Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 152/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Cévennes“

PGI-FR-A1151-AM01

Datum obvestila: 10. februar 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Organoleptični opis vin

Poglavje 1 specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Cévennes“ je bilo v točki 3.3 dopolnjeno s podrobnejšim organoleptičnim opisom vin glede barve, vonja in lastnosti okusa.

Ta sprememba specifikacije proizvoda vpliva na enotni dokument, ki je bil prav tako dopolnjen v točki „Opis vin“.

2. Razmejeno geografsko območje

Specifikacija proizvoda je bila popravljena v točki 4.1 poglavja 1 zaradi vključitve oblikovnih popravkov.

— V prvem odstavku je bil izraz „trgatev“ nadomeščen z izrazom „pridelava grozdja“, ki je ustreznejši za opredelitev geografskega območja pridelave grozdja v primerjavi z območjem vinifikacije in obdelave vin.

— Občina „Fontanès et Peyrolles“ je postala občina „Fontanès“.

— Občina „Peyroles“ je pravilno zapisana tako: „Peyrolles“.

Te spremembe so bile vključene tudi v točko „Razmejeno geografsko območje“ v enotnem dokumentu.

3. Območje v neposredni bližini

V točki 4.1 poglavja 1 specifikacije proizvoda je bilo območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vina, za katero se lahko uporablja zaščitena geografska označba „Cévennes“, opredeljeno na podlagi občin departmaja Gard, ki ga sestavljajo. To območje ni bilo spremenjeno, ampak samo opisano s seznamom občin in ne več seznamom kantonov, ki niso tako natančno upravno razdeljeni.

Seznam občin je bil izdelan na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019, ki je nacionalna referenca.

Ta prepis območja v neposredni bližini v seznam občin je bil vključen v točko o dodatnih pogojih v enotnem dokumentu.

4. Trsni izbor

V točki 5 poglavja 1 specifikacije proizvoda je bil trsni izbor, določen za proizvodnjo vin z ZGO „Cévennes“, dopolnjen z naslednjimi devetimi sortami vinske trte:

„artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floreal B, muscaris B, soreli B, souvignier gris B, vidoc N in voltis B.“

Te sorte vinske trte so odporne proti suši in glivičnim boleznim. Omogočajo manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, obenem pa ustrezajo sortam vinske trte, uporabljenim za proizvodnjo ZGO. Ne spreminjajo značilnosti vin z ZGO.

Vključitev teh sort vinske trte v trsni izbor vpliva na enotni dokument v točki „Kategorije proizvodov vinske trte“.

5. Redakcijske spremembe specifikacije proizvoda, ki ne vplivajo na enotni dokument

V poglavju 2 specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Cévennes“ so v preglednico glavnih točk, ki jih je treba preveriti, zaradi uporabe natančnejših izrazov vnesene redakcijske spremembe:

— izraz „območje trgatve“ je nadomeščen z izrazom „območje pridelave grozdja“;

— za „krajem predelave“ je dodan izraz „vinifikacija“;

— izraz „analitska kontrola“ je nadomeščen z izrazom „analitski preskus“.

V poglavju 3 specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Cévennes“ so posodobljeni podatki o certifikacijskem organu, ki deluje za račun inštituta INAO, ki je pristojni nadzorni organ.

Ti redakcijski popravki ne vplivajo na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Cévennes

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

16. Vino iz prezrelega grozdja

4. Opis vin

Mirna rdeča vina

Zaščitena geografska označba „Cévennes“ se uporablja za mirna rdeča, rosé in bela vina ter rdeča, rosé in bela vina iz prezrelega grozdja.

Za rdeča vina so značilne eleganca, močna aromatičnost in različne taninske strukture, ki so odvisne od uporabljenih tehnologij vinifikacije. Vina so rubinasto rdeče barve z vijoličastimi odtenki. Imajo močan in izrazit vonj z notami rdečega in črnega jagodičja. V ustih so gosta, okrogla in sladokusna.

Pri mirnih vinih so največji delež skupnega alkohola ter (najnižje ali najvišje) vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida določene z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Mirna vina rosé

Vina rosé se v glavnem pridelujejo iz sort cinsault, grenache in syrah z medsebojnim zvrščanjem ali sortno. Njihova barva sega od bledo rožnate do lososno rožnate. Vonj je prefinjen in nežen s finimi notami rdečega jagodičja. Njihov okus je okrogel, prijeten in nežen z lepo svežino, pri čemer se jasno zaznava paleta arom vonja.

Pri mirnih vinih so največji delež skupnega alkohola ter (najnižje ali najvišje) vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida določene z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Mirna bela vina

Bela vina se odlikujejo po svoji prefinjenosti, ki jo vedno spremlja značilna svežina. So bledo rumene, bistre in sijoče barve z včasih lepimi zelenimi odtenki. Vonj je izrazit in ima note belega sadja, včasih vsebuje dišave agrumov in pušpanov, vendar je vedno zelo svež. Ta vina so v ustih živahna, zelo aromatična, nežna in imajo zelo obstojno aromo.

Pri mirnih vinih so največji delež skupnega alkohola ter (najnižje ali najvišje) vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida določene z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdeča, rosé in bela vina iz prezrelega grozdja

Za vina iz prezrelega grozda so značilne arome zrelega sadja.

Pri vinih iz prezrelega grozdja so (najmanjši ali največji) deleži dejanskega alkohola, skupnega alkohola in naravnega alkohola ter najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida določeni z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

90 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Pridelava grozdja, vinifikacija in obdelava vin z zaščiteno geografsko označbo „Cévennes“ potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gard:

Aigaliers, Aigremont, Aiguèze, Alès, Allègre, Alzon, Anduze, Arpaillargues-et-Aureillac, Arphy, Arre, Arrigas, Aspères, Aubussargues, Aujac, Aulas, Aumessas, Avèze, Bagard, Barjac, Baron, Bessèges, Bez et Esparon, Blandas, Blauzac, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Bordezac, Boucoiran-et-Nozières, Bouquet, Bourdic, Bragassargues, Branoux-les-Taillade, Breau Salagosse, Brignon, Brouzet-lès-Alès, Campestre-et-Luc, Canaules-et-Argentières, Cannes-et-Clairan, Cardet, Carnas, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Causse-Bégon, Cavillargues, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Collorgues, Colognac, Combas, Concoules, Conqueyrac, Corbès, Courry, Crespian, Cros, Cruviers-Lascours, Deaux, Dions, Domessargues, Dourbies, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Estrechure (l’), Euzet, Foissac, Fontarèches, Fons-Outre-Gardon, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fressac, Gailhan, Gagnières, Gajan, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générargues, Génolhac, Goudargues, Grand-Combe (la), Issirac, La Bastide-d’Engras, La Bruguière, La Cadière-et-Cambo, La Calmette, La Capelle-et-Masmolène, La Rouvière, Lamelouze, Lanuéjols, Lasalle, Laval Saint Roman, Laval-Pradel, Le Garn, Le Pin, Lecques, Lédignan, Les Mages, Les Plans, Lézan, Liouc, Logrian-Florian, Lussan, Malon-et-Elze, Mandagout, Mars, Martignargues, Martinet (le), Maruéjols-lès-Gardon, Massanes, Massillargues-Attuech, Mauressargues, Méjannes le Clap, Méjannes-lès-Alès, Meyrannes, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Mons, Montagnac, Montclus, Monteils, Montardier, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Navacelles, Ners, Notre-Dame-de-la-Rouvière, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Peyremale, Peyrolles, Plantiers (les), Pommiers, Pompignan, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Pougnadoresse, Puechredon, Quissac, Revens, Ribaute-les-Tavernes, Rivières, Robiac-Rochessadoule, Rochegude, Rogues, Roquedur, Rousson, Saint-Ambroix, Sainte Anastasie, Saint-André-de-Majencoules, Saint-André-de-Valborgne, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Bauzély, Saint-Bénézet, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Brès, Saint-Bresson, Saint-Cézaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Christol-lès-Alès, Saint-Clément, Saint-Denis, Saint-Drézéry, Sainte-Croix-de-Caderle, Sainte-Cécile-d’Andorges, Saint-Etienne-de-l’Olm, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Hilaire-de-Brethmas, Saint-Hippolyte-de-Caton, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Valeriscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-de-Ceyragues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-les-Rosiers, Saint-Just-et-Vacquières, Saint-Laurent-le-Minier, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard Saint-Martial,Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Paul-la-Coste, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Privat-de-Champclos, Saint-Privat-des-Vieux, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sauveur-des-Pourcils, Saint-Sébastien-d’Aigrefeuille, Saint-Théodorit, Saint-Victor-de-Malcap, Saint-Victor-des-Oules, Salindres, Salinelles, Salles-du-Gardon (les), Sardan, Saumane, Sauve, Sauzet, Savignargues, Sénechas, Servas, Serviers-et-Labaume, Seynes, Soudorgues, Soustelle, Souvignargues, Sumène, Tharaux, Thoiras, Tornac, Trèves, Vabres, Vallabrix, Valleraugue, Vallérargues, Verfeuil, Vernarède (la), Vézénobres, Vic-le-Fesq, Vigan (le), Villevieille in Vissec.

7. Glavne sorte vinske trte

Alicante henri bouschet N Alphonse lavallée N Altesse B Alvarinho - albariño Aramon N Aramon blanc B Aramon gris G Aranel B Arinarnoa N Artaban N Arvine B - petite arvine Aubun N - murescola Bourboulenc B - doucillon blanc Brun argenté N - vaccarèse Cabernet blanc B Cabernet cortis N Cabernet franc N Cabernet-sauvignon N Caladoc N Cardinal Rg Carignan N Carignan blanc B Carmenère N Chardonnay B Chasan B Chasselas B Chenanson N Chenin B Cinsaut N - cinsault Clairette B Clairette rose Rs Colombard B Cot N - malbec Couderc noir N Counoise N Danlas B Egiodola N Floreal B Gamay N Gamay de chaudenay N Gewurztraminer Rs Grenache N Grenache blanc B Grenache gris G Gros manseng B Lival N Lledoner pelut N Macabeu B - macabeo Marsanne B Marselan N Maréchal foch N Mauzac B Merlot N Mondeuse N Morrastel N - minustellu, graciano Mourvèdre N - monastrell Muscaris B Muscat d’Alexandrie B - muscat, moscato Muscat de Hambourg N - muscat, moscato Muscat à petits grains blancs B - muscat, moscato Muscat à petits grains roses Rs - muscat, moscato Muscat à petits grains rouges Rg - muscat, moscato Nielluccio N - nielluciu Négrette N Petit manseng B Petit verdot N Pinot gris G Pinot noir N Piquepoul blanc B Piquepoul gris G Piquepoul noir N Portan N Riesling B Rivairenc N - aspiran noir Roussanne B Sauvignon B - sauvignon blanc Sauvignon gris G - fié gris Sciaccarello N Semillon B Servant B Soreli B Souvignier gris Rs Sylvaner B Syrah N - shiraz Tannat N Tempranillo N Terret blanc B Terret gris G Terret noir N Ugni blanc B Verdelho B Vermentino B - rolle Vidoc N Villard blanc B Villard noir N Viognier B Voltis B

8. Opis povezave

Vinorodno območje Sevenov leži v departmaju Gard na jugu Francije v regiji Languedoc-Roussillon. Svoje ime je dobilo po masivu Seveni, zadnjem gorskemu obronku na južnem delu Centralnega masiva.

Prebivalci so morali zaradi neprijaznih razmer in raznolikosti tega območja proizvodnjo prilagoditi talnim in podnebnim razmeram. Tako so se na splošno pojavili vinogradi, ko so kostanji izginili.

Vinogradi, ki se večinoma gojijo na karbonatnih tleh, so del gričevnate pokrajine, ki so jo izoblikovale reke s Sevenov in v kateri poleg trte rastejo sadovnjaki, oljke in žita.

Za sevensko predgorje je značilno zmerno sredozemsko podnebje z zelo izrazitimi razlikami med letnimi časi ter deževnimi obdobji, ki so ob enakonočjih pogosto zelo močna (sevenske nevihte). Zaradi vpliva hribovja je severni veter zmeren, temperaturne razlike, ki so ugodne za kakovost grozdja, pa so med zorenjem vinske trte precejšnje. Skozi številna stoletja so se poleg vinske trte gojili tudi drugi kmetijski proizvodi, vino pa je bilo namenjeno za lokalno potrošnjo.

Tako je vinska trta lahko nadomestila murve in kostanje ob krizah, ki so doletele njuno pridelavo, pri čemer so se vinogradi najbolj razširili v 19. stoletju, vendar se območje vseeno ni usmerilo v gojenje samo ene kmetijske rastline, kot se je to zgodilo v nižavju regije Languedoc.

Vino „Vin de pays des Cévennes“ je bilo prvič priznano z uredbo z dne 27. avgusta 1992. V občinah geografskega območja se proizvede približno 80 000 hl rdečih, rosé in belih vin, proizvodnja vin rosé se je močno razmahnila.

V vinih se najpogosteje združujejo tradicionalne sredozemske sorte vinske trte (carignan, grenache, cinsault) in mednarodno priznane sorte vinske trte, kot so merlot, cabernet-sauvignon in syrah pri rdečih vinih ter chardonnay, sauvignon in viognier pri belih vinih.

Za rdeča vina so značilne eleganca in močna aromatičnost; za bela vina in vina rosé pa njihova prefinjenost, ki jo vedno spremlja značilna svežina.

Peneča vina, ki se izdelujejo iz izbora najprimernejših mirnih vin, imajo iste aromatične lastnosti. Vinogradniki so z razvijanjem trsnega izbora, s katerim se ukvarjajo približno 40 let, dosegli raznovrstnost, zlasti z vključitvijo zgodnejših sort vinske trte, ki so še posebno dobro prilagojene podnebju sevenskega predgorja.

V vinih, za katera je na splošno značilno ravnotežje, ki povezuje eleganco in svežino, se dobro izraža izvirno podnebje ozemlja.

Vinska trta ima torej prav posebno mesto v kmetijski ekonomiki in ob drugih proizvodih, kot so sladka čebula, kostanj in sir pélardon, prispeva k slovesu proizvodov z območja Sevenov.

Ti proizvodi in razvoj turističnega gospodarstva, zlasti okoli narodnega parka Sevenov, odslej tej regiji prinašajo novo ravnotežje in prispevajo k ohranjanju teh osupljivih pokrajin, ki jih je človek oblikoval skozi stoletja.

9. BISTVENI DODATNI POGOJI (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Dodatne navedbe pri označevanju

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

zaščitena geografska označba „Cévennes“ je lahko dopolnjena z imenom ene ali več sort vinske trte.

Zaščitena geografska označba „Cévennes“ je lahko dopolnjena z izrazoma „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino). Izraza „primeur“ ali „nouveau“ se uporabljata za mirna vina.

Na etiketi je naveden logotip ZGO Evropske unije, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo pri vinifikaciji in obdelavi vina, za katero se lahko uporablja zaščitena geografska označba „Cévennes“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 obsega vse naslednje občine departmaja Gard:

Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Aramon, Argilliers, Aubais, Aubord, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Boissières, Bouillargues, Cabrières, Caissargues, Calvisson, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Domazan, Estézargues, Flaux, Fournès, Fourques, Gallargues-le-Montueux, Garons, Générac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, La Roque-sur-Cèze, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Le Cailar, Le Grau-du-Roi, Lédenon, Les Angles, Lirac, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montaren-et-Saint-Médiers, Montfaucon, Montfrin, Mus, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Pont-Saint-Esprit, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, Sabran, Saint-Alexandre, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Laurent-des-Arbres, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Saze, Sernhac, Sommières, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac in Villeneuve-lès-Avignon.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6ec30fda-501e-46f5-bc91-936ce505bac7

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.