Tri prednostna področja, in sicer „oblikovanje varnih in gladko prehodnih trgovinskih poti“, „spodbujanje obvladovanja tveganja in boja proti goljufijam“ ter „vlaganje v modernizacijo carine v regiji“, so bila dogovorjena na seminarjih na visoki ravni o carinskem sodelovanju na vzhodni meji EU, ki so potekali 14. in 15. aprila 2011 v Budimpešti ter 20. in 21. oktobra 2011 v Krakovu, in opredeljena v sklepih Sveta o carinskem sodelovanju z vzhodnimi sosednjimi državami (sprejeti na seji Sveta v Bruslju, 5. decembra 2011).

Namen tega dokumenta je, da oceni napredek, dosežen na prednostnih področjih, ki jih je Svet Evropske unije opredelil v okviru „sklepov Sveta o napredku v okviru carinskega sodelovanja z vzhodnimi sosednjimi državami“ (v nadaljnjem besedilu: sklepi Sveta), ki so bili sprejeti na seji Sveta za ekonomske in finančne zadeve 28. januarja 2014 v Bruslju.

Odnosi z Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino so novo raven dosegli leta 2014 s podpisom pridružitvenih sporazumov/poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini. Cilj teh sporazumov je postopno politično združevanje držav in gospodarsko povezovanje z EU z izvajanjem reform in zavez. Politično dogajanje v regiji, tj. konflikt v Ukrajini in napetosti med EU in Rusijo, ter nastanek in širitev Evrazijske gospodarske unije so vplivali na stopnjo sodelovanja EU z državami v regiji.

Poleg tega je Svet pozval Komisijo, naj skupaj z državami članicami oceni napredek, dosežen na prednostnih področjih carinskega sodelovanja z vzhodnimi sosednjimi državami, pri tem pa upošteva tudi pobude in najboljše prakse držav članic. Komisija je bila tudi pozvana, naj Svetu poroča o napredku, da bi na podlagi teh ukrepov predlagal nadaljnje ukrepanje do konca leta 2015.

7.še naprej tesno spremljali napredek, dosežen na navedenih področjih, in dialog med EU in vzhodnimi sosednjimi državami na seminarjih na visoki ravni o carinskem sodelovanju na vzhodni meji EU in/ali drugih namenskih carinskih forumih, da se zagotovi ustreznost izvedenih ukrepov ter uskladi in prilagodi zagotovljena pomoč.

6.razmislili o pripravi in sprejetju strateških okvirov in ustanovitvi delovnih skupin za carinsko sodelovanje z Armenijo, Azerbajdžanom, Belorusijo in Gruzijo ter nadaljevali sodelovanje z Rusijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino na podlagi zadevnih strateških okvirov;

4.nadaljevali razprave z ruskimi carinskimi organi o oceni pilotnega projekta za izmenjavo informacij in o mehanizmu zgodnjega obveščanja, ki bi služil predhodnemu obveščanju o razmerah, ki bi lahko ovirale trgovinske tokove med EU in Rusijo, in predlaganju praktičnih rešitev;

s celovitim izkoriščanjem možnosti, ki jih ponujajo obstoječi in prihodnji finančni instrumenti EU, da bi financirali opremo, projekte tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, usposabljanje carinskih uradnikov ter izmenjavo izkušenj in najboljših praks;

z ugotavljanjem razlik v carinski zakonodaji in postopkih, zlasti na najpomembnejših področjih, kot so carinske deklaracije, tranzit, carinsko vrednotenje, izvor blaga, uvrstitev blaga, obvladovanje tveganja in dovoljenja, ki jih izdajo carinski organi, da bi razvili in izvajali načrte prilagajanja, pri tem pa kot orodje uporabljali pregledani sklop carinskih smernic EU in primere dobre prakse;

s krepitvijo operativnega sodelovanja, organiziranjem dodatnih skupnih carinskih operacij, ki vključujejo vzhodne sosednje države in temeljijo na najboljših praksah in priporočilih, med drugim s strani skupne carinske operacije ROMOLUK (2013);

s prizadevanji za zagotavljanje ustreznega in preglednega delovanja Konvencije TIR iz leta 1975 in ustvarjanjem ugodnih pogojev za tranzitne operacije na vzhodni meji EU;

s spodbujanjem in pomočjo vzhodnim sosednjim državam, da bi upoštevale glavne korake za pristop h konvencijama o skupnem tranzitnem postopku in poenostavitvi formalnosti pri blagovni menjavi, vključno z vzpostavitvijo projektne skupine, izvedbo analize vrzeli, pripravo časovnega načrta, zagotavljanjem usposabljanja za carinske uradnike in informacij za podjetja ter raziskovanjem instrumentov finančne podpore;

z določitvijo pogojev, vključno z zahtevami glede varstva podatkov, in začetkom pilotnih projektov o izmenjavi predhodnih carinskih informacij med državami članicami in vzhodnimi sosednjimi državami, kar bi prispevalo k bolj usmerjenemu nadzoru in olajševanju trgovine;

Boj proti tihotapljenju cigaret in drugim oblikam nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki še naprej ostaja pomembna prednostna naloga EU v zvezi z vzhodnimi sosedami. Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami dejavno izvaja akcijski načrt sporočila o krepitvi boja proti tihotapljenju cigaret in drugim oblikam nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki.

Konvencija o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (PEM) kot območje akumulacije proizvodnih procesov z EU in drugimi pogodbenicami PEM spodbuja regionalno gospodarsko povezovanje za trgovino z blagom. Republika Moldavija je Konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu ratificirala 28. maja 2015, pogodbenica Konvencije pa je postala 1. septembra 2015. Gruzija je za pristop h Konvenciji zaprosila oktobra 2015. Ukrajina je Komisijo obvestila o notranjih razpravah v zvezi z njenim pristopom h Konvenciji. Na temo pravil o poreklu je bilo v letih 2014 in 2015 za te tri države organiziranih več seminarjev (v Kijevu 5. junija 2014, v Chisinau 3. novembra 2014 in v Tbilisiju 17. marca 2015).

Seminarji o Konvenciji o skupnem tranzitu so v Varšavi potekali septembra 2013, v Kijevu aprila 2015 in v Tbilisiju junija 2015. Ti seminarji so bili dopolnjeni s študijskimi obiski v državah članicah. Gruzija, Republika Moldavija in Ukrajina imajo status neuradnega opazovalca v delovni skupini EU-EFTA za „skupni tranzit in poenostavitev formalnosti pri blagovni menjavi“, v kateri redno poročajo o napredku.

Prihodnji pristopi vzhodnih sosed k skupnemu tranzitnemu postopku bi pomenili pomemben korak naprej za regionalno povezovanje tranzitnih sistemov. Zagotovili bi poenostavitve, pospešili mejne kontrole in izboljšali obvladovanja tveganja. V Ukrajini se je januarja 2015 začel izvajati kratkoročni tranzitni projekt z namenom, da se zagotovi podpora in svetovanje državnim davčnim službam pri njihovih pripravah za pristop h Konvenciji. Na podlagi tega je bil priporočen tudi projekt tesnega medinstitucionalnega sodelovanja. Za Republiko Moldavijo se pripravlja dokumentacija za projekt tesnega medinstitucionalnega sodelovanja za uskladitev z NCTS.

Da bi se izboljšalo obvladovanje tveganj in olajšala trgovina med EU in njenimi vzhodnimi sosedami, je bilo sklenjeno, da se začne izvajati pilotni projekt z Moldavijo in Ukrajino o pošiljanju podatkov o tranzitu v te države z namenom izvajanja projekta v letu 2016.

Razvoj koncepta pooblaščenega gospodarskega subjekta v skladu z zakonodajo EU je ena od zavez, ki so jih Gruzija, Republika Moldavija in Ukrajina sprejele v novih pridružitvenih sporazumih. Trenutno je poudarek na primerjalni analizi zadevnih zakonodaj pooblaščenih gospodarskih subjektov, ki jih izvajajo strokovnjaki Komisije in držav članic. Izkušnje in najboljše prakse se bodo izmenjavale z omogočanjem udeležbe na srečanjih mreže pooblaščenih gospodarskih subjektov in izvajanjem študijskih obiskov v državah članicah EU.

Na carinsko sodelovanje z Ukrajino sta vplivala politično dogajanje v državi in organizacijski razvoj v ukrajinski carinski upravi. V tem obdobju so se izvajali projekti, ki jih podpirajo Komisija in države članice in pri katerih je prišlo do določenega napredka.

Z novimi sporazumi so bili ustanovljeni carinski pododbori, ki jim je zaupana pristojnost odločanja, da bi spremljali zbliževanje zakonodaje in postopkov v skladu z zavezami iz poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini. Namen teh pododborov je doseči visoko stopnjo sodelovanja in zbliževanja predpisov med pogodbenicami. Glede na rezultate prvih sej odbora z Gruzijo in Republiko Moldavijo (marec/maj 2015) sta obe državi na dobri poti pri izpolnjevanju carinskih obveznosti v dogovorjenih rokih v okviru novega sporazuma.

Carinsko sodelovanje z Republiko Moldavijo, Ukrajino in Gruzijo temelji na strateških virih, ki so bili z Republiko Moldavijo sprejeti oktobra 2011, z Ukrajino maja 2012, z Gruzijo pa podpisani marca 2015. Praktično izvajanje medsebojno dogovorjenih dejavnosti in podpora so bili organizirani v okviru programa Carina 2020. Za zagotovitev strateške vizije poteka reden carinski dialog.

Sodelovanje z Gruzijo in Republiko Moldavijo se je izboljšalo od začasne uporabe pridružitvenega sporazuma /poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini od 1. septembra 2014, za Ukrajino pa je bila začasna uporaba tega dela sporazuma preložena na konec leta 2015.

Na podlagi dobrih izkušenj iz prejšnje skupne carinske operacije (ROMOLUK I), v kateri sta sodelovali Republika Moldaviji in Ukrajina, je OLAF v letu 2015 organiziral drugo skupno carinsko operacijo (ROMOLUK II) v zvezi s tihotapljenjem cigaret.

Bistvenega pomena je pomoč EU za Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino, da se podpre izvajanje pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini in se izboljšajo carinske zmogljivosti vzhodnih partneric. Misija EU za pomoč na meji med Moldavijo in Ukrajino (EUBAM) je zagotovila dragoceno pomoč na področju carinske zakonodaje in prakse, vključno s področjem boja proti goljufijam.

3.2.Carinsko sodelovanje z Belorusijo

V znak priznavanja številnih pozitivnih ukrepov Belorusije od leta 2014, ki so pripeljali do izboljšanja odnosov med EU in Belorusijo, je Svet 15. februarja 2016 sklenil, da odpravi najbolj omejevalne ukrepe proti Belorusiji in pospeši izvajanje seznama konkretnih ukrepov za krepitev kritično naravnane politike EU do Belorusije. Ta seznam ukrepov je Coreper potrdil januarja 2015 in vključuje dejavnosti na področju carine.

V tem okviru je Komisija predlagala, da se ponovno vzpostavijo strokovni stiki.

EU je prav tako financirala projekte v okviru programa vzhodnega partnerstva.

3.3.Carinsko sodelovanje z Rusijo

Trenutna politična kriza ter carinske in trgovinske ovire vplivajo na sodelovanje. Rusija izvaja omejitve, ki imajo negativen učinek na subjekte EU:

– od julija 2013 je Rusija geografsko območje uporabe Konvencije TIR omejila na nekaj mejnih prehodov na meji med EU in Rusijo in zahtevala dodatna (nacionalna) jamstva za blago v tranzitu preko Rusije. Te motnje se še vedno dogajajo;

– za več mesecev v letu 2014 so ruski mejni organi uvedli tudi okrepljene nadzorne ukrepe za litovske cestne prevoznike, ki so prav tako privedli do motenj;

– od septembra 2014 prihaja do prekinitev tranzita preko Rusije med EU in državami osrednje Azije in južnega Kavkaza zaradi prepovedi uvoza, ki jo je Rusija uvedla za kmetijsko-živilske proizvode EU v odziv na sankcije EU zaradi ruskega posega v Ukrajini.

Strateški okvir za carinsko sodelovanje, ki je bil potrjen novembra 2010, je zagotovil splošne usmeritve za sodelovanje. Toda izvajanje je bilo še vedno zelo omejeno. Mehanizem zgodnjega opozarjanja ni bil spremljan in skupno vrednotenje pilotnega projekta za izmenjavo informacij ni bilo zaključeno. Kljub temu je bil konec leta 2015 pripravljen nov načrt za izvajanje strateškega okvira, dogovorjen pa je bil v začetku leta 2016.

3.4.Tristranski pogovori med Evropsko unijo, Rusijo in Ukrajino

Pogovori, na katerih so se obravnavali ruski pomisleki glede izvajanja poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini med EU in Ukrajino, so se med EU in Rusijo neuradno začeli novembra 2013, pred podpisom pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini (27. junija 2014); ti pogovori so bili na Ukrajino razširjeni junija 2014.

Minska deklaracija, ki jo je normandijska četverica podpisala 12. februarja 2015 in ki zadeva širše vprašanje ukrajinske krize, se nanaša na tristranske pogovore o pridružitvenem sporazumu/poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini in omenja, da je njihov namen „najti praktične rešitve za pomisleke, ki jih je Rusija izrazila v zvezi z izvajanjem poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini“.

V zvezi s carinskimi zadevami Rusija ni mogla dokazati, kako bi lahko določbe poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini povzročile povečanje tveganja goljufij v dvostranski trgovini med Ukrajino in Rusijo in zakaj kakršnih koli pomislekov v zvezi z morebitnimi goljufijami ni mogoče obravnavati v okviru obstoječih dvostranskih sporazumov in okvirov carinskega sodelovanja (npr. med Ukrajino in Rusijo, med EU in Rusijo ter med EU in Ukrajino).

Rusija je s 1. januarjem 2016 začasno ukinila trgovinske preferenciale Skupnosti neodvisnih držav (SND) za Ukrajino. Rusija je prav tako prepovedala uvoz kmetijskih proizvodov iz Ukrajine in uvedla dodatne sankcije z omejitvami za tranzit iz Ukrajine v Kazahstan preko Rusije. Posledično je tudi Ukrajina uvedla omejitve uvoza in tranzita za rusko blago.

3.5.Evrazijska gospodarska unija