SL    SL SL
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, xxx [version 16/05/2008] 
SEC(2008) yyy 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE, 
priložen  
 
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
„Obnovljena zaveza za socialno Evropo: kr epitev odprte metode koordinacije za 
socialno zaš čito in socialno vklju čenost“ 
  
Povzetek ocene u činka 
 
{COM (2008) xxx kon č.} 
{SEC(2008) xxx} 
SL 2   SL Ocena učinka se nanaša na sporo čilo „Obnovljena zaveza za socialno Evropo: krepitev odprte 
metode koordinacije za socialno zaš čito in socialno vklju čenost“. To sporo čilo, ki je kot 
prednostna pobuda vklju čeno v delovni program Komisije za le to 2008, je zdaj del paketa, ki 
bo priložen prenovljeni  socialni agendi. 
Od leta 2000 se je odprta metoda koordin acije (OMK) uspešno up orabljala za politiko 
socialne vklju čitve, pokojninsko politiko ter politiko zdravstvenega varstva in dolgoro čne 
oskrbe. Leta 2006 so  bili trije lo čeni sklopi reorganizirani v e no integrirano OMK za socialno 
zaščito in socialno vklju čenost (v nadaljnjem besedilu socialna OMK).  
Ta metoda koordinacije zajema sprejetje s kupnih ciljev EU (visoko zastavljenih skupnih 
ciljev, so pogon za celoten proces), opredel itev vrste skupnih kazalnikov za spremljanje 
napredka pri doseganju skupnih ciljev, pr ipravo nacionalnih strateških poro čil s strani držav 
članic, ki pretvorijo te dogovorjene cilje v konk retne politike, ter skupn o oceno napredka in 
prizadevanj Komisije in držav članic v okviru Odbora za socialno zaš čito. 
Splošna ocena rezultatov so cialne OMK s strani razli čnih akterjev, vklju čenih v proces, je 
zelo pozitivna. Socialna OMK je podprla vzajemno u čenje, pospešila širšo vklju čenost 
zainteresiranih strani, ozaveš čala o ve čplastni naravi revš čine in socialne izklju čenosti, 
spodbudila posodobitev sistemov socialne zaš čite, oblikovala skupen pristop k skupnim 
izzivom ter usmerila pozornost na porajajo če se nove skupne težave.  
Vendar je bilo doseganje skupnih ciljev prepo časno in nezadostno. Če je nerealno pri čakovati, 
da bi odprti postopek koordinacije, ki temelji na prostovoljnem sodelovanju držav članic, 
lahko dal velike rezultate v omejenem časovnem obdobju, pa obstaja široko soglasje, da 
ostajajo zmožnosti socialne OMK mo čno neizkoriš čene, da je treba odpraviti številne 
pomanjkljivosti in da bi strateška krepitev me tode prispevala k izboljšanju rezultatov pri 
doseganju skupnih ciljev.  
Z analizo sta bila ugotovl jena pomanjkanje politi čne zavezanosti in razpoznavnosti ter 
potreba bo boljšem horizontalnem usklajevanju politik ter vklju čitvi vidikov socialne zaš čite 
in socialne vklju čenosti v vsa zadevna podro čja politik. Poleg tega obstaja potreba po mo čni 
analitični podpori politike in ve čjem vklju čevanju regionalnih in lokalnih akterjev v proces 
socialne OMK. Predstavniki civilne dr užbe bi prav tako morali imeti ve čjo vlogo in okrepiti 
je treba proces vzajemnega u čenja.  
Potrebo po krepitvi socialne OMK podpi rata tako instituci onalni kot politi čni razvoj. Poleg 
prenovljene socialne agende se obetajo za četek veljavnosti Liz bonske pogodbe (z njeno 
zahtevo po vklju čevanju), evropsko leto boja proti revš čini in socialni izklju čenosti leta 2010 
in pobuda Komisije o dejavni vklju čenosti. 
Da bi se ocenila vrednost okrepljen e socialne OMK in opredelili naju činkovitejši na čini za 
njeno izvajanje, so bile preu čene tri politi čne možnosti za poglobljen pregled1.  
                                                 
1 Dve politi čni možnosti – popolna opustitev socialne OMK in polna vklju čenost socialne OMK v 
strategijo za rast in delovna mesta – sta bili obravnavani, vendar poglobljena analiza ni bila opravljena. 
Razlogi za to so pojasnjeni v oceni u činka. 
SL 3   SL Prva možnost je opisana kot „status quo“. Upoš teva dejstvo, da je socialna OMK po naravi 
razvojni proces in da se bo, tudi če ne bo ve čjih sprememb, še naprej  razvijala s postopnimi 
spremembami in izboljšavami delovnih metod.  
Druga možnost je opisana kot „temeljna prenova“ procesa, s katero bi se obseg socialne OMK 
razširil in preoblikoval tako, da bi zajel vse razsežnosti social nih politik EU in tako zagotovil 
učinkovito vklju čevanje, socialna OMK pa bi postala  neke vrste „Lizbona za socialno 
področje“.  
Tretja možnost je opredeljena kot „celovita  in ambiciozna okrep itev v okviru sedanje 
strukture“. Gradi na do sedaj uporabljenem pr istopu v socialni OMK, za katerega je zna čilen 
soglasen in postopen napredek, ki pa je hkr ati „strateški“ in „usmerjen v prihodnost“, ker 
vnaša v sistem novo dinamiko. Omogo ča preskušanje novih orodij in delovnih metod, ki bi se 
jih uvedlo v tesnem sodelovanju z državami članicami s ciljem poživitve procesa in 
izboljšanjem njegovega izvajanja.  
Pri primerjanju teh razli čnih možnosti je treba razlo čevati med postopkovnimi in vsebinskimi 
vplivi predlaganih sprememb.  
Ocena učinka v glavnem zadeva postopkovne vidike in  vidike upravljanja. Predpostavlja se, 
da bi učinkovitejše usklajevanje in vzajemno u čenje imela pozitiven vpliv na dosego skupnih 
ciljev: zmanjšanje revš čine, trajnejše in primernejš e pokojninske sisteme, pravi čne in 
učinkovite sisteme zdravstvenega varstva in dolgoro čne oskrbe. Prav tako se predpostavlja – 
v duhu skupnih socialnih ciljev – da bosta boljša socialna zaš čita in socialna vklju čenost 
prispevali k strategiji za ra st in delovna mesta in, splo šno gledano, k trajnostnemu 
gospodarskemu razvoju. Na pr imer, politike dejavne vklju čenosti lahko ne le zmanjšajo 
revščino, temve č tudi pove čajo ponudbo delovne sile. Pokojninske reforme lahko ne le 
pomagajo vzpostaviti medgeneracijsko pravi čnost, temve č tudi zvišajo stopnje dejavnosti in 
zagotovijo vzdržnost javnih fi nanc. Podobno dobri sistemi zdravstvenega varstva ne le 
povečujejo dobro po čutje posameznikov, temve č tudi pozitivno vplivajo na ponudbo delovne 
sile in na delovno produktivnost.  
Vendar je jasno, da socialna OMK lahko le olaj ša doseganje navedenih ciljev v razmerah, v 
katerih ostajajo države članice odgovorne za politiko socialne vklju čenosti in socialne zaš čite. 
Zato je treba odgovoriti na nasl ednja vprašanja: „A li bodo predlagani  ukrepi pomagali 
spremeniti socialno OMK v ustrezen in uspešen mehanizem usklajevanja med nacionalno in evropsko ravnijo? Ali bo zaradi ukrepov postala primernejše orodje, s katerim se lahko 
dosežejo skupni socialni cilji?“  
Drugače povedano, ocena ukrepov, obravnavanih v okviru razli čnih možnosti, je bolj 
kvalitativna ocena njihovih možnih u činkov na socialno OMK kot pa njihovih posledic v 
smislu kon čnih rezultatov politike. Zato splošni socialni, ekonomski in okoljski vplivi 
obravnavanih možnosti niso bili lo čeno ocenjeni. Vendar so mikr oekonomski vidiki (upravni 
stroški, vpliv na vire) us trezno upoštevani v analizi u činka, kadar se ocenjuje „izvedljivost“ 
različnih možnosti.  
V oceni u činka so predlagani ukrepi združen i na podlagi štirih ciljev Sporo čila: povečanje 
politične zavezanosti in razpozna vnosti procesa, krepitev pozit ivne interakcije z drugimi 
politikami EU, krepitev analiti čne podpore procesa ter pove čanje vklju čenosti držav članic. 
Razvrščeni so glede na ve likost njihovega u činka na obravnavane težave in glede na njihovo 
SL 4   SL izvedljivost. Na čelo izvedljivosti se  nanaša na politi čno sprejemljivost, razpoložljivost 
človeških in finan čnih virov, upravno breme in razpolož ljivost osnovnih orodij. Analiza je 
dala naslednje rezultate: 
Možnost 1 : „status quo“ :  
Postopne spremembe zaradi številn ih, prej dogovorjenih izboljšav , naj bi imele pozitiven, 
vendar na splošno po časen in omejen vpliv na ugotovlje ne težave. Poleg tega obstaja 
tveganje, da bi socialna OMK postala  žrtev „procesa utrujenosti“ in bi s časoma izgubila 
verodostojnost in zaupanje svojih akterjev in  privržencev. V vsakem primeru se zdi malo 
verjetno, da bodo te omejene izboljšave zadoš čale za dodatno mo č in učinkovitost, ki ju 
socialna OMK potrebuje za zagotovitev boljšega doseganja rezultatov skupnih socialnih ciljev 
in za krepitev socialne razsežnos ti evropskega povezovanja.  
Izvedljivost se po drugi strani zdi visoka.  Dejansko so ve čino teh ukrepov že sprejeli 
Komisija in države članice (glej Skupno poro čilo za leto 2008). (Omejeno) pove čanje 
človeških in finan čnih virov, ki je potrebno (pove čano spremljanje, boljše razširjanje 
rezultatov, izboljšanje analiti čnega okvira idr.), se lahko udejanji z u činkovitimi dosežki 
zunanjega strokovnega znanja in izkušenj ter ve čjim opiranjem nanje. Ni jasnega u činka na 
upravna bremena za države članice. 
Možnost 2 : „temeljna prenova“:  
Ukrepi, predvideni v okviru te  možnosti, bodo najbrž znat no prispevali k obravnavi 
ugotovljenih pomanjkljivosti in ob čutno okrepili proces. V ve čini primerov so oblikovani za 
zagotovitev skoraj „idealnega “ delovanja sistema s pomo čjo kombinacije precej strožjih 
postopkov in zelo velikega vlaganja v vire. Venda r obstajajo negativna tveganja. Socialna 
OMK namre č deluje na podlagi soglasja in na čela subsidiarnosti. Ob čutno strožje postopke, 
predlagane s strani Komisije, bi lahko države članice zavrnile, zato ne bi imeli pri čakovanega 
učinka v smislu vklju čenosti držav članic v OMK. Radikalna reforma metode samo nekaj let 
po prestrukturiranju in „poenosta vitvi“ morda ne bi bila razu mljena in bi lahko na nek na čin 
odtujila akterje, ki so podprli socialno OMK in  jo pomagali oblikovati v njeno sedanjo obliko.  
Izvedljivost te politi čne možnosti v kratkoro čnem in srednjero čnem obdobju se zdi precej 
nizka. Kot je navedeno zgoraj, njeno sprejetje s strani držav članic nikakor ni zagotovljeno. 
Čeprav obstaja mo čno spoznanje, da mora Evropa podpirati države članice pri spopadanju s 
pomembnimi socialni mi izzivi, državam članicam ustrezajo njihove  posebne pravice in 
pristojnosti na socialnem podro čju, zaradi česar bi morda nasprotovale sprejemu nekaterih (ali 
večine) ukrepov, predvidenih v tem scenariju. Sedaj v Pogodbi ni dolo čil, na podlagi katerih 
bi lahko bila izdana posamezna priporo čila. Poleg tega možnost pre dpostavlja velika vlaganja 
v človeške in finan čne vire. Privedla bi tudi do pove čanja upravnega bremena za vlade, ker bo 
potrebno dodatno poro čanje in notranje usklajevanje ter postavljene zahteve v zvezi s 
sodelovanjem zainter esiranih strani. 
Možnost 3 : „celovita in ambiciozna okrepitev  v okviru sedanje strukture“:   
Čeprav ostaja znotraj sedanje strukture, ima ta možnost potencial, da bi imela pomemben 
učinek na zastavljene cilje zaradi mešanice utrditve teko čih izboljšav in postopnega uvajanja 
inovativnih elementov. Postopna opr edelitev ciljev EU ali naciona lnih ciljev, kadar koli so 
utemeljeni z razvojem skupnega analiti čnega okvira, bi prav gotovo privedla do pove čane 
politične razpoznavnosti procesa. Kot kažejo prim eri držav, ki so jih sprejele, lahko koli činski 
SL 5   SL cilji pove čajo odgovornost vlad in pomagajo razjasniti prednostne naloge na vseh pomembnih 
področjih politik ter vseh vladnih ravneh, če temeljijo na mo čni analitični podpori. Okrepljena 
analitična zmogljivost in vzajemno u čenje lahko izboljšata kakovos t delovanja politike na 
socialnem podro čju. Razvoj skupnega analiti čnega okvira lahko državam članicam pomaga 
določiti ključne izzive, s katerimi se skupaj spopadajo, in jim omogo či, da se u čijo druga od 
druge na podro čjih, ki jih najbolj zadevajo. Vklju čeval bi se tudi v dr uge politike Skupnosti in 
na ta način bi bilo ve č politik oblikovanih na podlag i podatkov, tudi na drugih podro čjih. Na 
ta način bi bila okrepljena pozitivna in terakcija z drugimi politikami, vklju čno z ekonomsko 
politiko.  
Večina ukrepov, predvidenih v tej politi čni možnosti, se zdi izvedljivih. Vendar je interakcija 
z drugimi politikami mo čno odvisna od dejavnikov, ki so zunaj socialne OMK. Čeprav se bo 
večina sprememb le postopno uvajala , bodo nekatera vlaganja v človeške vire nujna. Kar 
zadeva finan čne vire, bi morali tisti, ki so dode ljeni v okviru programa PROGRESS, na 
splošno zadoš čati. Več predlaganih ukrepov (o predelitev ciljev, pove čanje spremljanja idr.) 
bo zahtevalo politi čno podporo in zavezo držav članic. Na nacional ni ravni bo boljše 
usklajevanje na podro čjih politik (horizontalno usklajevanje in vklju čevanje) in z razli čnimi 
ravnmi javnih oblasti (vertikalno usklajevan je) tudi privedlo do dodatnega upravnega 
bremena, ki pa bi vendarle prineslo  sorazmerne „koristi“ v smislu u činkovitosti in uspešnosti. 
Ocena učinka se zaklju či s poudarkom na tretji možnosti kot na jboljši izbiri. To je možnost, ki 
najbolj ustreza obravnavi ugotovljenih težav, a vendar pretirano ne zmoti sedanjega na čina 
delovanja Komisije in držav članic. Dejansko bi bilo treba takšno možnost uvajati postopoma, 
ne le zaradi njenega vpliva na vire, temve č tudi zaradi potrebe po primerni razpravi o 
predvidenih izboljšavah z državami članicami in zainteresiranimi stranmi ter njihovem 
„zasidranju“.