OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Namen priloženega predloga uredbe je začasna opustitev dajatev skupne carinske tarife iz člena 56(2), točka (c), Uredbe (EU) št. 952/2013 za blago, ki se uporablja za proizvodnjo dušikovih gnojil, trenutno uvrščenih pod tarifni podštevilki 2814 10 in 3102 10 kombinirane nomenklature (v nadaljnjem besedilu: KN).

Trg Evropske unije (EU) je v zvezi z vložki nekaterih dušikovih gnojil močno odvisen od uvoza iz tretjih držav. EU je leta 2021 uvozila 2,9 milijona ton amoniaka in 4,7 milijona ton uree za proizvodnjo dušikovih gnojil. Cene teh izdelkov so se leta 2021 znatno zvišale, po ruski invaziji na Ukrajino pa je sledilo nadaljnje povišanje.

Da bi ublažili stroške za proizvajalce gnojil v EU in s tem znižali stroške za kmete v EU ter prispevali k ustrezni preskrbi s hrano, proizvedeno v EU, je primerno sprejeti začasne ukrepe za liberalizacijo trgovine iz tega predloga. Da bi povečali stabilnost preskrbe, je prav tako primerno razširiti geografsko območje uporabe nepreferencialnega porekla blaga, ki je trenutno osredotočeno na Rusijo, da bi bile zajete še druge države. Obstoječe tarife na uvoz vmesnih vložkov, kot sta amoniak in urea, v EU so dejansko, in zlasti v času pomanjkanja dušikovih gnojil na mednarodnih trgih, odvračilni dejavnik pri preskrbi trga EU v primerjavi s preskrbo drugih svetovnih trgov, ki takih uvoznih tarif nimajo. Glede na to, da blago, s katerim se trguje v tej kategoriji, predstavljajo predvsem primarni proizvodi, ta razlika v tarifah ovira prizadevanja za diverzifikacijo uvoza v EU.

Poleg tega Komisija v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 23. marca 2022 z naslovom „Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov“ ugotavlja, da so se že pred rusko invazijo na Ukrajino na trgih primarnih proizvodov cene močno zvišale, kar so kmetijski trgi občutili s povečanjem stroškov energije in gnojil ter posledičnim povišanjem cen kmetijskih proizvodov. Invazija na Ukrajino in dvig svetovnih cen primarnih proizvodov sta še povišala cene na trgih kmetijskih proizvodov in razkrivata ranljivost prehranskega sistema Unije, ki je delno odvisen od uvoza gnojil. Sporočilo poudarja, da morajo kratkoročno, in sicer do prehoda na uporabo trajnostnih vrst gnojil ali metod gnojenja, še vedno imeti prednost stroški in razpoložljivost mineralnih gnojil. V tem obdobju mora imeti industrija gnojil v EU dostop do potrebnega uvoza, vključno z vložki za proizvodnjo gnojil v EU.

Od treh glavnih vrst gnojil, ki jih uporabljajo kmetje, je gnojilo na osnovi dušika tisto, za katerega vmesne vložke, ki so ključni pri njegovi proizvodnji, veljajo dajatve skupne carinske tarife, po drugi strani pa za ključne vložke kalijevega gnojila in gnojila na osnovi fosforja že velja stopnja skupne carinske tarife nič. Poraba gnojil na osnovi dušika ima v EU tudi največji razpon, pri tej vrsti gnojil pa so se cene od leta 2021 tudi najbolj povišale. Zato se predlagani ukrepi osredotočajo na vložke za gnojila na osnovi dušika.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Trenutno so tretje države, ki imajo v skladu s sporazumi o prosti trgovini koristi od dajatev prostega preferencialnega dostopa do trga Unije, glavne dobaviteljice tega blaga na trgu EU. Ne glede na to EU uvaža veliko količino vložkov za dušikova gnojila s poreklom iz držav, za katere velja skupna carinska tarifa, pri čemer se tarifne stopnje trenutno gibljejo med 5,5 in 6,5 %. Za povečanje stabilnosti preskrbe je primerno začasno razširiti geografsko območje, ki zajema države dobaviteljice, in vključiti tudi tiste, ki nimajo nobenih koristi od sporazuma o prosti trgovini, saj je vir preskrbe trenutno sorazmerno majhno število preferencialnih dobaviteljev. Za razliko od dostopa prek preferencialnih trgovinskih sporazumov pa so predlagani ukrepi za tarifne opustitve v okviru tega predloga začasni.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Cilj ukrepov za liberalizacijo trgovine, ki jih vsebuje ta predlog, je zagotoviti izvajanje začasne opustitve skupne carinske tarife Unije v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 PEU ter usklajenost različnih področij zunanjega delovanja Unije in usklajenost zunanjega delovanja z drugimi politikami Unije. Zato je primerno, da se izdelki s poreklom iz Rusije in Belorusije izključijo iz tarifnega znižanja v skladu z omejevalnimi ukrepi, ki jih je Unija sprejela proti tema državama po ruskem napadu na Ukrajino.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga tega predloga uredbe je člen 31 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Načelo subsidiarnosti se ne uporablja, saj je predlog v izključni pristojnosti Unije.

•Sorazmernost

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, saj skrbi za ravnovesje med poslovnimi interesi gospodarskih subjektov (proizvajalcev dušikovih gnojil in potrošnikov). Predlog predvideva opustitev dajatev skupne carinske tarife samo pri tarifnih postavkah vložkov za gnojila, pri katerih je odvisnost EU od uvoza največja, cene teh vložkov pa so se najbolj povišale. Poleg tega se bo opustitev uporabljala le za začasno obdobje. Opustitev ne omejuje temeljnih pravic nikogar; nasprotno, začasno odpravlja obveznost plačila dajatev.