EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2020 SWD(2020) 306 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2020





Poglavje o stanju pravne države na Irskem Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU SOCIALNO-EKONOMSKEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2020



Stanje pravne države v Evropski uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Povzetek Leta 2019 je bilo izvedenih več reform pravosodnega sistema, nekatere pa so v pripravi. Med njimi je bila zlasti pomembna ustanovitev neodvisnega sodnega sveta konec leta 2019. Čeprav je mnenje o neodvisnosti sodstva že dobro, bo svet dodatno prispeval k spodbujanju neodvisnosti sodstva od izvršilne in zakonodajne veje oblasti. Odbor sodnega sveta za ravnanje sodnega osebja bo pristojen za disciplinske postopke, končna odločitev o razrešitvi sodnikov pa ostaja posebna pravica parlamenta (Oireachtas). Cilj načrtovane reforme je sprememba sistema imenovanja in napredovanja sodnikov. Pomembno je, da se z reformo zaščiti neodvisnost sodstva, pri čemer je treba upoštevati priporočila Sveta Evrope. Delovna skupina bo proučila število in vrsto sodnikov, ki so potrebni, da se zagotovi učinkovito izvajanje sodne oblasti v naslednjih petih letih. Trenutni pregled civilnega pravosodja bi lahko bil priložnost za izboljšanje dostopa do sodnega varstva, zlasti s sistemom brezplačne pravne pomoči. Digitalizacija in viri pravosodnega sistema, vključno s številom sodnikov, ostajajo izziv. Irska je izvedla več reform za okrepitev boja proti korupciji, zlasti z zakonom o kazenskem pravosodju (kazniva dejanja korupcije) iz leta 2018. Zakon o kazenskem pravosodju vključuje več kaznivih dejanj, povezanih s korupcijo. Vendar pa vsebuje tudi določbo o dvojni kaznivosti, zaradi katere bi lahko bil obseg pregona čezmejnega podkupovanja omejen. Irska ima vzpostavljen pravni in institucionalni okvir za prijavljanje premoženja in izjavo o interesih, ki je trenutno v postopku pregleda, poleg tega pa tudi pravila ravnanja in zahteve glede izdajanja potrdil o plačanih davčnih obveznostih. Predlog zakona o standardih v javnem sektorju iz leta 2015 je zapadel januarja 2020, ko je bil Dáíl (spodnji dom parlamenta) razpuščen. Program nove vlade vsebuje zavezo k reformam in konsolidaciji zakonodaje o etiki v javni upravi. Irska zakonodaja o obrekovanju vzbuja pomisleke glede zmožnosti tiska za razkrivanje korupcije. Trenutno poteka celovit pregled irskega protikorupcijskega okvira, hkrati pa se zaključuje pregled zakonodaje o obrekovanju. Ustavna jamstva in trdne regulativne strukture za pluralnost medijev so vpete v politično kulturo, za katero sta značilna neposeganje v uredniško vsebino medijskih hiš in preprečevanje nasprotja interesov v zvezi z lastništvom medijev. Regulativni organ za medije je sprejel ukrepe za vsakoletno posodabljanje in objavo informacij o lastništvu medijev. Svoboda izražanja in pravica dostopa do uradnih informacij sta uveljavljeni načeli. Pogosto sodno preganjanje obrekovanja in visoki s tem povezani stroški vzbujajo zaskrbljenost. Za obravnavo pritožb v zvezi s tiskanimi mediji na podlagi kodeksa ravnanja skrbi neodvisna zasebna shema, sestavljena iz tiskovnega sveta in varuha za tiskane medije, ki so jo oblikovali in jo financirajo tiskani mediji sami. Kar zadeva sistem zavor in ravnovesij, so posvetovanje vlade in parlamenta o osnutkih zakonodaje ter predhodne ocene učinka ustaljena praksa. Prav tako so predlogi zakonov, ki jih vložijo poslanci, po zaključku določene faze zakonodajnega postopka podvrženi ustreznemu pregledu. Neodvisna irska komisija za človekove pravice in enakost ima vse potrebno za opravljanje svojih nalog. Čeprav prostor za organizacije civilne družbe na Irskem na splošno velja za odprtega, so organizacije civilne družbe izrazile zaskrbljenost zaradi omejitev, ki jih za delovanje civilne družbe prinaša trenutna razlaga zakona o volitvah, v skladu s katerim so možnosti financiranja organizacij civilne družbe omejene.

I.Pravosodni sistem Irski pravosodni sistem sodi med anglosaške pravne sisteme ter se deli na civilno in kazensko vejo. Sodni sistem sestavljajo najvišje prizivno sodišče (vrhovno sodišče), pritožbeno sodišče in prvostopenjska sodišča, ki vključujejo višje sodišče s splošno pristojnostjo v vseh kazenskih in civilnih zadevah ter sodišča z omejeno pristojnostjo: okrožna in okrajna sodišča, ki delujejo na regionalni ravni. Dve posebni kazenski sodišči obravnavata kazenske zadeve v zvezi s paravojaškim, subverzivnim in organiziranim kriminalom. Poleg tega več specializiranih sodišč deluje na različnih področjih, vključno z delovnimi spori . Od decembra 2019 so vsi nosilci sodniške funkcije tudi člani novoustanovljenega sodnega sveta. Sodnike po nasvetu vlade imenuje irski predsednik. Naloga svetovalnega odbora za imenovanje sodnikov je izbira primernih kandidatov za imenovanje. Tožilstvo ni del sodne veje oblasti. Generalni državni tožilec neodvisno preganja kazniva dejanja na sodiščih. Sodne postopke na podlagi obtožnice vodijo odvetniki (barristers), ki jih generalni državni tožilec imenuje za vsak primer posebej in sodni pregon izvajajo v skladu z njegovimi navodili. Državni pravobranilec vladi svetuje o pravnih zadevah. Pravni poklic vključuje dve vrsti pravnikov: pravne svetovalce (solicitors), ki jih zastopa pravniško združenje, ter odvetnike (barristers), ki jih zastopa odvetniška zbornica Irske. Regulativni organ za pravne storitve, ki je neodvisen organ, ustanovljen leta 2016, je irski državni regulativni organ za obe veji pravnega poklica. Neodvisnost Konec leta 2019 je bil ustanovljen neodvisen sodni svet, pristojen za zaščito neodvisnosti sodne veje oblasti. Prvi irski stalni sodni svet je bil ustanovljen po dolgotrajnem procesu reform. V skladu z zakonom o sodnem svetu so njegove glavne naloge obravnavanje pritožb v zvezi s kršitvami sodnikov, zagotavljanje stalnega izobraževanja in usposabljanja sodnikov ter priprava smernic za nekatera področja, kot so odškodnine za osebne poškodbe. Svet je zato ustanovil več odborov, med njimi tudi odbor za ravnanje sodnikov, odbor za pravosodne študije, odbor za osebne poškodbe in odbor za smernice o izrekanju kazni. Člani sveta so vsi, ki opravljajo sodniško funkcijo (približno 160 sodnikov), v njegovem odboru pa je 11 sodnikov: pet sodnikov po uradni dolžnosti (predsednik vrhovnega sodišča in štirje predsedniki sodišč), pet sodnikov, ki so izvoljeni iz sodniških vrst, ter en sodnik, ki ga izberejo drugi člani odbora. Ustanovitev sodnega sveta bi lahko v skladu s priporočili Skupine držav proti korupciji (GRECO) prispevala k zagotavljanju neodvisnosti in kakovosti pravosodnega sistema. Mnenje o neodvisnosti sodišč in sodnikov v širši javnosti in med podjetji je dobro. 74 % prebivalstva in 76 % podjetij neodvisnost sodišč in sodnikov ocenjuje kot dokaj ali zelo dobro . Zadnja leta mnenje o neodvisnosti sodstva ostaja nespremenljivo dobro. Cilj načrtovane reforme je reorganizacija sistema za imenovanje in napredovanje sodnikov. Razprave o tej reformi tečejo že več let. Leta 2017 je vlada parlamentu predložila predlog zakona, ki je zapadel s koncem prejšnjega parlamentarnega obdobja. V sedanjem sistemu za imenovanje novih sodnikov svetovalni odbor za imenovanje sodnikov ministru za pravosodje in enakost priporoči najmanj sedem kandidatov za vsako prosto delovno mesto. Kandidati s seznama niso razvrščeni po prednostnem vrstnem redu, vlada pa ni obvezana izbrati kandidata s seznama. Napredovanje sodnikov je v pristojnosti predsednika Irske na podlagi predloga vlade in ni vezano na postopek, ki ga vodi svetovalni odbor. Skupina GRECO je izrazila pomisleke glede obsežne diskrecijske pravice, ki jo ima izvršilna veja oblasti. V osnutku zakona o komisiji za imenovanje sodnikov je predvidena ustanovitev nove komisije za imenovanje sodnikov pod vodstvom osebe, ki ne prihaja iz sodniških krogov, večina članov pa bi bila nepoklicnih. Z osnutkom zakona so poleg tega število predlaganih kandidatov želeli omejiti na največ tri za vsako prosto delovno mesto, pri čemer bi bili razvrščeni po prednostnem vrstnem redu komisije. V osnutku je predlagano tudi, da naj se za vsa imenovanja sodnikov uporablja ta postopek (ta se razlikuje od sedanjega postopka, ki velja samo za imenovanje novih sodnikov). S temi osnutki določb bi se lahko omejila politična diskrecijska pravica pri imenovanju sodnikov. Vendar pa je predvidena sestava nove komisije vzbudila pomisleke, saj predvideva večino nepoklicnih članov. Program nove irske vlade, ki je bil oblikovan junija 2020, vsebuje zavezo, da se v prvih šestih mesecih mandata sprejme predlog zakona o komisiji za imenovanje sodnikov. Vlada se je zavezala, da bo z deležniki sodelovala pri oblikovanju ustreznih sprememb sedanjega predloga zakona, s čimer želi zagotoviti široko podporo zakonu. S spremembami bi se tudi zagotovilo, da predsednik vrhovnega sodišča organu predseduje po uradni dolžnosti. Pomembno je, da se pri tej reformi upoštevajo priporočila Sveta Evrope v zvezi s sestavo organa, ki sprejema odločitve o izboru in poklicni poti sodnikov, ter njegovo vlogo v postopku imenovanja. Ustanovljen je bil nov organ, pristojen za disciplinske postopke proti sodnikom, s čimer se bo izboljšala odgovornost sodnikov. Sodni svet je ustanovil odbor za ravnanje sodnikov, ki bo obravnaval pritožbe v zvezi s kršitvami pri opravljanju sodniških dolžnosti ter pripravil osnutek smernic o sodniškem ravnanju in etiki, ki naj bi jih sprejel svet. Poleg tega odbor pripravlja nasvete in priporočila glede sodniškega ravnanja in etike. Odbor sestavlja pet predsednikov sodišč, ki funkcijo opravljajo po uradni dolžnosti, trije sodniki, ki so izbrani iz sodniških vrst, pet nepoklicnih članov pa imenuje vlada na podlagi priporočil državne službe za imenovanja. Pred to reformo je bila edina disciplinska sankcija, ki bi se uporabljala za sodnike, razrešitev v primerih „ugotovljenega neprimernega ravnanja ali nezmožnosti“, za katero je bila potrebna resolucija obeh domov parlamenta. Vendar ta sankcija ni bila nikoli uporabljena. Reforma disciplinskih sankcij bi lahko vodila k večji odgovornosti sodnikov; pri tem pa je treba ohraniti neodvisnost sodstva v skladu s pravom EU in upoštevati priporočila Sveta Evrope. Ena od možnih sankcij ostaja razrešitev s sodniškega položaja na podlagi disciplinskega postopka. V primerih, za katere je predvidena takšna sankcija, bo odbor za ravnanje sodnikov pristojen, da ministru za pravosodje in enakost priporoči, naj v obeh domovih parlamenta vloži predloge za razrešitev sodnika. Vendar pa parlament ostaja pristojen za odločanje o razrešitvi sodnikov in ohranja določeno raven proste presoje, kar bi lahko vzbudilo pomisleke o politizaciji procesa. Tudi obseg pravnih sredstev, ki so na voljo v primeru disciplinskih sankcij ali razrešitve s položaja, je omejen zgolj na presojo zakonitosti postopka, brez možnosti izpodbijanja vsebine. Novoustanovljeni odbor za smernice na področju osebnih poškodb je pristojen za pripravo splošnih smernic glede višine odškodnine, ki jo lahko dodelijo sodišča. Ustanovitev odbora sledi priporočilu iz poročila Report of the Personal Injuries Commission in je namenjena večji usklajenosti višine odškodnine. Poleg tega je odbor za smernice in informacije o izrekanju kazni odgovoren za pripravo smernic o izrekanju kazni. Smernice niso zavezujoče, vendar pa zakon o sodnem svetu določa, da mora sodišče upoštevati te smernice in obrazložiti odstopanje od njih. Ta določba omogoča oceno, v kolikšnem obsegu se upoštevajo smernice, pritožbena sodišča pa bi to lahko uporabila pri odločanju, ali so razlogi, navedeni za odstopanje, upravičeni ali ne. Pri izvajanju teh smernic je treba ustrezno upoštevati načelo spoštovanja neodvisnosti sodstva, ne le v povezavi z neprimernimi vplivi zunaj sodstva, temveč tudi znotraj njega. Kakovost Proračun pravosodnega sistema in število sodnikov ostajata pod povprečjem EU. Proračun za pravosodni sistem na prebivalca, ki je leta 2018 znašal 55,7 EUR, se je v zadnjih letih stalno povečeval, medtem ko je proračun, izražen v odstotkih BDP, stagniral. Poleg tega se je z novim zakonom o sodiščih največje število rednih sodnikov na pritožbenem sodišču povečalo z 9 na 15. Vendar pa je po podatkih za leto 2018 na Irskem sodniško funkcijo opravljalo 160 oseb, kar je najnižje število na prebivalca v EU. Program za vlado, objavljen junija 2020, vključuje zavezo, da se ustanovi delovna skupina, ki bo proučila potrebe glede števila in vrst sodnikov, da se zagotovi učinkovito delovanje pravosodja v naslednjih petih letih. Ustanovljena je bila skupina za pregled, katere naloga je oceniti delovanje civilnega pravosodja, da bi se med drugim izboljšal dostop do sodnega varstva in zmanjšali stroški sodnih postopkov. Skupina za pregled bo nato v nadaljevanju leta 2020 ministrici za pravosodje in enakost predložila poročilo in priporočila. Pri teh pregledih bi se lahko obravnavali izraženi pomisleki glede sredstev, ki so na voljo za sistem brezplačne pravne pomoči v civilnih sporih, in časa, ki ga odbor za brezplačno pravno pomoč potrebuje, da oceni upravičenost do brezplačne pravne pomoči. Poleg tega so postopki pred specializiranimi sodišči (npr. za zahtevke pred komisijo za odnose na delovnem mestu in na delovnem sodišču) izključeni iz sistema brezplačne pravne pomoči, razen za azilne postopke. Ta pomislek je leta 2019 izrazila irska komisija za človekove pravice in enakost. Skupina za pregled bo proučila tudi možne načine za spodbujanje alternativnih metod reševanja sporov, kar bi lahko izboljšalo spodbude za uporabo tovrstnih metod, h katerim se na Irskem trenutno zelo redko zatekajo. Na podlagi poročila skupine za pregled program za vlado vključuje zavezo za izvajanje reform na področju civilnega pravosodja, ki zajemajo zadeve, kot so učinkovitejša in uspešnejša razporeditev virov za sodišča in pravosodni sistem. Poleg tega je priprava novega predloga zakona o kazenskem pravosodju (brezplačna pravna pomoč) v sklepni fazi. Namen nove zakonodaje je posodobiti in okrepiti sistem dodeljevanja brezplačne pravne pomoči v kazenskih zadevah, vključno s prenosom odgovornosti za upravljanje programa z ministrstva za pravosodje in enakost na odbor za brezplačno pravno pomoč. Regulativni organ za pravne storitve sprejema ukrepe za odpravo preostalih ovir na trgu pravnih storitev. Od sprejetja zakona o regulaciji pravnih storitev iz leta 2015 veljajo omejitve pri zagotavljanju pravnih storitev, ki ovirajo konkurenco in s tem povečujejo pravne stroške. Regulativni organ za pravne storitve je leta 2019 uvedel nov poslovni model za partnerstva z omejeno odgovornostjo. V letu 2020 je predvidena uvedba novega okvira za pravna partnerstva, ki lahko vključujejo partnerstva odvetnikov ali odvetnikov in pravnih svetovalcev. Z novo določbo, ki je bila vključena v zakon o regulaciji pravnih storitev iz leta 2019, so bile okrepljene zahteve, da morajo pravni svetovalci stranke redno obveščati o natančni višini pravnih stroškov. Regulativni organ bo tudi znova obravnaval področje multidisciplinarnih pisarn (ki vključujejo pravno stroko in druge poklice) in je že začel javno posvetovanje v zvezi z morebitno združitvijo poklicev odvetnikov in pravnih svetovalcev. Prizadevanje za digitalizacijo pravosodnega sistema še poteka. Irska je pod povprečjem EU glede razpoložljivosti elektronskih sredstev, informacijske in komunikacijske tehnologije za vodenje postopkov in statistike dejavnosti sodišč. Sodna služba je pripravila strateški dokument, katerega cilj je digitalizacija sodstva in podpora sodstvu med prehodom. Namen tega pristopa je čim bolj zmanjšati število primerov, ki se obravnavajo znotraj sistema sodišč, tako da se udeležba na obravnavah zahteva le, če je to potrebno, sicer pa obravnave in upravljanje podatkov o zadevah potekajo digitalno, poleg tega pa se uvede tudi digitalni model za vlaganje dokumentov na sodiščih. Namen projekta Courts Service Online (CSOL) je vzpostavitev enotnega sistema za upravljanje civilnih zadev, ki zagotavlja skupno platformo za civilne postopke v vseh jurisdikcijah. Novi sistem omogoča spletno vlaganje vlog in plačevanje, prevzemanje odločb in vlaganje nekaterih dokumentov v elektronski obliki. Področja dela, na katerih nova platforma prinaša prednosti, vključujejo stečajne terjatve in spore majhnih vrednosti ter postopke pred vrhovnim sodiščem in pritožbenim sodiščem. Leta 2019 je sistem CSOL z dodatno nadgradnjo olajšal elektronsko vlaganje vlog pri uradu za odločanje o pravnih stroških. Pregled sistema civilnega pravosodja, ki trenutno poteka, vključuje tudi pregled uporabe elektronskih komunikacijskih metod, vključno z elektronskimi pravdnimi postopki ter obsegom, v katerem morajo biti procesni akti, vloge in drugi sodni dokumenti dostopni na spletu. Sprejeti so bili ukrepi za zagotavljanje nemotenega delovanja sodišč med pandemijo COVID-19. Aprila 2020 se je začel izvajati program za obravnave na daljavo, število virtualnih obravnav pa se od takrat nenehno povečuje. Poleg tega se vrhovno sodišče in pritožbeno sodišče pogosto poslužujeta virtualnih obravnav v pritožbenih zadevah. V kazenskih postopkih se je povečalo število vlog v kazenskih zadevah, vloženih na daljavo. Obravnave na daljavo se vse pogosteje uporabljajo za zaslišanja o pridržanju, prošnje za določitev varščine in preložitev obravnave, kadar je obdolženec v priporu. Nov zakon iz avgusta 2020 omogoča pogostejše izvajanje obravnav na daljavo v civilnih zadevah in pri pritožbah v kazenskih zadevah. Prav tako je na voljo več možnosti za elektronske vložitve in prenos dokumentov v civilnih zadevah ter sestanke na daljavo. Na okrožnih sodiščih še naprej potekajo obravnave v zvezi s prekrški, čeprav z zmanjšanimi zmogljivostmi na sodiščih. Prednostno se obravnavajo primeri, v katerih je obdolženec v priporu. Sodna služba je pripravila tudi javni informativni videoposnetek o obisku prostorov sodne službe v času omejitev zaradi COVID-19.

Učinkovitost Pri trenutnem pregledu civilnega pravosodja se obravnava izboljšanje postopkov in praks za zagotovitev obravnav v čim krajšem času. Povprečni prvostopenjski postopek na višjem in okrajnih sodiščih je v letu 2018 trajal približno 750 dni, kar pomeni 70-dnevno podaljšanje v primerjavi z letom 2017 na okrajnih sodiščih. Povprečna dolžina postopkov na višjem sodišču, ki obravnava gospodarske zadeve na prvi stopnji, se je z 287 dni v letu 2017 povečala na 321 v letu 2018, zadeve v zvezi z osebnimi poškodbami pa so v letu 2018 trajale približno 980 dni. Vlada se je zavezala tudi, da bo ponovno proučila število in vrsto sodnikov, potrebnih za zagotovitev obravnav v čim krajšem času, da bi se tako lahko soočili z nekaterimi izzivi glede učinkovitosti. Trenutno poteka revizija postopka v kazenskih zadevah. Revizijo splošne sheme predloga zakona o kazenskem postopku je vlada odobrila junija 2015, vendar je bila objava predloga zakona večkrat preložena. Glavni namen te zakonodaje bi bil zagotoviti večjo učinkovitost in pravičnost v sodnih postopkih ter na splošno zmanjšati zamude v kazenskopravnem sistemu. Kadar je to mogoče, bi se vsi pravni spori v zvezi s postopkom sojenja in dokazi, ki bodo predloženi, rešili pred začetkom postopka pred poroto, da se tako zmanjša verjetnost nepotrebnih prekinitev sodnih obravnav zaradi pravnih argumentov. To bi lahko prineslo koristi tudi v boju proti korupciji. Še vedno ni sistema nadomestil za primere predolgih sodnih postopkov. Zakonodajo o vzpostavitvi sistema nadomestil za dodelitev odškodnine v primeru dolgotrajnega sodnega postopka zahteva sodba Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP), vendar zakonodaja še ni bila predložena parlamentu. Vlada je odobrila osnutek zakona, v katerem je predviden mehanizem nadomestil v obliki izvensodnega pravnega sredstva. Maja 2019 je skupni odbor parlamenta za pravosodje in enakost pozdravil poskus uvedbe pravnega sredstva, vendar je izrazil dvom o tem, da je izvensodni model najučinkovitejši način. Izvajanje sodbe ESČP je pod okrepljenim nadzorom Odbora ministrov Sveta Evrope. II.Protikorupcijski okvir Pristojnosti in odgovornosti za razvoj in izvajanje protikorupcijskih politik ter za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon korupcije se delijo med več organov. Za preiskavo kaznivih dejanj korupcije je odgovoren nacionalni urad policije za gospodarski kriminal, ki je vzpostavil specializirano protikorupcijsko enoto. Predlog zakona o standardih v javnem sektorju iz leta 2015 je zapadel januarja 2020, ko je bil Dáíl (spodnji dom irskega parlamenta) razpuščen. Program nove vlade vsebuje zavezo k reformam in konsolidaciji zakonodaje o etiki v javni upravi. Komisija za standarde v javni upravi je odgovorna za izvrševanje volilnih zakonov, zakonov o etiki in zakona o ureditvi lobiranja iz leta 2015. Trenutno poteka celovit pregled irskega protikorupcijskega okvira. Vlada je v svojem nedavnem programu napovedala boj proti korupciji kot posledico celovitega pregleda protikorupcijskega okvira ter povečanje uspešnosti protikorupcijskih ukrepov. Na indeksu zaznave korupcije za leto 2019, ki ga objavlja organizacija Transparency International, je Irska prejela oceno 74/100 ter se tako uvrstila na 8. mesto v EU in 18. mesto na svetovni ravni. 68 % irskih anketirancev je v zadnji raziskavi Eurobarometer menilo, da je korupcija v njihovi državi zelo razširjena (povprečje v EU: 71 %), 25 % anketirancev pa meni, da korupcija vpliva na njihovo vsakdanje življenje (povprečje v EU: 28 %). Med podjetji jih 33 % meni, da je korupcija močno razširjena (povprečje v EU: 63 %). 11 % podjetij meni, da je korupcija težava pri poslovanju (povprečje v EU: 37 %). 35 % anketirancev ocenjuje, da je uspešnih pregonov, ki odvračajo od koruptivnih praks, dovolj (povprečje v EU: 36 %), 26 % podjetij pa meni, da so ljudje in podjetja, ki jih ujamejo pri podkupovanju visokega uradnika, ustrezno kaznovani (povprečje v EU: 31 %) . Pravni in institucionalni okvir za boj proti korupciji je nedavno doživel nekaj pomembnih sprememb. Zadnja revizija se nanaša na zakon o kazenskem pravosodju (kazniva dejanja korupcije) , ki je bil sprejet 5. junija 2018, izvajati pa se je začel 30. julija 2018. Zakon je razveljavil in nadomestil prejšnjo protikorupcijsko zakonodajo ter uvedel nova kazniva dejanja in višje kazni za kazniva dejanja korupcije. Na podlagi priporočil sodniške preiskovalne skupine, ki ji je predsedoval sodnik Alan Mahon, so bila z zakonom uvedena nova kazniva dejanja, kot so plačila tretjim osebam ob zavedanju, da bodo ta plačila uporabljena za podkupnino. Razširja tudi domneve o obstoju korupcije, ki so bile dodane v novelo zakona o preprečevanju korupcije iz leta 2001. Z revidirano zakonodajo je bila leta 2018 uvedena tudi kazenska odgovornost podjetij, rezultati tega ukrepa pa še niso znani. Revidirana je bila tudi zakonodaja na področju kazenskega procesnega prava (glej del o pravosodju). Opozoriti je treba, da je vlada junija 2020 napovedala nadaljnjo revizijo zakona o kazenskem pravosodju (kazniva dejanja korupcije) iz leta 2018, s katero želi povečati učinkovitost sodnega pregona gospodarskega kriminala. Pristojnosti in odgovornosti za oblikovanje in izvajanje protikorupcijskih politik ter za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon korupcije si deli več organov na Irskem. An Garda Síochána (policija) je odgovorna za izvajanje vseh policijskih nalog na Irskem, vključno s kazenskimi preiskavami v boju proti korupciji. An Garda Síochána člane tudi napotuje v zunanje agencije za podporo in usklajevanje preiskav gospodarskega kriminala, in sicer so v shemo vključeni urad direktorja za izvajanje prava družb, komisija za varstvo konkurence in potrošnikov ter ministrstvo za delo in socialne zadeve. Za preiskovanje kaznivih dejanj korupcije je odgovorna irska policija An Garda Síochána. Nacionalni urad policije za gospodarski kriminal je ustanovil specializirano protikorupcijsko enoto, ki je izključno pristojna za preiskovanje čezmejnega podkupovanja in korupcije ter preiskovanje domačega podkupovanja in korupcije državnega pomena. Enota deluje kot center odličnosti za preiskovanje, preprečevanje ter onemogočanje podkupovanja in korupcije ter v zvezi s tem zagotavlja pomoč drugim državnim in lokalnim enotam, kadar je to potrebno. Protikorupcijska enota je bila ustanovljena, da bi delovala kot vodilna organizacija za preiskavo korupcije in podkupovanja. Njeno delovno področje vključuje preprečevanje, odkrivanje, prekinitev in preiskovanje primerov podkupovanja in korupcije. Enota proaktivno odkriva primere in zbira obveščevalne podatke, povezane s podkupovanjem in korupcijo. Kar zadeva skupne vire za boj proti korupciji, protikorupcijska enota v nacionalnem uradu policije za gospodarski kriminal trenutno deluje v omejenem obsegu, saj so zapolnjena le tri od šestih mest. Po zaključku preiskav korupcije, ki jih opravi An Garda Síochána, se spis preda uradu generalnega državnega tožilca, razen če je bila preiskava prekinjena zaradi nezadostnih dokazov. Preiskave v zvezi s korupcijo, ki jih izvaja nacionalni urad policije za gospodarski kriminal, podpirajo ustrezne državne delovne enote, kot sta na primer enota za finančni nadzor in, v primeru odvzema premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji, tudi neodvisni urad za sredstva, pridobljena s kaznivimi dejanji, v katerem sodeluje več organov. Po zaključku se vse preiskave korupcije, ki jih opravi An Garda Síochána, predajo uradu generalnega državnega tožilca. Urad generalnega državnega tožilca ne opravlja preiskav, vendar pa redno sodeluje z An Garda Síochána in drugimi preiskovalnimi organi v okviru kazenskih preiskav, zlasti pri zagotavljanju ustreznih pravnih nasvetov in nasvetov za pregon. V številnih zapletenih preiskavah korupcije se spis pred zaključkom preiskave predloži uradu generalnega državnega tožilca za pridobitev pravnih smernic, običajno posebni enoti za gospodarski kriminal. Inšpektorat policije je junija 2019 začel izvajati pregled spopadanja s korupcijo v policijskih vrstah. Trenutno poteka ocenjevanje protikorupcijskega sistema in postopkov kazenskega pregona. Minister za pravosodje in enakost je leta 2018 imenoval nekdanjega generalnega državnega tožilca in strokovnjaka za boj proti korupciji za predsednika skupine, ki je zadolžena za pregled, ali različni državni organi, vključeni v protikorupcijske ukrepe, uspešno sodelujejo, in opredelitev morebitnih vrzeli ali ovir. Skupina za pregled naj bi svoje ugotovitve predstavila pozneje jeseni 2020. Vlada je v svojem programu, ki ga je sprejela junija 2020, napovedala boj proti korupciji, nadaljnje ukrepe po zaključku pregleda in povečanje uspešnosti protikorupcijskih ukrepov. Nekatere zadeve v zvezi s korupcijo na visoki ravni so obravnavale sodniške preiskovalne skupine. Ti postopki so na splošno zelo dolgotrajni in v nekaterih primerih sodišča odločijo, da so dokazi nedopustni. Sodišča je organizacija Transparency International Ireland označila za „dolgotrajno, drago, a nezadovoljivo sredstvo za razkrivanje korupcije“. Od leta 1991 je bilo oblikovanih 10 sodniških preiskovalnih skupin. Moriartyjeva sodniška preiskovalna skupina, ki je obravnavala plačila politikom, je delovala štirinajst let, Mahonova sodniška preiskovalna skupina, ki je delovala na področju prostorskega načrtovanja, pa šestnajst let. Preprečevanje korupcije in spodbujanje ukrepov za integriteto že potekata. To je določeno v številnih zakonodajnih aktih, vključno z zakonoma o etiki in zakonom o ureditvi lobiranja iz leta 2015. Z zakonom o ureditvi lobiranja je postala javna objava informacij o lobiranju in stikih z javnimi uslužbenci v spletnem registru lobiranja obvezna. Kot je določeno v zakonih o etiki, je komisija za standarde v javni upravi neodvisen nadzorni organ, ki ima različne pristojnosti pri preprečevanju korupcije in nasprotja interesov. Med drugim zagotavlja izvajanje etičnih okvirov v javnem sektorju in ureja lobiranje. V skladu z zakonom o ureditvi lobiranja komisija za standarde v javni upravi lahko preiskuje neskladnosti in preganja druge kršitve na podlagi zbirnih podatkov, kot je nepredložitev obračuna v zakonskem roku. Del zakona, ki vsebuje določbe o preiskavi in izvrševanju, je začel veljati 1. januarja 2017. Register lobiranja nadzira komisija za standarde v javni upravi. Splošna pravila in postopki v zvezi z nasprotjem interesov so določeni v zakonih o etiki. Komisija za standarde v javni upravi objavlja smernice za zagotavljanje skladnosti z določbami teh zakonov. Poleg tega je komisija za standarde v javni upravi odgovorna za upravljanje ureditev za razkritje interesov in izdajanje potrdil o plačanih davčnih obveznostih ter za preiskovanje morebitnih kršitev zakonodaje o etiki ter poročanje o njih. Te funkcije komisije za standarde v javni upravi so povezane z nosilci funkcij (vključno z ministri in državnimi sekretarji), državnim pravobranilcem, posebnimi svetovalci ter nosilci določenih direktorskih funkcij in nekaterih položajev v javnem sektorju. Zakon o zaščitenih razkritjih, ki določa celovit pravni okvir za zaščito žvižgačev in zaščito pred povračilnimi ukrepi, je v veljavi od leta 2014. Po poročanju organizacije Transparency International je sprejetju zakonodaje o žvižgaštvu leta 2014 sicer res sledilo 115-odstotno povečanje števila oseb, ki so od leta 2011 zahtevale specialistično pravno svetovanje ali smernice, vendar pa so nekatera vprašanja v zvezi z nadaljnjim ukrepanjem ostala nerešena. Rezultati raziskave Eurobarometer kažejo, da 32 % vprašanih meni, da prijavitelji korupcije niso zaščiteni. Pri preiskovanju in spremljanju spoštovanja etičnih standardov obstajajo nekatere zakonodajne in strukturne ovire. Z zakonoma o etiki je komisija za standarde v javni upravi dobila pooblastila, da imenuje preiskovalnega uradnika, ki izvede predhodno preiskavo na podlagi pritožbe, s katero se lahko prepreči škodovanje ugledu, če se obtožbe izkažejo za neutemeljene. Ko pa komisija za standarde v javni upravi začne preiskavo na lastno pobudo, ne more imenovati preiskovalnega uradnika. V praksi to pomeni, da je prag za začetek celovite preiskave na lastno pobudo precej visok. Poleg tega se lahko zaslišanje v okviru celovite preiskave opravi le, če je prisotnih vseh šest članov komisije za standarde v javni upravi, medtem ko za preostalo delo, ki ga opravlja komisija za standarde v javni upravi, zadostuje udeležba treh članov. Prav tako so glede na sicer široko pristojnost komisije za standarde v javni upravi njeni viri omejeni. III.Pluralnost medijev Irska ustava navaja državo kot garanta temeljnih pravic, med drugim svobode izražanja in svobode tiska, ob upoštevanju javnega reda in morale. Irski organ za radiodifuzijo je bil ustanovljen z zakonom o radiodifuziji iz leta 2009. Dostop do informacij je urejen z zakoni o prostem dostopu do informacij iz let 1997, 2003 in 2014, zaščita žvižgačev pa z zakonom o zaščitenih razkritjih iz leta 2014. V drugi polovici leta 2016 je potekalo posvetovanje o pregledu irske zakonodaje o obrekovanju, leta 2020 pa je vlada sprejela reforme na tem področju. Irski organ za radiodifuzijo velja za učinkovit, pregleden in neodvisen regulativni organ za avdiovizualne medijske storitve. Zakon o radiodifuziji iz leta 2009 vsebuje več določb za zagotovitev, da je organ za radiodifuzijo pravno ločen od vlade ter funkcionalno neodvisen od nje ali katerega koli drugega organa. Tveganje za njegovo neodvisnost je bilo v poročilu orodja za spremljanje pluralnosti medijev za Irsko v obdobju 2018–2019 ocenjeno kot zelo nizko (Media Pluralism Monitor 2020). Irski organ za radiodifuzijo sestavlja devet članov. Pet članov, vključno s predsednikom, imenuje vlada na predlog ministra za komunikacije, štiri člane pa imenuje vlada na predlog istega ministra, vendar ob upoštevanju mnenja parlamentarnega odbora. Zakon vladi nalaga visok prag za razrešitev člana organa za radiodifuzijo, in sicer zahteva, da „oba doma parlamenta sprejmeta resoluciji, ki zahtevata njegovo razrešitev“. Minister za komunikacije je januarja 2020 predstavil predlog zakona o spletni varnosti in ureditvi medijev, s katerim bi se prenesli deli revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah. V novem programu vlade je napovedano sprejetje predloga zakona. V revidirani direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah je določena vrsta posebnih jamstev za neodvisnost in uspešnost državnih organov za regulacijo medijev. Irska je trenutno v postopku prenosa revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah. V novem predlogu zakona sta predvideni tudi vzpostavitev mesta komisarja za spletno varnost in preoblikovanje obstoječega irskega organa za radiodifuzijo v komisijo za medije, ki bo odgovorna za celoten avdiovizualni sektor (radiodifuzijo, avdiovizualne storitve na zahtevo in spletne platforme, vključno z družbenimi mediji). Tiskovni svet Irske (PCI) in urad varuha za tiskane medije (PO) sta pristojna za obravnavo pritožb v zvezi z mediji. Zajeti so (tiskani in spletni) časopisi, revije in spletne publikacije, ki so včlanjeni v tiskovni svet. Tiskovni svet Irske ima 13 članov. Sedem neodvisnih članov, vključno s predsednikom, je imenovanih na podlagi javnega razpisa. Preostalih šest članov je iz medijske panoge. Tiskovni svet Irske imenuje varuha za tiskane medije na podlagi javnega razpisa. Varuh za tiskane medije prejema pritožbe, ki jih vložijo posamezniki, in jih poskuša rešiti s spravo ali mediacijo. Če to ni mogoče, varuh za tiskane medije sprejme sklep na podlagi kodeksa ravnanja. Tiskovni svet Irske odloča o pritožbah zoper sklepe varuha za tiskane medije in pritožbah, ki jih nanj neposredno naslovi varuh za tiskane medije.

Leta 2019 je irski organ za radiodifuzijo z Univerzo mesta Dublin sklenil pogodbo o posodabljanju in letnem objavljanju informacij o lastništvu in obvladovanju medijev ter s tem povezanimi spremembami. V skladu z irskim pravom gospodarskih družb nobeni družbi, naj je povezana z mediji ali ne, ni treba javno razkriti, v čigavi lasti so njene delnice dejansko. V zvezi z radijskimi in televizijskimi medijskimi hišami z licenco irskega organa za radiodifuzijo lahko javnost pri organu za radiodifuzijo pridobi vpogled v vse pogodbe, ki jih podpiše organ in ki vključujejo informacije o lastniških strukturah medijskih družb. Poleg tega je v zakonu o varstvu konkurence in potrošnikov iz leta 2014 določeno, da morajo udeležena podjetja pri združitvah ali prevzemih medijev ministra za komunikacije obvestiti o podrobnostih glede lastništva teh podjetij. Z zakonom je zahtevano tudi, da irski organ za radiodifuzijo pripravi in objavi poročilo, v katerem opiše ureditev lastništva in obvladovanja medijskih podjetij na Irskem. Poleg tega so v poročilu navedene spremembe lastništva in obvladovanja teh podjetij v preteklih treh letih ter analiza učinkov tovrstnih sprememb na pluralnost medijev na Irskem. Dve poročili sta že bili pripravljeni: eno za obdobje 2012–2014 in drugo za obdobje 2015–2017. Z revidirano direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah se države članice spodbuja, naj sprejmejo zakonodajne ukrepe, ki bodo ponudnikom medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo zagotovili dostop do informacij o lastniški strukturi, vključno z dejanskimi lastniki. V poročilu orodja za spremljanje pluralnosti medijev iz leta 2020 za Irsko je zapisano, da je preglednost lastništva medijev izpostavljena srednji ravni tveganja in se je nekoliko izboljšala v primerjavi s predhodnimi ocenami zaradi sprememb, ki so posledica prenosa direktive EU o preprečevanju pranja denarja (november 2018) ter prej navedenega zakona o varstvu konkurence in potrošnikov. Posebnih pravil o državnem oglaševanju v medijih ni. Poročilo orodja za spremljanje pluralnosti medijev za Irsko iz leta 2017 je opozorilo na odsotnost posebnih pravil, razen standardnih določb o javnih naročilih, glede naročanja državnega oglaševanja v medijih. Pravni okvir ostaja nespremenjen. Kljub temu je bilo edino omembe vredno vprašanje, o katerem se je doslej poročalo, polemika o tem, da so bili lokalni in regionalni časopisi pozvani k objavi vsebine, ki oglašuje razvojni načrt vlade „Irska 2040“, in sicer tako, da je bila meja med uredniško in oglaševalsko vsebino zabrisana. Irska vlada je sprejela več ukrepov, s katerimi želi zagotoviti, da novinarske preiskave ne bodo vodile v ustrahovanje in povračilne ukrepe. Čeprav Irska nima posebnega državnega mehanizma za zagotavljanje varnosti novinarjev, je okvir za zaščito novinarjev po ocenah trden. Zakon o zaščitenih razkritjih iz leta 2014 ščiti delavce, ki spregovorijo o nepravilnostih na delovnem mestu. Za Irsko na platformi Sveta Evrope za promocijo zaščite novinarstva in varnosti novinarjev od ustanovitve platforme leta 2015 ni bilo izdano nobeno opozorilo. Nova vlada se je zavezala, da bo spremenila zakone o obrekovanju. Cilj je zagotoviti ravnovesje med svobodo izražanja, pravico do zaščite dobrega imena in ugleda ter pravico do dostopa do sodnega varstva. Pogoste tožbe zaradi obrekovanja, visoki stroški obrambe in visoke odškodnine, ki jih prisojajo irska sodišča, po ocenah vodijo v samocenzuro in omejitev svobode medijev, kar ovira tudi boj proti korupciji. Konec leta 2016 in v začetku leta 2017 je potekalo posvetovanje o pregledu irskega zakona o obrekovanju, ki se trenutno zaključuje, reforma zakonodaje pa je načrtovana v začetku leta 2021 . Evropsko sodišče za človekove pravice je leta 2017 v zvezi z dodelitvijo 1,25 milijona EUR v zadevi obrekovanja na Irskem razsodilo, da nepredvidljivo visoke odškodnine v primerih obrekovanja načeloma lahko negativno vplivajo na pravico medijev do svobode izražanja in jih je zato treba posebej skrbno proučiti. Vložitev zadeve in odločanje o njej je potekalo na podlagi zakona o obrekovanju iz leta 1961. Dostop do informacij je na splošno zagotovljen. Zakoni o svobodi obveščanja iz let 1997, 2003 in 2014 od vladnih služb in drugih javnih organov zahtevajo, da objavijo informacije o svojih dejavnostih in državljanom zagotovijo možnost dostopa do teh informacij. Spoštovanje zakona je na splošno dobro. Z naložitvijo pristojbine za vloge za dostop do informacij javnega značaja se je leta 2003 zmanjšalo število vlog, vendar je bila z zakonom iz leta 2014 pristojbina odpravljena. IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Irska ima dvodomni parlamentarni sistem: parlament (Oireachtas) sestavljata spodnji dom (Dáil Éireann) in zgornji dom (Seanad Éireann). Vladni ministri in člani parlamenta imajo pravico do vložitve zakonodajnih pobud. Ustava določa, da mora vlada odgovarjati spodnjemu domu. Ustavno presojo izvaja višje sodišče, pritožbe pa se lahko vložijo na pritožbeno in vrhovno sodišče. Predsednik lahko po posvetovanju z državnim svetom predloži predlog zakona vrhovnemu sodišču v ustavno presojo. Irska komisija za človekove pravice in enakost je irska državna institucija za človekove pravice in enakost. Za osnutke predlogov zakonov in zakonov je uveljavljen postopek posvetovanja. Parlament ni dolžan organizirati javnih posvetovanj o osnutkih zakonodaje, vendar to redno izvaja, bodisi s splošnim razpisom za predloge bodisi s sodelovanjem z najpomembnejšimi deležniki. Preden vlada objavi predlog zakona, se običajno odvije postopek posvetovanja. Zadevno ministrstvo lahko objavi zeleno knjigo, v kateri vlada predstavi svoje poglede ter posameznike in organizacije pozove k predstavitvi mnenj. Preden se obravnava predloga zakona zaključi, se včasih objavi splošna shema predloga zakona. Pred dokončanjem besedila predloga zakona parlamentarni odbor pregleda splošno shemo vladnega predloga zakona. Pristojni odbor lahko deležnike povabi k udeležbi na sejah, na katerih razpravlja o splošni shemi predloga zakona. Po zaključku predzakonodajnega pregleda pa odbor pripravi poročilo in ga predloži obema domoma parlamenta. V poročilu so podana priporočila za predlog zakona, ki temeljijo na pregledu odbora. Dokumenti, predloženi domoma parlamenta, so javnosti dostopni na spletu. Predlogi zakona, ki jih vložijo člani parlamenta, gredo skozi podoben postopek pregleda, ki ga izvaja parlamentarni odbor, če uspešno prestanejo drugo fazo v spodnjem domu. Informativne predstavitve politik, ki jih pripravlja služba parlamenta za raziskave, vključujejo predhodno oceno učinka, ki jo pripravi vlada. Služba za raziskave pripravlja tudi analize politik v zvezi s predlogi zakonov, ki jih vložijo člani parlamenta. Zakonodajni ukrepi za boj proti pandemiji COVID-19 so bili sprejeti po običajnem zakonodajnem postopku z osredotočeno razpravo. Med zakonodajnimi ukrepi so predlog zakona o zdravju (varovanje, zaščita in drugi nujni ukrepi v javnem interesu) iz leta 2020 in predlog zakona o nujnih ukrepih v javnem interesu (COVID-19) iz leta 2020, s katerima so ministru za zdravje podeljena obsežna pooblastila za omejitev svobode vseh posameznikov, da se prepreči nadaljnje širjenje bolezni COVID-19 na Irskem. Pooblastila za ukrepanje v izrednih razmerah se uporabljajo do 9. novembra 2020, ko bodo prenehala veljati, razen če bosta oba doma parlamenta sprejela resolucijo o podaljšanju ukrepov. Izpodbijanje teh zakonov zaradi njihove domnevne nesorazmernosti in neustavnosti je višje sodišče zavrnilo. Za oba zakona so bili uporabljeni predlogi za omejitev časa poslancev. Predlogi za omejitev časa poslancev se uporabljajo v nujnih primerih, ko se doma odločita za skrajšanje časa, ki je na voljo za vložitev predlogov za spremembo zakonodaje, razpravo o predlogu zakona in glasovanje v vseh preostalih fazah. Leta 2019 so bili predlogi za omejitev časa poslancev uporabljeni pri dveh od skupno 53 zakonov ali predlogov zakonov, sprejetih tistega leta. Poleg tega obstajajo postopki za ravnanje v izrednih razmerah, ki pa v zadnjem času niso bili uporabljeni. Irska komisija za človekove pravice in enakost ima status „A“. Global Alliance of National Human Rights Institutions (Svetovna zveza nacionalnih institucij za človekove pravice) pri OZN je v svojih priporočilih komisijo za človekove pravice in enakost pozvala, naj se zavzema za ustrezno financiranje in hkrati zaščiti svojo finančno neodvisnost. Na Irskem je civilna družba živahna in raznolika, vendar omejitve financiranja vzbujajo določeno mero zaskrbljenosti. Državljanski prostor na Irskem je odprt, vendar so organizacije civilne družbe izrazile pomisleke glede ukrepov, ki omejujejo civilno družbo, in sicer v zvezi z učinkom zakonodaje o volitvah, ki osebam brez irskega državljanstva, ki nimajo stalnega prebivališča na irskem otoku, in pravnim osebam ali subjektom brez pravne osebnosti, ki na irskem otoku nimajo urada, v katerem bi izvajali vsaj eno od svojih glavnih dejavnosti, prepoveduje donacije kandidatu, politični stranki/računovodski enoti, izvoljenemu funkcionarju ali tretji osebi v politične namene. Prepoved velja ne glede na znesek. Komisija za standarde v javni upravi je zadevno zakonodajo tolmačila tako, da zajema tudi nekatere dejavnosti organizacij civilne družbe, kot je zagovorništvo tudi zunaj volilnega obdobja. To je vzbudilo zaskrbljenost med organizacijami civilne družbe. Irska komisija za človekove pravice in enakost je januarja 2019 objavila izjavo o politiki glede zakonodaje o volitvah in prostora civilne družbe na Irskem. V njej so navedeni pomisleki, da sta pojma „politični nameni“ in „tretja oseba“ v zakonu o volitvah preširoko opredeljena in vključujeta vrsto irskih organizacij civilne družbe, ki so zato omejene pri svojih zagovorniških funkcijah. Irska komisija za človekove pravice in enakost je zagovarjala stališče, da regulativni ukrepi ne bi smeli neupravičeno omejevati dejavnosti širše civilne družbe, kot je legitimno zagovorništvo, s katerim želi vplivati na politično odločanje, tudi v zvezi s človekovimi pravicami in vprašanji enakosti. Komisija za standarde v javni upravi je izjavila, da bo te zadeve proučila v povezavi z volitvami ali referendumi, kot so na primer donacije organizacijam za namene lobiranja za izvedbo referenduma. Za podeljevanje finančnih sredstev organizacijam civilne družbe bi bilo treba ustrezno upoštevati zahteve prava EU in standarde Sveta Evrope. Priloga I: Seznam virov po abecednem vrstnem redu* * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020, je na voljo na spletišču Komisije. Amnesty International Ireland, Front Line Defenders, The Wheel, Transparency International Ireland, Uplift in Irish Council for Civil Liberties (2020), Submission to the UN Special Rapporteur on the Rights to Freedom of Peaceful Assembly and of Association, Mr Clément Nyaletsossi Voule. Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media Pluralism Monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CIVICUS, Monitor tracking civic space: Ireland. https://monitor.civicus.org/country/ireland/ . Council of Europe: Committee of Ministers (2019), Resolution CM/ResDH(2016)358 of the Committee of Ministers on excessive length of criminal and civil proceedings and lack of effective remedies. Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe: Committee of Ministers (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member states on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors. Council of Europe: Committee of Ministers (2017), Recommendation of the Committee of Ministers of the Council of Europe CM/REC(2017)14 on the Legal Status of Non-Governmental Organisations in Europe.

Council of Europe (2020), Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists. Council of Europe: Venice Commission (2010), Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges adopted by the Venice Commission at its 82nd Plenary Session (CDL-AD(2010)004-e). Council of Europe: Venice Commission and OSCE Office for Democratic Institutions and Human Rights (2014), Joint Guidelines on Freedom of Association. Council of the Bar of Ireland (2019), submission to the Joint Committee on Justice and Equality on Access to Justice and Legal Costs of 25 November 2019. Courts Service, Long-Term Strategic Vision to 2030: Supporting Access to Justice in a modern, digital Ireland. Directorate-General for Communication (2019), Flash Eurobarometer 482: Businesses and corruption. Directorate-General for Communication (2020), Special Eurobarometer 502: Corruption. European Audiovisual Observatory (2019), The independence of media regulatory Authorities in Europe. European Centre for Press & Media Freedom (2020), Mapping Media Freedom. European Commission (2018), Country Report Ireland (SWD(2018) 206 final). European Commission (2019), Country Report Ireland (SWD(2019) 1006 final). European Commission (2020), Country Report Ireland (SWD(2020) 506 final). European Network of Councils for the Judiciary (2020), Prispevek za posvetovanje z deležniki za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. European Parliament (2016), A comparative analysis of media freedom and pluralism in the EU Member States. European Parliament Research Service, Better Regulation practices in national parliaments. Evropska komisija (2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. Evropsko sodišče za človekove pravice, sodba z dne 22. decembra 2009 v zadevi Parlov-Tkalčić proti Hrvaški, pritožba št. 24810/06. Evropsko sodišče za človekove pravice, sodba z dne 10. septembra 2010 v zadevi McFarlane proti Irski, pritožba št. 31333/06. Evropsko sodišče za človekove pravice, sodba z dne 15. junija 2017 v zadevi Independent Newspapers (Ireland) Limited proti Irski, pritožba št. 28199/15. Evropsko sodišče za človekove pravice, sodba z dne 6. novembra 2018 v zadevi Ramos Nunes de Carvalho e Sá proti Portugalski, pritožba št. 55391/19, 57728/13 in 74041/13.

Evropsko sodišče za človekove pravice, sodba z dne 5. maja 2020 v zadevi Kövesi proti Romuniji, pritožba št. 3594/19. Freedom House (2020), Freedom in the World 2020. GRECO (2014), Fourth Evaluation Round – Evaluation report on Ireland on Corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors. GRECO (2018), Fourth Evaluation Round – Interim compliance report on Ireland on Corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors. Irish Human Rights and Equality Commission (2019), Ireland and the Convention on the Elimination of Racial Discrimination, predložitev Odboru Organizacije združenih narodov za odpravo rasne diskriminacije na Irskem, združeno peto in šesto poročilo, oktober 2019. Irish Human Rights and Equality Commission (2019), Policy Statement on the Electoral Acts and Civil Society Space in Ireland, januar 2019. Irish Law Society (2018), Review of the Administration of Civil Justice, prispevek iz februarja 2018. https://cadmus.eui.eu/handle/1814/61144 . Irish Times (2018), Regional newspapers reject claims about Government ‘advertorials’. https://www.irishtimes.com/news/politics/regional-newspapers-reject-claims-about-government-advertorials-1.3408081 . Irska vlada (2020), Prispevek Irske k Poročilu o stanju pravne države za leto 2020. Personal Injuries Commission (2018), Second and Final Report, Department of Business, Enterprise and Innovation of Ireland, julij 2018. Reporters without Borders, Ireland. https://rsf.org/en/ireland . Sodišče Evropske unije, sodba z dne 25. julija 2018 v zadevi LM, C-216/18 PPU. Sodišče Evropske unije, sodba z dne 19. novembra 2019 v zadevi A. K., združene zadeve C-585/18, C-624/18 in C-625/18. Sodišče Evropske unije, sodba z dne 18. junija 2020 v zadevi Evropska komisija proti Madžarski, C-78/18. Transparency International (2017), Speak up report. https://transparency.ie/sites/default/files/17.12.13_speak_up_report_ie_final.pdf . Transparency International, 2019 Corruption Perception Index. https://www.transparency.org/en/cpi . Transparency International Ireland (2019), Submission to the Department of Justice and Equality Review Group consultation on anti-fraud and anti-corruption structures and procedures. https://www.transparency.ie/sites/default/files/19.04.26_ti_ireland_wcc_submission_final.pdf . UN Global Alliance of National Human Rights Institutions (2015), Sub-Committee on Accreditation (SCA), Accreditation Report – november 2015. Virtualni obisk Irske v okviru priprave Poročila o stanju pravne države za leto 2020. Višje sodišče, sodba z dne 13. maja 2020 v zadevi O’Doherty in Waters proti ministru za zdravje in državnemu pravobranilcu.





Priloga II: Obisk Irske Deležniki, s katerimi so se službe Komisije virtualno sestale junija 2020: ·Odvetniška zbornica Irske ·Irski organ za radiodifuzijo ·Predsednik skupine za pregled struktur in strategij za preprečevanje, preiskovanje in kaznovanje gospodarskega kriminala in korupcije ter nekdanji generalni državni tožilec ·Ministrstvo za pravosodje in enakost ·Urad policije za gospodarski kriminal ·Komisija varuha človekovih pravic Garda Síochána ·Irish Council for Civil Liberties ·Svetovalni odbor za imenovanja sodnikov ·Sodni svet ·Pravniško združenje Irske ·Regulativni organ za pravne storitve ·Nacionalni sindikat novinarjev ·Urad direktorja za izvajanje prava družb (ODCE) ·Urad generalnega državnega tožilca ·Državna služba za imenovanja ·Komisija za standarde v javni upravi (SIPO) ·Vrhovno sodišče Irske

·Transparency International Ireland * Komisija se je na več horizontalnih srečanjih sestala tudi z naslednjimi organizacijami: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe (Zveza za državljanske svoboščine v Evropi) ·Civil Society Europe ·Conference of European Churches (Konferenca evropskih cerkva) ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·European Centre for Press and Media Freedom (Evropsko središče za svobodo tiska in medijev) ·European Civic Forum ·Free Press Unlimited ·Front Line Defenders ·ILGA-Europe ·International Commission of Jurists (Mednarodna komisija pravnikov) ·International Federation for Human Rights (Mednarodna zveza za človekove pravice) ·International Press Institute (Mednarodni inštitut za tisk) ·Lifelong Learning Platform (Platforma za vseživljenjsko učenje) ·Open Society Justice Initiative/Open Society European Policy Institute ·Reporters without Borders (Novinarji brez meja)