SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 8.3.2011 
SEC(2011) 280 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
 
Spremni dokument k  
  
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
  
Evropski na črt za energetsko u činkovitost 2011  
 
  
SEC(2011) 277 kon č. 
SEC(2011) 275 kon č. 
SEC(2011) 276 kon č. 
SEC(2011) 278 kon č. 
SEC(2011) 279 kon č. 
COM(2011) 109 kon č. 
SL 2   SL Evropa lahko do leta 2020 z izvajanjem ukrepov1 za stroškovno u činkovite prihranke energije 
enostavno zmanjša porabo primarne energije za 20 %. Tako bi postalo gospodarstvo EU bolj 
konkuren čno, ustvarjeni pa bi bili tudi nova de lovna mesta in nove poslovne priložnosti. 
Državljani EU bi pla čevali nižje ra čune za energijo, kar bi zm anjšalo število energetsko 
revnih gospodinjstev. Energetska u činkovitost pomeni tudi boljšo rabo energetskih virov in 
manjšo odvisnost od uvoza. Manjša poraba ener gije prispeva tudi k manjšim emisijam CO 2 in 
drugim škodljivim emisijam, manjšemu vplivu na ekosistem ter boljši kakovosti življenja ljudi. Energetska u činkovitost in prihrank i energije koristijo celotnemu gospodarstvu EU, 
državam članicam, podjetjem in posameznikom. 
1. V
 ČEM JE TEŽAVA ? 
Na spomladanskem zasedanju Sveta leta 2007 so  predsedniki držav in vlad EU poudarili 
„potrebo po pove čanju energetske u činkovitosti v EU, da se doseže cilj 20 % prihranka 
porabe energije EU v primerjavi  s predvidevan ji za leto 2020“2.  
Vendar EU ni na dobri poti , da bi v celoti uresni čila te stroškovno u činkovite prihranke 
energije. Scenarij za energetsko u činkovitost PRIMES 2009 kaže, da se bo trend čedalje 
večjega povpraševanja po en ergiji obrnil, ve ndar bo leta 2020 zmanjšev anje porabe energije 
glede na prejšnje napovedi še vedno zajemalo le približno 9 %. Če torej EU ne bo podvojila 
svojih prizadevanj  v zvezi z energetsko u činkovitostjo, ne bo dosegla  cilja 20-odstotnega 
zmanjšanja in ne bo uresni čila vseh s tem povezanih koristi za gospodarstvo, družbo in okolje.  
Vzroki za nezadosten napredek so pomanjkljivos ti trga (kot so nezadostni cenovni signali, 
deljene pobude, nesorazmerne informacije, manjkajo či ali nepopolni trgi ter visoki za četni 
stroški) in regulativne po manjkljivosti (kot so po manjkanje celovitih politi čnih okvirov, slabo 
izvajanje in nizka raven prizadevanj). Povratni u činek je še eden od izzivov, ki jih je težko 
obvladovati na ravni EU, sa j je povezan z vedenjem in svobodno izbiro posameznikov. 
2. OBSTOJE ČE POLITIKE SO NEZADOSTNE  
Za reševanje zgornjih omejitev in izkoriš čanje prednosti energetske u činkovitosti je bilo 
sprejetih ve č politik na ravni EU in na nacionalni ravni .  
Akcijski na črt za energetsko u činkovitost (EEAP) iz leta 2006 je vzpostavil celovit politi čni 
okvir na ravni EU , ki vklju čuje 85 ukrepov ter je prispeval k sprejetju ve č kot 20 pravnih 
ukrepov in razli čnih nezavezujo čih pobud. Ocena EEAP je pokazala, da je bila ve čina 
ukrepov že izvedena ali je v pos topku izvajanja. EEAP je izpoln il svojo nalogo in je znatno 
prispeval k sprejetju ambiciozni h politik na ravni EU ter na nacionalni in lokalni ravni. 
Vendar EEAP ni bil zasnovan z namenom, da bi  dosegel skupni možni prihranek energije, 
zato ga je treba posodobiti. 
Tudi  države članice so sprejele ve č politik, vendar te ne bodo zadoš čale za zapolnitev vrzeli. 
Prvi nacionalni akcijski na črti za energetsko u činkovitost (NEEAP), ki jih je bilo treba 
                                                 
1 Na primer Fraunhofer ISI et al.  2009: „Study on Energy Savings Potentials in EU Member States, 
Candidate Countries and EEA Countrie s“; „Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential – 
Impact Assessment“, SEC(2006) 1174; Lechtenböhmer in Thomas, inštitut Wuppertal 2005: „The mid-
term potential for demand-side en ergy efficiency in the EU“. 
2 7224/1/07 REV 1. 
SL 3   SL predložiti v skladu z direktivo o en ergetskih storitvah, so zagotovili u činkovitost številnih 
politik, ki so jih  oblikovale države članice, da bi uresni čile energetsko u činkovitost in 
možnosti za prihranek3. Ocena NEEAP, ki jo je izvedla Komisija, je pokazala napredek 
posameznih držav članic. Na podlagi te ocene je bilo ugotovljeno, da čeprav veliko NEEAP 
že vsebuje celovite in usklajene strategije za uresni čevanje vmesnih in splošnih ciljev, 
nekateri na črti vsebujejo razpršene pojme in razdrobljene ukrepe za energetsko u činkovitost.  
3. EU IMA POMEMBNO VLOGO  
Pravica EU, da sprejme ukrepe v zvezi z energetsko u činkovitostjo in pr ihranki, je dolo čena v 
členu 194(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Čeprav imajo najve čjo odgovornost države 
članice, je bila pravica EU do ukrepanja uv edena zaradi pomembnosti energetske 
učinkovitosti in prihrankov energije pri uresni čitvi ciljev EU  v zvezi s podnebnimi 
spremembami, varnostjo oskrbe z energijo, konkuren čnostjo in varstvom okolja . Za 
dosego teh ciljev so potr ebni usklajeni ukrepi te r skladna politika na podro čju energetske 
učinkovitosti in prihrankov energi je. Zato EU posreduje pri: 
– določitvi najmanjših zahtev na podro čjih, na katerih obstaja nevarnost izkrivljanja 
notranjega trga, če bi države članice sprejele posamezne ukrepe;  
– vzpostavitvi skupnega okvira, ki zagotav lja podlago za skladne in dopolnjujo če se 
mehanizme, medtem ko so države članice odgovorne, da na pregleden in primerljiv na čin 
določijo konkretne ravni, ki jih  je treba upoštevati;  
– oblikovanju platforme za izmenjavo najboljših praks in krepitev zmogljivosti;  
– uporabi instrumentov EU za spodbujanje energetske u činkovitosti, npr. s financiranjem, in 
njihovem vklju čevanju v druga podro čja politike;  
– mednarodnemu spodbujanju EU kot pionirke na tem podro čju – kar koristi tudi podjetjem 
v EU.  
4. GLAVNI CILJI POLITIKE  
Splošni cilj politike EU, ki so ga dolo čili vodilni v EU, je pove čati energetsko u činkovitost v 
EU, da bi dosegli cilj 20-odstotnega prihranka  porabe energije EU v primerjavi z napovedmi 
za leto 2020, kot je ocenila Komisija v zeleni knjigi4 o energetski u činkovitosti. Ta cilj je v 
skladu s splošno ener getsko politiko EU. Ve čja energetska u činkovitost je bistveni element 
nove evropske energetske strategije za leto 20205. 
Energetska u činkovitost na splošno prispeva k širš im pobudam za dosego ciljev politike na 
področju podnebnih sprememb in za spodbujanje  oživitve gospodarstva ter pametno, 
                                                 
3 Prvotni rok za predložitev NEEAP je bil v sredini leta 2007, vendar je bila ve čina predložena pozneje, v 
sredini leta 2008. 
4 COM(2005) 265: prihranki primarne energije naj bi leta 2020 znašali 370 Mtoe glede na izhodiš čni 
scenarij, ki predvideva raven porabe primarne energije. Izhodiš čni scenarij je bil leta 2007 posodobljen, 
tako da vklju čuje dve novi državi članici.  
5 COM(2010) 639 kon č. 
SL 4   SL trajnostno in vklju čujočo rast, kot je navedeno v strategiji Evropa 2020:  Strategija za 
pametno, trajnostno in vklju čujočo rast6.  
5. ANALITIČNI PRISTOP  
Cilja te ocene u činka sta bili analiza dosežkov in izzivov  obstoječih politik in gibanj na 
področju porabe energije ter ocena, ali obstajajo možnosti za dodatne ukrepe na ravni EU .  
Analiza je bila sorazmerna s predvideno ravnjo podrobnosti dokumenta politike. Ker bodo 
konkretni ukrepi oblikovani v prihodnosti in  bodo po potrebi dopolnjeni z ocenami u činka, je 
bila ta ocena izvedena predvsem v koli činskem pogledu. Vseeno so bili, kjer je bilo mogo če, 
predstavljeni kva ntitativni primeri podobnih politik ali splošni izra čuni možnih u činkov.  
V analizi je bil najprej obravnavan najboljši na čin za dosego energetske u činkovitosti na ravni 
EU, nato pa vrste politi čnih instrumentov EU, ki so  potrebni za podporo državam članicam pri 
uresničevanju možnosti za prihranek.  
Analizirane so bili tri glavne  nadomestne politike: (i) dolo čitev ciljev, pri čemer so države 
članice odgovorne za to, da  oblikujejo potrebno kombinacijo politik; (ii) c ilji se ne dolo čijo, 
oblikujejo pa se natan čni politični instrumenti EU, pri čemer so države članice pozvane, da jih 
izvedejo in/ali dopolnijo ; (iii) celovit politi čni okvir na ravni držav članic (vklju čno s cilji), pri 
čemer EU oblikuje politi čne instrumente v podporo državam članicam. 
Nato so bili za vsak sektor (tj. stanovanjski in  storitveni, prometni, i ndustrijski in energetski 
sektor) analizirani razli čni politični instrumenti (tj. prost ovoljni, ureditveni in finan čni 
instrumenti ter instrumenti za pove čanje ozaveš čenosti in usposabljanje), da bi ugotovili, ali je 
njihovo izvajanje na ravni EU potrebno za uresni čevanje posebnih ciljev politike v 
posameznih sektorjih. Izbira najboljših mož nosti je temeljila na doseženem napredku 
obstoječih politik in na oceni drugih ov ir, dodane vrednosti EU, možnega u činka, 
učinkovitosti, uspešnosti in usklajenosti.  
6. SKLEPNE UGOTOVITVE : NOVI PREDNOSTNI POLITI ČNI OKVIR  
Splošni prednostni politi čni pristop 
Na ravni držav članic je treba oblikovati sk ladno kombinacijo politik z jasnimi, enostavnimi 
in merljivimi cilji. Dobro usklajeni ukrepi na ravni EU bi lahko državam članicam zagotovili 
potreben okvir, na podlagi katere ga bi lahko nadalje razvijale s voja prizadevanja. Komisija bi 
lahko predlagala posamezne ukrep e za vsak sektor, ki bi vzpos tavili skupni okvir ter poleg 
tega podpirali države članice pri razvijanju lastnih orodij.  
Ta pristop bi prispeval k uresni čevanju stroškovno u činkovitih možnosti ter k odpravi glavnih 
ovir, kot so politi čna razdrobljenost, pomanjkanje politi čnih zavez in predvidljivost politik. 
Omogočil bi tudi preu čitev možnih sinergij med razli čnimi politikami.  
Poleg tega bi lahko Komisija preu čila najboljši pristop k dolo čitvi ciljev in medsebojno 
povezanost teh ciljev z drugimi politi čnimi instrumenti (zlasti s podnebnimi cilji). Predlagala 
bi lahko, da bi NEEAP postali klju čni dokumenti. Okrepljen in r azširjen nacionalni akcijski 
načrt za energetsko u činkovitost, ki bi zajemal vse se ktorje ponudbe in povpraševanja, bi 
                                                 
6 COM(2010) 2020 kon č. 
SL 5   SL lahko pove čal politično vidnost energetske u činkovitosti in usmerjal proces. Za pove čanje 
udeležbe lokalnih organov je priporo čljivo, da Komisija še napr ej razvija uspešen model 
združenja županov ter uresni čuje njegove možnosti. 
Prednostni na črt za prihodnost stanovanjskega in storitvenega sektorja 
Na podlagi analize je bilo ugotovljeno, da za ob vladovanje izziva nezadostno visoke stopnje 
prenavljanja zgradb ni potrebna dodatna krepitev obstoje čega politi čnega okvira za zgradbe 
(možnost A3a), saj je nedavno spremenjen zakonoda jni okvir (zlasti dire ktiva o energetski 
učinkovitosti stavb) že dovolj ambiciozen, zato  je treba pozornost usmeriti v njegovo 
izvajanje. To ne velja za zahteve glede izdelkov. Za pove čanje sprejema energetsko 
učinkovitih izdelkov bi se lahko dodatno razširilo podro čje uporabe okoljsko primerne 
zasnove in energijskega ozna čevanja, da bi zajemalo ve č skupin izdelkov, zl asti v storitvenem 
sektorju, ter tudi nekatere gradbene mate riale (npr. okna) (možnost A3b). To bi dodatno 
spodbudilo vzpostavitev trgov za energetsko u činkovite izdelke in materiale. 
Finančni ukrepi bi lahko bistveno prispevali k obvladovanju velikih omejitev pri dodeljevanju 
likvidnih sredstev za visoke za četne stroške ter v dolo čeni meri tudi težav med najemodajalci 
in najemniki. Omejena finan čna sredstva na ravni EU bi bila lahko usmerjena zlasti v 
zagotavljanje tehni čne pomo či državam članicam in lokalnim organom ter tudi v 
zagotavljanje pomo či pri delitvi tveganj in jamstev za projekte (možnost A4a). Zaradi 
gospodarske krize ni mogo če pričakovati, da bodo obsežna dodatna javna sredstva namenjena 
energetski u činkovitosti, zato je bistveno, da  so ti instrumenti namenjeni ve čji uporabi 
sredstev tretjih oseb. Ukrepa, ki bi lahko dodatno spodbudila sodelovanje zasebnih 
vlagateljev, sta obveznost prihrankov en ergije za ponudnike storitev na podro čju energije 
(možnost D3d) in podpora za razvoj podjetij za en ergetske storitve (možnost D5). Poleg tega 
bi bila koristna tudi uvedba nekaterih pogojev v zvezi z energetsko u činkovitostjo za 
pridobitev javne finan čne pomoči (možnost A4b). 
Stalno pomanjkanje usposobljenih gradbenih delavcev zaradi nerazvitosti trgov je ena od 
glavnih netehnoloških in nefinan čnih ovir za prenavljanje zgradb, da bi se zagotovila njihova 
optimalna energetska u činkovitost, ali za vgradnjo energetsko u činkovitih naprav v zgradbe. 
To težavo bi lahko rešili na ravni EU, tako da bi državam članicam nudili podporo z 
instrumenti (npr. z oblikovanj em nacionalnih programov za pridobivanje kvalifikacij, u čnih 
načrtov za izobraževanje in usposabljanje, si stemov akreditacije in  potrjevanja) ter z 
ustvarjanjem platform za izmenjavo najboljših praks. 
Poleg tega bi bilo koristno, če bi se za čeli izvajati ukrepi za pove čanje ozaveš čenosti (A5) in 
večjo prostovoljno udeležbo zasebnih subjektov (možnost A2), pod pogojem, da bi bila na 
voljo zadostna sredstva, saj ima EU v zvezi s tem omejeno vlogo, zato bi  bile za take ukrepe 
odgovorne predvsem države članice ali lokalni organi.  
Prednostni na črt za prihodnost prometnega sektorja 
Napovedana rast porabe energije  v prometnem sektorju do leta  2020 je višja kot v katerem 
koli drugem sektorju. Za uresni čitev preostalih možnosti je  treba podpirati preusmeritev 
prometnega sektorja k u činkovitejšim vozilom, na činom in uporabam. Ker pa bo prihodnja 
bela knjiga o prometu dodatno spodbud ila zmanjševanje emisij ogljika in u činkovitost virov v 
sektorju, v oceni u činka niso bile analizirane nobene možnosti.  
Prednostni na črt za prihodnost industrijskega sektorja 
Čeprav se je energetska u činkovitost v industriji najbolj pove čala, možnosti za izboljšanje še 
niso povsem iz črpane. Politike EU so že delno obravnava le nekatere možne vplive sektorja na 
SL 6   SL okolje. Zato je treba v industrijskem sektorju podpirati uporabo teh neizkoriš čenih možnosti 
ob upoštevanju obstoje čih političnih instrumentov (npr. sistem a trgovanja z emisijami (ETS) 
in nove direktive o industrijsk ih emisijah). Sektor se sre čuje predvsem z ovirami, kot so 
pomanjkanje mo čnih cenovnih signalov, slaba ozaveš čenost in usposobljenost (zlasti za MSP) 
ter tudi pomanjkanje dolgoro čnega načrtovanja politike, kar pove čuje zaznavanje tveganj in 
odvrača podjetja od uresni čevanja naložb. 
Na podlagi analize možnih pristopov je  bilo ugotovljeno, da bi bilo mogo če oblikovati 
dodatne pravne instrumente, ki bi bili v skla du z zgoraj navedenim ciljem in obstoje čo 
politiko (možnost C3). Zato bi lahko predlagali ve č izvedbenih ukrepov v skladu z direktivo o 
okoljsko primerni zasnovi, ki bi zajemali izdelke, ki se obi čajno uporabljajo v industrijskih 
procesih (npr. velike črpalke ali pe či). Preučila bi se lahko uvedba po meri oblikovane opreme 
in sistemov, za katere bi veljale sp lošne zahteve v zvezi z energetsko u činkovitostjo, urejene v 
obliki standardov. Poleg tega bi se lahko za ve čje porabnike energije uvedle nekatere zahteve 
glede upravljanja z energijo ( npr. energetski pregledi). Za  MSP bi se lahko zagotovila 
informacijska orodja in pomo č pri upravljanju porabe energije (možnost C5).  
Obveznosti glede prihrankov energije bi la hko spodbudile izvajanje pomembnih projektov v 
industrijskem sektorju, če bi veljale za energetska podjetja (možnost D3d) in če bi bile 
namenjene spodbujanju podjetij za ener getske storitve (možnost D5).  
Tudi ukrepi za pove čanje ozaveš čenosti (možnost C4) in ve čjo prostovoljno udeležbo 
zasebnih subjektov (možnost C2) bi bili lahko koristni in bi se lahko izvajali, če bi bila na 
voljo zadostna sredstva. Vendar ima EU v zvez i s tem omejeno vlogo, zato bi bile za take 
ukrepe odgovorne predvsem države članice ali lokalni organi.  
Prednostni na črt za prihodnost energetskega sektorja 
Povprečna učinkovitost proizvodne zmogljivosti je tr enutno znatno manjša od najboljših 
razpoložljivih tehnologij. Glavni razlog za to je pomanjkanje dovolj mo čnih cenovnih 
signalov v zvezi z naložbenimi odlo čitvami glede izgradnje novih zmogljivosti in ukinjanja 
starih. ETS bo v tretji fazi nekoliko vplival na to težavo za enote, ki jih zajema. Zato ne bi 
bilo ustrezno, da bi se predla gali dodatni regulativni instru menti brez poznavanja njihovih 
konkretnih u činkov (možnost D3a). Vendar bi se lahko zaradi vedno ve čjega števila manjših 
obratov za proizvodnjo elektri čne energije preu čila potreba po dodatnih regulativnih 
instrumentih, ki bi zagotovili visoko u činkovitost teh obratov.  
Prav tako se ne izkoriš čajo vse možnosti za uporabo preostal e toplote ali iz rabo energije. 
Analiza je pokazala, da bi se lahko oblikova li dodatni ureditveni ukrepi za spodbujanje 
soproizvodnje ter daljinskih ogrevalnih in hladilnih enot na podl agi dodatne analize in 
morebitnega pregleda glavnega politi čnega okvira na tem podro čju (tj. direktive o 
soproizvodnji) (možnost D3b). 
Državni regulativni organi bi  lahko imeli pomembno vlogo pr i usmerjanju izboljševanja 
energetske u činkovitosti elektroenergetskega omrežja te r spodbujanju intelig entnih omrežij in 
merilnih sistemov, ki omogo čajo načrtovanje najve čjih obremenitev ter optimizacijo 
povpraševanja po energiji in oskrbe  z njo. To bi lahko zagotovili, če bi imeli ti organi ve č 
pristojnosti (možnost D3c).  
Energetska podjetja razpolagaj o s pomembnimi informacijami  o porabi energije njihovih 
odjemalcev, vendar nimajo spodbud, da bi jih upor abljala za zmanjševanje porabe energije 
odjemalcev, saj bi tako imela nižje prihodke. To oviro bi bilo mogo če premagati z uvedbo 
obveznosti glede prihrankov energije, pri čemer bi se z manjšim kratkoro čnim povišanjem 
računa za energijo uresni čili najbolj stroškovno u činkoviti dolgoro čni ukrepi (možnost D3d). 
Zato je treba natan čneje preu čiti najboljše na čine za uresni čitev tega na čr t a .  D a  b i  s e  
SL 7   SL preprečilo negativno vzajemno delovanje z ETS, se z notraj ETS ne bi smelo izvajati trgovanje 
s potrdili, ki dokazujejo zmanjšanje porabe energije. 
Upravljavci energetskih podjetij se dobro zavedajo možnosti za prihranke energije v njihovih 
podjetjih. Vendar je posebni podsektor, ki bi potreboval dodatno podporo v smislu informacij, 
smernic in izmenjave najboljših praks, pods ektor podjetij za energe tske storitve (možnost 
D5). Tudi prostovoljni dogovori bi  lahko prispevali k prihrankom energije, zato bi se lahko 
preučila možnost njihovega sprejemanja (možnost D2). 
Bodo ukrepi zadostovali za uresni čevanje cilja 20-odstotnega zmanjšanja? 
Prednostne možnosti predvidevajo širok spekter podpornih instrumentov, ki bi pove čali 
izkoriščanje možnosti za prihranek energije in s tem povezanih koristi ter spodbudili razvoj 
trgov za energetsko u činkovitost. Koli činska opredelitev ni bila mogo ča za vse možnosti, iz 
tistih možnosti, ki jih je bilo mogo če količinsko opredeliti, pa je mogo če zaključiti, da se bo 
obstoječa vrzel v zvezi s prihranki energije na jverjetneje zapolnila. Vendar bodo konkretni 
rezultati odvisni od ravni am bicioznosti regulativnih in ne regulativnih pobud ter hitrosti 
njihovega izvajanja. Zato bi srednjero čna ocena in morebitna posodobitev na črta bistveno 
prispevali k nadaljnjim prizadevanjem na podro čju energetske u činkovitosti.