1.Uvod

Protidampinški in protisubvencijski instrumenti ter zaščitni ukrepi so trije instrumenti trgovinske zaščite (TDI). Namen protidampinških in protisubvencijskih ukrepov je preprečiti negativni učinek nepoštene trgovinske prakse, kot je dampinški/subvencionirani uvoz, medtem ko bi morali zaščitni ukrepi začasno ščititi industrijo pred negativnim učinkom nepredvidenega in znatnega povečanja uvoza. Poleg tega se zaščitni ukrepi razlikujejo od drugih dveh instrumentov, ker se uporabljajo za uvoz s katerim koli poreklom, medtem ko se protidampinški in protisubvencijski ukrepi uporabljajo za posamezne države (in celo družbe).

Pri uporabi TDI se morajo pravila Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO) strogo spoštovati. Nepravilna uporaba TDI privede do nezakonitih in neupravičenih ukrepov, ki negativno vplivajo na prosto in pravično trgovino. To zlasti velja za zaščitne ukrepe, ki so za trgovino najbolj omejevalni in za katere veljajo celo strožja pravila kot za protidampinške in protisubvencijske ukrepe.

V zadnjih letih je v povezavi s svetovno gospodarsko krizo prišlo do povečanja uporabe ukrepov trgovinske zaščite. V času gospodarske krize, ko se v nekaterih sektorjih zmanjšuje domača potrošnja, industrija seveda išče druge možnosti za svojo proizvodnjo in se usmerja v izvozne trge. Zato je bistvenega pomena, da se teh izvoznih priložnosti ne omejuje z neupravičenimi ukrepi trgovinske zaščite, ki neupravičeno omejujejo dostop na trg.

Članice STO so upravičene do uporabe TDI. Tudi EU redno uporablja te instrumente (z izjemo zaščitnih ukrepov), vendar se poslužuje uravnoteženega in zmernega pristopa ter uporablja stroge standarde, ki presegajo njene zaveze v okviru STO. EU pričakuje od svojih trgovinskih partnerjev, da pri uporabi teh instrumentov spoštujejo na ravni STO dogovorjene standarde. V tem okviru je Komisija nadaljevala svoja prizadevanja za spodbujanje dobre prakse pri uporabi TDI med svojimi trgovinskimi partnerji, dejavnosti spremljanja pa so bile dodatno okrepljene.

Po potrebi Komisija posreduje, da bi rešila sistemska vprašanja pri uporabi in praksi trgovinske zaščite tretjih držav ter zagotovila skladnost s pravili STO. Komisija sistematično predloži pisne pripombe in tudi vse bolj sodeluje pri javnih zaslišanjih v okviru postopkov TDI v tretjih državah, zlasti kadar gre za neupravičen vpliv na pravice in interese izvoznikov EU.

Poleg tega Komisija zagotavlja podrobno usposabljanje o TDI za uradnike preiskovalnih organov tretjih držav, da bi razširila lastne visoke standarde pri preiskavah TDI in tako povečala kakovost preiskav, ki jih vodijo tretje države. Takšno usposabljanje običajno poteka enkrat letno v obliki enotedenskih seminarjev z največ 25 udeleženci iz približno pet tretjih držav. Zaradi velikega interesa je bil leta 2014 organiziran dodatni tovrstni seminar. Na dveh usposabljanjih v letu 2014 so sodelovali uradniki iz Izraela, Kosova, Pakistana, Paname, Tadžikistana, Ukrajine, Vietnama, Dominikanske republike in Turčije. Poleg tega so strokovnjaki Komisije s področja TDI usposabljali maroške uradnike na seminarju v Rabatu. Egipt in Tunizija sta leta 2014 posebej zaprosila, da bi strokovnjaki Komisije s področja TDI opravili usposabljanje njihovih uradnikov „na domačem terenu“.

To poročilo opisuje splošne trende na področju dejavnosti trgovinske zaščite v tretjih državah, ki negativno vplivajo ali bi lahko vplivali na izvoz EU (protidampinški ali protisubvencijski ukrepi tretjih držav so lahko namenjeni EU kot celoti ali posameznim državam članicam). Vsebuje tudi pregled o tem, kaj dejansko pomeni spremljanje tretjih držav, vključno s podrobno analizo po državah in podatki, ki so navedeni v prilogi.

2.Splošni trendi

Podobno kot leta 2013 so v letu 2014 tretje države še naprej izvajale intenzivne dejavnosti trgovinske zaščite.

Čeprav se je število veljavnih ukrepov zmanjšalo na 140 (v primerjavi s 152 veljavnimi ukrepi leta 2013), zlasti zaradi izteka nekaterih ukrepov, je bilo leta 2014 uvedenih 34 novih ukrepov (v primerjavi s 27 novimi ukrepi leta 2013) ter začetih 41 novih preiskav (v primerjavi s 43 novimi preiskavami leta 2013). Zato se pričakuje, da se bodo te intenzivne dejavnosti ohranile tudi v letu 2015.

Skupno število veljavnih ukrepov

Vir: Statistični podatki STO in EU

Glede na vrsto uporabljenih instrumentov so od 140 veljavnih ukrepov 104 protidampinški, 4 so protisubvencijski, 32 pa je zaščitnih ukrepov (treba je opozoriti, da nekateri zaščitni ukrepi ne vplivajo na izvoz EU). Od 34 novih ukrepov, uvedenih leta 2014, je 19 protidampinških, 1 je protisubvencijski, 14 pa je zaščitnih ukrepov. Kar zadeva nove postopke, je bilo leta 2014 uvedenih 23 zaščitnih preiskav, 17 protidampinških in 1 protisubvencijska preiskava. Leta 2013 se je zdelo, da število novih zaščitnih preiskav nakazuje padajoči trend, zlasti v primerjavi s številom protidampinških preiskav. Vendar ta trend v letu 2014 ni bil potrjen. Dejansko je število zaščitnih preiskav, začetih leta 2014 (23), enako številu v letu 2012, višje pa je bilo le leta 2009, ko je bilo začetih 31 novih zaščitnih preiskav.

Zdi se, da so bili v letu 2014 tarča zlasti nekateri sektorji. Jeklarski sektor je prav pogosto tarča ukrepov trgovinske zaščite, zlasti v Sredozemlju, pa tudi Latinski Ameriki. Tako je 12 novih preiskav, začetih leta 2014, zadevalo jeklarske izdelke. Z 11 novimi preiskavami, začetimi leta 2014, tesno sledi kemična industrija. Leta 2014 so bile preiskave zlasti usmerjene v papirno industrijo, saj je bilo začetih 5 novih preiskav, v začetku leta 2015 pa je bila začeta še ena.