OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

V odziv na nezakonito priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Ruski federaciji leta 2014 ter na nadaljnje destabilizacijske ukrepe Ruske federacije v vzhodni Ukrajini je Evropska unija že uvedla (i) gospodarske sankcije zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini, povezane z nepopolnim izvajanjem sporazumov iz Minska; (ii) sankcije v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine; (iii) sankcije v odziv na nezakonito priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Ruski federaciji.

Odločitev Ruske federacije, da prizna območji pokrajin Doneck in Lugansk v Ukrajini, ki nista pod vladnim nadzorom, kot neodvisni entiteti, in odločitev o napotitvi ruskih vojakov v Ukrajino, tj. vojaški agresiji brez primere proti ozemeljski nedotakljivosti, suverenosti in neodvisnosti, pomenita resno kršitev mednarodnega prava in mednarodnih sporazumov, vključno z Ustanovno listino ZN, Helsinško sklepno listino, Pariško listino in Memorandumom iz Budimpešte.

Rusija ima kot podpisnica sporazumov iz Minska jasno in neposredno odgovornost, da si prizadeva za mirno rešitev. Rusija z odločitvijo, da prizna območji pokrajin vzhodne Ukrajine, ki nista pod vladnim nadzorom, kot neodvisni entiteti, očitno krši sporazume iz Minska, ki določajo popolno vrnitev teh območij pod nadzor ukrajinske vlade.

EU se je 23. februarja 2022 soglasno dogovorila o prvem svežnju sankcij, ki so Rusiji povzročile dodatne stroške, v odziv na njena dejanja. To je vključevalo posamezne sankcije, finančne omejitve in omejitve gospodarskih odnosov med EU in območjema pokrajin Doneck in Lugansk, ki nista pod vladnim nadzorom.

Evropski svet je 24. februarja 2022 najostreje obsodil neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Rusije proti Ukrajini ter skupaj s svojimi mednarodnimi partnerji izrazil popolno solidarnost z Ukrajino in njenim prebivalstvom. Rusija s svojimi nezakonitimi vojaškimi akcijami od takrat še naprej grobo krši mednarodno pravo, izvaja grozodejstva nad ukrajinskim prebivalstvom ter ogroža evropsko in svetovno varnost in stabilnost. Evropski svet je tudi zahteval, da Rusija nemudoma preneha z vojaškimi akcijami, brezpogojno umakne vse sile in vojaško opremo s celotnega ozemlja Ukrajine ter v celoti spoštuje ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja.

Unija se je nato odzvala z nadaljnjimi svežnji sankcij, vključno z zamrznitvijo sredstev in prepovedjo potovanja za posameznike. Poleg tega je sprejela omejevalne ukrepe v zvezi s finančnim, energetskim, prometnim in tehnološkim sektorjem. Sprejela je tudi dodatne ukrepe, zlasti začasno prenehanje uporabe dela sporazuma o poenostavitvi izdajanja vizumov. To delno prenehanje uporabe je bilo usmerjeno v nekatere kategorije ruskih državljanov, vključno s člani uradnih ruskih delegacij, člani nacionalne vlade in parlamenta ter regionalnih vlad in parlamentov ter poslovneži.

Od začetka agresije Rusije proti Ukrajini so se razmere poslabšale, kar ima tragične humanitarne posledice za civilno prebivalstvo in infrastrukturo, Rusija pa je še dodatno nezakonito razširila svojo polno ali delno zasedbo v vzhodnih in južnih območjih Ukrajine.

Negativni razvoj ruske notranje politike, za katero je značilna vse večja politična represija vlade, da bi ohranila sedanji politični in gospodarski red, je vse bolj vplival na odnose med EU in Rusijo. V odgovor je Komisija vzporedno s tem predlogom predlagala tudi popolno prekinitev izvajanja sporazuma med EU in Rusijo o poenostavitvi izdajanja vizumov.

Ker države članice niso priznale nezakonite priključitve Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Ruski federaciji ali drugih regij v Ukrajini, ki jih je zasedla Rusija, države članice na splošno niso priznale potnih listin, ki so jih ruski organi izdali na teh ozemljih, za namene izdaje vizuma in prehoda zunanjih meja. Enako velja za potne listine, izdane na gruzijskih ozemljih Abhazije in Južne Osetije, ki ju zaseda Rusija. Ta stališča se odražajo v preglednici priznanih potnih listin, ki jih izdajo tretje države; Komisija to preglednico na podlagi uradnih obvestil držav članic pogosto posodablja.

Komisija je izdala smernice za konzulate držav članic v Ukrajini in Ruski federaciji o vložitvi vlog za izdajo schengenskega vizuma s strani prebivalcev Krima po nezakoniti priključitvi Krima Rusiji leta 2014. Leta 2016 so bile pripravljene nadaljnje smernice kot skupni pristop k vprašanju nepriznavanja nekaterih kategorij navadnih ruskih mednarodnih potnih listov, ki jih izdajo ruski upravni organi, ki jih je Rusija vzpostavila na Krimu in v Sevastopolu. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje so leta 2019 pripravile smernice za obravnavo vlog za izdajo vizuma, ki jih vložijo prebivalci ukrajinskih regij Doneck in Lugansk z navadnimi ruskimi mednarodnimi potnimi listi. Ruska federacija trenutno razširja prakso izdajanja navadnih ruskih mednarodnih potnih listov na druga območja Ukrajine, ki niso pod vladnim nadzorom, zlasti na regiji Herson in Zaporožje. Rusija je maja 2022 uvedla poenostavljen postopek ruske naturalizacije za otroke sirote iz t. i. Ljudske republike Doneck in t. i. Ljudske republike Lugansk ter iz Ukrajine. Odlok se uporablja tudi za otroke brez starševske oskrbe in za pravno nezmožne osebe, ki so prebivalci teh dveh zasedenih regij.

Namen tega predloga je zagotoviti, da države članice ne priznajo ruskih potnih listin, izdanih v zasedenih tujih regijah ali – ne glede na geografsko lokacijo – osebam s prebivališčem v teh regijah, za namene izdaje vizuma in prehoda zunanjih meja. Ukrep vzpostavlja skupni pristop k nepriznavanju takih potnih listin.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Ta pobuda je v skladu z ukrepi iz sklepov Evropskega sveta z dne 24. februarja 2022 ter nadalje razvija Smernice za konzulate držav članic in pridruženih schengenskih držav v Ruski federaciji in Ukrajini o tem, kako obravnavati vloge za izdajo vizuma, ki jih vložijo prebivalci ukrajinskih regij Doneck in Lugansk, ki imajo navadne ruske mednarodne potne liste, izdane po 24. aprilu 2019. Ta predlog dopolnjuje delno prenehanje uporabe sporazuma med EU in Rusijo o poenostavitvi izdajanja vizumov ter predlog Komisije za popolno prekinitev izvajanja sporazuma, ki je predstavljen vzporedno. Ta sklep ne vpliva na uporabo Sklepa št. 1105/2011/EU ali obveznosti držav članic iz navedenega sklepa v zvezi s potnimi listinami, o katerih Unija ni sprejela stališča.

•Skladnost z drugimi politikami Unije