SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 3.12.2008 
SEC(2008) 2982 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
priložen 
 
Predlog  
 
UREDBI EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za pr imerjavo prstnih odtisov zaradi u činkovite 
uporabe Uredbe (ES) št. […/…][o vzpo stavitvi meril in mehanizmov za dolo čitev države 
članice, odgovorne za obravnavan je prošnje za mednarodno zaš čito, ki jo v eni od držav 
članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva]  
  
Povzetek ocene u činka 
 
 
{COM(2008) 825 kon č.} 
{SEC(2008) 2981}  
SL 2   SL 1. UVOD 
Namen dublinske uredbe (Uredba Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 1 8. februarja 2003) je 
vzpostavitev jasnega in u činkovitega mehanizma za dolo čitev odgovornosti glede prošenj za 
azil, vloženih v državah članicah EU in na obmo čju brez nadzora na notranjih mejah. 
Zasnovana je bila za odpravo pojava iskanja najboljših pogojev za pridobitev azila , saj 
preprečuje zlorabo azilnih postopkov, ka dar ista oseba predloži ve č prošenj za azil hkrati ali 
zaporedoma v ve č državah članicah. Namen uredbe je pr av tako izogibanje pojavu „ tavajočih 
beguncev “ (položaj, ko vse države članice trdijo, da niso odgovorne za prou čitev prošnje za 
azil). 
Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema 
„EURODAC“ (v nadaljnjem besedilu : uredba EURODAC) je tako za čela veljati 15. 
decembra 2000, informacijski sistem za primerja vo prstnih odtisov prosilcev za azil za vso 
Skupnost pa je za čel delovati 15. januarja 2003.  
Dublinski pravni red izvajajo vse države članice EU ter tudi Norveška in Islandija. 
Mednarodni sporazumi o pridružitvi Švice in Lihtenštajna k dublinskemu pravnemu redu so 
bili podpisani 28. februarja 2008, veljati pa bodo za čeli takoj, ko bosta državi za čeli 
uporabljati schengenski prav ni red. (V tej oceni u činka izraz „države članice“ pomeni vse 
države, ki uporabljajo dublinski pravni red.) 
Službe Komisije so opravile celovito oceno dublinskega sistema (v nadaljnjem besedilu: 
poročilo o oceni), ki zajema prva tri leta delovanja centralnega sistema EURODAC (2003–
2005). Poro čilo potrjuje pozitivne vidike delovanja dub linskega sistema, hkr ati pa izpostavlja 
pomanjkljivosti in probleme, povezane s prenosom. 
Pri pripravi ocene u činke se je poleg poro čila o oceni upoštevalo tudi ve č drugih poro čil. 
Tehnična ocena omrežja DubliNet je  bila opravljena leta 2005. Ev ropski nadzorni k za varstvo 
podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP) je prou čil uporabo uredbe EURODAC z vidika 
varstva podatkov in julija 2007 izdal poro čilo o pregledu1, aprila 2008 pa tudi poro čilo o 
dejavnostih, ki zajema obdobje 2005–20072. Države članice so zagotovile dodatne prispevke 
med srečanjem strokovnega odbora EURODAC 4. in 5. oktobra 2007 ter po njem.  
Glede osnutka kon čnega poro čila o oceni u činka so bila opravljena posvetovanja z odborom 
Komisije za oceno u činka, ki je izdal mnenje 26. septembra 2008. Priporo čila odbora za 
oceno učinka so bila ustrezno upoštevana. 
2. OPREDELITEV  PROBLEMA 
V skladu s Sporo čilom Načrt politike azila – Celostni pristop k zaš čiti v EU3 ta ocena u činka 
obravnava naslednje probleme, ki so bili dolo čeni v poro čilu o oceni.   
                                                 
1 Skupina za usklajevanje nadzora sistema EURODAC ( Eurodac Supervision Coordination Group ), 
Poročilo o prvem usklajenem pregledu, Bruselj, 17. julij 2007.  
2 Usklajen nadzor sistema EURODAC – Poro čilo o dejavnostih 2005–2007, 21. april 2008.  
3 COM(2008) 360.  
SL 3   SL 2.1. Stalni pozni prenosi prstnih odtisov 
Veljavna uredba dolo ča le zelo okvirne roke za prenos prstnih odtisov  v centralno enoto: od 
držav članic se zahteva, da „nemudoma  vzamejo prstne odtise“ in „jih nemudoma pošljejo“. V 
praksi je zaradi pomanjkanja natan čnih rokov in kakršnih koli kazni za neupoštevanje rokov, 
ki so že zdaj okvirni, zamuda pri pre nosu prstnih odtisov v nekaterih državah članicah v 
preteklosti znašala 30 dni, medtem ko je bila  leta 2007 najdaljša zamuda skoraj 12 dni. V 
nekaterih državah članicah je bilo od vzpostavitve  sistema EURODAC kljub rednim 
opominom služb Komisije v letnih poro čilih o dejavnostih in na sre čanjih strokovnega odbora 
EURODAC opaziti majhen napredek. Zamuda pr i prenosu lahko vodi do rezultatov, ki so v 
nasprotju z na čeli odgovornosti, dolo čenimi v dublinski uredbi („napa čni zadetki“ in 
„zgrešeni zadetki“ v letnih poro čilih o dejavnostih central ne enote EURODAC).  
2.2. Nezmožnost selekcioniranja prošenj za azil oseb, ki že uživajo mednarodno 
zaščito v državi članici 
V skladu z veljavno uredbo morajo države članice od centralne enot e zahtevati blokiranje 
podatkov o osebah, ki so priznane kot begunci. Če je zadetek povezan z osebo, kateri so bili 
kot prosilcu za azil vzeti prstni odtisi, vendar je pozneje država članica blokirala njene 
podatke, ker jo je priznala kot begunca, centralna  enota zabeleži ta zadetek za statisti čne 
namene, državi članici, iz katere ti podatki izvira jo, pa pošlje odgovor „brez zadetka“.  
Toda veljavna uredba dolo ča, da se pet let po za četku delovanja sistema EURODAC sprejme 
odločitev v skladu z ustreznimi dolo čbami Pogodbe o tem, ali je treba podatke v zvezi z 
osebami, ki so bile priznane in sprejete kot begunci v državi članici, shraniti in primerjati s 
podatki KAT1 ali jih je treba zbrisati takoj, ko so bile te osebe pr iznane kot begunci.  
Statistični podatki, ki jih je zbrala centralna enota EURODAC, kažejo, da je bilo od za četka 
njenega delovanja (in do 31. decembra 2007) od 1 005 323 podatkov o prosilcih za azil 
blokiranih 24 464 (2,4 %). Od 24 464 jih je 414 imelo zadetke z blokiranimi podatki, kar 
pomeni, da je 414 oseb, priznanih kot begunci, vložilo drugo prošnjo za azil v isti državi 
članici, ki jim je priznala stat us begunca, ali v drugi državi članici.4 Ta pojav je v nasprotju s 
temeljnimi na čeli dublinskega sistema, saj se lahko br ez vpogleda v zadetke zadev, ki so 
trenutno blokirane, v drugi državi članici (ali celo isti) za čne nov postopek za azil za osebo, ki 
jo je država članica že zaš čitila, kar pomeni porabo dodatnih virov. Informacije, ki jih država 
članica lahko pridobi z odblok iranjem teh zadev, so v pos topku za azil seveda lahko 
odločilne.  
2.3. Neučinkovito upravljanje izbrisa podatkov  
V skladu z veljavno uredbo se podatki iz zbir ke podatkov samodejno izbrišejo po 10 letih 
(KAT1) ali dveh letih (KAT2). Država članica, iz katere podatki izvirajo, (tj. država članica, 
ki je v osrednjo zbirko podatkov EURODAC posr edovala podatke o prosilc u za azil ali osebi, 
ki je bila prijeta zara di nezakonitega prehoda zunanje meje) mora izvesti predčasen izbris  
podatkov takoj, ko ugotovi, da je oseba,  na katero se nanašajo podatki, pridobila 
                                                 
4 Z vidika prosilca za azil ali begunca ima iskanje najboljših pogojev za pridobitev azila teoreti čno lahko 
prednost, ker pove ča število njegovih možnosti za pridobitev dolo čene ravni zaš čite. Treba je poudariti, 
da kljub temu selitev iz ene države članice v drugo za prosilca za azil pomeni finan čne stroške, 
povzroča pa tudi stisko in negotovost. Dejanski odvra čilni učinek dublinskega sistema v zvezi z 
iskanjem najboljših pogojev za pridobitev azila je v veliki meri odvisen od kakovosti in ravni 
informacij, ki jih dobijo prosilci za azil.  
SL 4   SL državljanstvo  katere koli države članice (KAT1 in KAT2), in takoj, ko ugotovi, da je oseba 
zapustila ozemlje  držav članic ali ji je bilo izdano dovoljenje za prebivanje  (KAT2). 
Dodaten problem se nanaša na dejstvo, da se države članice, iz katerih podatki izvirajo, 
pogosto ne zavedajo, da je druga država članica, iz katere podatki izvirajo, izbrisala te 
podatke , ki ustrezajo podatkom o prstnih odtisih, ki jih je neko č posredovala v sistem 
EURODAC, in bi jih zato morale tudi vse države članice, iz katerih podatki izvirajo, 
predčasno izbrisati.  To je resna kršitev na čel varstva podatkov, ki zahtevajo, da se podatki 
izbrišejo, ko nji hova hramba ni ve č potrebna, in vzbuja dvome  glede skladnosti držav članic z 
obveznostmi v zvezi z varstvom podatkov. 
2.4. Državni organi, ki imajo dostop do  sistema EURODAC, niso jasno dolo čeni, kar 
ovira vlogo spremljanja, ki jo  imata Komisija in ENVP 
Uredba EURODAC dolo ča, da države članice sporo čijo Komisiji seznam organov, ki imajo 
dostop do podatkov, zapisanih v centralni zbirki podatkov EURODAC , za namene, 
določene v uredbi EURODAC. Z vidika varstv a podatkov se lahko ustrezne veljavne dolo čbe 
štejejo za preve č okvirne, ker lahko države članice sporo čijo nejasen seznam „organov“ brez 
kakršnih koli podrobnosti o prav i naravi nacionalnih pristoj nosti organa in ustreznih 
oddelkov. Komisija lahko priglasitv e le zabeleži in upravlja seznam organov, ne more pa 
ustrezno opravljati svoje vloge spremljanja.  
ENVP in nacionalni organi za varstvo podatkov so to vprašanje zastavili ob ve č priložnostih, 
saj se upravi čeno bojijo, da ne bodo mogli pravilno oceniti, ali se vsa pravila v zvezi z 
varstvom podatkov pravilno uporabljajo v okviru  uredbe EURODAC, ker ne vedo natan čno, 
kdo ima dostop do podatkov v posamezni državi članici.  
3. CILJI  POLITIKE 
3.1. Splošni cilji 
3.1.1.  Omogočanje učinkovitejšega dolo čanja države članice, odgovorne za obravnavanje 
prošenj za azil  
3.1.2.  Boljše obravnavanje vprašanj v zvezi z varstvom podatkov   
3.2. Specifični cilji 
3.2.1.  Zagotovitev resni čno takojšnjega prenosa prstnih odtisov 
3.2.2.  Preprečitev iskanja najboljših pogojev za pridobitev azila  z izogibanjem obdelavi 
prošenj za azil, ki jih vložijo begunci 
3.2.3.  Izboljšanje obveznega izbrisa podatkov 
3.2.4.  Omogočanje, da Komisija, ENVP in nacionalni organi za varstvo podatkov 
učinkovito spremljajo upravljanje dostopa nacionalnih organov, ki so imenovani za 
izvajanje uredbe EURODAC, do podatkov v sistemu EURODAC  
3.3. Temeljne pravice 
Upoštevali so se tudi pozitivni in negativni u činki na zadevne temeljne pravice. 
SL 5   SL Ker je uredba EURODAC tehni čni instrument, ki zagotavlja u činkovito izvajanje nekaterih 
meril dublinske uredbe, so bili ocenjeni u činki na temeljne pravice v zvezi s pravico do azila 
in varstvom osebnih podatkov.  
4. NAJPRIMERNEJŠA  POLITIKA 
Glede na raven kompleksnosti predlaganih podmož nosti je ta povzetek omejen na naštevanje 
glavnih elementov, ki so del najprimernejše po litike. Najprimernejšo politiko sestavljajo tako 
zakonodajne možnosti  kot možnosti, ki se osredoto čajo na spodbujanje prakti čnega 
sodelovanja  med državami članicami. 
4.1. Problem 1: stalni pozni prenosi prstnih odtisov  
Možnost C) Zakonodaja – dolo čitev jasnejšega roka v Uredbi  
Glede na posvetovanje držav članic v okviru strokovnega o dbora EURODAC 4. in 5. oktobra 
2007 bi lahko bila možna rešitev, da se nekako ohrani prožnost časovne omejitve, vendar 
hkrati dolo či končni datum. Predlog besedila, ki bi se nanašalo na obvezo, da se podatki 
pošljejo tako hitro, kot je mož no, vendar ne pozneje kot v dolo čenem številu dni (njihovo 
natančno število je treba še dolo čiti), lahko zadosti potrebi po kon čnem roku, vendar hkrati 
zagotovi, da države članice, ki zdaj pošiljajo podatke v krajšem obdobju, kot znaša število 
dni, ki bi se ga dolo čilo kot rok, še vedno ohranijo svoje dobre rezultate.  
4.2. Problem 2: nezmožnost selekcioniranja prošenj za azil oseb, ki že uživajo 
mednarodno zaš čito v državi članici  
Možnost Bb) Shranjevanje in ozna čevanje podatkov, ki so bi li predhodno posredovani 
kot KAT1 
Na osnovi ukrepa držav članic, ki zagotavljajo mednarodno zaš čito državljanom tretjih držav, 
katerih podatki so bili shranjeni v sistemu EURODAC kot KAT1, lahko centralna enota te 
podatke ozna či na način, ki kaže, da je bila oseba priznana kot upravi čena do mednarodne 
zaščite.  
4.3. Problem 3: neu činkovito upravljanje izbrisa podatkov 
Možnost C) Avtomatske informacije,  ki jih zagotavlja centralna enota 
Ko država članica izbriše prstne odtise (skupaj z drugimi podatki, ki so bili z njimi shranjeni), 
ki imajo zadetke s prstnimi odtisi, ki so jih v sistem EURODAC posredovale druge države 
članice, iz katerih izvirajo ti podatki, bi se lahko slednjim poslalo avtomatsko sporo čilo.  
4.4. Problem 4: državni organi, ki imajo do stop do sistema EURODAC, niso jasno 
določeni, kar ovira vlogo spremljanja, ki jo imata Komisija in ENVP 
Možnost A) Zakonodaja o obveznosti, da se Komisiji priglasijo ustrezne podrobnosti o 
imenovanih organih 
Zakonodaja, ki bo Komisiji zagotovila možnost sp remljanja imenovanja organov, tako da bo 
od držav članic zahtevala, da v svojih uradnih priglasitvah zagotovijo podrobnosti o pravi 
SL 6   SL naravi nacionalnih pristojnosti organa in njegovih ustreznih oddelko v, ki se ukvarjajo z 
uporabo uredbe EURODAC. 
Kombinacija možnih politik  1C, 2Bb, 3C in 4A je bila s primerjalno analizo dolo čena kot 
najprimernejša politika.  
Najprimernejša možnost: kombinacija možnih politik 1C, 2Bb, 3C in 4A  
Merila ocenjevanja  Ocena Razlogi za oceno in vidiki možne politike, ki so potrebni, da se 
doseže učinek 
Pomembnost  
Zagotovitev resni čno takojšnjega 
prenosa prstnih odtisov   √√√ Z natančnim rokom, dolo čenim v Uredbi, države članice bolje 
spoštujejo svoje obveznosti glede pravo časnega odvzema in 
prenosa prstnih odtisov, ta ko da se lahko ustrezno dolo či 
odgovorna država članica. Ker bi bil datum jasen in objektiven, bi 
Komisija imela možnost, da spremlja morebitne množi čne zamude 
držav članic z uvedbo postopka za ugotavljanje kršitev.  
Preprečitev iskanja najboljših pogojev 
za pridobitev azila z izogibanjem 
obdelavi prošenj za azil, ki jih vložijo 
begunci  √√√ Za nacionalne organe, pristojne za azil, je klju čno vedeti, da oseba 
že uživa mednarodno zaš čito, kar jim lahko prihrani čas in vire pri 
obravnavanju teh prošenj.  
Izboljšanje obveznega izbrisa podatkov 
 √√√ Ko država članica izbriše prstne odtise (skupaj z drugimi podatki, 
ki so bili z njimi shranjeni), ki imajo zadetke s prstnimi odtisi, ki 
so jih v sistem EURODAC posredovale druge države članice, iz 
katerih izvirajo ti podatki, se bi slednjim poslalo avtomatsko 
sporočilo. Tako se pri čakuje, da bodo podatke, ki jih je treba 
izbrisati, države članice dejansko izbrisale in zato v zbirki 
podatkov ti ne bodo shranjeni dlje, kot je upravi čeno.  
Omogočanje, da Komisija, ENVP in 
nacionalni organi za varstvo podatkov učinkovito nadzirajo upravljanje 
dostopa nacionalnih organov, ki so 
imenovani za izvajanje uredbe EURODAC, do podatkov v sistemu 
EURODAC
 √√√ Opis podrobnosti o pravi naravi nacionalnih pristojnosti organa in 
njegovih ustreznih oddelkov, ki se ukvarjajo z uporabo uredbe 
EURODAC, ki ga države članice vklju čijo v svoje priglasitve, bi 
omogočil ustrezno spremljanje dejavnosti držav članic v zvezi s 
sistemom EURODAC.  
Izvedljivost prenosa  
– Po veljavni pogodbi  √√√ Težave ali tveganja v zvezi s kombinacijo prednostnih 
podmožnosti niso predvideni.  
– Po novi pogodbi  √√√ Težave ali tveganja v zvezi s kombinacijo prednostnih 
podmožnosti niso predvideni.  
Stroški izvajanja  √√√ Glej Prilogo 2.  
5.  SPREMLJANJE  IN OCENA 
Izpolnjevanje operativnih ci ljev, ki so opisani v to čki 3.3.1 (izogibanje „napa čnim zadetkom“ 
in „zgrešenim zadetkom“), to čki 3.3.2 (zagotovitev, da se proš nje za azil, ki jih vložijo 
begunci, ne obdelujejo) in to čki 3.3.3 (zagotovitev izbrisa podatkov v okoliš činah, ki jih 
predvideva sedanja uredba EUR ODAC), se bo spremljalo s pomo čjo statističnega prikaza, ki 
ga pripravi centralna  enota EURODAC. Mese čna priprava ustreznega statisti čnega prikaza za 
prvi dve to čki je zdaj že ustaljena praksa. Za to čko 3.3.3 je najprimernejša rešitev ukrep 
centralne enote, zato spremljanje avtomatske ga zagotavljanja informac ij prav tako ne bo 
težavno. 
SL 7   SL Izpolnjevanje operativnega cilja iz to čke 3.3.4 (omogo čanje Komisiji in ENVP, da sta 
natančno seznanjena, kdo dostopa do podatkov v vsaki državi članici) bo Komisija redno 
spremljala. 
Poleg tega se za spremljanje dejanskega izvajanja spremenjene uredbe v državah članicah 
predlaga redna ocena v okviru skupne o cene dublinskega sistema. Da bi se pove čali učinki 
kombinacije najboljših podmožnosti, je predvi dena organizacija na daljnjih rednih strokovnih 
srečanj EURODAC.