SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 30.1.2015  
COM(2015) 34 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Vmesna ocena skupnega raziskovalnega in razvojnega programa za Baltsko morje 
BONUS 
 
 
2 
 POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
 
Vmesna ocena skupnega raziskovalnega in razvojnega programa za Baltsko 
morje BONUS 
 
1. UVOD 
V tem poro čilu so v skladu s členom 13 Sklepa št. 862/2010/EU Evropskega parlamenta in 
Sveta o sodelovanju Unije pri skupnem razi skovalnem in razvojnem programu za Baltsko 
morje (BONUS), ki ga izvaja ve č držav članic, predstavljeni rezulta ti vmesne ocene. Sklep od 
Komisije zahteva, da najpozneje do 31. decembra 2014 opravi vmesno oceno programa BONUS, da bi ocenila napredek pri doseganju ciljev iz Sklepa, ter pripravi 
priporočila za nadaljnje izboljšanje povezovanja, kakovosti in u činkovitosti izvajanja 
(vključno z znanstvenim, upravljalnim in finan čnim povezovanjem). V vmesni oceni se oceni 
tudi, ali je višina finan čnih prispevkov sodelujo čih držav
1 primerna glede na povpraševanje 
njihovih nacionalnih raziskovalnih skupnosti. Vmesno oceno programa BONUS je opravila ne odvisna skupina petih  strokovnjakov, njihove 
ugotovitve pa so navedene v podrobnem ocenjevalnem poro čilu
2. 
 V tem poro čilu so povzeti glavni zaklju čki vmesne ocene in navedene ugotovitve Komisije. 
 
2. OZADJE IN PREGLED PROGRAMA BONUS 
Baltsko morje je edinstveno: je polzaprto morje in eno najve čjih svetovnih vodnih teles s 
somornico, delno je pokrito z zimskim ledom in  obdaja ga devet držav, od tega osem držav 
članic EU. Okolje Baltskega morja je mo čno prizadeto zaradi števil nih naravnih pritiskov in 
pritiskov, ki so posledica človekovega delovanja. Mednje spadajo onesnaževala, kot so 
odvrženo kemi čno orožje in spojine težkih kovin. Poleg tega so visoke ravni hranil razlog za 
mrtve cone zaradi iz črpanosti kisika, cvetenje morja te r vplive na naravne živalske in 
rastlinske vrste. Na edinstveno biotsko raznov rstnost regije Baltskega  morja vplivajo tudi 
vnos neendemi čnih tujih organizmov, ribolov, pomor ski promet, dejavnosti na morju, 
spreminjajo če se vremenske razmere, rasto ča gospodarstva s čedalje intenzivnejšimi 
kmetijskimi dejavnostmi in naraš čajoče število obalnega prebivalstva. Ti pritiski so mo čno 
zmanjšali zmožnost Baltskega morja za trajnostno zagotavljanje dobrin in storitev, od katerih 
je regija neposredno odvisna zaradi druž benih, kulturnih in gospodarskih koristi. 
 Evropski svet je leta 2007 iz razil zaskrbljenost zaradi stanja okolja v Baltskem morju, kar je 
bilo poudarjeno tudi v Sporo čilu Komisije Evropskemu pa rlamentu, Svetu, Evropskemu 
ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o Strategiji Evropske unije za regijo 
Baltskega morja
3. 
 Znanost se lahko spopade s temi izzivi in ponudi rešitve za nujne okoljske težave Baltskega morja. Zato je bilo treba kakovostno in koli činsko okrepiti raziskave v ba ltski regiji, in sicer z 
                                                            
1 Danska, Nem čija, Estonija, Latvija, Litva,  Poljska, Finska in Švedska. 
2 http://ec.europa.eu/smart-regu lation/evaluation/search/downl oad.do?documen tId=12453881. 
3 COM(2009) 248 final z dne 10. junija 2009. 
 
3 
 razvojem in izvedbo v celoti povezanega pristo pa, s katerim bi se la hko zadevni raziskovalni 
programi vseh držav, ki mejijo na Baltsko morje, racionalizirali ter osredoto čili na zapletena 
in nujna vprašanja, da bi se nanje usklajeno, u činkovito in uspešno odgovorilo. 
 Kot odziv na to in ob upoštevanju predhodnega napredka pri ve čjem vklju čevanju raziskav, ki 
sta ga podpirala programa ERA-NET
4 v obdobju 2003–2008 in ERA-NET Plus v 
obdobju 2007–2012, je Svet pozval Komisijo, naj na podlagi člena 185 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije (prejšnji člen 169 Pogodbe o ustanovitvi Evrops ke skupnosti) predloži predlog 
pobude za regijo Baltskega morja, ki bo EU omogo čil sodelovanje v raziskovalnih programih 
skupaj z ve č državami članicami. Cilj pobud v skladu s členom 185 je trajno povezati 
nacionalne raziskovalne programe ter tako odpraviti razdrobljenos t in se povezati na 
znanstveni, finan čni in upravljavski ravni.  
 Program BONUS je bil ustanovljen po sprejetju sklepa
5 Evropskega parlamenta in Sveta kot 
skupno podjetje Danske, Nem čije, Estonije, Latvije, Litve, Poljske, Finske in Švedske (v 
nadaljnjem besedilu: sodelujo če države) v sodelovanju z EU v skladu s členom 185. 
 Splošni cilj programa BONUS je „ izboljšanje raziskovalnih zmogljivosti regije Baltskega 
morja, da se podpreta razvoj in izvajanje predpiso v, politik in praks upravljanja, ki ustrezajo 
svojemu namenu, da se u činkovito odgovori na ve čje okoljske in klju čne družbene izzive, s 
katerimi se regija spopada in se bo spopadala v prihodnjih letih, ter da se izboljšata 
učinkovitost in uspešnost razdrobljenih programov  za okoljske raziskave in pristopa k njim v 
regiji Baltskega morja s povezovanjem raziskov alnih dejavnosti v sistemu Baltskega morja v 
trajen, sodelovalen, interdisci plinaren, dobro povezan in natan čno usmerjen ve čnacionalni 
program. BONUS prispeva tudi k zasnovi in  oblikovanju ERP v regiji Baltskega morja “
6. 
 Za dosego tega cilja mora program BONUS oblikovati na politiki temelje č strateški 
raziskovalni program, pove čati povezanost in usklajenost čezmejnih in medsektorskih javnih 
raziskovalnih programov, pove čati raziskovalne zmogljivosti manj raziskovalno dejavnih 
baltskih držav, dolo čiti primerne na čine izvajanja za skupni pravni  subjekt za upravljanje in 
skupne strukture upravljanja ter objaviti ve čtematske, strateško usmerjene in ve čpartnerske 
skupne razpise za zbiranje predlogov.   BONUS je 100 milijonov EUR vreden program, pri katerem najvišji finan čni prispevek 
Evropske unije ne sme presegati 50 milijonov EUR in mora biti do te meje enakovreden 
nacionalnim prispevkom sodelujo čih držav. Do 25 % nacionalnih prispevkov se lahko 
zagotovi v naravi, in si cer tako, da se upravi čencem projektov BONUS zagotovi brezpla čni 
dostop do infrastrukture.  Program BONUS izvaja Evropsko gospodarsko inte resno združenje (v nadaljnjem besedilu: 
BONUS EEIG) s sedežem v Helsinkih. Sekr etariat je pristojen za upravno, finan čno in 
pogodbeno vodenje ter poro čanje upravnemu odboru. Upravni odbor sestavljajo predstavniki 
vseh sodelujo čih držav in je najvišji upravljav ski organ programa. Sprejema odlo čitve in daje 
navodila za delo sekretariata. Komisija im a v tem organu status stalne opazovalke. 
 
                                                            
4 Finan čni instrument 7. OP, ki podpira mreženje nacionalnih raziskav   
http://cordis.europa.eu/fp7/coor dination/about- era_en.html. 
5 Sklep št. 862/2010/EU z dne 22. septembra 2010. 
6 Oddelek I Priloge I k Sklepu št. 862/2010/EU. 
 
4 
 Sklep dolo ča, da se program BONUS izvaja v dveh fazah, tj. za četni strateški fazi in nadaljnji 
izvedbeni fazi. V za četni strateški fazi je BONUS EEI G oblikoval strateški raziskovalni 
program in se dogovoril o potrebnih podrobnostih glede na činov izvajanja. Ti so na splošno 
usklajeni s 7. OP ter zadevajo pravila o finan čnem poslovanju, stopnji financiranja in 
zahtevah glede poro čanja, dolo čenih v izvedbenem sporazumu, ki sta ga Komisija in 
BONUS EEIG sklenila oktobra 2012 po pred hodni reviziji zmožnosti BONUS EEIG za 
upravljanje programa in poznejš i uveljavitvi nujnih priporo čil. 
 Po sprejetju izvedbenega sporazuma se je za čela izvedbena faza progr ama BONUS. Ta faza 
mora trajati najmanj pet let, tj. do oktobr a 2017, in zajemati predvsem objavo razpisov, 
zbiranje predlogov in podporo skupnim razis kovalnim projektom. Druge dejavnosti so 
razširjanje informacij, redno posodabljanje stra teškega raziskovalnega programa, povezovanje 
z znanstveno politiko ter sodelovanje in izmenjava dobre prakse z ustreznimi znanstvenimi skupnostmi iz drugih evropskih morskih bazenov.  Novembra 2012 je program BONUS objavil  svoja prva razpisa, in sicer Viable Ecosystem 
(Ekosistem, ki je sposoben preživeti)  in Innovation (Inovacije). Po opravlje ni oceni je bilo za 
dodelitev nepovratnih sredstev pred laganih 7 projektov iz razpisa Viable Ecosystem
7 in 
13 projektov iz razpisa Innovation8. Za razpis Viable Ecosystem  so bila nepovratna sredstva 
dodeljena v za četku leta 2014, za razpis Innovation  pa proti koncu istega leta. Tretji razpis 
Sustainable Ecosystem Services (Storitve za trajnostne ekosisteme) je bil objavljen 
januarja 2014 in še ni ob ravnavan v tej oceni.  
 Organiziranih je bilo ve č dogodkov za razširjanje informacij, med drugim tudi v sodelovanju 
s Helsinško komisijo (HELCOM)
9, programom za regijo Baltskega morja10 in Evropskim 
parlamentom.   
3. VMESNO OCENJEVALNO PORO ČILO NEODVISNE SKUPINE 
STROKOVNJAKOV IN U GOTOVITVE KOMISIJE 
Ocenjevalno poro čilo obravnava napredek programa BONUS pri doseganju ciljev iz člena 2 
in Priloge I k Sklepu, obseg povezovanja ter kakovost in u činkovitost izvajanja.  
 Komisija meni, da je metodologija, ki jo je uporabila skupina strokovnjakov, zanesljiva. 
Glavni viri podatkov, uporabljeni pri oceni, so bili dokumenti v zvez i s programom BONUS, 
s tem povezane politike EU in drugi programi, pov ezani z regijo Baltskega morja. Opravljeni 
so bili razgovori s številnimi notranjimi in klju čnimi deležniki. Ti so omogo čili triangulacijo 
podatkov in tako prispevali h konkretnim zaklju čkom. Strokovna skupina je lahko na primer s 
spremljanjem sestanka upravnega odbora pr ograma BONUS potrdila, da so raziskovalni 
projekti pravilno izbrani le na osnovi razvrs titvenega seznama, sestavljenega na podlagi 
odličnosti glede na ocene, ki  so jih dali neodvisni strokovnjaki o cenjevalci, in da so v skladu s 
pravili 7. OP.   Ker je bilo v času priprave vmesne ocene še prezgod aj v izvedbeni f azi za oblikovanje 
zaključkov na podlagi raziskav, ki jih podpira progr am BONUS, je razumljivo, da so bili 
                                                            
7 http://www.bonusportal.org/bonus_pro jects/viable_ecosystem_projects_2012. 
8 http://www.bonusportal.org/bonus_projects/innovation_projects. 
9 Komisija za varstvo morskega okolja Balt ika – Helsinška komisija; http://helcom.fi/. 
10 http://eu.baltic.net/. 
 
5 
 predhodni zaklju čki oblikovani na podlagi podprtih ra ziskav in rezultatov dodeljevanja 
nepovratnih sredstev za raziskave na podobnih podro čjih, ki so jih podpirali prejšnji 
programi ERA-NET.   V oddelkih od 3.1 do 3.5 so povzeti zaklju čki strokovnjakov v okviru  ocenjevalnega poro čila, 
v oddelku 4 pa je navedeno mnenje Komisije o tem. 
 
3.1  Ustreznost 
Cilji programa BONUS so bili dolo čeni zaradi ve č pritiskov, ki jih povzro čata narava in 
človek ter resno ogrožajo stanje okolja Baltskeg a morja in njegovo zmožnost, da bi trajnostno 
zagotavljalo dobrine in storitve, od katerih je regija odvisna.  
 Z urejanjem se je stanje okolja Baltskega mo rja v zadnjih letih sicer izboljšalo, vendar 
izboljšave niso bile takšne, kot je bilo pri čakovano, zato so škodljivo cvetenje morja, mrtve 
cone zaradi iz črpanosti kisika, tujerodne vrste, iz črpani ribolovni viri in gne ča v morskem 
prostoru še vedno zna čilnosti Baltskega morja. 
 To morje je skoraj povsem zaprto, zanj pa sta zna čilni nizka raven po novnega kroženja ter 
zapletena soodvisnost med ekosistemi, človeškimi dejavnostmi ter kopnim in morjem. V 
ocenjevalnem poro čilu se opozarja na stalen pomen povezanega pristopa programa BONUS. 
Poudarjeno je, da je vklju čenost vseh držav Baltskega morja klju čna, saj omogo ča skupno 
razumevanje in usklajene ukrepe za re ševanje izzivov Baltskega morja.  
 Na to se je program BONUS odzval z obširnimi posvetovanji z deležniki ter v dogovoru z vsemi sodelujo čimi državami oblikoval na politiki temelje č strateški razis kovalni program, ki 
določa ključne raziskovalne potrebe in prednostne naloge, ki jih je treba obravnavati za 
izboljšanje okolja Baltskega morja in zagot ovitev trajnostnega razvoja, kar bo v pomo č 
gospodarstvom baltskih držav.   Po dodatnem obširnem posvetovanju z deležn iki je bil stratešk i raziskovalni program
11
 
posodobljen januarja 2014.  
 Program BONUS si še naprej prizadeva odpravit i prejšnje razdroblje ne programe za okoljske 
raziskave v regiji, zato je vzpostavil traj en, sodelovalen, interdisciplinaren in ve čnacionalen 
raziskovalni program. Zagotavlja znanje, s katerim bo okrepil znanstveno utemeljeno 
upravljanje in trajnostni razvoj za boljšo prihodnost Baltskega morja. 
 V okviru programa BONUS je bilo doseženo povezovanje med nacionalnimi raziskovalnimi programi, ki je uspelo po desetih letih čedalje tesnejšega sodelova nja, ki so ga podpirali 
prejšnji programi ERA-NET.   Na splošno skupina strokovnjakov ugotavlja, da so prvotni cilji, na katerih je temeljila 
ustanovitev programa BONUS, še vedno ustrezn i, ter da bodo z izva janjem strateškega 
raziskovalnega programa podprte ra ziskave in inovacije, ki še na prej rešujejo sedanje izzive 
Baltika.  
                                                            
11 http://www.bonusportal.org/files/2981/Publication_No._14.pdf. 
 
6 
 3.2  Uspešnost 
Iz ocenjevalnega poro čila izhaja, da je program BONUS s skupno opredelitvijo raziskovalnih 
tem in skupnim ocenjevanjem predlaganih projek tov, ki ga opravijo ne odvisni strokovnjaki na 
podlagi odli čnosti in ne na podlagi nacionalnosti, dosegel visoko raven nadnacionalnega 
znanstvenega povezovanja. Skupaj z mreženje m je ta pristop ustvaril nadnacionalno 
raziskovalno „skupnost“, ki je precej zmanjšala razdrobljenost raziskav  Baltskega morja in 
okrepila povezovanje nacionaln ih raziskovalnih programov.   
 V ocenjevalnem poro čilu je bilo ugotovljeno, da temelji operativno upravljanje 
BONUS EEIG na celovitih in ustreznih postopkih. Finan čni nadzor zagotavljata izvršni 
direktor in usposobljen finan čni poslovodja. Za BONUS EEIG se  šteje, da je kot posebna 
izvedbena struktura, pristojna za operativno upravljanje, u činkovit ter da za gotavlja uporabo 
skupnih pravil o financiranju.   Na podlagi razgovorov in ugotovitev je bilo  ugotovljeno, da upravni odbor deluje u činkovito, 
njegovi člani pa si medsebojno zaupajo in konstr uktivno rešujejo težave. Komisija je v 
upravnem odboru navzo ča kot opazovalka, njene pripom be pa so bile koristne za 
konstruktivno razpravo v pravne m okviru programa BONUS.  
 Pravila o skupnem financir anju in enotni prora čun za vsak razpis za zbiranje raziskovalnih 
predlogov v okviru programa BONUS zagotavljajo finan čno povezovanje. Projekti se izbirajo 
na podlagi centraliziranega ocenjevanja, ki ga opravijo neodvisni strokovnjaki, pri čemer 
uporabljajo pravila 7. OP in se strogo držijo  seznama, na katere m so projekti razvrš čeni po 
ocenah, ter ne upoštevajo drugih dejavnikov, kot so nacionalne kvote. 
 V času priprave poro čila so Evropska unija in sodelujo če države skupa j podpirale 
20 raziskovalnih projektov v vrednosti 32 milijonov EUR, ki obravnavajo pomembne teme, 
kot so zmanjševanje vnosa hranil na oba li, spodbujanje trajnos tnega ribištva, podpora 
izboljšanemu spremljanju morskega okolja in u činki skupnih pomorskih dejavnosti. Po objavi 
tretjega razpisa se zdaj kon čuje dodeljevanje nepovratnih sredstev za podporo nadaljnjim 
projektom, ki so jih neodvi sni strokovnjaki ob uporabi prav il 7. OP ocenili pozitivno, do 
končanja programa BONUS v letu 2017 pa bodo objavljeni še drugi razpisi. 
Na razpisu Innovation  je bilo med uspešnimi upravi čenci 25 % podjetij, od tega 16 % malih in 
srednjih podjetij. Zaradi os novnejšega v raziskave usmerjeneg a pristopa so bili le 3 % 
uspešnih upravi čencev na razpisu Viable Ecosystem mala in srednja podje tja, zato so potrebni 
ukrepi za okrepitev njihovega sodelovanja.  
 
Na podlagi obsega podprtih projektov in rezu ltatov podobnih raziskav, ki so jih podpirali 
prejšnji programi ERA-NET,
 se v ocenjevalnem poro čilu pričakuje visoka kakovost in 
obsežno navajanje raziskav, ki jih podpira program BONUS.  
V ocenjevalnem poro čilu je bila pozitivno ocen jena proaktivna komunik acijska politika zaradi 
rednega objavljanja brošur, biltenov in posebnih informativnih poro čil. Program BONUS 
 
7 
 sodeluje v ustreznih organizaci jah, kot so HELCOM, PSNP Oceani12 ter ICES13. 
Program BONUS je pogosto tudi glavni govorni k na dogodkih o pomorskih raziskavah in 
drugih dogodkih, povezanih s sodelovanjem na podro čju raziskav, kot so na primer evropski 
dan pomorstva, konferenca EurOcean in forum Strategije EU za obmo čje Baltskega morja. 
BONUS EEIG je izvedel raziskavo o uspešnosti razširjanja informacij, z njenimi rezultati pa 
namerava okrepiti svoja prizadevanja in čim bolj pove čati prakti čni učinek sporo čanja 
informacij.  
Učinek programa BONUS se bo verjetno pove čal z njegovo politiko odprtega dostopa do 
podatkov in uporabo javno dostopnih podatkov nih baz za metapodatke, kar bo omogo čilo 
večjo razpoložljivost rezultat ov in boljše razumevanje meha nizmov, ki ogrožajo okolje 
Baltskega morja.  
Program BONUS podpira klub mladih znan stvenikov z dogodki za spodbujanje širših 
poklicnih spretnosti, kot je predstavljanje ra ziskav neznanstveni javnosti. Takšni dogodki 
podpirajo sposobnost raziskovalcev, da sode lujejo s širšo sk upnostjo in tako pove čajo učinek 
svojega dela.  
Obveznosti nacionalnega financiranja sodelujo čih držav so bile dolo čene ob ustanovitvi 
programa BONUS, in sicer za njegovo cel otno trajanje. Nekatere od sodelujo čih držav so 
zagotovile ve č finančnih sredstev kot druge. Izkušnje iz  prvih razpisov programa BONUS 
kažejo na neusklajenost med dodeljenimi nacionalnimi finan čnimi sredstvi in ustreznimi 
finančnimi sredstvi, ki so potrebna za podporo uspešnih nacionalnih upravi čencev glede na 
rezultate posamezne ocene. V nekaterih primerih predvidena nacionalna finan čna sredstva ne 
zadostujejo za podporo povprašev anja uspešnih upravi čencev zadevne države. Doslej so se 
takšne težave reševale s prožnostjo zadevnih sodelujo čih držav, ki so zagotovile dodatno 
financiranje. Vendar je reševa nje posameznih primerov povzro čilo negotovost in zamude pri 
dodeljevanju nepovratnih sredstev.  
Drugo vprašanje zadeva delež nacionalnih prispevkov v program BONUS v naravi v obliki 
brezplačnega dostopa do infrastrukture v ok viru projektov BONUS. BONUS EEIG je 
predvidel, da naj bi vrednost prispevkov v nara vi znašala 25 % vseh nacionalnih prispevkov, 
kar je najvišja vrednost, ki je dovoljena s Sk lepom. Vendar prvi znaki kažejo, da je bilo 
zagotovljenih manj nacionalnih prispevkov v nara vi v obliki infrastrukture, kot je bilo 
pričakovano. Če bo tako tudi v prihodnje, predvide ni gotovinski prispevki sodelujo čih držav 
ne bodo zadostovali in jih bo treba pove čati za pokritje tega primanjkljaja. 
3.3  Učinkovitost 
V sekretariatu programa BONUS je zaposlenih sedem oseb, kar glede na ocenjevalno poro čilo 
zadostuje za upravljanje programa z omejen imi prostimi zmogljivostmi ob odsotnosti z dela 
zaradi bolezni, dopustov itd. Teko či stroški programa BONUS so  na podlagi Sklepa omejeni 
na 5 milijonov EUR, kar predstavlja 5 % skupnih stroškov, in glede na mnenje v ocenjevalnem poro čilu je to ustrezno. Nadalj e je v ocenjevalnem poro čilu navedeno, da 
sodelujoče države zagotavljajo dodatna sredstva za delovanje sekretariata  zunaj strukture v 
skladu s členom 185 glede programa BONUS, ki so namenjena dodatnim dejavnostim, kot so 
delavnice, publikacije in razširjanje informacij. Zato se s 5 milijoni EUR ne krijejo v celoti 
                                                            
12 Pobuda za skupno na črtovanje raziskovalnih programov „Zdrava in produktivna morja in oceani“: 
http://www.jpi-oceans.eu/. 
13 Mednarodni svet za raziskovanje morja:  http://www.ices.dk. 
 
8 
 vse dejavnosti vodenja programa BONUS. Če bi se upoštevale tudi dodatne dejavnosti zunaj 
obsega člena 185, bi celotni teko či stroški znašali skoraj 7 milijonov EUR, kar je podobno 
deležu stroškov upravljanja pr i raziskovalnih projektih EU. 
V ocenjevalnem poro čilu je bilo ugotovljeno, da je strate ška faza trajala dlje od predvidenih 
18 mesecev, zlasti zaradi težav pr i oblikovanju podrobnosti glede na činov izvajanja v 
zahtevanem pravnem okviru, s katerimi bi  se strinjale vse zadevne stranke. 
Nadalje je bilo ocenjeno, da povpre čni delež ustreznih nacionalnih finan čnih sredstev za 
raziskave, dodeljenih v okviru programa BONUS, znaša 14 %. 
V ocenjevalnem poro čilu je navedeno, da je lo čeno upravljanje nacionalnih finan čnih 
prispevkov po posamezni nacionalni  instituciji za financiranje14 povzročilo nepotrebne 
zaplete. BONUS EEIG mora namre č za vsak razpis skleniti lo čen sporazum o financiranju z 
vsako zadevno nacionalno instit ucijo za financiranje, da se  zagotovijo pravilno pla čilo 
nacionalnih finan čnih sredstev, uporaba skupnih pravil financiranja in re vizijske pravice. Nato 
nacionalne institucije za financiranje v skladu s sporazumom o financiranju urejajo pla čila za 
svoje zadevne upravi čence. To pove ča število tokov fina nciranja in povzro či podvajanje 
upravljanja. Na ravni projekta vsak upravi čenec prejme finan čna sredstva iz dveh tokov in 
mora tako pripraviti dve poro čili, tj. za BONUS EEIG in nacionalno institucijo. O čitno je, da 
upravljanje ve č finančnih tokov na ta na čin v celostnem programu ni u činkovito. 
V primerjavi s pobudami v skladu s členom 185 je program BONUS majhen. Vendar so 
upravne zahteve podobne ne gled e na obseg zadevnih finan čnih sredstev. Zato je upravno 
breme pri programu BONUS glede na njegov obseg razmeroma veliko. 
 
3.4  Dodana vrednost EU 
V ocenjevalnem poro čilu je navedeno, da je Baltik zap leteno okolje z veliko medsebojno 
povezanimi akterji na razli čnih podro čjih, kot so prevoz, turizem, ri bištvo, urejanje prostora in 
kmetijstvo. Baltsko morje je skoraj povsem zaprt o okolje, v katerem je treba za zagotovitev 
dolgoročnega trajnostnega razvoja uporabljati na čela krožnega gospodarstva. Obdajajo ga 
večinoma države članice EU, kar pomeni, da gre za regijo, v kateri ima usklajen 
makroregionalni ukrep EU, kot je program BONUS, velik u činek. 
Posredovanje EU pripomore k odpravi razdro bljenosti, omogo ča lažje ustvarjanje kriti čne 
mase znanja in zagotavlja finan čne vire za reševanje izzivov Baltskega morja. Prispevki 
sodelujočih držav so zagotovili ne posredni 50-odstotni finan čni vzvod za naložbe EU. V 
ocenjevalnem poro čilu je ocenjeno, da ciljev programa BONUS brez posredovanja EU ne bi 
bilo mogo če doseči. 
 
Ugotovljeno je tudi, da je  program BONUS razvil u činkovit mehanizem sodelovanja ob 
uporabi memoranduma o soglasju, da se omogo či sodelovanje subjektov iz Ruske federacije 
                                                            
14 Možnost lo čitve upravljanja nacionalnih finan čnih sredstev izhaja iz oddelka 3.4 Priloge 1  
k Sklepu, v katerem je navedeno: „ Sodelujo ča država članica se lahko odlo či, da bo sama upravljala z 
nacionalnimi finan čnimi sredstvi in svoj gotovinski prispevek namenila izklju čno za nacionalne raziskave, 
izbrane na centralni ravni, ali pa da bo z njenim gotovinskim prispevkom centralno upravljala 
BONUS EEIG. “. 
 
9 
 brez vsakršne podpore EU. Komisija meni, da je  takšno sodelovanje koristno za doseganje 
skupnega pristopa k reševanju težav v Baltiku, ki zadevajo EU. 
3.5 Usklajenost 
Program BONUS je medsektorska pobuda, ki je primerna za reševanje razli čnih težav 
Baltskega morja.  
Ocenjevalno poro čilo se sklicuje na pomemben prispe vek programa BONUS k Strategiji EU 
za obmo čje Baltskega morja in njenemu cilju „ rešiti morje “. Na program BONUS se 
Komisija na primer izrecno sklicuje v svojih poro čilih o „ upravljanju makroregionalnih 
strategij “15, „dodani vrednosti makroregionalnih strategij “16 in „ izvajanju Strategije EU za 
regijo Baltskega morja “17 ter v Sporo čilu o „ Strategiji Evropske unije za regijo Baltskega 
morja “18. 
Program BONUS podpira tudi inovacije, ki prispevajo k podpori trajnostnega „ modrega 
gospodarstva “ v skladu s cilji Sporo čila Komisije „ Modra rast: možnosti za trajnostno rast v 
morskem in pomorskem sektorju “19, na program BONUS pa se Ko misija konkretno sklicuje v 
delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom „ Program za trajnostno modro rast za 
Baltsko morje “20. 
Program BONUS je v skladu s skupno ribiš ko politiko EU priznan kot prispevek k 
trajnostnemu ribištvu v Baltskem morju21. Rešuje tudi vprašanja povezave kopnega in morja 
ter podpira vzpostavitev skupnih pristopov k merj enju „dobrega okoljskega stanja“ v skladu z 
okvirno direktivo EU o morski strategiji22. 
Program BONUS je skladen z delom Helsinške komisije (HELCOM) in upravljanjem 
Helsinške konvencije, ki je glavni mednarodni  sporazum o varstvu morskega okolja Baltskega 
morja. Program BONUS ima v tem organu status opazovalca, pri čemer je v ocenjevalnem 
poročilu poudarjen pomen raziskav v okviru pr ograma BONUS za izvajanje akcijskega na črta 
HELCOM za Baltsko morje.  
4. ZAKLJU ČEK 
Ocena je dobra in odraža rezultate smiselne ana lize, ki jo je na podlagi ustrezne metodologije 
opravila skupina visokousposob ljenih strokovnjakov. Na podlagi tega Komisija meni, da 
program BONUS postopoma dosega svoje ci lje ter je uspešno vzpostavil povezan 
raziskovalni in razvojni program za reše vanje izzivov Baltskega morja. Odpravlja 
razdrobljenost raziskovalnih programov, združuje razli čne spretnosti in znanja, svoja 
prizadevanja pa namenja ustvarjanju klju čnega znanja in inovativnih rešitev za reševanje 
okoljskih težav Baltskega morja. Opozoriti je treba, da je zaradi medsektorske narave 
programa BONUS in razli čnih struktur raziskovalneg a financiranja v sodelujo čih državah 
težko natan čno določiti delež nacionalnih virov, pridobl jenih v okviru programa BONUS. 
                                                            
15 COM(2014) 284, maj 2014. 
16 COM(2013) 468, junij 2013. 
17 COM(2011) 381, junij 2011. 
18 COM(2012) 128, marec 2012. 
19 COM(2012) 494, s eptember 2012 in http://ec.europ a.eu/maritimeaffairs/policy /blue_growth/index_sl.htm. 
20 SWD(2014) 167, maj 2014. 
21 http://ec.europa.eu/fisher ies/cfp/index_sl.htm. 
22 Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o dolo čitvi okvira za ukrepe 
Skupnosti na podro čju politike morskega okolja. 
 
10 
 Makroregionalni pristop progr ama BONUS k Baltiku in njegovi m prispevnim površinam je 
omogočil večji učinek, kot bi ga lahko dosegla celotna  EU v širšem programu. Vzpostavitev 
tesnejših povezav med programom BONUS in programom za regijo Baltskega morja še krepi njun učinek in je v skladu s cilji Obzorja 2020
23, ki si prav tako pr izadeva za nadaljnjo 
krepitev sinergij med raziskavami ter evropski mi strukturnimi in investicijskimi skladi.   
Program BONUS povezuje raziskovalne progra me, podpira vzpostavitev evropskega 
raziskovalnega prostora in prispeva k ve č ključnim politikam, zlasti Strategiji EU za regijo 
Baltskega morja, okvirni direktivi EU o morski  strategiji, skupni ribiški politiki EU in 
akcijskemu na črtu HELCOM za Baltsko morje.  
Medtem ko je bilo trajno povezo vanje doseženo s posebej visoko  ravnjo znanstvenega in 
upravljavskega povezovanja, pa je prišlo do težav pri finan čnem povezovanju.  
Za izboljšanje morebitnih rezultatov programa BONUS se v ocenjevalnem poro čilu priporo ča 
naslednje: 
1. Oblikovati bi bilo treba sinteze razi skav, ki jih podpira program BONUS od 
ustanovitve kot ERA-NET do sedanjeg a statusa kot program v skladu členom 185. 
Sinteza bi morala poudariti dosežke in u činke. 
 
2. Prizadevati bi si bilo treba za združitev n acionalnega financiranja, da se zmanjšata 
njegovo število in zapl etenost zaradi razli čnih finan čnih tokov. To bi zagotovilo 
učinkovitejše upravljanje, skrajšalo čas dodeljevanja nepovratnih sredstev in odpravilo 
težave, povezane z uporabo skupnih pravil financiranja v nacionalnih upravah.  
 
3. Sprejeti bi bilo treba ukrepe za pove čanje prispevkov v projekte BONUS v naravi v 
obliki infrastrukture. Nacionalne uprave bi  lahko na primer zagotovile spodbude za 
delno subvencioniranje zagotavljanja infrastrukture za program BONUS. Če 
prispevkov v naravi v obliki infrastrukture ne bo mogo če povečati, bodo potrebni 
dodatni nacionalni gotovinski prispevki za zagotovitev doslednega izvajanja 
programa BONUS.   
4. Zagotoviti bi bilo treba, da bodo projekti BONUS vzpostavili sinergije in omrežja z 
drugimi projekti in pobudami v regiji Baltskega morja. 
 
5. Povečati bi bilo treba sodelovanje me d svetovalnim in upravnim odborom 
programa BONUS, na primer s spletnimi sestanki na daljavo.  
6. Spodbujati bi bilo treba kom unikacijo, ki poudarja u činke programa BONUS za 
potrebe posebnih skupin deležnikov: inst itucij, konvencij, po litik, generalnih 
direktoratov Komisije, ministrs tev in regionalnih organov, vklju
čno s tistimi, ki so 
pristojni za regionalni razvoj.   
7. Sodelujoče države in Komisija bi mora le okrepiti st rateško sporo čanje o možnostih, ki 
jih rezultati raziskav, financiran ih v okviru programa BONUS, omogo čajo politikam 
različnih zadevnih generalnih direktorat ov in v okviru Obzorja 2020. Sodelujo če 
države bi morale pove čati ozaveš čenost o tem, da so u činki programa BONUS na 
                                                            
23 http://ec.europa.eu/prog rammes/horiz on2020/en/. 
 
11 
 njihove nacionalne programe širši, npr. tudi na upravljanje ribištva , regionalni razvoj, 
razvoj obalnih obmo čij, kmetijstvo itd. 
 
8. Izboljšati bi bilo treba spremlja nje programa BONUS z bolj sistemati čnim 
pridobivanjem in analiziranjem podatkov o rezultatih in u činkih programa BONUS, na 
primer z rednimi in u činkovitimi raziskavami mnenja deležnikov ter sledenjem 
trendom glede skupnega zneska in dele ža nacionalnega financiranja v okviru 
programa BONUS.  
9. Mala in srednja podjetja bi bilo treba sezn anjati o razpisih za zbiranje predlogov, jim 
zagotoviti dodatno podporo pr i prijavljanju nanje in  olajšati njihovo vklju čevanje v 
razvijajoče se projektne konzorcije. 
Komisija sprejema ta priporo čila, za katera velja, da temeljijo na ustrezni analizi in zanesljivi 
metodologiji. Z BONUS EEIG bo razpravljala o teh priporo čilih in spremljala njihovo 
izvajanje v okviru nadzora programa BONUS. 
Za zlasti pomembni veljata priporo čili št. 2 in 3 v zvezi  z nacionalnimi finan čnimi sredstvi. 
Zaradi lo čenega upravljanja nacionalnih finan čnih sredstev za nacionalne upravi čence je 
struktura manj u činkovita. Ker ni „resni čne skupne blagajne“, v ka teri bi se združevala 
nacionalna finan čna sredstva, obstaja tveg anje, da ta pri poznejših  razpisih programa BONUS 
ne bodo zadostovala za podporo uspešnih upravi čencev iz nekaterih držav. Da bi se temu 
izognili, bi morale biti sodelujo če države sposobne zagotoviti zadostna nacionalna finan čna 
sredstva za podporo vseh upravi čencev iz uspešnih projektov BONUS. Prvi znaki kažejo tudi 
na morebitno pomanjkanje pri zagotavljanju  nacionalnega prispevka  v naravi v obliki 
infrastrukture. Vsakršno pomanjkanje bo treba reševati z zagotavljanjem ve č prispevkov v 
naravi v obliki brezpla čne infrastrukture za uporabo v okviru projektov BONUS ali s 
povišanjem nacionalnih gotovinskih prispevk ov. Sicer bo prišlo do resne težave, ker 
programa BONUS ne bo mogo če izvesti pri programih, pri katerih se pri čakuje polna 
finančna vrednost v višini 100 milijonov EUR.  
V skladu s temi priporo čili si bo Komisija prizad evala tudi za bolj sistemati
čno pridobivanje 
in analiziranje ustreznih podatkov, s ka terimi bo lahko izboljšala spremljanje u činkov 
programa BONUS ter okrepila sporo čanje pomembnih rezultatov ustreznim službam 
Komisije.  
Komisija se zahvaljuje st rokovni skupini za njeno poro čilo, opravljeno po vmesni oceni 
programa BONUS.