(2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Malta ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

(5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

(6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Malto za leto 2015. V njem je bil ocenjen napredek Malte pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

(7)Malta je 17. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015, 30. aprila 2015 pa še svoj program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(8)Za Malto trenutno velja [preventivni] del Pakta za stabilnost in rast [po razveljavitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem junija 2015]. V programu za stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje postopno zmanjševanje nominalnega primanjkljaja, in sicer na 1,6 % BDP v letu 2015 in nato na 0,2 % BDP v letu 2018. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2015 se za čezmerni primanjkljaj lahko šteje, da je bil odpravljen v letu 2014. V skladu s programom za stabilnost vlada načrtuje, da bo srednjeročni cilj (strukturno uravnotežen proračunski položaj) dosežen do leta 2019, tj. eno leto po programskem obdobju. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP postopoma zmanjšal na 61,2 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Obstaja tveganje določenega odklona od zahtevane prilagoditve v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016. V letu 2015 se napoveduje izboljšanje strukturnega salda v višini 0,1 % BDP pod zahtevano raven. Čeprav je napovedana prilagoditev za leto 2016 v skladu z zahtevo, obstaja tveganje, da bo v letih 2015 in 2016 skupaj prišlo do določenega odklona. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso dovolj podrobno opredeljeni. Zato bodo v letih 2015 in 2016 potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Malta na splošno izpolnjevala določbe iz Pakta za stabilnost in rast.

(9)Dolgoročna vzdržnost javnih financ Malte je ogrožena, zlasti zaradi napovedanega povečanja odhodkov, povezanega s staranjem prebivalstva. Zvišanje zakonsko določene upokojitvene starosti se v pokojninski sistem uvaja zelo počasi, prav tako pa ni nobene specifične povezave med zakonsko določeno upokojitveno starostjo in pričakovano življenjsko dobo. Malta se je z izzivi pokojninskega sistema soočila z ukrepi na trgu dela in uvedbo tretjega pokojninskega stebra, napovedala pa je tudi nadaljnje ukrepe politike v svojem nacionalnem programu reform, vendar ukrepov, s katerimi bi se korenito izboljšali vzdržnost in ustreznost sistema, Malta še ni napovedala niti izvedla. Strategija nacionalnega zdravstvenega sistema za leto 2014 se je že začela izvajati, njen namen pa je zagotoviti kar največjo učinkovitost zdravstvenega sistema in hkrati ohranjati finančno vzdržnost. To strategijo je treba spremljati.

(10)Malta je sprejela ukrepe, s katerimi pomaga prebivalcem pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, zlasti s fiskalnimi spodbudami, nadaljnjim zagotavljanjem brezplačnega varstva otrok in uvedbo prilagodljivih delovnih ureditev. Hkrati pa večje povpraševanje po neformalni dolgotrajni oskrbi in pomanjkanje ustreznih znanj in spretnosti morda preprečujeta starejšim ženskam, da si na trgu dela poiščejo zaposlitev. Junija 2014 sta bili objavljeni nacionalna strategija za pismenost in strategija za predčasno opuščanje šolanja. Usklajevanje rezultatov izobraževanja s potrebami trga je še vedno v teku, čeprav oprijemljivih rezultatov še ni bilo videti.

(11)Malta si prizadeva zagotoviti okvir za uporabo skladov tveganega kapitala in za lažji dostop do kapitalskih trgov, zlasti s pregledom sheme za zagonska podjetja Malta Enterprise in napovedanim programom semenskih naložb. V teku so prav tako prizadevanja za ustanovitev razvojne banke. Ta prizadevanja je treba spremljati.

(12)V pravo smer vodijo tudi prizadevanja Malte v boju proti davčnim utajam in pri spodbujanju izpolnjevanja davčnih obveznosti z okvirom za racionalizirano pobiranje prihodkov. Kljub trenutnim prizadevanjem je treba sprejeti konkretne ukrepe za hitrejšo uvedbo elektronskih plačil.

(13)Postopki javnega naročanja so precej krajši zaradi uvedbe obveznega e-javnega naročanja in okrepitve ustreznih vladnih služb. Postopki bodo še krajši po sprejetju napovednih ukrepov, tj. z zaposlitvijo dodatnega osebja in uvedbo sistema za sledenje. Prevozni stroški imajo v malteškem gospodarstvu pomembno vlogo. Nedavno se je začela reforma prometnega sektorja, vendar vlada še vedno ni predstavila celovite prometne strategije.

(14)Nacionalni program reform opredeljuje ukrepe za reformiranje pravosodnega sistema, ki presegajo ukrepe iz poročila o državi. Posledično je Malta dosegla nekaj napredka pri obravnavanju priporočil za posamezne države iz leta 2014 glede povečanja učinkovitosti pravosodja. Predlog zakona je v zaključni fazi. Pričakuje se, da bo po sprejetju in izvajanju zakona pravosodni sistem učinkovitejši, zlasti z digitalizacijo sodnih postopkov in spodbujanjem mehanizmov za alternativno reševanje sporov.

(15)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo malteške ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Malta prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Malti, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

(16)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Malte za stabilnost, njegovo mnenje pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

(17)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Malta bi morala zagotoviti tudi popolno in pravočasno izvedbo teh priporočil –

PRIPOROČA, da Malta v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

1.Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016.

2.Sprejme ukrepe za izboljšanje osnovnih znanj in nadaljnje zmanjšanje predčasnega opuščanja šolanja s spodbujanjem nenehnega poklicnega razvoja učiteljev.

3.Pospeši uvedbo višje zakonsko določene upokojitvene starosti in jo poveže s pričakovano življenjsko dobo.

4.Izboljša dostop do financiranja za mala in mikro podjetja, zlasti z nebančnimi instrumenti.

V Bruslju,