SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 14.10.2009 
SEC(2009) 411 kon č. 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
Predlogu 
 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb in 
javnih listin v zapuš činskih zadevah ter uvedbi evropskega potrdila o dedovanju 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA
 
  
{COM(2009) 154  konč.) 
{SEC(2009) 410}  
 
SL 2   SL 1. Postopkovna vprašanja in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi 
Ocena učinka je bila pripravljena na podlagi študije (v nadaljnje m besedilu: zunanja 
študija)1, ki jo je za Komisijo opravil zuna nji izvajalec s prispevki medresorske 
usmerjevalne skupine, ki jo je sklical Generalni direktor at za pravosodje, svobodo in 
varnost. V njej so sodelova li predstavniki generalnih direktoratov za podjetništvo in 
industrijo, za notranji trg in storitve ter za obdav čenje in carinsko unijo, pa tudi 
Generalnega sekretariata in Pravne službe Komisije.  
Ocena učinka se je oprla na študijo o koliziji dolo čb dednega prava v Evropski uniji, ki jo 
je novembra 2002 pripravil nemški notarski inštitut2. Ta študija je potrdila obstoj 
praktičnih problemov pri prenosu pravice na premoženju in pripravi oporok v čezmejnem 
dedovanju. Prav tako se je oprla na analizo 60 odzivov3 na zeleno knjigo Komisije z dne 
1. marca 2005 z naslovom „De dovanje in oporoke“ [COM(2005) 65]4. Poleg tega se je 
oprla tudi na delo strokovne skupine (PRM III/IV), ki jo je ustanovila Komisija in jo 
sestavljajo strokovnjaki, ki delujejo neodvisno od držav članic in zastopajo razli čne 
pravne tradicije EU. Leta 2006 je bila organi zirana še javna obravnava o pravu, ki se 
uporablja v zapuš činskih postopkih.  
2. OPREDELITEV PROBLEMOV 
2.1. Vzroki sedanjih problemov  
Rezultat zapuš činskih postopkov v mednarodnem dedova nju v EU pogosto ne izpolni 
pričakovanj umrlih oseb. Poleg tega niso  upoštevane pravice (morebitnih) dedi čev, oseb, 
ki so formalno ali kako druga če povezane s pokojnikom, zasebnih in javnih upnikov itd. 
Upoštevati je treba, da so vzrok za probleme, s katerimi se trenutno sre čujejo državljani, 
nacionalni materialni predpisi o dedovanju, ki se med državami članicami zelo razlikujejo. 
Vendar uskladitev teh predpisov ne spad a v pristojnost Evropske skupnosti. 
                                                 
1 EPEC, Impact Assessment Study on Community Instruments on Successions and Wills (študija o 
oceni učinka o instrumentih Skupnosti na podro čju dedovanja in oporok), opravljena na podlagi 
okvirne pogodbe GD BUDG št. BUDG06/PO/01/Lot no.2, ABAC 101908, na razpolago na naslednjem spletiš ču: […]. 
2 http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm. 
3 Na razpolago na: 
http://ec.europa.eu/jus tice_home/news/consulting_ public/successions/news_c ontributions_successi
ons_en.htm. 
4 Na razpolago na: http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l16017.htm. 
 
SL 3   SL 2.1.1.  Razlike med nacionalnimi materi alnimi predpi si o dedovanju 
1. Deleži, ki jih dedujejo posamezni družinski člani, se zelo razlikujejo.  
2. Vse države članice priznavajo oporoke, vendar  sprejemajo nekatere države 
članice tudi bolj dodelane instrumente za na črtovanje dedovanja (npr. skupne in 
vzajemne oporoke ), ki pa niso priznani v vseh državah članicah.  
3. Vse države članice razen Združenega kraljestva (natan čneje Anglije in Walesa) 
priznavajo ožjim družinskim članom nujni delež ne glede na kakršna koli 
oporočna razpolaganja pokojnika.  
4. Procesni predpisi o dedovanju  se med državami članicami razlikujejo. 
5. Pravice neporo čenih ali istospolnih partnerjev  se med državami članicami zelo 
razlikujejo.  
2.1.2.  Negativne posledice za državljane 
Prvi problem: državljani težko predvidi jo, katera država in kateri organ sta 
pristojna za odlo čanje o zapuš čini. Organi dveh ali ve č držav članic se lahko izre čejo za 
pristojne za odlo čanje o isti zapuš čini (pozitivni spor o pristoj nosti), ali pa se nobeden ne 
izreče za pristojnega (negativni spor o pristo jnosti). Tudi ko državljani ugotovijo državo 
članico, katere organi so pristojni, pogos to ne vedo, kateri organ je v tej državi članici 
pristojen (sodiš če, notar, javna uprava). 
Drugi problem: kolizija zakonov, ki se uporabljajo za isto zapuš čino. Kar zadeva 
zasebno pravo, sodiš čem ni treba uporabljati pr ava lastne države. Države članice imajo 
zato pravila, po katerih dolo čijo, pravo katere države je treba uporabiti v posameznem 
primeru (kolizijska pravila). V zapuš činskih zadevah se ta pravila od ene države članice do 
druge razlikujejo. Ker so lahko za odlo čanje o posamezni zapuš čini pristojni organi ve č 
držav članic, lahko razli čno odločijo, kaj pripada komu. Tak položaj povzro ča pravno 
negotovost ter onemogo ča učinkovito na črtovanje dedovanja in priznavanje sodb med 
državami članicami. 
Tretji problem: nezadostna (omejena) svoboda izbire prava oporo čitelja. Če se 
državljan, ki izkoriš ča prednosti notranjega trga, zaveda, da imajo države članice razli čno 
materialno dedno pravo in razli čna kolizijska pravila, se lahko želi izogniti tem težavam 
tako, da pripravi oporoko in izbere enotno pravo, ki naj se uporablja za celotno njegovo 
zapuščino. Vendar ve čina držav članic osebi še ne dovoljuje, da  izbere pravo, ki naj se 
uporablja za njeno dedovanje5.  
                                                 
5 Izbira prava ni dovoljena na Češkem, Irskem, v Gr čiji, Španiji, Franciji, na Cipru, v Latviji, Litvi, 
Luksemburgu, Avstriji, na Poljskem, Portugalskem, v Sloveniji, na Slovaškem in Švedskem. Za 
Madžarsko, Malto in Severno Irsko informacije niso na razpolago. 
 
SL 4   SL Četrti problem: omejeno priznavanje in izvrševanje sodnih odlo čb in dokumentov.  
Sodba, ki jo izda sodiš če v eni državi, se ne prizna in izvrši po uradni dolžnosti v drugi 
državi, katere sodiš ča lahko o istem zahtevku odlo čijo drugače. Prav tako se ne priznavajo 
in izvršujejo dokumenti, ki jih pr ipravijo notarji in drugi organi. 
Peti problem: omejeno priznavanje statusa dedi ča ali upravitelja 
zapuščine / izvršitelja oporoke.  Trenutno obstajajo v državah članicah razli čne vrste 
dokazil o statusu dedi ča ali upravitelja zapuš čine. Dokumenti, ki se izvršujejo v eni državi 
članici, obi čajno niso priznani po uradni  dolžnosti v drugih državah članicah. Zaradi tega 
prihaja do podvajanja postopkov za dokazovanje statusa dedi ča ali upravitelja zapuš čine v 
državi, v kateri je premoženje, ter do dodatnih stroškov in zamud. 
Šesti problem: težave pri iskanju oporok v tujini. Že v popolnoma nacionalnih okvirih 
dediči ne morejo vedno vedeti, ali je pokojnik na pravil oporoko. To vprašanje je še težje 
rešljivo za državljane, ki iš čejo oporoko v tujini. Zaradi takih razmer prihaja do velikih 
zamud in pove čanih stroškov ter negotovosti, al i se bodo javili še drugi dedi či. 
2.2. Obseg problemov 
Težko je oceniti obseg ugotovljenih problemov, ker ni ustreznih statisti čnih podatkov, 
empirični podatki pa so omejeni. Vendar so  posvetovanja pokazala vpliv pravne 
negotovosti, s katero se spopa dajo državljani, v praksi. 
Vsako leto umre v EU okoli 4,5 milijona os eb. Ob predpostavki, da je vrednost povpre čne 
zapuščine okrog 137 000 EUR (kar je okr og 5,5-kratna vrednost povpre čnega bruto 
nacionalnega dohodka na prebival ca), bi skupna vrednost zapuš čin tako znašala 
646 milijard EUR letno.  
Upravičeno se lahko domneva, da ima okoli 9–10 % vseh zapuš činskih postopkov 
(približno 450 000) tudi „mednarodno“ razsežnost. Povpre čna vrednost z njimi povezanih 
zapuščin naj bi bila približno enkrat ve čja od vrednosti povpre čne zapuš čine (tj. 
274 000 EUR) in skupaj bi te zapuš čine znašale okoli 123,3 milijarde EUR letno. 
Pri teh zapuš činah se lahko pojavijo problemi. Tudi če se razrešijo razumno, lahko stroški 
postopkov znašajo od 2 % (2,466 milijarde EUR) pa celo do 5 % skupne vrednosti zapuščin v mednarodnem dedovanju (6,165 milijarde EUR). Povpre čje 3 % 
(3,699 milijarde EUR) vrednosti zapuš čin se lahko šteje za najbli žje dejanskemu stanju. 
Poleg tega lahko stroški zamud, ki se lahko vle čejo ne samo mesece, ampak leta, 
povzročijo prav tolikšne stroške. 
Razrešitev navedenih problemov bi tako lahko po izra čunih zunanjega izvajalca ustvarila 
koristi za državljane EU v višini približno 4 milijard EUR letno.  
3. Cilji 
Splošni cilj predloga je prispevati k vzpostavitvi dejanske ga evropskega obmo čja 
civilnega pravosodja na podro čju dedovanja. 
 
SL 5   SL Naslednja razpredelnica povzema splošn e, posebne in operativne cilje. 
Pregled splošnih, posebnih in operativnih ciljev  
Splošni cilji  Posebni cilji  Operativni cilji  
doseči, da ne prihaja do vzporednih postopkov 
in da se za isto zapuš čino v mednarodnem 
dedovanju ne uporablja materialno pravo 
različnih držav  sprejeti skupna pravila o pristojnosti 
sprejeti skupna pravila o pravu, ki se uporablja  
zagotoviti oporo čitelju (omejeno) izbiro prava  uvesti usklajena pravila o zagotavljanju 
oporočitelju omejene izbire prava  
zagotoviti priznavanje pr avic, ustreznih listin 
in odločb v zvezi z dedovanjem  uskladiti pravila o priznavanju in izvrševanju 
sodb, drugih odlo čb in javnih listin/aktov  
zagotoviti priznavanje pooblastil izvršiteljev 
oporoke / upraviteljev zapuš čine  
zagotoviti priznavanje statusa dedi ča  y omogo čiti državljanom 
učinkovito vnaprejšnje 
načrtovanje in organizacijo 
njihovega dedovanja s 
čezmejno razsežnostjo  
y pove čati možnost 
učinkovitega spoštovanja 
pravic morebitnih dedi čev, 
oseb, ki so formalno ali kako 
drugače povezane s 
pokojnikom, zasebnih in javnih upnikov itd. 
povečati dostopnost informacij o obstoju 
oporok v tujini  vzpostaviti evropski sistem za vpisovanje oporok v register in pridobivanje informacij o 
obstoju oporok v tujini 
4. Možne rešitve 
4.1. Opis možnih rešitev 
Možne rešitve so razdeljene v dva sk lopa za lažjo predstavitev razli čnih možnosti, ki jih je 
treba upoštevati (glej sp odnjo razpredelnico). 
Opredelitev možnih rešitev za probleme za radi razlik v nacionalnih zakonodajah o 
dedovanju z mednarodno razsežnostjo (možnosti A) 
Brez skupnega ukrepa na ravni EU 
y možnost A.1: ohranitev sedanjega stanja  
Zakonodajni ukrep EU 
y možnost A.2: uskladitev pravil o pristojnos ti ter uvedba pravil o priznavanju in 
izvrševanju sodb, drugih odlo čb in javnih listin/aktov po uradni dolžnosti  
y možnost A.3: uskladitev kolizijskih pravil  
y možnost A.4: uskladitev kolizijskih prav il in uvedba evropskega potrdila o dedi ču in 
izvršitelju oporoke / upravitelju zapuš čine v mednarodnem dedovanju 
y možnost A.5: uskladitev kolizijskih pravil in pravil o pristojnosti 
y možnost A.6: uskladitev kolizijskih pravil in  pravil o pristojnosti ter uvedba pravil o 
priznavanju in izvrševanju sodb, drugih odlo čb in javnih listin/aktov po uradni 
 
SL 6   SL dolžnosti (A.2 + A.3) 
y možnost A.7: uskladitev kolizijskih pravil in pravil o pristojnosti, uvedba pravil o 
priznavanju in izvrševanju sodb, drugih odlo čb in javnih listin/aktov po uradni 
dolžnosti ter uvedba evropskega potrdila o dedi ču in izvršitelju oporoke / upravitelju 
zapuščine v mednarodnem dedovanju (A.2 + A.4) 
Nezakonodajni ukrep 
y možnost A.8: vzpostavitev podatkovne zbirke  / sistema za upravljanje znanja o koliziji 
zakonov, pravilih o pristojnosti in pristojnih organih 
y možnost A.9: obveš čevalna kampanja o dedovanju na ravni EU (zakonodaja in 
obstoječi instrumenti / instrumenti v pripravi)  
 
Opredelitev možnih rešitev za probleme pri iskanju oporok v tujini (možnosti B) 
Brez skupnega ukrepa na ravni EU 
y možnost B.1: ohranitev sedanjega stanja 
Ukrep na ravni EU (zakonodaja in financiranje) 
y možnost B.2: priporo čilo Komisije o vzpostavitvi med seboj povezanih 
nacionalnih registrov oporok in organizaciji obveš čevalnih kampanj  
y možnost B.3: obvezna vzpostavitev med seboj povezanih nacionalnih registrov 
oporok  
y možnost B.4: vzpostavitev centr alnega registra oporok EU  
Nezakonodajni ukrep 
y možnost B.5: vzpostavitev spletiš ča o obstoje čih registrih oporok in 
nacionalnih predpisih 
y možnost B.6: nacionalne obveš čevalne kampanje o oporokah (zakonodaja in 
obstoječi instrumenti / instrumenti v pripravi) 
4.2. Primerjava možnih rešitev 
V razpredelnici 1 je predstavljena primer java ocen vseh devetih možnosti A.  
V razpredelnici 2 je predstavljena prim erjava ocen vseh šestih možnosti B. 
Možne rešitve so ocenjene gl ede na zmožnost, da uresni čijo cilje, opredeljene v oddelku 5, 
in sicer z do desetimi kljukicami ( √√√√√√√√√√ ) , pri čemer ta ocena pomeni, da ta možnost v 
celoti uresni čuje navedeni cilj. 
 
SL 7   SL Razpredelnica 1 – primerjava ocen možnosti A  
Cilj/stroški  možnost A.1 
(ohranitev 
stanja)  možnost A.2 
(pristojnost & 
priznavanje)  možnost A.3 
(kolizija)  možnost A.4 
(kolizija & 
potrdilo)  možnost A.5 
(kolizija & 
pristojnost)  možnost A.6 
(A.2 + A.3)  možnost A.7 
(A.2 + A.4)  možnost A.8 
(podatkovna 
zbirka)  možnost A.9 
(nacionalne 
obveščevalne 
kampanje)  
doseči, da ne prihaja do vzporednih postopkov 
in da se za isto zapuš čino v mednarodnem 
dedovanju ne uporablja materialno pravo različnih držav  0 √√ √√√√  √√√√√√  √√√√√√√  √√√√√√√√  √√√√√√√√√√  √ √ 
zagotoviti oporo čitelju (omejeno) izbiro prava  0 0 √√√√√  √√√√√√  √√√√√  √√√√√√√√√  √√√√√√√√√√  0 0 
zagotoviti priznavanje:  
(i) sodb, drugih odlo čb in javnih 
listin/aktov o mednarodnem 
dedovanju  
(ii) pooblastil izvršiteljev 
oporoke / upraviteljev zapuš čine 
ter 
(iii) statusa dedi ča 0 √√√√√  √√ √√√√√√  √√√ √√√√√√√√  √√√√√√√√√√  0 0 
povečati dostopnost informacij o obstoju 
oporok v tujini  0 0 –  – – – – 0 0 
Skupna ocena  0 7 11 18 10 25 30 1 1 
gospodarski u činki trenutno stanje: 
4 mrd. EUR/leto; 
v 10 letih se lahko stroški podvojijo
 prihranek 
stroškov: do 
10 % prihranek 
stroškov: do 
15 % prihranek 
stroškov: do 
15 % prihranek 
stroškov: do 
15 % prihranek 
stroškov: do 20%  prihranek stroškov: do 30%
 prihranek stroškov: 
neznaten
 prihranek 
stroškov: 
neznaten  
 
 
SL 8   SL Razpredelnica 2 – primerjava ocen možnosti B  
Cilj/stroški  možnost B.1 
(ohranitev stanja)  možnost B.2 
(priporočilo Komisije o 
med seboj povezanih 
nacionalnih registrih 
oporok & obveš čevalnih 
kampanjah)  možnost B.3 
(obvezna vzpostavitev 
med seboj povezanih 
nacionalnih registrov 
oporok)  možnost B.4 
(centralni register 
oporok EU)  možnost B.5 
(spletišče o nacionalnih 
registrih oporok in 
nacionalnih predpisih)  možnost B.6 
(nacionalne 
obveščevalne kampanje)  
doseči, da ne prihaja do vzporednih postopkov in da 
se za isto zapuš čino v mednarodnem dedovanju ne 
uporablja materialno pravo razli čnih držav  0 √√ √√√ √√√√ √ √ 
zagotoviti oporo čitelju (omejeno) izbiro prava  0 0 0 0 0 0 
zagotoviti priznavanje:  
(i) sodb, drugih odlo čb in javnih 
listin/aktov o mednarodnem dedovanju 
(ii) pooblastil izvršiteljev 
oporoke / upraviteljev zapuš čine ter 
(iii) statusa dedi ča 0 √ √ √ 0 0 
povečati dostopnost informacij o obstoju oporok v 
tujini 0 √√ √√√ √√√√ √ √ 
Skupna ocena  0 5 7 9 2 2 
gospodarski u činki trenutno stanje: 
4 mrd. EUR/leto; v 10 
letih se lahko stroški 
podvojijo  prihranek stroškov:  
do 1–2 %  prihranek stroškov: 
do 1–2 %  prihranek stroškov: do 2 %
 prihranek stroškov:  
neznaten  prihranek stroškov:  
neznaten  
 
SL 9   SL 4.3. Najprimernejša rešitev 
Glede na oceno iz razpredelnic 1 in 2 je na jprimernejša rešitev kombinacija možnosti A.7 
in B.2. Prva bi najbolje odpravila sedanje probleme in omogo čila najve čje zmanjšanje 
stroškov (do 30 %). Dejansko je to najbolj vs estranska rešitev in torej pomeni nadgradnjo 
možnih rešitev, opredeljenih glede na izzive, ki naj bi jih razrešil a. Po drugi strani, čeprav 
možnost B.2 ni dosegla najvišje ocene, je to najprimernejša rešitev, ker je iskanje oporok 
predvsem nacionalen problem in bo verjetno tak ostal tudi dolgoro čno, pa tudi ke r vpisovanje 
oporok v register ni obvezno (k ar pomeni, da se lahko z vpogledom v register potrdi le, da 
oporoka vanj ni bila vpisana, ne pa, da oporoka ne obstaja). To analizo so potrdile tudi 
zainteresirane strani. 
4.4. Možen obseg in vrsta u činkov najprimernejše rešitve 
Najprimernejša rešitev bi odpravila  možnost spora pristojnosti. Omogo čila bi hitrejše 
končanje zapuš činskega postopka, saj se pristojnim organom ne bi bilo ve č treba ukvarjati z 
morebiti nezdružljivimi naciona lnimi predpisi, da bi dolo čili materialno pra vo, ki naj bi dalo 
odgovor na vprašanje, kdo deduje. Uvedba omejene izbire prava za oporo čitelja bi 
državljanom omogo čila, da bolje na črtujejo svoje dedovanje.  
Zagotovljeno bi bilo pr iznavanje statusa dedi ča ali pooblastil izvršiteljev 
oporoke / upraviteljev zapuš čine in sodnih odlo čb. Posledi čno bi se zmanjšali stroški 
postopkov in zamude. 
Priporočilo Komisije bi pospešilo vzpostavitev zd ružljivih in interoperabilnih registrov 
oporok v državah članicah, kar bi olajšalo is kanje oporok v drugih državah članicah. Po 
zaslugi obveš čevalnih kampanj bi se lahko ve č državljanov odlo čilo, da napravi oporoko in jo 
vpiše v register, kar bi pospešilo zapuš činske postopke ter s tem zmanjšalo zamude in pravne 
stroške. Vendar bi  bil pozitivni u činek registrov lahko omej en, saj vpisovanje oporok v 
register ne bi bilo obvezno. 
Na splošno bi najprimernejša rešitev pove čala verjetnost, da se pravice vseh oseb, vklju čenih 
v dedovanje, dejansko in u činkovito upoštevajo. 
Najprimernejša rešitev spoštuje temeljne pravice Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.  
4.5. Stroški najprimernejše rešitve 
Po ocenah bi lahko najprimernejša rešitev skupaj omogo čila zmanjšanje stroškov do 32 % od 
4 milijard EUR stroškov, ki nastajajo le tno zaradi sedanjih problemov, tj. za 
1,3 milijarde EUR. 
Sprejemanje in izvajanje najprimernejše rešitve bi povzro čilo finančne stroške  na ravni EU 
in na nacionalni ravni, in sicer zlasti stro ške upravnega dela za pripravo potrebne zakonodaje, 
stroške za vzpostavitev in vodenj e registra oporok ter za obveš čevalne kampanje.  
Čeprav bi najprimernejša rešitev z uskladitvijo prava, ki se uporablja, omogo čila zmanjšanje 
stroškov pravnih strokovnjakov , bi kljub temu tudi pove čala njihove prihodke, saj bi se 
povečala vrednost zapuš čin in število mednarodnih zapuš činskih postopkov. Poleg tega bi 
nova pravila izboljšala predvidljivost za državljane. Verjetno je, da bi jih ve č želelo vnaprej 
organizirati svoje dedovanje te r bi pri tem potrebovali storitve  pravnih strokovnjakov. Znotraj 
 
SL 10   SL pravniškega poklica, kot pri katerih koli drug ih poklicnih storitvah, bo vedno prihajalo do 
tržnih sprememb, vendar bodo take spremembe pr i najprimernejši rešitv i verjetno majhnega 
obsega in postopne6.  
Ker so pravila o obdav čenju izrecno izklju čena s podro čja uporabe predlagane uredbe, bi bila 
najprimernejša rešitev davčno nevtralna . Torej ne bi bilo treba spreminjati nacionalnih 
zakonodaj držav članic glede obdav čenja dediš čin. Razlog za to je, da so pravila, ki dolo čajo, 
katera država članica je pristojna za  pobiranje davkov na dolo čeno dediš čino (kar ponavadi 
urejajo dvostranske konvencije), po polnoma neodvisna od pravil, ki dolo čajo, katero civilno 
pravo bo to dediš čino urejalo. 
Najprimernejša rešitev bi mogo če lahko posredno vplivala na znesek prihodkov od davkov na 
dediščine, ki jih pobere posamezna država članica (npr. pri ban čnem računu, katerega dedi č je 
po pravu, ki se uporablja danes, oseba, ki živi v državi članici A, po pravu, ki bi se 
uporabljalo po novi uredbi, pa bi bil dedi č v državi članici B, država članica A ne bi ve č 
mogla pobrati davka na dediš čino). Vendar taki vplivi ne bi imeli ve čjega pomena in bi bili 
zgolj posredni. 
Predlagana uredba ne bi prispevala k zmanjšanju zapletenosti dav čnih sistemov, ki se 
uporabljajo za mednarodno dedovanje, in prepre čevanju dvojnega obdav čenja državljanov. Iz 
pravnih in politi čnih razlogov je namre č jasno, da je nemogo če spremeniti obstoje čo ureditev 
v okviru te uredbe. Pri dedovanju s čezmejno razsežnostjo se tako lahko pokažejo neujemanja 
med nacionalnimi dav čnimi ureditvami, ki lahko povzro čijo dvojno obdav čenje ali 
diskriminacijo. Komisija namerava leta 2010 pripraviti sporo čilo, v katerem bodo 
obravnavane te težave. 
4.6. Dodana vrednost EU 
Najprimernejša rešitev bi ustvarila znatno dodano  vrednost EU. To pa zato, ker ima možnost, 
da spodbudi zaupanje v notranji trg in olajša  mobilnost državljanov EU. Obravnavani 
problemi so namre č delno posledica notranjega trga in če se ne razrešijo, bi to lahko 
zmanjšalo zaupanje v notranji trg EU ter obmo čje svobode, varnosti in  pravice v EU brez 
notranjih meja. Čezmejno dedovanje je za državljane hkra ti dražje in dolgotrajnejše od 
nacionalnega dedovanja. Najprimernejša rešite v bi olajšala življenje sodobnih mobilnih 
državljanov EU. 
5. Spremljanje in vrednotenje 
Za spremljanje dejanskega izvaja nja uredbe ter uspeha priporo čila o vzpostavitvi med seboj 
povezanih registrov oporok in obveš čevalnih kampanjah, bo Komisija redno opravljala 
ustrezno vrednotenje in prip ravljala z njim povezana poro čila. Zunanja študi ja vsebuje veliko 
koristnih nasvetov, ki jih bo Komis ija pri tem upoštevala, in sicer glede instrumentov, ki bi se 
lahko uporabljali za spremljanje in vr ednotenje, ter konkretnih kazalnikov. 
                                                 
6 Za ve č informacij glej tudi Prilogo 4.