SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 14.7.2004 
KOM(2004) 505 kon čno 
 Zvezek 1
 
  
Poročilo Komisije 
Financiranje Evropske unije 
 
Poročilo Komisije  
 
o delovanju sistema virov lastnih sredstev 
 
SL 2   SL  UVOD 
Člen 9 veljavne odlo čbe o sistemu virov lastnih sredstev1 nalaga Komisiji, da 
“do 1. januarja 2006 opravi splošni pregled sistema lastnih sredstev, pri čemer bi po potrebi 
pripravila ustrezne predloge gled e na vse pomembne dejavnike, vklju čno z učinki širitve na 
financiranje prora čuna, možnostjo spremembe strukture lastnih sredstev z ustvarjanjem 
novih samostojnih avtonomnih lastnih sredstev in s popravkom prora čunskega neravnovesja, 
odobrenega Združenemu kraljestvu, ter odobritvijo zmanjšanja v skladu s členom 5(1) za 
Avstrijo, Nem čijo, Nizozemsko in Švedsko”. 
Kot odgovor na zahtevo Evropskega parlamenta in v soglasju s Svetom, se je Komisija 
obvezala predstaviti zgoraj omenjeni pregled delovanja sistema financiranja pred koncem 2004.  
10. februarja 2004 je Komisija sprejela sporo čilo
2 o finančni perspektivi v obdobju od 
2007-2013. V sporo čilu sta izpostavljena dva glavna el ementa veljavnega sistema lastnih 
sredstev, ki jima je potrebno posvetiti posebno pozornost: prvi č, nezadostna preglednost 
sistema za državljane EU, ki je kombinirana z omejeno finan čno avtonomijo zaradi 
dodeljevanja sredstev iz naciona lnih državnih blagajn; drugi č, potreba po prenovi obstoje čega 
sistema popravkov negativnih prora čunskih neravnovesij.  
Skupaj s temi usmeritvami poro čilo vsebuje pregled veljavnega sistema in njegovih slabosti, 
predlaga splošni mehanizem popravkov kot kratkoro čno prilagoditev, s ka tero se loteva 
glavnega problema, hkrati pa ponudi osnutek dolgoro čne strukture lastnih sredstev, ki bila 
učinkovita, pregledna in demokrati čna. 
Natančnejšo oceno teh problemov je mogo če najti v delovnem dokumentu Komisije, ki je 
priložen temu poro čilu. 
1. VELJAVNI SISTEM VIROV LASTNIH SREDSTEV 
Veljavni sistem virov lastnih sredstev je pos ledica sprememb origin alnega sistema, ki 
je bil uveden leta 1970. Sistem je mogo če razdeliti v naslednje tri kategorije: 
(1) Tradicionalna lastna sredstva (TLS). To  so predvsem carine, ki jih države 
članice pobirajo v imenu EU.  
(2) Sredstva, ki temeljijo na davku na do dano vrednost (DDV). DDV sredstva se 
odmerijo na osnovi statisti čnega »idealnega« harmoniziranega DDV držav 
članic, ki se izra čuna na osnovi nacionalnih DDV ra čunov.  
  Idealna DDV osnova je, kjer je to mogo če, omejena na 50 % bruto 
nacionalnega dohodka (BND) vsake države članice, zato da bi se zmanjšal 
vpliv nekoliko »regresivnega« DDV. V praksi se tako pri državah, ki jih 
                                                
 
1 Sklep Sveta (2000/597, ES, Euratom) o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti, UL L 253, 
7.10.2000, str. 42. 
2 KOM(2004) 101 kon č. z dne 10.2.2004. 
 
SL 3   SL zadeva pravilo o zgornji omejitvi, last na sredstva na osnovi DDV, pretvorijo 
v lastna sredstva na osnovi BND.    Izklicna DDV stopnja ne sme presegati 0,5 % osnove. 
(3) Sredstva na osnovi BND. To so preo stala sredstva, namenjena uravnavanju 
proračuna. Odmerijo se kot enotna stopnja v sorazmer ju z BND vsake države 
članice. Za to stopnjo ne velja nobena posebna omejitev, razen omejitve 
lastnih sredstev, ki omejuje skupno vsoto vseh
 lastnih sredstev na najve č 
1,24 % BND EU. 
Končno pa je del sistema lastnih sredst ev tudi posebni mehanizem popravkov 
proračunskih neravnotežij Združenega kraljestva  (glej poglavje 3). Ta je bil ve čkrat 
spremenjen, posledica česar je, da je mehanizem čedalje bolj zapleten in 
nepregleden. 
Zadnje spremembe v zvezi s sistemom last nih sredstev so bile dogovorjene na 
zasedanju Evropskega sveta v Berlinu le ta 1999. Te spremembe so še nadalje 
okrepile zaton tradicionalnih lastnih sredst ev in lastnih sredstev na osnovi DDV ter 
na drugi strani porast relativnih deležev prispevkov na osnovi BNP3/BND. 
Tabela 1 – Sestava lastnih sredstev EU   
(v odstotku skupnih lastnih sredstev; denarna osnova)  
LASTNA SREDSTVA 1996-2005 
 1996 1997 1998 1999 2000 2001 20021 2003 20042 20053 
TLS 19,1% 18,8% 17,2% 16,8% 17,4% 18,1% 11,9% 13,0% 12,0% 11,4% 
DDV 51,3% 45,5% 40,3% 37,8% 39,9% 38,7% 28,8% 25,4% 14,6% 14,1% 
BNP/BND 29,6% 35,7% 42,5% 45,4% 42,7% 43,2% 59,3% 61,6% 73,4% 74,5% 
Skupna lastna 
sredstva (v milijarda 
evrov)  71,1 75,3 82,2 82,5 88,0 80,7 77,7 83,6 93,3 108,5 
1 Od leta 2002 se je % TLS, ki so ga države članice obdržale kot kompenzacijo za njihove stroške pobiranja, pove čal od 10 % na 25 %.
 Ta razlika je tako v letu 2002 kot v letu 2003 predstavljala približ no 2,2 milijardi evrov. 
2 Predhodni osnutek dopolnila prora čuna 8/2004 (EU-25). 
3 Predhodni osnutek prora čuna za leto 2005. 
2. OCENJEVANJE  VELJAVNEGA  SISTEMA  VIROV LASTNIH  SREDSTEV 
2.1. Kriteriji ocenjevanja 
Sistem virov lastnih sredstev in posamezna lastna sredstva je mogo če ocenjevati na 
podlagi posebnih kr iterijev. Prakti čno nemogo če je, da bi posamezna lastna sredstva 
izpolnjevala vse možne ocenjevalne kriterije. Kakorkoli, logi čno je, da lahko sistem, 
ki temelji na kombinaciji razli čnih sredstev, izpolnjuj e bistvene kriterije. 
                                                 
3 Pred letom 2002, vir BNP (bruto nacionalni proizvod). 
 
SL 4   SL Za to poro čilo je relevantnih nasled njih sedem kriterijev: 
• razpoznavnost in enostavnost ; 
• finančna avtonomija ; 
• prispevek k u činkoviti predodelitvi ekonomskih sredstev ; 
• zadostnost ; 
• učinkovitost upravnih stroškov ; 
• stabilnost prihodkov ; 
• pravičnost pri bruto pla čilih; 
2.2. Ocena 
Obstoječi sistem je deloval dobro glede na krit erije zadostnosti in stabilnosti, vendar 
pa nikakor ne izpolnjuje krit erijev razpoznavnosti in enosta vnosti, niti ne prispeva v 
zadostni meri k bolj u činkoviti razporeditvi gospodars kih sredstev v EU. Sistem 
financiranja je s časoma postal vse bolj zapleten, tako da celo zainteresirani državljan 
težko razume njegovo delovanje. Nadalje pa postaja čedalje bolj omejena tudi 
finančna avtonomija. Kljub temu, da financiranje prora čuna zagotavljajo pravila, ki 
so obvezujo ča za vse države članice, pa med financiranjem prora čuna in državljani 
oziroma davkopla čevalci prakti čno ni neposredne zveze. Namesto tega poteka 
financiranje prora čuna iz nacionalnih državnih blagajn. Pri preostalih kriterijih kaže 
obstoječi sistem financiranja razli čne pomanjkljivosti, ki so podrobneje obrazložene 
v delovnem dokumentu Komisije, ki je priložen temu poro čilu. 
3. PREPRE ČEVANJE  PREKOMERNIH  NEGATIVNIH  PRORAČUNSKIH  
BILANC 
3.1. Problem prora čunskih neravnotežij 
Evropska unija je solidarnostna skupnost, pri kateri deli prora čuna služijo jasnemu 
cilju solidarnosti, medtem ko so dr ugi namenjeni financiranju specifi čnih ciljev, 
opredeljenih v dogovorjenih programih EU. To  privede do neto prejemkov in neto 
plačil v proračun EU, čeprav ima korist od take politike celotna Unija. 
Proračunske neto bilance, ki jih  merimo z razliko med pla čili in prejemki iz 
proračuna EU, o čitno ne pojasnijo v celoti koristi, ki izhajajo iz članstva v EU. 
Kljub temu pa je bila in je še ve dno prav velikost teh neravnotežij v središ ču 
političnih razprav. Leta 1984 je Evropski sv et v Fontainebleauju uvedel obstoje či 
mehanizem popravkov, in sice r v zvezi z neto pla čili ene same države članice, to je 
Združenega kraljestva. Na podlagi tega  mehanizma dobi Združeno kraljestvo 
povrnjenih do 2/3 svojih neto pla čil v skladu s koncepto m dodeljenih izdatkov. 
Uvedba tega mehanizma je temeljila na splošnem na čelu, da 
»katera koli država članica, ki nosi prora čunsko breme, čezmerno v primerjavi z 
relativno kakovostjo živl jenja, lahko ob ustreznem času uporabi korekcijo.« 
 
SL 5   SL Kljub temu, da se je Evropski svet takrat odlo čil le za popravek Združenemu 
kraljestvu, pa je bilo že takrat priznano na čelo splošnega popravka (»katera koli 
država članica«), pri čemer bi popravek temeljil na velikosti prora čunskega 
neravnotežja (»prekomerno«) in bogastvu države članice v primerjavi z EU kot 
celoto (»relativna razvitost«). 
V zadnjih dvajsetih letih so gospodarski razvoj, širitev in spremembe strukture 
proračuna EU v veliki meri spremenili kontekst, v katerem deluje obstoje či 
mehanizem popravkov za Združeno kraljestvo. 
Spodnja tabela prikazuje razvoj bruto n acionalnega dohodka (BND) na prebivalca v 
standardih kupne mo či (SKP4) v obdobju med letom 1984 in 2003 za vse države 
članice, ki so bile neto pla čnice v prora čun EU v letu 20025. 
BND na prebivalca neto pla čnikov (v SKM) 
(povprečje za EU-15 = 100)  
 2003 1984 
Združeno kraljestvo 111,2 90,6 
Danska 111,1 104,0 
Avstrija 109,8 -- 
Nizozemska 106,6 95,0 
Švedska 104,6 -- 
Francija 104,2 104,0 
Nemčija 98,6 109,6 
Italija 97,3 92,9 
Glede na dramati čno spremembo položaja Združenega kraljestva v primerjavi z 
ostalimi neto pla čniki in ob uporabi Fontainebleaujevega na čela je treba ponovno 
preučiti odobritev popravka Združe nemu kraljestvu na eksklu zivni podlagi. Zato bi 
bilo potrebno obstoje či mehanizem spremeniti v splošni mehanizem popravkov, in 
sicer ob upoštevanju dveh ciljev 
y prepre čevati prekomerne negativne prora čunske bilance, kombinirano z 
zmanjševanjem razlik med neto pla čniki na primerljivi ravni uspešnosti; 
y zagotavljati, da se st roški financiranja tega mehanizma ohranijo na 
razumni ravni. 
3.2. Vpliv obstoje čega mehanizma popravkov na neto bilance držav članic 
V obstoje čem mehanizmu znaša stopnja vra čila Združenemu kraljestvu 66 % 
njegovega neto pla čila. Mehanizem financirajo vse države članice v skladu z 
njihovimi deleži v BND z naslednjimi izjemami: 
– Združeno kraljestvo ni udeleženo pri financiranju lastnega rabata 
                                                 
4 Standardi kupne mo či (SKP) so umetna valuta, ki odraža razlik e v ravni cen v državah, ki jih devizni 
tečaji ne upoštevajo. Ta enota omogo ča pomembne primerjave ekonomskih kazalcev med državami.  
5 Neto bilance v tem dokumentu kot tudi tiste, ki se uporabljajo za izra čun popravka Združenega 
kraljestva, vklju čujejo porabo uprave. Zaradi tega se Belgija in Luksemburg ne pojavljata med neto 
plačniki. Ker se popravek pla čuje eno leto kasneje, bo popravek za leto 2007 pla čan v letu 2008. 
 
SL 6   SL – Delež Nem čije, Nizozemske, Avstrije in Šved ske je omejen na 25 % njihovih 
normalnih deležev. 
Medtem ko se je neto položaj Združeneg a kraljestva pred popravkom od njegove 
uvedbe spremenil le v manjši meri (- 0,45 % BND v letu 1985 in -0,47 % v obdobju 
med letoma 1996 in 2002), pa se je kon čni neto položaj Združenega kraljestva 
občutno izboljšal v primerjavi z ostalimi državami članicami na podobni ali celo nižji 
ravni razvitosti, kot sta na primer Nizozemska in Nem čija (-0,47 % oziroma -
0,44 %).  
Zelo pomemben dejavnik pri ocenjevanju obstoje čega mehanizma popravkov je 
vpliv širitve. S pristopom novih neto prej emnic se bodo neto bilance vseh starih 
držav članic poslabšale, saj se čedalje ve čji delež odhodkov predodeli novim 
državam članicam. Kakorkoli že, posledica veljavnega mehanizma popravkov je, da 
se bo velikost popravka za Združeno kraljestvo ob čutno pove čala. Tako se bodo 
stroški drugih držav članic, vklju čno z vsemi novimi državami članicami, pove čali. 
Kolikor bi veljavni mehanizem popravkov še nadalje ostal v veljavi, bi se popravek 
za Združeno kraljestvo po ocenah Komisije, narejenih na podlagi predloga Komisije 
za finančno perspektivo 2007-2013, pove čal za več kot 50 %.   
3.3. Predlagani splošni mehanizem popravkov 
Komisija predlaga posplošitev mehanizma popravkov iz obstoje čega popravka, zato 
da bi se sistem približal svojemu prvotne mu namenu, to je, izogibanju prekomernim 
proračunskim bremenom. Z uvedbo neke vrste »varnostne mreže« za ve čje neto 
plačnike, katerih neto pla čila presegajo dolo čeno stopnjo, bi se lahko bolj 
konstruktivno pristopilo k zagotavljanju prora čunskih sredstev za uresni čevanje 
političnih izzivov razširjene Unije. 
Prihodnji popravki bi se izra čunali na temelju neto prora čunske bilance vsake države 
članice glede na prora čun EU. Mehanizem bi se sproži l v primeru, da bi neto pla čila 
presegala prag, ki bi bil dolo čen kot odstotek BND vsake države članice, kar bi 
odražalo najnižjo sprejeto raven neomejene finan čne solidarnosti med državami 
članicami. Neto položaji, ki bi presegali tak prag, bi bili upravi čeni do popravka 
(delnega vra čila), s čimer bi se zavarovali pred prekomernimi neto pla čili. Obratno 
pa bi bil celoten obseg popravkov (koli čina vračil) omejen na najvišji znesek, kar bi 
tiste države, ki ne bi prejemale popravka, zavarovalo pred prekomernimi stroški tega 
mehanizma. Kolikor bi vsota vseh  popravkov presegla vnaprej dolo čeni obseg, bi se 
stopnja vra čil skladno znižala. 
Vsakršen mehanizem popravkov povzro či zaplete pri financiranju prora čuna. Zato bi 
moral biti osnovni predlog rela tivno enostaven in v zadostni meri pregleden. Glede 
na to bi morali modificirati in poenostaviti sedanje parametre ra čunanja popravka za 
Združeno kraljestvo samo tam, kjer je to potrebno in izvedljivo. 
Novi mehanizem, ki ga predlaga Ko misija, vsebuje naslednje elemente: 
– prag se dolo či kot odstotek BND; 
– celotni obseg popravkov se omeji; 
 
SL 7   SL – financiranje popravkov se  poenostavi tako, da se za njihovo osnovo vzamejo 
deleži BND, pri čemer bi bile vse države članice udeležene pri financiranju 
celotnega zneska popravkov v sorazmerju z njihovo relativno uspešnostjo; 
– koncept dodeljenih izdatkov in stopnje vra čil do najve čje vsote ostanejo 
nespremenjeni. 
Glede na ta predlog bi b ilo Združeno kraljestvo dale č največji prejemnik splošnega 
mehanizma popravkov. V skladu s predl ogom Komisije za naslednjo finan čno 
perspektivo in predlogom splošnega me hanizma popravkov, bi Zd ruženo kraljestvo v 
povprečju prejelo dvakrat višj o neto izravnavo kot Nem čija. 
Ocenjene neto prora čunske bilance ( povprečje 2008-2013)  
 v % BND 
 Predlagani 
Splošni 
mehanizem 
popravkov Sedanji 
popravek za 
Združeno 
kraljestvo Brez 
popravka 
Združeno kraljestvo -0,51 % -0.25 % -0.62 % 
Nizozemska -0,48 % -0.56 % -0.55 % 
Nemčija -0,48 % -0,54 % -0,52 % 
Švedska -0,45 % -0,50 % -0,47 % 
Avstrija -0,41 % -0,38 % -0,37 % 
Italija -0,35 % -0,41 % -0,29 % 
Francija -0,33 % -0,37 % -0,27 % 
Ciper6 -0,33 % -0,37 % -0,28 % 
Danska -0,25 % -0,31 % -0,20 % 
Finska -0,19 % -0,25 % -0,14 % 
Španija 0,26 % 0,23 % 0,32 %  
Irska 0,51 % 0,47 % 0,56 % 
Malta 1,10 % 1,06 % 1,16 % 
Belgija7 1,27 % 1,21 % 1,32 % 
Slovenija 1,34 % 1,31 % 1,40 % 
Portugalska 1,54 % 1,50 % 1,60 % 
Grčija 2,20 % 2,16 % 2,25 % 
Madžarska 3,09 % 3,06 % 3,15 % 
Češka 3,21 % 3,17 % 3,26 % 
Slovaška 3,31 % 3,27 % 3,36 % 
Estonija 3,79 % 3,76 % 3,85 % 
Poljska 3,80 % 3,76 % 3,85 % 
Litva 4,44 % 4,41 % 4,50 % 
Latvija 4,45 % 4,40 % 4,51 % 
Luksemburg7 5,84 % 5,80 % 5,89 % 
Zgornja tabela prikaz uje predvidene povpre čne neto bilance neto pla čnikov, ki 
izhajajo iz predlaganega splošnega mehanizma popravkov za obdobje do leta 2013, 
in jih primerja z nadaljnjo uporabo sedaj veljavnega mehanizma in situacijo brez 
vsakršnega popravka.  
                                                 
6 Ocene na podlagi podro čij, ki jih nadzira Republika Ciper.  
7 Z izklju čitvijo upravnih stroškov se Belgija in Luksemburg pojavita kot neto pla čnika. 
 
SL 8   SL Splošni mehanizem popravkov bo zmanjšal ne gativne neto bilance in razlike med 
neto plačniki ter na drugi strani zmanjšal br eme financiranja tistih držav, ki od 
mehanizma nimajo koristi8. 
Komisija glede na predstavitev pred laganega splošnega mehanizma popravkov 
ločeno predstavlja posebni predlog spremembe sedaj veljavne odlo čbe o lastnih 
sredstvih. 
4. STRUKTURA  LASTNIH  SREDSTEV 
4.1. Iskanje optimalne stru kture lastnih sredstev 
V nadaljevanju razpravljamo o treh osnovni h alternativnih za financiranje prora čuna 
EU. V vseh treh primerih se ohranijo tradicionalna lastna sredstva (TLS), saj pobiranje uvoznih dajatev predstavlja inst rument trgovske polit ike Unije, katere 
donos »naravno« koristi Uniji. 
(1) Ohranjanje sedanjega sistema financ iranja v nespremenjeni obliki  
 
Sedanji sistem financiranja je zagot avljal gladko financiranje prora čuna EU. 
Vendar pa sistem financiranja v seda nji obliki nima neposredne povezave z 
državljani. Pretekli popra vki in prilagoditve, ki  so služili posameznim 
interesom, so sistem napravili še bolj nerazumljiv. Prora čunske posledice 
politik Unije tako za splošno javnost ostajajo nepredstavljive. Glede na prevladujo č položaj sredstev BND, države članice in še zlasti neto pla čnice 
sodijo politike EU in njihove pobude z golj po njihovih nacionalnih dodelitvah 
sredstev, pri tem pa se le v manjši  meri ozirajo na vsebino politik, s čimer 
tvegajo, da bi prikrile d odano vrednost politik EU.   
 
Zaradi odsotnosti vsakršne povezav e z državljani EU in njegove 
nepreglednosti ter zaradi vse ve čje osredoto čenosti na ozki prora čunski 
koncept » juste retour« (»pravi čno vračilo«)  bi bilo potrebno sedaj veljavni 
sistem prenoviti.  
(2) Sistem financiranja na osnovi BND  
 
V sistemu financiranja, ki bi temeljil izklju čno na klju ču BND, bi bila Unija v 
celoti odvisna od »prispevkov« držav članic. Prednost takega sistema bi bila 
njegova enostavnost in razumljivost. “Pri spevki” bi ustrezali relativni blaginji 
držav članic. Vendar pa je financiranje prora čuna s prispevki držav članic 
lahko primerno za mednarodno organizacijo, kakršni so Združeni narodi, ne odraža pa statusa Evropske unije. To bi pomenilo, da bi šlo za Unijo, v kateri 
bi državljane povsem posredno predstavljale države članice. S tem bi pri 
financiranju prora čuna povsem zanikali status  EU, kot Unije držav članic in
 
državljanov, ki ga sedaj odraža Pogodba. To bi pomenilo izpodkopavanje 
                                                 
8 Za podrobnejše informacije glej tehni čno prilogo. 
 
SL 9   SL koncepta »lastnih« sredstev, ki je b il temelj financ EU vse od prve odlo čitve o 
lastnih sredstvih iz leta 1970. Komisija to možnost zavra ča. 
(3) Sistem financiranja na osnovi  lastnih fiskal nih sredstev  
 
Sistem, ki bi v veliki meri temeljil na lastnih sredstvih, pridobljenih z davki, 
bi lahko z bolj neposredno finan čno povezavo med prora čunom EU in 
državljani EU pove čal finančno avtonomijo prora čuna EU. Premik proti 
posameznikom in gospodarskim subjektom, kot pla čnikom, in obenem 
ustrezno znižanje prispevkov držav članic k financiranju prora čuna EU, bi 
povzročil večjo razpoznavnost nasproti državljanom in s tem pove čano 
politično odgovornost prora čunskih oblasti za njihove odlo čitve o izdatkih. 
Prav tako pa bi prispeval k preusmeritvi politi čnih razprav od ozkega 
osredotočanja na nacionalne prispevke k prednostim politik EU in splošnemu 
evropskemu interesu. Kon čno bi večja prepoznavnost pove čala zaupanje v 
finance EU, katerih obseg, ki je manj ši od 2,5 % celotnih  javnih izdatkov v 
EU, se pogosto precenjuje.   
 
Vendar pa se tudi financiranje prora čuna EU, ki bi v celoti  temeljilo na 
davkih, ne zdi ustrezno. Ker ne smemo postavljati pod vprašaj zahteve po uravnoteženem prora čunu iz člena 268 Pogodbe, bi fiskalna sredstva (ob 
upoštevanju sedanje vloge BND, kot  »preostali« vir uravnoteženja) 
vključevala bodisi spremenljivo dav čno stopnjo v skladu s prora čunskimi 
zahtevami bodisi zahtevala ve čjo prilagodljivost na strani odhodkov, kot jo 
dopušča sedanji okvir finan čne perspektive. Vendar pa  pogosto spreminjanje 
davčne stopnje ne bi nalete lo na odobravanje davkopla čevalcev (pravna 
negotovost, tehni čno in upravno nerodni postopki), pr av tako pa bi bilo lahko 
v nasprotju z nacionalnim obdav čevanjem. Zato se zdi bolj ugoden 
progresivni pristop, pri ka terem bi ohranili omejena sredstva BND, obenem 
pa povečali delež dav čnih sredstev.  
Prenova strukture lastnih sredst ev bi se tako morala osredoto čiti na prora čunsko 
nevtralno uvedbo novih lastnih sredstev na  osnovi davkov, ki bi predstavljala do 
polovice prora čuna. 
5. NASPROTI
 SISTEMU  FINANCIRANJA,  KI TEMELJI  NA PRISPEVKIH  
DRŽAV  ČLANIC  IN DRŽAVLJANOV 
5.1. Pove čevanje deleža na davkih temelje čih lastnih sredstev 
Prenova sistema financiranja bi se mora la lotiti pomanjkljivosti sedaj veljavnega 
sistema, to je odsotnosti neposredne povezave z državljani EU, odvisnosti od odobritev iz nacionalnih dr žavnih blagajn in neupravi čene zapletenosti, na drugi 
strani pa bi morala v najve čji možni meri prispevati k u činkoviti razporeditvi 
sredstev. Kolikor celotni sistem dopuš ča, da so v razumnem obsegu izpolnjeni tudi 
ostali kriteriji, so ti za n ova sredstva manj pomembni. 
Iz razlogov pravi čnosti do državlja nov v razli čnih državah članicah, bi bilo potrebno 
pred uvedbo novih fiskalnih sredstev v zadostni meri predhodno uskladiti dav čno 
 
SL 10   SL osnovo. Prav od dejanske stopnje harmonizacije dav čne stopnje pa je odvisna izbira 
najbolj primernega sredstva na osnovi davkov.  
Obstoj regionalnih arbitrarnosti9 ali čezmejnih eksternalij sta mo čna argumenta v 
prid harmonizacije dav čnih osnov in stopenj, ki bi lahko upravi čila, da bi se del ali 
vsi tako zbrani dav čni prihodki dodelili EU. To bi lahko prispevalo k zmanjšanju 
neučinkovitega razporeditve gospodarskih sredstev. 
Povečevanje deleža lastnih sredstev v prora čunu EU, ki so pridobljena z davki, pa ne 
bi zahtevalo nobenih novih davkov. Sprejeti bi morali le odlo čitev o delitvi bodisi 
prihodkov bodisi dav čnih stopenj med nacionalno ravnijo  in ravnijo EU. Delež EU bi 
bil lahko odmerjen kot del nacionalne dav čne stopnje, ki jo pla čujejo 
davkoplačevalci. S tem se celotni prora čun EU, ki ima omejen delež lastnih sredstev 
na največ 1,24 % BND EU, ne bi pove čal, saj bi se pr ihodki od davkov pora čunali z 
ustreznim zmanjšanjem sedanjih  sredstev na osnovi BND. 
Naslednja poglavja prikazujejo tri glavne možnosti, s katerimi bi lahko izboljšali 
delovanje sedanjega sistema financiranja EU . Vse tri možnosti ohranjajo sredstva na 
osnovi BND, kot preostala sredstva za urav noteženje in tudi tradicionalna lastna 
sredstva, obenem pa predpostav ljajo, da se do polovice prora čuna EU financira z 
novimi fiskalnimi sredstvi, ki bi  tudi nadomestila sedanji statisti čni DDV. 
5.2. Možnost 1 – Sistem virov lastnih sredst ev s fiskalnimi viri, povezanimi s  
 potrošnjo energije 
V skladu z novo direktivo o obdav čevanju energije10 je večina energijskih 
proizvodov podvrženih obdav čitvi Skupnosti. Čeprav sprejeta direktiva o 
obdavčevanju energije ni bila pripravljena z namenom uves ti nova lastna sredstva, pa 
s harmonizacijo dav čnih osnov in dolo čanjem najnižjih stopenj kljub temu ustvarja 
za to ugodne pogoje. 
Vendar pa ne bi bilo potrebno, da bi fisk alni vir temeljil na vseh energijskih 
proizvodih, ki so zajeti z direktivo. Tako bi bila odmera EU lahko omejena na 
davčno osnovo, ki se nanaša na motorna goriva, ki se uporabljajo v cestnem prometu 
(osvinčeni in neosvin čeni bencin, dizel, LPG in nara vni plin, ki se uporablja v 
prometu). Z upravnega vidika bi bilo  to sorazmerno enostavno, saj je dav čna osnova 
na ravni EU že harmonizirana in ker se ve čina možnosti dav čne diferenciacije, ki jih 
dopušča direktiva, uporabljajo za druge energijske proizvode.  Stopnje EU, ki bi bile 
manjše od ene polovice najnižjih stope nj, predvidenih z direktivo o obdav čitvi 
energije, bi zadostovale za fi nanciranje ene polovice prora čuna EU. Bistvene 
odločitve bi bile v zvezi s st opnjami, ki naj se uporabljaj o, in možnimi variacijami 
glede proizvodov in uporabe.  
                                                 
9 Regionalna arbitrarnost se nanaša na situacijo, kjer je težko dolo čiti natančni delež dav čne osnove, ki bi 
bil predodeljen posameznim državam članicam, ali kjer je velika (poten cialna) zmešnjava glede države, 
ki davek pobira, in glede države sedeža gospodarskih subjektov, ki nosijo dav čno breme.  
10 Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27.10.2003 o preoblikovanju okvira Skupnosti za obdav čevanje 
energentov in elektrike (UL L 283, 31.10.2003). 
 
SL 11   SL Davek EU na motorna goriva za cestni pr omet bi lahko dopolnj eval davek EU na 
letalska goriva ali z njimi povezane emisije. Ev ropski letalski prevozni sistem je v 
veliki meri integriran, letalske emisije pa prehajajo nacionalne meje. Zato obstajajo dobri argumenti za obdav čevanje takšnih emisij na ravni EU, s čimer bi na nek na čin 
zunanje družbenoekonomske stroške klimatskih sprememb in drugih vplivov na okolje, ki ji povzro ča letalstvo, prenesli v ceno zra čnega prevoza. Trenutno je 
letalsko gorivo (kerozin) pr i letih preko meje oproš čeno davka. 
S tehničnega vidika bi bilo mogo če uvesti fiskalni vir, temelje č na cestnem 
prevoznem gorivu, v relativno kratkem času (v približno 3 do 6 letih). 
5.3. Možnost 2 – sistem virov lastni h sredstev s fiskalnim virom DDV 
Zaradi neposredne povezave z vsakodnevno potrošnjo in v nasprotju s sedaj 
veljavnim »statisti čnim« virom DDV, bi uporaba stopnj e EU na nacionalne osnove 
DDV ustvarila jasno neposredno pov ezavo med financiranjem prora čuna EU in 
državljanom ter tako pove čala zavest o stroških Unije. 
Pristno fiskalni vir DDV bi dobili s stopnj o EU kot delom nacionalne stopnje DDV, 
ki ga plačujejo davkopla čevalci. Stopnja bi se odmerila  skupaj z naci onalno stopnjo 
na isti obdav čljivi osnovi. Državljanom tako ne bi bilo potrebno nositi še dodatnega 
davčnega bremena, saj bi se stopnja EU iz ravnala z enakim zmanjšanjem nacionalne 
stopnje DDV. Tako bi se na  primer nacionalna dav čna stopnja, ki je prej znašala 
21 %, ob stopnji EU 1 %, zman jšala na 20 %. Skupna obra čunana stopnja DDV bi 
tako še naprej bila 21 %. 
Za namene razpoznavnosti, bi morala bi ti DDV EU in nacionalni DDV na fakturi ali 
na računu, ki ga obdav čljiva oseba izstavi svoji stranki, navedena kot lo čena davka. 
Stopnja EU v velikosti 1 % bi zadostova la za pokritje približno polovice potreb 
financiranja prora čuna EU. 
Možne težave, ki bi se lahko pojavile v zvezi s tem predlogom, so povezane z 
nepopolno harmonizacijo sistemov DDV držav članic, in se nanašajo predvsem na 
blago, obdav čeno z ničto stopnjo. Druga možna težava bi lahko izvirala iz razli čnega 
deleža DDV v nacionalnem dohodku držav članic (tako imenovana regresivnost 
DDV), ki že od leta 1988 sili države članice k zmanjšanju njegovega deleža v lastnih 
sredstvih. Na drugi strani pa bi z vidika  potrošnika stopnja EU imela enak vpliv na 
primerljive potrošnike v Uniji
11. 
Tehnično bi bilo mogo če uvesti DDV EU v sorazmerno kratkem času (najkasneje v 6 
letih). 
                                                 
11 Ob predpostavki, da se nevtralizirajo u činki ničtih stopenj (glej tudi prilogo k temu poro čilu). 
 
SL 12   SL 5.4. Možnost 3 – sistem virov lastnih sredst ev s fiskalnim virom,  ki temelji na  
 dobi čku družb 
Kot to velja za drugi dve možnosti, bi bilo potrebno tudi finan čnem viru EU, ki bi 
temeljil na dobi čku družb, predhodno dolo čiti skupno (konsolidirano) dav čno 
osnovo, ki bi se uporabljala  za gospodarske družbe. Ta kšna harmonizacija bi 
prispevala k ustreznemu delova nju notranjega trga in k bolj u činkoviti razporeditvi 
gospodarskih sredstev, ki jih trenutno motijo čezmejne eksternalije. Danes 
predstavlja obstoj 25 lo čenih nacionalnih dav čnih sistemov in mnogoterost dav čnih 
zakonov, konvencij in praks sam po sebi oviro za čezmejno gospodarsko aktivnost. 
Družbe, ki v EU poslujejo preko meje, imajo zaradi tega precejšnje prilagoditvene stroške, obenem pa to vodi tudi do številnih vrzeli v dav čnem sistemu. 
Trenutna dejavnost v zvezi z razumljivo prenovo obdav čitve gospodarskih družb je 
osredotočena na koncept skupne (konsolidirane) dav čne osnove, po vsej verjetnosti 
za podskupino zainteresiranih držav članic, da bi se tako odpravile dav čne ovire na 
notranjem trgu. Vendar pa ni namen te dejavnosti posegati na podro čje davčnih 
stopenj niti ni zamiš ljena kot metoda za pove čanje prihodkov prora čuna EU. 
Možnost, povezana z davkom na dobi ček družb, bi vsebovala uvedbo najnižje 
davčne stopnje na harmonizirano dav čno osnovo. 
Prihodki od davkov na dobi ček družb so precejšnji, saj celotni prihodki v EU 
trenutno predstavljajo v povpre čju 2,6 % celotnega BND EU. Torej bi bilo potrebno 
za potrebe prora čuna EU nakazati manj kot četrtino tega zneska.  
Glede na trenutno stanje bi bilo za iz vedbo te možnosti potrebno najdaljše obdobje, 
in sicer tako s politi čnega kot tudi z upravnega vidika.  
6. POVZETEK
 IN SKLEPI 
Z uvedbo novega dav čnega vira lastnih sredstev, ki bi  zamenjal sedanji vir na osnovi 
statističnega DDV, in financiral  precejšnji del prora čuna EU, bi lahko presegli 
največje pomanjkljivosti sedanjega sistema,  to je odsotnost neposredne povezave z 
državljani EU, preveliko odvisnost od odobrite v iz nacionalnih dr žavnih blagajn in 
neupravičeno zapletenost. Prav tako pa bi uvedba lah ko prispevala k boljši 
razporeditvi gospodarskih sredstev v EU. Čeprav bi predstavljala manjši delež v 
skupnih lastnih sredstvih kot v sedanjem si stemu, pa bi sredstva na osnovi BND še 
naprej ohranila pomembno vlogo in tako predstavljala zagotovilo, da sistem 
izpolnjuje vse relevantne kriterije. 
Komisija predlaga tri glavne kandidate ko t možne fiskalne vire lastnih sredstev v 
prihodnosti: vir, ki bi teme ljil na 1. potrošnji energije , 2. nacionalnih osnovah DDV 
in 3. davku na dobi ček družb.  
Vir, ki bi temeljil na potrošnji energije in ki bi bil zamišljen kot davek EU na 
motorna goriva v cestnem prometu, bi pomenil zadostno in stabilno financiranje proračuna EU, hkrati pa bi ustvaril neposredno povezavo z državljani. Dav čna 
osnova pa je na ravni EU že harmonizirana.  Ta vir bi se lah ko dopolnjeval z davkom 
 
SL 13   SL EU na letalska goriva ali z njimi povezane emisije, s čimer bi ukinili sedanjo dav čno 
oprostitev za letalsko gorivo in tako dolo čili ceno za okoljske stroške, ki jih povzro ča 
letalstvo. 
Harmonizacija dav čne osnove na podro čju DDV je precej napredna ter zadosten in 
stabilen vir prihodkov. S fiskalnim viro m sredstev na podlagi DDV bi naredili 
financiranje EU zelo razpoz navno za državljane EU. Tako fi nanciranje pa bi bilo 
razvojno, saj bi pomenilo prenovo obstoje čih določb in ne uvedbe nekega povsem 
novega vira. Z upravnega vidika njegova uve dba ne bi predstavljala nepremostljivih 
težav.  
Zaradi povezave s skupno po litiko EU in obstoja čezmejnih eksternalij, bi bil 
primeren vir financiranja prora čuna EU tudi prihodek iz naslova harmoniziranega 
davka na gospodarske družbe. 
Evropska unija je unija držav članic in njihovih državlja nov. Vsak od treh kandidatov 
za fiskalni vir lastnih sredstev bi prenesel ta koncept na podro čje financiranja 
proračuna EU. Okrepitev neposredne povezave med državljani in prora čunom bi 
obenem pripomogla tudi k temu, da bi se razprave o izdatkih  odslej bolj osredoto čale 
na njihovo vsebino kot le na »ne to položaje« »nacionalnih« prora čunov. 
Vsak nov vir prora čuna EU pa mora biti ne samo soglasno sprejet v Svetu, pa č pa ga 
morajo ratificirati tudi parlamenti vseh držav članic. 
Uresničitev vira lastnih sredstev, temelje čega na energiji ali na DDV, bi bila 
izvedljiva v srednjero čnem obdobju, medtem ko je fiskalni  vir iz naslova davka na 
dobiček družb precej dolgoro čnejša možnost. Kar sedaj potrebujemo, je politi čna 
usmerjenost k pripravi pogojev za prenovo strukture obstoje čih lastnih sredstev. 
Glede na to, Komisija poziva Svet: 
¾ k razpravi o predlaga nih možnostih v tem poro čilu; 
¾ da se seznani z namenom Komisije, da na podlagi predloga Komisije 
pripravi smernice za nadomestitev sedanjega vira DDV s pristnim virom lastnih sredstev, ki temelji na davkih, do leta 2014. 
Da bi bila zagotovljena kratkoro čna rešitev v zvezi s problematiko prekomernih 
proračunskih neravnotežij,  ki bi se za čela uporabljati z za četkom naslednje finan čne 
perspektive, Komisija predlaga 
¾ uvedbo splošnega mehanizma popravkov, s katerim bi se v skladu s 
predlagano odlo čitvijo Sveta o sistemu vir ov lastnih sredstev in 
spremljajo čih predlaganih izvedbenih ukr epih popravljalo prekomerna 
proračunska neravnotežja.