EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 24.6.2021 COM(2021) 324 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ EMPTY NAIADES III:































Spodbujanje prevoza po evropskih celinskih plovnih poteh, ki bo kos izzivom prihodnosti

















































SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ NAIADES III: Spodbujanje prevoza po evropskih celinskih plovnih poteh, ki bo kos izzivom prihodnosti 1.Uvod Temeljna preobrazba našega prometnega sistema v brezemisijsko mobilnost zahteva celovit multimodalni pristop, ki bo izrecno namenjen spodbujanju uporabe bolj trajnostnih načinov prevoza, ki povzročajo manj zastojev. Prevoz po celinskih plovnih poteh je poleg železnic že dolgo prepoznan kot eden najučinkovitejših načinov prevoza glede na emisije CO2 (na tono prevoženega blaga) , zato ima osrednjo vlogo v prizadevanjih Unije za razogljičenje prometnega sistema. Evropski zeleni dogovor zahteva odločno ukrepanje, da se pomemben del tovornega prometa, ki se prevaža po cesti (in ki trenutno obsega 75 % notranjega tovornega prometa), preusmeri na celinske plovne poti in železnico, in sicer na podlagi ukrepov za povečanje zmogljivosti celinskih plovnih poti od leta 2021. Podobno je v Strategiji za trajnostno in pametno mobilnost, sprejeti 9. decembra 2020, s katero so postavljeni temelji, na katerih lahko prometni sistem v EU doseže zeleno in digitalno preobrazbo in postane odpornejši proti krizam v prihodnosti, poudarjeno, da je treba povečati uporabo bolj trajnostnih načinov prevoza ter da bi se morala prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz na kratke razdalje povečati za 25 % do leta 2030 in za 50 % do leta 2050. Tudi brezemisijska mobilnost je pomemben cilj akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje, ki je bil sprejet 12. maja 2021. Vendar kljub okoljski prednosti prevoza po celinskih plovnih poteh ter prizadevanjem sektorja, da posodobi svoje dejavnosti, skupni modalni delež tega načina prevoza v EU v zadnjih letih ni dosegel želene rasti, saj ostaja pri približno 6 %. Potrebni so dodatni trdni ukrepi za boljše spoprijemanje z izzivi, ki sektorju preprečujejo privabljanje tovornega prometa v večjem obsegu, ter za izkoriščanje priložnosti, povezanih s prehodom na brezemisijsko in digitalno gospodarstvo. V nekaterih državah je modalni delež tovornega prometa, ki poteka po celinskih plovnih poteh, že zdaj velik, na primer na Nizozemskem (42,7 %), v Romuniji (28,1 %) ali Bolgariji (31,8 %) , poleg tega se povečuje tudi uporaba prevoza po celinskih plovnih poteh na področju mestne logistike v nekaterih mestih EU, ki so prometno najbolj obremenjena, kar vse kaže na velik potencial tega sektorja, če so izpolnjeni pravi pogoji. Najpomembnejše je ohraniti dosežke ter izkoristiti neizkoriščene potenciale vzdolž koridorjev TEN-T in v tistih središčih mest, kjer se lahko s celinskimi plovnimi potmi doseže bolj zelen prevoz v zadnjem delu mestne logistike. Multimodalna logistika mora biti del te preobrazbe znotraj in zunaj mestnih območij. Pomanjkanje infrastrukture za pretovarjanje in zlasti notranjih multimodalnih terminalov je danes izrazito v nekaterih delih Evrope, zato bi ga bilo treba prednostno obravnavati. Poleg tega mora prevoz po celinskih plovnih poteh postati učinkovitejši, sam po sebi in v okviru čezmejnih verig multimodalne logistike, in sicer na podlagi optimizacije pogojev za plovbo, večje uporabe pametnih sistemov upravljanja prometa ter multimodalne izmenjave podatkov. Za to bodo potrebna precejšnja vlaganja v prevoz po celinskih plovnih poteh in multimodalno infrastrukturo, posodobitev ladjevja in digitalizacijo ter prilagoditve politike in pravnih okvirov EU za razvoj prevoza po celinskih plovnih poteh, in sicer z odpravljanjem razdrobljenosti trga in izboljšanjem obstoječega okvira intermodalnega prometa. Sektor se poleg tega spoprijema tudi z novimi izzivi, kot so vse hujše podnebne spremembe in ekstremni vremenski dogodki, ki imajo velik vpliv na zmožnost delovanja sektorja in na zanesljivost storitev, vse to pa zahteva ustrezen odziv politike EU. Poleg tega so sektor, v katerem delujejo večinoma mala in srednja podjetja, zelo prizadela obdobja upočasnitve gospodarske rasti v Evropi, saj se je obseg dejavnosti zmanjšal najprej v obdobju 2009–2010 , nato pa še nedavno zaradi krize s COVID-19, pri čemer je sektor v letu 2020 utrpel skupno izgubo prometa v višini približno 2,7 milijarde EUR, kar je posledica 70-odstotnega zmanjšanja potniškega prometa in 8-odstotnega zmanjšanja tovornega prometa. Ti širši gospodarski pretresi in huda cenovna konkurenca z drugimi načini prevoza so ovirali zmožnost sektorja, da bi vlagal v nove ali inovativne tehnologije in privabljal delavce. Posledično je celinsko ladjevje razmeroma staro, saj je bila večina plovil zgrajena pred letom 2000, in slabo opremljeno za načrtovani prehod na brezemisijsko mobilnost. Vendar pa (kot je poudarjeno v Strategiji za trajnostno in pametno mobilnost) bodo morali vsi načini prevoza, vključno s prevozom po celinskih plovnih poteh, znatno zmanjšati svojo odvisnost od fosilnih goriv ter bolje internalizirati zunanje stroške, na primer z uvedbo načel „onesnaževalec plača“ in „uporabnik plača“, da bomo do leta 2050 lahko dosegli cilje podnebne nevtralnosti in ničelnega onesnaževanja. Za prenovitev flot barž ter izboljšanje dostopa do obnovljivih in alternativnih nizkoogljičnih goriv bodo potrebna velika vlaganja, ki bodo izvedena le ob pravi podpori okvirov EU. Nazadnje, močnejši sektor prevoza po celinskih plovnih poteh mora biti tudi sposoben ponuditi kakovostna delovna mesta, karierne priložnosti ter visoke družbene standarde in standarde varnosti in zaščite, da bo lahko privabil usposobljene delavce. 2.Akcijski načrt za prevoz po celinskih plovnih poteh za obdobje 2021–2027 Za premagovanje izzivov, s katerimi se spoprijema sektor prevozov po celinskih plovnih poteh, ter za izpolnjevanje ciljev iz evropskega zelenega dogovora in Strategije za trajnostno in pametno mobilnost je Komisija v skladu z novim večletnim finančnim okvirom pripravila Akcijski načrt za prevoz po celinskih plovnih poteh za obdobje 2021–2027, ki se osredotoča na poglavitna cilja: preusmerjanje več tovornega prometa na celinske plovne poti ter usmeritev sektorja na nepovratno pot do stanja brez emisij, podlaga za to pa so sprememba paradigme k nadaljnji digitalizaciji ter spremljajoči ukrepi v podporo sedanji in prihodnji delovni sili. Za doseganje teh poglavitnih ciljev bosta potrebna celovit pristop ter sveženj ukrepov, ki bo vključeval prometne, okoljske, digitalne, energijske in davčne politike, po podpori finančnih spodbud, kakor je navedeno v nadaljevanju in podrobneje razloženo v prilogi k akcijskemu načrtu. Opredeljenih je bilo osem vodilnih pobud.

2.1.Preusmerjanje več tovornega prometa na celinske plovne poti Omrežje celinskih plovnih poti v EU sega čez 25 držav članic in obsega približno 14 000 kilometrov celinskih plovnih poti. Po teh se vsako leto prepelje približno 150 milijard tonskih kilometrov tovora, ki ga prevaža približno 15 000 tovornih plovil, ob tem pa deluje še približno 3 000 potniških plovil za dnevne izlete in 430 plovil za križarjenja (za več kot 12 potnikov). Potencial za povečanje modalnega deleža prevoza po celinskih plovnih poteh je precejšen, to pa bi imelo tudi pozitiven učinek na emisije toplogrednih plinov. Vendar se lahko obseg prevoza po celinskih plovnih poteh močno poveča le, če za sektor velja: (i) da lahko zagotovi dovolj učinkovite, zanesljive in varne razmere za plovbo, čez meje in dolgoročno; (ii) da je ustrezno povezan (fizično in digitalno) z drugimi načini prevoza; (iii) da zmore pod enakimi pogoji konkurirati drugim načinom prevoza in (iv) da ima dobro delujoč notranji trg. 2.1.1.Prihodnosti primerna infrastruktura za optimizirano plovbo Uporaba omrežja celinskih plovnih poti v EU trenutno ni optimizirana zaradi pomanjkanja skladne infrastrukture in zagotavljanja kakovosti plovnih poti. Plovba po rekah je najprej in predvsem odvisna od padavin in ustreznega vodostaja. Suše in poplave lahko resno ovirajo prevozne dejavnosti, saj: začasno onemogočajo uporabo delov plovnih poti, omeji se količina tovora, ki se lahko naloži na plovilo, in potrebna so dodatna plovila, da se nadomesti zmanjšani koeficient zasedenosti, ali pa je treba prevoz celo preusmeriti na druge načine. Take motnje močno ovirajo zmogljivost prevoza po celinskih plovnih poteh, da privabi večji obseg tovora s cestnega prometa. Zaradi podnebnih sprememb bodo take z vremenom povezane motnje čedalje pogostejše , zlasti na področju vodnih prevoznih storitev in infrastrukture. Vodilna pobuda 1: Pomagati upravljavcem plovnih poti zagotoviti visoko stopnjo zagotavljanja storitev (dober plovni status) na koridorjih celinskih plovnih poti v EU do 31. decembra 2030 Komisija države članice poziva, naj okrepijo sanacijo plovnih poti in prizadevanja za njihovo upravljanje, da se ohranijo in izboljšajo pogoji za plovbo, zato bo Komisija več podpore namenila projektom, katerih cilj so dokončanje in nadgradnja omrežja celinskih plovnih poti TEN-T ter odpravljanje ozkih grl, pri tem pa se bo osredotočila zlasti na celinske plovne poti, za kar je potrebno dobro usklajevanje med državami članicami in ustreznimi organi upravljanja. Evropski parlament je Komisijo pozval, naj zagotovi strožji nadzor nad izvajanjem TEN-T s krepitvijo ustreznih instrumentov in vloge evropskih koordinatorjev pri upravljanju koridorjev, pri tem pa posebno pozornost nameni čezmejnim projektom na področju celinskih plovnih poti. Komisija bo zato v okviru revidiranja uredbe o TEN-T proučila zamisel o vložitvi predloga o namenskem okviru sodelovanja na področju prevoza po celinskih plovnih poteh, na podlagi katerega bodo države članice lahko bolje usklajevale svoje čezmejne ukrepe in projekte. Poleg tega bo v okviru revidiranja uredbe TEN-T v letu 2021 Komisija ocenila, ali je potrebna usklajena opredelitev pojma dobrega plovnega statusa ter ali bi bilo treba nekatere specifične zahteve razširiti na celotno jedrno omrežje, da se v celoti izkoristijo prednosti omrežja. O zahtevah bi se bilo mogoče dogovoriti na ravni porečja oziroma koridorja, kar bi odražalo heterogeno hidromorfologijo in s tem povezane sisteme različnih odsekov celinskih plovnih poti ter specifične značilnosti takih različnih odsekov, zlasti prosto tekočih. Ugotavljalo se bo zlasti, ali bi bilo mogoče izboljšati kakovost in predvidljivost pogojev za plovbo na podlagi ciljnega pristopa, pri čemer bi se dopustilo nekaj možnosti prilagajanja zahtev glede omejenega števila specifičnih odsekov plovnih poti, na primer globina plovne poti in višina pod mostovi, ob polnem upoštevanju okoljskih politik in zakonodaje. Za zagotavljanje pomoči upravljavcem plovnih poti pri zagotavljanju dobrega plovnega statusa bo potrebna tudi uvedba pametne infrastrukture, sistemov za delovanje in vzdrževanje, ki omogočajo zgodnje zaznavanje (ali napovedovanje) nastanka ozkih grl ter vrnitev na zahtevano raven zagotavljanja storitev s čim manj fizičnih posegov, s čimer se zmanjšajo stroški in okoljski vplivi. Ključni pogoj za to je vzpostavitev izboljšane digitalne informacijske baze (kartografije) dejanskega statusa ključnih lokacij plovnih poti. Komisija bo na podlagi instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) podprla ukrepe, ki so v pomoč pri doseganju dobrega plovnega statusa, na primer uvedba meddisciplinarnih digitalnih informacijskih in operativnih sistemov za upravljanje voda in plovnih poti. Poleg tega bosta zaradi pogostejših nizkih vodostajev potrebna hitrejši razvoj in uvedba inovativnih plovil, prilagojenih podnebju , ki bodo lahko plula tudi ob nizkem vodostaju in bodo imela čim manjši vpliv na vodne ekosisteme. Program Obzorje Evropa bo zagotovil podporo prilagajanju ladjevja prihodnjim okoljskim, podnebnim in varnostnim zahtevam ter razvoju in preskušanju novih metod vzdrževanja prometne infrastrukture in nadgradnjam, da se izboljšajo varnost, odpornost proti podnebnim spremembam in zmanjšajo okoljski vplivi (vključno z onesnaževanjem zraka in vode ter vplivom na biotsko raznovrstnost) ter da se upoštevajo novi načini prevoza. 2.1.2.Gladko povezovanje v sisteme multimodalne mobilnosti in logistike Zagotavljanje večje zanesljivosti celinskih plovnih poti kot načina prevoza zahteva ukrepanje, ki presega zgolj plovne poti. Do leta 2030 je evropsko omrežje celinskih plovnih poti lahko in mora biti čim bolj povezano (fizično in digitalno) z drugimi načini prevoza. Vendar do danes interoperabilnost med pristanišči na celinskih plovnih poteh in povezavami v notranjosti ostaja težava, pri čemer obstaja premalo multimodalnih platform in vozlišč za pretovarjanje. Komisija bo več podpore namenila projektom, katerih cilj je izboljšanje kakovosti infrastrukture pristanišč na celinskih plovnih poteh ter njihovih multimodalnih povezav z železnico, cestami in morjem prek namenskih terminalov. Ključna pozornost bo namenjena tudi projektom v urbanih vozliščih, kjer lahko celinske plovne poti prispevajo k bolj zeleni zadnji milji mestne logistike. Program Obzorje Evropa bo tudi v pomoč pri razvoju novih rešitev za pametno in povezano mobilnost ter izboljšano integracijo celinskih plovnih poti s širšo prometno infrastrukturo in energetskimi sistemi. Ustrezne razmere na plovnih poteh in gladka multimodalna integracija bodo poglavitne, da bodo lahko upravljavci plovnih poti pripravljali načrte za primere motenj in da bodo lahko poskrbeli, da bo prevoz po celinskih plovnih poteh odpornejši proti krizam, kot je na primer kriza zaradi pandemije COVID-19. Komisija bo pripravila načrt za primer izrednih razmer v prometu, da se zagotovi neprekinjeno poslovanje tudi ob velikih motnjah, in sicer tako, da se zagotovijo usklajeni odzivi politike na podlagi izkušenj, pridobljenih s smernicami in zakonodajo, pripravljeno med pandemijo COVID-19. Komisija bi morala pri pripravi tega načrta upoštevati relativno odpornost sektorja prevoza po celinskih plovnih poteh glede prevoza blaga. Vodilna pobuda 2: Posodobiti pravni okvir EU glede intermodalnega prometa, da se spodbudi prevoz po celinskih plovnih poteh Direktiva o kombiniranem prevozu je trenutno edini pravni instrument EU, ki neposredno podpira intermodalni promet. Komisija bo ob naslednjem revidiranju celinske plovne poti v celoti vključila v intermodalni promet kot njegov poglavitni sestavni del. Obstoječi regulativni okvir bi bilo treba spremeniti v učinkovito orodje v podporo multimodalnim prevozom tovora, ki bi vključeval železnico, prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz na kratke razdalje . 2.1.3.Spodbujanje uporabe bolj trajnostnih načinov prevoza Pomembna ovira večji uporabi celinskih plovnih poti ostajajo neenaki pogoji med načini prevoza glede okoljske učinkovitosti. V ta namen bo Komisija predstavila celovit sveženj ukrepov, ki se bo nanašal na trgovanje z emisijami, infrastrukturne pristojbine in energijske davke, da se v vseh načinih prevoza zagotovi upoštevanje načel „onesnaževalec plača“ in „uporabnik plača“. To bi moralo spodbuditi prehod na bolj trajnostne oblike prevoza, kot je prevoz po celinskih plovnih poteh. Pomembna ovira je tudi pomanjkanje lahko dostopnih in zanesljivih informacij, ki bi podpirale trajnostne izbire prevoza, kljub naraščajočemu interesu potrošnikov in podjetij po zelenih rešitvah . Kot je navedeno v strategiji za trajnostno in pametno mobilnost bo Komisija torej oblikovala pravni okvir EU za usklajeno merjenje emisij iz prometa in logistike ter poročanje o tem, kar bo nato mogoče uporabiti, da se podjetjem in končnim uporabnikom zagotovi ocena ogljičnega odtisa njihove izbire, s čimer se bo povečalo povpraševanje po bolj trajnostnih možnostih, vključno s celinskimi plovnimi potmi, kjer je to izvedljivo.

2.1.4.Dobro delujoč notranji trg celinskih plovnih poti Izboljšanje delovanja in učinkovitosti trga celinskih plovnih poti v EU ter spodbujanje ponudbe trajnostnih prevoznih storitev in operacij po celinskih plovnih poteh lahko izboljša privlačnost sektorja v primerjavi z drugimi načini prevoza. Danes večina zakonodaje EU o dostopu do trga celinskih plovnih poti in njegovi organizaciji izhaja iz obdobja med šestdesetimi in devetdesetimi leti prejšnjega stoletja. Zakonodaja ne upošteva geografske širitve Evropske unije ter ne obravnava novejših izzivov plovbe po celinskih plovnih poteh in prometnega sektorja na splošno. Evropska komisija pregleduje zakonodajo o dostopu na trg prevoza po celinskih plovnih poteh, da bi zagotovila, da ta ustreza svojemu namenu, ter da se zagotovi nemoteno in pošteno delovanje notranjega trga. Čeprav so bile z Direktivo (EU) 2016/1629 uvedene usklajene zahteve glede plovil, namenjenih za plovbo po celinskih plovnih poteh, lahko razlike pri izpolnjevanju zahtev glede izvajanja inšpekcijskih pregledov plovil in izdajanja potrdil s strani nacionalnih organov vplivajo na enotni trg v smislu varnosti in enakih pogojev med lastniki plovil. Komisija bo zato začela pregledovati tudi Direktivo (EU) 2016/1629, da se še izboljša usklajevanje, ohranijo enaki pogoji in zagotovi visoka raven varnosti pri plovbi po celinskih plovnih poteh, zlasti z uvedbo inovativnih in nizkoemisijskih plovil. 2.2.Prehod na brezemisijski prevoz po celinskih plovnih poteh Čeprav je okoljski vpliv prevoza po celinskih plovnih poteh manjši kot pri drugih načinih prevoza, je kljub temu ključno, da se tudi na področju prevoza po celinskih plovnih poteh hitro začnejo prizadevanja, da se do leta 2050 dosežejo ničelne emisije toplogrednih plinov, da bi ta sektor ostal konkurenčen in trajnosten. To se nanaša na ladjevje in na infrastrukturo, vključno s pristanišči in njihovim delovanjem. 2.2.1.Prizadevanja za brezemisijsko ladjevje Glede na starostno strukturo ladjevja bodo potrebne velike naložbe, da se zagotovi, da bodo plovila izpolnjevala okoljske, podnebne in varnostne zahteve, v skladu z vse večjimi ambicijami iz evropskega zelenega dogovora. Glede na to, da večino plovil upravljajo manjši lastniki-prevozniki, da so zelo raznovrstne rešitve glede ladijskega prometa in zelo raznovrstne hidromorfološke razmere na celinskih plovnih poteh v EU ter zaradi pomanjkanja nizkoogljičnih alternativnih goriv, ki bi bila pripravljena na uporabo na trgu, in zahtevnega gospodarskega položaja, se sektor spoprijema s številnimi ovirami glede naložb in lastne organizacije pri uvajanju inovativnih rešitev v celotnem sektorju. Novoustanovljeno partnerstvo za brezemisijski vodni promet bo spodbujalo raziskave brezemisijske tehnologije plovil, inovativnih pogonskih sistemov in trajnostnih goriv, tudi ob tesnem sodelovanju z zavezništvom za baterije, evropskim zavezništvom za čisti vodik in zavezništvom za vrednostno verigo obnovljivih in nizkoogljičnih goriv. Vendar bi bilo treba okolju prijaznejše ladjevje za plovbo po celinskih plovnih poteh spodbujati tudi z regulativnimi in finančnimi spodbudami, da se zagotovijo in pospešijo uvedba cenovno dostopnih brezemisijskih plovil ter s tem povezanih nizkoogljičnih goriv in infrastrukture. Inovativne rešitve bi morale spodbujati tudi zmanjšanje izpustov onesnaževal zraka in vode, da se dosežejo cilji akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje. Komisija bo poleg zagotavljanja polne implementacije Uredbe (EU) 2016/1628 o emisijah onesnaževal iz necestne mobilne mehanizacije ocenila tudi, ali so potrebni nadaljnji zakonodajni ukrepi za spodbujanje uporabe brezemisijskih plovil. Najprej je potreben dogovor o EU metodologiji izračuna energijskega indeksa, za spremljanje in poročanje o intenzivnosti emisij CO2 iz plovil, namenjenih za plovbo po celinskih plovnih poteh. Na ta način bo mogoče opredeliti cilje zmanjšanja intenzivnosti emisij CO2 in pripraviti tehnološki načrt za uvedbo brezemisijskega ladijskega prometa do leta 2050. Vodilna pobuda 3: Pospešitev certifikacijskih postopkov za inovativna in nizkoemisijska plovila Komisija bo pri revidiranju Direktive (EU) 2016/1629 tudi ocenila, kako najbolje spodbuditi in pospešiti varno preskušanje in certificiranje inovativnih in nizkoemisijskih plovil. Več programov, kot so Obzorje Evropa, IPE, LIFE ali regionalni skladi, bi lahko oblikovalo pilotne projekte za preskušanje inovativnih in nizkoemisijskih plovil, da se razvije podporen regulativni okvir. Finančne priložnosti, zlasti za manjše prevoznike, bi morali spodbujati javni organi na regionalni in nacionalni ravni, rečne komisije, in na ravni EU, pri čemer bi morala spodbuda temeljiti na instrumentih financiranja, kot sta InvestEU in IPE. Poleg tega bi bilo mogoče sinergije med malimi prevozniki spodbujati na primer na podlagi skupne nabave, skupnih ukrepov za inovacije ali z nadaljnjo konsolidacijo. V tem smislu bo ključna vloga platforme za prevoz po celinskih plovnih poteh . Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR) trenutno usklajuje študije, v okviru katerih se ocenjujejo tehnologije alternativnih goriv za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in najustreznejši finančni instrumenti v podporo takim tehnologijam. Komisija bo ob upoštevanju teh študij proučila, pod katerimi pogoji lahko finančni instrumenti EU podprejo tehnološke rešitve, ki so skladne z ambicijami iz evropskega zelenega dogovora. Komisija bo v okviru revidiranja direktive o obdavčitvi energije z davčnimi spodbudami spodbujala tudi uporabo obnovljivih nizkoogljičnih goriv. Revidirana direktiva o obdavčitvi energije bo glede prevoza po celinskih plovnih poteh spodbujala prehod na goriva, ki manj onesnažujejo okolje, in sicer z uvedbo usklajene minimalne stopnje EU za goriva, ki se uporabljajo v prevozu po celinskih plovnih poteh, v skladu z njihovo okoljsko učinkovitostjo. Ta davek bo tudi spodbujal energijsko učinkovitost. Evropska komisija je nedavno objavila usmerjevalne predloge glede državne pomoči kot pomoč državam članicam pri oblikovanju nacionalnih načrtov na podlagi Mehanizma za okrevanje in odpornost, s čimer je zagotovila smernice glede javne podpore prevozu po celinskih plovnih poteh. Poleg tega namerava Komisija v okviru revidiranja smernic Skupnosti o državni pomoči za prevoznike v železniškem prometu, racionalizirati obstoječa pravila o skladnosti glede pomoči za usklajevanje prometa. Na podlagi obstoječe prakse glede ukrepov pomoči, ki podpirajo prehod s cestnega prevoza na bolj trajnostne načine, bo v oceni učinka obravnavana tudi možnost razširitve področja uporabe smernic glede prevoznikov v železniškem prometu na vse prevoznike v kopenskem prometu, ki lahko prispevajo k prehodu na druge oblike prevoza, vključno s prevozniki na celinskih plovnih poteh, ter možnost izvzetja iz obveznosti predhodnega obveščanja za tiste ukrepe državne pomoči, ki vključujejo omejeno tveganje izkrivljanja konkurence. Nazadnje, v okviru revidiranja smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo bo obravnavana tudi možnost razširitve njihovega področja uporabe, tako da bo to pod nekaterimi pogoji vključevalo tudi pomoč prevozu po celinskih plovnih poteh, vključno z nakupom in finančnim najemom čistih plovil, naknadnim opremljanjem plovil ter infrastrukturo za polnjenje in oskrbo z gorivom, ki je potrebna za delovanje takih plovil. 2.2.2.Okolju prijaznejši infrastruktura in pristanišča na celinskih plovnih poteh

Dejavnosti prevoza po celinskih plovnih poteh lahko ustvarjajo pritisk na vodne ekosisteme, predvsem zaradi hidromorfoloških sprememb rek, drobljenja ekosistemov, motenj v ekoloških tokovih ali onesnaževanja vode in sedimenta (npr. zaradi nezakonitih izlivov naftnih odpadkov, odlaganja nevarnih snovi ali odpadnih voda in odpadkov z ladij in zaradi balastnih voda). Čeprav so učinkovita pristanišča ključna za izvajanje prevoza po celinskih plovnih poteh in za družbenoekonomski razvoj njihovega zaledja, imajo lahko s tem povezan ladijski promet, dejavnosti ravnanja s tovorom in kopenske povezave z zaledjem negativen vpliv na okolje in ljudi, ki živijo v bližini (npr. onesnaževanje in hrup). Celovit pristop je zato zelo pomemben pri oblikovanju prihodnjega razvoja infrastrukture prevoza po celinskih plovnih poteh, ob upoštevanju prevoznih potreb ter okoljskih in družbenih pomislekov ter raznovrstnih funkcij plovnih poti in pristanišč v smislu regionalnega gospodarskega razvoja, oskrbe z vodo, pridobivanja energije in biotske raznovrstnosti. Vodilna pobuda 4: Zagotavljanje, da se pri naložbah v prevoz po celinskih plovnih poteh upoštevajo podnebni in okoljski cilji V letu 2021 bo Evropska komisija sprejela tehnične smernice o varstvu podnebja, ki bodo nosilcem projektov v pomoč pri upoštevanju podnebnih in okoljskih ciljev ob naložbah v prometno infrastrukturo. Poleg tega lahko kot del tega celovitega pristopa orodje za podporo prilagajanju (Adaptation Support Tool) podpira razvoj strategij za prilagajanje na podnebne spremembe in načrtov glede celinskih plovnih poti. Evropska komisija tudi podpira boljše usklajevanje med okvirno direktivo EU o vodah in politikami glede plovbe, saj podpira celovito načrtovanje celinskih plovnih poti in boljše izvajanje okoljske zakonodaje. Tudi pristanišča na celinskih plovnih poteh so poglavitni del prometne hrbtenice EU vzdolž jedrnega vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), saj so pomembna logistična in prevozna vozlišča v dobavni verigi in prispevajo k družbenoekonomskemu razvoju v regijah. Povezave z zaledjem, ki jih zagotavlja prevoz po celinskih plovnih poteh, je mnogim velikim pomorskim pristaniščem v EU omogočila, da so postala pomembna logistična vozlišča. V strategiji za trajnostno in pametno mobilnost je prepoznan velik potencial pristanišč na celinskih plovnih poteh, da lahko postanejo brezemisijska vozlišča in delujejo ne samo kot prometni vmesniki, ampak kot vozlišča trajnostne mobilnosti in industrije, čiste energije in razvoja krožnega gospodarstva. V ta namen bodo morala pristanišča opredeliti in uresničiti nove, okolju prijazne in trajnostne rešitve, vključno z energijsko učinkovitostjo, okoljskimi strategijami in orodji za spremljanje, da se spodbudi prehod na delovanje na podlagi obnovljivih virov energije in brezemisijsko delovanje. Najboljše prakse, ki jih uporabljajo najbolj trajnostna pristanišča, bi morale postati norma in omogočati boj trajnostne oblike povezovanja. Komisija bo začela študijo vplivov na okolje, ki jih lahko imajo pristaniške dejavnosti na izbranih rekah in morskih pristaniščih. V okviru študije bodo razvita in uporabljena specifična orodja, kot so sistemi okoljskega upravljanja, in akcijski načrti za posamezna pristanišča, s čimer bo ustvarjeno jedro za poznejše širše izvajanje okoljsko trajnostnega upravljanja pristanišč in pristaniških dejavnosti. Tudi pomemben razvoj rešitev za čisto energijo in trajnostna alternativna goriva v pristaniščih na celinskih plovnih poteh in vzdolž ključnih koridorjev celinskih plovnih poti bosta ključna za okolju prijaznejši prevoz po celinskih plovnih poteh. Poročilo Komisije o uporabi Direktive 2014/94/EU kaže, da je uporaba alternativnih goriv vzdolž jedrnega omrežja TEN-T za prevoz po celinskih plovnih poteh zelo omejena. Vodilna pobuda 5: Razvoj pristanišč na celinskih plovnih poteh kot multimodalnih infrastrukturnih vozlišč za alternativna goriva Komisija bo v letu 2021 predlagala revidiranje direktive o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva, cilj tega je zagotoviti, da se do leta 2030 v pristaniščih na celinskih plovnih poteh začne uporabljati potrebna infrastruktura za polnjenje in oskrbo z gorivom za brezemisijska plovila. V okviru tega revidiranja bo Komisija ocenila, kako bi bilo mogoče dodatno izboljšati kakovost zraka v pristaniščih, na primer z zagotavljanjem dobave energije s kopnega, da lahko plovila na privezu ugasnejo svoje motorje, kar bi imelo dodane pozitivne vplive na zdravje bližnjih prebivalcev in delavcev. Proučila bo tudi, kako bi lahko pristanišča na celinskih plovnih poteh postala ključna infrastrukturna vozlišča za alternativna goriva za več načinov prevoza. V podporo tem prizadevanjem bo Komisija evropsko organizacijo za standardizacijo tudi prosila za sodelovanje pri usklajevanju standardov glede infrastrukture za alternativna goriva v pristaniščih na celinskih plovnih poteh. Ob tem bodo specifični ukrepi v okviru IPE, programa Obzorje 2020 in programa Obzorje Evropa spodbujali inovativne pristope za okolju prijaznejša pristanišča na celinskih plovnih poteh, vključno z infrastrukturo za alternativna goriva. Razvoj brezemisijske infrastrukture se bo odražal tudi pri revidiranju uredbe o TEN-T. Poleg tega bo Komisija ocenila, ali je treba uskladiti pravila o infrastrukturi za sprejemanje odpadkov ter o odlaganju odpadkov v ustrezne objekte za sprejemanje odpadkov. Čeprav v okviru Konvencije o zbiranju, odlaganju in sprejemanju odpadkov, ki nastajajo med plovbo po Renu in drugih celinskih plovnih poteh (Convention on the collection, deposit and reception of waste generated during navigation on the Rhine and other inland waterways, CDNI) obstaja regionalni sistem glede odpadkov, ni nobenih drugih usklajenih pravil EU za preprečevanje onesnaževanja voda iz plovil. Ob tem poteka ratifikacija CDNI glede prepovedi razplinjevanja iz plovil, ki so namenjena uporabi na celinskih plovnih poteh, da se zmanjšajo emisije vnetljivih organskih spojin. Komisijina ocena teh potreb bi torej lahko obravnavala tudi infrastrukturo za razplinjevanje, ki bi morala prejeti podporo iz raznih programov financiranja EU, predvsem IPE. Nazadnje, pristanišča na celinskih plovnih poteh so pogosto v bližini mestnih središč in so ključna za intermodalno povezljivost mestne logistike. Prevoz po celinskih plovnih poteh lahko postane tudi sestavni del mestnega javnega prometa v mnogih mestih, kar bi zmanjšalo prometne zastoje. Oba vidika bosta obravnavana v novem okviru EU za urbano mobilnost, pobudi, ki je načrtovana za leto 2021 in katere cilj je med drugim bolj trajnostno načrtovanje urbane mobilnosti (SUMP), tudi glede mestne logistike. Komisija si bo prizadevala spodbujati boljše povezovanje potniških storitev po celinskih plovnih poteh v okviru multimodalnih digitalnih storitev mobilnosti, in sicer tako, da bo proučila, ali bi bilo treba prevoz po celinskih plovnih poteh vključiti na področje uporabe Delegirane uredbe (EU) 2017/1926 o storitvah zagotavljanja večmodalnih potovalnih informacij in v pobudo, ki obravnava tržne izzive pri razvoju multimodalnih digitalnih storitev mobilnosti. 2.3.Pametni prevoz po celinskih plovnih poteh Ključno je, da prevoz po celinskih plovnih poteh ohranja stik z digitalnim razvojem, da se izboljša konkurenčnost tega sektorja in se zagotovi, da postane dejaven člen v širših multimodalnih verigah . Nadaljnja digitalizacija lahko ima pomembno vlogo pri izboljšanju učinkovitosti in zanesljivosti plovbe in upravljanja prometa, pri boljšem vključevanju prevoza po celinskih plovnih poteh v logistične procese in multimodalne verige ter pri zmanjšanju upravnih bremen in stroškov zaradi zagotavljanja skladnosti z zakonodajo in v zvezi z njenim izvrševanjem . Od leta 2005 je bilo sprejetih več ukrepov v podporo razvoju usklajenih rečnih informacijskih storitev, da se omogoči nemoteno upravljanje prevozov in prometa na evropskih celinskih plovnih poteh. Direktiva o rečnih informacijskih storitvah je bila eden od glavnih dejavnikov digitalizacije sektorja prevoza po celinskih plovnih poteh, in sicer na podlagi uvedbe informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Iz ocene vpliva Direktive 2005/44/ES na rečne informacijske storitve (RIS) izhaja, da je direktiva pomembno spodbudila standardizacijo in usklajevanje rečnih informacijskih storitev po vsej Evropi ter izboljšanje varnosti. Pokazalo pa se je tudi, da popolna harmonizacija in interoperabilnost rečnih informacijskih storitev še nista doseženi, saj države članice in porečja uvajajo storitve različno hitro, kakovost podatkov pa se razlikuje. Cilj revidiranja pravnega okvira rečnih informacijskih storitev bo prispevati k premagovanju navedenih vrzeli v harmonizaciji in interoperabilnosti ter prispevati k boljši razpoložljivosti podatkov, njihovi ponovni uporabi in interoperabilnosti, v skladu z Evropsko strategijo za podatke , vse v podporo cilju, da do leta 2030 celinske plovne poti postanejo del povezanega sistema usklajenih rečnih informacijskih storitev. Pri revidiranju rečnih informacijskih storitev (RIS) je treba upoštevati tudi nove zahteve, ki izhajajo iz porajajočih se izzivov, ter upoštevati digitalne preobrazbe, ki potekajo v sektorju. RIS bi na primer morale imeti ključno vlogo kot vir podatkov, ki bi napajal prihodnji skupni evropski podatkovni prostor , kar bi spodbujalo vključevanje prevoza po celinskih plovnih poteh v multimodalno mobilnost in logistične verige. To pomeni, da se bodo morale tehnične specifikacije RIS ves čas razvijati, da se zagotovi interoperabilnost. Racionalizirani cikli revidiranja teh tehničnih specifikacij v Evropskem odboru za pripravo standardov na področju plovbe po celinskih plovnih poteh (CESNI) bi lahko olajšali razvoj RIS v smeri pametnega ladijskega prometa in interoperabilnosti s podatkovnim prostorom za mobilnost ter pripomogli k digitalni preobrazbi sektorja v smislu sinhromodalnega razvoja v prometu. V ta namen je Komisija začela priprave za morebitno revidiranje Direktive RIS v letu 2022. S ciljem zaključiti uvedbo RIS do leta 2030 Komisija tudi poziva države članice k nadaljnjemu uvajanju pametnih rešitev na področju upravljanja prometa in prevoza po celinskih plovnih poteh, pri čemer naj posebno pozornost namenijo usklajenemu upravljanju koridorjev na podlagi RIS. To je mogoče podpreti z nadaljnjim financiranjem s finančno podporo IPE, da se vzpostavi stalna operativna struktura, ki bo zagotavljala enotno dostopno točko za informacijske storitve koridorjev na podlagi RIS. S širšega vidika pa sektor potrebuje integrirano in operacionalizirano vizijo digitalne preobrazbe trenutnih poslovnih modelov in postopkov, ki se nanašajo na promet in prevoz, da se zagotovi njegova večja vloga v sinhromodalni dobavni verigi, in da se vključijo prelomne tehnologije, kot je avtonomni prevoz po celinskih plovnih poteh, ki je zaradi tehničnih in regulativnih izzivov še vedno v zgodnji fazi razvoja. Vodilna pobuda 6: Načrt digitalizacije in avtomatizacije prevoza po celinskih plovnih poteh Komisija bo spodbujala oblikovanje celostne vizije za digitalizacijo in avtomatizacijo sektorja ter opredelila potrebne prilagoditve obstoječih predpisov, ob pomoči strokovnih skupin digitalnega območja celinskih plovnih poti (DINA), NAIADES in foruma za digitalni promet in logistiko (DTLF) ter ob podpori projekta Platina III iz programa Obzorje 2020, ki se je začel januarja 2021. Uveden bo tudi projekt tehnične pomoči IPE s ciljem razviti tesnejše javno-zasebno sodelovanje na področju prevoza po celinskih plovnih poteh in spodbuditi izvajanje te vizije na vseh plovnih porečjih v EU.

Komisija bo na podlagi programa Obzorje Evropa in IPE podprla tudi razvoj, predstavitev in uvedbo celovitih, pametnih in avtomatiziranih konceptov ladijskega prometa, pri čemer bo posebno pozornost namenila najobetavnejšim uporabam v smislu izvedljivosti in komercializacije ter v smislu okoljskih koristi. Na podlagi programa Obzorje Evropa bo Komisija na primer podprla razvoj avtonomne krožne storitve za natovarjanje, ki bo primerna za specifično komercialno uporabo in bo zagotavljala celovito, zanesljivo, odporno, predvidljivo in povsem avtomatizirano storitev, pri čemer bo prednost namenjena ničelnim emisijam toplogrednih plinov in onesnaževal. 2.4.Privlačnejša in bolj trajnostna delovna mesta na področju prevoza po celinskih plovnih poteh Na plovilih, namenjenih plovbi po celinskih plovnih poteh, dela približno 44 000 oseb, od tega 60 % v tovornem prometu in 40 % v potniškem prometu. Tako kot to velja pri drugih načinih prevoza, tudi sektor prevoza po celinskih plovnih poteh ni privlačen, še zlasti ne za mlade in ženske. Zdi se, da so glavni razlogi netipične delovne razmere in pomanjkanje informacij . Komisija bo prek opazovalne skupine za trg prevozov po celinskih plovnih poteh podprla redno zbiranje in razširjanje informacij o strukturi trga dela. Te informacije bodo državam članicam v pomoč pri sprejemanju ustreznih ukrepov za spoprijemanje s pomanjkanjem usposobljenega osebja v sektorju in upravi ter spodbujanje mladih in žensk za poklicno usposabljanje za plovbo po celinskih plovnih poteh . Tudi čezmejna narava številnih delovnih pogodb v sektorju podjetjem in delavcem otežuje opredelitev delovnopravne zakonodaje in predpisov o socialni varnosti, ki se uporabljajo. Zapletena in številna pravila ter razlike v njihovem izvajanju in neučinkovito izvajanje lahko spodbudijo prekarne oblike zaposlitve. Poleg jasne navedbe pravil, ki se uporabljajo na področju prevoza po celinskih plovnih poteh, je treba proučiti tudi pravni okvir sektorja prevoza po celinskih plovnih poteh, zlasti izvajanje pravil o delovnem času, zakonodaje o socialni varnosti in napotitvi na delo, ter kako države članice ta pravila dejansko izvajajo. V tem smislu je treba proučiti, kako doseči boljšo usklajenost ključnih konceptov, ki imajo vlogo pri zagotavljanju dejanske povezave med lastnikom/upravljavcem podjetja in pravicami delavcev. Komisija bo torej opravila pregled primernosti dostopa na trg, da se prouči pravni okvir EU glede socialne varnosti in napotitev na delo v tem sektorju, ter bo proučila možnosti za podporo državam članicam pri izvrševanju zadevne zakonodaje in izboljšanju izmenjave informacij med izvršilnimi organi. Čezmejni prevozniki morajo izpolniti tudi razne zahteve za zagotavljanje varne plovbe. Sedanje nacionalne zahteve glede posadke so bile oblikovane za ladjevje prejšnje generacije, zato ne upoštevajo novih tehnologij in delovnih praks, zaradi katerih se spreminja delovna obremenitev na krovu. Sektor potrebuje v prihodnost usmerjen in prilagodljiv pravni okvir na ravni EU, v katerem bodo opredeljene zahteve glede posadke, ki bodo temeljile na zanesljivih digitalnih zmogljivostih nadzora v realnem času. Taka digitalna orodja bi se lahko uporabila tudi za preverjanje skladnosti z Direktivo 2014/112/EU, ki določa ureditev delovnega časa za delavce na področju prevoza po celinskih plovnih poteh. Ta digitalna orodja za beleženje in izmenjavo informacij o posadki in plovilih, ki bi se uporabljala na krovu, bi lahko hkrati tudi izboljšala delovanje trga prevozov po celinskih plovnih poteh, zmanjšala upravno breme ter povečala uporabo in sprejemanje elektronskih dokumentov/rešitev. Vodilna pobuda 7: Pametna in prilagodljiva pravila EU o posadkah Komisija bo ocenila, ali so potrebne zakonodajne pobude glede digitalnih orodij za beleženje in izmenjavo informacij o posadki in plovilih, ki se uporabljajo na krovu, ter glede zahtev v zvezi s posadko, za boljše usklajevanje na ravni EU. Sedanja in prihodnja delovna sila mora imeti prava znanja in spretnosti na področju zelene in digitalne preobrazbe, kibernetske varnosti, sinhromodalnosti ter avtomatizacije plovil in infrastrukture. Razviti je treba politike vseživljenjskega učenja, da bo nova tehnologija lahko uvedena varno in brez težav. Digitalizacija in avtomatizacija v sektorju bi lahko ustvarili tudi nove priložnosti za ženske. Spodbujati bi bilo treba sodelovanje v nadnacionalnih programih izmenjave ter razvoj sektorskega sodelovanja glede znanja in spretnosti, da se oblikujejo inovativne rešitve ali za izmenjavo dobrih praks. Komisija zato spodbuja države članice in sektor k udeležbi v evropskem sektorskem socialnem dialogu, kar bo prispevalo k izvajanju programa znanj in spretnosti za Evropo s ciljem trajnostne konkurenčnosti, socialne pravičnosti, enakih možnosti in odpornosti, zlasti z vzpostavljanjem strategije vseživljenjskega učenja ter z aktivno udeležbo na evropskem tednu poklicnih spretnosti. Prav tako bo Evropskemu odboru za pripravo standardov na področju plovbe po celinskih plovnih poteh (CESNI) naložila pripravo standardov glede znanja in spretnosti na področju uporabe alternativnih goriv ter okolju prijaznega in učinkovitega delovanja plovil (ekološka plovba). V okviru zadevnih politik, opisanih v tem sporočilu, bo Komisija še naprej sodelovala s socialnimi partnerji, zlasti v okviru ciljnega dialoga znotraj odbora za sektorski socialni dialog na področju prevoza po celinskih plovnih poteh. 3.Financiranje V strategiji za trajnostno in pametno mobilnost je priznana potreba po izboljšanju dostopa tega sektorja do financiranja. Ocenjuje se, da bo potrebnih približno 27 milijard EUR zgolj za dokončanje jedrnega omrežja TEN-T za celinske plovne poti . Eden od ključnih izzivov za modernizacijo sektorja bo povečanje finančne podpore za prehod na brezemisijsko ladjevje. Vodilna pobuda 8: Podpora sektorju in državam članicam pri prehodu na brezemisijska plovila V ta namen bo podpora začetni uporabi brezemisijskih plovil in zadevne infrastrukture za polnjenje in oskrbo z gorivom predlagana v okviru mehanizma mešanega financiranja za alternativna goriva in na podlagi delovnega programa instrumenta za povezovanje Evrope 2 za obdobje 2021–2023. Financiranje na podlagi IPE2 bi bilo mogoče kombinirati z drugimi viri financiranja, kadar je to mogoče, da se doseže večji učinek. Poleg tega bo Komisija spodbujala prizadevanja deležnikov in držav članic glede oblikovanja sklada, ki bo dopolnjeval nacionalne finančne instrumente in finančne instrumente na ravni EU in bo namenjen uvedbi brezemisijskih plovil. Ključno je v čim večji meri zagotoviti, da lahko mali ladijski prevozniki združujejo svoje projekte, s čimer si lahko zagotovijo privlačne finančne pogoje. Mehanizem za okrevanje in odpornost, s skupnim proračunom 672,5 milijarde EUR, lahko koristi vsem sektorjem gospodarstva EU, tudi prevozu po celinskih plovnih poteh. Kriza zaradi COVID-19 je močno prizadela tudi prevoz po celinskih plovnih poteh. Zato je Komisija podprla države članice, ki so v svoje načrte za okrevanje in odpornost vključile naložbe v brezemisijski prevoz po celinskih plovnih poteh. V obdobju 2021–2027 je za instrument za povezovanje Evrope namenjenih 21,8 milijarde EUR v podporo dokončanju medsebojno povezanega, multimodalnega, trajnostnega, interoperabilnega, pametnega ter varnega in zaščitenega omrežja TEN-T ter za krepitev družbene, gospodarske, okoljske in ozemeljske kohezije v Uniji. Program bo imel velik vpliv na posodobitev infrastrukture na celinskih plovnih poteh v omrežju TEN-T, na primer s podporo uvedbi RIS, omrežja infrastrukture alternativnih goriv ali multimodalnih platform na pristaniščih na celinskih plovnih poteh v omrežju TEN-T. Sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh, vključno s prevozniki, ki so MSP, bo koristil tudi program InvestEU z jamstvom 26,2 milijarde EUR, zlasti njegov sklop za trajnostno infrastrukturo, saj spodbuja zasebne naložbe v trajnostno prometno infrastrukturo in brezemisijska plovila. Okrepljeni sklad za inovacije, ki je nastal na podlagi revidiranja sistema trgovanja z emisijami, bo še dodatno spodbudil inovacije in raziskave vodnega prometa ter uvedbo brezemisijskih plovil. Tudi program LIFE bo še naprej ponujal priložnosti za financiranje na področju celinskih plovnih poti, pri čemer bo posebna pozornost namenjena kakovosti zraka in vode, biotski raznovrstnosti in boljši gospodarnosti z viri. Nazadnje, program Obzorje Evropa bo še naprej podpiral inovativne projekte s področja infrastrukture in ladjevja za prevoz po celinskih plovnih poteh, s ciljem digitalizacije in razogljičenja. Končno pa delegirani akt EU o taksonomiji na področju podnebja priznava potencial nizkoogljičnih načinov prevoza, kot je prevoz po celinskih plovnih poteh, saj lahko ti prispevajo k prehodu na druge oblike prevoza. Komisija bo zato vzpostavila zadevna tehnična merila za pregled, da se opredelijo pogoji, na podlagi katerih infrastruktura na celinskih plovnih poteh skupno prispeva k blaženju posledic podnebnih sprememb, s ciljem usmerjanja udeležencev na trgu pri sprejemanju odločitev o naložbah.