[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 3.12.2009

COM(2009)667 konč.

SPOROČILO KOMISIJE PETO NACIONALNO SPOROČILO EVROPSKE SKUPNOSTI NA PODLAGI OKVIRNE KONVENCIJE ZDRUŽENIH NARODOV O SPREMEMBI PODNEBJA (OKZNSP)

(na podlagi 12. člena Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja )

{SEC(2009)1652}

KAZALO

1. Povzetek 3

1.1. Nacionalne okoliščine 4

1.2. Popis 5

1.3. Politike in ukrepi 5

1.4. Napovedi 6

1.5. Učinek, dovzetnost in prilagajanje 7

1.6. Finančni viri in prenos tehnologije 8

1.7. Raziskave in sistematično opazovanje 9

1.8. Izobraževanje, usposabljanje in ozaveščanje javnosti 11

1. POVZETEK

To je peto nacionalno sporočilo, ki ga je Evropska skupnosti pripravila na podlagi 12. člena Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (OKZNSP).

ES in njenih 27 držav članic že več let posamično in skupno aktivno ukrepa proti podnebnim spremembam. Te ukrepe so leta 2008, ko je ES sprejela celosten in visoko zastavljen sveženj podnebnih in energijskih ukrepov, še izboljšale. Sveženj vsebuje predloge za obnovljive vire energije, trgovanje z emisijami (EU ETS), skupna prizadevanja držav članic za zmanjšanje emisij iz sektorjev, ki niso vključeni v EU ETS, ter geološko shranjevanje ogljikovega dioksida, določa pa tudi posebne cilje za leto 2020. Sveženj vsebuje tudi pravno zavezujočo obveznost, da je treba emisije toplogrednih plinov do leta 2020 zmanjšati za 20 % v primerjavi z letom 1990. Istočasno, ko je bil sprejet sveženj podnebnih in energijskih ukrepov, sta bili sprejeti tudi uredba o emisijskih standardih za nova osebna vozila in obveznost za dobavitelje fosilnih goriv, da zmanjšajo emisije toplogrednih plinov v celotni verigi proizvodnje goriva. Drugi pomembni spremembi sta vključitev letalskega prometa v EU ETS in nova direktiva o spodbujanju čistih in energijsko učinkovitih cestnih vozil.

ES aktivno izvaja politike in neprekinjeno pripravlja nove, da bi se prilagodila spremenjenim okoliščinam. Pri snovanju teh politik upošteva raziskave o podnebnem sistemu, znanje o posledicah podnebnih sprememb in opredeljene možnosti za njihovo blažitev in prilagajanje nanje. Glavni poudarek je pri nekaterih projektih na tehnologijah in strategijah, s katerimi bi lahko zmanjšali emisije toplogrednih plinov v določenih gospodarskih sektorjih, npr. v energetskem in prometnem sektorju.

Že trenutne politike imajo pozitiven učinek; od leta 2003 se npr. poraba energije na prebivalca v EU-27 postopoma zmanjšuje. Med leti 1990(2007 so se zmanjšale tudi emisije toplogrednih plinov. Energetska intenzivnost primarne rabe energije se zmanjšuje od leta 1996. Znatno se je povečala tudi uporaba obnovljivih virov energije.

Z obstoječimi ukrepi in uporabo mehanizmov iz kjotskega protokola bo EU-15 verjetno lahko uresničila svoj cilj iz kjotskega protokola. Do leta 2020 naj bi se predvidene emisije za EU-15 (brez RZSRZG[1]) z obstoječimi ukrepi ustalile na vrednostih iz leta 2010, medtem ko naj bi se emisije v celotni EU-27 nekoliko zmanjšale, preden bodo leta 2020 dosegle vrednosti iz leta 2005. Z dodatnimi ukrepi pa naj bi se emisije EU-27 do leta 2020 neprekinjeno zmanjševale, in sicer za 15 % v primerjavi z letom 1990 (čeprav veliko držav članic v svojih napovedih pogosto ne upošteva učinka pred kratkim predlaganih podnebnih ukrepov v celoti).

Po podatkih o RZSRZG, ki jih je predložilo dvajset držav članic, so se neto odvzemi med leti 1990 in 2007 na splošno povečevali, vendar pa naj bi se neto sposobnost sprejemanja emisij iz RZSRZG do leta 2020 hitro zmanjševala in dosegla vrednosti iz leta 1990. Zato ni mogoče izključiti, da bodo emisije toplogrednih plinov iz RZSRZG do leta 2020 naraščale.

Čeprav je za preprečitev nevarnih podnebnih sprememb izredno pomembno, da zmanjšamo emisije toplogrednih plinov, se ES zaveda, da se ni mogoče izogniti nekaterim učinkom, ki bodo nastali zaradi preteklih emisij. ES je v ta namen raziskovala in si prizadevala te učinke razumeti, razviti možnosti za prilagajanje na te učinke in državam v razvoju pomagati pri povečevanju njihovih zmogljivosti za obvladovanje podnebnih sprememb. Ker to zahteva tudi bolj usklajen pristop pri načrtovanju politik, je pripravila belo knjigo, v kateri je opredelila smer politike ES v prihodnjih letih.

Poleg lastnih ukrepov proti podnebnim spremembam je ES trdno odločena, da bo v boju proti revščini in doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja podpirala države v razvoju. Boj proti podnebnim spremembam je sestavni del tega načrta. V zadnjih letih se je ciljno sodelovanje proti podnebnim spremembam z različnimi regulativnimi okviri bistveno izboljšalo. V zadnjih letih so se bistveno povečali tudi finančni prispevki, ki jih ES namenja za preprečevanje podnebnih sprememb.

ES se zaveda, da je pri tem zelo pomembno ozaveščanje, izobraževanje in usposabljanje javnosti o podnebnih spremembah. V okviru priprav na to sporočilo je potekalo šesttedensko posvetovanje, na katerem so lahko evropske organizacije, ki jih načrt za boj proti podnebnim spremembam kakor koli zadeva, predložile povratne informacije. Te povratne informacije so pripomogle k temu, da so nekatere informacije v tem sporočilu bolje predstavljene. Poleg tega so se tako zbrala tudi stališča o trenutnem napredku podnebne politike EU. Ta so bila sicer večinoma pozitivna, zlasti glede novega svežnja energijskih in podnebnih ukrepov, nekatere pa so vsebovala tudi nekatere pomisleke in opozorila na področja, na katerih je treba po mnenju interesnih skupin nadalje ukrepati.

ES si je enotna glede tega, da je treba naraščanje povprečne svetovne temperature po letu 2012 omejiti na manj kot 2 oC v primerjavi s predindustrijskimi vrednostmi. Če se bo sedanja rast emisij nadaljevala, bo ta meja presežena že leta 2050. Tudi če se bo povprečna svetovna temperatura povečala za manj kot 2 oC, bodo za prilagoditev potrebna velika prizadevanja.

Po mnenju ES lahko to dosežemo le, če bomo kos trem glavnim izzivom: ciljem in ukrepom, financiranju in oblikovanju učinkovitega svetovnega trga ogljika. Mednarodni sporazum za obdobje po letu 2012 mora biti dovolj visoko zastavljen in obsežen, kar pomeni, da mora za vse razvite države določati primerljiva zmanjšanja, za države v razvoju pa ustrezne ukrepe, s katerimi bodo te omejile emisije. Če bo tak sporazum sprejet, je ES trdno odločena povečati cilj zmanjšanja emisij s trenutno zavezujočih 20 % na 30 %.

Nacionalne okoliščine

Prebivalstvo

- Od pristopa Bolgarije in Romunije 1. januarja 2007 ima EU 27 držav članic. Prebivalstvo EU-27 od takrat narašča (približno 0,3 % na leto); ta trend je bil opažen že v četrtem nacionalnem sporočilu.

Gospodarstvo

- BDP EU-27 neprekinjeno narašča (med leti 1995−2007 za približno 2,3 %), zlasti zaradi velike rasti sektorja storitev.

Energija

- Skupna primarna in končna poraba energije je med leti 1990−2007 sicer naraščala (približno za 0,5 % na leto), vendar se je v zadnjih letih ustalila.

- Nadaljeval se je trend prehoda mešanice primarnega goriva s premoga na plin, naveden v četrtem nacionalnem sporočilu. Od leta 2002 se je povečevala raba obnovljivih virov energije (zlasti zaradi vetrne energije in biomase).

- Odvisnost EU od uvoženih fosilnih goriv se je v obdobju po predložitvi četrtega nacionalnega sporočila še povečala, kar vzbuja skrb glede varne oskrbe z energijo.

Promet

- Poraba končne energije se je povečala zlasti zaradi vedno večjega povpraševanja po energiji v prometnem sektorju.

- Od leta 1990 sta se močno povečevala tovorni in potniški promet. Rast potniškega prometa ni več tako zelo odvisna od gospodarske rasti.

Raba zemljišč, kmetijstvo in gozdarstvo

- Na splošno se je delež kmetijskih zemljišč med letoma 1990 in 2005 v večini držav članic zmanjšal za 10 %. Gozdarsko območje (brez ostalih pogozdenih površin) se je v istem obdobju povečala za približno 8 %.

Popis

- Skupne emisije toplogrednih emisij so se v EU-27 (brez RZSRZG) med letoma 1990 in 2007 zmanjšale za 9,3 %. V EU-15 so se skupne emisije toplogrednih plinov v istem obdobju zmanjšale za 4,3 %. Tako v EU-27 kot tudi v EU-15 je bila največja relativna sprememba ugotovljena v sektorju odpadkov, kjer so se emisije CH4 iz upravljanih deponij za trdne odpadke znatno zmanjšale.

- Glede na povprečje zadnjih pet let so bile emisije EU-15 (brez RZSRZG) 3,1 % pod njihovo vrednostjo iz izhodiščnega leta.

- V EU-27 so se skupne emisije toplogrednih plinov leta 2007 v primerjavi z letom 2006 zmanjšale za 1,2 %, v EU-15 pa za 1,6 %. Vzrok za to je bilo zlasti zmanjšanje emisij CO2 v gospodinjstvih in storitvenih sektorjih zaradi toplejšega vremena leta 2007 kot leto pred tem in zaradi prehoda na druge vrste goriva (od leta 2007 do leta 2006 in leta 2008), ki so ga povzročila nihanja cen.

Politike in ukrepi

- ES je veliko trenutnih politik in ukrepov poostrila, da bi izpolnila cilje celostnega svežnja podnebnih in energijskih ukrepov.

- ES se je zavezala, da bo do leta 2020 zmanjšala emisije toplogrednih plinov za najmanj 20 % v primerjavi z letom 1990 ter da bo to zavezo povečala na 30 %, če bo dosežen ustrezen mednarodni sporazum.

- ES se je zavezala, da bo do leta 2020 20 % skupne neto končne porabe energije zagotovila z obnovljivimi viri energije (vključno z električno energijo, ogrevanjem in prometom), in si poleg tega zastavila cilj, da bo delež obnovljivih virov energije v vseh vrstah prometa glede na končno porabo energije v prometu po letu 2020 dosegel najmanj 10 %.

- ES se je zavezala, da bo do leta 2020 skupno končno porabo energije zmanjšala za 20 % glede na običajni scenarij.

- Pri shemi za trgovanje z emisijami EU ETS, ki je trenutno v drugi fazi (2008−2012), so bile upoštevane izkušnje, zbrane med prvo fazo (2005−2007). V tretji fazi naj bi se sistem še dodatno okrepil in razširil, med drugim z vključitvijo letalskega prometa v shemo (že od leta 2012).

- Najnovejše spremembe vsebujejo tudi nove predpise o zmanjševanju emisij toplogrednih plinov iz sektorjev, ki v EU ETS niso vključeni, zajemanju in shranjevanju ogljika, emisijskih standardih za nova osebna vozila, proizvodnji prometnih goriv in energijsko učinkovitih cestnih vozil.

- Ena od glavnih prednostnih nalog ES je uspešno zaključiti mednarodna pogajanja o podnebnih spremembah v Københavnu decembra 2009.

Napovedi

- V okviru kjotskega protokola je EU-15 sprejela cilj, da bo med leti 2008 in 2012 v primerjavi z izhodiščnim letom emisije zmanjšala za 8 %. Emisije toplogrednih plinov naj bi bile v EU-15 leta 2010 manjše za 7,5 % v primerjavi z izhodiščnim letom (s trenutnimi ukrepi se bodo emisije zmanjšale za 320 mio ton v primerjavi z izhodiščnim letom, ko so znašale 4266 mio ton). Poleg tega se pričakuje, da se lahko emisije v EU-15 leta 2010 z dodatnimi ukrepi zmanjšajo za 9,2 % v primerjavi z izhodiščnim letom (z dodatnimi ukrepi bi se lahko emisije zmanjšale za dodatnih 73 mio ton v primerjavi z izhodiščnim letom). Emisije naj bi bile v EU-15 leta 2010 zaradi pričakovanega učinka domačih politik in ukrepov za 1,2 odstotne točke nižje kot cilj, določen v kjotskem protokolu.

- Ker nameravajo države članice EU uporabljati prožne mehanizme, naj bi se predvidene emisijske pravice za EU-15 v obdobju zavezanosti v primerjavi z izhodiščnim letom povečale za dodatnih 2,2 % na 94,2 % (na 93 mio ton), medtem ko naj bi zaradi uporabe ponorov ogljika narasle še za dodatni 1,0 % na 95,2 % (42 mio ton) v primerjavi z izhodiščnim letom. Poleg tega naj bi pridobljeni emisijski kuponi iz mehanizmov, ki jih uporabljajo operaterji v okviru EU ETS, predvidene emisijske pravice v obdobju zavezanosti povečali za dodatnih 1,4 % na 96,6 % (61,2 mio ton) v primerjavi z izhodiščnim letom.

Prikaz – 1 Emisije toplogrednih plinov in napovedi za EU-15 (brez RZSRZG) „z ukrepi“ ali „z dodatnimi ukrepi“ , EU-15 1990−2020

[pic]

Prikaz – 2 Emisije toplogrednih plinov in napovedi za EU-27 (brez RZSRZG) „z ukrepi“ ali z „dodatnimi ukrepi“

[pic]

Opomba: Indeks na vertikalni osi se nanaša na izhodiščno leto za EU-15, tj. emisije CO2, CH4 in N2O v letu 1990 in emisije F-plinov v letu 1995(brez Avstrije, Francije in Italije, kjer je izhodiščno leto za F-pline 1990). To pomeni, da vrednost za leto 1990 za EU-15 ni popolnoma enaka 100. Ker EU-27 nima skupnega kjotskega cilja in zato tudi ne skupnega izhodiščnega leta, se indeks na vertikalni osi nanaša na emisije EU-27 v letu 1990.

- Ker nameravajo države članice poleg nacionalnih ukrepov uporabljati tudi kjotske mehanizme in ponore ogljika ter izkoristiti učinek EU ETS, se za EU-15 predvideva, da bo cilj leta 2010 presežen za 5,8 odstotnih točk (predvidene emisije: 3677 mio ton).

- Emisije toplogrednih plinov v EU-27 naj bi bile leta 2010 s trenutnimi ukrepi za 9,7 %, ob upoštevanju predvidenih ukrepov pa za 11,4 % nižje od vrednosti iz leta 1990.

- Emisije v EU-27 naj bi bile po sedanjih napovedih leta 2020 v primerjavi s ciljem EU za zmanjšanje emisij za 20 % glede na leto 1990 s trenutnimi ukrepi za 6,4 % nižje kot leta 1990, z dodatnimi ukrepi pa za 14,3 %. Vendar pa večina držav članic (16) pri svojih napovedih še ni upoštevala svežnja podnebnih in energijskih ukrepov EU za leto 2020.

- 20 držav članic pri svojih zadnjih napovedih ni upoštevalo učinka finančne krize.

Učinek, dovzetnost in prilagajanje

- Od četrtega nacionalnega sporočila sta se ocenjevanje posledic podnebnih sprememb in snovanje politike prilagajanja v Evropi zelo izboljšala.

- Četrto poročilo o oceni, ki ga je leta 2007 pripravil Medvladni odbor za podnebne spremembe, vsebuje oprijemljive dokaze, da podnebne spremembe povzročajo emisije toplogrednih plinov, ki jih ustvarja človek, ter zagotavlja nove spodbude za raziskave o podnebnih spremembah in snovanje politik v Evropi. Evropski raziskovalci so k temu pomembno prispevali in proces podprli, saj so zagotovili nove znanstvene dokaze, ki so bili v oceni upoštevani.

- Po objavi četrtega nacionalnega sporočila so bile ugotovljene večje stopnje sprememb. Poročila Evropske agencije za okolje (EEA) in Skupnega raziskovalnega centra (JRC-IES) ter projekti okvirnega programa za raziskave, ki jih je sofinancirala ES, so zagotovili nove dokaze o tem, da bodo imele podnebne spremembe velik vpliv ne samo na Evropo. Da bi bolje razumeli, kako se temu prilagoditi, se trenutno sofinancirajo novi raziskovalni programi.

- ES je sprejela bolj usklajen pristop za snovanje politik in je objavila Belo knjigo o prilagajanju na podnebne spremembe, v kateri je opredelila smer politike ES v naslednjih letih. ES trenutno pripravlja okvir za prilagajanje na podnebne spremembe, s katerim želi zmanjšati dovzetnost EU na učinke podnebnih sprememb. Ta okvir bo dopolnil in okrepil ukrepe, ki jih izvajajo države članice EU. Bela knjiga o prilagajanju na podnebne spremembe je bila objavljena aprila 2009.

- ES je začela izvajati različne pobude, s katerimi želi podpreti prizadevanja držav v razvoju za prilagajanje na podnebne spremembe. S Svetovno zvezo za podnebne spremembe, ki je nastala leta 2007 z namenom, da se poglobi sodelovanje med ES in državami v razvoju, se je ES ponovno zavezala, da bo podnebne spremembe vključila v razvojno sodelovanje ter najmanj razvitim državam in malim otoškim državam v razvoju zagotovila tehnično in finančno pomoč za prilagajanje na podnebne spremembe.

- Evropska komisija pripravlja evropsko „klirinško hišo“ za najnovejše informacije in informacije, ki odražajo najnovejši tehnični napredek − računalniško orodje in zbirko podatkov o vplivu podnebnih sprememb, dovzetnosti zanje in najboljših praksah za prilagajanje nanje.

- Prilagajanje na podnebne spremembe je zaradi nejasnih podnebnih razmer v prihodnosti (padavin, sonca, temperature) na lokalni ravni ovirano. Da bi te nejasnosti zmanjšali, je potreben dolgoročen trajnosten sistem za opazovanje planeta. ES takšen sistem vzpostavlja s pobudami za svetovno spremljanje okolja in varnosti[2] ter evropskim omrežjem za opazovanje morja in zbiranje podatkov[3].

Finančni viri in prenos tehnologije

- Od četrtega nacionalnega sporočila se projekti o podnebnih spremembah natančneje in podrobneje kategorizirajo, kar omogoča boljšo predstavo o višini finančnih sredstev, namenjenih različnim dejavnostim za blaženje podnebnih sprememb; za boljšo opredelitev podnebnih elementov so se pogosteje uporabljali tudi t.i. zaznamovalci iz Ria.

- Finančni prispevki ES[4] so se v zunanjih razvojnih projektih v okviru programa za sodelovanje, ki se nanašajo na podnebne spremembe v državah v razvoju, neprekinjeno povečevali, in sicer z 160 milijonov EUR leta 2004 na 318 milijonov EUR leta 2007[5]. Ti projekti ne spadajo med projekte v okviru mehanizma za čisti razvoj.

- Ukrepi za prilagajanje na podnebne spremembe so vedno pomembnejši, kar se odraža tudi v vedno višjih finančnih sredstvih[6], namenjenih za to področje.

- Sporočilo o višjih mednarodnih finančnih sredstvih: evropski načrt za dogovor v Københavnu, ki je bil sprejet 10. septembra 2009, je načrt za višja mednarodna finančna sredstva, s katerim naj bi se državam v razvoju pomagalo pri blaženju podnebnih sprememb. V sporočilu je ugotovljeno, da je rešitev finančnega vprašanja ključna za doseganje visoko zastavljenega københavenskega sporazuma.

- Obstaja več novih finančnih mehanizmov in pobud, s katerimi naj bi se povečal poudarek na podnebnih spremembah, npr. Svetovni sklad za energijsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF), Svetovna zveza proti podnebnim spremembam (GGCA) in Sklad EU za energijo za pomoč državam AKP, čeravno se z zadnjim kljub različnemu področju uporabe spodbuja tudi preprečevanje podnebnih sprememb.

- Podnebne spremembe imajo pomembno vlogo tudi v sedmem evropskem okvirnem programu za raziskave, vključno z več pobudami in projekti, katerih poseben cilj je pomagati državam v razvoju pri vprašanjih o podnebnih spremembah. Raziskovalnim inštitutom, ki ne spadajo med strani iz Priloge I, je ES od leta 2004 namenila 19,3 milijonov EUR.

Raziskave in sistematično opazovanje

- Od četrtega nacionalnega sporočila je bilo na ravni ES na področju podnebnih sprememb veliko razvojnih dosežkov, zlasti v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, ki se je začel izvajati leta 2007:

- Skupna sredstva sedmega okvirnega programa znašajo za obdobje 2007−2013 50,52 milijard EUR, kar predstavlja na leto v povprečju 65 % več kot v šestem okvirnem programu. Sedmi okvirni program je širše strukturiran in obsežnejši, saj ima štiri prioritetna področja (sodelovanje, ljudje, zamisli in zmogljivosti) (peto področje s sredstvi v višini 2,75 milijarde EUR obsega jedrske raziskave). Trajnostni razvoj je sestavni del in cilj vseh raziskav ES.

- Glavno področje – sodelovanje (64 % sredstev sedmega okvirnega programa) obsega deset tematik, med drugim „okolje“ (vključno s podnebnimi razmerami)[7], za katere je bilo v obdobju 2007−2013 namenjenih 1,89 milijard EUR; 14 % sredstev, dodeljenih od leta 2007, je namenjenih projektom s področja raziskav o podnebnih spremembah, podnebnem sistemu, razumevanju o posledicah podnebnih sprememb in pripravi možnosti za njihovo blažitev in prilagajanje nanje.

- Raziskovalni projekti, ki se v okviru sedmega okvirnega programa sofinancirajo na področju „sodelovanje“, npr. vesolje in svetovno spremljanje okolja in varnosti (GMES), energetika, promet, kmetijstvo in ribištvo, prispevajo k raziskavam o podnebnem sistemu, razumevanju posledic podnebnih sprememb in možnostim za njihovo blažitev in prilagajanje nanje. Dodatni projekti, usmerjeni v raziskave o podnebju, se sofinancirajo na področjih „ljudje“, „zamisli“ in „zmogljivosti“. Od leta 2003 je bilo za raziskave o podnebju v okvirnem programu ES namenjeno skoraj 570 milijonov EUR.

- Raziskovalni projekti, ki se sofinancirajo na področjih „GMES“ (1,43 milijard EUR v okviru sedmega okvirnega programa), „energija“ (2,35 milijard EUR), „promet“ (4,16 milijard EUR), „kmetijstvo in ribištvo“ (1,93 milijard EUR), so ključni za spodbujanje raziskav, ki so pomembne za izvajanje blažilnih in prilagoditvenih ukrepov, vključno z razvojem pomembnih tehnologij. Večina teh raziskav na teh področjih se nanaša na zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.

- Evropska unija je sprejela strateški načrt za pospeševanje razvoja in uvedbe stroškovno učinkovitih nizkoogljičnih tehnologij s skupnim strateškim načrtovanjem in učinkovitejšim izvajanjem programov.

- V strateškem načrtu za energijske tehnologije (načrt SET), ki je bil sprejet leta 2007, se glavni poudarek pri raziskavah o nizkoogljičnih tehnologijah na tehnologije, ki bi kar se da pripomogle k uresničevanju cilja EU „20-20-20“ (20 % več energijske učinkovitosti, 20 % več obnovljivih virov energije, 20% manj emisij toplogrednih plinov) do leta 2020. Načrt SET se financira zlasti s sredstvi sedmega okvirnega programa („energija“). Poleg običajnih sredstev sedmega okvirnega programa so bila leta 2009 v okviru evropskega programa za oživitev gospodarstva namenjena dodatna sredstva za raziskave o vetrni energiji (565 milijonov EUR) ter o zajemu in shranjevanju ogljika (1050 milijonov EUR), ki naj bi se porabila do konca leta 2010. Nadaljnji predlogi za dodatna sredstva za načrt SET so v pripravi.

- V okviru sedmega okvirnega programa je bilo uvedeno novo orodje, t.i. skupna tehnološka pobuda[8], ki združuje naložbe zasebnega sektorja in/ali nacionalna in evropska javna sredstva. Namen skupnih pobud „čisto nebo“ in „vodik in gorivne celice“ je zmanjšati emisije toplogrednih plinov v letalskem in kopenskem prometu ter stacionarnih uporabah.

- Glavni poudarek sedmega okvirnega programa je bil na mednarodnem sodelovanju: na razpisih sedmega okvirnega programa lahko sodelujejo raziskovalci in inštituti iz tretjih držav. Poleg tega so v programu sodelovanja nekateri projekti še posebej namenjeni mednarodnemu sodelovanju. Trenutno 6 % vseh sodelujočih prihaja iz tretjih držav, vključno z državami v razvoju.

- Raziskave o podnebju, ki so se izvajale v Skupnem raziskovalnem centru ES (v okviru 7. OP je bilo zanje namenjenih 1,75 milijard EUR), so podkrepile politike ES o podnebnih spremembah in povečale strokovno znanje o podnebnih spremembah.

- Ustanovljen je bil tudi Evropski svet za raziskave, čigar namen je spodbujati pionirsko znanost, ki jo predlagajo vodilni raziskovalci sami. Svet, ki bo učinkovito deloval kot nacionalni center za raziskave na ravni ES, bo pristojen tudi za izvajanje projektov.

Izobraževanje, usposabljanje in ozaveščanje javnosti

Od četrtega nacionalnega sporočila je bilo v ES več pomembnih razvojnih dosežkov:

- kampanja za ozaveščanje javnosti o podnebnih spremembah,

- kampanja o podnebnih spremembah (2006−2009),

- evropska kampanja o trajnostni energiji (2005−2011),

- kampanja o podnebnih ukrepih (2007−2007),

- zaveza županov o energiji in podnebju (od leta 2008 dalje),

- nov program o vseživljenjskem učenju (2007−2012) z naraščajočim številom projektov o izobraževanju in usposabljanju na področju podnebnih sprememb,

- raziskave Eurobarometra o odnosu Evropejcev do podnebnih sprememb (leta 2008 in 2009),

- spletna stran ekoagentov za otroke (od leta 2008 dalje),

- razvoj številnih spletnih virov in orodij za ozaveščanje javnosti in izobraževanje o podnebnih spremembah,

- Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) je bil ustanovljen leta 2009, da bi okrepil razvoj in spodbudil inovativnost v Evropi, prednostne naloge EIT so trajnostna energija in blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje.

Celotno besedilo petega nacionalnega sporočila ES je del dokumenta delovnih služb, ki je sestavljen iz štirih delov (del 1, 2a, 2b in 3).

[1] Raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo

[2] Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES): želimo si varnejši planet, Bruselj, 12.11.2008, COM(2008) 748 konč.

[3] Gradimo evropsko pomorsko infrastrukturo znanja: načrt za evropsko opazovanje in podatkovno omrežje, SEC(2009) 499 (konč.), 4.4.2009.

[4] Iz podatkovne zbirke o projektih GD AIDCO – finančni prispevki Evropske komisije.

[5] V te podatke so všteti tudi sredstva, ki so jih prejele tri države (Rusija, Ukrajina in Turčija), ki niso navedene v Prilogi I (OKZNSP), kolikor instrument EU zadeva tako države iz Priloge I kot tudi države, ki niso navedene v Prilogi I. Leta 2004 so ta sredstva predstavljala 3,95 mio EUR, leta 2005 2,8 mio EUR, leta 2006 4,3 mio EUR in leta 2007 22 mio EUR.

[6] Ti podatki se nanašajo na posebne projekte za prilagajanje in ne vključujejo projektov za blažitev, ki prav tako vsebujejo element prilagajanja. Zato bo skupna vsota, namenjena vsem dejavnostim prilagajanja, verjetno višja.

[7] V šestem okvirnem programu so bile raziskave o podnebnih spremembah sofinancirane zlasti v okviru tematskega podpodročja „trajnostni razvoj, globalne spremembe in ekosistemi“. S posebnimi ukrepi za spodbujanje „mednarodnega sodelovanja“ so bili sofinancirani tudi številni projekti za mednarodno sodelovanje, ki se nanašajo na trajnost okolja in ekosistemov ter varnost živil in ki imajo zaradi podnebnih sprememb za države v razvoju neposredne posledice.

[8] Posebne strukture za izvajanje skupnih tehnoloških pobud so neodvisne pravne osebe, ki razpolagajo s proračunom in osebjem. Evropska komisija je ustanovitvena članica vseh skupnih tehnoloških pobud in ima pravico do veta v številnih vnaprej opredeljenih zadevah.