SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 23/05/2008 
SEC(2008) 1912 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
    
SPOROČILU KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU 
  
BOLJŠE POKLICNE MOŽNOSTI IN VE ČJA MOBILNOST: EVROPSKO 
PARTNERSTVO ZA RAZISKOVALCE 
    
OCENA U ČINKA  
POVZETEK  
 
 
{COM(2008) 317 kon č.} 
{SEC(2008) 1911} 
SL 2   SL Predlog, ki mu je priložena ta ocena u činka, je ena od petih pobud1, ki se na črtujejo v letu 
2008 za nadaljevanje zelene knjige iz le ta 2007 o na činih za doseganje bolj odprtega, 
konkuren čnega in privla čnega Evropskega raziskovalnega prostora v okviru obsežnejših 
prizadevanj za preusmeritev gospodarstva EU k dejavnostim, ki bolj temeljijo na znanju.   
Evropski svet je na svoj em zasedanju spomladi 2008  potrdil, da so naložbe v ljudi in 
posodabljanje trga dela ter na ložbe v znanje in inovacije2 prednostna podro čja prenovljene 
lizbonske strategije za rast in delovna mesta, ter poudaril potrebo po vzpostavitvi „pete 
svoboščine“ v Evropi, tj. prostega pretoka znanja.  
Raziskovalci so klju čni akterji pri ustvarjanju in prenosu znanja. Za konkuren čno, na znanju 
temelječe gospodarstvo EU je zato nujno, da so na voljo potrebni ra ziskovalci. Izidi javnega 
posvetovanja , ki je sledilo objavi zelene knji ge, so pokazali, da je enotni trg dela za 
raziskovalce najpomembnejše prednostno podro čje ukrepanja na ravni EU .  
Splošni cilj „evropskega pa rtnerstva za raziskovalce“ je  doseči hiter in merljiv napredek 
na nacionalni ravni in na ravni EU  pri spreminjanju Evrope v privla čnejši kraj za za četek 
poklicne poti na podro čju raziskav in njeno nadaljevanje.  
Kljub dolo čenemu napredku so izkušnje z izvajanjem obstoje čih evropskih strategij za 
mobilnost in poklicne možnosti ter priporo čila o Evropski listini za raziskovalce in 
Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev  (Listina in Kodeks) pokazale, da je 
zaradi odsotnosti celostnega okvira, ki bi obravnaval tako poklicne  možnosti kot tudi 
mobilnost, in ustrezne zavzetosti držav članic napredek po časen in neenakomeren.  
Do zdaj je zakonodaja Skupnosti na podro čju usklajevanja sistemov socialne varnosti 
spodbujala zlasti mobilnost delavcev. V času njenega sprejetja je bila mobilnost praviloma 
dolgoročna. Kot je poudarjeno v najnovejšem akcijskem na črtu EU za poklicno mobilnost3, 
pa sedanja pravila, ki so  bila sprejeta pred ve č desetletji, ne zajemajo dovolj u činkovito 
novejših oblik mobilnosti delavcev, kot so raziskovalci, ki pogosto dobivajo kratkoro čne 
pogodbe za delo v razli čnih državah članicah.  
Nova pobuda za raziskovalce, ki bi lahko temeljila  na drugih reformah in ukrepih, ki se 
trenutno izvajajo, bi torej imela za EU pomembno dodano vrednost. Prou čeni so bili razli čni 
odzivi politik in nadomestni mehanizmi uresni čevanja. 
Glede na trenutno pravno podlago bi bil zakonodajni ukrep Skupnosti mogo č le na podro čjih 
usklajevanja sistemov socialne  varnosti in pravic iz dodatn ega pokojninskega zavarovanja. 
Vendar trenutno potekajo pogajanja o novi izvedbeni  uredbi o uskladitvi sistemov socialne 
varnosti in o direktivi, ki bi zajemala prenosljivost pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja, cilj Evropskega akcijskega na črta za poklicno mobilnost (2007–2010) pa je 
izboljšati obstoje čo zakonodajo in upravne prakse v zvezi  z mobilnostjo de lavcev. Zato je 
zaenkrat še prezgodaj, da bi se pr edlagali nadaljnji ukrepi na teh podro čjih. Namesto tega se 
bo v okviru predlaganega partnerstva prou čila možnost prihodnjih za konodajnih ali drugih 
                                                
 
1 Upravljanje intelektualne lastnine s strani javnih raziskovalnih organizacij, raziskovalci, vseevropske 
raziskovalne infrastrukture, mednarodno sodelovanje na podro čju znanosti in tehnologije ter skupno 
načrtovanje programov.  
2 Sklepi Predsedstva, Evropski svet, 13. in 14. marec 2008. 
3 Mobilnost, instrument za nova in boljša delovna mesta: Evropski akcijski na črt za poklicno mobilnost 
(2007–2010), COM(2007) 773, 6.12.2007. 
SL 3   SL ukrepov, kot so na primer priporo čila Sveta ali Komisije, če se bodo med izvajanjem jasno 
pokazale pomanjkljivosti. Končna odločitev je bila priprava sporo čila o ustanovitvi 
triletnega partnerstva z državami članicami, ki bo prispevalo k lizbonskim ciljem in 
procesu . Pričakuje se, da bo partnerstvo z državami članicami prineslo koristi z uvedbo 
dinamičnega procesa usklajenega delovanja ter zd ruževanjem prizadevanj in virov na klju čnih 
področjih skupnega interesa. Predlaga se zlasti, da partnerstvo doseže hiter in merljiv 
napredek na naslednjih podro čjih:  
• sistematično odprti postopki zaposlovanja;  
• izpolnjevanje potreb mobilnih raziskovalcev  glede socialne va rnosti in dodatnega 
pokojninskega zavarovanja;  
• zagotavljanje privla čnih pogojev zaposlovanja in  delovnih pogojev ter 
• izboljšanje usposabljanja, znanj in spretnosti ter izkuš enj raziskovalcev. 
V okviru partnerstva lahko države članice v polni meri sodelujejo pri natan čni opredelitvi 
in izvajanju procesa , ukrepe in prednostne naloge pa lahko prilagodijo svojim potrebam.  
Komisija si bo prizadevala za optimizacijo obstoje čih instrumentov Skupnosti , vključno 
s tistimi, ki so na voljo v programu „Ljudje“ iz 7OP, da bi dopolnila  nacionalne ukrepe in 
podprla partnerstvo. U činek individualnih pobud bi se znatno pove čal, če bi bilo mogo če 
zagotoviti, da se na črtujejo in izvajajo skladno, dosledno in vzajemno na podlagi skupno 
zastavljenih ciljev in s poudarkom na klju čnih podro čjih. Ukrepe je treba spremljati tako na 
nacionalni ravni kot tudi na ravni EU  v skladu s skupno dogovorjenimi kazalci . 
Pričakuje se, da bo partnerstvo povzro čilo znatne spremembe, ki bodo koristile raziskovalcem 
ter na znanju temelje čemu gospodarstvu in družbi. Pomaga lo bi lahko odpraviti strukturne, 
institucionalne in kulturne ovire te r izboljšalo poklicne možnosti in pove čalo mobilnost 
raziskovalcev.  
Kot pri ostalih štirih politi čnih pobudah ERP bo tudi tukaj splošno upravljanje nadzoroval 
Svet za konkurenco , ki se bo pri izvajanju pobude opiral na lizbonski proces in nacionalne 
ukrepe , vsebovane v nacionalnih programih reform držav članic.