[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 1.8.2006

COM(2006) 434 konč.

2003/0210 (COD)

MNENJE KOMISIJE v skladu s točko (c) tretjega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES o spremembah Skupnega stališča Sveta, ki jih je predložil Evropski parlament, glede predloga

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem

O SPREMEMBAH PREDLOGA KOMISIJEv skladu s členom 250(2) Pogodbe ES

2003/0210 (COD)

MNENJE KOMISIJE v skladu s točko (c) tretjega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES o spremembah Skupnega stališča Sveta, ki jih je predložil Evropski parlament, glede predloga

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem

1. OZADJE

POSTOPEK

Predlog COM(2003) 550 konč. je bil predložen Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s postopkom soodločanja, ki ga določa člen 175(1) Pogodbe ES.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je dal svoje mnenje 31. marca 2004.

Odbor regij je dal svoje mnenje 12. februarja 2004.

Evropski parlament je dal svoje mnenje v prvi obravnavi 28. aprila 2005.

Na podlagi mnenja Evropskega parlamenta in v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES je Komisija 22. junija 2005 sprejela in spremenila predlog COM(2005) 282 konč.

Na podlagi mnenja Evropskega parlamenta in v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES je Svet 23. januarja 2006 uradno sprejel Skupno stališče. Sporočilo Komisije o Skupnem stališču je bilo sprejeto 10. februarja 2006 in Evropski parlament je svoje stališče sprejel v drugi obravnavi 13. junija 2006.

CILJ PREDLOGA KOMISIJE

Namen predlagane direktive je vzpostaviti sistem za preprečevanje in nadzor onesnaževanja podzemne vode v skladu z zahtevami člena 17 okvirne direktive o vodah (Direktiva 2000/60/ES). Vzpostavljen naj bi bil z določitvijo:

1. meril za ocenjevanje kemijskega stanja podzemne vode, ki temeljijo na okoljskih standardih kakovosti in jih oblikujejo države članice na ustrezni ravni (nacionalno, na ravni povodja ali podzemnega vodnega telesa), odvisno od različnih naravnih pogojev podzemne vode, ugotovljenih obremenitev in s tem povezanih kemičnih snovi; in

2. meril za ugotavljanje pomembnega in stalno naraščajočega trenda koncentracije onesnaževala v podzemni vodi in določanje izhodišča za njegov obrat.

Tem merilom se dodajo ukrepi za preprečevanje ali omejevanje neposrednih – in posrednih – vnosov onesnaževala v podzemno vodo. Predlog navaja jasne opredelitve, ki bodo zagotavljale doseganje okoljskih ciljev okvirne direktive o vodah glede podzemne vode. Namen predloga je tudi doseči pravo ravnovesje med vprašanji, ki jih je treba obravnavati na ravni Skupnosti, in tistimi, ki ji je bolje pustiti v presojo državam članicam.

2. PRIPOMBE KOMISIJE

2.1. Splošno

Evropski parlament je 13. junija 2006 sprejel 41 od 47 predlaganih sprememb. Od 41 sprejetih sprememb lahko Komisija 8 sprememb sprejme v celoti, 6 deloma in nadaljnjih 12 načeloma. 15 sprejetih sprememb za Komisijo ni sprejemljivih.

2.2. Podrobne pripombe

2.2.1. V celoti sprejete spremembe

Spremembe 5, 17 in 27 povečujejo usklajenost besedila z okvirno direktivo o vodah. Sprememba 8 dodaja novo uvodno izjavo, ki zahteva analizo vpliva standardov kakovosti podzemne vode v državah članicah na varstvo okolja in na notranji trg. Spremembi 36 in 43 , ki črtata sklice na direktivo o nitratih (Direktiva 91/676/ES) sta sprejemljivi, saj se zakonodajni pristopi tega predloga, okvirne direktive o vodah in direktive o nitratih ne razlikujejo glede njihove pravno zavezujoče narave, cilja, ki naj bi bil dosežen, zahtevanih ukrepov ter rokov. Kar zadeva spremembo 43 , so programi in ukrepi že vključeni v direktivo o nitratih in jih zato ni treba ponavljati. Sprememba 38 podrobno opredeljuje vrste zajetih pesticidov, kar je v skladu z Direktivo 98/83/ES glede ustreznih metabolitov ter proizvodov razgradnje in reakcije. Sprememba 40 dodaja določbo o vplivu onesnaževal na podzemno vodo kot tako, kar zahteva varstvo podzemne vode v skladu z zahtevami okvirne direktive o vodah.

2.2.2. Deloma sprejete spremembe

Sprememba 2 spreminja uvodno izjavo 1 s tem, da ji dodaja izraz „poslabšanje“ in določa, da je potrebno tudi varstvo pred „kemičnim“ onesnaževanjem. Komisija lahko sprejme dodano navedbo „kemičnim“, ne pa navedbe „poslabšanje“, zaradi upoštevanja nove opredelitve v členu 4(2) ter podvajanja z okvirno direktivo o vodah. Sprememba 3 dodaja novo uvodno izjavo o potrebi po primerljivem varstvu podzemne vode in površinske vode dobrega kemijskega stanja. Vendar pa navedba, da je podzemna voda „glavni vir“ pitne vode, ni sprejemljiva, ker ni točna. Sprememba 11 dodaja izraz „z okoljskega vidika“ pomembno v člen 2(3), kar povzroča pravno negotovost in ni sprejemljivo; sprejemljive pa so dodane besede „v podzemni vodi“.

Sprememba 19 dodaja dodatna merila skladnosti v zvezi s standardi kakovosti podzemne vode v člen 4(2), kar je sprejemljivo; ni pa sprejemljiva predlagana možnost izbrisa negativnih rezultatov spremljanja na podlagi „strokovnega preverjanja“. Sprememba 21 dodaja navedbo „glede na izhodiščno točko“ v člen 5(2), kar je sprejemljivo; dodajanje besed „in preprečili poslabšanje“ pa ni v skladu z okvirno direktivo o vodah in torej ni sprejemljivo. Sprememba 22 naj bi okrepila obvezo iz člena 6, da se prepreči vnos nevarnih snovi v podzemno vodo, in dodaja merila za razvrščanje nevarnih snovi. Komisija lahko sprejme prvi del spremembe, čeprav je treba priznati, da obstajajo praktične omejitve preventivnih ukrepov; drugi del ni sprejemljiv, ker je jasna opredelitev nevarnih snovi vključena že v okvirno direktivo o vodah.

2.2.3. Načeloma sprejete spremembe

Sprememba 1 dodaja v naslov „in poslabšanjem“, kar je v skladu z določbami okvirne direktive o vodah in je torej načeloma sprejemljivo. Sprememba 6 je nova uvodna izjava, ki govori o tem, da je treba pri izvajanju programov za razvoj podeželja v okviru skupne kmetijske politike upoštevati morebitne spremembe v kmetijskih in gozdarskih praksah, nastale zaradi ukrepov za varstvo podzemne vode. To je za Komisijo sprejemljivo pod pogojem, da se podrobneje pojasni, da vse odločitve o prednostnih nalogah in projektih ostanejo v pristojnosti držav članic. Sprememba 7 dodaja v uvodno izjavo navedbe o merilih in utemeljitvah glede izjem. Sprememba 9 zadeva novo uvodno izjavo o raziskavah, kar je v skladu s členom 20 okvirne direktive o vodah, ki govori o znanstvenem napredku. Sprememba 10 dodaja novo uvodno izjavo o shranjevanju podzemne vode in ravnanju in je sprejemljiva pod pogojem, da se besedilo ponovno oblikuje, da se zagotovi skladnost s členom 11(3)(f) okvirne direktive o vodah.

Novi opredelitvi „vrednosti ozadja“ (člen 2(4)b) in „izhodiščne točke“ (člen 2(4)c), ki jih predlagata spremembi 13 in 14 , sta sprejemljivi; vendar je treba zaradi uskladitve z delom A.1(d) Priloge II k predlogu izraz „vrednost“ nadomestiti z izrazom „stopnja“.

Sprememba 16 o merilih skladnosti za standarde kakovosti podzemne vode je sprejemljiva pod pogojem, da se besedilo bolje oblikuje. Sprememba 20 , ki se nanaša na prihodnji pregled seznama standardov kakovosti podzemne vode in mejnih vrednosti, je prav tako sprejemljiva pod pogojem, da je časovni razpored pregleda usklajen z glavnimi fazami izvajanja. Sprememba 30 je sprejemljiva pod pogojem, da se besedilo izboljša ter tako prepreči podvajanje z okvirno direktivo o vodah. Spremembi 9 in 31 o razširjanju rezultatov raziskav sta načeloma sprejemljivi, vendar bi bili lahko združeni v eno samo uvodno izjavo. Sprememba 37 določa, da se glede pitne vode za pesticide uporabljajo strožji standardi, kar je za Komisijo sprejemljivo načelo.

2.2.4. Spremembe, ki niso bile sprejete

Sprememba 4 , ki govori o tem, da je treba podzemno vodo varovati tako, da je kakovost pitne vode možno doseči z enostavnim čiščenjem, se podvaja s členom 7 okvirne direktive o vodah in ni v skladu s cilji te direktive glede kemijskega stanja okoljske vode. Sprememba 15 , ki določa, da so standardi kakovosti podzemne vode osnovani na merilih strupenosti za ekosisteme in človeka, prav tako ni v skladu z okvirno direktivo o vodah.

Sprememba 12 , ki dodaja novo opredelitev „poslabšanja“ in sprememba 18 , ki obravnava naravne stopnje onesnaževal v primerjavi z mejnimi vrednostmi, sta prav tako v nasprotju z načelom neposlabšanja stanja iz okvirne direktive o vodah in z obvezo po obratu trenda naraščanja onesnaževanja v tem predlogu in zato nista sprejemljivi. Posledično tudi sprememba 23 ni sprejemljiva. Sprememba 25 o ukrepih, ki jih morajo sprejeti države članice, in sprememba 28 o izjemah pri obvezah glede spremljanja nista sprejemljivi, ker sta ti temi primerno obravnavani v okvirni direktivi o vodah. Posebni varstveni ukrepi za zdravilišča in vire zdravilne vode, predlagani v spremembi 32 , niso sprejemljivi, ker v okviru te direktive ne bi bilo smiselno obravnavati vseh možnih primerov. Sprememba 33 po nepotrebnem omejuje prilagoditev direktive v luči znanstvenega in tehničnega napredka. Sprememba 34 zahteva pripravo kataloga vodonosnikov, kar pa ni potrebno glede na trenutne zahteve o poročanju iz okvirne direktive o vodah.

Sprememba 39 o vprašanju kazalcev onesnaževanja ni v skladu z okvirno direktivo o vodah. Spremembi 41 in 42 o tem, kdaj morajo države članice sprejeti ukrepe za preobrat škodljivih trendov onesnaževanja, nista sprejemljivi, ker nista v skladu z določbami člena 5(2) predloga. Sprememba 44 govori o možnosti za države članice, da sprejmejo strožje varnostne ukrepe, česar v luči zadevnih določb Pogodbe ni treba vključiti v direktivo. Nazadnje sprememba 46 , ki govori o poročanju in pregledu, ni sprejemljiva, ker sta ti vprašanji že zajeti v okvirni direktivi o vodah.

2.3 Spremenjeni predlog

V skladu s členom 250(2) Pogodbe ES Komisija svoj predlog spremeni, kot je določeno.