Povzetek

Ocena učinka predloga direktive o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi z izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (ECRIS) ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ

A. Nujnost ukrepanja

Zakaj? V čem je težava, ki se obravnava?

Obstoječi elektronski sistem (ECRIS – evropski informacijski sistem kazenskih evidenc) za izmenjavo informacij o predhodnih obsodbah, ki jih kazenska sodišča EU izrečejo zoper določeno osebo v kazenskem postopku in, če to dovoljuje nacionalna zakonodaja, v druge namene, je neučinkovit, ko gre za državljane tretjih držav. Sistem ECRIS nima mehanizma za preprosto iskanje držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc državljanov tretjih držav. Države članice, ki želijo takšne informacije, morajo poslati splošne zahtevke vsem državam članicam, tudi (večini) držav članic, ki nimajo želenih informacij. Ugotovljeno je bilo, da bi bilo upravno breme zaradi odgovarjanja na splošne zahtevke, ki bi jih sistematično pošiljale države članice, najdražji element pri uporabi sistema ECRIS (ocenjeno na 78 milijonov EUR). Ker sistem ECRIS ni učinkovit v zvezi z državljani tretjih držav, države članice v praksi ne izkoriščajo njegovega polnega potenciala, ko gre za te državljane. Zato sodiščem, organom pregona in drugim upravnim organom niso vedno na voljo popolne informacije o kazenski preteklosti obsojenih državljanov tretjih držav v skladu z nacionalno zakonodajo. Drugih enakih ali učinkovitejših mehanizmov za izmenjavo informacij ni.

Kaj se pričakuje od pobude?

Splošni cilji: Izboljšanje delovanja skupnega območja varnosti in pravice z izboljšanjem izmenjave informacij na področju kazenskih zadev. Zmanjšanje kriminala in spodbujanje preprečevanja kriminala (tudi v zvezi s terorizmom). Zagotovitev enake obravnave državljanov tretjih držav in državljanov EU pri učinkoviti izmenjavi informacij iz kazenskih evidenc. Specifični cilji: Zmanjšanje števila nepotrebnih zahtevkov za informacije iz kazenskih evidenc državljanov tretjih držav in s tem povezanih stroškov. Povečanje obsega izmenjav informacij iz kazenskih evidenc v zvezi z državljani tretjih držav prek sistema ECRIS.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU?

Pobuda naj bi zagotovila skupni mehanizem za standardizirano, hitro, usklajeno in učinkovito izmenjavo informacij o kazenskih obsodbah med državami članicami. Tega cilja države članice ne morejo doseči same, ampak je potrebno usklajeno ukrepanje vseh držav članic. Ni mogoče pričakovati, da bi neusklajeno ukrepanje na ravni držav članic zagotovilo zadostne učinke obsega, da se odpravijo pomanjkljivosti uporabe sistema v sedanji obliki.

B. Rešitve

Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so bile upoštevane? Ali obstaja najprimernejša možnost ali ne? Zakaj?

Možnost 1: ohranitev sedanjega stanja. Možnost 2: nezakonodajna možnost: prostovoljni projekt držav članic za učinkovitejši mehanizem izmenjave informacij iz kazenskih evidenc državljanov tretjih držav, ki ga sofinancira Komisija. Možnost 3 (najprimernejša možnost): zakonodajna možnost: iskalni mehanizem za identifikacijo držav članic z informacijami iz kazenskih evidenc državljanov tretjih držav, ki vsebujejo identifikacijske podatke obsojenih državljanov tretjih držav (indeksni filter), ki se lahko iščejo z iskalnikom, ki prikaže, ali zadetki so ali ne. Indeksni filter bo anonimiziran in razposlan vsem drugim državam članicam, ki bodo nato lahko iskanje izvajale iz svoje države. „Zadetek“ bo opredelil državo članico, ki ima informacije iz kazenske evidence določenega državljana tretje države. Država članica lahko nato zahteva popolne informacije prek že vzpostavljenega sistema ECRIS. Možnost 4: kot možnost 3, vendar bi indeksirane podatke hranil osrednji organ EU in ne bi bili anonimizirani. Možnost 3 je najprimernejša možnost, saj ponuja mehanizem, ki omogoča učinkovito identifikacijo držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc določenega državljana tretje države. Ker možnost 3 vsebuje tudi pravno obveznost za vse države članice, bo s tem zagotovljen skupni pristop. Možnost 3 ne zahteva vzpostavitve dodatnega sistema na ravni EU, zato je stroškovno učinkovitejša od možnosti 4.

Kdo podpira katero možnost?

Vse države članice podpirajo zakonodajno možnost. Velika večina držav članic lahko podpre možnost 3, če bi bilo mogoče potrebno dodatno programsko opremo brez težav vključiti v obstoječa nacionalna omrežja in bi bila na voljo finančna podpora. Nekaj držav članic podpira možnost 4. Deležniki, ki se ukvarjajo s temeljnimi pravicami, vidijo prednosti decentraliziranega sistema v primerjavi s centraliziranim.

C. Učinki najprimernejše možnosti

Kakšne so koristi najprimernejše možnosti (če obstajajo, sicer samo glavne)?

Znatnega neposrednega učinka na gospodarskem, socialnem ali okoljskem področju ni.

Kakšni so stroški najprimernejše možnosti (če obstajajo, sicer samo glavni)?

Stroški vzpostavitve so ocenjeni na: – za EU: 1 089 000 EUR; – za 28 držav članic: 768 000 EUR; – skupni stroški vzpostavitve: 1 857 000 EUR. Tekoči stroški (rednega letnega vzdrževanja in upravljanja) so ocenjeni na: – za EU: 668 000 EUR; – za 28 držav članic: ti stroški naj bi se z leti postopno povečali s 5 304 000 EUR na največ 12 804 000 EUR; – skupni tekoči stroški (za 28 držav članic in EU) naj bi se pozneje z leti postopno povečali s 5 972 000 EUR na največ 13 472 000 EUR.

Kakšen bo vpliv na podjetja, MSP in mikropodjetja?

Ni vpliva.

Ali bo prišlo do znatnih vplivov na nacionalne proračune in uprave?

Glej zgoraj pod „Kakšni so stroški najprimernejše možnosti“.

Ali bo prišlo do drugih pomembnejših učinkov?

Ni drugih pomembnejših učinkov.

D. Spremljanje izvajanja

Kdaj bo politika pregledana?