I.UVOD

To je šesto mesečno poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, ki zajema najnovejše dogodke na področju dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu, organiziranemu kriminalu in kibernetski kriminaliteti ter sredstev, ki se uporabljajo v ta namen, in krepitve naše zaščite in odpornosti proti navedenim grožnjam.

Stockholm je 7. aprila postal zadnja žrtev terorističnih napadov, potem ko je ukradeni tovornjak namerno zapeljal v nakupovalno ulico, polno peščev, in se zaletel v veleblagovnico. Pri tem so umrli štirje ljudje, petnajst je bilo ranjenih. Ta napad se je zgodil manj kot tri tedne po londonskem napadu 22. marca, v katerem je bil tarča britanski parlament. V vsesplošnem pokolu na zelo prometni in simbolični lokaciji sta bila kot glavno orožje uporabljena vozilo in nož. V obeh napadih so bila uporabljena nizkotehnološka sredstva, podobno kot v lanskoletnih napadih v Nici in Berlinu, s čimer se je znova pokazalo, s kakšnimi izzivi se srečujejo organi držav članic pri preprečevanju takih groženj, in kako pomembno je stalno delo v okviru varnostne unije za zaščito mehkih tarč.

To poročilo vključuje najnovejše informacije o napredku pri ključnih zakonodajnih in nezakonodajnih dokumentih varnostne unije. Posebej se osredotoča tudi na boj proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu, ki je eno od treh ključnih področij evropske agende za varnost iz leta 2015. V zvezi z delom novega cikla politik EU za boj proti hudim mednarodnim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu za obdobje 2018–2021 to poročilo navaja mnenje Komisije o tem, kakšne bi morale v prihodnje biti prednostne naloge EU v boju proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu.

Organizirani kriminal bistveno vpliva na terorizem, saj teroristom omogoča, da pridobijo orožje in finančna sredstva. Prav tako je meja med kibernetsko kriminaliteto in „tradicionalnimi“ kaznivimi dejanji vedno bolj zabrisana, saj storilci kaznivih dejanj internet izkoriščajo tako za širjenje svojih dejavnosti kot za pridobivanje sredstev in iskanje novih metod za izvajanje kaznivih dejanj. Terorizem, organizirani kriminal in kibernetska kriminaliteta so torej medsebojno povezana področja, zato je podpora boju proti organiziranemu kriminalu ena ključnih prednostnih nalog za ukrepanje na ravni EU v okviru varnostne unije.

1. Zakonodajne pobude

Direktiva (EU) 2017/541 o boju proti terorizmu je bila objavljena v Uradnem listu z dne 31. marca. Nova pravila bodo v pomoč pri preprečevanju terorističnih napadov, saj inkriminirajo dejanja, kot so financiranje terorizma, sodelovanje pri usposabljanju za terorizem ali potovanje v teroristične namene ter organizacija oziroma omogočanje takšnega potovanja. Prav tako izboljšujejo pravice žrtev terorizma in vključujejo sklop storitev za posebne potrebe žrtev terorizma. Države članice morajo nova pravila prenesti v nacionalno zakonodajo do 8. septembra 2018.

Evropski parlament je na plenarnem zasedanju 14. marca 2017 odobril revizijo direktive o strelnem orožju. V predlogu je nabor prepovedanega orožja (kategorija A), bistveno razširjen, saj civilnim osebam prepoveduje uporabo najnevarnejšega orožja. Na področje uporabe direktive uvršča tudi akustično in onesposobljeno orožje ter s pravili za označevanje izboljšuje sledljivost orožja in izmenjavo informacij med državami članicami. Pričakuje se, da bo Svet dokončno soglasje sprejel 25. aprila. Države članice bodo imele na voljo 15 mesecev za prenos novih predpisov v nacionalno zakonodajo in 30 mesecev za vzpostavitev zbirk podatkov za evidentiranje vseh informacij, ki so potrebne za izsleditev in prepoznavanje strelnega orožja.

Trialog s sozakonodajalcema se je začel 21. marca 2017 na predlog Komisije za ciljno usmerjene spremembe 4. direktive o preprečevanju pranja denarja, ki jih je Komisija predlagala 5. julija 2016. Predlog je zasnovan tako, da zajema nova sredstva financiranja terorizma, kot so virtualne valute in predplačniške kartice, in povečuje preglednost, kar bi pripomoglo k preprečevanju pranja denarja. Komisija poziva sozakonodajalca, naj čim prej zaključita pogajanja o tem pomembnem predlogu, ki bo pripomogel k nadaljnjemu zmanjšanju sredstev, ki so na voljo teroristom.

V zvezi s krepitvijo nadzora na mejah so 7. aprila začele veljati spremembe Zakonika o schengenskih mejah, ki se nanašajo na sistematične kontrole na zunanjih mejah, tudi državljanov EU. Ta pomembni zakonodajni akt bo povečal varnost v schengenskem območju, ne da bi bil pri tem oviran pretok prometa. V nekaterih določenih okoliščinah in na podlagi predhodne ocene tveganja, da to ne bo pomenilo varnostnega tveganja, lahko države članice odločijo, da se na specifičnih kopenskih in morskih mejah s časovno omejenim odstopanjem izvajajo ciljno usmerjena preverjanja državljanov EU v podatkovnih zbirkah, kadar obstaja nesorazmeren vpliv na pretok prometa na navedenih mejah. Ocene tveganja morajo biti na voljo tudi evropski mejni in obalni straži. Glede na pobude v zvezi z upravljanjem meja se je 23. marca na podlagi predlogov Komisije začel trialog s sozakonodajalcema, da se vzpostavi evropski sistem vstopa/izstopa za izboljšanje upravljanja meja, preprečevanje nedovoljenih migracij in krepitev notranje varnosti z evidentiranjem gibanja državljanov tretjih držav prek zunanjih meja schengenskega območja. Komisija poziva sozakonodajalca, naj zagotovita hiter napredek, da bi se delo na sistemu začelo še letos, s čimer bi se zagotovilo, da bi sistem začel delovati že v prvih mesecih leta 2020. Tehnične razprave v zvezi z evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) na strani vsakega sozakonodajalca dobro napredujejo. Komisija bo še naprej dejavno podpirala sozakonodajalca in ta napredek. Predlog za evropski sistem vstopa/izstopa ter ETIAS sta zakonodajni prednostni nalogi v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Institucije so se zato dogovorile za prednostno obravnavo navedenih dosjejev v zakonodajnem postopku, da se zagotovi njihovo hitro izvajanje.

V zvezi z izvajanjem nedavno sprejetih zakonodajnih dosjejev Komisija še naprej podpira države članice pri hitrem izvajanju direktive EU o evidenci podatkov (PNR). Komisija je 8. marca organizirala četrto srečanje o izvajanju direktive o evidenci podatkov, kar kaže, da so zdaj številne države članice v postopku sprejemanja ali spreminjanja zakonodaje pred sprejetjem direktive o evidenci podatkov. Komisija bo še naprej spremljala in podpirala izvajanje.

2. Izvajanje nezakonodajnih ukrepov

Zadnja seja strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost (HLEG) bo predvidoma 25. aprila. V okviru sklenitve dela skupine se je marca sestala podskupina za obstoječe sisteme, ki je preučila carinske sisteme (uporabo/dostop do informacij organov pregona) in dostop do sistemov SIS, VIS in Eurodac za namene kazenskega pregona.

Komisija je vodila delegacijo EU – v kateri so sodelovali sedanje in prihodnje predsedstvo Sveta, Evropski koordinator za boj proti terorizmu, vodja enote Europola za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin in direktor centra odličnosti mreže za ozaveščanje o radikalizaciji – ki je marca potovala v Združene države Amerike na srečanja s predstavniki glavnih družbenih medijev in internetnih podjetij, da bi poglobila prostovoljna partnerstva z EU in zagotovila nadaljnje spremljanje pobud, sprejetih decembra 2016 na internetnem forumu EU. Kot se je že poročalo, je internetni forum EU, ustanovljen decembra 2015, ključni del odziva Komisije na povečano zlorabo interneta s strani terorističnih organizacij.

Ključni dosežek je bila predstavitev delovnega prototipa skupnih podatkovnih zbirk zgoščevalnih kod, ki so jih sestavila internetna podjetja, ki podjetjem omogoča, da označijo znane teroristične vsebine, opredelijo podobne vsebine, primerjajo te vsebine s svojimi politikami ter jih hitro in nepreklicno odstranijo. Podjetja se zdaj osredotočajo na preskušanje in povečanje nadgradljivosti ter odkrivanje novih, zlasti manjših podjetij, ki bi jih lahko povabili v združenje, da bi se kar najbolj povečal vpliv in domet tega instrumenta. EU je poudarila tudi, kako pomembno je, da podjetja začnejo uporabljati avtomatsko odkrivanje neprimernih vsebin in tako postanejo bolj proaktivna.

Kot del prizadevanj Komisije za boj proti spletni radikalizaciji je bilo dodatnih 10 milijonov EUR namenjenih podpori kampanj prek spleta za razširjanje protidiskurza v okviru programa za krepitev civilne družbe, ki je ena od ključnih pobud v okviru internetnega foruma EU. Program se je začel izvajati 15. in 16. marca, v njem pa je sodelovalo 100 zainteresiranih strani.

Mreža za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN) prek svojega centra odličnosti spodbuja izmenjavo izkušenj in najboljših praks med strokovnimi delavci na terenu, ki se ukvarjajo s preprečevanjem radikalizacije in bojem proti njej. Center odličnosti mreže za ozaveščanje o radikalizaciji državam članicam zagotavlja podporo, npr. pri oblikovanju strategij za preprečevanje izvajanja terorističnih dejavnosti in programov deradikalizacije v zaporih. Kakor je bilo napovedano v Sporočilu o radikalizaciji iz leta 2016, je Komisija v prvih mesecih leta 2017 vzpostavila mrežo oblikovalcev politik za razvoj politik preprečevanja, da bi uresničila dva glavna cilja: (i) okrepitev in institucionalizacija izmenjave strokovnega znanja in izkušenj v zvezi s pristopi „preprečevanja“ in politikami preprečevanja v državah članicah; in (ii) tesnejše sodelovanje držav članic z dejavnostmi mreže RAN, in sicer z zagotovitvijo obsežnejšega razširjanja ugotovitev RAN v posamezni državi članici, optimalnega sodelovanja nacionalnih, regionalnih ali lokalnih strokovnjakov na dogodkih RAN ter opredelitve potreb držav članic po usposabljanju, delavnicah in svetovanju v zvezi z RAN. Prva seja je potekala 2. februarja 2017, prihodnje seje (vsako četrtletje) pa se bodo osredotočale na prednostne teme, kot so povratniki, deradikalizacija in polarizacija.