoče pridobiti kot „oproščeno 
DDV“ (z ekonomskega vidika), nato pa bi se prodajalo na črnem trgu kjer koli v 
Evropski uniji.  
Na podlagi teh elementov Komisi ja meni, da na tem področju odstopanje ni 
upravičeno.  
5.  SKLEPNA  UGOTOVITEV  
Na podlagi navedenega Komisija nasprotuje zahtevi Italije.