KAZALO

UVOD… 2

PRIPRAVA PROGRAMA „CIVILNO PRAVOSODJE“ 2

CILJI PROGRAMA 3

RAZLIČNE MOŽNOSTI UKREPANJA V OKVIRU PROGRAMA 4

UPRAVLJANJE PROGRAMA 5

POBUDE KOMISIJE 11

POSEBNI PROJEKTI 12

POSEBNI PROJEKTI NA PODROČJU KONKURENČNEGA PRAVA 20

DONACIJE ZA POSLOVANJE 21

SKLEPNE UGOTOVITVE IN PRIPOROČILA 23

UVOD

Sklep[1] Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. septembra 2007, s katerim se vzpostavlja poseben program „Civilno pravosodje“, določa, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najkasneje do 31. marca 2011 predloži vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kakovostnih in količinskih vidikih izvajanja tega programa.

Komisija s tem poročilom izpolnjuje to obveznost. V njem opisuje napredek programa od njegovega sprejetja septembra 2007 in predstavlja povzetek glavnih dosežkov.

Prve dejavnosti, financirane v okviru programa, so se začele šele pred slabimi tremi leti. Le nekaj jih je že končanih. Zato bo poudarek predvsem na strukturi in upravljanju programa.

V poročilu se obravnavajo tudi nekatera vprašanja, na katerih bo temeljila priprava prihodnjega obdobja finančnega okvira.

Predlagano vrednotenje temelji predvsem na:

- statističnih in proračunskih podatkih, ki jih ima Komisija, ter izkušnjah, ki jih je pridobila iz prejšnjega programa financiranja;

- statističnih in proračunskih podatkih ter vtisih o učinkovitosti programa pri podpori političnim dejavnostim Komisije;

- analizi delovanja programa;

- izmenjavi zamisli na neuradnem srečanju z večino predstavnikov držav članic v upravljalnem odboru, ki je bilo v celoti posvečeno temu vrednotenju. Srečanje je bilo v Bruslju 11. januarja 2011.

Komisija bo najkasneje do 31. decembra 2014 predložila tudi končno poročilo o vrednotenju programa, v katerem bo na podlagi kazalnikov uspešnosti ugotovila, ali so bili cilji programa doseženi.

PRIPRAVA PROGRAMA „CIVILNO PRAVOSODJE“

Ta program sledi nekdanjim programom Grotius (1996–2000), Grotius civil (2001) in Schuman (1999–2001) ter za obdobje 2002–2006 splošnemu okviru Skupnosti za dejavnosti, vzpostavljenemu zaradi lažjega izvajanja pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah.

Namen programa Grotius je bil olajšati pravosodno sodelovanje med državami članicami s spodbujanjem medsebojnega poznavanja pravnih in pravosodnih sistemov. Namenjen je bil pravosodnim delavcem, uporabljal pa se je za financiranje usposabljanj, izmenjav in pripravništev, za organizacijo srečanj, študij in raziskav ter za pretok podatkov.

Cilj projekta Robert Schuman, ki se je izvajal med letoma 1999 in 2001, je bil spodbujati in podpirati pobude za boljše poznavanje prava Skupnosti v pravnih poklicih držav članic. Njegov glavni cilj je bil postopno izboljšati izvajanje prava Skupnosti v vsej Uniji.

Komisija je nato predlagala oblikovanje novega okvirnega programa za pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah za obdobje 2002–2006. Svet je ta novi program sprejel spomladi 2002. Poudarek je bil predvsem na ukrepih, ki so dali konkretnejše rezultate, ter na potrebi po tesnejši povezavi s cilji programa in prednostnimi nalogami, ki so bili navedeni v sklepih Evropskega sveta, sprejetih v Tampereju. Glavna novost programa je bila možnost financiranja dejavnosti nevladnih organizacij in ukrepov, ki so se izvajali na pobudo Komisije.

Komisija je 6. aprila 2005 objavila Sporočilo Svetu in Evropskemu parlamentu o vzpostavitvi okvirnega programa Temeljne pravice in pravosodje za obdobje 2007–2013. Sporočilo je vsebovalo štiri predloge sklepov, med katerimi sta bila predloga sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa „Kazensko pravosodje“ ter sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa „Civilno pravosodje“.

Namen teh programov je vzpostavitev evropskega območja pravice, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodnih odločb, sodelovanju pravosodnih organov v civilnih ali kazenskih zadevah in krepitvi zaupanja. Njun namen je tudi olajšati dostop do pravnega varstva in posledično olajšati življenje Evropejcev ter vključiti zainteresirane strani in civilno družbo v razpravo o pravosodju.

Programa „Kazensko pravosodje“ in „Civilno pravosodje“ sta različna, zlasti ker temeljita na različnih pravnih podlagah (prvi na členu 31 PEU in drugi na členu 61 PES), vendar sta metodi upravljanja obeh programov podobni, zaradi česar je mogoče ohraniti določeno skladnost celote.

Program „Civilno pravosodje“ je bil sprejet šele pozno v postopku soodločanja konec septembra 2007, kar je povzročilo zamude pri objavi razpisov za zbiranje predlogov in pri izbiri projektov, ki pa so zdaj v celoti odpravljene.

CILJI PROGRAMA

Glavni cilj programa je financirati ukrepe za spodbujanje pravosodnega sodelovanja, da bi prispevali k oblikovanju dejanskega evropskega območja pravice v civilnih zadevah. Natančneje je namen teh ukrepov:

- spodbujati pravosodno sodelovanje s ciljem prispevati k oblikovanju dejanskega evropskega območja pravice v civilnih zadevah;

- spodbujati odpravo ovir za dobro delovanje čezmejnih civilnih postopkov v državah članicah;

- izboljšati vsakodnevno življenje posameznikov in podjetij tako, da se jim omogoči uveljavljanje pravic po vsej Evropski uniji, zlasti s pospeševanjem dostopa do pravnega varstva;

- izboljšati stike, izmenjavo informacij in povezovanje v mreže med pravnimi, pravosodnimi in upravnimi organi ter pravnimi poklici, tudi s podporo pravosodnemu usposabljanju, s ciljem boljšega medsebojnega razumevanja med omenjenimi organi in strokovnjaki.

Vsako leto se objavijo nov delovni program in novi razpisi za zbiranje predlogov. V njih so podrobno predstavljene prednostne naloge v danem letu v zvezi z razpisi za zbiranje predlogov ter vse faze izbirnega postopka:

- kljub temu leta 2007 ni bila opredeljena nobena posebna prednostna naloga;

- v letih 2008 in 2009 je bila za splošno prednostno nalogo programa za donacije za ukrepe določena vzpostavitev e-pravosodja;

- za leto 2010 je bilo za splošno prednostno nalogo znova določeno e-pravosodje, poleg tega pa tudi usposabljanje pravosodnih delavcev;

- za leto 2011 pa je bilo določenih več prednostnih nalog.

Z opredelitvijo natančno določenih prednostnih nalog se lahko učinkovitost programa le še izboljša. Vendar pa so prednostne naloge le okvirne: v letnih delovnih programih je določeno, da inovativni projekti, ki ne spadajo na področja, opredeljena kot prednostne naloge, ne bodo kaznovani. Povedano drugače, prednostne naloge so precej teoretične.

V letnih delovnih programih so določene tudi stopnje sofinanciranja Skupnosti ter najnižji in najvišji pragi, med katerimi je to financiranje mogoče odobriti.

Stopnja sofinanciranja je bila vsako leto določena na 80 % upravičenih stroškov, medtem ko je bila ta stopnja v prejšnjem programu le 60 %. Vendar pa sta se od leta 2009 praga 50 000 in 200 000 EUR zvišala na 75 000 in 500 000 EUR.

Program je med drugim namenjen pravosodnim delavcem, nacionalnim organom in državljanom Unije na splošno.

Ta program je odprt za institucije in javne ali zasebne organizacije, vključno s strokovnimi organizacijami, univerzami, raziskovalnimi inštituti in inštituti za pravno in pravosodno usposabljanje pravosodnih delavcev, ter za mednarodne organizacije in nevladne organizacije držav članic.

Pri programu lahko sodelujejo države članice, razen Danske. Države pristopnice, države kandidatke in države zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces, lahko pri programu sodelujejo pod določenimi pogoji.

RAZLIČNE MOŽNOSTI UKREPANJA V OKVIRU PROGRAMA

V okviru programa so mogoči različni načini ukrepanja, med katerimi so:

- Ukrepi na pobudo Komisije

Gre za posebne ukrepe, ki jih sproži Komisija, kot so študije in raziskave, javnomnenjske raziskave in statistični pregledi, oblikovanje kazalnikov in skupnih metodologij, zbiranje, razvijanje in razširjanje podatkov in statistik, seminarji, konference in srečanja strokovnjakov, organizacija javnih kampanj in dogodkov, oblikovanje in vzdrževanje spletnih strani, priprava in razširjanje informativnega gradiva, podpora pri vzpostavljanju in upravljanju mrež nacionalnih strokovnjakov, dejavnosti analiz, spremljanje in vrednotenje.

Komisija te ukrepe izvaja na podlagi javnih naročil.

- Posebni projekti

Gre za posebne nadnacionalne projekte v interesu Skupnosti, ki jih predložijo organi oblasti ali drugi organi države članice, mednarodna ali nevladna organizacija, v vsakem primeru pa v njih sodelujeta najmanj dve državi članici ali vsaj ena država članica in še ena država, ki je lahko država pristopnica ali država kandidatka.

Pri ukrepih programa lahko sodelujejo naslednje države: države pristopnice, države kandidatke in države zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces v skladu s pogoji iz pridružitvenih sporazumov ali njihovih dodatnih protokolov, ki se nanašajo na sodelovanje v programih Skupnosti, ki so ali bodo sklenjeni s temi državami. Ob predložitvi tega poročila nobena tretja država ni izpolnjevala potrebnih pogojev za sodelovanje pri programu.

OPOMBA: Vsako leto se financiranju posebnih projektov, povezanih z usposabljanjem pravosodnih delavcev na področju evropskega konkurenčnega prava, nameni 800 000 EUR. Za to dejavnost se objavijo ločeni razpisi za zbiranje predlogov.

- Donacije za poslovanje

V okviru programa se lahko financirajo dejavnosti nevladnih organizacij ali drugih subjektov, ki si prizadevajo za cilj v splošnem evropskem interesu v skladu s splošnimi cilji programa pod pogoji iz letnih delovnih programov.

V nadaljevanju bomo videli, da je nekoliko zapleteno besedilo te določbe povzročilo nekaj težav.

- Organizacije, omenjene v pravni podlagi

V programu so predvidene donacije za poslovanje za sofinanciranje izdatkov, povezanih s stalnim delovnim programom evropske mreže svetov za pravosodje in mreže predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije, kolikor izhajajo iz prizadevanj za cilj, ki je v splošnem evropskem interesu.

- Evropska pravosodna mreža

Program je namenjen tudi pospeševanju delovanja Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, ki je bila ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES.

UPRAVLJANJE PROGRAMA

- Finančna sredstva

Finančni okvir v milijonih eurov je naslednji:

|2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |Skupaj | |Civilno pravosodje |14,4 |14,7 |15,3 |15,8 |16,0 |16,5 |17,1 |109,3 | |Ustrezna proračunska vrstica je 18 06 07.

Program „Civilno pravosodje“ je upravičen do precej višjih finančnih donacij kot prejšnji program. V spodnji preglednici je prikazana razlika med donacijami za program pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah (pet let) in donacijami za sedanji program (prvih pet let). Vseeno ne smemo pozabiti, da sedanji program obsega izdatke, povezane z delovanjem Evropske pravosodne mreže in posebnimi ukrepi na področju konkurence (800 000 EUR na leto), ki ga upravlja Generalni direktorat za konkurenco.

[pic]

Zeleno: Civilno pravosodje 2007–2011

Rdeče: Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah 2002–2006

Graf na naslednji strani prikazuje razdelitev razpoložljivih proračunskih sredstev med različne dejavnosti, predvidene v programu, po posameznih letih.

Ugotovimo lahko, da je znesek odobrenih proračunskih sredstev za donacije za ukrepe (posebni nadnacionalni projekti), ki so jedro programa, zelo skromen.

RAZDELITEV RAZPOLOŽLJIVIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV PO VRSTAH DEJAVNOSTI

[pic]

Modro: Ukrepi na pobudo Komisije

Rdeče: Donacije za ukrepe

Zeleno: Donacije za ukrepe: konkurenca

Vijoličasto: Donacije za poslovanje

Nebesno modro: Donacije za poslovanje organizacij, omenjenih v pravni podlagi

Oranžno: Mreža

- Življenjski cikel projekta

Kot veliko evropskih programov tudi program „Civilno pravosodje“ poteka po opredeljenem ciklu, vsaj kar zadeva več let trajajoči del „posebni projekti“. Cikel se prvo leto začne z letnim delovnim programom.

Komisija ta delovni program sprejme ob pomoči odbora programa po upravljavskem postopku. Vsi predstavniki držav članic so na neuradnem srečanju 11. januarja 2011 izrazili željo, da bi bili bolj udeleženi pri sprejetju odločitve o delovnem programu, ki velja kot sklep o financiranju, in pri izbiri projektov, čeprav odbor na tem področju izraža mnenje le po svetovalnem postopku.

Delovnemu programu sledijo razpisi za zbiranje predlogov, izbira najprimernejših projektov, podpis sporazumov in prva izplačila. V drugem letu sledi izvajanje projektov. Po končanem obdobju delovanja (največ dve leti) imajo predlagatelji projektov še tri mesece za predložitev končnega poročila in računovodskih izkazov. Povedano drugače, za razpis, objavljen leta n, so končna plačila izvedena leta n + 2 in celo leta n + 3.

Vsebina razpisov se prilagodi vsako leto, da se upoštevajo po eni strani nove prednostne naloge, omenjene v letnem delovnem programu (povezane z napredovanjem dela Skupnosti na področju civilnega pravosodja), in po drugi strani izkušnje iz preteklih let.

Različne faze izbirnega postopka, ki se lahko zdi zelo dolg, ker je od objave razpisa do podpisa sporazumov o donaciji potrebnih skoraj osem mesecev, so opisane v nadaljevanju.

Vloge morajo prispeti najpozneje na datum, naveden v razpisu za zbiranje predlogov. Kandidati morajo od leta 2008 izpolniti obrazec in priložiti vse potrebne dokumente prek informacijskega sistema Priamos.

Z uporabo tega sistema je predvsem mogoče preprečiti prirejanje dokumentacije v papirni obliki (npr. več ocenjevalcev lahko dela hkrati), izgubo dokumentacije in ugovore glede datuma prejema.

Notranji izbirni odbor, ki ga sestavljajo uradniki Komisije, preuči predloge, tako da zaporedoma preveri:

- merila za izključitev in upravičenost,

- merila za izbiro in

- merila za dodelitev (ocena v pravem pomenu besede).

Ta različna merila so podrobno opredeljena v razpisih za zbiranje predlogov, katerih primer je v Prilogi št. 2 (delovni program in razpis za zbiranje predlogov za leto 2010).

Če predlogi izpolnjujejo merila za upravičenost in izbiro, jih odbor oceni glede na različna merila za dodelitev.

Odbor upravičene predloge razvrsti glede na dobljene ocene in v okviru razpoložljivih proračunskih sredstev navede tiste, katerih izbiro priporoča.

Svetovalni odbor, predviden v temeljnem sklepu, se sestane, da bi razpravljal o zgoraj omenjenem predlogu. Do zdaj je odbor v okviru razpisov za zbiranje predlogov za leta 2007, 2008, 2009 in 2010 izdal soglasno pozitivno mnenje o predloženih predlogih.

Lahko se zgodi, da se namesto srečanja opravi pisni postopek.

Komisija sprejme seznam predlogov, izbranih za sofinanciranje („Award decision“). Ta seznam je dopolnjen z najvišjimi zneski za vsako donacijo. Ti zneski se lahko spremenijo, če proračuni, ki jih predložijo kandidati, niso v celoti upravičeni ali pravilno predstavljeni.

Ko je proračun, ki je v celoti upravičen, predložen Komisiji, se odobrijo potrebna proračunska sredstva, morebitnemu upravičencu pa se predloži sporazum o donaciji. Ko stranki podpišeta ta sporazum, se ukrep lahko začne izvajati, izplača pa se prva tranša financiranja, ki zdaj znaša 70 %.

Ukrepi navadno trajajo od 12 do 24 mesecev od prvega dne v mesecu, ki sledi datumu, ko zadnja od obeh strank podpiše sporazum o donaciji, ali od drugega datuma, ki ga izbere upravičenec, če je to primerno.

Projekt med celotnim obdobjem delovanja spremlja uradnik Komisije, ki obravnava vsa vprašanja, ki jih postavlja upravičenec.

Večina vprašanj, ki jih upravičenci postavijo med izvajanjem svojega projekta, je povezanih s proračunom (zvišanje nekaterih stroškov ali prilagoditev stroškov med različnimi postavkami).

Pogosto se zgodi, da želijo upravičenci podaljšati trajanje projekta, ker niso uspeli izvesti vseh predvidenih ukrepov ali ker so imeli težave pri organizaciji konferenc/seminarjev ali zbiranju vseh udeležencev/sodelujočih na določen datum.

Včasih se eden od partnerjev, povezanih s projektom, odloči izstopiti iz projekta in tako ogrozi njegovo izvajanje.

Sprememba osebja (bolezen, porodniški dopust itd.) je še ena težava, s katero se pogosto spopadajo vodje projektov.

Nato mora upravičenec Komisiji v treh mesecih od konca izvajanja ukrepa predložiti končno poročilo (o tehničnih in finančnih vidikih) skupaj z zahtevo za končno plačilo.

Preostali znesek se izplača v 45 dneh, potem ko Komisija odobri te dokumente.

Preverjanje projektov se izvaja v več fazah:

Finančne službe Komisije med izbirnim postopkom preverijo, ali so proračuni upravičeni in pravilno predstavljeni. Če niso, prosijo kandidate, naj te napake popravijo, sporazum o donaciji pa se predlaga le, če je dosežen dogovor o proračunskih vidikih.

Uradnik Komisije se lahko med trajanjem projektov udeležuje dejavnosti, kot so konference in seminarji. V zameno upravičencu ni treba pripraviti vmesnega poročila.

Po koncu projekta se preostali znesek upravičencu izplača, šele ko Komisija odobri končno poročilo ne glede na to, ali gre za vsebinske ali finančne vidike.

Finančne službe preučijo predvsem dokazila (račune itd.), priložena poročilu, in sicer po metodi „vzorčenja“.

POBUDE KOMISIJE

V obravnavanem obdobju so se na pobudo Komisije začeli naslednji ukrepi:

- Vzdrževanje spletnih mest in zbirk podatkov, ki so bile že ustvarjene v okviru prejšnjega programa:

Evropski pravosodni atlas je orodje informacijske tehnologije v obliki zbirke podatkov, ki je dostopna prek spleta in je na voljo v vseh uradnih jezikih Evropske unije. Njegov cilj je zagotoviti uporabnikom prijazen dostop do informacij o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah.

Atlas strokovnjakom in državljanom omogoča, da zlahka ugotovijo, na katere pristojne organe se morajo v določenem primeru obrniti, predvsem za:

- iskanje krajevno pristojnih sodišč,

- vročanje listin,

- izvajanje dokazov,

- izvrševanje sodnih odločb in

- druga različna vprašanja.

Poleg tega bodo ustrezni postopki čim bolj enostavni, saj bo imel uporabnik dostop do orodja informacijske tehnologije, ki temelji na različnih obrazcih, ki jih je treba izpolniti v okviru uporabe različnih pravnih aktov.

JURE je zbirka podatkov, ki jo je razvila Evropska komisija ter združuje informacije o sodni praksi Sodišča Evropske unije in sodišč držav članic v zvezi z razlago Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah ter Bruseljske konvencije iz leta 1968 in Luganske konvencije iz leta 1988.

To je močan iskalnik, ki je bil najprej predviden za lažji dostop do popolnih in redno posodobljenih informacij. Te informacije so brezplačno dostopne vsem, tudi pravosodnim delavcem v vsej Uniji.

Povzetki sodb v tej zbirki podatkov so na voljo v nemščini, angleščini in francoščini ter v jeziku izvirnika sodne odločbe.

JURE se stalno posodablja s prispevki, ki jih zagotavljajo strokovnjaki v pravosodnem sektorju in ki jih pregleda Evropska komisija.

- Študije

Komisija je v okviru programa „Civilno pravosodje“ financirala več študij, med drugim naslednje:

Švicarskemu inštitutu za primerjalno pravo (Institut suisse de droit comparé) je zaupala pripravo študije o izvajanju tuje zakonodaje s strani sodišč in nepravosodnih organov. Ta študija naj bi pomagala ugotoviti, ali je zaželen skupni pristop k tej temi na evropski ravni, in če je, katere ukrepe je mogoče izvesti.

V študiji o posvojitvah so predstavljeni zakonodaja, postopki in prakse na tem področju v 27 državah članicah ter težave, s katerimi se morda srečujejo evropski državljani, ki želijo izvesti mednarodno posvojitev. V tej študiji bo predvidena možnost oblikovanja evropskega postopka, ki se bo uporabljal v teh primerih.

Avtorji študije o pravni pomoči se bodo ukvarjali z izvajanjem direktive iz leta 2003 o tej temi in Haaške konvencije iz leta 1980.

Druga študija, ki se zdaj izvaja, bo morala pomagati pri pripravi poročila, ki ga mora Komisija pripraviti v skladu z določbami Uredbe Rim I o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja.

Nazadnje je bila Komisiji predložena študija o izterjavi čezmejnih dolgov, na podlagi katere naj bi Komisija pripravila predlog o uvedbi „European freezing order“ (evropski nalog za začasno zavarovanje premoženja).

- Promocijske in informacijske dejavnosti

„Evropski dan civilnega sodstva“, ki ga Komisija 25. oktobra vsako leto organizira v sodelovanju s Svetom Evrope, javnosti omogoča, da se seznani z delovanjem civilnega sodstva in da posledično lažje dostopa do sodišč. Od leta 2007 to pobudo spremlja podelitev nagrade „kristalna tehtnica pravice“.

- Konference

Komisija in Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu sta na primer januarja 2009 organizirali skupno konferenco o družinskem pravu.

POSEBNI PROJEKTI

V letih 2007–2010 je prispelo 158 predlogov posebnih nadnacionalnih projektov, od katerih jih je bilo izbranih 86, 72 pa jih je bilo zavrnjenih.

[pic]

Modro: Izbrani predlogi

Rdeče: Zavrnjeni predlogi

Ti projekti pokrivajo številne teme, s katerimi se je bilo mogoče lotiti skoraj vseh področij civilnega pravosodja. Najpogosteje obravnavani temi sta mediacija in e-pravosodje.

- Razdelitev po vrsti upravičencev:

Spodnja preglednica podrobno prikazuje razdelitev izbranih projektov po vrsti upravičencev.

[pic]

Modro: Uprava

Rdeče: Univerze

Zeleno: Združenja

- Geografska razdelitev

Organizacije iz 19 držav članic od 26, ki sodelujejo v programu (Danska ne sodeluje), so predložile predloge posebnih projektov, izbran pa je bil vsaj en njihov predlog.

Vse države članice, razen Danske in Cipra, so bile vsaj enkrat vključene v projekt bodisi kot vodja projekta bodisi kot partner.

Zato je treba to geografsko ravnotežje razčleniti: organizacije iz samo petih držav (Nemčija, Italija, Španija, Belgija in Francija) so predložile malo več kot dve tretjini predlogov, prejetih leta 2007, in izbranih predlogov. Organizacije iz teh držav so tudi tiste, ki so najpogosteje partnerke pri projektih, ki jih vodijo drugi.

Od začetka programa so na vseh ravneh sodelovanja najbolje zastopane nemške organizacije. V okviru prejšnjega programa so bile daleč najbolje zastopane italijanske organizacije.

Lahko tudi ugotovimo, da organizacije iz nekaterih držav, kot so Avstrija, Estonija, Nizozemska, Portugalska ali Romunija, pogosto sodelujejo kot partnerke.

Povprečno pri enem projektu sodelujejo komaj kaj več kot trije partnerji iz različnih držav, skupaj z vodjo projekta.

[pic]

Spodnje preglednice podrobno prikazujejo geografsko razdelitev izbranih projektov.

[pic]

[pic]

Modro: Predlogi

Rdeče: Vodja projekta

Stolpci (države članice): BE BG CZ DA DE EE IE GR ES FR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK

[pic]

Modro: Vodja projekta

Rdeče: Partner

Zeleno: Sodelovanje

Stolpci (države članice): BE BG CZ DA DE EE IE GR ES FR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK

- Razdelitev po proračunskih sredstvih

Spodnja preglednica prikazuje razdelitev izbranih projektov po vrednosti odobrenega sofinanciranja. Čezmerno zastopanost projektov, katerih evropsko sofinanciranje znaša od 101 000 do 200 000 EUR je mogoče pojasniti s tem, da je bila v delovnih programih prvih dveh let predvidena zgornja meja 200 000 EUR.

[pic]

Naslov: Financiranje Skupnosti

Modro: Izbrani predlogi

Stolpci: manj kot 100 000 EUR, od 101 000 do 200 000 EUR, od 201 000 do 300 000 EUR, od 301 000 do 400 000 EUR, od 401 000 do 500 000 EUR

POSEBNI PROJEKTI NA PODROČJU KONKURENČNEGA PRAVA

Vsako leto se v letnih delovnih programih sofinanciranju posebnih projektov na področju izvajanja evropskega konkurenčnega prava nameni 800 000 EUR.

Izbrani projekti se nanašajo na pravosodno sodelovanje med nacionalnimi sodniki ter na njihovo izobraževanje o različnih vidikih evropskega konkurenčnega prava, zlasti o pravilih, ki veljajo za podjetja in državno pomoč.

Največ projektov se nanaša na usposabljanje, in sicer ne glede na to, ali gre za konference in simpozije ali za tečaje usposabljanja v ožjem pomenu.

Spodnja preglednica prikazuje seznam prejemnikov donacij v navedenih treh letih:

[pic]Akademija v Trierju (ERA) je zagotovila skoraj polovico sofinanciranih usposabljanj (13 od 29).

Izvedenih usposabljanj so se udeležili sodniki iz vseh držav Unije.

Od leta 2007, ko je bil programu „Civilno pravosodje“ dodan del o konkurenčnem pravu, se je usposabljanj udeležilo vedno več sodnikov (ter tožilcev in drugih pravosodnih delavcev): 499 leta 2007, 678 leta 2008 in 747 leta 2009.

DONACIJE ZA POSLOVANJE

- Donacije, odobrene po razpisu za zbiranje predlogov

Možnost sofinanciranja delovnega programa nekaterih nevladnih organizacij je v prvih treh letih spodbudila le malo vlog (19), od katerih so bile izbrane le nekatere (v prvih treh letih je bilo izbranih šest različnih organizacij, od teh ena trikrat in ena dvakrat).

Odobrena proračunska sredstva za to vrsto ukrepov niso bila zadostno porabljena (približno 30 %, 50 % in 60 % razpoložljivih proračunskih sredstev v prvih treh letih programa), zaradi česar je Komisija od leta 2011 zelo zmanjšala to okvirno donacijo (150 000 EUR namesto 500 000 EUR).

V sklepnih ugotovitvah poročila se bomo vrnili k razlogom za to pomanjkljivo zanimanje in sklepom, ki jih je treba iz tega izpeljati.

[pic]

Zeleno: Predlogi

Rdeče: Izbrani

- Donacije, odobrene organizacijam, omenjenim v temeljnem sklepu

V členu 4(d) Sklepa z dne 25. septembra 2007 je predvidena možnost dodelitve donacije za poslovanje dvema poimensko navedenima evropskima mrežama: to je mreži predsednikov vrhovnih sodišč EU in mreži svetov za pravosodje EU. Ta določba pomeni le, da tema organizacijama ni treba tekmovati za sredstva v okviru razpisov za zbiranje predlogov. Vendar pa morata mreži na začetku leta predložiti delovni program, nato pa še končno poročilo, ki ju Komisija preuči pred izplačilom začetnega in preostalega zneska.

Predsedniki vrhovnih sodišč držav članic Evropske unije so se želeli sestajati v okviru združenja, katerega ustanovna skupščina je bila 10. marca 2004 na francoskem kasacijskem sodišču ob finančni podpori Evropske komisije (program AGIS).

Mreža predsednikov ponuja evropskim organom možnost posvetovanja z vrhovnimi sodišči, tem pa pogoje za približevanje, ki spodbujajo razmislek in razpravo. Njeni člani se srečujejo na simpozijih, na katerih razpravljajo o vprašanjih skupnega interesa. Pripravništva za člane vrhovnih sodišč so organizirana v okviru programa izmenjav med evropskimi pravosodnimi organi v povezavi z Evropsko mrežo za izobraževanje v pravosodju.

Mreža od leta 2006 ob finančni podpori Evropske komisije pripravlja skupni portal sodne prakse, ki bo njenim članom omogočal vpogled v vse zbirke podatkov nacionalne sodne prakse.

Dejavnosti te mreže so posebno pomembne na področju, ki ga pokriva program „Civilno pravosodje“, zlasti kar zadeva portal sodne prakse.

Evropske donacije so mreži svetov za pravosodje omogočile ustanovitev v obliki združenja leta 2008 in začetek dejavnosti.

SKLEPNE UGOTOVITVE IN PRIPOROČILA

- Sklepne ugotovitve

Program se je začel šele pred malo več kot tremi leti, tako da je med ukrepi, ki so bili deležni financiranja, le malo že končanih. Zato je še prezgodaj, da bi ovrednotili učinek in rezultate programa.

Kljub temu pa lahko že ugotovimo, da financirani ukrepi ne glede na to, ali gre za ukrepe na pobudo Komisije ali za posebne projekte, sledijo ciljem programa in splošneje želji Komisije, da bi spodbujala poznavanje in pravilno izvajanje evropskega prava na področju civilnega pravosodja.

Cilj glavnih pobud Komisije, ki se že izvajajo (pravosodni atlas, zbirka podatkov, ukrepi obveščanja, konference in študije), je z različnimi in dopolnilnimi sredstvi obveščati pravosodne delavce in celo širšo javnost o najnovejšem razvoju evropskega prava v civilnih zadevah. Poseben poudarek je na praktičnem in neposredno uporabnem obveščanju, zlasti z uporabo novih komunikacijskih tehnologij.

Ker je delež proračunskih sredstev bolj omejen, je možnost sofinanciranja delovnega programa nekaterih nevladnih organizacij v prvih treh letih spodbudila le malo vlog, od katerih so bile izbrane le nekatere (le šest različnih organizacij v prvih treh letih).

Zato ni dvoma o pomembnosti ciljev programa „Civilno pravosodje“, ki sledijo zakonodajni dejavnosti Komisije ali so včasih celo pred njimi. Program „Civilno pravosodje“, ki nadaljuje prejšnje programe, ima pomembno vlogo pri podpori evropski politiki na področju pravosodja. Dejavnosti, ki se financirajo s precej nizkimi zneski, omogočajo učinkovito vključevanje organizirane civilne družbe in tudi držav članic v oblikovanje in skladno izvajanje evropskega prava.

Poleg tega je upravljanje programa, čeprav z omejenimi človeškimi viri, učinkovito, o čemer se partnerji Komisije na splošno strinjajo.

- Priporočila

Tako je mogoče predstaviti različna priporočila, da bi program postal učinkovitejši.

- Kako narediti program privlačnejši?

Čeprav se zdi, da kakovost financiranih ukrepov ni vprašljiva, je treba ugotoviti, da prejetih predlogov ni veliko, majhna pa je tudi raznolikost njihovega geografskega izvora (glej zgornji graf). Komisija je tako prejela le nekaj več kot 150 predlogov v štirih letih, čeprav jih je že prvo leto pričakovala od 100 do 150 (to številko, navedeno v delovnih programih pod rubriko „expected results“, je po treh letih zmanjšala).

Za ta položaj obstaja več pojasnil, med katerimi so glavna:

- zelo tehničen vidik tem, obravnavanih v okviru tega programa (bolj kot pri programih Daphne III, Temeljne pravice in državljanstvo ter Kazensko pravosodje), zaradi česar vloge vlagajo kandidati, ki so seznanjeni s tem področjem;

- težave, s katerimi se srečujejo majhne organizacije pri iskanju partnerjev in virov za svoje sofinanciranje;

- pomanjkljivo poznavanje programa zunaj prvega kroga „strank“;

- strah morebitnih kandidatov, da so postopki zapleteni.

Medtem ko je prva od teh težav povezana s samo naravo programa, je pri drugih treh mogoče ukrepati na dva načina:

– po eni strani z zagotavljanjem boljšega oglaševanja programa, zlasti s predstavitvami v državah članicah, s katerimi je mogoče obveščati bolj lokalne organizacije ter jim pojasniti, kako se vloži vloga, kako pripraviti dober projekt in kako najti partnerje. Komisija deluje skupaj z organi zadevne države, ki poskrbijo za srečanje zainteresiranih združenj. Zaradi takih obiskov v več državah članicah, organiziranih od leta 2008, se je povečala udeležba teh držav;

– po drugi strani s poenostavitvijo postopkov. Poenostavitev, ki jo vedno znova zahtevajo zadevni akterji, je ukrep, ki mora biti povezan z zahtevami po preglednosti, dobrem finančnem upravljanju in enaki obravnavi zadevnih partnerjev. Sedanji postopki povzročajo pretirano dolga obdobja med objavo razpisov za zbiranje predlogov in začetkom izvajanja ukrepov, kar je mogoče pojasniti s prevelikim številom faz, ki se zdi nesorazmerno v primerjavi z zneski, ki se lahko dodelijo (rok za vložitev vlog, notranji postopki Komisije, razprava o proračunih z upravičenci, postopki komitologije).

- Bolje opredeljene prednostne naloge, ki so bolj usklajene s političnimi prednostnimi nalogami Komisije

Opredelitev prednostnih nalog bi morala biti bolj usmerjena na politične dejavnosti in spodbujati projekte, ki izpolnjujejo te naloge.

Poleg tega bi bilo treba več pozornosti nameniti širjenju rezultatov projektov, da bi zagotovili boljšo prepoznavnost teh projektov in celotnega programa.

- Večja evropska dodana vrednost

Finančna prizadevanja bi morala biti osredotočena na projekte, ki imajo resnično evropsko razsežnost in veliko evropsko dodano vrednost. Da bi izpolnili ta cilj, je treba financirati pomembnejše projekte. Zato bi morali letni delovni programi in prihodnji temeljni sklep vključevati potrebne določbe.

Predlog temeljnega sklepa Komisije za tekoči program je že predvideval, da morajo sodelovati najmanj tri države, medtem ko končno besedilo določa le še sodelovanje dveh držav (v okviru programa „Kazensko pravosodje“ so lahko sprejeti celo „nacionalni“ projekti).

- Donacije za poslovanje

Kot je bilo poudarjeno zgoraj, je del programa „donacije za poslovanje“ do zdaj pokazal nezadovoljive rezultate, ki jih je mogoče pojasniti z določenim nezanimanjem za take donacije in tudi z dejstvom, da je večina prejetih predlogov pogosto bliže posebnemu akcijskemu projektu kot letnemu delovnemu programu. Še več, za take dejavnosti je zelo težko opredeliti evropsko razsežnost (če izvzamemo resnične evropske mreže, ki so bile glavni cilj predloga Komisije).

Komisija bi morala ob upoštevanju delovnega bremena, ki je nastalo zaradi letnega objavljanja razpisa za zbiranje predlogov, namenjenega donacijam za poslovanje, in doseženih rezultatov razmisliti o prekinitvi te možnosti v letu 2014.

- Povezanost programov: morebitna združitev?

Glede na prihodnje obdobje finančnega okvira, ki se bo začelo leta 2014, bo mogoče načrtovati različne možnosti za reformo programa, med katerimi bo združitev s sestrskim programom „Kazensko pravosodje“. Programa sta bila leta 2007 ločena zaradi različne pravne podlage, ki je zahtevala tudi drugačen postopek sprejetja, vendar od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe te težave ni več.

Komisija bi zato lahko predvidela možnost, da predlaga program „Pravosodje“, ki bo združeval sedanja programa „Civilno pravosodje“ in „Kazensko pravosodje“.

[1] Sklep 1149/2007/ES, UL L 257, 3.10.2007, str. 16.