Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva /* COM/2011/0416 konč. - 2011/0194 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva je vzpostavljena od leta 1970 in je eden od stebrov skupne ribiške politike (SRP). Sedanja pravna podlaga je Uredba št. 104/2000, ki je bila sprejeta leta 1999. Reforma skupne ribiške politike je odlična priložnost za pregled in morebitno revizijo ciljev in instrumentov skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. Opredeljeni problemi in cilji reforme Komisija od leta 2008 izvaja obsežna ocenjevanja in posvetovanja, da bi ocenila učinkovitost sedanjega pravnega okvira, ocenila in analizirala razvoj in gibanje na trgih v EU v zadnjem desetletju ter se seznanila z mnenji zainteresiranih strani. Na podlagi analiz je bilo opredeljenih pet glavnih problematičnih področij, ki jih je mogoče povzeti na naslednji način. Skupna ureditev trgov EU ni dovolj prispevala k trajnostni proizvodnji: čeprav več vrst ribolova v EU še danes ni trajnostnih, so bile tržne premije za trajnostne prakse do nedavnega zelo omejene ali pa ni bilo tržnih sankcij za prakse, ki bi lahko bile ali so netrajnostne. Sedanja politika ne zagotavlja dovolj ustreznih političnih signalov. Tržni položaj proizvodnje EU se je poslabšal: proizvajalci EU imajo omejene ali manjše možnosti za proizvodnjo (ribištvo in ribogojstvo). Poleg tega je proizvodnja razdrobljena zaradi števila vrst, mest iztovarjanja in prodaje, povpraševanje pa je močno zgoščeno. Proizvodnja EU je na vse bolj globaliziranem trgu tudi premalo konkurenčna. EU ni bila zmožna napovedati ali obvladovati tržnih nihanj: za ribištvo je bolj kot za kateri koli drug sektor živilske proizvodnje značilna negotovost v zvezi s pogoji proizvodnje in dostopa. Kljub temu je ponudba EU premalo predvidljiva v smislu obsega in količine, po katerih se povprašuje. Proizvajalci EU tržnega povpraševanja v svojem načrtovanju proizvodnje večinoma ne predvidevajo. Zato cene prve prodaje znatno nihajo. Tržni potencial EU je večinoma neizkoriščen: vse večja potrošnja v EU ponuja proizvajalcem EU realne gospodarske možnosti. Vendar so stroški obveščanja in transakcij v tržni verigi visoki. Zaradi omejenih informacij potrošnik ne pozna vseh okoliščin in se ne more odgovorno odločiti. Izvajanje skupne ureditve trgov je ovirano zaradi težavnega in preveč zapletenega okvira. Predlog za reformo skupne ureditve trgov se v tem okviru osredotoča na naslednje cilje. Dopolnitev tržnih spodbud v podporo trajnostnim praksam proizvodnje: proizvajalci EU (ribištvo in ribogojstvo) v organizacijah proizvajalcev so najbolj vključeni v proizvodnjo, vsakodnevno upravljanje virov in tržna vprašanja. Njihovo vlogo, odgovornost in pooblastila je treba proučiti glede na cilje reforme SRP, da se bodo dejavnosti proizvodnje usmerile v trajnost. Prav tako se je treba usmeriti v druge nosilce začetnih dejavnosti v sektorju, da se zagotovita njihova zavezanost in odgovornost glede trajnostnega izkoriščanja njihovih virov. Izboljšanje tržnega položaja proizvodnje EU: obravnavanje pomanjkljivosti na trgu, visokih stroškov obveščanja in transakcij ter organizacijskih vprašanj prispeva k usmeritvi v dejavnosti proizvodnje (združevanje ponudbe in boljše trženje pri prvi prodaji), povečuje konkurenčnost proizvodnje EU (kakovost, inovacije in dodana vrednost), krepi pogajalsko moč proizvajalcev in zagotavlja bolj enake konkurenčne pogoje za vse proizvode, ki se tržijo v Uniji. Večja povezanost med proizvodnjo EU in strukturnimi spremembami na trgu EU ter kratkoročnimi nihanji bi se morala v strategijah proizvajalcev bolje odražati. To pomeni, da je treba razširiti znanje o trgu in izboljšati analizo povpraševanja in konkurenčne ponudbe. Z vse večjo preglednostjo v tržni verigi trgov je treba spodbuditi zadostitev ponudbe povpraševanju in okrepiti sprejemanje odločitev glede politike. Nihanje cen prve prodaje je mogoče zmanjšati z boljšimi pogoji za dajanje proizvodov organizacij proizvajalcev v promet in zagotovitvijo, da se proizvodnja načrtuje in prilagodi povpraševanju glede kakovosti, količine in predstavitve. Povečanje tržnega potenciala proizvodov EU: delovanje notranjega trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva zlasti zaradi pomanjkanja informacij ni najboljše. Primerjalne prednosti proizvodnje EU (svežost, lokalnost, raznolikost itd.) bi se lahko bolje izkoristile z večjim diferenciranjem in maloprodajnim trženjem. Poleg tega imajo potrošniki EU pravico do točnejših in zanesljivejših informacij, da se okrepi zaupanje v ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. Podpiranje boljšega upravljanja, zmanjšanje upravne obremenitve in poenostavitev pravnega okvira: obstoječe določbe in instrumente je treba pregledati, poenostaviti in podrobneje pojasniti. Skupno ureditev trgov je treba podpreti v okviru novega finančnega sklada, ki se bo uporabljal v reformirani SRP. Povezanost z reformo SRP Glavni cilj reforme skupne ribiške politike je spodbujati trajnostno upravljanje ribolovnih virov prek gospodarsko uspešnega sektorja, ki bo imel tako tudi vedno večja pooblastila za lastno upravljanje. Ob upoštevanju novih ciljev in instrumentov SRP je bilo v oceni učinka SRP ugotovljeno, da je potrebna daljnosežna reforma skupne ureditve trgov: tržno usmerjeni instrumenti morajo neposredno ali posredno prispevati k izpolnjevanju glavnih ciljev SRP. Za obravnavo čezmernega ribolova in netrajnostnih praks ter oddaljitev od strategij proizvodnje, ki temeljijo izključno na količini, bodo z novo skupno ureditvijo trgov podprti: krepitev vloge organizacij proizvajalcev in njihovo soupravljanje pravic do dostopa ter tudi dejavnosti proizvodnje in trženja; tržni ukrepi, s katerimi se povečuje pogajalska moč proizvajalcev (v ribištvu in ribogojstvu), izboljšujejo napovedi, preprečevanje in obvladovanje krize na trgu ter krepita preglednost in učinkovitost trga; tržne spodbude in premije za trajnostne prakse; partnerstva za trajnostno proizvodnjo, izkoriščanje virov in potrošnja; certificiranje (znaki za okolje), promocije, obveščanje potrošnikov; dodatni tržni ukrepi za zavržke. Obstoječe določbe EU na tem področju Sedanji ureditveni okvir je Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. Cilj tega predloga je nadomestiti navedeno uredbo. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so potekala od leta 2008 na različnih ravneh: javno posvetovanje prek interneta o vprašanjih v zvezi s trgom in trgovanjem, ki je potekalo od 9. aprila 2009 do 31. decembra 2009 v okviru zelene knjige o reformi skupne ribiške politike (COM(2009)163 konč.). V skoraj vseh 400 prejetih prispevkih v zvezi z zeleno knjigo so bila obravnavana vprašanja reforme skupne ureditve trgov. Ti prispevki so povzeti v posebnem poglavju (3.4) delovnega dokumenta služb Komisije „Sinteza posvetovanja o reformi skupne ribiške politike“, SEC(2010)428 konč. iz aprila 2010; obsežno posvetovanje sektorja (proizvajalci, uvozniki, predelovalci, prodajalci na drobno) in nevladnih subjektov (razvojne in okoljske nevladne organizacije, potrošniške organizacije) znotraj posvetovalnih organov, ustanovljenih v okviru SRP, in na tematskih seminarjih. Potekala je obširna razprava z državami članicami, ki je zajemala dvostranska srečanja ter v katero so bili vključeni nacionalni predstavniki sektorja, nacionalne in regionalne uprave in upravljalni odbor. Evropski parlament in zlasti Odbor za ribištvo sta bila tesno povezana s temi posvetovanji in dogodki. Ocena učinka V okviru Komisije je bila ustanovljena medslužbena usmerjevalna skupina, ki je zagotavljala informacije v postopku ocene učinka. Po analizi sedanjega političnega okvira ter razvoja trga EU za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva so bili opredeljeni predhodni cilji za reformirano skupno ureditev trgov. V skladu s temi cilji so se obravnavale različne nadomestne možnosti politike za reformo: nadaljevanje s sedanjo skupno ureditvijo trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. To pomeni poudarek predvsem na intervencijah na trgu, da se podpre stabilnost cen; pregled sedanje skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva na podlagi omejitve intervencijskih mehanizmov na enotno pomoč za skladiščenje ribiških proizvodov, namenjenih prehrani ljudi, ter poenostavitve, večje ustreznosti in prilagodljivosti ostalih instrumentov (tržni standardi in obveščanje potrošnikov); krepitev skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, tako da so organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije pooblaščene za nove cilje in se jim odobri finančna podpora za pripravo in izvajanje načrtov trajnostne proizvodnje in trženja. Vsebina in obseg obveznega obveščanja potrošnikov se razširita. Upoštevata se točnost in nadzor prostovoljnega označevanja; deregulacija sedanje skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. Pri tej možnosti ni nobene finančne podpore (intervencij in podpore skupnim ukrepom) ali posameznih pravnih instrumentov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. Možnost ohranitve obstoječega stanja je bila ocenjena kot delno neučinkovita in preveč zapletena, da bi izpolnila svoje sedanje cilje. Zdi se, da sedanja skupna ureditev trgov 12 let po uvedbi ni pripravljena na izzive trga EU. Zato bo še bolj neučinkovita in po možnosti neskladna s cilji reformirane SRP. Z odpravo glavnih pomanjkljivosti obstoječe skupne ureditve trgov, tako da se predlagajo prilagoditve in poenostavitve, bi se izboljšalo njeno delovanje. Ustreznost glede na glavne cilje reforme SRP bi bila kljub temu še naprej omejena. S popolno odpravo skupne ureditve trgov EU se kljub ob upoštevanju, da se spodbuja tržno usmerjen razvoj in povečujejo spodbude za trajnost, ne bi v celoti obravnavali glavni opredeljeni problemi, predvsem zapleten in razdrobljen sektor ponudbe EU ter tveganje za zavajajoče ali nejasno obveščanje potrošnikov. Zato Komisija podpira okrepitev skupne ureditve trgov, ki bi se izvajala v sektorju sektor ribištva in ribogojstva, ko se ta preusmerja v trajnostne prakse proizvodnje. Veliko se lahko doseže v smislu organizacije in trženja, da se poveča predvidljivost ponudbe in zmanjšajo stroški transakcij. Ta možnost poudarja vlogo vsake glavne zainteresirane strani pri spodbujanju trajnostnih praks. Skupna ureditev trgov mora prispevati k povečanju dodane vrednosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v okoliščinah, v katerih se za ladjevje ne zagotavlja finančna podpora (zlasti za razreze in začasno ukinitev) v korist pametnih, zelenih, inovativnih in tržno usmerjenih rešitev za sektor ribištva in ribogojstva. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Pravna podlaga Člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Načelo subsidiarnosti Predlog spada v deljeno pristojnost, zato se uporablja načelo subsidiarnosti. Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjega razloga. Skupna ribiška politika je skupna politika, zato se mora izvajati na podlagi uredbe, ki jo sprejmeta Evropski parlament in Svet. Za dosego osnovnega cilja zagotovitve ribiškega in ribolovnega sektorja, ki zagotavlja dolgoročne trajnostne ekonomske, okoljske in socialne pogoje ter prispeva k dostopnosti oskrbe s hrano, je nujno in ustrezno, da se določijo pravila o ohranjanju in izkoriščanju morskih bioloških virov. Ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. 2011/0194 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 42 in člena 43(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[1], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[2], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Področje uporabe skupne ribiške politike zajema ukrepe na trgih za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva v Uniji. Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: skupna ureditev trgov) je sestavni del skupne ribiške politike in mora prispevati k doseganju njenih ciljev. Ker je skupna ribiška politika v postopku pregledovanja, je treba skupno ureditev trgov ustrezno prilagoditi. (2) Uredbo Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva[3] je treba pregledati, da bi upoštevala pomanjkljivosti, ugotovljene pri izvajanju trenutno veljavnih določb, nedavne razvojne dosežke na trgih Unije in na svetovnih trgih ter razvoj ribolovnih dejavnosti in dejavnosti ribogojstva. (3) Določbe skupne ureditve trgov je treba izvajati v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije, zlasti kar zadeva določbe Svetovne trgovinske organizacije. (4) Skupna ureditev trgov mora prispevati k doseganju ciljev skupne ribiške politike. (5) Ker zaradi skupne narave trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva teh ciljev države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je te cilje zaradi potrebe po nadaljnjem skupnem ukrepanju lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. (6) Pomembno je, da temelji vodenje skupne ureditve trgov na načelih dobrega upravljanja skupne ribiške politike. (7) Organizacije proizvajalcev so ključni akterji pri ustrezni uporabi skupne ribiške politike in skupne ureditve trgov. Zato je treba okrepiti njihove cilje za zagotovitev, da njihovi člani opravljajo ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva na trajnosten način, izboljšajo dajanje proizvodov v promet ter zbirajo ekonomske informacije o ribogojstvu. Organizacije proizvajalcev morajo pri uresničevanju teh ciljev upoštevati različne razmere v sektorjih ribištva in ribogojstva, ki prevladujejo v Uniji, zlasti posebnosti malega ribolova. (8) Medpanožne organizacije, ki združujejo različne kategorije gospodarskih subjektov, lahko prispevajo k izboljšanju usklajevanja dejavnosti trženja znotraj vrednostne verige in oblikovanju ukrepov, ki so v interesu celotnega sektorja. (9) Ustrezno je, da se določijo skupni pogoji za priznavanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij s strani držav članic, za razširitev pravil, ki jih sprejmejo organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije, ter za delitev stroškov takšne razširitve. Postopek razširitve pravil mora odobriti Komisija. (10) Da bi lahko organizacije proizvajalcev svoje člane usmerile v dejavnosti trajnostnega ribištva in ribogojstva, morajo določiti in pristojnim organom držav članic predložiti načrt proizvodnje in trženja skupaj s potrebnimi ukrepi za izpolnitev njihovih ciljev. (11) Zaradi nepredvidljivosti ribolovnih dejavnosti je ustrezno, da se vzpostavi mehanizem za skladiščenje ribiških proizvodov za prehrano ljudi z namenom spodbujanja večje stabilnosti trga in povečanja donosnosti proizvodov, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti. Ta mehanizem mora prispevati k stabilizaciji in konvergenci lokalnih trgov Unije s ciljem uresničiti enotni trg. (12) Organizacije proizvajalcev lahko ustvarijo skupni sklad za financiranje načrtov proizvodnje in trženja ter mehanizma skladiščenja. (13) Zaradi upoštevanja raznolikosti cen v Uniji morajo biti vse organizacije proizvajalcev upravičene, da podajo predlog cene za sprožitev mehanizma skladiščenja. Ta sprožitvena cena ne sme povzročiti določanja najnižjih cen, ki lahko ovirajo konkurenco. (14) Ker so staleži rib skupni viri, se lahko v nekaterih primerih njihovo trajnostno in učinkovito izkoriščanje bolje doseže z organizacijami, ki jih sestavljajo člani iz različnih držav članic. Zato je treba predvideti tudi možnost ustanovitve nadnacionalnih organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev, za katere bi še vedno veljala pravila konkurence, kot je predvideno v tej uredbi. (15) Z uporabo skupnih tržnih standardov je treba omogočiti oskrbo trga s trajnostnimi proizvodi, izkoriščanje celotnega potenciala notranjega trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter pospeševanje trgovine na podlagi poštene konkurence, kar bi prispevalo k večji donosnosti proizvodnje. (16) Zaradi vedno večje raznolikosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva je bistveno, da se potrošnikom zagotovijo minimalne obvezne informacije o glavnih značilnostih proizvodov. Za spodbujanje diferenciranja proizvodov je treba upoštevati tudi dodatne informacije, ki se lahko navedejo prostovoljno. (17) Pravila konkurence, ki se nanašajo na sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101 Pogodbe, se morajo uporabljati za proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, če njihova uporaba ne ovira delovanja skupne ureditve trgov ali ogroža doseganja ciljev iz člena 39 Pogodbe. (18) Primerno je določiti pravila konkurence, ki veljajo za proizvodnjo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ob upoštevanju posebnih značilnosti sektorja ribištva in ribogojstva, vključno z razdrobljenostjo sektorja, dejstvom, da so ribe skupna dobrina, in velikim obsegom uvoza. Zaradi poenostavitve je treba ustrezne določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi[4] vstaviti v obstoječo uredbo. Uredba (ES) št. 1184/2006 se zato ne sme več uporabljati za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. (19) Izboljšati je treba ekonomske informacije o trgih z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva v Uniji. (20) Da se lahko dopolnijo ali spremenijo pogoji in zahteve za priznavanje organizacij proizvajalcev, dopolni ali spremeni vsebina načrtov proizvodnje in trženja, določijo in spremenijo skupni tržni standardi, dopolnijo ali spremenijo obvezne informacije ter določijo minimalna merila za informacije, ki jih gospodarski subjekti potrošnikom predložijo prostovoljno, je treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s členi 24, 33, 41 in 46. (21) Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (22) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje členov 25, 31, 34 in 37 te uredbe, se Komisiji podelijo izvedbena pooblastila. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. (23) Uredbo Sveta (ES) št. 104/2000 je treba razveljaviti, vendar je treba člene 9, 10, 11, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 34, 35, 36, 37, 38 in 39 še naprej uporabljati, dokler ne začne veljati uredba o evropskem skladu za ribištvo in pomorstvo – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Poglavje I Splošne določbe Člen 1 Vsebina 1. Vzpostavi se skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: skupna ureditev trgov): 2. Skupna ureditev trgov zajema naslednje instrumente: (a) poklicne organizacije, (b) tržne standarde, (c) informacije za potrošnike, (d) pravila konkurence in (e) tržne informacije. Člen 2 Področje uporabe Skupna ureditev trgov se uporablja za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, navedene v Prilogi I k tej uredbi, ki se tržijo v Uniji. Člen 3 Cilji Skupna ureditev trgov prispeva k doseganju ciljev, ki so določeni v členih 2 in 3 uredbe o skupni ribiški politiki. Člen 4 Načela Skupno ureditev trgov vodijo načela dobrega upravljanja, ki so določena v členu 4 uredbe o skupni ribiški politiki. Člen 5 Opredelitev pojmov Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 3 uredbe o skupni ribiški politiki. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov: (a) „ribiški proizvodi“ pomenijo vodne organizme, ki so rezultat kakršne koli ribolovne dejavnosti, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I; (b) „proizvodi iz ribogojstva“ pomenijo vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki so rezultat kakršne koli dejavnosti ribogojstva, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I; (c) „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja proizvodna sredstva za pridobitev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva za dajanje v promet; (d) „sektor ribištva ali ribogojstva“ pomeni gospodarski sektor, ki vključuje vse dejavnosti proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva; (e) „dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo ribiškega proizvoda ali proizvoda iz ribogojstva za distribucijo, potrošnjo ali uporabo na trgu Unije v okviru komercialne dejavnosti v zameno za plačilo ali brezplačno; (f) „dajanje v promet“ pomeni, da je ribiški proizvod ali proizvod iz ribogojstva prvič dan v promet Unije. Poglavje II Poklicne organizacije Oddelek I Ustanovitev, cilji in ukrepi Člen 6 Ustanovitev organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov se lahko ustanovijo kot skupina, ustanovljena na pobudo proizvajalcev ribiških proizvodov v eni ali več državah članicah, in priznajo v skladu z oddelkom II. Člen 7 Cilji organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov si prizadevajo za dosego naslednjih ciljev: (a) spodbujanje donosnih ribolovnih dejavnosti njihovih članov, ki so v celoti skladne z ohranitveno politiko iz uredbe o skupni ribiški politiki in okoljsko zakonodajo; (b) ravnanje z naključnim ulovom staležev komercialnih vrst rib; (c) izboljšanje pogojev za dajanje v promet ribiških proizvodov njihovih članov; (d) stabilizacija trgov; (e) povečanje dobička proizvajalcev. Člen 8 Ukrepi, ki jih lahko uporabljajo organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov za dosego ciljev iz člena 7 uporabljajo naslednje ukrepe: (a) načrtovanje ribolovnih dejavnostih svojih članov; (b) čim bolj koristna uporaba naključnega ulova staležev komercialnih vrst rib, in sicer z: - namensko uporabo iztovorjenih proizvodov, ki niso skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a), razen za prehrano ljudi; - dajanjem v promet iztovorjenih proizvodov, ki so skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a); - brezplačno razdelitvijo iztovorjenih proizvodov v človekoljubne ali dobrodelne namene; (c) prilagoditev proizvodnje tržnim zahtevam; (d) usmerjanje oskrbe s proizvodi njihovih članov in njihovo trženje; (e) upravljanje začasnega skladišča za ribiške proizvode v skladu s členoma 35 in 36; (f) nadzor skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla organizacija proizvajalcev, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost. Člen 9 Ustanovitev organizacij proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva Organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva se lahko ustanovijo kot skupina, ustanovljena na pobudo proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva v eni ali več državah članicah, in priznajo v skladu z oddelkom II. Člen 10 Cilji organizacij proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva Organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva si prizadevajo za dosego naslednjih ciljev: (a) spodbujanje trajnostnih dejavnosti ribogojstva njihovih članov z zagotavljanjem možnosti za njihov razvoj; (b) prispevanje k preskrbi s hrano in zaposlovanju na obalnih in podeželjskih območjih; (c) zagotavljanje, da so dejavnosti njihovih članov skladne s strateškimi nacionalnimi načrti iz člena 51 uredbe o skupni ribiški politiki; (d) izboljšanje pogojev za dajanje v promet proizvodov njihovih članov iz ribogojstva; (e) povečanje dobička proizvajalcev. Člen 11 Ukrepi, ki jih lahko uporabljajo organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva Organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva za dosego ciljev iz člena 10 uporabljajo naslednje ukrepe: (a) spodbujanje odgovornega in trajnostnega ribogojstva, zlasti v zvezi z varstvom okolja ter zdravjem in dobrim počutjem živali; (b) prilagoditev proizvodnje tržnim zahtevam; (c) usmerjanje oskrbe s proizvodi njihovih članov in njihovo trženje; (d) nadzor skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla organizacija proizvajalcev, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost; (e) zbiranje informacij o trženih proizvodih, vključno z ekonomskimi informacijami o prvi prodaji, in napovedih v zvezi s proizvodnjo. Člen 12 Ustanovitev združenj organizacij proizvajalcev 1. Združenje organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva se lahko ustanovi kot skupina, ustanovljena na pobudo organizacij proizvajalcev, priznanih v eni ali več državah članicah. 2. Določbe te uredbe, ki veljajo za organizacije proizvajalcev, se uporabljajo za združenja organizacij proizvajalcev, razen če je navedeno drugače. Člen 13 Cilji združenj organizacij proizvajalcev Združenja organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva si prizadevajo za dosego naslednjih ciljev: (a) učinkovitejše izpolnjevanje ciljev članic organizacij proizvajalcev, določenih v členih 7 in 10; (b) usklajevanje in razvoj dejavnosti skupnega interesa za članice organizacije proizvajalcev. Člen 14 Ustanovitev medpanožnih organizacijj Medpanožna organizacija se lahko ustanovi kot skupina, ustanovljena na pobudo gospodarskih subjektov na področju proizvodnje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v eni ali več državah članicah, in prizna v skladu z oddelkom II. Člen 15 Cilji medpanožnih organizacij Medpanožne organizacije si prizadevajo za dosego naslednjih ciljev: (a) izboljšanje pogojev za razpoložljivost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije na trgu; (b) pomoč pri boljšemu usklajevanju dajanja v promet in razpoložljivosti na trgu ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije. Člen 16 Ukrepi, ki jih lahko uporabljajo medpanožne organizacije Medpanožne organizacije lahko za doseganje ciljev iz člena 15 uporabljajo naslednje ukrepe: (a) priprava standardnih pogodb v skladu z zakonodajo Unije; (b) promocija ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije na nediskriminacijski način z uporabo možnosti certificiranja, zlasti označb porekla, žigov kakovosti, geografskih označb porekla in prednosti trajnosti; (c) določitev pravil o proizvodnji in trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ki so strožja od pravil iz zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje; (d) izboljševanje kakovosti, poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga; (e) opravljanje raziskovalnega dela in tržnih raziskav ter razvoj tehnik za čim boljše delovanje trga, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami; (f) predložitev informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za zagotovitev trajnostne oskrbe, tako da količina, kakovost in cena izpolnjujejo tržne zahteve in pričakovanja potrošnikov; (g) nadzor skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla medpanožna organizacija, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost. Oddelek II Priznavanje Člen 17 Priznavanje organizacij proizvajalcev Države članice lahko kot organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva priznajo vse skupine proizvajalcev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva, ki zaprosijo za takšno priznanje, če: (a) so na njihovem ozemlju ali njegovem delu gospodarsko dovolj aktivne, zlasti kar zadeva število članov in obseg tržne proizvodnje; (b) so pravna oseba v skladu z nacionalno zakonodajo države članice ter imajo uradni sedež in so ustanovljene na njihovem ozemlju; (c) lahko dosegajo cilje iz členov 7 in 10 (d) spoštujejo pravila konkurence iz poglavja VI; (e) nimajo prevladujočega položaja na zadevnem trgu, razen če je to potrebno za dosego ciljev iz člena 39 Pogodbe. Člen 18 Priznavanje medpanožnih organizacij Države članice lahko kot medpanožne organizacije priznajo vse skupine, ustanovljene na njihovem ozemlju, ki ustrezno zaprosijo za takšno priznanje, ob upoštevanju pravil Unije, zlasti glede konkurence, če: (a) na zadevnem območju ali območjih zastopajo pomemben delež v vsaj dveh od naslednjih dejavnosti: proizvodnji, trženju in/ali predelavi ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali izdelkov iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; (b) se same ne ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali izdelkov iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; (c) so pravna oseba v skladu z nacionalno zakonodajo države članice ter imajo uradni sedež in so ustanovljene na ozemlju zadevne države članice; (d) lahko izpolnjujejo cilje iz člena 15; (e) upoštevajo interese potrošnikov; (f) ne ovirajo pravilnega delovanja skupne ureditve trgov. Člen 19 Pregledi in preklici priznanja s strani držav članic Države članice v rednih časovnih presledkih opravljajo preglede, da preverijo, ali organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije izpolnjujejo pogoje priznanja, določene v členih 17 in 18, ter po potrebi prekličejo priznanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij. Člen 20 Nadnacionalne organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in medpanožne organizacije Države članice, katerih državljani so člani organizacije proizvajalcev ali medpanožne organizacije s sedežem na ozemlju druge države članice, in države članice, v katerih ima uradni sedež združenje organizacij proizvajalcev, priznanih v različnih državah članicah, v sodelovanju z zadevnimi državami članicami vzpostavijo upravno sodelovanje, potrebno za opravljanje pregledov dejavnosti zadevne organizacije ali združenja. Člen 21 Porazdelitev ribolovnih možnosti Organizacija proizvajalcev, katere člani so državljani različnih držav članic, ali združenje organizacij proizvajalcev, priznanih v različnih državah članicah, svoje naloge opravlja brez poseganja v določbe, ki urejajo porazdelitev ribolovnih možnosti med države članice v skladu s členom 16 uredbe o skupni ribiški politiki. Člen 22 Obveščanje Komisije Države članice Komisijo po elektronski poti obvestijo o vseh odločitvah glede podelitve ali preklica priznanja. Člen 23 Pregledi s strani Komisije Da se zagotovi izpolnjevanje pogojev za priznanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij, ki so določeni v členih 17 in 18, lahko Komisija opravlja preglede in po potrebi od držav članic zahteva, da prekličejo priznanje organizacije proizvajalcev ali medpanožne organizacije. Člen 24 Delegirani akti Komisija je v skladu s členom 50 pooblaščena, da sprejema delegirane akte za: (a) spremembo ali dopolnitev pogojev za priznanje iz členov 17 in 18; navedena pravila lahko zadevajo notranje delovanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij, njihov poslovnik, finančne in proračunske določbe, obveznosti njihovih članov in izvrševanje uporabe njihovih pravil, vključno s kaznimi; (b) določitev pravil glede pogostosti, vsebine in praktičnih metod pregledov, ki jih države članice izvajajo v skladu s členoma 20 in 21. Člen 25 Izvedbeni akti 1. Komisija sprejema izvedbene akte v zvezi z: (a) roki in postopki, ki jih morajo države članice upoštevati pri priznanju organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij v skladu s členi 17 in 18 ali preklicu takšnega priznanja v skladu s členom 19; (b) obliko, roki in postopki, ki jih morajo države članice upoštevati pri obveščanju Komisije o vseh odločitvah glede podelitve ali preklica priznanja v skladu s členom 22. 2. Izvedbeni akti iz odstavka 1 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 51. Oddelek III Razširitev pravil Člen 26 Razširitev pravil organizacij proizvajalcev 1. Država članica lahko določi, da so pravila, ki jih je določila v dogovoru z organizacijo proizvajalcev, zavezujoča za proizvajalce, ki niso člani organizacije in tržijo katere koli proizvode na območju, na katerem je organizacija proizvajalcev reprezentativna, če: (a) se organizacija proizvajalcev šteje za reprezentativno za proizvodnjo in trženje v eni državi članici ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo; (b) pravila, ki naj bi se razširila, zadevajo katere koli ukrepe za organizacije proizvajalcev iz člena 8(a), (b), (c), (d) in (e). 2. Za namene odstavka 1(a) se organizacija proizvajalcev ribiških proizvodov šteje za reprezentativno, če obsega vsaj 65 % trženih količin zadevnega proizvoda v prejšnjem letu na območju, za katerega se predlaga razširitev pravil. 3. Za namene odstavka 1(a) se organizacija proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva šteje za reprezentativno, če obsega vsaj 40 % trženih količin zadevnega proizvoda v prejšnjem letu na območju, za katerega se predlaga razširitev pravil. 4. Pravila, ki se razširijo na nečlane, veljajo v obdobju od 90 dni do 12 mesecev. Člen 27 Razširitev pravil medpanožnih organizacij 1. Država članica lahko določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki so dogovorjeni znotraj medpanožne organizacije, zavezujoči v posebnem območju ali posebnih območjih za druge gospodarske subjekte, ki niso člani organizacije, če: (a) medpanožna organizacija obsega vsaj 65 % vsaj dveh od naslednjih dejavnosti: proizvodnje, trženja ali predelave zadevnega proizvoda v prejšnjem letu na zadevnem območju ali območjih države članice ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo; (b) pravila, ki naj bi se razširila na druge gospodarske subjekte, zadevajo katere koli ukrepe za medpanožne organizacije iz člena 16(a), (b), (c), (d), (e) in (f) ter ne povzročajo škode drugim gospodarskim subjektom v zadevni državi članici ali Uniji. 2. Razširitev pravil je lahko zavezujoča največ tri leta. Člen 28 Odgovornost Kadar se pravila v skladu s členoma 26 in 27 razširijo na proizvajalce, ki niso člani, lahko zadevna država članica odloči, da morajo ti organizaciji proizvajalcev ali medpanožni organizaciji povrniti vse stroške ali del stroškov, ki so jih imeli člani zaradi razširitve pravil. Člen 29 Odobritev s strani Komisije 1. Države članice Komisijo uradno obvestijo o pravilih, ki jih nameravajo v skladu s členoma 26 in 27 razširiti kot obvezujoča za vse proizvajalce ali gospodarske subjekte na določenem območju ali območjih. 2. Komisija sprejme sklep o odobritvi razširitve pravil, o kateri jo je uradno obvestila država članica, če: (a) so upoštevane določbe členov 26 in 27; (b) je upoštevano poglavje VI o pravilih konkurence; (c) zadevna razširitev ne ogroža proste trgovine; (d) niso ogroženi cilji iz člena 39 Pogodbe. 3. Komisija v dveh mesecih od prejema uradnega obvestila sprejme sklep o odobritvi ali zavrnitvi odobritve razširitve pravil in o tem obvesti države članice. Če Komisija v dveh mesecih ne sprejme sklepa, se šteje, da je Komisija razširitev pravil odobrila. Člen 30 Preklic odobritve Komisija lahko opravlja preglede in po potrebi prekliče odobritev razširitve pravil, če ugotovi, da katera koli zahteva za to odobritev ni izpolnjena. Komisija o tem obvesti države članice. Člen 31 Izvedbeni akti Pravila o obliki in postopku uradnega obveščanja iz člena 29(1) določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom preverjanja iz člena 51. Oddelek IV Načrtovanje proizvodnje in trženja Člen 32 Načrt proizvodnje in trženja 1. Vsaka organizacija proizvajalcev pristojnim nacionalnim organom predloži načrt proizvodnje in trženja za izpolnitev ciljev iz člena 3. 2. Država članica odobri načrt. Ko je načrt odobren, ga organizacija proizvajalcev začne takoj izvajati. 3. Organizacije proizvajalcev lahko načrt proizvodnje in trženja spremenijo, pri čemer spremembe sporočijo pristojnim organom države članice, da jih odobrijo. 4. Organizacija proizvajalcev pripravi letno poročilo o svojih dejavnostih na podlagi načrta proizvodnje in trženja iz odstavka 1 ter ga predloži pristojnim organom države članice. 5. Države članice opravijo preglede za zagotovitev, da vsaka organizacija proizvajalcev izpolnjuje obveznosti, določene v tem členu. Člen 33 Delegirani akti Komisija je v skladu s členom 50 pooblaščena, da sprejema delegirane akte za določitev pravil v zvezi z vsebino načrta proizvodnje in trženja iz člena 32(1). Člen 34 Izvedbeni akti Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom preverjanja iz člena 51, določi poslovnik in roke za predložitev načrta proizvodnje in trženja iz člena 32 s strani organizacij proizvajalcev in za njegovo odobritev s strani držav članic. Oddelek V Stabilizacija trgov Člen 35 Mehanizem skladiščenja Organizacije proizvajalcev lahko financirajo skladiščenje ribiških proizvodov iz Priloge II k tej uredbi, če: (a) so proizvode dale v prodajo organizacije proizvajalcev, vendar ni bilo kupca, ki bi jih kupil po sprožitveni ceni iz člena 36; (b) proizvodi ustrezajo tržnim standardom, sprejetim v skladu s členom 39, in so ustrezne kakovosti za prehrano ljudi; (c) so proizvodi stabilizirani ali predelani in skladiščeni z zamrzovanjem na krovu plovil ali v kopenskih obratih, soljenjem, sušenjem, mariniranjem in po potrebi prekuhavanjem in pasterizacijo; ob navedenih postopkih se lahko izvede filetiranje ali razkosavanje ali po potrebi odstranjevanje glav; (d) so skladiščeni proizvodi pozneje ponovno dani v promet za prehrano ljudi. Člen 36 Cene za sprožitev mehanizem skladiščenja 1. Vsaka organizacija proizvajalcev lahko pred začetkom leta predlaga ceno za sprožitev mehanizma skladiščenja iz člena 35 za ribiške proizvode iz Priloge II. 2. Sprožitvena cena ne sme presegati 80 % tehtane povprečne cene, zabeležene za zadevni proizvod na območju dejavnosti zadevne organizacije proizvajalcev v treh letih tik pred letom, za katero se določa sprožitvena cena. 3. Pri določanju sprožitvene cene je treba upoštevati: (a) gibanja proizvodnje in povpraševanja; (b) stabilizacijo tržnih cen; (c) konvergenco trgov; (d) prihodke proizvajalcev; (e) interese potrošnikov. 4. Države članice po proučitvi predlogov organizacij proizvajalcev, priznanih na njihovem ozemlju, določijo sprožitvene cene, ki jih uporabljajo organizacije proizvajalcev. Cene se določijo na podlagi meril iz odstavkov 2 in 3. Informacije o cenah so na voljo javnosti. Člen 37 Izvedbeni akti Komisija določi pravila glede oblike objave sprožitvenih cen s strani držav članic v skladu s členom 36(4) z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom preverjanja iz člena 51. Oddelek VI Skupni sklad Člen 38 Skupni sklad Vsaka organizacija proizvajalcev lahko ustanovi skupni sklad, ki se uporablja le za financiranje naslednjih ukrepov: (a) načrtov proizvodnje in trženja, ki jih v skladu s členom 32 odobrijo države članice; (b) mehanizma skladiščenja, vzpostavljenega v skladu s členi 35 in 36. Poglavje III Tržni standardi Člen 39 Določitev tržnih standardov 1. Določijo se lahko skupni tržni standardi za proizvode iz Priloge I, namenjene za prehrano ljudi. 2. Standardi iz odstavka 1 se lahko nanašajo zlasti na: (a) najmanjše velikosti za dajanje v promet ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in v skladu z referenčnimi velikostmi za ohranjevanje iz člena 15(3) uredbe o skupni ribiški politiki; (b) specifikacije za konzervirane proizvode v skladu z zahtevami glede ohranjevanja in mednarodnimi obveznostmi. 3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata brez poseganja v: (a) Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora[5]; (b) Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje[6] in (c) Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike[7]. Člen 40 Skladnost s tržnimi standardi 1. Proizvodi, za katere so bili določeni tržni standardi, se lahko dajo v promet za prehrano ljudi v Uniji le v skladu s temi standardi. 2. Države članice preverjajo, ali so proizvodi, za katere veljajo skupni tržni standardi, v skladu s temi standardi. Preverjanje se lahko opravi v kateri koli fazi trženja proizvodov in med prevozom. 3. Vsi iztovorjeni ribiški proizvodi, tudi tisti, ki ne izpolnjujejo tržnih standardov, se lahko pod odgovornostjo držav članic brezplačno razdelijo človekoljubnim ali dobrodelnim ustanovam s sedežem v Uniji ali osebam, ki jih zakonodaja zadevne države članice priznava kot upravičence do državne podpore. Člen 41 Delegirani akti Komisija je v skladu s členom 50 pooblaščena, da sprejema delegirane akte za določitev skupnih tržnih standardov iz člena 39(1) glede kakovosti, velikosti ali teže, pakiranja, predstavitve in označevanja ter, če je to na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju standardov, potrebno, za njihovo spremembo, pri čemer zagotovi, da so standardi opredeljeni pošteno in pregledno. Poglavje IV Informacije za potrošnike Člen 42 Obvezne informacije 1. Ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva iz točk (a), (b), (c) in (e) Priloge I, ki se tržijo v Uniji, ne glede na njihovo poreklo, se lahko končnemu potrošniku ponudijo za prodajo na drobno le, kadar so na ustrezni etiketi ali oznaki navedeni: (a) trgovsko ime vrste; (b) način proizvodnje, zlasti z naslednjimi besedami: „… ujeto …“ ali „… ujeto v sladki vodi …“ ali „… gojeno …“; (c) območje, na katerem je bil proizvod ujet ali gojen; (d) datum ulova ribiških proizvodov ali nabiranja proizvodov iz ribogojstva; (e) ali je proizvod svež ali odmrznjen. 2. Ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva iz točk (h) in (i) Priloge I, ki se tržijo v Uniji, ne glede na njihovo poreklo, se lahko končnemu potrošniku ponudijo za prodajo na drobno le, kadar so na ustrezni etiketi ali oznaki navedeni: (a) trgovsko ime vrste; (b) način proizvodnje, zlasti z naslednjimi besedami; „… ujeto …“ ali „… ujeto v sladki vodi …“ ali „… gojeno …“; (c) območje, na katerem je bil proizvod ujet ali gojen. 3. Informacije iz odstavkov 1 in 2 so navedene jasno in razločno. 4. Odstavki 1, 2 in 3 se uporabljajo brez poseganja v: (a) Direktivo 2000/13/ES z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil[8], (b) Uredbo Sveta (EGS) št. 2136/89 z dne 21. junija 1989 o določitvi skupnih tržnih standardov za konzervirane sardele[9] in (c) Uredbo Sveta (EGS) št. 1536/92 z dne 9. junija 1992 o skupnih tržnih standardih za konzervirani tun in palamido[10]. Člen 43 Trgovsko ime Za namene člena 42(1)(a) in (2)(a) države članice pripravijo in objavijo seznam trgovskih imen, ki so sprejeta na njihovem ozemlju. Na seznamu je navedeno: (a) znanstveno ime posamezne vrste v skladu z informacijskim sistemom FishBase; (b) njeno ime v uradnem jeziku ali jezikih države članice; (c) po potrebi katero koli ime ali imena, sprejeta ali dovoljena lokalno ali regionalno. Člen 44 Navedba območja ulova ali proizvodnje 1. Navedba območja ulova ali proizvodnje v skladu s členom 42(1)(c) in (2)(c) zajema naslednje: (a) v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v morju, ime enega od območij, podobmočij ali razdelkov glede na klasifikacijo ribolovnih območij FAO; (b) v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v sladkih vodah, sklic na državo članico ali tretjo državo porekla proizvoda; (c) v primeru proizvodov iz ribogojstva sklic na državo članico ali tretjo državo, v kateri vsaj tri mesece poteka zadnja faza reje ali gojenja. 2. Poleg informacij iz odstavka 1 lahko gospodarski subjekti navedejo natančnejše območje ulova ali proizvodnje. Člen 45 Dodatne prostovoljno navedene informacije 1. Poleg obveznih informacij, zahtevanih v členu 42, se lahko prostovoljno predložijo naslednje informacije: (a) okoljske informacije; (b) etične ali socialne informacije; (c) informacije glede proizvodnih tehnik; (d) informacije glede proizvodnih praks; (e) informacije o hranilni vrednosti proizvoda. 2. Prostovoljno navedene informacije se ne navedejo tako, da na etiketi ali oznaki zavzemajo prostor, namenjen obveznim informacijam. 3. Odstavek 1 se uporablja brez poseganja v: (a) Direktivo 2000/13/ES; (b) Direktivo 90/496/EGS z dne 24. septembra 1990 o označevanju hranilne vrednosti živil[11]; (c) Uredbo (ES) 1924/2006 z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih[12]; (d) Uredbo (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila[13]; (e) Uredbo (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil[14] in (f) Uredbo št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov. Člen 46 Delegirani akti Komisija je v skladu s členom 50 pooblaščena, da sprejema delegirane akte za: (a) dopolnitev ali spremembo zahtev glede obveznih informacij iz člena 42(1), člena 42(2) ter členov 43 in 44, pri čemer zagotovi, da so obvezne informacije natančne in pregledne; (b) določitev minimalnih meril za informacije iz člena 45(1), ki jih gospodarski subjekti prostovoljno navedejo, pri čemer zagotovi, da so pogoji za prikaz prostovoljno navedenih informacij natančni, pregledni in nediskriminacijski. Poglavje V Pravila konkurence Člen 47 Uporaba pravil konkurence Členi 101 do 106 Pogodbe in njihove izvedbene določbe se uporabljajo za sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 Pogodbe, ki se nanašajo na proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva. Člen 48 Izjeme od uporabe pravil konkurence 1. Brez poseganja v člen 47 te uredbe se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja organizacij proizvajalcev, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali uporabo skupnih obratov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter ki: (a) so potrebni za doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe; (b) ne pomenijo obveznosti zaračunavanja enakih cen; (c) ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji; (d) ne izključujejo konkurence; (e) ne ogrožajo doseganja ciljev iz člena 39 Pogodbe. 2. Brez poseganja v člen 47 te uredbe se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja medpanožnih organizacij, ki: (a) so potrebne za dosego ciljev iz člena 39 Pogodbe; (b) ne pomenijo obveznosti določitve fiksne cene; (c) ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji; (d) ne ustvarjajo neenakih možnosti za enake posle z drugimi trgovskimi partnerji, ki bi bili zato v konkurenčno slabšem položaju; (e) ne preprečujejo konkurence za bistveni del zadevnih proizvodov; (f) ne omejujejo konkurence na način, ki ne bi bil nujen za doseganje ciljev skupne ribiške politike. Poglavje VI Tržne informacije Člen 49 Tržne informacije 1. Komisija: (a) v oskrbovalni verigi zbira, analizira in širi gospodarsko znanje in poznavanje trga Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, pri čemer upošteva mednarodne razmere; (b) redno proučuje cene v oskrbovalni verigi Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ter analizira gibanja na trgih; (c) zagotavlja priložnostne tržne raziskave in metodologijo za raziskave na področju oblikovanja cen. 2. Komisija za doseganje ciljev iz odstavka 1 uporablja naslednje ukrepe: (a) omogočanje dostopa do razpoložljivih podatkov o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, ki so zbrani v skladu z zakonodajo Unije; (b) zagotavljanje zadostnih tržnih informacij zainteresiranim stranem. 3. Države članice prispevajo k doseganju ciljev iz odstavka 1. Poglavje VII Postopkovne določbe Člen 50 Izvajanje pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena. 2. Pooblastilo iz členov 24, 33, 41 in 46 se prenese za nedoločen čas od […]. 3. Evropski parlament ali Svet lahko pooblastilo iz členov 24, 33, 41 in 46 kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. 4. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 24, 33, 41 in 46, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roku oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 51 Izvajanje 1. Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Poglavje VIII Končne določbe Člen 52 Sprememba Uredbe (ES) št. 1184/2006 V členu 1 Uredbe (ES) št. 1184/2006 se doda naslednje besedilo: „in Uredbo (EU) št. …. Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva(*). (*) UL …“ Člen 53 Razveljavitev Uredba (ES) št. 104/2000 se razveljavi. Kljub temu se členi 9, 10, 11, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 34, 35, 36, 37, 38 in 39 uporabljajo do 31. decembra 2013. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III. Člen 54 Pregled Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pred koncem leta 2022 poroča o rezultatih uporabe te uredbe. Člen 55 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2013, razen členov 32, 35 in 36, ki se uporabljajo od 1. januarja 2014. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama. V Bruslju, dne […] Za Evropski parlament Za Svet Predsednik […] Predsednik […] PRILOGA I Oznaka KN || Opis blaga (a) 0301 0302 0303 0304 || Ribe, žive Ribe, sveže ali ohlajene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304 Ribe, zamrznjene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304 Ribji fileti in drugo ribje meso (nemleto ali mleto), sveže, ohlajeno ali zamrznjeno (b) 0305 || Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom dimljenja; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano (c) 0306 0307 || Raki v oklepu ali brez oklepa, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano Mehkužci v lupini ali brez lupine, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti vodnih nevretenčarjev razen rakov, primerni za človeško prehrano (d) 0511 91 10 0511 91 90 || Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; mrtve živali iz poglavja 1 ali 3, neuporabne za človeško prehrano – Drugo – – Proizvodi iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev; mrtve živali iz poglavja 3: – – – Ribji odpadki – – – Drugo (e) 1212 20 00 || – Morske alge in druge alge (f) 1504 10 1504 20 || Masti in olja rib ter njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani: – Olja iz ribjih jeter in njihove frakcije – Masti in olja rib ter njihove frakcije, razen iz ribjih jeter (g) 1603 00 || Ekstrakti in sokovi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev (h) 1604 || Pripravljene in konzervirane ribe, kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih iker (i) 1605 || Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani (j) 1902 20 1902 20 10 || Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen – Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene: – – ki vsebujejo več kot 20 mas. % rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev (k) 2301 20 00 || Moka, zdrob in peleti iz mesa ali klavničnih odpadkov, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, neprimerni za prehrano ljudi; ocvirki: – Moka, zdrob in peleti iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev (l) 2309 90 ex 2309 90 10 || Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali – Drugo: – – Hrana za ribe, topljiva PRILOGA II Oznaka KN || Opis blaga 0302 22 00 || morska plošča (Pleuronectes platessa) ex 0302 29 90 || limanda (Limanda limanda) 0302 29 10 || krilati rombi (Lepidorhombus spp.) ex 0302 29 90 || iverka (Platichthys flesus) 0302 31 10 in 0302 31 90 || beli tun (Thunnus alalunga) ex 0302 40 || sled vrste Clupea harengus 0302 50 10 || trska vrste Gadus morhua 0302 61 10 || sardela vrste Sardina pilchardus 0302 62 00 || vahnja (Melanogrammus aeglefinus) 0302 63 00 || saj (Polachius virens) ex 0302 64 || skuše vrst Scomber scombrus in Scomber japonicus 0302 65 20 in 0302 65 50 || trneži in morske mačke (Squalus acanthias in Scyliorhinus spp.) 0302 69 31 in 0302 69 33 || rdeči okuni (Sebastes spp.) 0302 69 41 || mol (Merlangus merlangus) 0302 69 45 || lengi (Molva spp.) 0302 69 55 || sardoni (Engraulis spp.) ex 0302 69 68 || oslič vrste Merluccius merluccius 0302 69 81 || morske spake (Lophius spp.) ex 0307 41 10 || sipe (Sepia officinalis in Rossia macrosoma) ex 0306 23 10 ex 0306 23 31 ex 0306 23 39 || kozica vrste Crangon crangon in severna kozica (Pandalus borealis) 0302 23 00 || morski listi (Solea spp.) 0306 24 30 || velika rakovica (Cancer pagurus) 0306 29 30 || škamp (Nephrops norvegicus) 0303 31 10 || grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides) 0303 78 11 0303 78 12 0303 78 13 0303 78 19 in 0303 29 55 0304 29 56 0304 29 58 || osliči iz rodu Merluccius 0303 79 71 || špari (Dentex dentex in Pagellus spp.) 0303 61 00 0304 21 00 0304 91 00 || mečarica (Xiphias gladius) 0306 13 40 0306 13 50 ex 0306 13 80 || kozice iz družine Penaeidae 0307 49 18 0307 49 01 || sipe in sipice vrst Sepia officinalis, Rossia macrosoma in Sepiola rondeletti 0307 49 31 0307 49 33 0307 49 35 in 0307 49 38 || lignji (Loligo spp.) 0307 49 51 || ligenj (Ommastrephes sagittatus) 0307 59 10 || hobotnice (Octopus spp.) 0307 99 11 || Illex spp. 0303 41 10 || beli tun (Thunnus alalunga) 0302 32 10 0303 42 12 0303 42 18 0303 42 42 0303 42 48 || rumenoplavuti tuni (Thunnus albacares) 0302 33 10 0303 43 10 || črtasti tuni ali palamida s progami na trebuhu (Katsuwonus pelamis) 0303 45 10 || tun (Thunnus thynnus) 0302 39 10 0302 69 21 0303 49 30 0303 79 20 || druge vrste iz rodov Thunnus in Euthynnus ex 0302 29 90 || rdeči jezik (Microstomus kitt) 0302 35 10 in 0302 35 90 || tun (Thunnus thynnus) ex 0302 69 51 || polak (Pollachius pollachius) 0302 69 75 || kostanjevke (Brama spp.) ex 0302 69 82 || sinji moli (Micromesistius poutassou ali Gadus poutassou) ex 0302 69 99 || francoski molič (Trisopterus luscus) in molič (Trisopterus minutus) ex 0302 69 99 || bukva (Boops boops) ex 0302 69 99 || girica (Spicara smaris) ex 0302 69 99 || ugor (Conger conger) ex 0302 69 99 || krulci (Trigla spp.) ex 0302 69 91 ex 0302 69 99 || šuri (Trachurus spp.) ex 0302 69 99 || ciplji (Mugil spp.) ex 0302 69 99 in ex 0304 19 99 || pravi skati (Raja spp.) ex 0302 69 99 || morski meč in črni morski meč (Lepidopus caudatus in Aphanopus carbo) ex 0307 21 00 || grebenasta pokrovača (Pecten maximus) ex 0307 91 00 || valovita blatarka (Buccinum undatum) ex 0302 69 99 || bradač in progasti bradač (Mullus barbatus, Mullus surmuletus) ex 0302 69 99 || kantar (Spondyliosoma cantharus) PRILOGA III KORELACIJSKA TABELA Uredba (ES) št. 104/2000 || Ta uredba člen 1 || členi 1, 2, 3, 4 in 5 člena 2 in 3 || členi 39, 40 in 41 člen 4 || členi 42, 43, 44, 45 in 46 člen 5(1) || členi 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 in 13 člen 5(2), (3) in (4) ter člen 6 || členi 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24 in 25 člen 7 || členi 26, 28, 29, 30 in 31 člen 8 || – členi 9, 10, 11 in 12 || členi 32, 33, 34 in 38 člen 13 || členi 14, 15, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 24 in 25 člen 14 || člen 48(2) člen 15 || člen 27 člen 16 || členi 28, 29, 30 in 31 členi 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 in 27 || členi 35, 36, 37 in 38 členi 28, 29, 30, 31, 32 in 33 || – člen 34 || členi 22, 25 in 37 člen 35 || – člen 36 || – člen 37 || člena 50 in 51 člena 38 in 39 || člen 51 člen 40 || – člen 41 || člen 54 člen 42 || člena 52 in 53 člen 43 || člen 55 – || člen 47 – || člen 48(1) – || člen 49 [1] UL C , , str. . [2] UL C , , str. . [3] UL L 17, 21.1.2000, str. 22. [4] UL L 214, 4.8.2006, str. 7. [5] UL L 139, 30.4.2004, str. 55. [6] UL L 286, 29.10.2008, str. 1. [7] UL L 343, 22.12.2009, str. 1. [8] UL L 109, 6.5.2000, str. 29. [9] UL L 212, 22.7.1989, str.79. [10] UL L 163, 17.6.1992, str. 1. [11] UL L 276, 6.10.1990, str. 40. [12] UL L 404, 30.12.2006, str. 9. [13] UL L 93, 31.3.2006, str. 12. [14] UL L 93, 31.3.2006, str. 1.