1.Uvod

EU se sooča s številnimi pomembnimi dolgoročnimi izzivi: krepitvijo evropskega gospodarstva in socialne strukture, zagotavljanjem varnosti v EU in na njenih zunanjih mejah, upravljanjem migracij, spopadanjem z vzroki in posledicami podnebnih sprememb. Obravnavanje teh in drugih izzivov zahteva celostne srednjeročne do dolgoročne politike in strategije, podprte z ustrezno finančno podporo na evropski in nacionalni ravni.

Večletni finančni okvir Unije določa ključno srednjeročno predvidljivost za podpiranje naložb v prednostne naloge Evrope, vendar mora biti v sedanjih razmerah, ko se hkrati soočamo z več krizami, prav tako zmožen hitrega prilagajanja spreminjajočim se prednostnim nalogam in nepredvidenim dogodkom ter hitrega doseganja rezultatov na terenu. To je bilo uspešno izvedeno pri vzpostavitvi Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) v okviru naložbenega načrta za Evropo in pri zagotavljanju finančnih sredstev za reševanje nujnih migracijskih, begunskih in varnostnih izzivov.

Večletni finančni okvir (VFO) za obdobje 2014–2020 je bil dogovorjen leta 2013 po finančni in gospodarski krizi ter obremenjenih javnih financah v številnih državah članicah. Zato je bil v sedanjem VFO velik poudarek na naložbah na področjih z dodano vrednostjo EU za spodbujanje rasti in zaposlovanja. VFO je tudi okrepil povezavo med proračunom EU ter ključnimi upravnimi in strukturnimi reformami v državah članicah z uvedbo strogih pogojenosti. Uvedel je pristop k načrtovanju proračuna, ki bolj temelji na uspešnosti, ter poenostavil izvedbene mehanizme za hitro doseganje rezultatov. Inovativne tehnike in instrumenti so okrepili zmogljivost proračuna EU za odzivanje na nove izzive in boljšo uporabo javnih in zasebnih sredstev.

Komisija, ki je začela svoj mandat novembra 2014, je ta okvir okrepila z uspešno uvedbo naložbenega načrta za Evropo, ki ga podpira Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI). Poleg tega bo njena pobuda za proračun, usmerjen v rezultate, zagotovila, da se sredstva dodelijo prednostnim nalogam ter da bo vsak ukrep zelo uspešen in bo prinesel dodano vrednost. Namen pobude za proračun, usmerjen v rezultate, je najti odgovore na štiri ključna vprašanja:

1. Kje porabiti denar EU – kako doseči visoko dodano vrednost EU?

2. Kako porabiti denar EU – kako bolje izkoristiti vsak euro, porabljen iz proračuna EU?

3. Kako je mogoče ustrezno ocenjevati uspešnost proračuna EU?

4. Kako obveščati o proračunu EU – kako državljanom bolje pojasniti, kaj dosega proračun EU?

Komisija v skladu s členom 2 uredbe o VFO v tem dokumentu predstavlja vmesni pregled delovanja VFO ob upoštevanju gospodarskih in širših razmer. Pregledani so bili glavni vidiki izvajanja sedanjega VFO od leta 2014. Za to obdobje so bila značilna tako usklajena prizadevanja za spodbujanje gospodarskega okrevanja kot nujno odzivanje na begunsko krizo in varnostne grožnje.

Finančni sveženj v okviru vmesnega pregleda skupaj s povečanimi odobritvami, predlaganimi v predlogu proračuna za leto 2017 predvsem zaradi migracij, in dodatnimi dodelitvami, ki izhajajo iz tehnične prilagoditve sredstev za kohezijsko politiko, za obdobje 2017–2020 predlaga približno 13 milijard EUR dodatnih sredstev EU za delovna mesta in rast ter migracije in varnost (glej finančno prilogo).

Zaradi migracijskih tokov v letu 2015, ki so bili največji doslej, ter številnih terorističnih napadov v Evropi in po vsem svetu je bil potreben močan in hiter evropski odziv, ki združuje nova zakonodajna, operativna in finančna sredstva. Proračun EU je kot osrednji element tega svežnja orodij pokazal precejšnjo prilagodljivost pri preusmerjanju in zagotavljanju dodatnih sredstev v okviru samega proračuna in pri mobilizaciji dodatnih prispevkov držav članic in drugih donatorjev. Vendar ta prilagodljivost dosega meje veljavnega okvira.

Ker so migracijski in varnostni izzivi posledica geopolitičnih in družbenih dogodkov, ki jih je treba obravnavati dolgoročneje, mora proračun EU še povečati svojo zmogljivost za podpiranje upravljanja migracijskih tokov ter za zaščito in vključevanje beguncev in odpravljanje temeljnih vzrokov migracij. To je eden glavnih namenov svežnja zakonodajnih predlogov, ki spremlja ta pregled in katerega cilja sta zagotoviti dodatna finančna sredstva za migracije in varnost v sedanjem večletnem finančnem okviru ter dodatno povečati prilagodljivost tega okvira pri odzivanju na nepredvidene razmere.

Posledično se predlaga sprememba uredbe o VFO, da se dodatno poveča zmogljivost instrumenta prilagodljivosti in rezerve za nujno pomoč ter da se odstranijo številne omejitve, ki zmanjšujejo uspešnost instrumentov za ponovno uporabo razlik do zgornje meje iz preteklih let. Poleg tega se predlaga oblikovanje krizne rezerve Evropske unije za financiranje odzivanja na krize, kot je sedanja migracijska kriza, ter dogodke s hudimi humanitarnimi in varnostnimi posledicami. Ta rezerva bi se financirala s sproščenimi odobritvami iz vseh razdelkov VFO. To ne bi povečalo skupnih zgornjih mej za obveznosti in plačila iz dogovorjenega večletnega finančnega okvira.

Ključna izziva za Unijo sta še vedno zapolnjevanje vrzeli pri naložbah, ki je posledica finančne in gospodarske krize, ter spodbujanje zaposlovanja, zlasti mladih. Komisija je na podlagi dosedanjega izvrševanja opredelila številne uspešne programe in instrumente, za katere predlaga okrepitev z dodatnimi finančnimi sredstvi. To vključuje zlasti Evropski sklad za strateške naložbe ter Obzorje 2020, instrument za povezovanje Evrope, Erasmus+, COSME in pobudo za zaposlovanje mladih.

Financiranje EU ima močan učinek vzvoda na države članice in zasebne naložbe. To je pomembno tudi na digitalnem področju, ki je ena od desetih prednostnih nalog te Komisije, kjer so bile ugotovljene potrebe po naložbah v visokozmogljivo računalništvo, kibernetsko varnost, digitalne spretnosti in povezljivost. Komisija bo raziskala načine za zadovoljevanje teh potreb po naložbah z združevanjem sredstev EU ter nacionalnih in zasebnih sredstev.

Izboljšanje uspešnosti proračuna pri izvajanju prednostnih nalog EU ne zahteva le ustreznih finančnih sredstev, ampak tudi stroškovno učinkovite mehanizme izvrševanja. Komisija je po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi ocenila, kako so ukrepi, namenjeni poenostavitvi uporabe sredstev EU, uvedeni v okviru sedanje zakonodaje, delovali v praksi, in ugotovila, da so še mogoče dodatne izboljšave. Na podlagi tega skupaj s tem pregledom predlaga ambiciozen pregled splošnih finančnih pravil, ki bi ga spremljale ustrezne spremembe sektorskih finančnih pravil.

V delovnem dokumentu služb Komisije o vmesnem pregledu so dodatno pojasnjeni vsi vidiki, ki so obravnavni v tem sporočilu. Vsebuje tudi srednjeročno napoved plačil, ki vključuje napoved potreb po plačilih do leta 2020, pri čemer so upoštevani tudi predlogi, ki spremljajo ta pregled. V dokumentu je ugotovljeno, da bi sedanje zgornje meje plačil ravno zadoščale: potem ko je v letu 2014 prišlo do dotlej največjega zaostanka, bi zamuda pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov omogočila velike razlike do zgornje meje pri plačilih v letih 2016 in 2017, preden bi se proti koncu obdobja potreba po plačilih močno povečala.

Vmesni pregled spremljajo naslednji zakonodajni predlogi: