Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 434/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVEŠČANJE O STANDARDNI SPREMEMBI

„MINERVOIS-LA-LIVINIÈRE“

PDO-FR-A0667-AM01

Datum obvestila: 9. september 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Donos

V točki VIII poglavja I specifikacije proizvoda o donosu vin z ZOP je osnovni donos znižan s 45 na 42 hl/ha, največji donos pa s 54 na 51 hl/ha, da bi se prilagodil ravni donosa vin z označbo porekla, pridelanih v regiji Minervois.

Sprememba največjega donosa je bila vnesena v točko „Največji donosi“ enotnega dokumenta.

2. Pridelovalne prakse

V točki VI poglavja I specifikacije proizvoda o gojitveni obliki vinske trte:

— so navedena pravila glede gostote zasaditve dopolnjena in določajo, da je lahko najmanjša gostota vinske trte, zasajene po 31. juliju 2019, 4 200 trsov na hektar namesto 4 000,

— višina listja pri vinski trti, gojeni v špalirju, je povečana z 1,40 kvadratnega metra na 1,60 kvadratnega metra zunanje površine rastlinskega pokrova za pridelavo enega kilograma grozdja, da bolje ustreza določenemu donosu,

— največja povprečna obremenitev na parcelo je zmanjšana s 7 500 na 7 000 trsov na hektar.

Te prilagoditve specifikacije proizvoda omogočajo boljšo prilagoditev proizvodnih pogojev talnim razmeram.

Te spremembe se prenesejo v točko „Enološke prakse“ enotnega dokumenta.

3. Analitske lastnosti proizvoda

V točki VII poglavja I specifikacije proizvoda v zvezi s stanjem pridelka je minimalni volumenski delež naravnega alkohola zvišan z 12,5 na 13 %, grozdje pa se šteje za dovolj zrelo glede na vsebnost sladkorja, ki je z 212 gramov na liter mošta zvišana na največ 218 gramov. Te prilagoditve specifikacije proizvoda omogočajo boljšo prilagoditev proizvodnih pogojev talnim razmeram.

Te spremembe se prenesejo med podrobne „Analitske lastnosti“ proizvoda v opisu vin enotnega dokumenta.

4. Zvrščanje

V točki IX specifikacije proizvoda je v pravilih o zvrščanju pojasnjeno, da je delež vseh sort vinske trte carignan N, cinsaut N, grenache N, mourvèdre N in syrah N najmanj 80 % zvrsti, pri čemer je dodano, da ena od teh sort vinske trte ne more predstavljati več kot 80 % zvrsti.

Ta sprememba se prenese v točko „Enološki postopki“ enotnega dokumenta.

5. Datum dajanja vina v promet

V točki IX specifikacije proizvoda o predelavi in stekleničenju vina so navedeni datumi, ko dajo trgovci ali tržniki vino v promet, ter datum dajanja vina na potrošniški trg črtani, da se med izvajalci odpravi vsakršno tveganje za nelojalno konkurenco.

To črtanje je bilo vneseno v točko „Posebni enološki postopki“ enotnega dokumenta.

6. Povezava z geografskim območjem

V točki X poglavja I specifikacije proizvoda o povezavi z geografskim območjem so bili številčni podatki o pridelavi vina z označbo porekla posodobljeni s podatki o pridelku iz leta 2018 v pojasnilo, da je 45 pridelovalcev pridelalo 11 000 hl, od tega dve zadružni kleti pridelata 20 % količin.

Ti podatki so bili posodobljeni v delu „Povezava z geografskim območjem“ v enotnem dokumentu.

V točki X poglavja I specifikacije proizvoda o povezavi z geografskim območjem je organoleptični opis vin dopolnjen zaradi natančnejše določitve, da imajo vina tudi začimbne note.

Ta dopolnitev je bila vnesena v točko „Organoleptični opis vin“ enotnega dokumenta.

7. Prijavne obveznosti

V poglavju II specifikacije proizvoda o prijavnih obveznostih proizvajalcev označbe so dodane naslednje obveznosti:

— opredelitev parcel, ki jih je mogoče namakati, je treba priložiti k predhodni prijavi parcel, dodeljenih za proizvodnjo označbe,

— izjavi o zahtevi za označbo se priloži kopija prijave pridelka in, odvisno od primera, kopija prijave proizvodnje ali izpisek evidence zalog za kupce grozdja in mošta.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

„Minervois-la-Livinière“

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Analitske lastnosti

To so suha mirna rdeča vina.

— Ta vina imajo najmanj 13-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, pri čemer se za grozdje šteje, da je dovolj zrelo, če vsebuje največ 218 gramov sladkorja na liter mošta.

— Vsebnost jabolčne kisline za vina, ki se tržijo neustekleničena ali ustekleničena, ne presega 0,4 grama na liter.

— Vsebnost fermentirnega sladkorja (glukoza in fruktoza) za vina, ki se tržijo v velikih količinah ali pakirana: — ne presega 3 gramov na liter za vina z naravnim volumenskim deležem alkohola največ 14 %, — ne presega 4 gramov na liter za vina z naravnim volumenskim deležem alkohola najmanj 14 %.

— Vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene z zakonodajo Skupnosti. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Organoleptične lastnosti

Vina so pridelana z zvrščanjem več sort vinske trte po tradiciji languedoških vinogradov, pri čemer je največji delež sort vinske trte grenache N, mourvèdre N in syrah N. So intenzivne škrlatne barve z rjavkastordečimi odtenki ter imajo bogato in gosto telo.

Vina so kompleksna in imajo, če so zorela v hrastovih sodih, aromo po začimbah, kuhanem sadju ali marmeladi, obogatena pa so z vonjem po vanilji ali kakavu.

So močna in topla, zelo stanovitna, koncentrirana, tanična, vendar vedno uravnotežena. Če so primerna za daljše shranjevanje, dolgo zadržijo topen in žameten okus ter prijetne tople in sadne note, ki so značilne za najboljša vina z juga Francije.

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte znaša 4 000 trsov na hektar. Najmanjša gostota vinske trte, zasajene po 31. juliju 2019, pa znaša 4 200 trsov na hektar.

Razmik med vrstami je največ 2,50 metra.

Vsak trs ima na voljo največ 2,50 kvadratnega metra površine. Ta površina se pridobi tako, da se zmnoži razdalja med vrstami z razdaljo med trsi.

— Rez se opravi pred fenološko fazo E (po Baggioniliju), to je pri treh razprtih listih na prvih dveh očesih.

— Vinska trta se obrezuje s kratko rezjo in z največ 12 očesi na trs; vsak reznik ima največ dve očesi.

— Sorta vinske trte syrah N se lahko obrezuje z rezjo na enojni guyot in z največ desetimi očesi na trs; od tega z največ šestimi očesi na šparon in enim ali dvema nadomestnima lesoma z enim ali največ dvema očesoma.

— Višina listja pri vinski trti, gojeni v špalirju, mora omogočati 1,60 kvadratnega metra zunanje površine rastlinskega pokrova za pridelavo enega kilograma grozdja; to pravilo se uporablja od 30. junija vsako leto.

— Največja povprečna obremenitev na parcelo je določena na 7 000 kilogramov na hektar.

— Namakanje se lahko dovoli.

Posebni enološki postopek

Vina se pridelujejo z zvrščanjem grozdja, mošta ali vin, pridelanih iz najmanj dveh sort vinske trte.

— Delež vseh sort vinske trte grenache N, lledonner pelut N, mourvèdre N, syrah N znaša najmanj 40 % zvrsti.

— Delež vseh sort vinske trte carignan N, cinsaut N, grenache N, mourvèdre N in syrah N je najmanj 80 % zvrsti, pri čemer ena od teh sort vinske trte ne more predstavljati več kot 80 % zvrsti.

— Vina zorijo vsaj do 15. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

— Prepovedana je uporaba tople maceracije, kontinuirane fermentacije, kadi za recikliranje tropin, navpičnih naprav za pecljanje, vijačenih odcejalnikov in kontinuiranih stiskalnic.

Za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

51 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in donegovanje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin:

— departma Aude: Azille,

— departma Hérault: Azillanet, Cesseras, Félines-Minervois, La Livinière in Siran.

7. Glavne sorte vinske trte

carignan N

cinsaut N - cinsault

grenache N

lledoner pelut N

mourvèdre N - monastrell

piquepoul noir N

rivairenc N - aspiran noir

syrah N - shiraz

terret noir N

8. Opis povezave

Opis geografskega območja

Geografsko območje leži sredi območja s kontrolirano označbo porekla „Minervois“, v regiji „Petit Causse“, obdaja pa ga predgorje Montagne Noire, najjužnejši del hribovja Seveni. Geografsko območje se razteza na ozemlju petih občin departmaja Hérault in ene občine departmaja Aude na jugu Francije.

V osončeni pokrajini z razgibanim reliefom se vinogradi izmenjujejo z griči, ki so porasli z bori, garigo, brinom ali hrasti ter jih sekajo rečne doline in večje depresije.

Vinogradi ležijo v smeri jug/jugovzhod, na nadmorski višini od 120 do 330 metrov.

Geografsko območje je na zahodu omejeno z reko Ognon, pritokom reke Aude, na vzhodu pa z masivom „Serre d’Oupia“ in reko Espène.

Geografsko območje je sinklinalna vboklina, na sredini napolnjena s terciarnimi usedlinami iz molase, ločenimi s plastmi peščenca, na severu s konglomerati iz jezerskih apnencev in na jugu z raztresenimi kamnitimi terasami.

Za podnebje so značilni malo letnih padavin, in sicer od 400 do 500 milimetrov, letna temperatura nad 14 C in več kot 2 400 sončnih ur.

Regijo „Petit Causse“ pred deževjem z zahoda varuje naravna pregrada gričevja „Laure Minervois“, medtem ko masiv „Serre d’Oupia“ zadržuje morski zrak iz Sredozemlja. Čeprav je regija vroča in suha ter poleti trpi veliko pomanjkanje vode, pa zvečer z grebenov gorovja Causse zapihajo sveži vetrovi.

Informacije o proizvodu in človeški dejavniki, pomembni za povezavo

Vinska trta je v regiji „Minervois“ prisotna od rimske dobe.

Z ustanovitvijo province Narbonne leta 118 pr. n. št. se je ta kultura trajno ustalila v tej regiji, zelo ugodni za trgovino, saj jo je prečkala rimska cesta med krajema Toulouse in Lodève, ki je potekala severno od rimske ceste „Via Domitia“.

Številni veterani rimske legije so dobili koncesije in ustanovili vinogradniška posestva (villae). Vino se je uspešno izvažalo po vsem imperiju in cesar Domicijan je leta 92 n. št. prepovedal vse nove zasaditve, da bi preprečil konkurenco.

Imena treh občin pričajo o tej dobi in vinogradniški kulturi v njej: La Livinière za „Cella Vinaria“ (vinska klet), Siran za „Villa de Sirius“ iz imena prvega rimskega legionarja, ki je prišel v regijo, Félines za „Figulina“, lončarska delavnica, predvsem za izdelavo amfor.

Poleg tega se zgodovina vinogradništva navezuje tudi na zgodovino regije Languedoc, in sicer velike vpade od 3. do 6. stoletja, ki so jim sledile osvojitve Saracenov, s katerimi se je v obdobju od 7. do 9. stoletja zavrl razvoj vinogradništva. Vinogradništvo se je znova obudilo na pobudo benediktinskih opatij, kot je opatija v kraju Agnan de Caunes ali opatija Saint-Jean.

Odprtje prekopa Canal du Midi leta 1680, izboljšanje cestnega omrežja in izgradnja železniške proge v 19. stoletju so prispevali k razvoju monokulture vinske trte. To blaginjo pa so prekinili napadi trtnih uši in presežna proizvodnja, ki je dosegla svoj vrh leta 1907 z vinogradniško krizo, zaradi katere se je zanetil upor na jugu Francije, ki pa je privedel tudi do organizacije vinogradništva, zlasti z razvojem zadružnega sistema.

Leta 1922 je bil v regiji Minervois ustanovljen Syndicat de défense (združenje za zaščito). Najprej je bila priznana kontrolirana označba porekla leta 1951 za vina vrhunske kakovosti na razmejenem območju, nato pa še kontrolirana označba porekla „Minervois“ z odlokom z dne 15. februarja 1985 po prenovi trsnega izbora in določitvi natančnejših pogojev proizvodnje.

Vendar pa so bili strokovnjaki iz regije „La Livinière“ vedno prepričani, da imajo na voljo ozemlje ter znanje in spretnosti, ki lahko v izvirnost njihove proizvodnje rdečih vin vtisnejo svoj pečat. Na začetku sedemdesetih let prejšnjega stoletja so s pomočjo tehničnih struktur in na pobudo zadružne kleti v občini La Livinière, ki ji je predsedoval Maurice Piccinini, iskali najboljše ujemanje med sorto vinske trte in kraji zasaditve, čim bolj prilagodili tehnike rezi in gojitvenih oblik vinske trte, trgali grozdje pri optimalni zrelosti in izboljšali tehnike pridelave vina. Maurice Piccinini je leta 1988 ustanovil Syndicat de défense (združenje za zaščito). Kontrolirana označba porekla „Minervois-La Livinière“ je bila priznana leta 1999.

Leta 2018 je 45 pridelovalcev pridelalo 11 000 hl, od tega dve zadružni kleti pridelata 20 % količin.

Vina so pridelana z zvrščanjem več sort vinske trte po tradiciji languedoških vinogradov, pri čemer je največji delež sort vinske trte grenache N, mourvèdre N in syrah N.

Vzročna medsebojna povezava

Podnebje na geografskem območju, ki je zaščiteno pred morskimi vplivi z vzhoda ali zahoda in leži v smeri jug/jugovzhod, je vroče in suho. Zaradi lege ob masivu Montagne Noire in vpliva gradienta nadmorske višine pa so noči vseeno sveže.

Ti posebni pogoji so primerni za optimalno zrelost grozdja, določeno vsebnost kisline in želeno uravnoteženost med alkoholom in tanini.

Ti pogoji v povezavi z natančno razmejitvijo parcel za trgatev, pri kateri imajo prednost dobro izpostavljene parcele na močno kamnitih glinasto-apnenčastih tleh, ki ne omogočajo prav visokih naravnih donosov, pridelovalcem omogočajo, da sorto vinske trte uskladijo z vinogradniško lego, ki prispeva k posebnemu izrazu koncentriranih in močnih vin.

Sorta vinske trte grenache N daje vinu topel in zaokrožen okus, zato dobro uspeva na kamnitih terasah in laporjih. Zgodnja sorta vinske trte syrah N daje vinu bogato vsebnost sladkorja in sadne arome. Zgodovinska sorta vinske trte cinsaut N lahko daje vinu nežnost, carignan N pa telo in tanine. Sorta vinske trte mourvèdre N prispeva nežne tanine in začimbne poudarke.

Izvajalci so znali iz roda v rod s prilagoditvijo tehnik pridelave vina iz grozdja iztisniti najboljše. Zelo hitro se je uveljavilo donegovanje v kleti po vrenju, da vino pridobi kompleksne arome, predvsem pa da tanini v vinu postanejo svilnati in zaokroženi. Za dosego tega cilja je v specifikaciji proizvoda opredeljeno najkrajše obdobje donegovanja do 15. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Vinogradništvo zaznamuje zgodovino geografskega območja že 2 000 let. Sledi rimskega imperija je opaziti na vsakem delu ozemlja tako po toponimiji kot po arhitekturi, saj so prisotni številni spomeniki in ostanki, kot je cerkev Notre-Dame de Centeilles v občini Siran, ki je zgrajena na rimskem vinogradniškem posestvu „villa“ in pri kateri prepoznamo antične stebre.

Večina posestev je zgrajenih na starodavnih legionarskih posestvih „villae“ in vinograde krasijo pogosto več stoletij stare konstrukcije iz suhih zidov, značilne za regijo, imenovane „Capitelles“.

Proizvajalci na tem ozemlju so znali temu kraju s pomenljivim imenom in bogato zgodovino pridobiti sodobno in priznano kontrolirano označbo porekla.

Proizvod s kontrolirano označbo porekla „Minervois-La Livinière“ spada med najboljša vina regije Languedoc.

„Livinage“, uveden na začetku devetdesetih let prejšnjega stoletja, ki je zapečatil sloves in žlahtnost te kontrolirane označbe porekla, je postal nepogrešljiv dogodek, ki se ga udeležujejo strokovnjaki za vino in novinarji, da bi okušali vina, se srečevali s pridelovalci in odkrivali bogato raznovrstnost krajev.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

— Vina, za katera se v skladu s to specifikacijo proizvoda zahteva kontrolirana označba porekla „Minervois-La Livinière“ in ki so predstavljena pod navedeno označbo, po trgatvi ne smejo biti prijavljena, oglaševana, odposlana, dana v prodajo ali prodana, ne da bi bil na prijavi pridelka, v oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali na kakršni koli embalaži z razločno pisavo naveden izraz „Kontrolirana označba“.

— Neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so na etiketah napisane s črkami, katerih velikost niti po višini, širini in debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

— Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Languedoc“.

— Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in donegovanje vina, obsega ozemlje ali del ozemlja naslednjih občin departmaja Aude:

— Pépieux,

— Peyriac-Minervois: kraj, poimenovan „Les Tuileries d’Affiac“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b203f5e5-0950-4f4c-8407-65615a1d0791

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.