Predlog UREDBA SVETA o uvedbi dokončnih protidampinških carin in dokončnem pobiranju začasnih carin naloženih uvozu polietilen tereftalata s poreklom iz Avstralije in Ljudske republike Kitajske ter o prenehanju protidampinškega postopka glede uvoza polietilen tereftalata s poreklom iz Pakistana in sprostitvi varščin položenih za začasne carine

(predlozena s strani Komisije)

EXPLANATORY MEMORANDUM

On 22 May 2003, the Commission announced the initiation of an anti-dumping proceeding with regard to imports into the Community of Polyethylene Terephthalate ('PET') originating in Australia, the People's Republic of China and Pakistan ('the countries concerned'). On 19 February 2004, the Commission imposed, by Regulation (EC) No 306/2004 ('the provisional Regulation'), a provisional anti-dumping duty on the imports into the Community of PET originating in the countries concerned.

The enclosed Commission proposal for a Council Regulation contains the definitive conclusions regarding dumping, injury, causality and Community interest.

It is proposed that definitive anti-dumping duties should be imposed on imports of PET originating in Australia and the PRC . Given that the dumping margins found for the Pakistani exporters have been found to be below de minimis, it is proposed that no duties are imposed on imports of PET originating in Pakistan.

It is proposed that the Commission adopts the enclosed proposal for a Council Regulation, with a view to have definitive anti-dumping measures adopted by the Council and published in the Official Journal on 19 August 2004 at the latest.

Predlog UREDBA SVETA o uvedbi dokončnih protidampinskih carin in dokončnem pobiranju začasnih carin nalozenih uvozu polietilen tereftalata s poreklom iz Avstralije in Ljudske republike Kitajske ter o prenehanju protidampinskega postopka glede uvoza polietilen tereftalata s poreklom iz Pakistana in sprostitvi varsčin polozenih za začasne carine

SVET EVROPSKE UNIJE,

Ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

Ob upostevanju uredbe Sveta (ES) st. 384/96 z dne 22. december 1995 o zasčiti pred dampinskim uvozom iz drzav, ki niso članice Evropske skupnosti ( [1]) ('osnovna uredba') in zlasti njenega člena 9,

[1] UL L 56. 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo (ES) st. 461/2004 (UL L 77, 13.03.2004, str. 12)

Ob upostevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom,

Ob upostevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Začasni ukrepi

(1) Dne 19. februarja 2004, je Komisija z uredbo (ES) st. 306/2004( [2]) ('začasna uredba') uvedla začasno protidampinsko carino na uvoz poli(etilen tereftalata) ('PET') v Skupnost, s poreklom iz Avstralije, Ljudske republike Kitajske in Pakistana ('zadevne drzave').

[2] UL L 52, 21.2.2004, str. 5.

(2) Opozarja se, da je obdobje preiskave dampinga in skode ('OP') obsegalo obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003. Proučevanje trendov pomembnih za analizo skode je obsegalo obdobje od 1. januarja 1999 do konca ('obdobje, ki se uposteva').

2. Vzporeden postopek preiskave

(3) Opozarja se, da je bil začasen pregled uvoza PET s poreklom iz Republike Koreje in Tajvana sprozen na podlagi obvestila objavljenega v Uradnem listu Evropske unije dne 22. maja 2003 ( [3]).

[3] UL C 120, 22.5.2003, str. 13

3. Nadaljnji postopek

(4) Po uvedbi začasnih protidampinskih carin na uvoz PET-a iz zadevnih drzav so vse stranke prejele obvestilo o dejstvih in premislekih, na katerih je temeljila začasna uredba. Vsem strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem naj podajo izjave v povezavi s tem obvestilom.

(5) Nekatere zainteresirane stranke so predlozile pisna pojasnila. Strankam je bila na zahtevo dana tudi moznost za ustno zaslisanje. Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predlozile stranke, so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene, kjer se je to stelo za primerno.

(6) Nadalje so sluzbe Komisije razkrile vsa bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala priporočiti uvedbo dokončnih protidampinskih carin in dokončnega pobiranja varsčin, polozenih v obliki začasne carine. Zainteresiranim strankam je bilo po tem obvestilu odobreno obdobje, v katerem naj podajo izjave. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predlozile stranke, je bil predlog za dokončno protidampinsko carino ustrezno spremenjen, kjer se je to stelo za primerno.

B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

(7) Opozarja se, da je v uvodni izjavi (14) začasne uredbe zadevni izdelek definiran kot poli(etilen tereftalat) s stevilko viskoznosti 78ml/g ali več po standardu ISO 1628-5, trenutno razvrsčen pod oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz zadevnih drzav.

(8) Poleg tega je v uvodni izjavi (18) začasne uredbe navedeno, da je Komisija ugotovila, da sta PET proizveden v industriji Skupnosti in prodajan na trgu Skupnosti ter PET proizveden v zadevnih drzavah in uvozen v Skupnost podobna izdelka, saj ni nasla nobenih razlik med fizikalnimi in kemičnimi lastnostmi in uporabami različnih obstoječih vrst PET-a.

(9) Ob odsotnosti pripomb glede definicije zadevnega proizvoda in podobnega proizvoda se potrdijo vsebina in začasni zaključki uvodnih izjav (14) in (18) začasne uredbe.

C. DAMPING

1. Splosna metodologija

(10) Splosna metodologija, ki se uporablja za ugotavljanje ali gre pri uvozu zadevnega proizvoda v Skupnost za damping, je opisana v uvodnih izjavah (19) do (34) začasne uredbe.

1.1. Normalna vrednost

(11) Ob odsotnosti pripomb se potrdijo začasne ugotovitve glede normalne vrednosti, kot je določena v uvodnih izjavah (20) do (27) začasne uredbe.

1.2. Izvozna cena

(12) Več podjetij je dokazovalo, da so menjalni tečaji, ki jih je Komisija uporabljala v svojih začasnih ugotovitvah, nepravilni, niso prihajali iz zanesljivega javnega vira, in trdilo, da morajo ti menjalni tečaji prihajati iz uradnega in preverljivega vira.

(13) Te trditve so bile temeljito preiskane in po preverjanju je bilo ugotovljeno, da je prislo do nekaterih napak pri menjalnih tečajih, ki jih je uporabljala Komisija v svojih začasnih ugotovitvah. Zato so bili izračuni revidirani na podlagi mesečnega povprečja menjalnih tečajev, ki jih objavlja (i) Komisija [4] za vse menjave, ki vključujejo evro (EUR); (ii) Ameriska centralna banka za vse menjave med ameriskim dolarjem (USD), kitajskim juanom (CNY) in hongkonskim dolarjem (HKD); in (iii) Kitajska centralna banka za menjave med HKD in CNY. Vsi ti menjalni tečaji se uporabljajo, tako kot so se uporabili v začasnih izračunih, na podlagi mesečnih povprečnih menjalnih tečajev, ki veljajo v mesecu, ko je izdana prodajna faktura.

[4] http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?Language=en

1.3. Primerjava

(14) Ob odsotnosti pripomb glede osnove, na kateri so bile primerjane normalne vrednosti in izvozne cene, se potrdi uvodna izjava (30) začasne uredbe.

1.4. Dampinska marza

(15) Ob odsotnosti pripomb se potrdijo uvodne izjave (31) do (34) začasne uredbe glede metodologije, ki se uporablja za izračun dampinske marze.

2. Avstralija

(16) Samo eden od dveh sodelujočih proizvajalcev - izvoznikov je predlozil stalisča po uvedbi začasnih ukrepov.

2.1. Normalna vrednost

(17) Ob odsotnosti pripomb se potrdijo začasne ugotovitve glede normalne vrednosti, kot je določena v uvodni izjavi (36) začasne uredbe.

2.2. Izvozna cena

(18) Ob odsotnosti drugih pripomb, poleg tistih omenjenih v zgornjih uvodnih izjavah (12) in (13), se potrdi metodologija, ki je opisana v uvodni izjavi (37) začasne uredbe.

2.3. Primerjava

(19) En proizvajalec - izvoznik je trdil, da Komisija v svojih začasnih ugotovitvah ni upostevala različnih dodatkov zaradi poprodajne tehnične pomoči in stroskov trzenja. Trditev glede tehnične pomoči je bila sprejeta po preverjanju v skladu s členom 2(10)(h) osnovne uredbe. Trditev glede stroskov trzenja je bila sprejeta po preverjanju v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe.

2.4. Dampinska marza

(20) Ob odsotnosti pripomb se potrdijo ugotovitve v uvodnih izjavah (39) do (41) začasne uredbe glede metodologije, ki se uporablja za izračun dampinske marze.

(21) Dokončne dampinske marze, izrazene kot odstotek uvozne cene CIF na mejah Skupnosti, so:

- Leading Synthetics Pty Ltd: 7.8%

- Novapex Australia Pty Ltd: 15.9%

- preostala dampinska marza: 15.9%

3. Pakistan

(22) Oba sodelujoča proizvajalca - izvoznika sta po uvedbi začasnih ukrepov predlozila stalisča, kjer sta trdila, da ju ne bi smeli obravnavati kot dve ločeni, čeprav povezani, stranki, temveč, na podlagi njunega odnosa, kot enotnega proizvajalca - izvoznika in da je posledično potrebno narediti samo en dampinski izračun.

(23) Ta zahteva je bila podrobno proučena na podlagi argumentov, ki sta jih razvila ta dva proizvajalca - izvoznika po začasnih ugotovitvah.

(24) Ugotovljeno je bilo, da so posebne značilnosti odnosa med zadevnima podjetjima in zelo tesne povezave med njunim delovanjem taksne, da jih razlikuje od tipične situacije dveh povezanih podjetij. Upostevane so bile zlasti znatne finančne povezave med obema proizvajalcema - izvoznikoma, dejstvo da zadevni izdelek prodajata pod isto blagovno znamko, dejstvo da imata skupne upravne prostore in organizacijo, kot tudi oddelek za trzenje. Poleg tega imata v glavnem skupne usluzbence in direktorje ter skupni načrt proizvodnje. Kombinacija vseh teh elementov se smatra kot zadostna, da se pod temi posebnimi okolisčinami oba proizvajalca - izvoznika obravnava kot enotnega proizvajalca - izvoznika v pakistanski PET dejavnosti, namesto kot dve ločeni podjetji. Zaradi vseh teh elementov je bilo sprejeto stalisče, da je zahteva upravičena.

3.1. Normalna vrednost

(25) Na podlagi zgoraj navedenega je bila splosna metodologija opisana v uvodnih izjavah (20) do (34) začasne uredbe uporabljena za enotnega proizvajalca - izvoznika, metodologija opisana v uvodnih izjavah (43) in (44) pa je bila revidirana.

(26) Komisija je za enotnega proizvajalca - izvoznika najprej ugotovila, ali je njegova skupna domača prodaja zadevnega izdelka reprezentativna v primerjavi z njegovo skupno izvozno prodajo v Skupnost. Skladno s členom 2(2) osnovne uredbe se domača prodaja smatra za reprezentativno, če je celotni domači obseg prodaje vsakega proizvajalca - izvoznika vsaj 5 % njegovega celotnega izvoznega prodajnega obsega v Skupnost.

(27) Nadalje je Komisija identificirala tiste vrste PET-a, ki jih doma prodaja enotni proizvajalec - izvoznik, ki je imel skupno reprezentativno prodajo, in ki so identične ali neposredno primerljive z vrstami, ki se prodajajo za izvoz v Skupnost.

(28) Za vsako vrsto, ki jo enotni proizvajalec - izvoznik prodaja na domačem trgu, za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto PET-a, ki se prodaja za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za potrebe člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste PET-a je bila smatrana za dovolj reprezentativno, če je skupni domači obseg prodaje te vrste PET-a v OP predstavljal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljive vrste PET-a uvozenega v Skupnost.

(29) Narejena je bila tudi presoja, ali je mogoče za domačo prodajo vsake vrste PET-a smatrati, da je bila narejena v običajnem poteku trgovanja, tako da je bil ugotovljen delez dobičkonosnih prodaj neodvisnim strankam obravnavane vrste PET-a, skladno z uvodnimi izjavami (23) in (24) začasne uredbe.

(30) Kjer ni bilo mogoče uporabiti domačih cen za posamezno vrsto, ki jo prodaja proizvajalec - izvoznik, je morala biti uporabljena sestavljena normalna vrednost.

(31) Posledično, skladno s členom 2(3) osnovne uredbe, je bila normalna vrednost sestavljena tako, da so bili, po potrebi prilagojenemu ponderiranemu povprečju proizvodnih stroskov izvoznih vrst, pristeti razumni zneski za prodajo, splosni in upravni stroski (PS&U) in razumna stopnja dobička. V ta namen je Komisija presodila, ali so podatki o PS&U stroskih in dobičku proizvajalca - izvoznika na domačem trgu zanesljivi.

(32) Dejanski domači PS&U stroski so bili smatrani za zanesljive, če je bil skupni obseg domače prodaje enotnega proizvajalca - izvoznika lahko smatran za reprezentativnega v primerjavi z obsegom izvozne prodaje v Skupnost. Domača stopnja dobička je bila ugotovljena na podlagi domače prodaje tistih vrst, ki so bile prodane v običajnem poteku trgovanja. V ta namen je bila uporabljena metodologija iz uvodne izjave (23) začasne uredbe.

(33) Za dve vrsti PET-a, ki ga izvaza enotni proizvajalec - izvoznik, je Komisija lahko določila normalno vrednost na podlagi plačanih in plačljivih cen v običajnem poteku trgovanja z neodvisnimi strankami na domačem trgu, skladno s členom 2(1) osnovne uredbe. Za tri vrste PET-a, za katere je bilo ugotovljeno, da domača prodaja ni reprezentativna, je bila uporabljena sestavljena normalna vrednost, skladno s členom 2(3) osnovne uredbe.

3.2. Izvozna cena

(34) Vsa prodaja zadevnega izdelka enotnega proizvajalca - izvoznika na trgu Skupnosti je bila neodvisnim strankam v Skupnosti. Posledično je bila izvozna cena določena skladno s členom 2(8) osnovne uredbe, na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen.

3.3. Primerjava

(35) Da bi zagotovili pravično primerjavo, so bile skladno s členom 2(10) osnovne uredbe upostevane razlike med faktorji, ki so dokazano vplivale na cene in primerljivost cen. Na tej podlagi so bili odobrene olajsave za razlike v stroskih prevoza, zavarovanja in ravnanja, provizijah, kreditih in drugih faktorjih.

3.4. Dampinska marza

(36) Kot predpisuje člen 2(11) osnovne uredbe, je bila ponderirana povprečna normalna vrednost za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki ga je v Skupnost izvozil enotni proizvajalec - izvoznik, primerjana s ponderirano povprečno izvozno ceno za vsako ustrezno vrsto zadevnega izdelka.

(37) Dampinska marza, izrazena kot odstotek CIF uvozne cene na mejah Skupnosti, je bila v luči zgoraj opisanih vprasanj revidirana in njena vrednost postavljena na 1.6%, t.j. pod de minimis pragom, kot je določen v členu 9(3) osnovne uredbe.

4. Ljudska republika Kitajska ('LRK')

4.1. Trzno gospodarska obravnava ('TGO')

(38) Štiri podjetja, ki jim nista bili odobreni ne TGO ne Individualna obravnava ('IO'), so predlozila stalisča, kjer so ponovila trditve, omenjene v uvodnih izjavah (57) do (73) začasne uredbe. Vendar nobeno od njih ni predlozilo dokazov, ki bi vodila v nasprotne zaključke, kot so ta v začasni uredbi. Zato se potrdijo odločitev, da se tem stirim sodelujočim proizvajalcem - izvoznikom ne odobri TGO, in ugotovitve v zgoraj omenjenih uvodnih izjavah začasne uredbe.

(39) Dve podjetji, katerima je bila odobrena IO in katerih zahteva po TGO je bila zavrnjena na podlagi neizpolnjevanja kriterija 2 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, sta tudi predlozili stalisča, v katerih sta ponovno zahtevali odobritev TGO. Vendar nobeno od njiju ni predlozilo dodatnih dokazov taksne narave, ki bi nasprotovala zaključkom iz začasne uredbe. Posledično se potrdi zaključek iz uvodne izjave (68) začasne uredbe.

4.2. Individualna obravnava

(40) Eno od stirih podjetij, ki jim nista bila odobreni ne TGO ne IO, je kljub temu trdilo, da so bili izpolnjeni vsi pogoji za odobritev IO. Toda glede na to, da niso bili podani nobeni novi dokazi, se potrdi zaključek iz uvodne izjave (76) in zahteva se zavrne.

4.3. Normalna vrednost

4.3.1. Določitev normalne vrednosti za vse proizvajalce - izvoznike, ki jim ni odobrena TGO

a) Analogna drzava

(41) Proizvajalci - izvozniki so ponovili svoj ugovor na izbiro Zdruzenih drzav Amerike ('ZDA') kot analogne drzave. Njihovi glavni argumenti so bili razlika v kulturnem in gospodarskem razvoju in dejstvo, da bi bile drzavi kot sta Pakistan in Republika Koreja ('Koreja') mnogo bolj primerni kot ZDA.

(42) Kot prvo, razlike v kulturnem razvoju se pri izboru analogne drzave smatrajo za nepomembne, saj naj bi analogna drzava odsevala razmere trznega gospodarstva, in ne primerljivih stopenj kulturnega razvoja.

(43) Kar se tiče uporabe drzave z drugačnim gospodarskim razvojem, je potrebno omeniti, da po definiciji drzava z netrznim gospodarstvom ali drzava v tranziciji nima enakih gospodarskih značilnosti kot drzava s trznim gospodarstvom. Taksna razlika v gospodarskem razvoju med analogno drzavo in drzavo z netrznim gospodarstvom ali drzavo v tranziciji ni nenavadna. To pa ne preprečuje izbora ZDA kot analogne drzave, dokler se smatra za bolj primerno.

(44) Glede razlike v stroskih opozarjamo, da ni bila ugotovljena nobena pomembna razlika med cenami, ki jih proizvajalci v ZDA in LRK plačujejo za glavno surovino (PTA), ki predstavlja najpomembnejsi del stroskov proizvodnje PET-a.

(45) Nekateri proizvajalci - izvozniki so poudarili dejstvo, da so stroski dela v ZDA mnogo visji kot v LRK, medtem ko so stroski dela v Pakistanu ali Koreji bolj primerljivi s kitajskimi stroski dela. V teh okolisčinah so ti proizvajalci menili, da bi bila Pakistan ali Koreja bolj primerni analogni drzavi kot ZDA.

(46) Kot omenjeno v uvodni izjavi (43) zgoraj, je mogoče drzavi z netrznim gospodarstvom ali drzavi v tranziciji za analogno drzavo izbrati drzavo z drugačno stopnjo gospodarskega razvoja. Na podoben način se stroski dela, ki odrazajo stanje gospodarskega razvoja drzave, sami po sebi ne smatrajo za ustrezen kriterij. V tem primeru, v luči izredno majhnega deleza stroskov dela v celotnih stroskih proizvodnje (t.j. manj kot 3% celotnih stroskov proizvodnje) v primerjavi s stroski PTA-ja (več kot 60% celotnih stroskov proizvodnje), se ta kriterij ni smatral za dovolj pomembnega, da bi izbrali Pakistan ali Korejo za analogno drzavo namesto ZDA. Nadalje, v luči stopnje konkurence v izbrani analogni drzavi in reprezentativnosti domače prodaje neodvisnim strankam v analogni drzavi v primerjavi s kitajskim izvozom PET-a, sta bila Pakistan in Koreja smatrana za manj primerni kot ZDA, kot je razlozeno v uvodnih izjavah (78) do (86) začasne uredbe. Zahteva je torej zavrnjena.

(47) Ob odsotnosti drugih pripomb glede analogne drzave se potrdi izbira ZDA.

b) Določitev normalne vrednosti

(48) Ob odsotnosti pripomb glede določitve normalne vrednosti se potrdi metodologija opisana v uvodnih izjavah (87) in (88) začasne uredbe.

4.3.2. Določitev normalne vrednosti za proizvajalce - izvoznike, ki jim je odobrena TGO

(49) Dva proizvajalca - izvoznika sta trdila, da je Komisija dvakrat stela znesek povračila carin v stroskih proizvodnje in sta svojo trditev utemeljila z dokazilnimi listinami. Na podlagi novih dokazov je bila zahteva sprejeta in izračun stroskov proizvodnje je bil za zadevni podjetji skladno s tem popravljen. Eden od teh proizvajalcev - izvoznikov je tudi trdil, da so bili nekateri popravki izpusčeni ali nepravilno uporabljeni. Po preverjanju je bila trditev sprejeta z eno izjemo, ki se tiče stroskov kredita. Za slednje se potrdi metodologija, ki jo je Komisija uporabljala v predhodni fazi in ki je opisana v uvodnih izjavah (89) do (91) začasne uredbe.

4.4. Izvozne cene

(50) Dva proizvajalca - izvoznika sta izpodbijala menjalne tečaje, ki jih je uporabila Komisija. Kot je bilo razlozeno v uvodnih izjavah (12) in (13) zgoraj, je ta zahteva sprejeta.

4.5. Primerjava

(51) Ob odsotnosti pripomb na osnovo, na kateri so bile primerjane normalna vrednost in izvozne cene, in na popravke, ki so bili narejeni, da se zagotovi pravična primerjava med izvoznimi cenami in normalno vrednostjo, se potrdi začasen zaključek iz uvodne izjave (93) začasne uredbe.

4.6. Dampinska marza

4.6.1. Za sodelujoče proizvajalce - izvoznike, ki jim je bila odobrena TGO/IO

(52) Dampinske marze, izrazene kot odstotek uvozne cene CIF na mejah Skupnosti, ki so bile v luči zgoraj opisanih vprasanj revidirane, sedaj znasajo:

Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd // 0 %

Far Eastern Industries Shanghai Ltd // 2.6 %

Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd // 18.4 %

Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd // 18.5 %

4.6.2. Za vse ostale proizvajalce - izvoznike

(53) Eden od proizvajalcev - izvoznikov je trdil, da izračun protidampinske carine za vse sodelujoče proizvajalce - izvoznike, ki jim ni bila odobrena ne TGO ne IO, pomeni individualno carino za vsako od teh podjetij. Natančneje je ta proizvajalec - izvoznik trdil, da bi morali vsi sodelujoči proizvajalci - izvozniki, ki jim ni bila odobrena ne TGO ne IO, plačevati enake zneske carine.

(54) V predhodni fazi so imela ta podjetja enako dampinsko marzo kot odstotek vrednosti CIF. Vendar pa je izračun posebne carine na tono, na podlagi CIF vrednosti uvoza za vsako od teh podjetij, vodil do različnih zneskov carin. Natančneje, posebne carine v visini 188 EUR na tono in 191 EUR na tono so bile določene za dva proizvajalca - izvoznika. Visina posebne carine na tono je bila popravljena za izračun dokončne carine na sledeč način: individualna dampinska marza sodelujočega proizvajalca - izvoznika je bila izračunana s primerjavo ponderiranega povprečja normalne vrednosti, ugotovljenega za analogno drzavo, in ponderiranega povprečja izvozne cene, kot so ga sporočili zadevni proizvajalci - izvozniki. Povprečna dampinska marza je bila nato izračunana kot ponderirano povprečje individualnih dampinskih marz, določenih za proizvajalce - izvoznike, ki jim ni bila odobrena ne TGO ne IO. Posebna carina na tono je bila izračunana z uporabo te posamezne dampinske marze na ponderiranem povprečju vrednosti CIF, ugotovljene za ta podjetja. Če bi bila zgoraj opisana metodologija uporabljena v predhodni fazi, bi začasna posebna carina na tono za vse proizvajalce - izvoznike, ki jim ni bila odobrena ne TGO ne IO, znasala 183 EUR. V kolikor so bile carine, ki jih je uvedla začasna uredba, visje od tega zneska, razlika zagotovo ne sme biti pobrana.

(55) Na tej osnovi dokončna stopnja dampinga za celo drzavo znasa 22,9% CIF cene na mejah Skupnosti.

D. ŠKODA

1. Proizvodnja Skupnosti

(56) Ob odsotnosti novih predlozenih podatkov, se potrdi osnova za izračun skupne proizvodnje Skupnosti iz uvodnih izjav (100) do (101) začasne uredbe.

2. Definicija industrije Skupnosti

(57) Ob odsotnosti novih predlozenih podatkov, se potrdi definicija industrije Skupnosti iz uvodne izjave (102) začasne uredbe.

3. Poraba Skupnosti

(58) Ob odsotnosti novih predlozenih podatkov se potrdi izračun porabe Skupnosti iz uvodnih izjav (103) do (106) začasne uredbe.

4. Uvoz v Skupnost iz zadevnih drzav

4.1. Kumulativna ocena učinkov zadevnega dampinskega uvoza - trzni delezi dampinskega uvoza

(59) Kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi (52) zgoraj, je bilo ugotovljeno, da eden od proizvajalcev - izvoznikov iz LRK ni prodajal po dampinskih cenah v OP. Nadalje, in kot je omenjeno v uvodni izjavi (37) zgoraj, je dampinska marza za proizvajalce - izvoznike iz Pakistana pod de minimis pragom. Posledično morajo biti izvozni obsegi za te proizvajalce - izvoznike odsteti od celotnega obsega uvoza iz zadevnih drzav. Spreminjanje dampinskega uvoza iz zadevnih drzav, kot podano v uvodni izjavi (108) začasne uredbe, je torej sledeče:

>TABELPOSITION>

(60) Ob odsotnosti novih predlozenih podatkov, iz zgornjih podatkov sledi, da so kljub upostevanju odstetja nedampinskega uvoza, kot je razlozeno v uvodni izjavi (59), se vedno sprejeti kriteriji iz člena 3(4) osnovne uredbe glede kumulacije uvoza s poreklom iz LRK in Avstralije. Tako odstetje nedampinskega uvoza ne vpliva na ugotovitve glede primernosti kumulativnega ocenjevanja učinkov zadevnega dampinskega uvoza, kot je opisan v začasni uredbi, zlasti v luči dejstva, da je stopnja zbijanja cen, ugotovljena v začasni uredbi, skladna s stopnjo zbijanja cen pri proizvajalcih - izvoznikih preostalih po odstetju nedampinskega uvoza. Na koncu se potrdi trzni delez dampinskega uvoza iz Avstralije iz uvodnih izjav (107) do (110) začasne uredbe.

(61) Ob odsotnosti novih predlozenih podatkov poleg zgornjih se potrdijo ugotovitve glede kumulativne ocene učinkov zadevnega dampinskega uvoza in trznega deleza tega uvoza iz uvodnih izjav (107) do (111) začasne uredbe.

4.2. Cene uvozov in zbijanje cen

(62) Opozarja se, da je Komisija v svojih začasnih ugotovitvah, kot je določeno v uvodnih izjavah (112) do (114) začasne uredbe, primerjala cene izdelka franko tovarna industrije Skupnosti s cenami proizvajalcev - izvoznikov v zadevnih drzavah na CIF mejah Skupnosti, ob upostevanju carin in s prilagoditvijo za stroske ravnanja in različne stopnje trgovanja.

(63) Na podlagi novih CIF cen na mejah Skupnosti, izračunanih za proizvajalce - izvoznike v Avstraliji (glej uvodno izjavo (21)) in LRK (glej uvodno izjavo (52)), in zaradi uporabe novih menjalnih tečajev (glej uvodne izjave (12) do (13)), so bile izračunane nove marze, za katere se zbijajo cene.

(64) Nove marze, za kolikor se pri uvozu zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih drzav zbijajo povprečne cene industrije Skupnosti, izrazene kot odstotek le-teh, znasajo:

- Avstralija: 9.5 % do 13.8 %,

- LRK: 10.49 % do 14.09 %.

(65) Razlika v primerjavi s stopnjo zbijanja cen proizvajalcev - izvoznikov v Avstraliji in LRK, ki je predstavljena v uvodni izjavi (113) začasne uredbe, se smatra za neznatno. Zaključek na osnovi stopnje zbijanja cen v začasni uredbi se potrdi.

(66) Nekateri proizvajalci - izvozniki so trdili, da so prilagoditve za stroske ravnanja in različne stopnje trgovanja (1%) nezadostne. Ti proizvajalci - izvozniki trdijo, da te prilagoditve niso zadostne, da bi pokrile dejanske stroske uvoza blaga.

(67) Vendar pa so bile te prilagoditve narejene na podlagi dejanskih podatkov zbranih med preiskavo. Ob odsotnosti novih dokazov, da je stopnja prilagoditve nepravilna, t.j. da ne temelji na zbranih dejstvih, je ugovor proizvajalcev - izvoznikov zavrnjen. Stopnja prilagoditve iz začasne uredbe se potrdi.

(68) Ob odsotnosti dodatnih predlozenih podatkov se potrdijo ugotovitve glede cen uvoza in zbijanja cen iz uvodnih izjav (112) do (114) začasne uredbe.

5. Polozaj gospodarske panoge v Skupnosti

(69) Opozarja se, da je v uvodni izjavi (147) začasne uredbe Komisija začasno zaključila, da je industrija Skupnosti utrpela materialno skodo v smislu člena 3(4) osnovne uredbe.

(70) Mnogi proizvajalci - izvozniki so izrazili dvome o interpretaciji podatkov, ki se nanasajo na polozaj gospodarske panoge v Skupnosti in so predstavljeni v uvodnih izjavah (117) do (144) začasne uredbe. Izjavili so, da podatki ne kazejo na nobeno materialno skodo. Ti proizvajalci - izvozniki so trdili, da podatki kazejo na močno povečanje obsega proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, obsega prodaje in povprečnih cen od začetka obdobja, ki se uposteva (1999), kar naj bi vodilo k zaključku, da industrija Skupnosti ni utrpela materialne skode.

(71) Proizvajalci - izvozniki so poudarili tudi dejstvo, da se je poraba v obdobju, ki se uposteva, povečala za 37 % (uvodna izjava (106) začasne uredbe). Trdili so, da je, če industrija Skupnosti v teh ugodnih okolisčinah ni uspela doseči ravni učinkovitosti, ki bi ji zagotovila trajnostno stopnjo dobička, navkljub uvozu iz tretjih drzav, to potrebno pripisati faktorjem znotraj industrije Skupnosti in ne konkurenčnemu uvozu.

(72) Opominja se, da nobeden od proizvajalcev - izvoznikov ni izrazil dvomov o samih podatkih, ki se nanasajo na polozaj gospodarske panoge v Skupnosti, temveč le v njihovo interpretacijo.

(73) Pri analizi razvoja gospodarskih kazalcev industrije Skupnosti med letom 1999 in OP ne smemo pozabiti, da je bila leta 1999 industrija v resni depresiji z izgubami v visini 16,4% zaradi dampinskih uvozov iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje Tajvana in Tajske.

(74) Kot je navedeno v uvodni izjavi (129) začasne uredbe, so bile leta 2000 uvedene protidampinske carine na zadevni izdelek iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje Tajvana in Tajske( [5]).

[5] Uredba Komisije (ES) st. 1742/2000 (UL L 199, 5.8.2000, str. 48.) in uredba Sveta (ES) st. 2604/2000 (UL L 301, 30.11.2000, str. 21.)

(75) Po uvedbi protidampinskih ukrepov leta 2000 se je trg Skupnosti stabiliziral in gospodarski kazalci industrije Skupnosti so se izboljsali kot posledica uvedenih ukrepov. Komisija je to poudarila v uvodni izjavi (143) začasne uredbe, kjer je zaključila, da se je do leta 2001 industrija Skupnosti opomogla od preteklega dampinga.

(76) V teh okolisčinah je za merjenje učinka dampinskega uvoza iz zadevnih drzav potrebno ustrezne gospodarske kazalce posebej pregledati od časa, ko se je industrija Skupnosti popolnoma opomogla od preteklega dampinga, kar v tem primeru pomeni od leta 2001. Ob pregledu ustreznih gospodarskih kazalcev od leta 2001 je razvidno, da je v nasprotju z zgornjimi stalisči, toda tako kot je Komisija ze ugotovila v svojih začasnih ugotovitvah (uvodne izjave (135) in (146) začasne uredbe), industrija Skupnosti izkazala znaten upad dobička, padec cen in znatno izgubo trznega deleza, zlasti od leta 2002 in v OP.

(77) Ob odsotnosti drugih predlozenih podatkov poleg zgornjih, se potrdijo ugotovitve glede polozaja gospodarske panoge v Skupnosti v uvodnih izjavah (117) do (144) začasne uredbe.

6. Zaključek

(78) Glede na zgoraj navedeno je zaključeno, da je industrija Skupnosti utrpela materialno skodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

E. VZROK ŠKODE

1. Učinek dampinskega uvoza

(79) Opozarja se, da je v uvodnih izjavah (150) do (153) začasne uredbe Komisija zaključila, da obstaja vzročna zveza med dampinskim uvozom iz zadevnih drzav in materialno skodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(80) Ker je bilo ugotovljeno, da eden od proizvajalcev - izvoznikov iz LRK ni prodajal po dampinskih cenah in da je dampinska marza sodelujočih proizvajalcev - izvoznikov iz Pakistana pod de minimis pragom, se je izvozni obseg teh proizvajalcev - izvoznikov odstel od učinkov dampinskega uvoza.

(81) Izvoz zadevnega kitajskega proizvajalca - izvoznika v Skupnost je predstavljal manj kot 5% obsega uvoza s poreklom iz LRK v OP (manj kot 1% trznega deleza porabe Skupnosti). Zato se smatra, da odstetje izvoza tega izvoznika le neznatno vpliva na vzročno zvezo, ki jo je ugotovila preiskava, ki je vodila v začasno uredbo.

(82) Izvoz sodelujočih proizvajalcev - izvoznikov iz Pakistana v Skupnost je predstavljal 4% trznega deleza porabe Skupnosti v OP in se zato smatra kot pomemben. Vendar je v primerjavi s skupnim uvozom iz zadevnih drzav Pakistan predstavljal le 33.4% skupnega uvoza zadevnih drzav, t.j. 66.7% uvoza iz zadevnih drzav je bilo vseeno prodanih po dampinski marzi nad de minimis pragom. Zato se smatra, da obstaja vzročna zveza med dampinskim uvozom iz Avstralije in LRK in materialno skodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(83) Nekateri proizvajalci - izvozniki so trdili, da obstaja pozitivna korelacija med cenami industrije Skupnosti in proizvajalcev - izvoznikov in da se povečanja in padci cen dogajajo hkrati. Ti proizvajalci -izvozniki so trdili, da padci cen, ki jih je utrpela Skupnost v zadnjih dveh letih, niso bili posledica konkurence dampinskega uvoza, temveč so bili prilagoditve na spremenjene cene surovin.

(84) Opozarja se, da priblizno dve tretjini cene proizvodnje predstavljajo surovine (glej uvodno izjavo (162) začasne uredbe). V tem kontekstu, ker so tako proizvajalci - izvozniki kot tudi industrija Skupnosti odvisni od istih surovin, se smatra, da vprasanje, ali cene hkrati reagirajo na spremembe v osnovni strukturi stroskov, samo po sebi ni relevantno. V vsakem primeru pa, kot bo pokazano v nadaljevanju, analiza dejanskih cen ne potrjuje nobene pozitivne korelacije.

(85) Uvodne izjave (162) do (172) začasne uredbe vsebujejo natančno analizo moznega prispevanja cen surovin k skodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Nadalje naj omenimo, da analiza cen dampinskega uvoza iz zadevnih drzav po letu 2001, ko si je industrija Skupnosti opomogla od preteklega dampinga, kaze sledeče:

- cene uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Avstralije so padle iz 868/tono leta 2002 na 838/tono v OP, torej za - 3.4 %,

- cene uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK so narasle iz 788/tono leta 2002 na 825/tono v OP, torej za +4.5 %.

(86) Medtem ko povisanje cen uvoza iz LRK (+4.5%) sovpada z razvojem cen glavne surovine (PTA) v istem obdobju (+5.1% (glej uvodno izjavo (168) v začasni uredbi), pa so cene uvoza s poreklom iz Avstralije v istem obdobju padle. Cene industrije Skupnosti so se v istem obdobju povečale za manj kot 1%. Zato je nemogoče zaključiti, da je obstajala pozitivna korelacija med cenami industrije Skupnosti in proizvajalcev - izvoznikov, saj razvoj cen v treh drzavah ni skladen. V tem kontekstu je potrebno tudi opozoriti, da je Komisija ugotovila znatno zbijanje prodajnih cen industrije Skupnosti s strani vseh proizvajalcev - izvoznikov tekom svoje preiskave.

(87) Ob odsotnosti dodatnih predlozenih podatkov se potrdi zaključek glede učinkov dampinskega uvoza v uvodnih izjavah (150) do (153) začasne uredbe. Potrebno pa je omeniti, da je bilo za enega od proizvajalcev - izvoznikov iz LRK, za katerega je bilo v začasni uredbi ugotovljeno, da gre za dampinski izvoz, naknadno ugotovljeno, da ni prodajal po dampinskih cenah. Nadalje je bilo ugotovljeno, da je dampinska marza sodelujočih proizvajalcev - izvoznikov v Pakistanu, za katere je bilo v začasni uredbi ugotovljeno, da gre za dampinski izvoz, pod de minimis pragom. Učinek tega izvoza se torej ne more vrednotiti kot učinek dampinskega uvoza, ampak kot učinek drugih faktorjev.

2. Učinek drugih faktorjev

(88) Ker je bilo ugotovljeno, da eden od proizvajalcev - izvoznikov iz LRK ni izvazal po dampinskih cenah v OP in da je bila dampinska marza sodelujočih proizvajalcev - izvoznikov iz Pakistana pod de minimis pragom, je potrebno obseg uvoza teh proizvajalcev - izvoznikov odsteti od skupnega obsega dampinskega uvoza. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da so cene teh proizvajalcev - izvoznikov znatno zbijale prodajne cene industrije Skupnosti. Kot je bilo omenjeno v uvodnih izjavah (81) in (82), je obseg nedampinskega uvoza iz zadevnih drzav predstavljal med 4% in 5% porabe Skupnosti. Zato je nemogoče izključiti moznost, da so izvozi tega proizvajalca - izvoznika iz LRK in sodelujočih proizvajalcev - izvoznikov iz Pakistana tudi znatno prispevali k materialni skodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(89) Nekateri izvozniki so trdili, da Komisija ni dovolj preiskala učinka depreciacije USD in RMB glede na EUR. Ti izvozniki so trdili, da so zaradi depreciacije USD in RMB glede na EUR v OP izvozniki povečali svoje trzne deleze v Skupnosti s tem, da so obdrzali svoje cene v USD, kar je efektivno pomenilo znizanje cene izrazene v EUR. Na podlagi navedenega so proizvajalci - izvozniki izrazili dvom, ali je bila skoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, posledica dampinskega uvoza ali uvoza po nizjih cenah kot posledica menjalnih tečajev.

(90) Nihanja tečajev se sama po sebi običajno ne upostevajo v protidampinskih preiskavah, saj niso trajne narave. Kljub temu so učinki nihanja tečajev dejansko vključeni v analizo, v kolikor so vplivali na cene surovin, ki jih je porabila industrija Skupnosti (uvodne izjave (162) do (173) v začasni uredbi), in na cene dampinskega uvoza (uvodne izjave (150) do (153) v začasni uredbi).

(91) Opozarja se, da so bile tekom preiskave ugotovljene znatne stopnje dampinga s strani izvoznikov iz Avstralije (glej uvodno izjavo (21) in (52)). Nadalje se opozarja, da je bila ugotovljena tudi znatna stopnja zbijanja cen industrije Skupnosti s strani proizvajalcev - izvoznikov iz Avstralije in LRK (glej uvodno izjavo (64)).

(92) Nemogoče je izključiti moznost, da so nedampinski uvoz iz LRK in izvozi s poreklom iz sodelujočih proizvajalcev - izvoznikov v Pakistanu, katerih dampinska marza je bila ugotovljena pod de minimis pragom, pripomogli k skodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar ta učinek ni toliksen, da bi prekinil vzročno zvezo, ki jo je ugotovila začasna uredba, med dampinskim uvozom v zadevnih drzavah in materialno skodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Zato se ob odsotnosti novih predlozenih podatkov potrjujejo zaključki glede učinka dampinskega uvoza iz uvodnih izjav (150) do (153) in glede učinka drugih faktorjev iz uvodnih izjav (154) do (178) začasne uredbe.

F. INTERES SKUPNOSTI

1. Interes industrije Skupnosti

(93) Ob odsotnosti predlozenih podatkov, ki bi se nanasali na interes industrije Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (183) do (184) začasne uredbe.

2. Interes neodvisnih uvoznikov

(94) Prejeta je bila ena izjava neodvisnega uvoznika. Nadalje je bilo opravljeno zaslisanje drugega uvoznika (zastopnika). Argumenti prvega uvoznika so se ujemali s proizvajalci - izvozniki in so bili obravnavani v uvodni izjavi (70) zgoraj. Argumenti drugega so obravnavani v nadaljevanju v uvodni izjavi (102), saj se ujemajo z argumenti dveh proizvajalcev mineralne vode.

(95) Ob odsotnosti dodatnih predlozenih podatkov, ki bi se nanasali na interes neodvisnih uvoznikov, se potrdijo ugotovitve v uvodnih izjavah (185) do (187) začasne uredbe.

3. Interes dobaviteljev

(96) Ob odsotnosti predlozenih informacij, ki bi se nanasale na interes dobaviteljev Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (188) do (189) začasne uredbe.

4. Interes uporabnikov

1. Uvodne pripombe

(97) Način, na katerega je poraba Skupnosti porazdeljena med različnimi tipi uporabnikov, je bil razlozen pod naslovom Uvodne pripombe v uvodnih izjavah (190) do (192) začasne uredbe. Ob odsotnosti novih podatkov se potrdi ta opis.

2. Izdelovalci predoblik/plastenk

(98) Opozarja se, da Komisija v svojih začasnih ugotovitvah (uvodna izjava (196) začasne uredbe) ni mogla ugotoviti, ali bi bilo v interesu izdelovalcev predoblik/plastenk, da se uvede protidampinske carine. Ta zaključek temelji na dejstvu, da sta dva sodelujoča izdelovalca predoblik/plastenk podpirala uvedbo protidampinskih ukrepov, medtem ko jim je Zdruzenje izdelovalcev plastike nasprotovalo.

(99) Po uvedbi začasnih protidampinskih ukrepov Zdruzenje izdelovalcev plastike ni predlozilo nobenih novih stalisč, niti ni zaprosilo za zaslisanje. Na podlagi tega ni mogoče zaključiti, da interesi izdelovalcev predoblik/plastenk predstavljajo utemeljen razlog proti protidampinskim ukrepom. Ugotovitve iz uvodnih izjav (193) do (195) se potrdijo.

3. Proizvajalci mineralnih in izvirskih vod

(100) Po razkritju osnove, na kateri so bili uvedeni začasni ukrepi, je bila odpravljena napaka pri pisanju s tem, da je L'Européenne D'embouteillage vključen na seznam sodelujočih uporabnikov. Ta uporabnik je nasprotoval uvedbi začasnih ukrepov. Posledično sta dva proizvajalca mineralnih in izvirskih vod in ne eden nasprotovala uvedbi protidampinskih ukrepov, medtem ko sta se dva druga strinjala.

(101) Opozarja se, da je v preiskavi, ki je vodila v uvedbo začasnih carin, Komisija glede polnjenja plastenk mineralne vode ugotovila sledeče:

- cena PET-a je za proizvajalce mineralne in izvirske vode predstavljala priblizno 30% stroskov proizvodnje (glej uvodno izjavo (198) začasne uredbe),

- cena PET-a je na stopnji končnega uporabnika znasala le 3 cente ali 6-10% maloprodajne cene (glej uvodno izjavo (199) začasne uredbe),

- 10 % zvisanje cene PET bi pomenilo mozno maksimalno zvisanje cene od 0.6% do 1% na stopnji končnega uporabnika, če bi bili vsi stroski preneseni naprej. To zvisanje v začasni uredbi ni bilo smatrano za pomembno, saj bi ga lahko absorbirala poproizvodna faza ali bi bilo preneseno na trgovce na drobno ali na končne uporabnike. (glej uvodno izjavo (202) začasne uredbe).

(102) Po razkritju začasnih ugotovitev sta dva proizvajalca mineralne in izvirske vode in en uvoznik ('skupina') podali skupno izjavo. Skupina je trdila da:

- interes majhnih in srednje velikih izdelovalcev predoblik/plastenk ni bil ustrezno upostevan. Trdili so, da zvisanja cen, ki bi bilo posledica uvedbe ukrepov, ne bi bilo mogoče prenesti naprej na proizvajalce brezalkoholnih pijač, temveč bi ga morali absorbirati izdelovalci predoblik/plastenk, kar bi negativno vplivalo na finančno stabilnost majhnih in srednje velikih izdelovalcev predoblik/plastenk;

- je Komisija v začasni uredbi precenila maloprodajno ceno plastenke mineralne vode in posledično podcenila pomen stroska PET-a za plastenko mineralne vode. Namesto 6-10% maloprodajne cene, kot je navajala Komisija, je skupina trdila, da je strosek PET-a okoli 20% maloprodajne cene. Zato je skupina trdila, da je Komisija podcenila učinek povečanja cene PET-a na poproizvodno industrijo,

- tveganje zunanjega izvajanja del zunaj Evropske skupnosti ni bilo ustrezno obravnavano.

(103) Glede trditve skupine, da zvisanja cen PET-a ne bi bilo mogoče prenesti na naslednjo raven uporabnikov (t.j. trgovcev na drobno, končnih uporabnikov in v primeru izdelovalcev predoblik/plastenk na proizvajalce brezalkoholnih pijač), ta trditev ni bila utemeljena. Poleg tega se tekom preiskave ni javil noben trgovec na drobno niti potrosniska organizacija. Argument se torej zavrne.

(104) Glede domnevnega precenjevanja maloprodajne cene s strani Komisije v začasni uredbi (kar bi pomenilo podcenjevanje vpliva povisanja cen PET na poproizvodno industrijo), so bile maloprodajne cene ponovno proučene. Ugotovljeno je bilo, da so cene v razponu, ki je bil predstavljen v začasni uredbi. Argument se torej zavrne.

(105) Glede tveganja zunanjega izvajanja del se opozarja, da zdravstveni predpisi glede stekleničenja mineralne vode v principu zahtevajo, da so plastenke izdelane na mestu, kjer so tudi polnjene. Torej bi bilo tveganje zunanjega izvajanja zmogljivosti izdelovanja predoblik/plastenk omejeno na predoblike za proizvajalce brezalkoholnih pijač, ki predstavljajo le 40% porabe zadevnega izdelka. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi (99) zgoraj, ni mogoče zaključiti, da bi interesi izdelovalcev predoblik/plastenk predstavljali utemeljen razlog proti uvedbi protidampinskih ukrepov. V teh okolisčinah se zavrne argument skupine o domnevnem tveganju zunanjega izvajanja zmogljivosti izdelovanja predoblik/plastenk.

(106) Ob odsotnosti novih predlozenih podatkov se potrdi ugotovitve iz uvodnih izjav (197) do (202) začasne uredbe.

4. Proizvajalci brezalkoholnih pijač

(107) Ob odsotnosti novih predlozenih podatkov glede interesa proizvajalcev brezalkoholnih pijač se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (203) do (206) začasne uredbe.

5. Primanjkljaji PET-a na trgu Skupnosti

(108) Ob odsotnosti novih predlozenih podatkov glede domnevnih primanjkljajev PET-a na trgu Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (297) do (209) začasne uredbe.

5. Zaključek o interesu Skupnosti

(109) V luči zaključkov začasne uredbe in ob upostevanju izjav različnih strank se zaključi, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinskih ukrepov na dampinski uvoz PET-a iz zadevnih drzav.

G. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(110) Na podlagi metodologije, razlozene v uvodnih izjavah (212) do (215) začasne uredbe, je bila izračunana stopnja odprave skode za ugotavljanje stopnje ukrepov, ki naj se uvedejo.

(111) Ob izračunavanju stopnje skode v začasni uredbi, je bil ciljni dobiček industrije Skupnosti postavljen na 7%; t.j. raven, ki izvira iz preiskave, ki je vodila v uvedbo protidampinskih ukrepov na uvoz zadevnega proizvoda, med drugim iz Indije leta 2000. Ta raven je takrat temeljila na oceni stopnje dobička, ki bi ga industrija Skupnosti lahko pričakovala ob odsotnosti dampinga in stopnji, ki se je smatrala za nujno, da se zagotovi sposobnost prezivetja industrije.

(112) Vendar pa je bilo med sedanjo preiskavo na podlagi dokazov ugotovljeno, da bi lahko bila ob odsotnosti dampinga dosezena stopnja dobička 7.6%. Zato se smatra, da je ciljni dobiček 7.6% bolj primeren za izračun stopnje skode kot 7%, uporabljen v začasni uredbi.

(113) Ob odsotnosti novih pripomb na to temo se z izjemo zgoraj omenjenega dodatka potrdi metodologija iz uvodnih izjav (212) do (215) začasne uredbe.

1. Dokončni ukrepi

(114) V luči zgoraj navedenega in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe, se mora uvesti dokončna protidampinska carina na stopnji izračunane dampinske marze, saj so bile v vseh primerih nizje od stopnje skode.

(115) Na podlagi zgornjega morajo biti dokončne carine sledeče:

>TABELPOSITION>

(116) Posamezne stopnje protidampinskih carin v tej uredbi temeljijo na ugotovitvah te preiskave. Zato odrazajo stanje, ki ga je ta preiskava ugotovila glede teh podjetij. Te carinske stopnje (za razliko od carin, ki veljajo za celo drzavo, za "vsa druga podjetja") torej veljajo izključno za uvoze izdelkov s poreklom v zadevnih drzavah, ki so jih proizvedla izrecno navedena podjetja. Uvozeni izdelki, ki jih je proizvedlo katerokoli drugo podjetje, ki ni izrecno omenjeno z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s podjetji povezanimi s temi, ki so izrecno navedena, ne morejo uzivati teh stopenj. Za njih velja carinska stopnja, ki velja za "vsa druga podjetja".

(117) Vse zahteve za uporabo teh individualnih protidampinskih carin (npr. po spremembi imena pravne osebe ali po ustanovitvi novih proizvodnih ali prodajnih entitet) morajo biti nemudoma naslovljene na Komisijo ( [6]) z vsemi potrebnimi podatki, zlasti kakrsnimikoli spremembami povezanimi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom, ki so povezane npr. s spremembo imena ali novimi proizvodnimi ali prodajnimi entitetami. Če bo potrebno, bo uredba skladno spremenjena tako, da bo posodobljen spisek podjetij, ki uzivajo individualne carinske stopnje.

[6] European Commission Directorate-General for Trade Direction B Office J-79 5/16 B-1049 Brussels.

(118) Kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi (162) začasne uredbe, lahko cene PET-a nihajo skladno z nihanjem cen surove nafte, kar pa samo po sebi ne vključuje visje carine. Zato se je stelo za primerno, da se carina uvede v obliki določenega zneska na tono. Ti zneski so rezulatat aplikacije protidampinske carine na CIF izvozne cene, uporabljene za izračun stopnje odprave skode.

2. Obveznost

(119) Po sprejetju začasnih protidampinskih ukrepov je eden od sodelujočih proizvajalcev - izvoznikov iz Avstralije ponudil cenovno zavezujočo obveznost skladno s členom 8(1) osnovne uredbe. V tej cenovni obvezi je zadevni proizvajalec - izvoznik ponudil prodajati zadevni izdelek po cenah, ki izničijo skodni učinek dampinga ali po visjih cenah.

(120) Komisija je s sklepom 2004/XX/ES [7] sprejela ponujeno obvezo, ki jo je ponudil zadevni proizvajalec - izvoznik. Razlogi za sprejetje ponudbe so navedeni v omenjenem sklepu.

[7] XXXX

3. Pobiranje začasnih carin

(121) Glede na obseg ugotovljenih dampinskih marz in v luči stopnje materialne skode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, se smatra, da je nujno, da se zneski polozeni za začasne protidampinske carine za uvoz, ki jih je uvedla uredba (ES) st. 306/2004, poberejo v stopnji dokončno uvedene carine. Kjer so dokončne carine visje od začasnih carin, se dokončno poberejo le zneski polozeni za začasne carine.

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinska carina na uvoz poli(etilen tereftalata) s stevilko viskoznosti 78ml/g ali več po standardu ISO 1628-5, razvrsčen pod oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz Avstralije, Ljudske republike Kitajske in Pakistana.

2. Stopnja dokončne protidampinske carine na neto ceno franko meja Skupnosti za izdelke, ki jih proizvedejo spodaj nasteta podjetja, je sledeča:

>TABELPOSITION>

3. Izvajanje individualnih carinskih stopenj, ki so določene za 16 podjetij, nastetih v odstavku 2, je pogojeno s prilozitvijo veljavne trgovske fakture carinskim organom drzav članic, ki je skladna z zahtevami navedenimi v prilogi 1. Kadar taka faktura ni predlozena je plačljiv znesek protidampinske carine, ki velja za vsa druga podjetja.

4. V primerih, ko je blago poskodovano pred sprostitvijo v prosti promet in se torej plačana cena ali cena, ki se plača, razdeli za določitev carinske vrednosti na podlagi člena 145 uredbe Komisije (EGS) st. 2454/93 z dne 2. julij 1993, ki vsebuje določbe o izvajanju uredbe Sveta (EGS) st. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti( [8]), se znesek carine, izračunan na podlagi zgornjega odstavka 2, zmanjsa za delez, ki je sorazmeren porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.

[8] UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredb, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo Sveta (ES) st. 2286/2003 (UL L 343, 31.12.2003, str. 1).

5. Ne glede na določila odstavka 2, dokončna carina ne velja za uvoz, deklariran za sprostitev v prosti promet skladno z določili člena 2.

6. Razen če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavna določila glede carinskih dajatev.

Člen 2

Uvoz, ki ga podjetja, ki so ponudila obveznosti, ki jih je Komisija sprejela in imenovala v sklepu Komisije 2004/XX/ES (*), deklarirajo za sprostitev v prosti promet, je oprosčen protidampinskih carin, ki jih uvaja člen 1 pod pogojem, da ga je omenjeno podjetje neposredno proizvedlo, odpremilo in fakturiralo prvi neodvisni stranki v Skupnosti; in pod pogojem da taksen uvoz spremlja trgovska faktura, ki vsebuje vsaj podatke, ki so nasteti v Prilogi 2. Nadalje je oprostitev carine pogojena s tem, da je blago, predlozeno carini, popolnoma skladno z opisom na trgovski fakturi.

Člen 3

Zneski polozeni za začasne protidampinske carine skladno z uredbo (ES) st. 306/2004 o izvozu poli(etilen tereftalata) razvrsen pod oznako KN 3907 60 20 s poreklom iz Avstralije, Ljudske republike Kitajske in Pakistana, se dokončno pobirajo na stopnji, ki jo dokončno uvaja ta uredba. Varsčine, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinskih carin se sprostijo.

Popravek začasne protidampinske carine uvedene na uvoz poli(etilen tereftalata) razvrsčenega pod oznako KN 3907 60 20 s poreklom iz Ljudske republike Kitajske velja za naslednji podjetji, saj bi bila popravljena carina nizja od uvedene začasne carine:

>TABELPOSITION>

Začasna protidampinska carina, uvedena za ti dve podjetji, se dokončno pobira le na stopnji popravljene začasne protidampinske carine.

Člen 4

Ta uredba stopi v veljavo dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh drzavah članicah.

V Bruslju, dne

Za Svet

Predsednik

PRILOGA 1

Veljavna trgovska faktura omenjena v členu 1(3) te uredbe mora vključevati izjavo uradnika podjetja v naslednji obliki:

1. Ime in polozaj uradnika podjetja, ki je izdalo trgovsko fakturo;

2. Naslednja izjava:

'Spodaj podpisani potrjujem, da je [količina] poli(etilen tereftalata) prodanega za izvoz v Evropsko Skupnost, ki jo pokriva ta trgovska faktura, proizvedlo [ime in naslov podjetja] [TARIC dodatna koda] v [drzava]; izjavljam, da so podatki v tej trgovski fakturi popolni in resnični.'

3. Datum in podpis.

PRILOGA 2

Podatki, ki jih mora vsebovati trgovska faktura omenjena v Členu 2

Naslednji elementi morajo biti navedeni v trgovski fakturi, ki spremlja zadevni izdelek, ki je predmet obveznosti in za katerega se zahteva oprostitev protidaminske carine:

1. Naslov "TRGOVSKA FAKTURA ZA BLAGO, KI JE PREDMET OBVEZNOSTI";

2. Ime podjetja, omenjenega v členu 2, ki izdaja trgovsko fakturo;

3. Številka trgovske fakture;

4. Datum izdaje trgovske fakture;

5. Dodatna TARIC koda, pod katero bo blago na fakturi carinjeno na meji Skupnosti;

6. Natančen opis blaga vključno z:

- kodno stevilko izdelka (PCN),

- KN oznako,

- količino (v tonah) ;

7. Opis pogojev prodaje vključno z:

- ceno na tono,

- plačilnimi pogoji,

- dobavnimi pogoji,

- skupnimi popusti in znizanji;

8. Ime podjetja, ki deluje kot uvoznik in kateremu podjetje neposredno izdaja trgovsko fakturo;

9. Ime uradnika podjetja, ki je izdal trgovsko fakturo in naslednjo podpisano izjavo:

'Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, ki ga pokriva ta trgovska faktura, za neposreden izvoz v Evropsko Skupnost narejena v okviru obveznosti, ki jo je ponudilo [ime in naslov podjetja], [dodatna koda TARIC] in jo je sprejela Evropska komisija s sklepom XXX/YYY/ES. Izjavljam, da so podatki v tej trgovski fakturi popolni in resnični.'