SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.6.2011 
SEC(2011) 805 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi programa stabiln osti Finske za obdobje 2011–2014 
{SEC(2011) 734 kon č.} 
 
 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi programa stabiln osti Finske za obdobje 2011–2014 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
1, zlasti člena 5(3) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdi l predlog Evropske komisije za za četek nove 
strategije za delovna mesta in rast, ime novane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem 
usklajevanju ekonomskih pol itik ter se  bo osredoto čala na klju čna področja, na katerih 
je potrebno ukrepanje za s podbuditev potenciala Evrope  za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah ekonomskih politik držav 
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike 
zaposlovanja držav članic
3, ki sta združena v „integriranih smernicah“. Države članice 
so bile pozvane, naj upoštevajo integrirane smernice pri svojih nacionalnih ekonomskih in zaposlovalnih politikah. 
                                                
 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL C …, str. … 
3 Ohranjene za leto 2011 s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011. 
 
SL 3   SL (3) Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi  letni pregled rasti, ki zaznamuje za četek 
novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja pol itik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.  
(4) Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednos tne naloge za fiskalno konsolidacijo in 
strukturno reformo (v skladu s sklepi Svet a z dne 15. februarja in  7. marca 2011 ter na 
podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pr ipravila Komisija). Poudaril je potrebo po 
prednostnem obravnavanju ponovne vzpostavitv e trdnih javnih financ in fiskalne 
vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z refo rmami na trgu dela ter novih prizadevanj 
za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v 
konkretne ukrepe ter jih vklju čijo v svoje programe stabilnosti ali konvergen čne 
programe in nacionalne reformne programe. 
(5) Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v 
paktu „euro plus“, naj pravo časno predložijo svoj e zaveze, da bodo vklju čene v 
njihove programe stabilnosti ali konvergen čne programe in nacionalne reformne 
programe.  
(6) Finska je 6. aprila 2011 predložila dopol nitev programa stabilnosti za obdobje 2011–
2014 in nacionalni reformni program za leto 2011. Programa sta bila ocenjena 
istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.  
(7) V času svetovne gospodarske krize je Finska doživ ela zelo strm padec BDP, saj je bilo 
finsko gospodarstvo vedno odvisno od uspeš nosti glavnih industrijskih panog pri 
izvozu. V letu 2009 se je BDP zmanjšal za 8,2 % zaradi izjemno velikega zmanjšanja 
izvoza (20-odstotno zmanjšanje obsega) in s tem povezanega zmanjšanega zaupanja v naložbe. Stopnja brezposelnosti se je pove čala za približno 2 odstotni to čki in se je s 
6,4 % delovne sile v letu 2008 pove čala na 8,3 % v letu 2010. Oživljanje gospodarstva 
je bilo mo čno, saj se je BDP v letu 2010 pove čal za 3,1 %, na kar sta vplivala tako 
domače povpraševanje kot tudi ponovna rast izvoza. Cene nepremi čnin in obseg 
stanovanjske gradnje sta se po kratkotrajnem  zmanjšanju leta 2009 hitro povzpela na 
ravni pred krizo, kar je povzro čilo zaskrbljenost glede pre komernega širjenja trga 
nepremičnin. Finska je izplavala iz gospodarske krize z javnofinan čnim 
primanjkljajem v višini 2,5 % BDP v letu  2010 in dolgom v višini 48,5 % BDP. 
(8) Na podlagi ocene dopolnitve programa st abilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, za 
obdobje 2011–2012 verjeten, za naslednj a leta pa nekoliko preve č optimisti čen. Za 
obdobje 2011–2012 je makroekonomski scenarij  v skladu s spomladansko napovedjo 
služb Komisije. Za obdobje 2013–2015 je v programu napovedana rast v višini 
približno 2 % BDP, ki je nekoliko nad oce no potencialne rasti v višini 1,5% in tako 
izpostavljena tveganju, da  se poslabša. Cilj prora čunske strategije je zmanjšati 
primanjkljaj na 0,9 % BDP v letu 2011 in na  0,7 % v letu 2012 kot odziv na cikli čno 
izboljšanje gospodarstva in ne katere konsolidacijske  ukrepe, ki jih je sprejela že 
prejšnja vlada. Vendar v dopoln itvi programa stabilnosti ni na črta za kakršno koli 
nadaljnjo fiskalno konsolidacijo v obdobju 2013–2015. Tveganja za prora čunske cilje 
se zdijo uravnotežena. Najpomembnejši deja vnik tveganja je posledica svetovnega 
makroekonomskega oko lja, ki je vedno mo čno vplivalo na od izvoza odvisno finsko 
gospodarstvo. 
 
SL 4   SL (9) Zadnja dopolnitev programa ne predvide va uporabe izboljšanih napovedi glede 
gospodarskih razmer za srednjero čno konsolidacijo prora čuna. Medtem ko naj bi bil 
srednjeročni cilj, ki so ga finski organi dolo čili kot strukturni pr esežek v višini 0,5 % 
BDP, dosežen v letu 2011, naj bi se struktur ni saldo v naslednjih letih zmanjšal pod 
ciljno vrednost.  
(10) Sprejemanje ukrepov za zmanjšanje u činkov staranja prebivalstva je bilo ena od 
prednostnih nalog ve č zaporednih finskih vla d. Glede na ta prizadev anja se zdi, da je 
Finska izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva dolgoro čno vzdržnost javnih 
financ. Vendar se država soo ča z velikimi in takojšnjimi demografskimi 
spremembami, na podro čju javnih financ pa še vedno obstaja znatna vrzel v 
vzdržnosti. Posledice tega izziva se ob čutijo na številnih podro čjih politik. Staranje 
prebivalstva bo povzro čilo znatno pove čanje povpraševanja po storitvah, povezanih s 
staranjem, ki jih na Finskem ve činoma zagotavljajo lokalne oblasti. Razli čne študije so 
pokazale, da je bilo izboljšanje produktivnos ti javnih storitev v zadnjih nekaj letih 
slabo. Finski organi so že iz vedli številne reforme, da bi prestrukturirali javne storitve 
in povečali produktivnost tako na centralni ravni kot tudi na ravni lokalnih oblasti. 
Razmeroma velike naložbe v informacijsko tehnologijo v javnem sektorju še niso 
pokazale izboljšav v produktivnosti, kar pomeni, da bi jih morale spremljati strukturne 
in upravne spremembe. Na splošno je še vedno možno sprejeti dodatne ukrepe, da bi dosegli pove čanje produktivnosti in pr ihranili stroške pri zago tavljanju javni h storitev. 
(11) Trenutno povišanje dolgotrajne  brezposelnosti je vzrok za zaskrbljenost. Med letoma 
2005 in 2008 se je dolgotrajna brezposelnos t znatno znižala, v letu 2009 pa se je 
ponovno za čela višati. Konec marca 2011 je bilo  število dolgotrajno brezposelnih 
57 400, kar je za 12 400 ve č od prejšnjega leta. Velik o dolgotrajno brezposelnih 
trenutno spada v starostno skupino od 55 do 64 let. Zaradi vzorcev upokojevanja bo 
največje povečanje brezposelnosti zabeleženo v st arostni skupini od 45 do 54 let. 
Čeprav je stopnja dolgotrajne brez poselnosti na Finskem pod povpre
čjem EU, je treba 
na problem gledati z vidika zagotavljan ja ponudbe delovne sile v prihodnosti in 
socialne vklju čenosti. Izkušnje kažejo, da dolgotrajna brezposelnost pove čuje zlasti 
tveganje revš čine in socialne izklju čenosti. Čeprav je po mnenju finskih organov 
povečanje dolgotrajne brezposelnosti pere č problem, do zdaj še ni bila oblikovana 
celovita strategija za boj proti njemu. Finska je med krizo u činkovito razširila svoje 
ukrepe aktivne politike tr ga dela, da bi prepre čila brezposelnost mladih. Medtem ko je 
to pripomoglo k zmanjšanju brezposel nosti mladih v obdobju 2010–2011, ta še vedno 
ostaja nad povpre čjem EU in lahko upravi či nove ukrepe. Na enak na čin bi krepitev in 
boljša usmerjenost ukrepov aktivne polit ike trga dela pripomogla k obrnitvi 
negativnega trenda v do lgotrajni brezposelnosti. 
(12) Glede na demografske spremembe je pove čanje stopnje zaposlovanja starejših 
delavcev pomembno za javne finance in klju čno za odzivanje na povpraševanje po 
delovni sili v prihodnje.  Finski pokojninski sistem je bil reformiran leta 2005 in leta 
2009 so se pokojninske dajatve povezale s koeficientom pri čakovane življenjske dobe. 
Vendar predpisana upokojitvena starost trenutno ni povezana s pri čakovano 
življenjsko dobo. Glede na stalno daljšanje pri čakovane življenjske dobe taka 
povezava ne bi samo prispevala k prilivu delovne sile, ampak bi tudi pripomogla k 
zagotovitvi primernih pokojnin. Sistemi pred časnega upokojevanja so se v zadnjih 
nekaj letih zmanjšali, vendar še vedno obs tajajo možnosti za nadaljnje ukrepe za 
okrepitev spodbujanja zaposlovanja med star ejšimi. Na primer razširjene sheme 
nadomestil za primer brezposelnosti za starejše na splošno delujejo na enak na čin kot 
 
SL 5   SL pokojnine zaradi brezposelnosti, ki so bile  odpravljene. Kljub izboljšavam v zadnjem 
desetletju so stopnje zaposlova nja starejših delavcev in u činkovita upokojitvena starost 
po nordijskih standardih nizke. Zelo  pogosto je vzrok za zgodnjo upokojitev 
invalidnost. Dvig dejanske upokojitvene staros ti zahteva ukrepe, ki upoštevajo tudi 
kakovost delovnega življenja, vklju čno z dobrim po čutjem in zdravjem zaposlenih. To 
je pomembno zlasti zaradi velikega števil a ljudi, ki prejemajo invalidske pokojnine. 
Finska je od leta 2009 porabila približ no 14 milijonov EUR za projekte za izboljšanje 
delovnega okolja. U činek teh pobud je tr eba oceniti. Vklju čenost v vseživljenjsko 
učenje je bila na Finskem obi čajno zelo velika ter bo glede na pojavljajo če se nove 
zahteve po znanjih in spret nostih še naprej pomembna.  
(13) Večja konkuren čnost, zlasti v storitvenem sektor ju, je vse bolj pomembna za 
povečanje produktivnosti in izboljšanje potencialne gospodarske rasti. Odro čnost 
Finske in majhna gostota njeneg a prebivalstva slabita poslovno konkuren čnost, kar 
povzroča razmeroma nizko rast produktivnosti  v nemenjalnih sektorjih. Obstoje če 
poslovne strukture so ob časno zelo skoncentrirane, zlasti na podro čju prehrambne 
industrije ali veleprodaje in prodaje na drobno. To bi lahko bil eden od razlogov za 
razmeroma visoko raven potrošniških cen, čeprav k temu lahko prispevajo tudi dolge 
prevozne razdalje. Maloprodajne cene  so med najvišjimi v EU. Konkuren čnost v 
prodaji na drobno še naprej de lno ovirajo predpisi, in si cer kljub nekaterim nedavnim 
omilitvam, ter ovire za vstop tujih in doma čih podjetij na trg ter izstop z njega. 
(14) Posebne zaveze v okviru pakta „euro pl us“ v programu stabilnosti Finske in 
nacionalnem reformnem programu niso izrecno dolo čene, pričakuje pa se, da se bodo 
predložile po vzpostavitvi nove vlade. 
(15) Komisija je ocenila program stabilnos ti in nacionalni reformni program4, pri čemer ni 
upoštevala le njunega pomena  za vzdržno fiskalno in so cialno-ekonomsko politiko na 
Finskem, ampak tudi njuno skladnost s pravili in smernicami EU, saj je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije. Meni, da bi bilo treba dolo čiti 
srednjeročne konsolidacijske ukrepe in da so potrebni nadaljn ji ukrepi za izboljšanje 
vzdržnosti javnih financ, tudi s pove čanjem produktivnosti javnega sektorja. Nadaljnji 
ukrepi so potrebn i tudi za pove čanje spodbud za delo in  povišanje dejanske 
upokojitvene starosti ter tudi za pove čanje produktivnosti in konkuren čnosti na trgih 
sektorja storitev. 
(16) Glede na to oceno in ob upoštevanju Priporo čila Sveta na podlagi člena 126(7) 
Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. junija 2010 je Svet prou čil posodobitev 
programa stabilnosti Finske  za leto 2011, njegovo mnenje
5 pa je zlasti odraženo v 
njegovih priporo čilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov 
Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet prou čil nacionalni reformni program 
Finske – 
                                                 
4 SEC(2011) 734. 
5 Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
 
SL 6   SL PRIPORO ČA, naj Finska v obdobju 2011–2012 ukrepa: 
(1) nadaljuje fiskalno konsolidac ijo z uporabo kakršnih ko li izrednih prihodkov za 
zmanjšanje primanjkljaja ter hkrati sprejm e dodatne ukrepe za ohranjanje fiskalnega 
položaja nad srednjero čnim ciljem; 
(2) sprejme nadaljnje ukrepe za dosego pove čanja produktivnosti in prihranka stroškov 
pri zagotavljanju javnih storitev, vklju čno s strukturnimi spremembami, da bi se 
odzvala na izzive, ki so pos ledica staranja prebivalstva; 
(3) bolje usmeri ukrepe za aktivno politiko trga  dela na dolgotra jno brezposelne in 
mlade; 
(4) sprejme ukrepe za izboljšanj e zaposljivosti starejših dela vcev in njihove udeležbe v 
vseživljenjskem u čenju; sprejme nadaljnje ukrepe za prepre čevanje pred časnega 
upokojevanja in meje predpisane upokojitvene starosti dodatno uskladi s pri čakovano 
življenjsko dobo; 
(5) sprejme nadaljnje ukrepe za dodatno odprtj e sektorja storitev s preoblikovanjem 
regulativnega okvira in odstr anitvijo ovir, da bi se ol ajšali novi vsto pi na trge 
sektorja storitev, zlasti v maloprodajnem sektorju.  
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik