[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.7.2006

COM(2006) 415 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 in o zaključku preiskav v zvezi s protidampinškimi ukrepi, veljavnih za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ruske federacije in Ukrajine

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM OZADJE PREDLOGA |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005 („osnovna uredba“), v postopku v zvezi z uvozom silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96. |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal v okviru izvajanja osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami, določenimi v osnovni uredbi. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Na področju, na katerega se nanaša predlog, ni obstoječih določb.. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN PRESOJA VPLIVA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Zainteresiranim strankam, ki jih zadeva postopek, je že bila dana možnost, da zagovarjajo svoje interese med preiskavo v skladu z določbami osnovne uredbe. . |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

Presoja vpliva Ta predlog je nastal kot posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne predvideva splošne presoje vpliva, pač pa vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba ovrednotiti. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 26. maja 2005 začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, veljavnih za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine, skupaj z vmesnim pregledom protidampinških ukrepov, veljavnih za uvoz istega izdelka s poreklom iz Ruske federacije, omejenim na obliko ukrepov. Preiskava v zvezi s pregledom je za Ljudsko republiko Kitajsko pokazala nadaljevanje dampinga za zadevni izdelek, tako da bi se ob odpravi ukrepov ponovila škoda industriji Skupnosti. Hkrati pa glede uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ruske federacije in Ukrajine nista bila ugotovljena niti nadaljevanje dampinga niti verjetnost njegove ponovitve. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da prenehanje veljavnosti ukrepov za uvoz iz Rusije in Ukrajine ne bi bilo v nasprotju z interesom Skupnosti. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog Uredbe ter podaljša obstoječe ukrepe proti Ljudski republiki Kitajski in ukine ukrepe proti Ruski federaciji in Ukrajini. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. . |

Načelo sorazmernosti Predlog upošteva načelo sorazmernosti iz naslednjih razlogov: |

Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj navedeni osnovni uredbi in ne daje možnosti za nacionalno odločanje. . |

Navedba o tem, kako je zmanjšana finančna in administrativna obremenitev Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in državljanov ter kako sorazmerna je z zastavljenim ciljem predloga, se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrumenti: uredba. |

Druga sredstva ne bi ustrezala zaradi naslednjega razloga: : Drugi instrumenti ne bi ustrezali, ker osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti.. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog nima posledic za proračun Skupnosti. . |

1. Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 in o zaključku preiskav v zvezi s protidampinškimi ukrepi, veljavnih za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ruske federacije in Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

Ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“)[1] in zlasti členov 11(2) in 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Prejšnje preiskave, veljavni ukrepi in sedanje preiskave

(1) Po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členoma 14 in 15 Uredbe 2423/88[2] je Svet z Uredbo (ES) št. 821/94[3] podaljšal uvedene dokončne protidampinške dajatve na uvoz silicijevega karbida („SK“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Poljske, Ruske federacije („Rusija“) in Ukrajine. Hkrati je Komisija s Sklepom 94/202/ES[4] sprejela zavezo, ki jo je ponudila ruska vlada skupaj z družbo V/O Stankoimport, Moskva, Rusija.

(2) Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 1100/2000[5] zopet podaljšal dokončno protidampinško dajatev na uvoz SK s poreklom iz LRK, Rusije in Ukrajine ter podaljšal zavezo, ki jo je ponudila ruska vlada skupaj z družbo V/O Stankoimport, Moskva, Rusija, sprejeto s Sklepom Komisije 94/202/ES.

(3) Preiskava, navedena v uvodi izjavi (1) zgoraj, zaradi katere so bile uvedene končne protidampinške dajatve in sprejete zaveze določenih izvoznikov, ki jih zadeva ta preiskava, ter pregleda zaradi izteka ukrepa, zaključena leta 1994 in leta 2000, navedena v uvodnih izjavah (1) in (2) zgoraj, se v nadaljnjem besedilu imenujeta „prvotni preiskavi“.

(4) Leta 2004 je Svet z Uredbo (ES) 991/2004[6] predvidel oprostitev protidampinških dajatev za uvoz v nove države članice, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU-10“), v skladu s pogoji posebnih ponujenih zavez („širitvene zaveze“) in Komisijo pooblastil, da sprejme te širitvene zaveze. Skladno s tem je Komisija s sklepoma 2004/498/ES[7] in 2004/782/ES[8] sprejela zaveze, ki jih je ponudil ukrajinski proizvajalec izvoznik, tj.odprta delniška družba „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“. Sprejem te zaveze je potekel 20. maja 2005.

(5) Januarja 2004 je Komisija začela izvajati delni vmesni pregled,[9] za katerega je zaprosil ukrajinski proizvajalec izvoznik Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Vložnik je navedel, da bi mu morala moral biti zaradi znatne spremembe okoliščin odobrena tržnogospodarska obravnava („TGO“) in da je njegova stopnja dampinga znatno pod ravnjo veljavnih ukrepov. Vendar je bilo po preiskavi ugotovljeno, da družba ni izpolnilo meril za TGO (člen 2(7)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[10] („osnovna uredba“)) in preiskava je bila nato zaključena. [11]

(6) Nazadnje je Komisija 30. junija 2005[12] začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom SK s poreklom iz Romunije, potem ko je Svet evropske kemične industrije („CEFIC“) vložil pritožbo v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100 % celotne proizvodnje SK Skupnosti. Ker je CEFIC 1. maja 2006 umaknil pritožbo, je bila preiskava zaključena s Sklepom Komisije ES/423/2006[13].

1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

(7) Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti protidampinških ukrepov za SK s poreklom iz LRK, Rusije in Ukrajine[14] je Komisija 24. februarja 2005 prejela zahtevo za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Komisija je hkrati prejela zahtevo za pregled oblike ukrepov, ki veljavnih za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

(8) Te zahtevke je vložil Svet evropske kemične industrije („CEFIC„) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100 % celotne proizvodnje SK Skupnosti. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa je temeljil na utemeljitvi, da bi se damping in škoda, povzročena industriji Skupnosti, ob prenehanju veljavnosti ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila. Zahtevek za vmesni pregled je temeljil na dejstvu, da bi bila oblika ukrepov neprimerna in ne bi odpravila škodljivih učinkov dampinga.

(9) Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ocenila, da obstajajo zadostni dokazi za uvedbo pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) in vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, in z istim dnem začela izvajati oba pregleda [15].

1.3 Preiskava

(10) Komisija je o uvedbi pregleda zaradi izteka ukrepa in vmesnega pregleda uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, proizvajalce surovin, uporabnike, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in njihova združenja, predstavnike držav izvoznic in proizvajalce Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost, da predložijo svoja pisna stališča in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

(11) Glede na veliko število kitajskih proizvajalcev izvoznikov ter uvoznikov v Skupnosti, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom v eni od zadevnih držav, se je zdelo v skladu s členom 17 osnovne uredbe primerno preučiti, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi Komisija lahko odločila, ali bi bilo vzorčenje resnično potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bile zgoraj navedene stranke v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe pozvane, da se v dveh tednih od začetka postopka javijo Komisiji in predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku.

(12) Noben kitajski proizvajalec izvoznik ni niti predložil zahtevanih informacij niti ni sodeloval v sedanjem postopku. Zato je bilo sklenjeno, da za kitajske proizvajalce vzorčenje ni potrebno.

(13) Šest nepovezanih uvoznikov v Skupnosti je predložilo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje v nadaljnji preiskavi. Od teh šestih uvoznikov so bile tri družbe izbrane v vzorec. Ti uvozniki so predstavljali največji reprezentativni obseg uvoza znanih uvoznikov v Skupnosti (98 %), ki bi se lahko preiskali v času, ki je na voljo.

(14) Vprašalniki so bili poslani trem vzorčenim uvoznikom Skupnosti dvema proizvajalcema Skupnosti, osemnajstim uporabnikom Skupnosti, šestnajstim dobaviteljem surovin in dvema znanima proizvajalcema izvoznikoma v Ukrajini in Rusiji. Poleg tega so bili navezani stiki z dvema proizvajalcema v Braziliji, ki je bila izbrana kot možna primerljiva država, in sta tudi prejela vprašalnik.

(15) Vprašalnik so v celoti izpolnili trije vzorčeni uvozniki Skupnosti, sedem uporabnikov, dva proizvajalca surovin,dva proizvajalca izvoznika v zadevnih državah ter dva proizvajalca iz primerljive države.

(16) Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo, in opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

Proizvajalci Skupnosti:

- Kollo Silicon carbide B.V. (Nizozemska), ESK-SK GmbH (Nemčija)

- Navarro SK, S.A. (Španija),

Proizvajalci v državah izvoznicah:

- JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukrajina)

- JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky (Rusija)

Proizvajalci v primerljivi državi:

- Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brazilija)

- Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo (Brazilija)

Uvozniki v Skupnosti:

- Imexco-Ullrich GmbH (Nemčija)

- Smyris Abrasivi (Italija)

Uporabniki v Skupnosti:

- Morganite Crucible Limited (Združeno kraljestvo)

- TGA Ltd (Češka)

(17) Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2001 do konca OP („obravnavano obdobje“).

(18) Vse zadevne stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, ki so podlaga za sklepe tega pregleda. Po razkritju jim je bil odobren rok za predložitev stališč. Stališča, prejeta v roku, so bila natančno preučena in, kadar se je zdelo primerno, so se upoštevala pri ugotovitvah.

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(19) Zadevni izdelek je enak kot v prvotnih preiskavah, na podlagi katerih so bili uvedeni trenutno veljavni ukrepi, in sicer silicijev karbid (SK). SK se trenutno uvršča pod oznako KN 2849 20 00.

(20) SK se proizvaja s segrevanjem silicija in koksa (ali naftnega koksa) pri visokih temperaturah (do 2000 °C). Rezultat tega postopka je surovi SK, ki ga je običajno treba nadalje predelati za končno uporabo. V proizvodnem procesu SK se avtomatično pridobiva silicijev karbid različnih kakovosti, povezanih z različno koncentracijo vsebnosti silicija. Različne kakovostne razrede je mogoče deliti v dve glavni kategoriji, in sicer kristalinično kakovost in metalurško kakovost. Za kristalinično kakovost velja, da je višje kakovosti, ker ima večjo vsebnost silicija. Kristalinična kakovost se nadalje deli na črni in zeleni tip.

(21) Kristalinična kakovost se praviloma uporablja za izdelavo brusilnega orodja, brusilnih plošč, ognjevarnih izdelkov visoke kakovosti, tehnične keramike, medtem ko se metalurška kakovost običajno uporablja v livarnah in visokih pečeh kot nosilec silicija. Kot v prejšnjih preiskavah je za namen te preiskave obe kakovosti treba šteti za en sam izdelek.

2.2 Podoben izdelek

(22) Kot je bilo ugotovljeno v prvotnih preiskavah, je sedanja preiskava potrdila, da imajo zadevni izdelek in izdelki, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci izvozniki na svojih notranjih trgih, ter izdelki, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti, ter izdelki, ki jih proizvaja in prodaja proizvajalec iz primerljive države na notranjem trgu primerljive države, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti in končne uporabe ter jih je zato treba obravnavati kot podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3. VERJETNOST NADALJEVANJA IN/ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1 Uvodne pripombe

(23) V tem pregledu zaradi izteka ukrepa je bilo doseženo polno sodelovanje dveh znanih proizvajalcev v Ukrajini in Ruski federaciji. Kot je omenjeno v uvodni izjavi (12), se ni javil noben proizvajalec iz LRK.

3.2 Damping uvoza med obdobjem preiskave

3.2.1 Primerljiva država

(24) Ker Ukrajina([16]) in LRK med obdobjem preiskave (in v prejšnjih preiskavah) nista veljali za državi s tržnim gospodarstvom, je bilo treba normalno vrednost določiti v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, tj. na podlagi informacij, pridobljenih v tretji državi s tržnim gospodarstvom, v kateri se je izdelek proizvajal in prodajal. Poleg tega je treba spomniti, da proizvajalec izvoznik v Ukrajini ni mogel pridobiti TGO v vmesnem pregledu, ki se je zaključil ravno pred uvedbo tega pregleda zaradi izteka ukrepa (glej uvodno izjavo (5)).

(25) Ob uvedbi tega pregleda zaradi izteka ukrepa je bilo predvideno, da se kot primerljiva država, od katere bi lahko pridobili informacije o proizvodnih stroških in prodaji na notranjem trgu, uporabi Brazilija. Spomniti je treba, da je bila Brazilija uporabljena tudi v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa.

(26) Preiskava je potrdila, da je Brazilija še vedno ustrezna primerljiva država iz naslednjih razlogov.

(27) Prvič, Brazilija je zaradi velikosti svojega notranjega trga reprezentativna država za določitev normalne vrednosti za zadevni državi. Drugič, domače cene v Braziliji se zaradi obsega povpraševanja na trgu in obstoja konkurenčnih proizvajalcev oblikujejo na podlagi normalnih tržnih sil. Tretjič, osnovne fizikalne in kemijske lastnosti podobnega izdelka, ki se proizvaja v Braziliji, se lahko štejejo kot enake izdelku, ki se izvaža iz obeh zadevnih držav. In četrtič, predloženih ni bilo nobenih utemeljitev proti uporabi Brazilije kot primerljive države.

(28) Zato je bilo sklenjeno, da je izbira Brazilije kot primerljive države za določitev normalne vrednosti za uvoz SK s poreklom iz LRK in Ukrajine razumna in ustrezna.

3.2.2 Normalna vrednost

3.2.2.1 Normalna vrednost za proizvajalce izvoznike v LRK in Ukrajini

(29) Najprej se je preučilo, ali je bila domača prodaja brazilskih proizvajalcev na splošno in glede na vrsto izdelka po obsegu reprezentativna v primerjavi z obsegom izvoza iz LRK in z obsegom izvoza iz Ukrajine.

(30) Ugotovljeno je bilo, da obseg domače prodaje brazilskih proizvajalcev na splošno in glede na vrsto izdelka znatno presega izvoz proizvajalcev izvoznikov iz LRK in Ukrajine v Skupnost.

(31) Potem se je preučilo, ali je bila domača prodaja vsakega od obeh sodelujočih proizvajalcev v Braziliji, in sicer Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda in Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, neodvisnim strankam opravljena v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

(32) Ugotovljeno je bilo, da je bila pri obeh družbah tehtana povprečna prodajna cena vseh prodaj med OP višja od tehtanih povprečnih proizvodnih stroškov na enoto. Zato se je štelo, da je bila vsa domača prodaja opravljena v običajnem poteku trgovine. Da bi se zagotovila poštena primerjava med cenami v Braziliji in normalno vrednostjo v LRK in Ukrajini, so se izvedli popravki, da bi se upoštevale kakršne koli razlike v številčni oznaki izdelka ali stopnji trgovine.

(33) V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe je normalna vrednost temeljila na tehtanih povprečnih cenah prodaje obeh brazilskih proizvajalcev neodvisnim strankam na njihovem notranjem trgu.

(34) Po končnem razkritju je CEFIC podvomil o pravilnosti določitve normalne vrednosti, češ da so po njegovih podatkih prodajne cene na brazilskem notranjem trgu višje od cene za izvoz iz Ukrajine na trg Skupnosti. Vendar pa ta trditev ni bila utemeljena s trdnimi dokumentarnimi dokazili in je bila zato zavrnjena. Dejansko so popravki, navedeni v uvodni izjavi (31) zgoraj, omogočili zagotovitev poštenega izračuna normalne vrednosti.

3.2.2.2 Normalna vrednost za proizvajalce izvoznike v Rusiji

(35) Najprej se je preučilo, ali je bil obseg domače prodaje proizvajalca izvoznika v Rusiji na splošno in glede na vrsto izdelka reprezentativen, tj, ali je predstavljal vsaj 5 % obsega izvoza v Skupnost.

(36) Ugotovljeno je bilo, da je v primerjavi s celotnim obsegom prodaje in za nekatere vrste izdelka obseg domače prodaje predstavljal vsaj 5 % obsega izvoza v Skupnost. Za tiste vrste izdelka, pri katerih je bil obseg domače prodaje manjši od 5 % obsega izvoza v Skupnost, je bilo treba normalno vrednost konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

(37) Za tiste vrste izdelka, pri katerih je obseg domače prodaje predstavljal 5 % obsega izvoza v Skupnost, se je preučilo, ali je bila domača prodaja ruskega proizvajalca neodvisnim strankam opravljena običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je določil delež domače prodaje neodvisnim strankam za vsako izvoženo vrsto zadevnega izdelka, ki ni bila prodana z izgubo na notranjem trgu med obdobjem preiskave.

(a) Za tiste vrste izdelka, pri katerih več kot 80 % obsega prodaje na notranjem trgu ni bilo pod proizvodnimi stroški na enoto, tj., pri katerih je bila povprečna prodajna cena zadevne vrste izdelka enaka ali višja od povprečnih proizvodnih stroškov za zadevno vrsto izdelka, se je normalna vrednost izračunala kot povprečna cena celotne domače prodaje zadevne vrste izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

(b) Za tiste vrste izdelka, pri katerih najmanj 10 % vendar ne več kot 80 % obsega prodaje na notranjem trgu ni bilo pod proizvodnimi stroški na enoto, se je normalna vrednost izračunala kot tehtana povprečna prodajna cena tistih transakcij, ki so bile opravljene v višini proizvodnih stroškov na enoto za zadevno vrsto izdelka ali nad njo.

(c) Za tiste vrste izdelka, pri katerih je bilo manj kot 10 % obsega prodaje na notranjem trgu opravljene po ceni, ki ni pod proizvodnimi stroški na enoto, je veljalo, da zadevna vrsta izdelka ni bila prodana običajnem poteku trgovine, in zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

(38) Normalne vrednosti so bile konstruirane v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe na podlagi proizvodnih stroškov zadevne vrste izdelka, ki se jim je prištel znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter za dobiček. Znesek PSA-stroškov je bil znesek, ki ga je ustvaril proizvajalec izvoznik za podoben izdelek, znesek dobička pa je bil enak povprečnemu dobičku, ki ga je ustvaril proizvajalec izvoznik s prodajo podobnega izdelka običajnem poteku trgovine.

3.2.3 Izvozna cena

LRK

(39) Kot je navedeno v uvodni izjavi (12), noben kitajski proizvajalec izvoznik ni sodeloval v preiskavi. Zato je bilo izvozno ceno treba določiti na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe, to je informacij v pritožbi.

Ukrajina in Rusija

(40) Izvozne cene za proizvajalce izvoznike v Ukrajini in Rusiji se je ugotovila v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, namreč na podlagi izvoznih cen, ki so jih neodvisne stranke v Skupnosti dejansko plačale ali jih morajo plačati.

(41) Pri izračunu izvozne cene za ruskega izvoznika za transakcije, ki jih je izvajalo družba Stankoimport (tj., ki se uvažajo brez plačila protidampinških dajatev v okviru količinske zaveze ), so bili odšteti vsi stroški, nastali kot posledica udeležbe družbe Stankoimport, da bi se izračunala izvozna cena na ravni franko tovarna.

(42) CEFIC je izpodbijal ugotovitve glede izvoznih cen, ugotovljenih za Ukrajino, češ da so cene za uvoz iz Ukrajine mnogo nižje. V podporo tej trditvi je predložil določene ponudbe cen. Ta trditev pa je bila zavrnjena, ker ponudb cen ni mogoče upoštevati brez dokaza, da je bila transakcija dejansko opravljena. Kot je navedeno v uvodni izjavi (40), so se za izračun dampinga uporabile izvozne cene, ki jih je zaračunaval zadevni proizvajalec izvoznik. Te cene so se preverile med preiskavo na kraju samem v prostorih zadevne družbe.

3.2.4 Primerjava

(43) Normalne vrednosti in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so bili v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvedeni popravki za stroške prevoza, stopnjo trgovine in stroške pakiranja, za katere se je trdilo in dokazalo, da so vplivali na cene in primerljivost cen.

3.2.5 Stopnja dampinga

(44) Stopnja dampinga se je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe določila na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti vsake vrste izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste.

LRK

(45) Na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe, tj. informacij v pritožbi, se je stopnja dampinga določila v enaki višini kot v prejšnji preiskavi, tj. okoli 50 %.

Ukrajina

(46) Ugotovljeno je bilo, da je bila stopnja dampinga za izvoz SK iz Ukrajine med OP pod pragom de minimis iz člena 9(3) osnovne uredbe.

Rusija

(47) Spomniti je treba, da ima Rusija količinsko zavezo od leta 1986. Ta količinska zaveza je omogočila enemu ruskemu uvozniku, Stankoimport,, da v Skupnost uvozi določeno količino (določeno v odstotkih porabe v Skupnosti) brez plačila protidampinških dajatev. Za količine nad tem pragom so se plačevale protidampinške dajatve. Pri opravljenih izračunih dampinga se ni ločilo med količinami, ki so bile uvožene v okviru količinske zaveze (77 %), in količinami, za katere so se plačevale protidampinške dajatve (23 %).

(48) Ugotovljeno je bilo, da je bila stopnja dampinga za izvoz SK iz Rusije med OP pod pragom de minimis iz člena 9(3) osnovne uredbe.

3.3 Razvoj uvoza v primeru odprave ukrepov

3.3.1 LRK

(49) Kot je že bilo pojasnjeno, noben proizvajalec izvoznik ni sodeloval v tej preiskavi. Zato temelji verjeten scenarij dogodkov, ki bi se zgodili ob prenehanju veljavnosti ukrepov, na razpoložljivih dejstvih, zlasti na pritožbi in podatkih iz COMEXT (COMEXT je elektronska podatkovna zbirka Evropskih skupnosti o zunanji trgovini).

Razmerje med cenami kitajskega izvoza v tretje države in ravnjo cen v Skupnosti

(50) Glavni tretji državi, v katere je bil usmerjen kitajski izvoz med OP, sta Združene države Amerike in Japonska. Po podatkih v pritožbi naj bi bile kitajske cene CIF za Združene države Amerike za kakovost „makro črna“, izražene v eurih, v razponu 650 EUR/tono. Kitajske cene CIF za Japonsko za kakovost „makro zelena“, izražene v eurih, naj bi bile v razponu 770 EUR/tono. Podatki o ceni, objavljeni v poslovnih časopisih, kažejo na točnost teh navedenih cen kitajskih izvoznikov.

(51) Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile povprečne izvozne cene iz LRK v Združene države Amerike po podatkih iz podatkovne zbirke COMEXT znatno pod normalno vrednostjo, ki je bila v tej preiskavi pridobljena iz primerljive države, kar kaže, da se je ta izvoz med obdobjem preiskave morda opravil tudi po dampinških cenah.

(52) Glede na to, da je povprečna cena industrije Skupnosti (približno 1000 EUR za kakovost „makro črna“ in 1500 EUR za kakovost „makro zelena“) precej višja, bi to spodbudilo kitajske proizvajalce izvoznike, če ne bi bilo ukrepov, da veliko izvoza preusmerijo s sedanjih trgov tretjih držav na trg Skupnosti.

(53) Prav tako je treba spomniti, da je bilo ugotovljeno, da se je zadevni izdelek med prvotno preiskavo izvažal v EU po dampinških cenah in da se je med obdobjem sedanje preiskave še naprej izvažal po enako nizkih dampinških cenah. Nobenega razloga ni, da bi verjeli, da se bo tako obnašanje spremenilo.

(54) Poleg tega je mogoče na podlagi razpoložljivih informacij o normalni vrednosti in cenah za tretje države, kot je pojasnjeno zgoraj, sklepati, da obstaja verjetnost, da bodo kitajski izvozniki ob odpravi ukrepov, nadaljevali damping.

(55) Skratka, obstaja verjetnost, da bi se ob odpravi ukrepov kitajski izvoz, ki je trenutno namenjen na trge tretjih držav, preusmeril v Skupnost. Poleg tega obstaja očitna nevarnost, da bi se ob odpravi ukrepov izvožene količine prodajale po dampinških cenah.

Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

(56) V zahtevi za ta pregled je CEFIC (sklicujoč se na informacije, zbrane in objavljene v poslovnih časopisih) ocenil, da je skupna proizvodna zmogljivost LRK med 600 000 in 700 000 tonami. Dejanska proizvodnja je bila ocenjena na približno 440 000 ton, kar pomeni približno 160 000 do 260 000 ton neizkoriščenih zmogljivosti. Glede zalog ni informacij.

(57) Glede na navedeno je jasno, da imajo kitajski proizvajalci izvozniki precejšne proste zmogljivosti, ki jih lahko uporabijo za povečanje proizvodnje. Če bi se ukrepi odpravili, bi torej proizvajalci izvozniki zelo verjetno začeli izkoriščati svoje znatne neizkoriščene zmogljivosti za izvoz v Skupnost.

3.3.2 Rusija

(58) Ker je edini znani ruski proizvajalec izvoznik sodeloval v tej preiskavi, je verjeten scenarij dogodkov, ki bi se zgodili ob prenehanju veljavnosti ukrepov, temeljil predvsem na informacijah, vsebovanih v preverjenem odgovoru proizvajalca izvoznika na vprašalnik.

Razmerje med cenami v Skupnosti in cenami v Rusiji

(59) Najprej je treba omeniti, da uvoz iz Rusije že precej močno vpliva na prevladujočo raven cen v Skupnosti glede na veljavno količinsko zavezo, saj ruski izvoznik že zadovoljuje približno 10 % porabe Skupnosti.

(60) Če primerjamo prevladujočo raven cen na notranjem trgu v Rusiji s prevladujočo ravnjo cen v Skupnosti, je raven cen v Rusiji na splošno nižja. Glede na to, da so bile količine, ki jih je lahko izvozil ruski proizvajalec brez plačila protidampinških dajatev v okviru količinske zaveze, določene vnaprej, pa je to pomenilo spodbudo za ruskega proizvajalca, da v Skupnost izvaža kristalinično kakovost (ki pomeni višjo ceno na tono) , metalurško kakovost pa prodaja na notranjem trgu ali izvaža na druge trge. Zato bi bila dejanska razlika med cenami za enako kakovost manjša od razlike, ki izhaja iz primerjave med povprečnimi ravnmi cen, ali pa je sploh ne bi bilo.

(61) Čeprav na splošno višja raven cen v Skupnosti ob prenehanju veljavnosti ukrepov običajno sproži povečanje uvoza v Skupnost, se v tem primeru ta scenarij ne zdi verjeten. Glede na obstoj količinske zaveze ni pričakovati velikega povečanja uvoza zlasti visokokakovostnega SK, saj je ruski izvoznik že imel možnost izvažati precejšnje količine SK in spodbudo, da izvaža visokokakovostni SK. Povečanje uvoza SK bo torej verjetno omejeno tako po količini kot po vrsti SK (metalurška kakovost), vsekakor pase najverjetneje ne bi prodajal po dampinških cenah.

Razmerje med izvoznimi cenami v tretje države in cenami v Rusiji

(62) Več kot 75 % izvoza ruskih proizvajalcev v tretje države je usmerjenega v Združene države Amerike. Če primerjamo domače cene in izvozne cene v Združene države Amerike, so ravni izvoznih cen v Združene države Amerike v povprečju višje. Treba pa je priznati, da se mešanica kakovosti izdelkov, ki se izvažajo, in izdelkov, ki se prodajajo na notranjem trgu, verjetno razlikuje (obstaja verjetnost, da izvoženi izdelki z višjo kakovostjo glede na vrednost na tono vključujejo tudi pokritje stroškov prevoza), zaradi česar je težko priti do ugotovitev na podlagi take primerjave. Vsekakor pa je treba poudariti, da za ta izvoz ne veljajo protidampinški ukrepi in da ni nobenih znakov, da se bo tak izvoz izvajal po dampinških cenah.

Odnos med cenami izvoza v tretje države in ravnjo cen v Skupnosti

(63) Pri primerjavi izvoznih cen ruskega izvoznika na njegov glavni trg v tretjih državah, Združene države Amerike, z izvoznimi cenami ruskega izvoznika na trg Skupnosti je pomembno upoštevati veljavno količinsko zavezo. Kot je pojasnjeno zgoraj, so vnaprej določene količine, ki jih je lahko izvažal v ES, pomenile spodbudo za ruskega proizvajalca, da na trg Skupnosti izvaža visoko kakovost glede na vrednost na tono.

(64) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (62), je podobno mogoče sklepati da je tudi izvoz v Združene države Amerike glede na zadevne stroške prevoza predvsem visoke kakovosti na vrednost na tono. Zato je povprečna prodajna cena na trgu Skupnosti in na trgu Združenih držav Amerike na razumno primerljivi podlagi.

(65) Po primerjavi povprečne prodajne cene na trgu Skupnosti s povprečno prodajno ceno na trgu Združenih držav Amerike je ugotovljeno, da so cene na trgu Združenih držav Amerike povprečno višje.

(66) Torej ne obstaja noben očiten razlog, ki bi ruskega proizvajalca spodbudil, da ob odpravi ukrepov preusmeri količine, ki jih trenutno prodaja na svojem glavnem izvoznem trgu, tj. ZDA, na trg Skupnosti.

Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

(67) Zmogljivost ruskega proizvajalca izvoznika je omejena na 62 000 ton. Med OP je bilo ugotovljeno, da so bile zmogljivosti skoraj v celoti izkoriščene, stopnja izkoriščenosti pa se je v referenčnem obdobju povečala. Ugotovljeno je bilo, da so bile zaloge za tako vrsto dejavnosti običajne .

(68) Glede na tehnologijo, ki jo uporablja ruski proizvajalec (pri tej tehnologiji se kot prostor predelave uporabljajo „železniški vagoni“, ki se razporedijo med električnimi instalacijami in krajem raztovarjanja/razvrščanja), ni verjetno, da bo proizvajalec izvoznik v bližnji prihodnosti lahko povečal svoje zmogljivosti.

(69) V primeru prenehanja veljavnosti ukrepov torej ni nobenega kazalnika, da bi lahko ruski proizvajalec povečal svojo proizvodnjo z namenom povečanja izvoza v Skupnost.

3.3.3 Ukrajina

(70) Ker je edini znani ukrajinski proizvajalec izvoznik sodeloval v tej preiskavi, je verjeten scenarij dogodkov ob prenehanju veljavnosti ukrepov temeljil predvsem na informacijah, vsebovanih v preverjenem odgovoru proizvajalca izvoznika na vprašalnik.

Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

(71) Zmogljivost ukrajinskega proizvajalca izvoznika je omejena na 23 000 ton. Med OP je bilo ugotovljeno, da so bile zmogljivosti skoraj v celoti izkoriščene, stopnja izkoriščenosti pa se je v referenčnem obdobju povečala. Ugotovljeno je bilo, da so bile zaloge za tako vrsto dejavnosti običajne .

(72) Glede na tehnologijo, ki jo uporablja ukrajinski proizvajalec (enaka kot ruski proizvajalec, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (68)), ni verjetno, da bo proizvajalec izvoznik v bližnji prihodnosti lahko povečal svoje zmogljivosti.

(73) CEFIC je trdil, da bi zmogljivost proizvajalca izvoznika dosegla kar 32 000 ton. Vendar pa je ta trditev temeljila na hipotetičnem podatku, pri čemer se niso upoštevala niti obdobja mirovanja za vzdrževanje in popravila niti specifičnosti zadevnega proizvodnega obrata, ki se nahaja v urbanem območju in zanj veljajo okoljske omejitve. Zato je bila potrjena zmogljivost, kot je določena v uvodni izjavi (71) zgoraj, trditev, ki jo je predstavil CEFIC, pa je bila zavrnjena.

(74) V primeru prenehanja veljavnosti ukrepov torej ni nobenega kazalnika, da bi lahko ukrajinski proizvajalec povečal svojo proizvodnjo z namenom povečanja izvoza v Skupnost.

Razmerje med cenami v Skupnosti ter cenami v Ukrajini in tretjih državah

(75) Če primerjamo prevladujočo raven cen na notranjem trgu v Ukrajini s prevladujočo ravnjo cen v Skupnosti in cenami v tretjih državah, je raven cen v Ukrajini in v tretjih državah na splošno nižja.

(76) Vendar pa smiselna primerjava med trgi v Ukrajini, tretjih državah in Skupnosti ni bila mogoča, ker se mešanica izdelka zelo razlikuje in povprečne cene zato niso primerljive. Poleg tega je velikost ukrajinskega notranjega trga omejena in ukrajinski proizvajalec ne more proizvajati vseh različnih (visokih) kakovosti tako kot proizvajalci Skupnosti.

(77) Zato ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi ob prenehanju veljavnosti ukrepov obstajal razlog, ki bi ukrajinskega izvoznika spodbudil, da preusmeri količine s svojega notranjega trga ali s svojih izvoznih trgov na trg Skupnosti. Glede na ugotovitve v zvezi z dampingom in splošno višjo ravnjo cen, ki prevladuje v Skupnosti, pa se sklene, da se izvoz na trg Skupnosti najverjetneje ne bi izvajal po dampinških cenah, tudi če bi se povečal. Vsekakor pa bi bilo glede na omejeno zmogljivost ukrajinskega izvoznika to povečanje omejeno (po ocenah na manj kot 10 000 ton).

3.4 Sklepi glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga

3.4.1 LRK

(78) Spomniti je treba, da v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz LRK.

(79) Na podlagi razpoložljivih dejstev je bilo ugotovljeno, da kitajski izvozniki še vedno izvajajo damping na trgu Skupnosti in bodo ob prenehanju veljavnosti ukrepov s to prakso verjetno nadaljevali.

(80) Zato je bilo ugotovljeno, da se bo ob prenehanju veljavnosti ukrepov damping kitajskih proizvajalcev izvoznikov verjetno nadaljeval.

3.4.2 Ukrajina

(81) Spomniti je treba, da je bilo ugotovljeno, da ukrajinski izvoznik med obdobjem preiskave ni izvažal po dampinških cenah in da ni kazalnikov, ki bi kazali, da bi se ob prenehanju veljavnosti ukrepov to spremenilo.

(82) Poleg tega je bilo ugotovljeno, da bi bilo morebitno povečanje izvoza iz Ukrajine v Skupnost ob prenehanju veljavnosti ukrepov omejeno. Glede na omejeno zmogljivost ukrajinskega proizvajalca je to povečanje izvoza resnično omejeno na manj kot 10 000 ton in se po vsej verjetnosti ne bi prodajal po dampinških cenah.

(83) Zato se sklene, da ni verjetnosti za ponovitev dampinga, kar zadeva uvoz s poreklom iz Ukrajine.

3.4.3 Ruska federacija

(84) Spomniti je treba, da je bilo ugotovljeno, da ruski proizvajalec med obdobjem preiskave ni izvažal po dampinških cenah in da ni kazalnikov, ki bi kazali, da bi se ob prenehanju veljavnosti ukrepov to spremenilo.

(85) Poleg tega je treba spomniti, da je ruski proizvajalec izvoznik dolga leta na trg Skupnosti izvažal določeno količino SK v okviru količinske zaveze. Tako izvožene količine so med OP znašale približno 17 % celotne zmogljivosti ruskega proizvajalca. Zato je ruski proizvajalec izvoznik že dobro uveljavljen na trgu in je malo verjetno, da se bo nenadoma povečal uvoz s poreklom iz Ruske federacije.

(86) Ker je bilo ugotovljeno, da so cene, po katerih je ruski proizvajalec izvoznik izvažal v tretje države, višje od cen, po katerih je izvažal v Skupnost, se zdi nevarnost, da se bodo znatne količine izvoza preusmerile na trg Skupnosti, relativno majhna.

(87) Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile zmogljivosti ruskega proizvajalca izvoznika skoraj v celoti izkoriščene in da so njegove možnosti povečanja zmogljivosti omejene.

(88) Zato se sklene, da ni nobene verjetnosti za ponovitev dampinga, kar zadeva uvoz s poreklom iz Ruske federacije.

(89) Glede na ugotovitve za Ukrajino in Rusijo je treba postopek za ti državi zaključiti.

4. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

(90) Struktura industrije Skupnosti se je od zadnjega pregleda zaradi izteka ukrepa spremenila , in sicer se je nekdanji nemški proizvajalec Elektroschmelzwerk Kempten GmbH iz Münchna razdelil na dve povezani družbi, eno na Nizozemskem, drugo pa v Nemčiji. Samo družba, ki je na Nizozemskem, proizvaja in predeluje surovi SK, družba v Nemčiji pa predeluje SK, ki ga proizvaja Kollo Silicon carbide B.V., vendar je končni izdelek še vedno podoben izdelek. Poleg tega ESK-SK GmbH prodaja lasten SK, pa tudi SK, ki ga proizvaja Kollo Silicon carbide B.V. Zato velja, da sta družbi del ene skupine.

4.1 Proizvodnja v Skupnosti

(91) V Skupnosti proizvajata podoben izdelek dva proizvajalca, ki predstavljata celotno proizvodnjo v Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

4.2 Industrija Skupnosti

(92) Zahtevek so podprli naslednji proizvajalci iz Evropske skupnosti:

- Kollo Silicon carbide B.V. (Nizozemska) s povezano družbo ESK-SK GmbH (Nemčija)

- Navarro SK, S.A. (Španija).

(93) Ker predstavljajo zgoraj navedeni proizvajalci iz Skupnosti 100 % proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti, se sklene, da so proizvajalci pritožniki industrija Skupnosti v smislu člena 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

5. STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

5.1 Uvodne pripombe

(94) Preučitev vpliva zadevnega uvoza na industrijo Skupnosti je vključevala oceno gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije, kot je navedeno v členu 3(5) osnovne uredbe.

5.2 Potrošnja na trgu Skupnosti

(95) Dejanska potrošnja v Skupnosti je bila določena na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka iz zadevnih držav in drugih tretjih držav ter obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti.

(96) Obseg uvoza je bil določen na podlagi podatkov Statističnega urada Evropskih skupnosti za ustrezno oznako KN v obravnavanem obdobju.

(97) Na podlagi tega se je potrošnja v Skupnosti rahlo povečala z 217 137 ton v letu 2001 na 226 450 v ton v OP, torej se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %. Gibanje je prikazano v preglednici 1.

(98) Vendar pa se potrošnja ni razvijala enakomerno. Od leta 2001 do 2003 je bilo najprej zabeleženo zmanjšanje potrošnje, in sicer je upadla za 10 %. Od leta 2003 pa se je potrošnja spet povečala za več kot 10 % do OP, ko je presegla raven iz leta 2001.

(99) Zmanjšanje na začetku obravnavanega obdobja je v glavnem posledica zamenjave SK z drugimi izdelki, kot sta fero-silicij in industrijski diamant, ki sta bila takrat cenejša.

(100) Od leta 2003 pa se je skladno z znižanjem cene SK potrošnja spet povečala.

Preglednica 1 |

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP |

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP |

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP |

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP |

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP |

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP |

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OP |

Ljudska republika Kitajska | 52,6 |

2. Uporabljajo se veljavne carinske določbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 56, 6.3.1996, str.1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL št. L 340, 23.12.2005, str.17)

[2] UL L 209, 2.8.1988, str. 1.

[3] UL L 94, 13.4.1994, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1786/97 (UL L 254, 17.9.1997, str. 6)

[4] UL L 94, 13.4.1994, str. 32

[5] UL L 125, 26.5.2000, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 991/2004 (UL L 182, 19.5.2004, str. 18)

[6] UL L 182, 19.5.2004, str. 18

[7] UL L 183, 20.5.2004, str. 88

[8] UL L 344, 20.11.2004, str. 37

[9] UL C 3, 7.1.2004, str. 4

[10] UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17)

[11] Zaključena je bila z Uredbo Sveta (ES) št. 779/2005 (L 131, 25.5.2005, str. 18)

[12] UL C 159, 30.6.2005, str. 4

[13] UL L 168, 21.6.2006, str.37

[14] UL C 254, 14.10.2004, str. 3

[15] UL C 129, 26.5.2005, str. 17

[16] Ukrajini je bil ododbren status države s tržnim gospodarstvom z Uredbo Sveta (ES) 2117/2005 (UL št. 340, 23.12.2005, str. 17). Novi status velja le za preiskave, ki so bile uvedene po 1. januarju 2006.