[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 27.1.2010

COM(2010) 10 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Ocena ukrepov, ki sta jih sprejeli Latvija in Madžarska kot odziv na priporočila Sveta z dne 7. julija 2009 za odpravo čezmernega javnega primanjkljaja

1. Uporaba pakta za stabilnost in rast v sedanjih kriznih razmerah

V številnih državah EU javnofinančni primanjkljaj trenutno presega referenčno vrednost 3 % BDP, ki je določena v Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU). Pogosto izrazito povečanje primanjkljaja in dolga je treba obravnavati ob upoštevanju doslej najhujše svetovne finančne krize in upada gospodarske rasti v obdobju 2008/2009. Pri tem je pomembnih več dejavnikov. Prvič, upad gospodarske rasti povzroča zmanjševanje davčnih prihodkov in povečevanje odhodkov za socialne prejemke (npr. nadomestila za brezposelnost). Drugič, Komisija se zaveda, da so v sedanjih izrednih gospodarskih razmerah proračunske politike pomembne, zato je novembra 2008 v evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra potrdil Evropski svet, predlagala fiskalno spodbudo. Načrt podrobno pojasnjuje, da bi morala biti spodbuda prilagojena vzdržnosti javnih financ posameznih držav članic in njihovemu konkurenčnemu položaju. V primeru Latvije in Madžarske za takšno fiskalno spodbudo ni bilo manevrskega prostora. Več držav je sprejelo tudi ukrepe za stabilizacijo finančnega sektorja, ki delno vplivajo na višino dolga ali pomenijo nevarnost večjega primanjkljaja in dolga v prihodnosti, čeprav bi se del stroškov državne podpore v prihodnosti lahko povrnil.

V skladu s Paktom za stabilnost in rast mora Komisija sprožiti postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kadar koli primanjkljaj države članice preseže referenčno vrednost 3 % BDP. Namen sprememb Pakta za stabilnost in rast, uvedenih leta 2005, je bil zagotovitev, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere in tako zagotavlja dolgoročno vzdržnost javnih financ.

2. Ocena sprejetih učinkovitih ukrepov

Svet je 7. julija na Latvijo in Madžarsko naslovil priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES), namenjena odpravi čezmernega javnofinančnega primanjkljaja. Priporočila za Latvijo so temeljila na posodobitvi napovedi služb Komisije iz pomladi leta 2009, ki je bila posebej pripravljena po pregledu multilateralne plačilnobilančne pomoči, ki jo je Latvija prejela junija 2009. Priporočila za Madžarsko so temeljila na gospodarskih obetih, navedenih v napovedi služb Komisije iz pomladi 2009.

V skladu z Uredbo 1467/97[1] in revidiranim kodeksom ravnanja[2] se šteje, da so države članice sprejele učinkovite ukrepe, če so ravnale v skladu s priporočilom iz člena 104(7) PES. Po kodeksu ravnanja je pri oceni učinkovitih ukrepov treba posebej upoštevati, ali je zadevna država članica dosegla letno izboljšanje svojega ciklično prilagojenega salda, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je prvotno priporočil Svet. Če se izkaže, da je prilagojena vrednost nižja od priporočene, je treba podrobno analizirati razloge za to. Kodeks ravnanja določa tudi, da mora ocena v primeru večletnega prilagajanja predvsem temeljiti na ukrepih za zagotovitev ustrezne fiskalne prilagoditve v letu po ugotovljenem čezmernem primanjkljaju.

V nadaljevanju so v delih besedila, ki so namenjeni posamezni državi, ocenjeni ukrepi, ki sta jih sprejeli Latvija in Madžarska kot odziv na priporočila Sveta.

3. Latvija

3.1. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in najnovejša priporočila

Svet je 7. julija 2009 v skladu s členom 104(6) PES sklenil, da v Latviji obstaja čezmerni primanjkljaj, in v skladu s členom 104(7) PES na Latvijo naslovil priporočila za odpravo čezmernega javnega primanjkljaja. V priporočilih je Svet določil 7. januar 2010 kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov.

Svet je Latviji priporočal, naj čim prej in najpozneje do leta 2012 odpravi čezmerni primanjkljaj, tako da v obdobju 2010–2012 zagotovi povprečna letna fiskalna prizadevanja, ki znašajo vsaj 2,75 % BDP, okrepi fiskalno upravljanje in preglednost (izboljšanje proračunskega okvira, okrepitev nadzora ministrstva za finance nad porabo) ter poostri regulacijo in nadzor finančnega trga. Svet je 7. januar 2010 določil kot rok, do katerega mora latvijska vlada sprejeti učinkovite mehanizme za izvajanje ukrepov v zvezi z rebalansom proračuna z dne 16. junija 2009, sprejeti izčrpni proračun za leto 2010, ki bo vseboval kakovostne ukrepe za konsolidacijo, skladne z načrtom za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, in pripraviti osnutek ukrepov, predvidenih za leti 2011 in 2012.

Latvija prejema srednjeročno finančno pomoč EU v obliki posojila v višini do 3,1 milijarde EUR, o katerem je bila sprejeta odločitev 20. januarja 2009. Za to pomoč, ki se zagotavlja skupaj z dogovorom „stand-by“ Mednarodnega denarnega sklada (MDS)[3], veljajo številne zahteve politike, vključno s trajno in okrepljeno fiskalno konsolidacijo, fiskalnim upravljanjem in strukturnimi reformami. Zahteve so skladne s priporočili Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

3.2. Ocena učinkovitih ukrepov

Rebalans proračuna iz junija 2009 se na splošno izvaja, kot je bilo načrtovano. V skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2009 naj bi javnofinančni primanjkljaj na podlagi Evropskega sistema integriranih gospodarskih računov ( European System of Integrated Economic Accounts – ESA) 95 leta 2009 dosegel 9,0 % BDP (v primerjavi z 10,0 % BDP, kot so latvijski organi objavili v obvestilu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2009). Glede na večinoma nespremenjene makroekonomske razmere v primerjavi z napovedjo Komisije, na kateri temeljijo priporočila Sveta iz julija 2009, so se prihodki gibali v skladu s pričakovanji (bili so le nekoliko nižji, verjetno zaradi usklajevanja). Pozitiven razvoj denarnih tokov kaže, da je bil izid na strani odhodkov boljši od pričakovanega in da je bil dosežen kljub povečanju odhodkov za okoli 1 % BDP, ki je bilo sprejeto v obdobju od oktobra do decembra 2009 s privolitvijo ES in MDS, da bi se povečalo črpanje sredstev EU, ter kljub dodatnim sredstvom za financiranje socialnih potreb (izredni program za zaposlovanje, povečanje splošnega minimalnega dohodka, državna podpora socialno ranljivim pacientom, dodatek za najemnino in ogrevanje). Znatna znižanja odhodkov, vsebovana v rebalansu proračuna iz leta 2009 (4,1 % BDP), so bila v večji meri izvedena, edina pomembnejša izjema so bila znižanja pokojnin, ki jih bo treba v skladu z nedavno sodbo ustavnega sodišča razveljaviti (21. december 2009). Ustavno sodišče je v svoji sodbi navedlo, da znižanja pokojnin, ki so bila uvedena z rebalansom proračuna iz junija 2009, niso bila izvedena v skladu z latvijsko ustavo in jih je treba naknadno izplačati. Glede na to se na podlagi ESA za leto 2009 pričakuje višji primanjkljaj, ki bo znašal okoli 0,5 % BDP (medtem ko se pričakuje, da bodo izplačila izvedena v prvi polovici leta 2010). Ob upoštevanju trenutno razpoložljivih informacij se gledano v celoti pričakuje, da bo splošni javnofinančni primanjkljaj leta 2009 malo pod 10 % BDP in bo tako v skladu s priporočili Sveta iz člena 104(7) PES.

Parlament je 1. decembra 2009 sprejel proračun za leto 2010. Temelji na trajnostnih fiskalnih ukrepih in vsebuje nadaljnje diskrecijske izboljšave proračunskega salda v višini 500 milijonov LVL (več kot 4,2 % BDP), kar bi moralo zadostovati za ciljni primanjkljaj v višini 8,5 % BDP, ki je določen za leto 2010, kljub nepričakovanim fiskalnim stroškom na podlagi sodbe ustavnega sodišča glede pokojnin, ki znašajo za leto 2010 okoli 1 % BDP. Sprejeti proračun za leto 2010 je v skladu s priporočili Sveta iz člena 104(7) PES[4].

Na strani prihodkov vsebuje proračun za leto 2010 ukrepe, ki povečujejo prihodke in znašajo okoli 275 milijonov LVL (2,3 % BDP). Med ukrepi so pomembne reforme, zaradi katerih so dohodnina in prispevki za socialno varstvo nevtralnejši, saj razširjajo davčno osnovo na dohodke od kapitala (kapitalski dobički, dividende in obresti), odpravljajo posebne oprostitve plačila davka v turizmu in pri kmetijskih dejavnostih, obdavčujejo dodatne ugodnosti v naravi in darila (z izjemo daril znotraj družine) ter zvišujejo davčno stopnjo za samozaposlene na isto raven kot za zaposlene. Ti ukrepi znašajo skoraj 100 milijonov LVL. Še en bistven nov ukrep je povečanje stopnje dohodnine s 23 % na 26 %, s čimer naj bi se zbralo več kot 90 milijonov LVL. Povečano je bilo obdavčenje premoženja, zlasti s povečanjem in razširitvijo davkov na nepremičnine, ki zdaj tako vključujejo (rahlo) progresivni davek na stanovanjske nepremičnine. Razširitev davčne osnove na stanovanjske zgradbe prinaša samo 8 milijonov LVL, vendar drugi ukrepi v proračunu prinesejo skupaj dodatnih 30 milijonov LVL od davkov na nepremičnine, zlasti povečanje stopnje, ki se uporablja za zemljišča in poslovne nepremičnine, z 1 % na 1,5 %, razširitev davčne osnove na zasebne gradbeniške objekte in povečanje stopnje za neobdelana kmetijska zemljišča na 3 %. Poleg tega je vlada uvedla nadaljnje ukrepe za progresivno obdavčenje avtomobilov (na podlagi zaloge avtomobilov), s čimer naj bi se zbralo skoraj 20 milijonov LVL. Druge ukrepe na strani prihodkov sestavljajo dodatne trošarine na plin in tobak, vredne okoli 12 milijonov LVL, ter dodatni nedavčni prihodki, vredni skoraj 20 milijonov LVL.

Na strani odhodkov vključuje proračun za leto 2010 znatna zmanjšanja odhodkov, ki so v veliki meri posledica strukturnih reform, zlasti združitev agencij in institucij v ministrstvih za kmetijstvo, kulturo, izobraževanje in obrambo ali ukinitve teh agencij in institucij. Ti ukrepi bodo omogočili prihranke v letu 2010 ter v daljšem obdobju. Nekateri drugi ukrepi, ki imajo predvsem kratkoročni učinek, so bili sprejeti v okviru proračuna za socialno varstvo. Da bi izboljšali njegovo vzdržnost, bo leta 2010 opravljen pregled socialnega zavarovanja in pokojninskih sistemov, poleg tega pa bodo sprejeti predlogi za srednjeročno reformo teh sistemov. Ta pregled je še bolj potreben po nedavni sodbi ustavnega sodišča. Lokalne vlade morajo leta 2010 zagotoviti zmanjšanje plač, ki bo v skladu z načrtovanimi prihranki. Ti se zdijo realistični glede na to, da so se znižanja plač na lokalni ravni začela šele s sprejetjem zadevnih rebalansov proračuna v oktobru 2009. V tem okviru se bo enotna lestvica plač v javnem sektorju razširila na lokalne vlade.

Kar zadeva izvajanje proračuna za leto 2010, bodo organi sprejeli ukrepe za povečanje učinkovitosti državne davčne uprave (ki je v proračunu za leto 2010 prejela dodatna finančna sredstva) in za boj proti sivi ekonomiji. Takšni ukrepi in spremljanje spoštovanja davčnih predpisov bodo pomembni pri zagotavljanju, da se prihodki spreminjajo v skladu z načrtovanimi ali morda celo bolje od načrtovanih.

Glede na obseg prilagoditve, ki jo je izvedla Latvija leta 2009, in prilagoditve proračuna za leto 2010, je mogoče v skladu s priporočili Sveta iz julija 2009 smiselno zaključiti, da so bila strukturna prizadevanja restriktivna. Dejstvo, da napovedi služb Komisije ne kažejo strukturnih izboljšav proračuna v letih 2009 in 2010, je razloženo z več dejavniki. Prvič, glede leta 2010, proračun za to leto ni bil vključen v napovedi služb Komisije iz jeseni 2009, saj se je o njem takrat, ko so bile napovedi objavljene, še razpravljalo. Poleg tega in na splošno zaradi izredno spremenljivih gospodarskih razmer v obdobju 2008–2011 običajna ciklična komponenta primanjkljaja, za katero se uporabljajo standardne elastičnosti, morda ne bo v zadostni meri zajela učinka izjemnega gospodarskega upadanja v Latviji leta 2009. Zato se ocena strukturnih prizadevanj opira na bolj kvalitativne vidike ter temelji na analizi rebalansa proračuna iz junija 2009 in proračuna za leto 2010. Bruto javnofinančni dolg po tem, ko je leta 2008 znašal 19,5 % BDP, zdaj hitro narašča in bo v skladu z jesensko napovedjo služb Komisije leta 2009 dosegel 33 % BDP, leta 2010 pa 49 % BDP (ob predpostavki, da bo Latvija v celoti izkoristila mednarodno finančno pomoč, ki ji je odobrena v obdobju do leta 2011).

Kot je navedeno v priporočilih Sveta, je v prihodnjih letih potrebna znatna prilagoditev. Latvijski organi so v stabilizacijskem programu v okviru plačilnobilančne pomoči navedli več ukrepov, ki naj bi bili sprejeti v proračunih za leti 2011 in 2012. Med njimi so nadaljnji ukrepi na strani prihodkov, ki se osredotočajo na obdavčenje premoženja (reforma obdavčenja avtomobilov, ki temelji okoljskih in premoženjskih vidikih, ter celovita reforma obdavčenja nepremičnin, ki dovoljuje oprostitve plačila davka, vezane na osebni prejemek). Na strani odhodkov se pričakuje, da bodo latvijski organi izvedli obširen pregled socialnega zavarovanja in pokojninskih sistemov, kakor je navedeno zgoraj. Kar zadeva pokojnine, bodo pregledani različni sistemi in upokojitvene starosti, da se ohranita prihodnja vzdržnost in primernost tristebrnega sistema. Prav tako bo z namenom morebitnega prestrukturiranja izveden pregled vseh javnih družb in njihovih podružnic v skladu z merili, določenimi v latvijskem državnem upravnem zakonu.

Pri pripravi proračuna za leto 2010 se je pokazalo, da je bil pri povečanju pooblastil in analitičnih zmožnosti ministrstva za finance glede na druga resorna ministrstva dosežen določen napredek. Leta 2010 se pričakuje nadaljnji napredek pri okrepitvi proračunskega okvira, in sicer s sprejetjem ukrepov, ki so povezani zlasti z načrtovanjem in spremljanjem proračuna.

Nadzor finančnega sektorja je bil zadovoljivo okrepljen s pogostejšimi analizami kreditnega tveganja in natančnim spremljanjem izpostavljenosti bank valutnemu tveganju. Sprejeti so bili ukrepi za zagotavljanje, da so banke ustrezno kapitalizirane in da so izgube ustrezno odplačane.

3.3. Sklepi

Na podlagi trenutnih informacij se zdi, da je Latvija sprejela ukrepe, s katerimi je dosegla zadovoljiv napredek pri zmanjševanju čezmernega primanjkljaja v roku, ki ga je določil Svet. Latvija je zlasti:

- strogo izvrševala proračun za leto 2009, kar je omogočilo zajezitev učinka upoštevanja sodbe ustavnega sodišča iz decembra 2009 glede pokojnin; zato se pričakuje, da bo primanjkljaj leta 2009 še vedno v skladu s ciljno vrednostjo 10 % BDP iz priporočil Sveta ter s prevzetimi obveznostmi v okviru programa za plačilnobilančno pomoč;

- 1. decembra 2009 sprejela proračun za leto 2010, ki vsebuje fiskalno konsolidacijo v višini 500 milijonov LVL (več kot 4,2 % BDP) v skladu s priporočili Sveta ter s prevzetimi obveznostmi v okviru programa za plačilnobilančno pomoč. Ukrepi iz proračuna bi morali celo ob upoštevanju učinka upoštevanja sodbe Sodišča na leto 2010 Latviji omogočiti, da v skladu s priporočilom doseže primanjkljaj, ki ne bo presegal 8,5 % BDP. Kljub vključitvi nekaterih enkratnih ukrepov v proračun se predvideva znatna strukturna prilagoditev, ki precej presega 2,75 odstotne točke BDP (priporočena povprečna letna fiskalna prizadevanja v obdobju 2010–2012);

- pripravljalna faza proračuna za leto 2010 kaže znake izboljšanja na področju fiskalnega upravljanja ter sprejeti so bili pomembni ukrepi za poostritev regulacije in nadzora finančnih trgov.

Tveganja za proračunske cilje so povezana z zmanjšanjem odhodkov na lokalni ravni, zlasti kar zadeva zmanjšanje plač v skladu z načrtovanimi prihranki v paketu za fiskalno konsolidacijo. Na strani prihodkov bodo pri zagotavljanju, da se prihodki spreminjajo v skladu z načrtovanimi ali morda celo bolje od načrtovanih, pomembni spremljanje upoštevanja davčnih predpisov in ukrepi za boj proti sivi ekonomiji.

Da bi se leta 2012 primanjkljaj zmanjšal pod 3 % BDP, bo v prihodnjih letih potrebna znatna prilagoditev. Latvijski organi so v okviru stabilizacijskega programa, ki se izvaja kot pogoj za plačilnobilančno pomoč, navedli več ukrepov, ki naj bi bili sprejeti v proračunih za leti 2011 in 2012.

Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da v Latviji trenutno niso potrebni nadaljnji ukrepi v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija bo zlasti glede na občutljivo situacijo javnih financ še naprej natančno spremljala razvoj proračuna v Latviji v skladu s Pogodbo, Paktom za stabilnost in rast ter merili, določenimi v okviru plačilnobilančne pomoči.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Realni BDP(sprememba v %) |Napoved KOM jesen 2009 | 10,0 |–4,6 |–18,0 |–4,0 | 2,0 | | |Nacionalna napoved |10,0 |–4,6 |–18,0 |–4,0 |/ | |Proizvodna vrzel1(v % potencialnega BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | 16,3 |9,2 |–9,1 |–10,7 | –7,0 | | |Nacionalna napoved |/ |/ |/ |/ |/ | |Javnofinančni saldo(v % BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | –0,3 |–4,1 |–9,0 |–12,3 | –12,2 | | |Nacionalna napoved |–0,3 |–4,1 |–10,0 |–5,4 |/ | |Primarni saldo(v % BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | 0,1 |–3,4 |–7,6 |–9,9 | –8,3 | | |Nacionalna napoved |0,1 |–3,4 |–8,6 |–3,2 |/ | |Ciklično prilagojeni saldo(v % BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | –4,8 |–6,7 |–6,4 |–9,3 | –10,2 | | |Nacionalna napoved |/ |/ |/ |/ |/ | |Strukturni saldo2(v % BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | –4,8 |–6,7 |–7,0 |–10,2 | –10,2 | | |Nacionalna napoved |/ |/ |/ |/ |/ | |Bruto javni dolg(v % BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | 9,0 |19,5 |33,2 |48,6 | 60,4 | | |Nacionalna napoved |9,0 |19,5 |41,5 |/ |/ | | Vir: Latvijsko ministrstvo za finance, drugo obvestilo v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2009, napoved služb Komisije iz jeseni 2009

1 Številke iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 temeljijo na ocenjeni potencialni rasti 4,5 %, 1,6 %, –1,4 %, –2,3 % in –2,1 % v obdobju 2007–2011.

2 Strukturni saldo = ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

Pojasnila k tabeli:

V jesenskih napovedih služb Komisije za Latvijo ni vključen fiskalni učinek proračuna za leto 2010, o katerem se je takrat še razpravljalo.

Latvijski organi so januarja 2010 sporočili nacionalne napovedi za realni BDP. Nacionalne proračunske napovedi za leto 2009 so napovedi iz obvestila o čezmernem primanjkljaju iz jeseni leta 2009. Nacionalne proračunske napovedi za leto 2010 vključujejo učinek proračuna, sprejetega 1. decembra, vendar ne posledic zgoraj navedene sodbe ustavnega sodišča o zmanjšanju pokojnin z dne 21. decembra. Poleg tega so nacionalne proračunske napovedi za leto 2010 na voljo samo v denarnih vrednostih in niso v celoti primerljive z drugimi napovedmi na podlagi ESA.

Najnovejše nacionalne napovedi glede proizvodnih vrzeli in ustreznih saldov so napovedi iz konvergenčnega programa iz januarja 2009 in so tukaj izpuščene, ker niso več veljavne.

Čeprav v razpredelnici ni prikazano strukturno izboljšanje proračuna – glede na to, da napovedi služb Komisije ne vključujejo proračuna za leto 2010 in manjkajo nove nacionalne napovedi glede strukturnega salda – , predhodna analiza rebalansa proračuna iz junija 2009 ter proračuna iz leta 2010 kaže, da so sprejeti ukrepi v zvezi s tem v skladu s priporočili Sveta iz julija 2009. Poleg tega zaradi izredno spremenljivih gospodarskih razmer v obdobju 2008–2011 običajna ciklična komponenta primanjkljaja, za katero se uporabljajo standardne elastičnosti, morda ne bo v zadostni meri zajela učinka gospodarskega upadanja.

4. MADžARSKA

4.1. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in priporočila

Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(6) PES sklenil, da na Madžarskem obstaja čezmeren primanjkljaj. Najnovejše priporočilo Sveta v skladu s členom 104(7) PES je bilo sprejeto 7. julija 2009 in določa 7. januar 2010 kot rok za učinkovito ukrepanje.

Svet je Madžarski priporočal, naj čim prej in najpozneje do leta 2011 odpravi čezmeren primanjkljaj. Primanjkljaja v letu 2009 in 2010 bi morala biti zlasti v skladu z zgornjima mejama v višini 3,9 % BDP oz. 3,8 % BDP, kar je bilo predvideno tudi v poročilu organov o napredku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 29. maja 2009, Svet pa je določil rok za učinkovito ukrepanje na tem področju. Poleg tega bi morali proračunski ukrepi zagotoviti izboljšanje strukturnega salda, ki bi moralo v dvoletnem obdobju 2010–2011 znašati skupno vsaj 0,5 odstotne točke. V celoti je treba izvesti nedavno sprejeti zakon o fiskalni odgovornosti. Delež javnofinančnega dolga v BDP je treba močno zmanjšati, če je mogoče pred letom 2011.

4.2. Ocena učinkovitih ukrepov

Naslednja analiza upošteva šesto poročilo o napredku v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so ga madžarski organi predložili 24. septembra 2009[5], in dodatne informacije, ki so od takrat na voljo, vključno s sprejetjem dodatnih ukrepov in objavo proračunskih podatkov.

Fiskalna politika leta 2009 in v manjšem obsegu leta 2010 je bila še naprej restriktivna. Madžarska ni imela manevrskega prostora za proračunske spodbujevalne ukrepe in ko je kriza konec oktobra 2008 dosegla svoj prvi vrh, je vlada celo izgubila dostop do financiranja prek trgov. Zaradi tega je Madžarska prejela srednjeročno finančno pomoč EU v obliki posojila v višini do 6,5 milijarde EUR, o katerem je bila sprejeta odločitev 4. novembra 2008. Za to pomoč veljajo številne zahteve politike, vključno s trajno in okrepljeno fiskalno konsolidacijo, fiskalnim upravljanjem in strukturnimi reformami, zagotavlja pa se skupaj z dogovorom „stand-by“ MDS, v okviru katerega se zagotovi 12,5 milijarde EUR[6]. Zahteve so skladne s priporočili Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

V jesenski napovedi služb Komisije je za leto 2009 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP (na podlagi informacij, razpoložljivih do 22. oktobra 2009, ki je rok za napoved). Na podlagi informacij o izidu javnofinančnega primanjkljaja v smislu denarnega toka za leto 2009, pri katerem niso upoštevane občine (3,6 % BDP glede na načrtovan primanjkljaj v višini 3,8 % BDP), bo cilj v višini 3,9 % BDP zdaj verjetno dosežen. Skupno so bili leta 2009, vključno z ukrepi, sprejetimi pred majskim poročilom o napredku, v primerjavi s prvotnim proračunom sprejeti ukrepi za fiskalno konsolidacijo v višini 1,5 % BDP. Učinek je bil predvsem na strani odhodkov (zlasti znižanja plač v javnem sektorju, pokojnin in subvencij za stanovanja) ter v omejenem obsegu tudi na strani prihodkov (0,2 % BDP). Napredek v smeri doseganja ciljnega primanjkljaja v letu 2009 je bil nadalje podprt med drugim z višjimi dividendami, ki jih plačujejo državna podjetja, okrepljenim nadzorom nad odhodki pri resornih ministrstvih ter odhodki za neto obresti, ki so nižji od pričakovanih in znašajo okoli 0,2 % BDP, kar pomeni, da znašajo skupni prihranki skoraj 2 % BDP. To je izravnalo močno poslabšanje državnih prihodkov, povezano s precejšnjim upadom gospodarske dejavnosti. Ocenjuje se, da bo v strukturnem smislu izboljšanje javnofinančnega salda leta 2009 blizu 3 % BDP, kar pomeni, da bo skupna strukturna prilagoditev po letu 2006 znašala 8,5 % BDP.

Kar zadeva leto 2010, je madžarski parlament 30. novembra 2009 sprejel proračun v skladu s ciljno vrednostjo 3,8 % BDP za javnofinančni primanjkljaj v letu 2010. Podprt je z več strukturnimi ukrepi za zmanjšanje odhodkov, med drugim z nadaljnjimi reformami pokojninskega sistema in sistema socialne podpore. Proračun za leto 2010 poleg tega vključuje nižje transferje centralne ravni države sistemu javnega prometa na dolge razdalje in občinam. V napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 je za leto 2010 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,2 % BDP. Od takrat je zaradi dodatnih podatkov, ki zadevajo prestrukturiranje sistema javnega prometa, ki ima izgubo, in znižanje transferjev nižjim vladnim ravnem, ciljni primanjkljaj za leto 2010 v višini 3,8 % BDP verjetnejši. Vendar je ciljni primanjkljaj za leto 2010 še vedno podvržen številnim tveganjem. Prihodki, zlasti od davka na dohodek pravnih oseb in trošarin, bi bili lahko nižji od pričakovanih, odhodki pa bi bili lahko višji, zlasti kar zadeva sistem javnega prometa na dolge razdalje in transferje nižjim vladnim ravnem, saj ukrepi na obeh področjih niso v celoti podprti s strukturnimi prihranki. Medtem ko bi morale rezerve, ki znašajo 0,8 % BDP, zagotoviti zadostno zaščito, kakor se zahteva v priporočilih Sveta z dne 7. julija 2009, ni mogoče izključiti, da bo za dosego cilja potrebno sprejeti nadaljnje ukrepe. V zvezi s tem so organi izrazili svojo zavezanost, da bodo sprejeli ustrezne ukrepe, če se pojavi tveganje gospodarskega upada.

V napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 glede strukturnega salda za leto 2010 ni bilo izboljšav. Vendar bi se lahko ob upoštevanju dodatnih ukrepov, ki so bili decembra 2009 objavljeni na področju sistema javnega prometa, ki ima izgubo, in povečanih rezerv v končnem proračunu za leto 2010, strukturni saldo v letu 2010 malo izboljšal[7]. Glede na priporočilo Sveta, v skladu s katerim morajo skupna fiskalna prizadevanja v obdobju 2010–2011 znašati vsaj 0,5 % BDP, bodo predvsem zaradi znižanja davkov v višini 0,6 % BDP, predvidenega za leto 2011, potrebni dodatni ukrepi, ki se bodo morali odražati v proračunu za leto 2011.

Madžarska je izboljšala fiskalno upravljanje, ki bi moralo olajšati prihodnjo konsolidacijo in zmanjšati tveganje vrnitve k netrajnostnim politikam. Od leta 2010 obstaja nov fiskalni okvir. Med pripravo proračuna za leto 2010 je bila večina novih elementov že upoštevana in na novo ustanovljeni fiskalni svet je začel delovati. Pregled proračunskih postopkov, ki je bil pripravljen in 15. decembra objavljen na spletni strani ministrstva za finance, razlaga spremembe, potrebne zaradi novega fiskalnega okvira in opredeljuje nekatera področja, kjer so potrebne nadaljnje izboljšave.

Kar zadeva delež državnega dolga v BDP, se v napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 predvideva, da se bo delež leta 2010 stabiliziral malo pod 80 % BDP in se začel leta 2011 zmanjševati. Dodatni ukrepi, ki so navedeni zgoraj in še niso bili upoštevani v jesenski napovedi, bi morali prispevati k nekoliko nižjemu deležu dolga od načrtovanega. Poleg tega bi proračun za leto 2011 v skladu s priporočili Sveta nadalje pospešil ta razvoj.

4.3. Sklepi

Na podlagi trenutnih informacij se zdi, da je Madžarska sprejela ukrepe, s katerimi je dosegla zadovoljiv napredek pri zmanjševanju čezmernega primanjkljaja v roku, ki ga je določil Svet. Madžarska je zlasti:

- učinkovito ukrepala, da bi leta 2009 dosegla ciljni javnofinančni primanjkljaj v višini 3,9 % BDP, predvsem s sprejetjem ukrepov za fiskalno konsolidacijo v višini 1,5 % BDP v letu 2009 v primerjavi s prvotnim proračunom ter z okrepitvijo nadzora nad odhodki pri resornih ministrstvih, kar naj bi nadomestilo upad prihodkov;

- 30. novembra 2009 sprejela osrednji državni proračun za leto 2010 v skladu s ciljnim javnofinančnim primanjkljajem v višini 3,8 % BDP ter vključila strukturne ukrepe zlasti v pokojninski sistem in sistem socialne podpore, da bi podprla ta cilj;

- podprla večino ukrepov za zmanjšanje odhodkov z ustreznimi zakoni, ki so bili sprejeti že leta 2009 ali v spremljevalnih zakonih k proračunu za leto 2010, ter v svoj proračun za leto 2010 vključila zadostno raven rezerv;

- začela izvajati svoj nov fiskalni okvir v okviru priprave proračuna za leto 2010 in začela nadalje izboljševati postopke proračunskega načrtovanja in proračunskega nadzora, da bi okrepila srednjeročni proračunski okvir.

Vendar glede ciljnega primanjkljaja v letu 2010 obstajajo znatna tveganja, in sicer tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov. Glede na to in glede na že sprejeta nenadomestljiva znižanja davkov v letu 2011 zahtevana strukturna prilagoditev, ki skupno znaša 0,5 % BDP in je potrebna za znižanje primanjkljaja pod 3 % v letu 2011, še ni zagotovljena.

Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da na Madžarskem trenutno niso potrebni nadaljnji ukrepi v postopku zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija bo zlasti glede na občutljivo situacijo javnih financ še naprej natančno spremljala razvoj proračuna na Madžarskem v skladu s Pogodbo ter Paktom za stabilnost in rast.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Realni BDP(sprememba v %) |Napoved KOM jesen 2009 | 1,0 |0,6 |–6,5 |–0,5 |3,1 | | |Nacionalna napoved |1,0 |0,6 |–6,7 |–0,9 |/ | |Proizvodna vrzel1(v % potencialnega BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | 3,1 |2,9 |–4,0 |–4,7 |–2,0 | | |Nacionalna napoved |/ |/ |/ |/ |/ | |Javnofinančni saldo(v % BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | –5,0 |–3,8 |–4,1 |–4,2 |–3,9 | | |Nacionalna napoved |–5,0 |–3,8 |–3,9 |–3,8 |/ | |Primarni saldo(v % BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | –0,9 |0,4 |0,2 |–0,1 |–0,2 | | |Nacionalna napoved |–0,9 |0,4 |0,5 |0,7 |1,3 | |Ciklično prilagojeni saldo2(v % BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | –6,4 |–5,1 |–2,2 |–2,1 |–3,0 | | |Nacionalna napoved |/ |/ |/ |/ |/ | |Strukturni saldo3 (v % BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | –5,5 |–4,8 |–2,1 |–2,1 |–3,0 | | |Nacionalna napoved |/ |/ |/ |/ |/ | |Bruto javni dolg(v % BDP) |Napoved KOM jesen 2009 | 65,9 |72,9 |79,1 |79,8 |79,1 | | |Nacionalna napoved |65,9 |72,9 |78,8 |79,2 |/ | | Vir: Madžarsko ministrstvo za finance, drugo obvestilo v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2009, šesto poročilo o napredku v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz septembra 2009, napoved služb Komisije iz jeseni 2009

1 Številke iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 temeljijo na ocenjeni potencialni rasti 1,4 %, 0,8 %, 0,3 %, 0,2 % in 0,3 % v obdobju 2007–2011.

2 Zaradi izredno spremenljivih gospodarskih razmer v obdobju 2008–2011 običajna ciklična komponenta primanjkljaja, za katero se uporabljajo standardne elastičnosti, morda ne bo v zadostni meri zajela učinka gospodarskega upadanja.

3 Strukturni saldo = ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

[2] „Posebnosti izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence“, ki jih je 10. novembra 2009 potrdil Svet Ecofin, so na voljo na: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm

[3] Paket mednarodne pomoči v skupnem znesku 7,5 milijarde EUR vključuje prispevke MDS v vrednosti 1,7 milijarde EUR in od nordijskih držav v vrednosti 1,9 milijarde EUR, posojilo Svetovne banke v znesku 0,4 milijarde EUR ter druga plačila Evropske banke za obnovo in razvoj, Češke republike in Poljske, ki skupaj znašajo dodatne 0,4 milijarde EUR.

[4] Izračun strukturnega salda je povezan z znatnimi negotovostmi, zlasti pri novih državah članicah.

[5] Poročilo je bilo evidentirano kot dokument Sveta Evropske unije 14226/09 (ECOFIN 616, UEM 233), Bruselj, 8. oktobra 2009.

[6] Paket mednarodne pomoči, ki skupno znaša 20 milijard EUR, je bil pozneje dopolnjen s posojilom Svetovne banke v višini 1 milijarde EUR.

[7] Izračun strukturnega salda je povezan z znatnimi negotovostmi, zlasti pri novih državah članicah.