SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 6.7.2010 
SEC(2010) 883 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA  
  
za odpravo čezmernega javnofinan čnega primanjkljaja v Bolgariji 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA  
  
za odpravo čezmernega javnofinan čnega primanjkljaja v Bolgariji 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(7) Pogodbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 126 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu 
javnofinan čnemu primanjkljaju. 
(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na ci lju zdravih javnih financ kot sredstvu za 
izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za mo čno trajnostno rast, ki prispeva k 
ustvarjanju delovnih mest. 
(3) Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in ra st prenovljen, da bi se okrepili njegova 
učinkovitost in gospodarski te melji ter ohranila dolgoro čna vzdržnost javnih financ. 
Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in prora čunsko ozadje. Na ta 
način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira vladne politike za hitro 
ponovno vzpostavitev trdnih prora čunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere. 
(4) Svet je [13. julija 2010] v skladu s členom 126(6) Pogodbe odlo čil, da v Bolgariji 
obstaja čezmerni primanjkljaj. 
(5) V skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 o 
pospešitvi in razjasnitvi iz vajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
1 (ki je 
del Pakta za stabilnost in rast) mora Svet poleg tega na državo članico nasloviti 
priporočila z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja  v danem roku odpravi. 
S priporo čilom morata biti zadevni državi članici postavljena rok najve č šestih 
mesecev za sprejetje u činkovitih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja in rok 
za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki mora biti dosežena v letu, ki sledi letu 
ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen v posebnih okoliš činah. Pri 
ugotavljanju, ali obstajajo posebne okoliš čine, je treba upoštevati „pomembne 
dejavnike“, kot so pojasnjeni v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97. Poleg tega mora 
Svet v priporo čilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se doseže 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 6.  
SL 3   SL minimalno letno izboljšanje st rukturnega salda, tj. cikli čno prilagojeni saldo brez 
enkratnih in drugih za časnih ukrepov, v višini vsaj 0,5 % BDP. 
(6) V primeru Bolgarije so se pomem bni dejavniki, kakor so pojasnjeni v členu 2(3) 
Uredbe (ES) št. 1467/97 in prou čeni v poro čilu Komisije iz člena 124(3), šteli za 
ugodne. Vendar ne kažejo na obstoj posebnih okoliš čin, ki bi dovoljevale odstopanja 
od predpisanega roka za odpravo primanjk ljaja. Ob upoštevanju napovedi služb 
Komisije iz pomladi 2010 in zadnjega obvestila organov o postopku v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem iz junija 2010 se Bolgariji priporo ča, da do leta 2011 
odpravi čezmerni primanjkljaj.  
(7) V letih pred krizo je Bolgarija zaradi strukture rasti, ki temelji na obsežnih dav čnih 
prihodkih, vzdrževala razmeroma trdno prora čunsko stanje in izrazito zmanjšala delež 
bruto državnega dolga. Leta 2009 pa se je prora čunsko stanje znatno poslabšalo. 
Zaradi zmanjšanja BDP za 5 % (glede na pri čakovano rast v višini 4,7 %, na kateri 
temelji prora čun) so se zelo zmanjšali prihodki, struktura rasti pa je vse manj temeljila 
na prihodkih iz davkov, saj se  je znatno zmanjšalo doma če povpraševanje. Hkrati so se 
povečali odhodki, ker so bile po leg delovanja ekonomskih stabilizatorjev v drugi 
polovici leta odkrite znatne pla čilne zaveze, ki jih je pred parlamentarnimi volitvami 
sredi leta sp rejela odhajajo ča vlada. Posledi čno se je prora čunski saldo spremenil iz 
presežka 1,8 % BDP v letu 2008 v primanjkljaj v višini 3,9 % BDP v letu 2009. Da bi ohranila makroekonomsko stabilnost, ki je pr edvidena v sistemu valutnega odbora, se 
vlada na upad ni odzvala s fiskalnimi spodbudnimi ukrepi. Bolgarski organi so v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2010 pri čakovali, 
da se bo javnofinan čni primanjkljaj že v letu 2010 zmanjšal pod referen čno vrednost 
na 2 % BDP, kar bosta podprla okrepitev  realne rasti BDP na 1 % in dodatni 
konsolidacijski paket v višini 2,25 % BDP od 31. marca 2010. Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2010, objavlj eni 5. maja, naj bi se javnofinan čni primanjkljaj ob 
nespremenjeni politiki zmanjšal na 2,8 % BD P leta 2010 in nato na 2 % leta 2011, če 
se bodo predvidevanja o rasti postopno izboljševala, kot se pri čakuje, in če se bo 
previdno ocenil prora čunski vpliv napovedanih konsolidacijskih ukrepov. Junija so 
bolgarski organi izved li vmesni popravek prora čuna za leto 2010 in pove č
ali 
načrtovani javnofinan čni primanjkljaj na 3,8 % BDP. P opravek je bil posledica znatne 
prilagoditve napovedanih javnofinan čnih prihodkov navzdol zaradi zelo neugodnih 
davčnih podatkov v prvih mesecih leta 2010. S tem naj bi se zagotovilo ustrezno 
delovanje avtomatskih stabilizatorjev ter bolje upoštevali doma či in mednarodni 
gospodarski izzivi. Na podlagi napovedi  služb Komisije ter najnovejšega 
proračunskega in gospodarskega  dogajanja pomeni popravek čezmernega 
primanjkljaja za leto 2011 strukturni fiskal ni napor v višini pr ibližno 0,75 odstotne 
točke BDP v navedenem letu, ob predpostavki, da je dosežen na črtovani primanjkljaj 
za leto 2010.  
(8) Zdi se, da je presene čenje glede primanjkljaja v letu 2009 poleg negativnega vpliva na 
proračun zaradi upada gospodarske rasti pov ezano tudi s pomanjkljivostmi postopkov 
za načrtovanje odhodkov in nadzorovanje prora čuna po obra čunskem na čelu. Velike 
zaveze k pla čilom, odkrite v prilogah k pogodbam, ki jih je predhodna vlada podpisala 
pred volitvami julija 2009, niso bile na črtovane v prora čunu in so povzro čile dodatno 
poslabšanje prora čunskega stanja. Negativni rezultat odraža tudi de jstvo, da se 
nedavne ugodne gospodarske razmere niso v celoti izkoristile za izvedbo pomembnih 
reform za pove čanje učinkovitosti javne porabe. V obdobju pred krizo je imela 
Bolgarija obsežne izredne dohodke, ki so bili posledica cveto če dejavnosti in strukture 
SL 4   SL rasti, ki v veliki meri temelji na davkih. Del teh izrednih prihodkov pa se je, namesto 
da bi se v celoti prihranil, porabil za financiranje razmeroma velikih za časnih pove čanj 
pokojnin in pove čanje plač v javnem sektorju, ki je bilo precej nad pove čanjem 
produktivnosti, kot t udi za znižanje dav čnih stopenj ter prispevni h stopenj za socialno 
varstvo.  
(9) Nezavezujo ča narava srednjero čnega fiskalnega okvi ra v triletnem na črtovanju 
proračuna ter pomanjkanje u činkovitih mehanizmov za nadzor  nad porabo in pravil o 
odhodkih sta prepre čila, da bi fiskalno stanje postalo še mo čnejše, kar bi dodatno 
ublažilo negativni u činek upada gospodarske rasti na  javne finance. Poleg tega 
obstoječi proračunski okvir upošteva dolo čeno diskrecijsko kupno mo č države, ki 
ogroža fiskalno preglednost in odgovornost. Nezadostne reforme v zdravstvenem sektorju so ve čkrat povzro čile kopičenje zaostalih pla čil bolnišnic in posledi čne 
prekoračitve pri odhodkih. Zaporedno zmanjševanje  prispevne stopnje za pokojnine je 
skupaj s pove čanjem pokojnin in v odsotnosti iz ravnalnih reformnih ukrepov 
povzročilo znatno pove čanje porabe za pokojnine, ka r predstavlja tveganje za 
vzdržnost sistema in javnih financ. Pospeševanje reform v izobraževalnem sistemu in javni upravi bi prispevalo k izboljš anju upravne zmogljivosti in stopnje 
usposobljenosti ter pove čanju učinkovitosti javne porabe ter s tem k doseganju 
potrebne prora čunske konsolidacije. 
(10) Razmerje bruto državnega dolga do BDP se je v zadnjih letih znižalo, in sicer s 
približno 38 % v letu 2004 na 14 % v letu  2008, vlada pa je hkrati zbrala finan čna 
sredstva v višini približno 12 % BDP v le tu 2008. Iz podatkov v obvestilu o postopku 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 20 10 je razvidno, da bruto državni dolg 
ostaja precej pod referen čno vrednostjo 60 % BDP in je le ta 2009 znašal 14,8 % BDP. 
Napoved služb Komisije iz pomladi 2010 predvideva, da se bo razmerje dolga do BDP v obdobju 2010–2011 pove čalo, vendar bo še vedno ni žje od 19 %. V obvestilu, 
predloženem 22. junija 2010, so bo lgarski organi ponovno popravili na črtovani dolg, 
in sicer na 15,3 % BDP. 
(11) Za strožji nadzor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem bo treba 
redno in pravo časno spremljati napredek pr i izvajanju strategije finan čne 
konsolidacije. V tem okviru bi b ilo v prihodnje posodobitve konvergen čnega 
programa Bolgarije primerno vklju čiti posebno poglavje o tem vprašanju.  
(12) Svet meni, da bi morali ukrepi za prora čunsko konsolidacijo na  splošno zagotoviti 
trajno izboljšanje javnofinan čnega salda, hkrati pa bi morali biti usmerjeni k 
povečevanju kakovosti javnih financ in krep itvi možnosti za gospodarsko rast – 
SL 5   SL SPREJEL NASLEDNJE PRIPORO ČILO: 
(1) Bolgarski organi morajo naj pozneje do leta 2011 odpraviti sedanji čezmerni 
primanjkljaj.  
(2) Bolgarski organi bi morali javnofinan čni primanjkljaj z ukrepi v srednjero čnem 
obdobju znižati pod 3 % BDP na verodostojen in vzdržen na čin. Zato bi morali 
bolgarski organi zlasti:  
(a) sprejeti potrebne ukrepe, da se v letu 2010 prepre či poslabšanje primanjkljaja 
nad načrtovanega 3,8 % BDP;  
(b) zagotoviti fiskalno prizadevanje v višini vsaj 0,75 % BDP v letu 2011; (c) opredeliti in izvajati ukrep e, ki so potrebni za odpravo čezmernega 
primanjkljaja do leta 2011. 
(3) Da se omejijo tveganja pri prilagoditvi,  bi morala Bolgarija izboljšati fiskalno 
upravljanje in preglednost z okrepitvijo nadzora ministrs tva za finance nad porabo, 
povečanjem zavezujo če narave svojega srednjero čnega prora čunskega okvira in 
izboljšanjem spremljanja izvrševanja prora čuna med letom.  
(4) Svet je dolo čil rok [13. januar 2011], do katerega  mora bolgarska vlada sprejeti 
učinkovite ukrepe in opredelit i potrebne ukrepe za odpravo čezmernega 
primanjkljaja. Pri oceni u činkovitih ukrepov se upošte va gospodarski razvoj v 
primerjavi z gospodarskimi obeti v napove di služb Komisije iz pomladi 2010.  
Bolgarski organi morajo o napr edku pri izvajanju teh priporo čil poročati v posebnem poglavju 
v prihodnjih posodobitvah konvergen čnega programa do odprave postopka v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem. 
Poleg tega Svet poudarja pomen, ki  ga ima doseganje srednjero čnega cilja za ustrezno 
proračunsko upravljanje v obdobju upada gospodarske ra sti. Bolgarske organe zato poziva, da 
zagotovijo, da se bo po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja vzdrževala prora čunska 
konsolidacija zaradi približanja srednjero čnemu cilju glede prora čunskega stanja 
(javnofinan čni strukturni saldo v višini 0,5 % BDP). U činkovitost javne porabe bi bilo treba 
izboljšati s popolno izvedbo na črtovanih strukturnih reform na podro čjih javne uprave, 
zdravstvenega varstva, izobraževanja in pokojnin. 
To priporo čilo je naslovljeno na Republiko Bolgarijo. 
V Bruslju,   
 Za Svet 
 Predsednik