Interoperabilne digitalne javne storitve so bistvene za uspešno digitalizacijo enotnega trga Evropske unije. Industrija in družba lahko veliko pridobita, če se zagotovi, da bo digitalna preobrazba evropskega javnega sektorja vključujoča, pravična in odprta, trajnostna, usmerjena v vrednote in interoperabilna. Digitalna preobrazba javnega sektorja ustvarja zelo pomembne spodbujevalne in odvračilne dejavnike za digitalizacijo evropske industrije in družbe. Uprave EU ter lokalne in regionalne skupnosti so priznale pomen in potencial javnega sektorja za „evropski način“ digitalne preobrazbe, ki temelji na vrednotah, potrjena pa sta bila tudi v digitalnem kompasu EU, v katerem je javni sektor opredeljen kot ena od štirih glavnih točk, ki določajo digitalno pot EU. Digitalne javne uprave so tudi posebne osrednje točke tudi v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, pri čemer so v zvezi z njimi načrtovane naložbe v skupni višini 47 milijard EUR.

Z večjim poudarkom na interoperabilnosti javnega sektorja se podpirajo prizadevanja Evrope za okrevanje in njena odpornost, pri čemer se učinkovito povezujejo javne uprave in politike, ljudje in podjetja za nemoteno ponudbo storitev in pretok podatkov. To vključuje prilagajanje politik EU digitalni dobi, učinkovito digitalno izvajanje politik in interoperabilnost že od faze oblikovanja politik, v tesnem partnerstvu med oblikovalci politik in strokovnjaki s področja IKT. To vključuje tudi vzpostavitev učinkovite zanke za sodelovanje na področju inovacij za oblikovanje in zagotavljanje digitalnih javnih storitev.

Temu sporočilu je priložen predlog akta o interoperabilni Evropi, katerega cilj je vzpostaviti skupno upravljanje interoperabilnosti in olajšati soustvarjanje ekosistema interoperabilnostnih rešitev v EU. Skupni razvoj rešitev ter izmenjava in ponovna uporaba preizkušenih orodij pomenijo hiter in stroškovno učinkovit pristop k oblikovanju digitalnih javnih storitev. Okrepljeno sodelovanje na področju interoperabilnosti je bistveno, če želimo v celoti izkoristiti preobrazitveni potencial javnega sektorja, preprečiti razdrobljenost ter izboljšati povezljivost in izmenjavo podatkov. S tem bo predlagani okvir politike prispeval k zaščiti digitalne suverenosti Evrope in okrepil digitalno subsidiarnost. S krepitvijo politike za interoperabilnost uprav EU se izpolnjujejo prednostne naloge Komisije in agenda digitalne politike, s čimer bo evropski javni sektor postal pripravljen na digitalno dobo.

2.Spodbujanje interoperabilne digitalizacije javnega sektorja

2.1Kaj je interoperabilnost …

Interoperabilnost javnega sektorja upravam omogoča, da sodelujejo, omogoča pa tudi delovanje javnih storitev prek meja, v različnih sektorjih in med organizacijami. To koristi ljudem in podjetjem, ki so odvisni od teh povezanih storitev. Koristi tudi samim skupnostim in upravam, ki so pri odločanju odvisne od zaupanja vrednih podatkov iz različnih javnih ali zasebnih virov in ki morajo uresničevati cilje politike, ki so pogosto povezani prek meja in različnih sektorjev. Interoperabilnost ima pomembno vlogo v organizacijah in sektorjih politike ter med njimi, zlasti v tistih, ki so močno povezani z javnim sektorjem, kot so pravosodje in notranje zadeve, davčna in carinska ureditev, promet, okolje in kmetijstvo ali zdravje, pa tudi ureditev podjetništva in industrije. Interoperabilnost je uveljavljena tema v digitalni in podatkovni politiki EU.

Javne storitve se zagotavljajo in uporabljajo na različnih ravneh, predvsem na lokalni, pa tudi na regionalni, nacionalni in evropski. Redko delujejo ločeno, saj je za izmenjavo podatkov in zagotavljanje potrebnih storitev končnim uporabnikom potreben dostop do registrov, vzpostavljenih na različnih ravneh ali v različnih sektorjih. Veliko teh podatkov se nahaja zunaj okvira določenega področja politike, specifične javne uprave in vse pogosteje tudi prek meja. To pomeni, da javne storitve v Evropi pomenijo nastajajoče „omrežje omrežij“ večinoma suverenih akterjev na vseh ravneh upravljanja, od katerih ima vsakdo svoj pravni okvir in pooblastila, vendar so vsi medsebojno povezani. Po analogiji z vzpostavljenimi vseevropskimi prometnimi in energetskimi omrežji javne storitve oblikujejo lastno vseevropsko omrežje, ki temelji na interoperabilnosti.

Interoperabilnost se včasih obravnava le s tehničnega vidika. Vendar upoštevanje zgolj tehničnih vidikov ne zadostuje za učinkovito povezovanje uprav, pretoka podatkov in storitev. Zagotoviti je treba tehnično zmogljivost povezovanja in semantično razumevanje za izmenjavo in obdelavo zadevnih podatkov ter vzpostaviti potreben organizacijski in pravni okvir, na primer v zvezi s pravicami do dostopa do podatkov, njihove izmenjave ali ponovne uporabe. Za usklajevanje in skladnost interoperabilnosti je potreben tudi pristop s celostnim upravljanjem. Ti osnovni pogoji ali ravni interoperabilnosti so določene v evropskem okviru interoperabilnosti, konceptualnem modelu, ki so ga leta 2004 razvili izvajalci iz digitalnega javnega sektorja iz vse Evrope in ga od takrat dvakrat posodobili. V tem obdobju je interoperabilnost v vse bolj povezanem svetu postala bistven vidik digitalne preobrazbe uprav in storitev.

Evropski okvir interoperabilnosti je zdaj splošno sprejet okvir politike za interoperabilnost v EU in zunaj nje. Ta interoperabilnostni temelj mora biti zaradi svoje specifične naloge, da je v skupnem javnem interesu, pregleden, vključujoč, pravičen in varen ter trdno temeljiti na vrednotah EU. Interoperabilnost akterjem javnega sektorja omogoča povezovanje, sodelovanje in izmenjavo podatkov, hkrati pa varuje suverenost in subsidiarnost.

2.2... in zakaj je izboljšanje interoperabilnosti pomembno za EU?

Izboljšanje uspešnosti javnega sektorja zaradi popolnega izvajanja interoperabilnosti na vseh ravneh uprave bi lahko po ocenah privedlo do 0,4-odstotnega povečanja BDP EU. Posamezniki bi lahko prihranili do 24 milijonov ur na leto ali 543 milijonov EUR. Podjetja bi lahko prihranila 30 milijard ur ali 568 milijard EUR na leto. Ocenjeni letni prihranki pri stroških zaradi čezmejne interoperabilnosti znašajo od 5,5 do 6,3 milijona EUR za državljane ter od 5,7 do 19,2 milijarde EUR za podjetja.

Iz študij primerov je tudi razvidno, da interoperabilnost poleg povečanja učinkovitosti pozitivno vpliva tudi na druge javne vrednote. Na primer, proaktivne javne storitve ali večjezična semantična podpora izboljšujejo dostop do javnih storitev in njihovo vključevanje, kar povečuje zaupanje javnosti.

S pandemijo COVID-19 se je pokazalo, da je interoperabilnost v času krize ključna. Interoperabilnost ni bila potrebna le za oblikovanje digitalnih COVID-19 potrdil, ki so dostopna po vsej EU, ampak tudi za izmenjavo podatkov o razpoložljivih posteljah v enotah intenzivne nege v bolnišnicah v realnem času. Interoperabilnost pomaga državi, da je prožnejša ter da zagotavlja dostop do informacij v realnem času med sektorji in upravnimi ravnmi; pripomore k ocenjevanju uspešnosti politik in spodbuja nenehne inovacije, porazdelitev prizadevanj in premostitev vrzeli na različnih področjih politike.

Vendar sedanji okvir politike nezavezujočega sodelovanja na področju interoperabilnosti ni primeren za čim boljše izkoriščanje teh ocenjenih koristi. Čeprav so strokovnjaki za digitalno upravo in podatke z izjemno zavzetostjo razvili obsežen skupni pravni red EU o interoperabilnosti, ki zajema prakse sodelovanja, koncepte, rešitve, ki jih je mogoče ponovno uporabiti, odprte specifikacije in orodja, ki podpirajo nacionalna reformna prizadevanja in uveljavljene politike EU, so bile v nedavnih ocenah razkrite velike omejitve tega povsem prostovoljnega pristopa k sodelovanju.

Digitalni vidiki, vključno z vidiki dostopa do podatkov in njihove souporabe, se v procesu oblikovanja politik prepogosto obravnavajo prepozno. Interoperabilnostni vidiki niso tesno povezani z javnimi storitvami. To pomeni velika tveganja in visoke stroške v zvezi z izvajanjem, zamujene priložnosti in – v najslabšem primeru – spodkopavanje obsežnih politik, odvisnih od digitalizacije. Javne uprave so lahko interoperabilne le, če se ustrezne ocene in odločitve sprejmejo že v zgodnji fazi zasnove politike. Če EU ne bo ukrepala, da bi izboljšala interoperabilnost, lahko zamudi priložnost za znatno zmanjšanje upravnega bremena. To bi zmanjšalo odpornost javnih uprav, omejilo njihovo zmogljivost za inovacije in jim – v najslabšem primeru – onemogočilo ukrepanje v času krize. Čezmejno sodelovanje javnih uprav mora postati tako naravno in nemoteno kot vlaki, ki prečkajo meje, ali energetski tokovi med nacionalnimi omrežji. Pri odzivu na COVID-19 je samo še bolj prišlo do izraza, kako pomembna je stabilna čezmejna in medsektorska digitalna interakcija javnega sektorja.

V tem okviru in ob vse večji digitalni preobrazbi ministri EU, pristojni za preobrazbo javnega sektorja, in direktorji uradov za informatiko držav članic vse glasneje opozarjajo na potrebo po okrepitvi evropskega sodelovanja na področju interoperabilnosti. Pozivajo k stabilni organizacijski strukturi, posplošitvi uporabe evropskega okvira interoperabilnosti ter določitvi splošno sprejetih in odprtih specifikacij ter rešitev, pripravljenih za ponovno uporabo. Prav tako pozivajo k pristopu na podlagi vgrajene interoperabilnosti ter k boljšemu usklajevanju eksperimentiranja in inovacij v javnem sektorju, vključno s sodelovanjem z zasebnim sektorjem (govteh). Komisija se je s predlogom za okrepljeno politiko interoperabilnosti javnega sektorja EU odzvala na te potrebe.

3.Spremembe pri sodelovanju EU na področju interoperabilnosti

3.1Vzpostavitev skupnega upravljanja interoperabilnosti

Predlagani akt o interoperabilni Evropi je osredotočen na vzpostavitev strukturiranega, preglednega in vključujočega okvira sodelovanja, ki zagotavlja prilagodljivost in inovacijsko zmogljivost, ki ju javni sektor potrebuje v dinamičnem tehničnem, družbenem in političnem okviru. Interoperabilnosti ne more doseči en sam subjekt od zgoraj navzdol, niti je ne morejo doseči posamezni akterji od spodaj navzgor: zanjo je potrebno učinkovito sodelovanje med oblikovalci in izvajalci politik na vseh ravneh upravljanja in med sektorji. Potreben je tudi odprt, vendar stabilen in celosten okvir upravljanja. Okvir, ki bo z vzpostavitvijo skupne odgovornosti zagotavljal subsidiarnost. Okvir, ki bo trajnosten za prihodnost, saj vse, kar je zasnovano tako, da je interoperabilno, zastareva počasneje. Okvir, ki bo uresničil preobrazitveni potencial javnega sektorja in varoval javne vrednote. Cilj predlaganega akta o interoperabilni Evropi je zagotoviti takšen okvir za sodelovanje. V njem je predvidena ustanovitev Odbora za interoperabilno Evropo, ki bo usmerjal skupna prizadevanja za interoperabilnost, združeval pa bo osrednje organe držav članic za digitalno preobrazbo in institucije EU. Predvidena je tudi odprta skupnost interoperabilne Evrope, ki jo bodo sestavljali strokovnjaki, izvajalci in deležniki, da se zagotovita preglednost in povezava z dejavnostmi na lokalni ravni.

Zaradi hitrega razvoja tehnologije in nenehno spreminjajočih se potreb politike je interoperabilnost premični cilj. Zahteva namensko, inovacijam prijazno in odprto pravno ureditev, ki preprečuje regulativne in tehnološke omejitve. Druge možnosti, kot je vključitev današnjih tehnologij v zakonodajo, bi lahko ogrozile prihodnje inovacije in omejile zmožnost uprav, da se prilagodijo spreminjajočim se potrebam in novim tehnologijam. Oblikovanje interoperabilnostne politike in ureditev interoperabilnosti morata biti sama po sebi inovativna in pripravljena na digitalno tehnologijo. Cilj predlaganega akta o interoperabilni Evropi je zagotoviti tak vgrajen inovacijski okvir za javni sektor.

Evropski okvir interoperabilnosti je referenčni instrument za izvajanje interoperabilnosti v javnem sektorju. Da bi zagotovili njegovo ustreznost, ga je treba redno pregledovati in posodabljati. Poleg tega je treba v zvezi z njim nadalje razvijati priporočila za izvajanje in podporo izvajanju, na primer za podporo prihodnjih sektorskih podatkovnih prostorov EU, ob tesnem usklajevanju z Evropskim odborom za podatkovne inovacije in upoštevanju zahtev prihodnjega akta o podatkih. V predlaganem aktu o interoperabilni Evropi je predvideno takšno redno posodabljanje v skladu z ureditvijo, ki je inovacijam prijazna in pripravljena na digitalno tehnologijo.