SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 30.6.2009 
SEC(2009) 895 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremljevalni dokument k predlogu za priporo čilo Sveta o okolju brez toba čnega dima 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
{COM(2008) 328 final} 
{SEC(2008) 894} {SEC(2008) 896} 
 
SL 2   SL 1. U VOD 
V akcijskem na črtu za zdravje (2004–2010) se je Komis ija zavezala k izboljšanju kakovosti 
zraka v zaprtih prostorih, zlas ti s spodbujanjem omejevanja kaje nja na vseh delovnih mestih. 
Posvetovanje, ki se je za čelo z objavo zelene knjige K Evropi brez toba čnega dima: politi čne 
možnosti na ravni EU je pokazalo, da je podpora celoviti protikadilski politiki in nadaljnjemu 
ukrepanju EU za spodbujanje okolja brez toba čnega dima velika. Strategija Skupnosti 
2007−2012 o zdravju in varnosti  pri delu predlaga mo čnejša prizadevanja za izboljšanje 
zdravja in varnosti delavcev. Na mednar odni ravni so podpisnic e Okvirne konvencije 
Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru to baka zavezane k boju proti izpostavljenosti 
tobačnemu dimu v zaprtih delovnih prostorih in javnih prostorih. 
2. O ZADJE IN OPREDELITEV PROBLEMATIKE  
2.1. Ozadje 
2.1.1. Obremenitev za zdravje zaradi izpostavljenosti toba čnemu dimu v okolju (TDO) 
TDO, imenovana tudi izdihani toba čni dim ali pasivno kajenje je pogost vzrok smrtnosti, 
obolevnosti in invalidnosti v EU. Izpostavljenost TDO je povezana s plju čnim rakom, 
boleznimi srca in ožilja, možgansko kapjo, astmo in kroni čnimi obstruktivnimi plju čnimi 
boleznimi pri odraslih. Prav tako škoduje otroko m, in sicer je lahko vzrok za nenadno smrt 
dojenčkov, akutne okužbe dihal, vnetje sred njega ušesa in hujše oblike astme. 
Po starejših ocenah je v letu 2002 zaradi izpostavljenosti TDO na delovnem mestu v EU-25 
umrlo 7 300 odraslih, od tega 2 800 nekadilcev. 72 000 oseb, vklju čno s 16 400 nekadilci pa 
je umrlo zaradi vzrokov, povezanih z izpostavljenostjo TDO na domu1. V skladu z oceno 
učinka je v letu 2008 zaradi pasivnega kajenja v pisarnah, barih ali restavracijah v EU-27 
umrlo skupaj 6 000 oseb, od tega 2 500 nekadilce v. Možno je sklepati, da izpostavljenost 
oseb, kot so obiskovalci barov in restavraci j, ki ne spadajo med osebje, še dodatno mo čno 
povečuje obremenitev za zdravje.  
                                                 
1 The Smoke Free Partnership (2006). Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke-free Europe 
Brussels, Belgium, European Respiratory Society: 146. 
 
SL 3   SL Ocenjena smrtnost v EU v letu 2008 zaradi izpostavljenosti TDO na delovnem mestu med kadilci in nekadilci  
 Nekadilci  Kadilci  Kadilci in 
nekadilci  
 Pisarne: Bari in 
restavracije  Skupaj Pisarna: Bari in 
restavracijeSkupaj Skupaj 
Pljučni rak  387   156   542   600   161   761  1 303 
Možganska kap   378  160  538   601   197   798  1 336 
Bolezni srca   384   138   522  612   159   771  1 293 
Kronične bolezni 
spodnjih  
dihal  565  332  897  881   296   1 176  2 073 
Skupaj  1 714   786   2 500   2 694   813   3 507  6 007  
Primerjava s smrtnimi primeri zarad i drugih nevarnosti za zdravje, zna čilnih za delovno mesto 
in splošnih, kaže na mo čno obremenitev za zdravje zaradi izpostavljenosti TDO.  
2.1.2. Gospodarska obremenitev zaradi izpostavljenosti TDO 
Izpostavljenost TDO povzro ča močno finančno obremenitev. Makroekonomski stroški 
izpostavljenosti TDO na delovnem mestu v EU- 27 so bili ocenjeni na 2,46 milijarde eurov 
letno. V to je vklju čene 1,3 milijarde eurov zdravstvenih st roškov zaradi bolezni, povezanih s 
tobakom (vklju čno s 560 milijoni eurov za nekadilsko osebje) in ve č kot 1,1 milijarde eurov 
nezdravstvenih stroškov, povezanih  z izgubami produktivnosti (vklju čno s 480 milijoni za 
nekadilsko osebje). Mikroekonomska obremen itev zaradi izpostavljenosti TDO vklju čuje 
manjšo produktivnost delavcev, požarno škodo, ki jo povzro čajo tobačni izdelki, ter dodatne 
stroške za čiščenje in preurejanje pros torov zaradi kajenja. 
2.2. Opredelitev problematike 
2.2.1. Nepopolno izpolnjevanje mednarodnih obvez iz Okvirne konvencije Svetovne 
zdravstvene organizacije o nadzoru tobaka 
Okvirna konvencija Svetovne zdravs tvene organizacije o nadzoru toba ka, ki so jo ratificirale 
Skupnost in 26 držav članic, pogodbenice pr avno zavezuje k zaš čiti ljudi pred pasivnim 
kajenjem v zaprtih delovnih pros torih, javnih prevoznih sredstvih in zaprtih javnih prostorih. 
Na drugi konferenci pogodbenic Konvencije julija 2007 so bile sprejete smernice, ki dolo čajo 
„zlati standard“, ki bi ga mora le izpolnjevati vse pogodbenice.  
Vendar pa je do sedaj le malo ve č kot tretjina držav članic sprejela politike za izvajanje zavez 
iz Okvirne konvencije Svetovne zdravstv ene organizacije o nadzoru tobaka. Ve č držav je 
imelo velike težave pri uvajanju in/ali uveljavl janju celovitih zakonov o prepovedi kajenja. 
Urejanje s predpisi je še zlasti težavno v gostins tvu. Ne zdi se verjetno, da  bi bile vse države 
članice sposobne izpolnjevati svoje obveze iz  Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene 
organizacije o nadz oru tobaka, razen če bi obstajala politi čna vzpodbuda in mehanizem za 
spremljanje na ravni EU.  
Skupnost je do sedaj le omejeno spodbujala okolje brez toba čnega dima. Z vprašanjem se je 
ukvarjala v nezavezujo čih resolucijah in priporo čilih, ki pa ne nudijo podrobnih smernic za 
vzpostavljanje okolja povsem brez toba čnega dima. Poleg tega je vprašanje obravnavano v 
 
SL 4   SL več direktivah s podro čja zdravja in varnosti pri del u, vendar v nekaterih primerih le 
neposredno, v drugih pa va rstvo ni celovito.  
2.2.2. Velika razširjenost izpostavljenosti T DO v EU-27 in razlike med državami članicami 
V državah brez celovitih predpisov o pre povedi kajenja je tobak prisoten v ve čini javnih 
prostorov, ki so ponavadi tudi nekogarš nje delovno mesto. Na podlagi podatkov 
Eurobarometra iz konca leta 2006 se ocen juje, da je 28 % zaposlenih v EU dnevno 
izpostavljenih TDO v zaprtih delovnih prostori h in pisarnah. Po podatkih iz konca leta 2008 
se izpostavljenost v barih in re stavracijah ocenjuje na 39 %. Poleg tega je tveganje za 
izpostavljenost TDO in z njo povezane neva rnosti za zdravje zlasti  veliko za obiskovalce 
gostinskih prostorov.  
Izpostavljenost TDO se med državami članicami zelo razlikuje ter se  giba med 3 % na Irskem 
in 85 % v Gr čiji. Obseg in u činkovitost nacionalne zakonoda je o prepovedi kajenja ima 
ključno vlogo pri razlikah glede izpostavljenosti TDO v EU.  
Poleg tega je tveganje za izpostavljenost TDO znatno ve čje pri nižjih socio-ekonomskih 
skupinah, kar še poglablja neenakosti v zdravju. 
2.2.3. Neustrezna zaš čita otrok in mladih pred toba čnim dimom 
Še posebno zaskrbljujo ča za zdravje je izpostavljenost toba čnemu dimu pri otrocih in 
mladoletnikih. Otroci imajo le malo nadz ora nad izpostavljenostjo  TDO zaradi odraslih 
kadilcev oziroma ga sploh nima jo. Otroci so tudi posebno ob čutljivi na u činke 
izpostavljenosti TDO na zdravje. Poleg tveganj za zdravje zaradi izpostavljenosti TDO je pri 
otrocih, izpostavljenih toba čnemu dimu, tudi verjetneje, da bodo kajenje dojemali kot splošno 
obnašanje odraslih in bodo v mladosti tudi sami posegli po toba čnih izdelkih.  
Za večji del izpostavljenosti otrok toba čnemu dimu v okolju so krivi starši, otroci pa so 
tobačnemu dimu ve činoma izpostavljeni doma. V zadnji raziskavi Eurobarometra je ve č kot 
tretjina vprašanih kadilcev dejala, da kadi doma v prisotnosti otrok. Študija Mednarodne 
organizacije zdravja o mladih  in tobaku je pokazala, da je med 40 in 90 % mladoletnikov v 
dvanajstih državah članicah EU toba čnemu dimu izpostavljenih dom a. Poleg kajenja staršev 
na domu je vir posebno mo čne izpostavljenosti toba čnemu dimu tudi kajenje staršev v 
avtomobilih.  
Otroci so poleg tega redno izpostavljeni kaje nju staršev v odprtih prostorih, kot so javna 
igrišča, zunanji prostori šol, boln išnic in drugih ustanov za otro ke, ter tudi pri športu in 
kulturnih dogodkih na prostem.  
3. R AZLOGI ZA UKREPANJE NA RAVNI EU 
Člena 137 in 152 pogodbe ES sta jasna pravna  podlaga za sprejetje ukrepov EU na podro čju 
zaščite pred toba čnim dimom. Podpora na ravni  EU bi pomagala k pravo časnemu in 
doslednemu izvajanju dolo čb Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o 
nadzoru tobaka v skladu z mednarodnimi zavezami držav članic in EU. Prav tako bi 
prispevala k zmanjšanju razlik v zaš čiti pred izpostavljenostjo TDO tako med posameznimi 
državami članicami kot znotraj njih ter posledic navedenih razlik, ki se kažejo v razlikah v 
zdravju in negativnih čezmejnih u činkih. Ukrepanje Skupnosti bi nedvomno pomenilo dodano 
vrednost za nacionalna prizadevanja, in  sicer z vzpostavitvijo zbirke podatkov, 
 
SL 5   SL poenostavitvijo izmenjave izkušenj in  najboljših praks med državami članicami, pomo č 
državam članicam, ki še ne izvajajo  celovite zakonodaje o prepovedi  kajenja, s smernicami 
(morda tudi z dolo čitvijo najnižjih standardov EU za vars tvo delavcev) ter s spremljanjem 
napredka po vsej EU.  
4.
 C ILJI
 
 
Splošni cilj 
 
 
Posebni cilji 
 
 
Operativni cilji  
 
 
 Izboljšanje zdravja državljanov in delavcev v 
skladu s členoma 152 in 137 Pogodbe ES z 
zmanjšanjem obolevnosti in smrtnosti, 
povezanih s tobakom 
Državam članicam pomagati pri 
odpravljanju izpostavljenosti 
TDO na delovnem mestu/v 
javnih prostorih in spodbujanje 
nekadilskih gospodinjstev 
Prenos dolo čb Okvirne 
konvencije Svetovne 
zdravstvene organizacije za 
nadzor tobaka v kontekst 
EU Spremljanje napredka pri 
vzpostavljanju okolja brez 
tobačnega dima  Izpolnjevanje obvez EU 
in njenih držav članic iz 
Okvirne konvencije 
Svetovne zdravstvene 
organizacije za nadzor 
tobaka 
 
5. M OŽNE POLITIKE  
1) Ohranitev sedanjega stanja 
Ta možnost bi pomenila, da EU ne bi za čela nobene nove dejavnosti, bi pa nadaljevala 
sedanje delo v zvezi s problemom izpostavljenosti TDO v okviru razli čnih programov 
Skupnosti, obveš čevalnih in vzgojnih kampanj ter pobud za mreženje. 
2) Odprta metoda usklajevanja (OMC)   
Ta možnost bi pomenila, da bi se države članice spodbujalo k sodel ovanju glede okolja brez 
tobačnega dima, za izmenjavo informacij, dolo čitev skupnih ciljev in kazalnikov ter redne 
preglede. Treba bi bilo ustanoviti  usklajevalni organ, ki bi vklju čeval predstavnike držav 
članic in Evropske komisije.  Vsebina te možnosti bi b ila sicer odvisn a od dogovorov med 
državami članicami, bi pa lahko bila obsežna in zajela širše podro čje kot smernice Okvirne 
 
SL 6   SL konvencije Svetovne zdravstvene organi zacije o nadzoru tobaka, osredoto čene na zaš čito pred 
izpostavljenostjo TDO v zaprtih javnih  prostorih in na delovnem mestu. 
3) / 4) Priporočilo Komisije ali Sveta   
Priporočilo Komisije ali Sveta na podlagi člena 152 bi z dolo čitvijo enotnega roka EU za 
izvajanje in oblikovanjem jasnega mehanizma za poro čanje in spremljanje države članice 
spodbudilo k uvedbi celovitih protikadilskih poli tik v skladu z zahtevami Okvirne konvencije 
Svetovne zdravstvene organizacije o nadzor u tobaka in jih pr i tem podprlo. Priporo čilo bi 
poleg dolo čb smernic za izvajanje Okvirne konvencij e Svetovne zdravstvene organizacije o 
nadzoru tobaka moralo vklju čevati ukrepe za boj proti izpostavljenosti TDO pri otrocih in 
mladoletnikih ter spremljeva lne ukrepe, kot sta ozaveš čanje in podpora ukrepom za 
prenehanje kajenja. 
3+ / 4+ Kombinacija priporo čila Komisije ali Sveta ter odprta metoda sodelovanja 
Priporočilo Komisije ali Sveta bi  lahko spodbudilo okrepljeno sodelovanje med državami 
članicami. Priporo čilo bi bilo podlaga in referen čni dokument, države članice pa bi 
izmenjevale informacije in najboljše prak se v zvezi z njegovim izvajanjem, dolo čale skupne 
cilje in merila za izpolnjevanje zahtev priporo čila in jih morebiti celo presegle, ter oblikovale 
skupne kazalnike za spremljanje postopka.  
5) Zavezujo ča zakonodaja   
Sprejetje zavezujo čih zakonodajnih ukrepov bi pomenilo revizijo obstoje čih direktiv na 
področju zdravja in varnosti (zla sti Direktive 89/654/EGS o minimalnih zahtevah za varnost 
in zdravje na delovnem mestu in/ali Direk tive 2004/37 o rakotvornih ali mutagenih snoveh) 
ali uzakonitev nove direktiv e v zvezi z zahtevami na delovnem mestu na podlagi člena 137. 
Ta možnost bi bila po obsegu omejena na okolje na delovnem mestu in ne bi pokrivala ne 
javnih prostorov, ki niso delovna me sta, ne samozaposlenih delavcev.  
6. O CENA MOŽNOSTI  
Določene možnosti politike so bile prou čene glede na pet glavnih dejavnikov: dodana 
vrednost ukrepanja EU, pri čakovana hitrost sprejemanja dolo čenega instrumenta politike, 
verjetna vsebina možnos ti politike, raven politi čne in pravne zavezanosti k izvajanju ukrepov 
s strani držav članic in možni nepri čakovani u činki. Na podlagi kvalitativne analize ter 
napovedanega razvoja v državah članicah so bile oblikovane na slednje domneve o sorazmerni 
učinkovitosti vsake posamezne mož nosti politike pri zmanjševanju  izpostavljenosti TDO do 
leta 2013 (tj. zadnjega leta izvaja nja sedanje strategije na podro čju zdravja):  
Politika 1 (ohranitev sedanjega stanja) bi pomagala vsaj zmanjšati razširjenost 
izpostavljenosti TDO. Stanje bi bilo približno isto, kot če bi države z naprednimi ali precej 
naprednimi zakonodajnimi predlogi za protikadilsko politiko to za čele izvajati do leta 2013. 
Obstoječi trend v smeri protikadilskih poli tik bi se verjetno nadaljeval, čeprav bi se uveljavljal 
počasneje.  
Učinki petih nezakonodajnih možnosti bi  bili verjetno podobni, saj bi državam članicam 
nudili podporo za razvoj politik, ne bi pa jih mogli obvezati k sprejetju  ali izvajanju zakonov 
o prepovedi kajenja. Po ocenah  imajo potencial za dva do štirik ratno zmanjšanje razširjenosti 
izpostavljenosti TDO v primerjavi z ohranitvijo sedanjega stanja. Politika 2 (odprta metoda 
sodelovanja) in politika 3 (priporo čilo Komisije) bi bili verjetno najmanj u činkoviti od 
 
SL 7   SL nezakonodajnih možnosti. Izvajanje odprte metode sodelovanja bi bilo sorazmerno po časno in 
ne zdi se, da bi bilo ustrezno za reševanje „zre lega“ problema, kot je izpostavljenost TDO. Po 
drugi strani bi bil u činek priporo čila Komisije omejen, ker med državami članicami ne bi 
ustvaril ob čutka zavezanosti. Politika 4 (priporo čilo Sveta) je potencialno u činkovitejša, zlasti 
ker bi države članice bile dejavni akterji. Podobne u činke je možno pri čakovati od politike 3+ 
(priporočilo Komisije z odprto metodo sode lovanja). Politika 4 + (priporo čilo Sveta z odprto 
metodo sodelovanja) bi bila verjetno naju činkovitejša od nezakonodajnih možnosti. Državam 
članicam bi dala najmo čnejši občutek pripadnosti politiki, saj bi bile udeležene tako pri 
sprejemanju besedila priporo čila kot pri razvijanju meril in  kazalnikov za njegovo izvajanje. 
Politika 5 (zavezujo ča zakonodaja) bi verjetno lahko najbolje pomagala zmanjšati 
izpostavljenosti TDO. Po najboljšem scenar iju bi lahko takšna pol itika dejansko odpravila 
izpostavljenost TDO na delovnem mestu po vs ej EU. Vendar bi po obsegu bila ožja od 
nezakonodajnih možnosti, saj ne bi pokrivala samozaposlenih in spre mljevalnih ukrepov. 
Poleg tega bi se u činki novega zakonodajnega instru menta pokazali sorazmerno pozno.  
6.1. Primerjava možnosti 
Pričakovani družbeni, gospodarski in okoljski u činki vsake od možnosti politik temeljijo na 
domnevi o njihovi zmožnosti za zmanjšanje razširjenosti izpostavljenosti TDO. Možnost 
politike 5 (zavezujo ča zakonodaja) bi bila predvidoma naju činkovitejša, sledile bi ji možnost 
4+ (priporo čilo Sveta + OMC), 4/3+ (priporo čilo Sveta / priporo čilo Komisije + OMC) in 2/3 
(OMC / priporo čilo Komisije), ohranitev sedanjeg a stanja pa bi bila najmanj u činkovita.  
6.1.1. Družbeni u činki 
Pričakuje se, da bo z zmanjšanjem razširjenos ti izpostavljenosti TDO pobuda EU zmanjšala 
obolevnost in smrtnost zaradi bolezni, povezanih z izpostavljenostjo TDO (plju čni rak, 
možganska kap, bolezni srca in kroni čne bolezni spodnjih dihal). Pri čakuje se tudi, da bo 
neposredno vplivala na obolevnost in smrtnost,  povezano z aktivnim kajenjem, in sicer z 
zmanjšanjem porabe tobaka in spodbujanjem kad ilcev k prenehanju kajenja. Pobuda na ravni 
EU bo verjetno imela posebne koristi za najbolj prikrajšane družbene skupine. Lahko bi tudi 
pomagala pove čati podporo protikadilskim politikam, vklju čno na domu. Možna 
nepričakovana u činka za kadilce sta stigmatizacija in odtujitev. 
 Izhodišče: Politika1:  Politika 2/ 
Politika 3  Politika 3+ 
/Politika 4  Politika 4+  Politika 5  
Družbeni u činki 
Zmanjšanje letne smrtnosti 
zaradi izpostavljenosti TDO pri 
osebju  6 007  -386 -774 -774 −1,550 -1 550 -4 884 
Zmanjšanje obolevnosti zaradi 
izpostavljenosti TDO   + ++ +++ ++++ +++++ 
Zmanjšanje smrtnosti zaradi 
zmanjšanja aktivnega kajenja   + ++ +++ ++++ +++++ 
Zmanjšanje obolevnosti zaradi 
zmanjšanja aktivnega kajenja   + ++ +++ ++++ +++++ 
Zmanjšanje izpostavljenosti TDO 
doma  + ++ ++ ++ +++ 
Zmanjšanje družbeno-
gospodarskih neenakosti   + ++ ++ ++ ++++ 
Povečanje podpore 
protikadilskim politikam   + ++ ++ ++ ++++ 
 
SL 8   SL 6.1.2. Gospodarski u činki 
Pričakuje se, da bo na makroekono mski ravni izboljšanje zdravj a zaradi pobude na ravni EU 
bistveno znižalo zdravstvene in nezdravstvene st roške, ki so posledica pomembnejših bolezni, 
povezanih z izpostavljenostjo TDO. Predvideno zmanjšanje aktivnega kajenja verjetno ne bo 
pomembno vplivalo na dohodke držav članic od davkov na toba čne izdelke. Vpliv na 
mikroekonomski ravni vklju čuje zmanjšanje stroškov čiščenja, vzdrževanja in preurejanje 
prostorov ter zmanjšanje stroškov, povezanih s požarno škodo.  
Glavna sektorja, ki ju bodo ukrep i zadevali, sta gostinski in toba čni. Na podlagi dokazov iz 
strokovne literature je možno predvideti tako zmanjšanje kot pove čanje zaposlenosti ter tako 
znižanje kot zvišanje dohodka  v gostinskem sektorju. Na splošno se ne pri čakuje 
pomembnejši vpliv na gospodarstvo. Možna je izguba dobi čka v toba čni industriji in 
posledično zmanjšanje z njo povezane zaposlenosti.  
 Izhodišče: Politika 1 Politika2/ 
Politika 3 Politika 3+ 
/Politika 4 Politika 4+ Politika 5 
Gospodarski u činki 
Zmanjšanje letnih zdravstvenih 
stroškov zaradi zmanjšane 
izpostavljenosti TDO pri osebju  1 336 
mio EUR  85 mio 
EUR -172 mio 
EUR Med 172 
mio EUR in 
344 mio 
EUR -344 mio 
EUR -1 073 mio 
EUR 
Zmanjšanje letnih 
nezdravstvenih stroškov zaradi 
zmanjšane izpostavljenosti 
TDO pri osebju  1 124 
mio EUR -73 mio -144 mio med -144 
mio in -290 
mio -290 mio -893 mio 
Zmanjšani dohodki od davkov 
na tobačne izdelke   − −− −−− −−−−  −−−−  
Produktivnost delavcev, 
povezana s pavzami za kajenje   +/ − ++/ −− +++/ −−− ++++/ −−−−  ++++/ −−−−  
 
Zmanjšanje stroškov zaradi 
požarov, stroškov za čiščenje in 
preurejanje prostorov   + ++ +++ ++++ +++++ 
965 mio EUR 
Letna sprememba v dohodkih 
gostinskega sektorja  114 milijard 
 +/− ++/ −− +++/ −−− ++++/ −−−−  +++++/ −−−−−  
Med − 11 
milijard EUR 
in 10 milijard 
EUR 
Spremembe v zaposlenosti v 
gostinskem sektorju  6 887,912  +/- ++/ −− +++/ −−− ++++/ −−−−  +++++/ −−−−−  
-265,000 − 
271,000  
Letna izguba v prihodkih 
tobačnega sektorja 
 67 milijard − −− −−− −−−−  −−−−−  
-3,3 milijarde 
EUR 
Zmanjšanje števila delovnih 
mest v toba čni industriji 
 53 521 − −− −−− −−−−  −−−−−  
-2,609 
Stroški za izvajanje in 
uveljavljanje ukrepov   − −−− −− −−− −− −−− −−− 
6.1.3. Okoljski u činki 
Največji okoljski u činek bi bilo mo čno izboljšanje kakovosti zraka v zaprtih prostorih. Možni 
negativni u činki vklju čujejo pove čano uporabo grelcev zraka in ve čjo količino odpadkov 
zaradi cigaretnih ogorkov po cestah. Vendar pa bodo ti u činki sorazmerno majhni. 
 
SL 9   SL  Izhodišče: Politika 1 Politika 2/ 
Politika 3 Politika 3+ 
/Politika 4 Politika 4+ Politika 5 
Okoljski u činki 
Zmanjšanje onesnaževanja 
zraka v zaprtih prostorih   + ++ ++ +++ ++++ 
Več odpadkov na cestah in 
povečana uporaba grelcev 
zraka  − − − −− −−− 
6.2. Najprimernejša rešitev 
Čeprav bi zavezujo ča zakonodaja najbolj omejila razšir jenost izpostavljenosti TDO in 
posledično vplivala na zdravje in gospodarstvo, bi njeno izvajanje trajalo dlje, njeno podro čje 
uporabe pa bi bilo ož je kot pri priporo čilu. Priporo čilo Sveta z elementi metode odprtega 
usklajevanja je bilo izbr ano kot najboljša kratkoro čna možnost, saj se zdi, da je najhitrejše in 
najcelovitejše sredstvo za pomo č državam članicam pri izvajanju zakonov o prepovedi kajenja 
v skladu z njihovo obvezo v okviru Okvirne konve ncije Svetovne zdravstvene organizacije o 
nadzoru tobaka, hkrati pa nudi sorazm eren pristop k reševanju problema. 
7. N ADZOR IN VREDNOTENJE  
Kazalniki za nadzor u činkov izbrane možnosti politike morajo vklju čevati razširjenost in 
kakovost nacionalnih polit ik, izpostavljenost toba čnemu dimu v razli čnih okoljih, uporabo 
tobaka, znanje in vedenje v povezavi s tobakom (kajenjem) te r pogostost bolezni in smrtnosti, 
povezanih s tobakom. Predvidena je ocena splošnega u činka pobude v sporo čilu o strategiji za 
nadzor nad tobakom, na črtovanem za 2010 ali 2011.