SL ECB -PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 3.  novembra 2022  
o slovenski shemi za menjavo bankovcev grivne, ki jih imajo razseljene osebe iz Ukrajine, v eure  
(CON/2022/ 39) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je 16. septembra 2022 prejela zahtevo Državnega zbora Republike 
Slovenije za mnenje o predlogu zakona o interventnih ukrepih za celovito ureditev položaja razseljenih 
oseb iz Ukrajine in za pomoč gospodarstvu Republike Slovenije zaradi posledic ukrajinske kri ze 
(v nadaljnjem besedilu: predlog zakona).  
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov  127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
(PDEU) ter iz tretje alinee člena 2(1) Odločbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel 
Svet ECB.  
 
1. Namen predloga zakona  
1.1 Cilj predloga zakona je omiliti posledice humanitarne krize, ki je posledica vojaške invazije na 
Ukrajino in s tem povezanega množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v Slovenijo. S predlogom 
zakona se spreminja več nacionalnih zakonov v zvezi z začasno zaščito razseljenih oseb ter uvajajo 
dodatne pravice in zaščita za razseljene osebe na področju izobraževanja, nas tanitve ter zdravstvenega in 
socialnega varstva. Cilj predloga zakona je tudi omiliti posledice krize v Ukrajini za slovensko gospodarstvo, in sicer z olajšanjem dajanja ugodnih posojil lokalnim podjetjem prek pristojnega javnega sklada.  
1.2 Ob upoštevanju Pri poročila Sveta 2022/C 166/01
2 predlog zakona predvideva vzpostavitev 
nacionalne sheme, ki bi razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so upravičene do začasne zaščite (v  nadaljnjem 
besedilu: razseljene osebe iz Ukrajine), omogočila menjavo bankovcev (ukrajinske) grivne v eure. Po 
predlogu zakona mora to shemo vzpostaviti in izvajati Banka Slovenije3. Za ta namen mora Banka Slovenije 
odkupovati bankovce grivne neposredno od razseljenih oseb iz Ukrajine ali od posameznih lokalnih bank 
in podružnic bank (v nadaljnjem besedilu: banke), ki se strinjajo, da bodo odkupovale bankovce grivne od 
teh razseljenih oseb. V zadnjem primeru Banka Slovenije s temi bankami sklene sporazum, na podlagi 
katerega banke opravljajo menjalniške posle za razseljene osebe iz Ukrajine, Banka Slovenije pa se 
zaveže, da bo od bank odkupila bankovce grivne. V sporazumu se določi: (a)  da lahko banke zamenjajo 
 
1  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29.  junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede 
osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
2  Priporočilo Sveta 2022/C 166/01 z dne 19.  aprila 2022 o pretvorbi bankovcev grivne v valuto države članice gostiteljice 
v korist razseljenih oseb iz Ukrajine (UL C 166, 20.4.2022, str.  1). 
3  Glej 57.  člen predloga zakona. 
ECB -PUBLIC  
2 bankovce v višini največ 10 000 griven na razseljeno osebo, (b)  da se pri menjalniških poslih uporablja 
uradni menjalni tečaj, ki ga objavlja centralna banka Ukrajine, ali menjalni tečaj, o katerem se Banka 
Slovenije dogovori s centralno banko Ukrajine, (c)  da se menjalniški posel opravi brez provizije in drugih 
stroškov, (d)  način preverjanja identitete razseljenih oseb iz Ukrajine, da se zagotovi spoštovanje omejitve 
menjave na 10 000 griven na razseljeno osebo, ter (e)  da se menjave griven v eure lahko opravljajo v 
obdobju treh mesecev od dneva sklenitve tega sporazuma. Vlada Republike Slovenije lahko to obdobje podaljša še za tri mesece.  
1.3 Po predlogu zakona mora Banka Slovenije skleniti sporazum s centralno banko Ukrajine ali drugo 
centralno banko, na podlagi katerega centralna banka Ukrajine ali ta druga centralna banka od Banke Slovenije odkupi bankovce grivne, pridobljene pri izvajanju nacionalne sheme za njihovo menjavo v eure
4. 
 
2. Splošne pripombe  
2.1 Vzpostavitev in izvajanje nacionalne sheme, s katero se razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so 
upravičene do začasne zaščite ali ustrezne zaščite po nacionalnem pravu, olajšuje menjava bankovcev 
grivne v eure, kakršna je shema iz predloga zakona, ni naloga, ki bi jo imel Evropski sistem centralnih bank. 
Z določbami predloga zakona v zvezi z nacionalno shemo, ki razseljenim osebam iz Ukrajine v Sloveniji 
omogoča menjavo bankovcev grivne v eure, se izvaja zaščitni ukrep iz Priporočila Sveta 2022/C 166/01, ki 
je bilo sprejeto na podlagi člena 78(2)(c) PD EU in pristojnosti Unije na področju azila, da bi se vojnim 
beguncem ponudila ustrezna zaščita.  
2.2 Kadar se zakonodajalec države članice odloči, da izvajanje zaščitnega ukrepa iz Priporočila Sveta 
2022/C 166/01 dodeli svoji nacionalni centralni banki (NCB), s e ta funkcija v skladu s členom  14.4 Statuta 
Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke izvaja na lastno odgovornost in na lasten 
račun te NCB. Vendar morajo države članice pri opredeljevanju odgovornosti NCB v zvezi z izvajanjem 
takega ukrepa spoštovati obveznosti, ki zanje izhajajo iz prava Unije, zlasti iz člena 123(1) PDEU5. 
 
3. Prepoved denarnega financiranja  
3.1 Člen 123(1) PDEU nacionalnim centralnim bankam prepoveduje, da bi javnim organom in drugim 
osebam javnega prava v državah članicah odobravale prekoračitve pozitivnega stanja na računu ali druge 
oblike kreditov. Člen 1(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št.  3603/936 opredeljuje pojem „druge vrste kreditov“ za 
namene člena 123 PDEU med drugim kot „vsa financiranja obveznosti javn ega sektorja nasproti tretjim 
osebam“. Da bi bil predlog zakona združljiv s členom 123(1) PDEU, Banka Slovenije ne sme prevzeti 
obveznosti do tretjih oseb, ki jih ima javni sektor. To ne pomeni zgolj tega, da Banka Slovenije ne sme 
prevzeti že obstoječih o bveznosti do tretjih oseb, ki jih imajo drugi javni organi, temveč tudi to, da dejansko 
financiranje obveznosti do tretjih oseb s strani Banke Slovenije ne sme izhajati neposredno iz ukrepov ali odločitev politike, ki jih sprejmejo drugi javni organi
7. 
 
4  Glej 57. člen predloga zakona. 
5  V tej zvezi glej sodbo Sodišča z dne 13.  septembra 2022, Banka Slovenije, C -45/21, EU:C:2022:670, točka  57. 
6  Uredba Sveta (ES) št.  3603/93 z dne 13.  decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi iz [člena 123] 
in [člena 125(1) PDEU] (UL L 332, 31.12.1993, str.  1). 
7  V tej zvezi glej sodbo Sodišča z dne 13.  septembra 2022, Banka Slovenije, C -45/21, EU:C:2022:670, točke 67 do 75 
in točka  84. 
ECB -PUBLIC  
3 3.2 Po predlogu zakona mora Banka Slovenije odkupovati bankovce grivne iz svojih sredstev 
neposredno od razseljenih oseb iz Ukrajine ali od bank, ki so bankovce grivne odkupile od teh oseb. 
Finančne obveznosti zaradi odkupa bankovcev grivne so neločljivo povezane z izvajanjem zaščitnega 
ukrepa, tj.  nacionalne sheme za menjavo bankovcev grivne v eure, ki je zaupana Banki Slovenije, in ne 
izhajajo iz odločitev, ki bi jih Banka Slovenije sprejela v okviru načina opravljanja naloge, ki ji je bila 
dodeljena. To torej pomeni, da dejansko financiranje obveznosti do razseljenih oseb iz Ukrajine s strani 
Banke Slovenije izhaja neposredno iz zaščitnega ukrepa in odločitev politike, ki jih sprejme slovenski 
zakonodajalec. Predlog zakona zato ni združljiv s členom 123(1) PDEU , saj od Banke Slovenije zahteva, 
da prevzame obveznosti do tretjih oseb, ki jih ima javni sektor. Za združljivost s prepovedjo denarnega 
financiranja bi bilo treba predlog zakona spremeniti ter zagotoviti, da se bo odkup bankovcev grivne 
financiral iz pro računskih sredstev in ne iz sredstev Banke Slovenije.  
 
4. Izvajanje predloga zakona v praksi  
4.1 Poleg zgoraj navedenih pripomb ECB razume, da v sedanjih okoliščinah centralna banka Ukrajine s 
tujimi centralnimi bankami ne namerava sklepati novih sporazumov za me njavo bankovcev grivne, 
pridobljenih od vojnih beguncev, poleg sporazumov, ki jih je z nekaterimi tujimi centralnimi bankami že 
sklenila. To stališče se zdi zelo pomembno za to, kako bi se v praksi izvajal predlog zakona, ki določa, da 
mora Banka Slovenije skleniti sporazum s centralno banko Ukrajine ali drugo centralno banko, ki bi nato 
odkupila bankovce grivne, ki bi jih Banka Slovenije pridobila pri izvajanju nacionalne sheme za njihovo 
menjavo v eure. Zato bi moral slovenski zakonodajalec proučiti, kako sedanje stališče centralne banke 
Ukrajine glede sklepanja novih sporazumov s tujimi centralnimi bankami vpliva na izvajanje nacionalne 
sheme za menjavo.  
 
  
To mnenje bo objavljeno na spletišču EUR -Lex. 
 
 
V Frankfurtu na Majni, 3. novembra 2022  
 
[podpis]  
 
Predsednica ECB  
Christine LAGARDE