Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah /* COM/2013/0267 final - 2013/0141 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Zdravje rastlin je ključni dejavnik za zagotavljanje trajnostnega in konkurenčnega kmetijstva, vrtnarstva in gozdarstva. Zdrava semena in razmnoževalni material so potrebni za zagotavljanje dobičkonosnosti kmetijskih rastlin, delovnih mest, inovacij na področju rastlin in prehranske varnosti. V primeru dreves in grmov je varovanje zdravja rastlin ključnega pomena za ohranitev gozdov, krajin ter javnih in zasebnih zelenih površin v Uniji. Zdravje rastlin je pomembno tudi za zaščito biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev. Posebej nevarni so škodljivi organizmi z drugih celin. Evropske rastline in drevesa običajno nimajo ustrezne genske odpornosti proti tujerodnim škodljivim organizmom, slednji pa tukaj nimajo naravnih sovražnikov. Tujerodni škodljivi organizmi po vnosu v Evropo povzročijo veliko gospodarsko škodo. Preskočijo lahko na gostiteljsko vrsto, ki je prej niso napadali, se hitro širijo prek držav, povzročijo dolgotrajno zmanjšanje pridelka ter trajno povečajo stroške pridelave in nadzora. Gospodarske izgube, ki so pogosto velike, ogrožajo dobičkonosnost in konkurenčnost kmetijstva in gozdarstva. Zaradi naselitve novih škodljivih organizmov lahko tretje države uvedejo prepoved trgovanja, kar škoduje izvozu EU. Vseh škodljivih organizmov ni mogoče nadzorovati s pesticidi, poleg tega pa uporaba pesticidov, če so na voljo, ni vedno zaželena. Regulativni okvir Cilj sedanjega regulativnega okvira EU za zdravje rastlin je zaščititi evropsko kmetijstvo in gozdarstvo s preprečevanjem vstopa in širjenja tujerodnih škodljivih organizmov. Osrednji instrument tega okvira je Direktiva Sveta 2000/29/ES[1], ki odraža tudi mednarodne trgovinske sporazume s tega področja. Edinstvena lastnost fitosanitarnega režima (režima zdravja rastlin) EU je njegova odprtost: premiki rastlin in rastlinskih proizvodov v Unijo in po njej so dovoljeni pod pogojem, da se upoštevajo specifične omejitve in zahteve (npr. poreklo z nenapadenega območja ali ustrezno tretiranje). Zaradi velikega obsega uvoza z drugih celin pa kljub temu obstaja velika verjetnost, da bo v prihodnosti prihajalo do izbruhov tujerodnih škodljivih organizmov. Režim je nujno potreben za varovanje zdravja, zaščito gospodarstva in zagotavljanje konkurenčnosti sektorja pridelave rastlin v EU ter za ohranjaje odprte trgovinske politike Unije. Kljub temu pa je obstoječi regulativni okvir podvržen kritikam, ker naj ne bi omogočal zaustavitve povečanega priliva nevarnih novih škodljivih organizmov, ki je posledica globalizacije trgovine. Poleg tega podnebne spremembe navedenim škodljivim organizmom omogočajo, da preživijo v Evropi, česar v preteklosti niso bili zmožni, s tem pa se izpostavljenost kmetijskih rastlin in ekosistemov novim škodljivim organizmom še povečuje. V preteklem desetletju so izbruhi nevarnih škodljivih organizmov, ki so povezani z uvozom in škodujejo gozdovom, povečali družbeno in politično ozaveščenost o stroških in posledicah nezadostne zaščite. Analiza problema Ocena režima (2010)[2] je pokazala, da bodo za celovito obravnavo takšnih povečanih tveganj potrebne spremembe temeljne zakonodaje. Najpomembnejše ugotovljene težave so povezane s premajhno osredotočenostjo na preventivo v zvezi s povečanim obsegom uvoza zelo tveganega blaga, potrebo po prednostnem razvrščanju škodljivih organizmov na ravni EU in za vseh 27 držav članic, potrebo po boljših instrumentih za nadzor prisotnosti in naravnega širjenja škodljivih organizmov, če dosežejo ozemlje Unije, potrebo po posodobitvi in nadgradnji instrumentov v zvezi s premiki znotraj EU (rastlinski potni listi in varovana območja) ter potrebo po načrtovanju dodatnih virov. Poleg tega se je pokazala potreba po okolju prijaznejšem režimu, vse pomembnejši pa postajajo tudi cilji v povezavi z naravnim okoljem. Za to bo treba spremeniti, tudi s finančnega vidika, logiko poseganja režima, ki se premika od režima za zasebno dobro na področju kmetijstva proti mešanemu režimu za javno/zasebno dobro na področju kmetijstva, gozdarstva, naravnega okolja in krajine. Znanstveno podlago režima (raziskave, laboratoriji) je treba okrepiti. Poučevanje klasične patologije rastlin in taksonomije škodljivih organizmov na univerzah v zadnjem obdobju nenehno upada, kar ogroža znanstveno podporo pri ocenjevanju tveganj, ki jih predstavljajo novi škodljivi organizmi, in laboratorijsko diagnosticiranje navedenih škodljivih organizmov. Evropska in sredozemska organizacija za varstvo rastlin je v zvezi s tem razglasila izredno stanje. Nazadnje bo treba vzpostaviti novo ravnovesje v zvezi s stroški in delitvijo odgovornosti (razvoj partnerstev), obstaja pa tudi potreba po povečanju učinkovitosti ter zmanjšanju nepotrebnih stroškov in upravnih bremen. Režim bi bilo treba posodobiti tudi z vidika spodbud za zagotavljanje skladnosti. Cilj predloga Cilj sedanje revizije je odprava navedenih pomanjkljivosti ter vzpostavitev zanesljivega, preglednega in trajnostnega regulativnega okvira, ki ustreza svojemu namenu. Predlagana uredba bo nadomestila in razveljavila Direktivo 2000/29/ES. Razmerje do drugih predlogov v svežnju Ta predlog je del svežnja revizij, povezanih z zdravjem rastlin, kakovostjo rastlinskega razmnoževalnega materiala, zdravjem živali, uradnim nadzorom rastlin, živali, živil in krme ter odhodki Unije v zvezi z navedenimi politikami. Predlog krepi sinergije z režimom rastlinskega razmnoževalnega materiala, hkrati pa odpravlja podvajanja, ki se jim je mogoče izogniti, in nepotrebna bremena, ki jih navedena podvajanja povzročajo. To dosega s premestitvijo škodljivih organizmov, ki jih trenutno urejajo tako imenovane direktive o trženju semen in rastlinskega razmnoževalnega materiala, v okvir predlagane uredbe o zdravju rastlin. Navedena premestitev bo omogočila prilagodljivost glede spremembe statusa zelo razširjenih karantenskih škodljivih organizmov v nekarantenske škodljive organizme, ki so jo zahtevali izvajalci poslovnih dejavnosti in države članice, tako da se bodo viri, ki so na voljo fitosanitarnim organom, uporabljali za najbolj prednostne naloge Unije. Obenem predlog zagotavlja, da se bodo obstoječe praktične ureditve v državah članicah glede potrjevanja rastlinskega razmnoževalnega materiala v zvezi z nekarantenskimi škodljivimi organizmi lahko uporabljale še naprej. Na splošno bi morale prerazporeditve med režimom EU za zdravje rastlin in režimom rastlinskega razmnoževalnega materiala okrepiti skladnost med navedenima režimoma (zaradi skupne rabe sistemov potrjevanja, oznak in registrov), s čimer bi se zmanjšala bremena za izvajalce poslovnih dejavnosti. Vendar bodo predlagane nove ureditve zahtevale učinkovitejše usklajevanje med organi držav članic, pristojnimi za zdravje rastlin in rastlinski razmnoževalni material. Predlog ne vsebuje določb v zvezi z uradnim nadzorom skladnosti izvajalcev poslovnih dejavnosti, trenutno opredeljenih v Direktivi 2000/29/ES, s fitosanitarno zakonodajo Unije, ki ga izvajajo pristojni organi. Navedeni nadzor je zdaj obravnavan izključno v predlogu glede uradnega nadzora (ki nadomešča Uredbo (ES) 882/2004[3]). To bo omogočilo tudi večjo usklajenost z novim carinskim zakonikom in poenostavitev postopkov pri uvozu. Predlog ne vsebuje določb o izdatkih, upravičenih do finančnega prispevka Unije, kot jih opredeljuje Direktiva 2000/29/ES. Zadevne določbe, pripravljene v skladu z možnostjo, ki je bila v oceni učinka izbrana za najprimernejšo, so vključene v priloženi zakonodajni predlog uredbe o odhodkih za živila in krmo, ki zadeva upravljanje odhodkov Unije v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom. Ta predlog bo dopolnjeval predlog glede invazivnih tujerodnih vrst, ki je predviden v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Postopek posvetovanja Svet je 21. novembra 2008 Komisijo pozval, naj oceni režim EU za zdravje rastlin ter preuči možnosti za spremembe sedanjega pravnega okvira in učinka takšnih sprememb[4]. Komisija je začela pripravljati celovito oceno režima od vzpostavitve notranjega trga (1993)[5] in potrebno študijo predala v izvedbo zunanjemu svetovalcu[6]. Izvedenci iz držav članic so sodelovali v medresorski usmerjevalni skupini za ocenjevanje. Od 23. do 24. februarja 2010 je potekala konferenca za informiranje zainteresiranih strani in držav članic o napredku pri ocenjevanju in za posvetovanje z njimi glede začasnih možnosti za prihodnost, ki jih je pripravil svetovalec. Na podlagi njihovega prispevka so bili oblikovani končne možnosti in priporočila. Poročilo o oceni[7] je bilo predstavljeno na drugi konferenci, ki je potekala 28. septembra 2010 in na kateri so sodelovali zainteresirane strani, širša javnost ter predstavniki držav članic in tretjih držav. S to konferenco je bilo povezano javno posvetovanje o priporočilih iz ocene in o področju uporabe naknadne ocene učinka. Med pripravami na oceno učinka je na srečanjih v več sklopih potekala razprava med državami članicami v Svetu in direktorji fitosanitarnih uprav o možnostih, ki jih je predlagal zunanji izvedenec, oziroma, v zvezi z režimom rastlinskega razmnoževalnega materiala, z direktorji organov za navedeni režim in zadevnimi delovnimi skupinami. Ustanovljenih je bilo pet projektnih skupin s strokovnjaki iz držav članic in Komisijo, v okviru katerih bo potekala nadaljnja razprava o najpomembnejših področjih, kjer naj bi prišlo do sprememb. Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi (predstavniki industrijskih združenj in NVO) so bila opravljena že na samem začetku postopka pregleda, pred začetkom priprave ocene, med izvedbo študije učinka in znova med pripravo ocene učinka. Ustanovljena je bila ad hoc delovna skupina za zdravje rastlin pod okriljem svetovalne skupine za prehranjevalno verigo ter zdravje živali in rastlin. Predstavitev napredka in razprava o njem je potekala na številnih srečanjih omenjene svetovalne skupine, v drugih svetovalnih skupinah[8] ter na povabilo na srečanjih organizacij COPA-COGECA, EUROPATAT, ESA in UNION FLEURS. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je bilo ključni element ocenjevalne študije in dopolnilne ekonomske študije, ki ju je izvedel zunanji svetovalec. Posvetovanje je zadevalo spremembe samega režima EU za zdravje rastlin, pa tudi posameznih elementov tega režima, ki bodo prerazporejeni v režim rastlinskega razmnoževalnega materiala in režim EU za uradni nadzor živil in krme, varovanja zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin in rastlinskega razmnoževalnega materiala ali iz njega. Konference, ki so bile organizirane med postopkom pregleda, so zagotovile prispevke zainteresiranih strani ter različne poglede v zvezi s priporočili in področjem uporabe ocene učinka, ki so bili podani tako ustno na samih konferencah kot tudi v okviru s tem povezanega javnega posvetovanja. Posvetovanje o predlogih za tehnične spremembe je potekalo 18. februarja 2011 v okviru srečanja delovne skupine za zdravje rastlin in se je osredotočalo na najprimernejše nadaljnje ravnanje v zvezi s spremembami z velikim učinkom. Posvetovanja so bila objavljena tudi na namenski spletni strani[9] GD SANCO. Končno posvetovanje o strateških možnostih se je začelo 13. maja 2011. Zbiranje podatkov Zbiranje podatkov se je začelo s celovito oceno režima, ki jo je pripravil zunanji svetovalec v letih 2009 in 2010. Ocena je vključevala tudi naknadno analizo režima za obdobje 1993–2008, zbiranje ekonomskih podatkov o stroških in upravnih bremenih za pristojne organe in zainteresirane strani, ki so izhajali iz režima, ter predhodno pripravo možnosti in priporočil za prihodnost. Poročilo o oceni je bilo predloženo maja 2010. Notranji postopek priprave ocene učinka je bil nadalje podprt tudi s sklenitvijo druge pogodbe s svetovalcem. Ta pogodba je zadevala študijo o količinski opredelitvi stroškov in koristi sprememb režima, s katero so bili dopolnjeni podatki, ki so bili zbrani že med ocenjevanjem. Študija je bila razdeljena na module, ki so obravnavali predhodno oceno gospodarskega učinka določenih tehničnih možnosti za revizijo zakonodaje. O obsegu vprašanj, namenjenih za obravnavo, se je razpravljalo na posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi. Moduli so bili oblikovani tako, da so omogočali skupno obravnavo potenciala vseh možnosti politike. Svetovalec je končno poročilo o študiji predložil julija 2011. Po potrebi so bile nadaljnje informacije pridobljene iz literature, poročil o študijah in poizvedovanj glede ocen ključnih učinkov, ki bi jih povzročila sprememba politike. Poleg tega so službe Komisije ocenile tudi družbene in okoljske učinke možnosti politike. Ocena učinka Pripravljene so bile štiri možnosti za izboljšanje režima. 1. možnost: izboljšanje pravne oblike in jasnosti režima. Zakonodaja bi se iz direktive preoblikovala v uredbo ter bi bila poenostavljena in jasnejša. Vsebina bi ostala nespremenjena. 2. možnost: določitev prednostnih področij, posodobitev in okrepitev preventivnih ukrepov. Poleg 1. možnosti bi se določanje prednostnih področij izboljšalo s preoblikovanjem sedanjih prilog I in II, v katerih so nadzorovani škodljivi organizmi na podlagi tehničnih lastnosti, ne glede na njihovo pomembnost za Unijo, uvrščeni na sezname, ki temeljijo na logiki poseganja in prednostnih stopnjah. Rastlinski potni list in sistemi varovanih območij bi bili posodobljeni (delitev odgovornosti z izvajalci poslovnih dejavnosti) in nadgrajeni (področje uporabe rastlinskega potnega lista, oblika, obvezne pristojbine za rastlinske potne liste bi temeljile na povračilu stroškov, kar že velja pri nadzoru uvoza, pravila za stalni nadzor in izkoreninjenje izbruha na varovanih območjih). Povečala bi se skladnost med režimom zdravja rastlin in režimom rastlinskega razmnoževalnega materiala, s čimer bi se povečala učinkovitost in zmanjšali stroški za izvajalce poslovnih dejavnosti. Preventivni ukrepi bi se okrepili z uvedbo nove določbe glede zelo tveganega rastlinskega razmnoževalnega materiala (rastline za saditev), katerega vnos v Unijo ni dovoljen ali se do dokončanja analize tveganja zanj uporablja poseben, strožji fizični nadzor, in z odpravo izvzetja prtljage potnikov (ki bo le občasno pregledana, da bo vpliv stroškov kar najmanjši). 3. možnost: določitev prednostnih področij, okrepitev preventivnih ukrepov in ukrepov proti izbruhom. Poleg 2. možnosti bi bile uvedene obveznosti glede stalnega nadzora in načrtov izrednih ukrepov. Podobno kot pri ureditvah iz režima zdravja živali bi bilo za stalni nadzor na voljo sofinanciranje EU, v nekaterih primerih pa tudi finančna nadomestila za neposredno škodo, nastalo izvajalcem poslovnih dejavnosti. Nadalje bi bili razviti pravni instrumenti za izkoreninjenje in zadrževanje. Odpravljeno bi bilo izvzetje ukrepov glede naravnega širjenja. 4. možnost: določitev prednostnih področij, posodobitev, okrepitev preventivnih ukrepov in ukrepov proti izbruhom ter širitev področja uporabe na invazivne rastline. Poleg 3. možnosti bi režim zajemal tudi invazivne rastline v smislu zakonskih določb za ukrepe in sofinanciranje EU. Invazivne rastline (razen parazitskih rastlin) v 1., 2. in 3. možnosti ne bi bile zajete. Ocena učinkov navedenih štirih možnosti je pokazala, da je 3. možnost najprimernejši način za dosego ciljev z najboljšo ravnjo stroškovne učinkovitosti ter ob optimalnem ravnovesju prispevkov držav članic, izvajalcev poslovnih dejavnosti in Unije. 3. možnost naj bi imela znaten pozitiven učinek na dobičkonosnost in gospodarsko rast zadevnih sektorjev; poleg tega tudi najbolje odraža izsledke posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in državami članicami. Sredstva EU, potrebna za izvajanje 3. možnosti, so bila rezervirana v predlogu Komisije o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. Ustrezne pravne določbe so vključene v zakonodajnem predlogu uredbe o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom. Mala in srednja podjetja ter mikropodjetja Narava režima zdravja rastlin zahteva, da mala in srednja podjetja (MSP) niso izvzeta iz obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe. Večina podjetij, ki jih omenjeni režim zadeva, so MSP, zato bi njihovo vnaprejšnje izvzetje bistveno ogrozilo cilje režima. Kljub temu podjetja, ki rastline in rastlinske proizvode prodajajo izključno lokalnemu trgu, predlog izvzema iz obveznosti izdaje rastlinskih potnih listov, ki ne bodo več potrebni niti za prodajo končnim neposlovnim potrošnikom. Mikropodjetjem bodo na podlagi nove uredbe o izvajanju uradnega nadzora omogočene posebne ureditve za morebitno povračilo pristojbin za nadzor zdravja rastlin v okviru pravil o državni pomoči. Temeljne pravice Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, uveljavljena zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice bi jo morale uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli ter jo na ustrezen način izvajati v njihovi nacionalni zakonodaji. Nekatere določbe te uredbe kljub temu omejujejo nekatere pravice iz Listine, vendar le v obsegu, ki je neizogibno potreben za zaščito splošnega interesa Unije, ki ga zadeva ta uredba, in za ohranitev ključnih ogroženih pravic. Izkoreninjenje izbruhov tujerodnih škodljivih organizmov je lahko uspešno le, če so odstranjeni vsi viri napada. Poleg izbruhov karantenskih škodljivih organizmov v prostorih izvajalcev poslovnih dejavnosti lahko do izbruhov pride tudi na javnih ali zasebnih zelenih površinah. Da bi bili ukrepi za izkoreninjenje uspešni, morajo v navedenih primerih zajemati tudi napadene in potencialno napadene rastline na navedenih javnih ali zasebnih javnih površinah (vse preostale napadene rastline delujejo kot vir novih napadov na drugih mestih). To pomeni, da mora biti v določenih primerih pristojnim organom držav članic odobren dostop do zasebnih prostorov za izvajanje uradnega nadzora, čemur po potrebi sledi tretiranje ali ukrepi za izkoreninjenje ali nekatere omejitve ali prepovedi uporabe rastlin. To predstavlja omejitev členov 7 in 17 Listine o temeljnih pravicah v zvezi s spoštovanjem zasebnega in družinskega življenja oziroma v zvezi z lastninsko pravico. Navedena omejitev je potrebna za dosego cilja splošnega interesa, in sicer varovanja zdravja rastlin v Uniji. Omejitev je sorazmerna, saj cilja splošnega interesa ni možno doseči brez zagotovila, da bodo fitosanitarne ukrepe vsi spoštovali enako (neuničenje napadenih rastlin na zasebnih vrtovih bi izničilo vse koristi ukrepov za izkoreninjenje, naloženih izvajalcem poslovnih dejavnosti in izvedenih na javnih zelenih površinah). Države članice bodo odgovorne za zagotavljanje pravične in pravočasne odškodnine prizadetim državljanom za nastalo škodo. Bistvo lastninske pravice se s tem ohrani. Kdor koli ugotovi prisotnost karantenskega škodljivega organizma, mora o njegovi prisotnosti obvestiti pristojne organe in jim obenem sporočiti tudi informacije v zvezi z izvorom in naravo zadevnega materiala. To velja tudi za laboratorije in raziskovalne organizacije, ki ravnajo s škodljivimi organizmi, ki so jim bili posredovani v vzorcih. V nekaterih primerih to lahko pomeni omejitev člena 8 Listine v zvezi s pravico do varstva osebnih podatkov. Navedena omejitev je potrebna za dosego cilja javnega interesa, in sicer varovanja zdravja rastlin v Uniji, saj je odkritje karantenskega škodljivega organizma treba sporočiti pristojnim organom, da se zagotovi takojšnje izkoreninjenje izbruhov. Omejitev je sorazmerna, saj je treba sporočiti le tiste osebne podatke, ki so nujno potrebni, da lahko pristojni organi določijo lokacijo izbruha in sprejmejo potrebne ukrepe. Bistvo pravice do varstva osebnih podatkov se s tem ohrani. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Poglavje I: Vsebina, področje uporabe in opredelitve pojmov Ozemeljsko območje uporabe režima ne vključuje najbolj oddaljenih neevropskih regij držav članic, saj navedene regije pripadajo drugim svetovnim biogeografskim regijam, kjer so navzoči prav tisti škodljivi organizmi, proti katerim evropska ozemlja držav članic potrebujejo zaščito. Ozemeljsko območje uporabe režima pa vključuje dele Makaronezijskega otočja (Madeira in Azori), ki tvori biogeografsko regijo, ki se z vidika naravnega rastlinstva prekriva s sredozemsko, zlasti z Iberskim polotokom. Zato je primerno, da se navedeno otočje vključi v obseg uporabe režima. V Prilogi I so navedena ozemlja držav članic, ki so zajeta v Pogodbi o delovanju Evropske unije, vendar se za namene te uredbe obravnavajo kot tretje države. Invazivne rastline, razen parazitskih rastlin (ki fizično zajedajo gostiteljsko rastlino), so v skladu z izsledki ocene učinka izključene iz področja uporabe. Opredelitve pojmov so podane po potrebi. Poglavje II: Karantenski škodljivi organizmi V Direktivi 2000/29/ES so škodljivi organizmi navedeni na seznamih v posebnih prilogah. Ta predlog namesto tega opredeljuje konceptualno naravo karantenskih škodljivih organizmov in jih navaja na seznamih v izvedbenih aktih bodisi kot karantenske škodljive organizme za Unijo ali kot karantenske škodljive organizme za varovano območje. Za karantenske škodljive organizme za Unijo morajo biti ukrepi za izkoreninjenje uvedeni na celotnem ozemlju Unije, medtem ko je za karantenske škodljive organizme za varovano območje to potrebno le na določenih varovanih območjih, kjer določeni škodljivi organizmi niso prisotni, so pa prisotni na drugih delih ozemlja Unije. Predlog Komisiji daje pooblastila, da nekatere karantenske škodljive organizme uvrsti na sezname kot prednostne škodljive organizme za Unijo, ki lahko obsegajo največ 10 % vseh karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, ki so uvrščeni na sezname. Za navedene škodljive organizme bodo veljale strožje zahteve glede pripravljenosti in izkoreninjenja, kar bo dopolnjeno tudi z večjo finančno podporo Unije za potrebne ukrepe. Merila za uvrščanje škodljivega organizma med karantenske škodljive organizme, karantenske škodljive organizme za Unijo, karantenske škodljive organizme za varovano območje ali prednostne karantenske škodljive organizme so navedena v Prilogi II k tej uredbi. Predvidena je prerazporeditev škodljivih organizmov, ki so trenutno navedeni v prilogah I in II k Direktivi 2000/29/ES, na ustrezne sezname v prihodnjih izvedbenih aktih. Med škodljivimi organizmi, ki so trenutno navedeni v prilogah I in II k Direktivi 2000/29/ES, se ne bo več razlikovalo. Poleg tega to poglavje določa tudi podrobna pravila o uradnem obveščanju o prisotnosti karantenskih škodljivih organizmov, ukrepih, ki jih je treba sprejeti za izkoreninjenje navedenih škodljivih organizmov, vključno z omejitvijo v območjih, v katerih se izvajajo ukrepi za izkoreninjenje, sistematičnih raziskavah, ki jih je treba opravljati za odkrivanje prisotnosti škodljivih organizmov, ter oblikovanju načrtov izrednih ukrepov in načrtov za izkoreninjenje v zvezi z izbruhi prednostnih škodljivih organizmov. Z določbami iz tega poglavja je Komisija pooblaščena za sprejemanje izvedbenih aktov o trajnih ukrepih za obvladovanje karantenskih škodljivih organizmov, ki so se naselili na ozemlju Unije. Navedeni akti se za karantenske škodljive organizme, ki niso uvrščeni na sezname, lahko sprejmejo tudi začasno, z nujnim postopkom, ki je bil uveden z Lizbonsko pogodbo. Orodja, opredeljena v tem poglavju, so bila uvedena že z Direktivo 2000/29/ES, vendar ta predlog navedena orodja opredeljuje izrecno. Vključena je tudi določba, ki državam članicam omogoča, da proti škodljivim organizmom sprejmejo strožje ukrepe od tistih, ki jih določa zakonodaja Unije, pod pogojem, da navedeni ukrepi nikakor ne omejujejo prostega pretoka rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih reguliranih predmetov na notranjem trgu. To poglavje obravnava tudi določbe v zvezi z varovanimi območji, ki ohranjajo obstoječi sistem, vendar jih izrecno krepi, da se zagotovita tehnična upravičenost varovanih območij ter ustrezno in pravočasno izkoreninjenje izbruhov škodljivih organizmov za varovano območje. V nasprotnem primeru bo status varovanega območja preklican. S temi spremembami se sistem varovanih območij Unije uskladi s sistemom nenapadenih območij na podlagi Mednarodne konvencije o varstvu rastlin (IPPC), kot so to zahtevale zainteresirane strani, ki jih režim zadeva, in tretje države. Poglavje III: Nekarantenski škodljivi organizmi Škodljivi organizmi, ki vplivajo na načrtovano uporabo rastlin za saditev, vendar zanje ni potrebno izkoreninjenje, so danes nadzorovani na podlagi direktiv o trženju semen in rastlinskega razmnoževalnega materiala ter delno na podlagi Priloge II k Direktivi 2000/29/ES. Predlog vse takšne organizme uvršča med nekarantenske škodljive organizme za Unijo. Opredeljuje konceptualno naravo takšnih škodljivih organizmov, ki bodo naknadno navedeni na seznamih v izvedbenih aktih. Merila za uvrščanje škodljivega organizma med nekarantenske škodljive organizme za Unijo so navedena v Prilogi II. Zakonodajni predlog za rastlinski razmnoževalni material nekarantenskih škodljivih organizmov, razen njihove vključitve v sisteme potrjevanja, če je to primerno, ne bo obravnaval. Shematski prikaz različnih vrst škodljivih organizmov iz predloga, postopka odločanja o njihovi uvrstitvi in potrebnih ukrepov proti njim. Poglavje IV: Ukrepi v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti V prilogah k Direktivi 2000/29/ES so navedene prepovedi v zvezi z nekaterimi rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti (Priloga III) ter posebne zahteve glede njihovega vnosa v Unijo in premikov po njej (Priloga IV). Predlog Komisiji daje pooblastila za sprejetje takšnih seznamov z izvedbenimi akti. Poleg tega določbe iz Poglavja IV zadevajo tudi pravila za priznavanje ukrepov tretjih držav kot enakovrednih ukrepom Unije in odstopanja od prepovedi. Obravnavana so tudi ustrezna pravila glede premikov rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na varovana območja in znotraj njih. V režimu Unije za zdravje rastlin je na novo uveden člen, ki Komisiji daje pooblastila za sprejemanje izvedbenih aktov za obravnavo novih tveganj, povezanih z nekaterimi rastlinami za saditev iz določenih tretjih držav, v zvezi s katerimi so potrebni previdnostni ukrepi. Navedeni rastlinski material bo moral prestati podrobnejše vizualne preglede in teste ali določeno karantensko dobo, lahko pa se tudi začasno prepove njegov vnos v Unijo. Navedeni ukrepi se uporabljajo dve leti z možnostjo enkratnega podaljšanja. V navedenem obdobju se pripravi celovita ocena tveganja in sprejme odločitev o tem, ali naj se v zvezi z zadevnim materialom uvede trajen nadzor ali naj se začasni ukrepi odpravijo. Nov je tudi člen, ki določa osnovna pravila za karantenske postaje, če se uporaba navedenih postaj zahteva na podlagi te uredbe ali sekundarnih aktov, sprejetih na podlagi te uredbe. Vnos nadzorovanih rastlin v Unijo s prtljago potnikov ne bo več izvzet iz zahtev oziroma prepovedi. To je potrebno, ker se je izkazalo, da rastline iz osebne prtljage predstavljajo vse večje tveganje za fitosanitarni status Unije in ogrožajo dosego ciljev režima. Zadnja novost je člen, ki zahteva, da izvoz rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v tretje države poteka bodisi v skladu s predpisi Unije ali, če to dovoljujejo predpisi zadevne tretje države ali se tretja država s tem izrecno strinja na podlagi dvostranskih sporazumov ali drugače, v skladu z zahtevami navedene tretje države. Poglavje V: Registracija izvajalcev poslovnih dejavnosti in sledljivost Predlog zahteva vpis zadevnih izvajalcev poslovnih dejavnosti v register, ki bo vseboval tudi izvajalce poslovnih dejavnosti, ki bodo registrirani na podlagi predlagane uredbe o rastlinskem razmnoževalnem materialu. Tako naj bi se zmanjšala bremena za izvajalce poslovnih dejavnosti. Registrirani izvajalci dejavnosti izpolnjujejo določene zahteve glede sledljivosti rastlinskega materiala pod njihovim nadzorom. Poglavje VI: Izdajanje spričeval za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete V Prilogi V k Direktivi 2000/29/ES so navedene zahteve glede potrjevanja rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki so bili vneseni v Unijo ali so se premikali po njej. Ta predlog Komisiji daje pooblastila za sprejemanje takšnih seznamov z delegiranimi akti. Obravnavana so tudi ustrezna pravila glede potrjevanja rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki so bili vneseni v varovana območja ali so se znotraj njih premikali. Predlog določa, da se za vse rastline za saditev, razen nekaterih semen, zahteva fitosanitarno spričevalo za vnos v Unijo in rastlinski potni list za premike po njej. Rastlinski potni listi se zahtevajo za vse premike med izvajalci poslovnih dejavnosti, ne pa tudi za prodajo končnim neposlovnim potrošnikom. Rastlinski potni list bo poenostavljen in usklajen. Rastlinski potni list lahko namesto številke partije vsebuje čip, črtno kodo ali hologram s povezavo na notranje sisteme sledljivosti izvajalcev poslovnih dejavnosti za sledljivost. Pri pregledih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za katere se zahteva rastlinski potni list, je morda treba uporabiti sistem potrjevanja v zvezi z nekaterimi karantenskimi in/ali nekarantenskimi škodljivimi organizmi, če so pregledi na terenu med rastno sezono nujni. To možnost bi bilo mogoče ustvariti z vključitvijo nekarantenskih škodljivih organizmov v uredbo o zdravju rastlin. Če se na podlagi uredbe o zdravju rastlin zahteva uporaba sistemov potrjevanja, se uporabijo sistemi potrjevanja, vzpostavljeni na podlagi predlagane uredbe o rastlinskem razmnoževalnem materialu. Tako naj bi se preprečilo podvajanje sistemov, ki bi pomenilo tudi dvakrat večje stroške za izvajalce poslovnih dejavnosti. Rastlinske potne liste izdajo registrirani izvajalci dejavnosti, ki so jih za to pooblastili pristojni organi, ali, na njihovo zahtevo, pristojni organi sami. Če se na podlagi uredbe o zdravju rastlin za rastlinski material zahteva rastlinski potni list, za rastlinski razmnoževalni material pa na podlagi predlagane uredbe o rastlinskem razmnoževalnem materialu certifikacijska oznaka, se rastlinski list in certifikacijska oznaka združita v enoten dokument. Tako naj bi se, če bi ta dokument izdajali pristojni organi, preprečilo podvajanje stroškov za izvajalce poslovnih dejavnosti. Določena so pravila v zvezi s pooblastitvijo in nadzorom izvajalcev poslovnih dejavnosti, ki izdajajo rastlinske potne liste, in glede pregledov zadevnega rastlinskega materiala, da se zagotovi skladnost navedenega materiala z vsemi določbami Uredbe. Določena so tudi pravila v zvezi z pooblastitvijo in nadzorom proizvajalcev lesenega pakirnega materiala, ki slednjega po tretiranju v skladu z Mednarodnim standardom za fitosanitarne ukrepe št. 15 o Smernicah za zakonsko urejanje lesenega pakirnega materiala v mednarodni trgovini opremijo z določeno oznako. Za namene izvoza ta predlog določa uvedbo predizvoznega spričevala, če se rastlinski material izvaža iz države članice, ki ni država članica izvora. Predizvozno spričevalo bo nadomestilo veljavne neformalne smernice, o katerih so se sporazumele države članice. Poglavje VII: Ukrepi za podporo izvajanju Uredbe Predlog predvideva vzpostavitev elektronskega sistema obveščanja za oddajanje uradnih obvestil in poročil. Poglavje VIII: Končne določbe Predlog predvideva, da bo Komisiji pomoč nudil nov stalni odbor, ki bo vključeval obstoječe odbore, ki se ukvarjajo s prehransko verigo, zdravjem in dobrim počutjem živali ter zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom (namesto obstoječega Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin). Predlog predvideva spremembe Uredbe o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, ki bodo predvidoma sprejete pred trenutnim zakonodajnim predlogom. Navedene spremembe vključujejo možnost, da Unija sofinancira ukrepe, ki zadevajo prednostne škodljive organizme (kategorija škodljivih organizmov, ki jo uvaja trenutni predlog), in nadomestila izvajalcem dejavnosti za zmanjšanje vrednosti rastlinskega materiala, uničenega v okviru ukrepov za izkoreninjenje prednostnih škodljivih organizmov. Predlog razveljavlja šest tako imenovanih direktiv o nadzoru, ki obravnavajo obvladovanje določenih karantenskih škodljivih organizmov (gliva, ki povzroča krompirjev rak, krompirjeva ogorčica, rjava gniloba krompirja, obročkasta gniloba krompirja, nageljnov listni zavijalec in ameriški kapar), za katere je znano, da so prisotni v Uniji. Tovrstni akti se bodo v prihodnje sprejemali kot sekundarni akti na podlagi predlagane uredbe, ne pa kot akti, ki so predmet soodločanja. Direktive o krompirjevih škodljivih organizmih bodo nadomestili sekundarni akti na podlagi predlagane uredbe, vsebina pa bo ostala nespremenjena. Direktivi o nageljnovih listnih zavijalcih in ameriškem kaparju ne bosta nadomeščeni. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Finančne določbe in odobritve sredstev za izvajanje uredbe do 31. decembra 2020 bodo predstavljene v prihodnjem zakonodajnem predlogu uredbe o upravljanju odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom. Sedanji predlog ne vključuje nobenih odhodkov, ki ne bodo vključeni že v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga navedene uredbe, in ne zahteva dodatnih človeških virov. 2013/0141 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[10], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[11], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Direktiva Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti[12] opredeljuje režim zdravja rastlin. (2) Svet je 21. novembra 2008 Komisijo pozval, naj pripravi oceno navedenega režima zdravja rastlin[13]. (3) V skladu z izsledki navedene ocene in izkušenj, pridobljenih ob uporabi Direktive 2000/29/ES, bi bilo treba navedeno direktivo nadomestiti. Da bi se zagotovila enotna uporaba novih predpisov, bi moral imeti akt, ki bo nadomestil navedeno direktivo, obliko uredbe. (4) Zdravje rastlin je zelo pomembno za pridelavo rastlin, javne in zasebne zelene površine, naravne ekosisteme, ekosistemske storitve in biotsko raznovrstnost v Uniji. Zdravje rastlin ogrožajo vrste, ki so škodljive rastlinam in rastlinskim proizvodom (v nadaljnjem besedilu: škodljivi organizmi). Za boj proti tej grožnji je treba sprejeti ukrepe glede opredelitve fitosanitarnih tveganj, ki jih predstavljajo navedeni škodljivi organizmi, in zmanjšanja navedenih tveganj na sprejemljivo raven. (5) Potreba po takih ukrepih se kaže že dolgo. So predmet mednarodnih sporazumov in konvencij, vključno z Mednarodno konvencijo o varstvu rastlin (IPPC) z dne 6. decembra 1951, sprejeto v Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), in novim revidiranim besedilom konvencije, ki ga je Konferenca Organizacije za prehrano in kmetijstvo odobrila na svojem 29. zasedanju novembra 1997. Unija je podpisnica IPPC. (6) Pri določitvi področja uporabe te uredbe se zdi pomembno upoštevati biogeografske dejavnike, da se prepreči širjenje škodljivih organizmov, ki niso prisotni na evropskem ozemlju Unije, na navedeno ozemlje. Neevropska ozemlja držav članic (najbolj oddaljene regije), navedena v členu 355(1) PDEU, bi zato morala biti izključena iz ozemeljskega področja uporabe te uredbe. Pripraviti bi bilo treba seznam navedenih ozemelj. Kadar se položaj takšnega ozemlja ali ozemlja iz člena 355(2) PDEU spremeni na podlagi člena 355(6) PDEU, bi bilo treba navedeni seznam spremeniti tako, da se zagotovi, da ozemeljsko področje uporabe te uredbe ostane omejeno na evropski del ozemlja Unije. Sklicevanja na tretje države bi bilo treba razumeti tudi kot sklicevanja na ozemlja z navedenega seznama. (7) Direktiva 2000/29/ES opredeljuje pravila glede uradnega nadzora, ki ga izvajajo pristojni organi glede zaščitnih ukrepov proti vnosu rastlinam in rastlinskim proizvodom škodljivih organizmov v Skupnost ter njihovemu širjenju po njej. Takšna pravila trenutno opredeljuje Uredba (EU) št. …/…. o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnostih, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zdravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi Uredb (ES) št. 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, Uredb (EU) št. 1151/2012, [….]/2013 [Urad za publikacije vstavi številko Uredbe o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom] ter Direktiv 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES in 2009/128/ES (Uredba o uradnem nadzoru)[14] [Urad za publikacije vstavi številko Uredbe o uradnem nadzoru in v sprotni opombi navede sklicevanje na Uradni list], zato ne bi smela biti vključena v to uredbo. (8) Treba bi bilo opredeliti merila, ki bi omogočala določanje, za katere škodljive organizme je treba sprejeti nadzorne ukrepe na celotnem ozemlju Unije. Takšni škodljivi organizmi se imenujejo „karantenski škodljivi organizmi za Unijo“. Opredeliti bi bilo treba tudi merila za določanje škodljivih organizmov, za katere je treba sprejeti nadzorne ukrepe samo na enem ali več delih tega ozemlja. Takšni škodljivi organizmi se imenujejo „karantenski škodljivi organizmi za varovano območje“. (9) Pripraviti bi bilo treba omejen seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, ki imajo največje gospodarske, okoljske ali družbene učinke za ozemlje Unije kot celoto (v nadaljnjem besedilu: prednostni škodljivi organizmi), s čimer bi se omogočilo, da se prizadevanja za nadzor osredotočijo na takšne škodljive organizme. (10) Primerno je zagotoviti izvzetja iz prepovedi vnosa karantenskih škodljivih organizmov za Unijo na ozemlje Unije in premike po njem za znanstvene namene, poskuse, izbor sort, žlahtnjenje in razstave. (11) Da se zagotovi učinkovito in pravočasno ukrepanje v primeru prisotnosti karantenskega škodljivega organizma za Unijo, bi se morale za javnost, izvajalce poslovnih dejavnosti in države članice uporabljati obveznosti uradnega obveščanja. (12) Če navedene obveznosti uradnega obveščanja zahtevajo razkritje osebnih podatkov fizičnih ali pravnih oseb pristojnim organom, to lahko predstavlja omejitev člena 8 (Varstvo osebnih podatkov) Listine o temeljnih pravicah. Vendar je takšna omejitev potrebna in sorazmerna za dosego ciljev javnega interesa te uredbe. (13) Izvajalec poslovne dejavnosti, ki odkrije prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo na rastlini, rastlinskem proizvodu ali drugem predmetu, ki je ali je bil pod njegovim nadzorom, bi moral biti zavezan k sprejetju vseh ukrepov, ki bi lahko bili primerni za izkoreninjenje škodljivega organizma, umik ali odpoklic rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih zadevnih predmetov ter obveščanje pristojnega organa, drugih oseb v trgovinski verigi in javnost. (14) Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za izkoreninjenje karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, če se jih odkrije na njihovih ozemljih. Primerno je določiti ukrepe, ki jih države članice lahko sprejmejo v takšnem primeru, in načela, na podlagi katerih se lahko odločijo, kakšne ukrepe sprejeti. Navedeni ukrepi bi morali vključevati vzpostavitev območij z omejitvami, ki jih sestavljata napadeno območje in varovalni pas. (15) V nekaterih primerih bi morale države članice uvesti ukrepe za izkoreninjenje karantenskih škodljivih organizmov na rastlinah v zasebnih prostorih, saj je izkoreninjenje škodljivih organizmov lahko uspešno le, če so odstranjeni vsi viri napada. Zato bi moral biti pristojnim organom držav članic zagotovljen zakonit dostop do navedenih prostorov. To lahko predstavlja omejitev člena 7 (Spoštovanje zasebnega in družinskega življenja) in člena 17 (Lastninska pravica) Listine o temeljnih pravicah. Navedena omejitev je potrebna in sorazmerna za dosego cilja javnega interesa režima, pod pogojem, da države članice zagotovijo pravične in pravočasne odškodnine za izgubo lastninske pravice. (16) Zgodnje odkrivanje prisotnosti škodljivih organizmov je izjemno pomembno za pravočasno in učinkovito izkoreninjenje. Države članice bi zato morale opravljati sistematične raziskave za ugotavljanje prisotnosti karantenskih škodljivih organizmov za Unijo v območjih, kjer ni znano, da bi bili navedeni organizmi prisotni. Glede na število karantenskih škodljivih organizmov za Unijo ter čas in vire, potrebne za izvedbo navedenih sistematičnih raziskav, bi morale države članice vzpostaviti večletne programe sistematičnih raziskav. (17) Komisija bi bilo treba podeliti pooblastilo, da v primeru suma ali potrjene prisotnosti določenih karantenskih škodljivih organizmov za Unijo sprejme ukrepe, zlasti v zvezi z njihovim izkoreninjenjem in zadrževanjem, ter za vzpostavitev območij z omejitvami, sistematičnih raziskav, načrtov izrednih ukrepov, simulacijskih vaj in načrtov za izkoreninjenje v zvezi z navedenimi škodljivimi organizmi. (18) Da se zagotovi hitro in učinkovito ukrepanje proti škodljivim organizmom, ki niso karantenski škodljivi organizmi za Unijo, vendar države članice menijo, da bi utegnili izpolnjevati pogoje za uvrstitev na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, bi bilo treba sprejeti določbe glede ukrepov, ki jih države članice sprejmejo, če ugotovijo prisotnost takšnega škodljivega organizma. Podobne določbe bi bilo treba opredeliti tudi za Komisijo. (19) Pod določenimi pogoji bi državam članicam moralo biti omogočeno, da sprejmejo strožje ukrepe za izkoreninjenje od tistih, ki jih zahteva zakonodaja Unije. (20) Posebne določbe bi se morale uporabljati tudi v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi, zlasti glede obveščanja javnosti, sistematičnih raziskav, načrtov izrednih ukrepov, načrtov za izkoreninjenje in sofinanciranja ukrepov s strani Unije. (21) Karantenski škodljivi organizmi, ki so prisotni na ozemlju Unije, vendar niso prisotni na določenih delih navedenega ozemlja, označenih kot „varovana območja“, in katerih prisotnost bi imela nesprejemljive gospodarske, družbene ali okoljske učinke le na navedena varovana območja, bi morali biti posebej določeni in uvrščeni na seznam kot „škodljivi organizmi za varovano območje“. Vnos karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje na zadevna varovana območja, premiki takšnih organizmov po njih in njihova sprostitev vanje bi morali biti prepovedani. (22) Določiti bi bilo treba pravila v zvezi s priznavanjem, prilagajanjem ali preklicem priznavanja varovanih območij, z zahtevami glede sistematičnih raziskav v varovanih območjih in z ukrepi, ki jih je treba sprejeti, če se na zadevnih varovanih območjih ugotovi prisotnost karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje. V primerih, ko se na zadevnem varovanem območju ugotovi prisotnost karantenskega škodljivega organizma za varovano območje, bi se morala uporabljati stroga pravila za spremembo ali preklic navedenih varovanih območij. (23) Škodljivi organizem, ki ni karantenski škodljivi organizem za Unijo, bi se moral imenovati „nekarantenski škodljivi organizem za Unijo“, če se prenaša predvsem prek specifičnih rastlin za saditev in ima njegova prisotnost na navedenih rastlinah nesprejemljive gospodarske učinke v zvezi s predvideno uporabo navedenih rastlin ter je uvrščen na seznam kot nekarantenski škodljivi organizem za Unijo. Da bi se omejila prisotnost takšnih škodljivih organizmov, bi bilo treba prepovedati njihov vnos na ozemlje Unije ali premike po njem na zadevnih rastlinah za saditev, razen če navedeni seznam ne določa drugače. (24) Nekatere rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti zaradi velike verjetnosti, da gostijo karantenski škodljivi organizem za Unijo, predstavljajo nesprejemljivo fitosanitarno tveganje. Za nekatere izmed navedenih so na voljo sprejemljivi ukrepi za zmanjševanje tveganja, za druge pa ne. Glede na razpoložljivost sprejemljivih ukrepov za zmanjševanje tveganja bi bilo treba njihov vnos na ozemlje Unije in premike po njem prepovedati ali zanje določiti posebne zahteve. Pripraviti bi bilo treba seznam navedenih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov. (25) Določiti bi bilo treba odstopanja od prepovedi ali posebne zahteve v zvezi z vnosom rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlje Unije. Komisija bi moralo biti podeljeno pooblastilo, da nekatere ukrepe tretjih držav prizna kot enakovredne zahtevam v zvezi s premiki zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po ozemlju Unije. (26) Navedene prepovedi ali zahteve se ne bi smele uporabljati za majhno število rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, razen za rastline za saditev, za nekomercialne ali nestrokovne namene, ter za vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v obmejna območja in njihove premike znotraj navedenih območij. Prav tako se ne bi smele uporabljati za vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlje Unije in njihove premike po njem za znanstvene namene, poskuse, izbor sort, žlahtnjenje in razstave. Treba bi bilo vzpostaviti primerne varnostne ukrepe in zagotavljati informacije osebam, ki jih to zadeva. (27) Treba bi bilo določiti odstopanje od predpisov Unije za vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlje Unije in njihove premike po njem, če navedeno ozemlje le prečkajo. (28) Mednarodna trgovina z rastlinami za saditev, v zvezi s katerimi so bile pridobljene le omejene fitosanitarne izkušnje, je lahko povezana z resnimi tveganji za naselitev karantenskih škodljivih organizmov, v zvezi s katerimi niso bili sprejeti nobeni ukrepi na podlagi te uredbe. Da se zagotovi hitro in učinkovito ukrepanje proti novo ugotovljenim tveganjem v zvezi z rastlinami za saditev, za katere niso bile uvedene trajne zahteve ali prepovedi, vendar bi lahko izpolnjevale pogoje za takšne trajne ukrepe, bi morala Komisija v skladu s previdnostnim načelom imeti možnost za sprejetje začasnih ukrepov. (29) Treba je določiti prepovedi in posebne zahteve, podobne tistim, ki so opredeljene za ozemlje Unije, glede vnosa rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki bi predstavljali nesprejemljivo fitosanitarno tveganje zaradi velike verjetnosti, da gostijo posamezni karantenski škodljivi organizem za varovano območje, na varovana območja in njihove premike znotraj navedenih območij. (30) Sprejeti bi bilo treba splošne zahteve glede vozil in pakirnega materiala za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, da se zagotovi, da so prosti karantenskih škodljivih organizmov. (31) Države članice bi morale določiti karantenske postaje. Opredeliti bi bilo treba zahteve glede določitve, delovanja in nadzora navedenih karantenskih postaj ter sprostitve rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov iz navedenih postaj. Če navedene zahteve vključujejo vodenje seznamov osebja in obiskovalcev, ki vstopajo v postaje, to lahko pomeni omejitev člena 8 (Varstvo osebnih podatkov) Listine o temeljnih pravicah. Vendar je takšna omejitev potrebna in sorazmerna za dosego ciljev javnega interesa te uredbe. (32) Če to zahtevajo dvostranski dogovori, ki jih Unija sklene s tretjo državo, ali zakonodaja tretje države, bi morali biti rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti pri premikih z ozemlja Unije v zadevno tretjo državo skladni z navedenimi pravili. (33) Če se v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi ali drugimi predmeti, ki se premikajo z ozemlja Unije v tretje države, ne uporabljata dvostranski fitosanitarni sporazum, sklenjen med Unijo in tretjo državo, in fitosanitarna zakonodaja tretje države, bi bilo treba tretjim državam ponuditi zaščito pred karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo zaradi njihove znane škodljive narave, razen če je uradno potrjeno, da je karantenski škodljivi organizem za Unijo prisoten v zadevni tretji državi in ni pod uradnim nadzorom, ali če se lahko upravičeno domneva, da karantenski škodljivi organizem za Unijo ne izpolnjuje meril za uvrstitev med karantenske škodljive organizme v zadevni tretji državi. (34) Da se zagotovi učinkovito izvajanje te uredbe, bi morali biti izvajalci poslovnih dejavnosti, za katere veljajo obveznosti na podlagi te uredbe, vpisani v registre, ki jih vzpostavijo države članice. Za zmanjšanje upravnega bremena bi morali navedeni registri vključevati tudi izvajalce poslovnih dejavnosti, ki so zajeti v Uredbi (EU) št. …/…[15] o [Urad za publikacije vstavi številko, naslov in v opombi pod črto tudi sklic na UL za uredbo o rastlinskem razmnoževalnem materialu]. (35) Izvajalci poslovnih dejavnosti, ki upravljajo več prostorov, bi morali imeti možnost, da v register ločeno vpišejo vse navedene prostore. (36) Za lažje odkrivanje virov napada s karantenskim škodljivim organizmom je primerno od izvajalcev poslovnih dejavnosti zahtevati, da vodijo evidence v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti, ki so jim jih dobavili izvajalci poslovnih dejavnosti in so jih drugim izvajalcem poslovnih dejavnosti dobavili sami. Zaradi latentne dobe pri nekaterih karantenskih škodljivih organizmih in časa, ki je potreben za odkritje vira napada, bi bilo treba evidence hraniti tri leta. (37) Izvajalci poslovnih dejavnosti bi morali imeti vzpostavljene tudi sisteme in postopke, ki omogočajo sledenje premikom svojih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po svojih prostorih. (38) Za vnos nekaterih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov iz tretjih držav na ozemlje Unije in v varovana območja bi se moralo zahtevati fitosanitarno spričevalo. Zaradi jasnosti bi bilo treba pripraviti seznam navedenih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov. (39) Navedena fitosanitarna spričevala bi morala biti skladna z zahtevami IPPC in potrditi skladnost z zahtevami in ukrepi, uvedenimi na podlagi te uredbe. Za zagotovitev verodostojnosti fitosanitarnih spričeval bi bilo treba določiti pravila glede njihove veljavnosti in preklica. (40) Premiki rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po ozemlju Unije ter njihov vnos v varovana območja in njihovi premiki znotraj navedenih območij bi morali biti dovoljeni samo, če navedene spremlja rastlinski potni list, ki potrjuje skladnost z zahtevami in ukrepi, uvedenimi na podlagi te uredbe. Zaradi jasnosti bi bilo treba pripraviti seznam navedenih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov. (41) Rastlinski potni listi se ne bi smeli zahtevati za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, namenjene končnim uporabnikom. (42) Za zagotovitev verodostojnosti rastlinskih potnih listov bi bilo treba določiti pravila glede njihove vsebine. (43) Na splošno bi rastlinske potne liste moral izdajati izvajalec poslovne dejavnosti. Če izvajalci poslovnih dejavnosti nimajo virov za izdajanje rastlinskih potnih listov, bi morala obstajati možnost, da na njihovo zahtevo rastlinske potne liste izdajo pristojni organi. (44) Treba bi bilo določiti pravila za izdajanje rastlinskih potnih listov, preglede, ki so potrebni za izdajo, pooblastila in nadzor s strani izvajalcev poslovnih dejavnosti, ki izdajajo rastlinske potne liste, obveznosti pooblaščenih izvajalcev dejavnosti in preklic navedenega pooblastila. (45) Za zmanjšanje bremena pooblaščenih izvajalcev dejavnosti bi bilo treba preglede pred izdajo rastlinskih potnih listov združiti s pregledi, zahtevanimi na podlagi Uredbe (EU) št. .../... [Urad za publikacije vstavi številko Uredbe o zakonodaji o rastlinskem razmnoževalnem materialu], če je to primerno. (46) Pooblaščeni izvajalci dejavnosti bi morali imeti potrebno znanje o škodljivih organizmih. (47) Nekateri izvajalci dejavnosti bi morda želeli pripraviti načrt za obvladovanje fitosanitarnih tveganj, s katerim bi zagotovili in pokazali visoko raven kompetenc in ozaveščenosti o fitosanitarnih tveganjih v zvezi s kritičnimi točkami svojih strokovnih dejavnostih ter upravičili posebne ureditve glede nadzora, sklenjene s pristojnimi organi. Treba bi bilo določiti pravila Unije o vsebini navedenih načrtov. (48) Primerno je predvideti možnost nadomestitve rastlinskih potnih listov in fitosanitarnih spričeval. (49) V primeru neskladnosti s predpisi Unije bi bilo treba rastlinske potne liste umakniti, razveljaviti in, zaradi sledljivosti, hraniti. (50) Mednarodni standard FAO za fitosanitarne ukrepe št. 15 določa, da mora biti lesen pakirni material opremljen s posebno oznako, s katero ga opremijo ustrezno pooblaščeni in nadzorovani izvajalci poslovnih dejavnosti. Ta uredba bi morala opredeliti vzorec in vsebino navedene oznake ter pooblastilo za izvajalce poslovnih dejavnosti na ozemlju Unije, ki nanašajo navedene oznake, in nadzor nad njimi. (51) Če to zahteva tretja država, bi se morale zadevne rastline, rastlinske proizvode in drugi predmeti z ozemlja Unije premikati v navedeno tretjo državo s fitosanitarnim spričevalom za izvoz ali ponovni izvoz. V skladu z zadevnimi določbami IPPC bi navedena spričevala morali izdajati pristojni organi ob upoštevanju vsebine vzorcev spričeval za izvoz in ponovni izvoz, kot je bila opredeljena s strani IPPC. (52) Če se rastlina, rastlinski proizvod ali drug predmet pred izvozom v tretjo državo premakne preko več kot ene države članice, je pomembno, da država članica, v kateri so bile rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti pridelani, proizvedeni ali obdelani, izmenja informacije z državo članico, ki izda fitosanitarno spričevalo za izvoz. Takšna izmenjava informacij je pomembna, da se omogoči potrditev skladnosti z zahtevami tretje države. Zato bi bilo treba uvesti usklajeno „predizvozno spričevalo“, s katerim bi se zagotovila poenotena izmenjava informacij. (53) Komisija bi morala vzpostaviti elektronski sistem obveščanja, ki se zahteva v skladu s to uredbo. (54) Da se zagotovi izvajanje izvzetij za karantenske škodljive organizme za Unijo, ki se uporabljajo za znanstvene namene, poskuse, izbor sort, žlahtnjenje ali razstave, na način, ki ne predstavlja fitosanitarnega tveganja za ozemlje Unije ali dele tega ozemlja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o izmenjavi informacij med državami članicami in Komisijo glede vnosa zadevnih škodljivih organizmov na ozemlje Unije in njihovih premikov po navedenem ozemlju, zadevnih ocen in pooblastil ter preverjanja skladnosti, ukrepov v primeru neskladnosti in uradnega obveščanja o slednjih. (55) Da se zagotovi učinkovit sistem obveščanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o obveznosti uradnega obveščanja v zvezi s sumom na prisotnost določenih karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, ki še ni bila uradno potrjena. (56) Da se upošteva tehnični in znanstveni napredek na področju sistematičnih raziskav za ugotavljanje prisotnosti škodljivih organizmov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki spreminjajo ali dopolnjujejo elemente, ki bodo zajeti v večletnih programih sistematičnih raziskav. (57) Da se zagotovi učinkovitost simulacijskih vaj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki opredeljujejo pogostost, vsebino, obliko in druge določbe v zvezi s simulacijskimi vajami. (58) Da se zagotovi vzpostavitev in zanesljivo delovanje varovanih območij, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o sistematičnih raziskavah, ki jih je treba opraviti za namene priznavanja varovanih območij, in preverjanjih, ali varovana območja izpolnjujejo zadevne zahteve. (59) Da se zagotovi sorazmerna in omejena uporaba izjem glede vnosa rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na obmejna območja ali njihovih premikov po navedenih območjih, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o največji širini obmejnih območij tretjih držav in obmejnih območij držav članic, najdaljšem premiku zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov znotraj obmejnih območij tretjih držav in obmejnih območij držav članic ter postopkih za odobritev vnosa rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v obmejna območja držav članic in njihovih premikov znotraj navedenih območij. (60) Da se preprečijo fitosanitarna tveganja med prevozom rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki opredeljujejo vsebino izjave o prenosu rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov preko ozemlja Unije za namene njihovega premika v tretjo državo. (61) Da se zagotovi sorazmernost registracije izvajalcev poslovnih dejavnosti s ciljem obvladovanja fitosanitarnega tveganja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki opredeljujejo kategorije izvajalcev poslovnih dejavnosti in pogoje za njihovo izvzetje iz obveznosti vpisa v register. (62) Da se zagotovi verodostojnost fitosanitarnih spričeval tretjih držav, ki niso podpisnice IPPC, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki dopolnjujejo pogoje za priznavanje fitosanitarnih spričeval navedenih tretjih držav. (63) Da se kar najbolj zmanjša fitosanitarna tveganja, ki jih predstavljajo rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, ki se premikajo po ozemlju Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s pravili o določitvi največjega števila za majhne količine določenih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, ki bodo izvzeti iz zahteve za rastlinske potne liste. (64) Da se zagotovi zanesljivost pregledov rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, izvedenih za namen izdaje rastlinskih potnih listov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o vizualnih pregledih, vzorčenjih in testiranjih ter uporabi sistemov potrjevanja. (65) Za večjo verodostojnost rastlinskih potnih listov bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o opredelitvi zahtev glede kvalifikacij, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci poslovnih dejavnosti, če želijo pridobiti pooblastilo za izdajanje rastlinskih potnih listov. (66) Za večji obseg in korist načrta za obvladovanje fitosanitarnih tveganj bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki dopolnjujejo ali spreminjajo elemente, ki jih takšen načrt zajema. (67) Da se upošteva razvoj mednarodnih standardov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o potrdilih za posebne vrste blaga, razen lesenega pakirnega materiala, za katere bi bila potrebna uporaba posebnega potrdila o skladnosti s predpisi iz te uredbe. (68) Da se zagotovita koristnost in zanesljivost uradnih potrdil in predizvoznih spričeval, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki opredeljujejo vsebino uradnih potrdil, pooblastilo izvajalcev poslovnih dejavnosti, ki izdajajo takšna potrdila, in nadzor nad njimi ter vsebino predizvoznega spričevala. (69) Za prilagajanje tehničnemu in znanstvenemu napredku ter sklepu Evropskega sveta, sprejetega na podlagi člena 355(6) PDEU, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s pravili o spreminjanju prilog k tej uredbi. (70) Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se ustrezni dokumenti predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati, pravočasno in na ustrezen način. (71) Komisiji bi bilo treba podeliti izvedbena pooblastila, da se zagotovijo poenoteni pogoji za izvajanje te uredbe glede priprave seznama karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, priprave seznama prednostnih škodljivih organizmov, opredelitve ukrepov proti določenim karantenskim škodljivim organizmom za Unijo, sprejemanja začasnih ukrepov v zvezi s fitosanitarnimi tveganji, ki jih predstavljajo škodljivi organizmi, ki so začasno uvrščeni med karantenske škodljive organizme za Unijo, priznavanja varovanih območij, priznanih v skladu s prvim pododstavkom člena 2(1)(h) Direktive 2000/29/ES, in priprave seznama zadevnih karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje, spremembe ali preklica varovanih območij, spremembe seznama navedenih varovanih območij, priprave seznama nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo in rastlin za saditev, ki jih napadajo, priprava seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, katerih vnos na ozemlje Unije in njihove premike po njem bi bilo treba prepovedati, ter zadevnih tretjih držav, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter zahtev v zvezi z njihovim vnosom na ozemlje Unije ter njihovih premikov po navedenem ozemlju, opredelitve zahtev tretjih držav, enakovrednih zahtevam v zvezi s premiki rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po ozemlju Unije, opredelitve posebnih pogojev ali ukrepov v zvezi z vnosom posameznih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v obmejna območja držav članic, sprejemanja začasnih ukrepov v zvezi z vnosom rastlin za saditev iz tretjih držav na ozemlje Unije in njihovih premikov po navedenem ozemlju, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, katerih vnos v nekatera varovana območja in njihove premike po navedenih območjih bi bilo treba prepovedati, zahtev za uvrstitev na seznam za vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v nekatera varovana območja in njihove premike znotraj navedenih območij, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter zadevnih tretjih držav, iz katerih izvirajo ali so iz njih odposlani, za vnos katerih na ozemlje Unije je potrebno fitosanitarno spričevalo, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter zadevnih tretjih držav, iz katerih izvirajo ali so iz njih odposlani, za vnos katerih v nekatera varovana območja iz navedenih tretjih držav je potrebno fitosanitarno spričevalo, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za premik katerih po ozemlju Unije je potreben rastlinski potni list, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za vnos katerih v nekatera varovana območja je potreben rastlinski potni list, ter opredelitve oblike rastlinskega potnega lista. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[16]. (72) Svetovalni postopek bi se moral uporabiti le za sprejetje začetnega seznama karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo škodljive organizme iz dela A Priloge I k Direktivi 2000/29/ES in oddelka I dela A Priloge II k navedeni direktivi, za spremembo znanstvenega imena škodljivega organizma, če je takšna sprememba utemeljena na podlagi novih znanstvenih spoznanj, za sprejetje začetnega seznama varovanih območij in zadevnih karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo varovana območja, priznana v skladu s prvim pododstavkom člena 2(1)(h) Direktive 2000/29/ES, ter karantenske škodljive organizme za varovano območje iz dela B Priloge I in dela B Priloge II k Direktivi 2000/29/ES, za spreminjanje in preklic varovanih območij, za sprejetje začetnega seznama nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo škodljive organizme, navedene v določenih direktivah o pridelavi in trženju semen in razmnoževalnega materiala, za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, katerih vnos na ozemlje Unije in njihove premike po navedenem ozemlju bi bilo treba prepovedati, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete ter prepovedi in zadevne tretje države iz dela A Priloge III k Direktivi 2000/29/ES, skupaj z njihovimi oznakami kombinirane nomenklature (KN), za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za vnos katerih na ozemlje Unije in za njihove premike po navedenem ozemlju bi morale biti izpolnjene posebne zahteve, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete ter zahteve in zadevne tretje države iz dela A Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES, skupaj z njihovimi oznakami kombinirane nomenklature (KN), za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, vnos katerih v nekatera varovana območja bi moral biti prepovedan, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete ter zahteve in zadevne države članice iz dela B Priloge III k Direktivi 2000/29/ES, skupaj z njihovimi oznakami kombinirane nomenklature (KN), za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za vnos katerih v nekatera varovana območja in njihove premike znotraj navedenih območij bi morale biti izpolnjene posebne zahteve, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete ter zahteve iz dela B Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES, skupaj z njihovimi oznakami kombinirane nomenklature (KN), za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter zadevnih tretjih držav, iz katerih izvirajo ali so iz njih odposlani, za vnos katerih na ozemlje Unije je potrebno fitosanitarno spričevalo, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz točke I dela B Priloge V k Direktivi 2000/29/ES, za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter zadevnih tretjih držav, iz katerih izvirajo ali so iz njih odposlani, za vnos katerih v nekatera varovana območja je potrebno fitosanitarno spričevalo, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz točke II dela B Priloge V k Direktivi 2000/29/ES, za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za premike katerih po ozemlju Unije je potreben rastlinski potni list, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz točke I dela A Priloge V k Direktivi 2000/29/ES ter za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za vnos katerih v nekatera varovana območja je potreben rastlinski potni list, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz točke II dela A Priloge V k Direktivi 2000/29/ES. (73) Direktiva Sveta 74/647/EGS z dne 9. decembra 1974 o obvladovanju nageljnovih listnih zavijalcev[17] in Direktiva Sveta 69/466/EGS z dne 8. decembra 1969 o obvladovanju ameriškega kaparja[18] določata ukrepe za obvladovanje omenjenih škodljivih organizmov. Po začetku veljavnosti navedenih direktiv sta se zadevna škodljiva organizma po ozemlju Unije močno razširila, zato nadaljnje preprečevanje njunega širjenja ni več izvedljivo. Navedeni direktivi bi bilo zato treba razveljaviti. (74) Razveljaviti bi bilo treba Direktivo Sveta 69/464/EGS z dne 8. decembra 1969 o obvladovanju krompirjevega raka[19], Direktivo Sveta 93/85/EGS z dne 4. oktobra 1993 o obvladovanju krompirjeve obročkaste gnilobe[20], Direktivo Sveta 98/57/ES z dne 20. julija 1998 o obvladovanju bakterije Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.[21] ter Direktivo Sveta 2007/33/ES z dne 11. junija 2007 o obvladovanju krompirjevih ogorčic in razveljavitvi Direktive 69/465/EGS[22], saj bi bilo v zvezi z zadevnimi škodljivimi organizmi treba sprejeti nove ukrepe v skladu z določbami iz te uredbe. Ob upoštevanju časa in virov, potrebnih za sprejetje navedenih novih ukrepov, bi bilo treba navedene akte razveljaviti do leta 2021. (75) Uredba (EU) št. …/2013 o ……[23] [Urad za publikacije vstavi številko in naslov uredbe o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom ter v opombi pod črto navede sklicevanje na njeno objavo v Uradnem listu] določa, da morajo nepovratna sredstva za ukrepe proti škodljivim organizmom zadevati nekatere škodljive organizme iz prilog k Direktivi 2000/29/ES in nekatere škodljive organizme, ki v navedenih prilogah niso navedeni, vendar zanje veljajo nekateri začasni ukrepi Unije, sprejeti v zvezi z njimi. Ta uredba uvaja kategorijo prednostnih škodljivih organizmov. Primerno je, da so nekateri ukrepi, ki jih v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi sprejmejo države članice, upravičeni do nepovratnih sredstev Unije, vključno z izplačili nadomestil izvajalcem poslovnih dejavnosti za vrednost rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki jih je na podlagi ukrepov za izkoreninjenje iz te uredbe treba uničiti. Uredbo (EU) št. XXX/2013 bi bilo zato treba spremeniti. (76) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja te uredbe, to je zagotoviti usklajen pristop glede zaščitnih ukrepov proti škodljivim organizmom na rastlinah, in ga je zaradi njegovega učinka, zapletenosti ter čezmejne in mednarodne narave možno bolje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. (77) Ta uredba malim in srednjim podjetjem ne nalaga nesorazmernega upravnega bremena ali zanje nima nesorazmernih gospodarskih učinkov. V skladu s posvetovanji z zainteresiranimi stranmi ta uredba upošteva poseben položaj malih in srednjih podjetij, kadar je to mogoče. Zaradi zaščite ciljev javne politike za zaščito zdravja rastlin morebitno splošno izvzetje mikropodjetij, ki predstavljajo večino podjetij, ni bilo obravnavano. (78) Ta uredba spoštuje IPPC in Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov (Sporazum SPS) ter smernice, ki jih podajata. (79) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih navaja predvsem Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, lastninsko pravico, varstvo osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude in svobodo umetnosti in znanosti. Države članice bi morale to uredbo uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Poglavje I Vsebina, področje uporabe in opredelitve pojmov Člen 1 Vsebina in področje uporabe 1. Ta uredba določa pravila za določitev fitosanitarnih tveganj, ki jih predstavlja katera koli vrsta, sev ali biotip patogenih povzročiteljev, živali ali parazitskih rastlin, ki škodujejo rastlinam ali rastlinskim proizvodom (v nadaljnjem besedilu: škodljivi organizmi), ter ukrepov za zmanjšanje navedenih tveganj na sprejemljivo raven. 2. Za namene te uredbe se sklicevanje na tretje države razume kot sklicevanje na tretje države in ozemlja iz Priloge I. Za namene te uredbe se sklicevanje na ozemlje Unije razume kot sklicevanje na ozemlje Unije brez ozemelj iz Priloge I. Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki spreminjajo Prilogo I, da se zagotovi, da je področje uporabe te uredbe omejeno na evropski del ozemlja Unije. Navedena sprememba je ena od naslednjih: (a) vnos enega ali več ozemelj iz člena 355(1) Pogodbe v Prilogo I; (b) črtanje enega ali več ozemelj iz člena 355(2) Pogodbe iz Priloge I. Člen 2 Opredelitve pojmov Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „rastline“ pomenijo žive rastline in naslednje žive dele rastlin: (a) seme v botaničnem smislu, razen tistega, ki ni za setev; (b) sadje v botaničnem smislu; (c) zelenjavo; (d) gomolje, stebelne gomolje, čebulice, korenike, korenine, pokončne korenike, stolone; (e) poganjke, stebla, pritlike; (f) rezano cvetje; (g) veje z listi; (h) posekano drevje z listi; (i) listje; (j) rastlinske tkivne kulture, vključno s celičnimi kulturami, genski material, meristeme, himerične klone, mikro-razmnoževalni material; (k) živ cvetni prah; (l) brste, cepiče, potaknjence, podlago za cepljenje, cepljenke; (2) „rastlinski proizvodi“ pomenijo proizvode rastlinskega izvora, ki so nepredelani ali enostavno pripravljeni, če to niso rastline. Razen če je določeno drugače, les šteje za „rastlinski proizvod“ le, če ni bil obdelan tako, da so bila odpravljena vsa fitosanitarna tveganja, in je skladen z določbami ene ali več spodnjih točk: (a) njegova naravno zaobljena površina je v celoti ali delno ohranjena, z lubjem ali brez; (b) njegova naravno zaobljena površina ni ohranjena zaradi žaganja, rezanja ali cepljenja; (c) je v obliki sekancev, iveri, žagovine, oblancev, lesnih odpadkov ali ostankov, ki niso bili predelani ob uporabi lepila, toplote, tlaka ali kombinacije le-teh za proizvodnjo peletov, briketov ali vezanih ali ivernih plošč; (d) se uporablja ali je namenjen za uporabo kot pakirni material ali podporni les, ne glede na to, ali se dejansko uporablja pri prevozu blaga ali ne; (3) „rastline za saditev“ pomenijo rastline, ki so zmožne proizvesti in so namenjene za proizvodnjo celih rastlin ter ki bodo posajene ali presajene ali bodo ostale zasajene; (4) „drugi predmeti“ pomenijo vse materiale ali predmete, vključno z zemljo ali rastnim substratom, ki niso rastline ali rastlinski proizvodi in so zmožni gostiti ali širiti škodljive organizme; (5) „pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v členu 2(5) Uredbe (EU) št. .../.... [Urad za publikacije vstavi številko Uredbe o uradnem nadzoru]; (6) „partija“ pomeni število enot enega samega blaga, katerega istovetnost je za fitosanitarne namene mogoče ugotoviti na podlagi homogenosti njegove sestave in izvora ter ki je del pošiljke; (7) „izvajalec poslovne dejavnosti“ pomeni vsako osebo, ki je subjekt javnega ali zasebnega prava in je poslovno vključen v eno ali več naslednjih dejavnosti v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti: (a) saditev; (b) gojenje; (c) pridelavo; (d) vnos na ozemlje Unije ter premiki po navedenem ozemlju in z njega; (e) dostopnost na trgu; (8) „končni uporabnik“ pomeni vsako osebo, ki rastline ali rastlinski material pridobi za svojo uporabo v namene, ki niso del njene poslovne ali poklicne dejavnosti; (9) „test“ pomeni uraden pregled, ki ni vizualen, s katerim se ugotovi prisotnost škodljivih organizmov ali določi njihovo vrsto; (10) „tretiranje“ pomeni postopek za uničenje, inaktivacijo ali odstranitev škodljivih organizmov, ali za njihovo sterilizacijo ali devitalizacijo. Poglavje II Karantenski škodljivi organizmi Oddelek 1 KARANTENSKI ŠKODLJIVI ORGANIZMI Člen 3 Opredelitev karantenskih škodljivih organizmov V zvezi z določenim ozemljem se škodljivi organizem imenuje „karantenski škodljivi organizem“, če izpolnjuje vse naslednje pogoje: (a) njegova istovetnost je ugotovljena v smislu točke (1) oddelka 1 Priloge II; (b) ni prisoten na navedenem ozemlju v smislu točke (2)(a) oddelka 1 Priloge II ali je, če je prisoten, na navedenem ozemlju prisoten le v omejenem obsegu v smislu točk (2)(b) in (c) oddelka 1 Priloge II; (c) zmožen je vstopiti na navedeno ozemlje, po vstopu ostati prisoten na navedenem ozemlju v bližnji prihodnosti (v nadaljnjem besedilu: naselitev) in se razširiti po navedenem ozemlju ali, če je prisoten na njem, se razširiti na tiste dele navedenega ozemlja, kjer je prisoten v omejenem obsegu, v skladu s točko (3) oddelka 1 Priloge II; (d) njegov vstop na navedeno ozemlje, naselitev in širjenje po njem ali, če je že prisoten, na tiste dele tega ozemlja, kjer je prisoten v omejenem obsegu, bi v smislu točke (4) oddelka 1 Priloge II za navedeno ozemlje imeli nesprejemljive gospodarske, okoljske in družbene učinke; ter (e) na voljo so izvedljivi in učinkoviti ukrepi za preprečitev vstopa, naselitve ali širjenja navedenega škodljivega organizma po navedenem ozemlju ter za zmanjšanje z njim povezanih fitosanitarnih tveganj in učinkov. Oddelek 2 Karantenski škodljivi organizmi za Unijo Člen 4 Opredelitev karantenskih škodljivih organizmov za Unijo Karantenski škodljivi organizem se imenuje karantenski škodljiv organizem za Unijo, če je določeno ozemlje, kot je navedeno v uvodnem besedilu člena 3, ozemlje Unije in je vključeno na seznam iz člena 5(2). Člen 5 Prepoved vnosa in premikov karantenskih škodljivih organizmov za Unijo 1. Karantenski škodljivi organizem za Unijo se ne sme vnesti na ozemlje Unije ali se premikati po njem. Nihče ne sme namenoma delovati tako, da bi s tem utegnil pripomoči k vnosu karantenskega škodljivega organizma za Unijo na ozemlje Unije ter njegovi naselitvi in širjenju po njem. 2. Komisija z izvedbenim aktom določi seznam škodljivih organizmov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(b), (c) in (d) za ozemlje Unije, ki se imenuje „seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo“. Navedeni seznam vključuje škodljive organizme iz dela A Priloge I k Direktivi 2000/29/ES in oddelka 1 dela A Priloge II k navedeni direktivi. Škodljivi organizmi, ki so na katerem koli delu ozemlja Unije avtohtoni, bodisi po naravni poti bodisi kot posledica njihovega vnosa z ozemelj zunaj Unije, se na navedenem seznamu označijo kot škodljivi organizmi, za katere je znano, da so prisotni na ozemlju Unije. Škodljivi organizmi, ki niso avtohtoni na nobenem delu ozemlja Unije, se na navedenem seznamu označijo kot škodljivi organizmi, za katere ni znano, da bi bili prisotni na ozemlju Unije. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 99(2). 3. Komisija spremeni izvedbeni akt iz odstavka 2, če ocena pokaže, da škodljivi organizem, ki v navedenem aktu ni naveden, izpolnjuje pogoje iz člena 3(b), (c) in (d) v zvezi z ozemljem Unije, ali da škodljivi organizem, ki v navedenem aktu je naveden, enega ali več navedenih pogojev ne izpolnjuje več. V prvem primeru zadevni škodljivi organizem doda na seznam iz odstavka 2, v drugem primeru pa zadevni škodljivi organizem z navedenega seznama črta. Komisija navedeno oceno da na voljo državam članicam. Izvedbeni akti, ki spreminjajo izvedbeni akt iz odstavka 2, se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 99(3). Enak postopek se uporabi tudi za razveljavitev ali nadomestitev izvedbenega akta iz odstavka 2. 4. Komisija spremeni izvedbeni akt iz odstavka 2 tako, da spremeni znanstveno ime škodljivega organizma, če je takšna sprememba utemeljena na podlagi novih znanstvenih spoznanj. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 99(2). Člen 6 Prednostni škodljivi organizmi 1. Karantenski škodljivi organizem za Unijo je „prednostni škodljivi organizem“, če izpolnjuje vse naslednje pogoje: (a) v zvezi z ozemljem Unije izpolnjuje pogoj iz točke (a) ali (b) točke (2) oddelka 1 Priloge II; (b) ima potencialno zelo resne gospodarske, okoljske ali družbene učinke na ozemlje Unije, kot so opredeljeni v oddelku 2 Priloge II; (c) je uvrščen na seznam v skladu z odstavkom 2. 2. Komisija z izvedbenim aktom vzpostavi in spremeni seznam prednostnih škodljivih organizmov (v nadaljnjem besedilu: seznam prednostnih škodljivih organizmov). Če se na podlagi rezultatov ocene ugotovi, da karantenski škodljivi organizem za Unijo izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 ali da škodljivi organizem enega ali več navedenih pogojev ne izpolnjuje več, Komisija izvedbeni akt iz prvega pododstavka spremeni tako, da zadevni organizem doda na navedeni seznam ali ga z njega črta. Komisija navedeno oceno da na voljo državam članicam. Število prednostnih škodljivih organizmov ne presega 10 % vseh karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, uvrščenih na seznam v skladu s členom 5(2) in (3). Če število prednostnih škodljivih organizmov preseže 10 % vseh karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, uvrščenih na seznam v skladu s členom 5(2) in (3), Komisija spremeni izvedbeni akt iz prvega pododstavka tako, da ustrezno prilagodi število škodljivih organizmov na navedenem seznamu na podlagi njihovih potencialnih gospodarskih, okoljskih in družbenih učinkov, kot so opredeljeni v oddelku 2 Priloge II. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 99(3). V nujnih, ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z resnim fitosanitarnim tveganjem Komisija v skladu s postopkom iz člena 99(4) sprejme izvedbene akte, ki karantenske škodljive organizme za Unijo uvrstijo na seznam kot prednostne škodljive organizme in se začnejo uporabljati takoj. Člen 7 Sprememba oddelkov 1 in 2 Priloge II 1. Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki ob upoštevanju razvoja tehničnega znanja in novih znanstvenih spoznanj spreminjajo oddelek 1 Priloge II o merilih za določanje škodljivih organizmov, ki izpolnjujejo pogoje za uvrstitev med karantenske škodljive organizme, glede na istovetnost škodljivega organizma, njegovo prisotnost, zmožnost vstopa, naselitve in širjenja ter njegove potencialne gospodarske, družbene in okoljske učinke. 2. Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki ob upoštevanju razvoja tehničnega znanja in novih znanstvenih spoznanj spreminjajo oddelek 2 Priloge II o merilih za določanje istovetnosti karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, ki izpolnjujejo pogoje za uvrstitev med prednostne škodljive organizme, glede na njihove potencialne gospodarske, družbene ali okoljske učinke. Člen 8 Karantenski škodljivi organizmi za Unijo, ki se uporabljajo za znanstvene namene, poskuse, izbor sort, žlahtnjenje ali razstave 1. Z odstopanjem od člena 5(1) lahko države članice na zahtevo odobrijo vnos karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, ki se uporabljajo za znanstvene namene, poskuse, izbor sort, žlahtnjenje in razstave, na svoje ozemlje in njihove premike po navedenem ozemlju, če so izpolnjene vse naslednje zahteve: (a) vnos, premiki in uporaba zadevnega škodljivega organizma ne povzročijo naselitve ali širjenja navedenega škodljivega organizma po ozemlju Unije, če so uvedene so ustrezne omejitve; (b) skladiščni prostori, v katerih se navedeni škodljivi organizem hrani, in karantenske postaje iz člena 56, v katerih se navedeni škodljivi organizem uporablja, so ustrezni; (c) osebje, ki izvaja dejavnosti v zvezi z navedenim škodljivim organizmom, ima ustrezne znanstvene in tehnične kvalifikacije. 2. Pristojni organ oceni tveganje za naselitev in širjenje zadevnega škodljivega organizma, kot je navedeno v odstavku 1(a), ob upoštevanju istovetnosti, biologije in načina širjenja škodljivega organizma, predvidene dejavnosti, medsebojnega vpliva z okoljem in drugih pomembnih dejavnikov, povezanih s tveganjem, ki ga navedeni škodljivi organizem predstavlja. Oceni skladiščne prostore, v katerih se omenjeni škodljivi organizem hrani, kot je navedeno v odstavku 1(b), ter znanstvene in tehnične kvalifikacije osebja, ki izvaja dejavnosti v zvezi s škodljivim organizmom, kot je navedeno v odstavku 1(c). Na podlagi navedenih ocen pristojni organ odobri vnos omenjenega škodljivega organizma na ozemlje Unije ali njegove premike po navedenem ozemlju, če so zahteve iz odstavka 1 izpolnjene. 3. V primeru odobritve ta vključuje vse naslednje pogoje: (a) škodljivi organizem je treba hraniti v skladiščnih prostorih, za katere so pristojni organi ugotovili, da so ustrezni, in so navedeni v dovoljenju; (b) dejavnost, ki vključuje škodljivi organizem, se izvaja v karantenski postaji, ki jo v skladu s členom 56 določi pristojni organ in je navedena v dovoljenju; (c) dejavnost, ki vključuje škodljivi organizem, opravlja osebje, za katero pristojni organ ugotovi, da ima ustrezne znanstvene in tehnične kvalifikacije, in je navedeno v dovoljenju; (d) škodljivi organizem mora ob vnosu na ozemlje Unije ali premiku po navedenem ozemlju spremljati dovoljenje. 4. Dovoljenje je omejeno na količino, ki je primerna za zadevno dejavnost in ne presega zmogljivosti določene karantenske postaje. Vključuje omejitve, potrebne za zadostno zmanjšanje tveganja za naselitev in širjenje zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo. 5. Pristojni organ spremlja skladnost s pogoji iz odstavka 3 in omejitvami iz odstavka 4 ter sprejme potrebne ukrepe, če navedeni pogoji ali omejitve niso izpolnjeni. Če je to primerno, je navedeni ukrep preklic odobritve iz odstavka 1. 6. Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki določajo podrobna pravila o: (a) izmenjavi informacij med državami članicami in Komisijo o vnosu zadevnih škodljivih organizmov na ozemlje Unije ter njihovih premikih po navedenem ozemlju; (b) ocenah in odobritvi iz odstavka 2; ter (c) spremljanju skladnosti, ukrepanju v primeru neskladnosti in uradnem obveščanju o tem, kot je navedeno v odstavku 5. Člen 9 Priglasitev karantenskih škodljivih organizmov za Unijo pristojnim organom 1. Če kdor koli odkrije prisotnost karantenskega škodljivega organizma ali utemeljeno sumi na prisotnost takšnega organizma, mora v desetih koledarskih dneh o tem pisno obvestiti pristojni organ. 2. Oseba iz odstavka 1 navedenemu pristojnemu organu na zahtevo zagotovi informacije o prisotnosti navedenega organizma, s katerimi razpolaga. Člen 10 Ukrepi v primeru suma na prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo Če pristojni organ sumi na prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo na delu ozemlja zadevne države članice, kjer dotlej ni bilo znano, da bi bil navedeni škodljivi organizem prisoten, nemudoma sprejme vse potrebne ukrepe, da se prisotnost navedenega škodljivega organizma uradno potrdi ali ovrže. Člen 11 Uradno obveščanje Komisije in drugih držav članic o karantenskih škodljivih organizmih 1. Država članica prek elektronskega sistema obveščanja iz člena 97 Komisijo in druge države članice uradno obvesti v primeru, da je izpolnjena ena od naslednjih točk: (a) njen pristojni organ je prejel diagnozo uradnega laboratorija, kot je navedeno v členu 36 Uredbe (EU) št. …/…. [Urad za publikacije vstavi številko Uredbe o uradnem nadzoru], s čimer je potrjeno (v nadaljnjem besedilu: uradna potrditev), da je na njenem ozemlju prisoten karantenski škodljivi organizem za Unijo, za katerega ni znano, da bi bil prisoten v navedeni državi članici; (b) njen pristojni organ je uradno potrdil prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo, če je bila ugotovljena prisotnost navedenega škodljivega organizma na delu njenega ozemlja, na katerem dotlej ni bil prisoten; (c) njen pristojni organ je uradno potrdil prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo na njenem ozemlju v pošiljki rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, ki je bila vnesena ali namenjena vnosu na ozemlje Unije ali se je premikala po navedenem ozemlju. 2. Uradna obvestila iz odstavka 1 se predložijo v roku treh delovnih dni po datumu uradne potrditve prisotnosti zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo s strani pristojnega organa. 3. Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki določajo, da se obveznost uradnega obveščanja iz odstavka 1 uporablja tudi v primeru suma na prisotnost določenih karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, ki še ni bil uradno potrjen. Navedeni delegirani akti lahko določajo tudi časovni okvir, v katerem morajo biti navedena uradna obvestila predložena. Člen 12 Informacije o karantenskih škodljivih organizmih za Unijo, ki jih pristojni organi predložijo izvajalcem poslovnih dejavnosti Če so izpolnjeni pogoji ene od točk iz člena 11(1), zadevni pristojni organ zagotovi, da se izvajalci poslovnih dejavnosti, na čigar rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete bi to lahko vplivalo, nemudoma obvestijo o prisotnosti zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo. Člen 13 Informacije o prednostnih škodljivih organizmih, ki jih pristojni organi sporočijo javnosti Če so v zvezi s prednostnim škodljivim organizmom izpolnjeni pogoji ene od točk v členu 11(1)(a) ali (b), pristojni organ javnost obvesti o ukrepih, ki jih je ali jih bo sprejel navedeni pristojni organ ali, če je to ustrezno, ki jih bodo sprejeli posamezni izvajalci poslovnih dejavnosti ali druge osebe. Člen 14 Uradno obvestilo o neposrednih nevarnostih 1. Če ima država članica dokaz, da obstaja neposredna nevarnost vnosa karantenskega organizma za Unijo na ozemlje Unije ali na del navedenega ozemlja, kjer še ni prisoten, o navedenem dokazu nemudoma pisno uradno obvesti Komisijo in druge države članice. 2. Izvajalci poslovnih dejavnosti pristojne organe nemudoma uradno obvestijo o vseh dokazih, ki jih imajo v zvezi z neposredno nevarnostjo v zvezi s karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo, kot je navedeno v odstavku 1. Člen 15 Ukrepi, ki jih morajo izvajalci poslovnih dejavnosti sprejeti takoj 1. Če izvajalec poslovne dejavnosti ugotovi, da je na rastlinah, rastlinskih proizvodih ali drugih predmetih, ki so pod njegovim nadzorom, prisoten karantenski škodljivi organizem za Unijo, mora takoj in po tem, ko obvesti zadevni pristojni organ in se z njim posvetuje, sprejeti fitosanitarne ukrepe, ki so potrebni za odstranitev navedenega škodljivega organizma z zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov in, če je to ustrezno, iz njegovih prostorov ter preprečiti širjenje navedenega škodljivega organizma. Navedeni izvajalec poslovne dejavnosti mora o tem takoj in po tem, ko obvesti zadevni pristojni organ in se z njim posvetuje, obvestiti osebe v trgovinski verigi, od katerih je navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete pridobil. Navedeni pristojni organ zagotovi, če je to ustrezno, da zadevni izvajalec poslovne dejavnosti rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, na katerih bi bil lahko prisoten navedeni škodljivi organizem, umakne s trga. 2. Če rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti iz odstavka 1 niso več pod nadzorom zadevnega izvajalca poslovne dejavnosti, navedeni izvajalec poslovne dejavnosti o prisotnosti škodljivega organizma takoj in po tem, ko obvesti zadevni pristojni organ in se z njim posvetuje, obvesti osebe v trgovinski verigi, od katerih je pridobil navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete ter katerim je navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete dobavil. 3. Pristojni organ zagotovi, če je to ustrezno, da zadevni izvajalec poslovne dejavnosti s trga odpokliče rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, na katerih bi lahko bil prisoten škodljivi organizem, in da takšne rastline, rastlinske proizvode in druge predmete odpokliče od končnih uporabnikov, če so jih že dosegli. 4. Če se uporabi odstavek 1 ali 2, zadevni izvajalec poslovne dejavnosti zadevnemu pristojnemu organu predloži vse informacije, ki so pomembne za javnost. Če je treba sprejeti ukrepe v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti, na katerih bi lahko bil prisoten zadevni škodljivi organizem, navedeni pristojni organ o tem obvesti javnost. Člen 16 Izkoreninjenje karantenskih škodljivih organizmov za Unijo 1. Če je prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo uradno potrjena, pristojni organ nemudoma sprejme vse ukrepe, potrebne za odstranitev navedenega škodljivega organizma z zadevnega območja in preprečitev njegovega širjenja zunaj navedenega območja (v nadaljnjem besedilu: izkoreninjenje). Navedeni ukrepi se sprejmejo v skladu s Prilogo IV o ukrepih in načelih za obvladovanje tveganj zaradi škodljivih organizmov. 2. Če bi prisotnost zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo utegnila biti povezana s premiki rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, pristojni organ razišče izvor navedene prisotnosti in možnost, da se je zadevni škodljivi organizem z navedenimi premiki razširil na nadaljnje rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete. 3. Če ukrepi iz odstavka 1 zadevajo vnos rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov na ozemlje Unije ali njihove premike po navedenem ozemlju, zadevna država članica o navedenih ukrepih nemudoma uradno obvesti Komisijo in druge države članice. 4. Zasebni prostori državljanov niso izvzeti iz ukrepov iz odstavka 1 in raziskav iz odstavka 2. Člen 17 Vzpostavitev območij z omejitvami 1. Po uradni potrditvi iz člena 11(1)(a) pristojni organ nemudoma vzpostavi območje, na katerem se bodo izvajali ukrepi iz navedenega člena (v nadaljnjem besedilu: območje z omejitvami). Območje z omejitvami sestavljata napadeno območje iz odstavka 2 in varovalni pas iz odstavka 3. 2. Napadeno območje vključuje: (a) vse rastline, za katere je znano, da jih je napadel zadevni škodljivi organizem; (b) vse rastline, ki imajo znake ali simptome, ki kažejo na možnost napada z navedenim škodljivim organizmom; (c) vse druge rastline, ki bi jih navedeni škodljivi organizem utegnil napasti zaradi njihove dovzetnosti zanj in ker se nahajajo v neposredni bližini napadenih rastlin ali zaradi skupnega vira pridelave, če je znan, z napadenimi rastlinami ali rastlinami, pridelanimi iz okuženih rastlin. 3. Varovalni pas se nahaja poleg napadenega območja in ga obkroža. Njegova velikost je ustrezna glede na tveganje, da se zadevni škodljivi organizem po naravni poti ali zaradi človekove dejavnosti v napadenem območju ali njegovi okolici razširi izven napadenega območja, ter se določi v skladu z načeli iz oddelka 2 Priloge IV o ukrepih in načelih za obvladovanje tveganj zaradi škodljivih organizmov. Kljub temu pa varovalnega pasu ni treba vzpostaviti, če je tveganje za širjenje škodljivega organizma izven napadenega območja dovolj majhno, ker je navedeno območje zavarovano z naravnimi ali umetnimi preprekami. 4. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ sklene, da ne vzpostavi območja z omejitvami, če ob upoštevanju narave zadevnega škodljivega organizma in kraja, kjer je bil odkrit, ob prvem pregledu ugotovi, da je navedeni škodljivi organizem mogoče odstraniti takoj. V tem primeru opravi le sistematično raziskavo, s katero ugotovi, ali se je napad razširil na nadaljnje rastline ali rastlinske proizvode. Na podlagi omenjene sistematične raziskave pristojni organ preuči, ali bi bilo treba vzpostaviti območje z omejitvami. Zadevni pristojni organ o izsledkih navedene sistematične raziskave uradno obvesti Komisijo in druge države članice. 5. Če bi bilo na podlagi odstavkov 2 in 3 treba območje z omejitvami razširiti na ozemlje druge države članice, država članica, v kateri je bila ugotovljena prisotnost zadevnega škodljivega organizma, nemudoma naveže stik z državo članico, na ozemlje katere bi bilo treba razširiti območje z omejitvami, da lahko slednja sprejme vse ustrezne ukrepe iz odstavkov 1 do 4. 6. Države članice Komisijo in druge države članice najpozneje 31. marca vsako leto uradno obvestijo o številu vzpostavljenih območij z omejitvami in njihovih lokacijah, zadevnih škodljivih organizmih in ukrepih, sprejetih v preteklem letu. Člen 18 Sistematične raziskave in prilagoditve območij z omejitvami ter odprava omejitev 1. Pristojni organi vsako leto opravijo sistematično raziskavo vseh območij z omejitvami z vidika razvoja prisotnosti zadevnega škodljivega organizma. Navedene sistematične raziskave se opravijo v skladu z določbami glede sistematičnih raziskav iz člena 21(1) in (2). 2. Če pristojni organ v okviru letne sistematične raziskave ugotovi prisotnost zadevnega škodljivega organizma v varovalnem pasu, zadevna država članica o tem nemudoma uradno obvesti Komisijo in druge države članice, pri čemer izrecno navede, da je bila ugotovljena prisotnost škodljivega organizma v varovalnem pasu. 3. Pristojni organi meje napadenih območij, varovalnih pasov in območij z omejitvami po potrebi prilagodijo tako, da upoštevajo izsledke sistematičnih raziskav iz odstavka 1. 4. Pristojni organi lahko sklenejo odpraviti območje z omejitvami in prenehajo izvajati zadevne ukrepe za izkoreninjenje, če v okviru sistematičnih raziskav iz odstavka 1 na navedenem območju z omejitvami v dovolj dolgem obdobju ni bila odkrita prisotnost zadevnega škodljivega organizma. 5. Pri sprejemanju odločitev glede prilagoditev iz odstavka 3 ali odprave območja z omejitvami iz odstavka 4 zadevni pristojni organ upošteva vsaj biologijo škodljivega organizma in zadevnega vektorja, prisotnost gostiteljskih rastlin, ekološke in podnebne razmere ter verjetnost, da bodo sprejeti ukrepi za izkoreninjenje uspešni. Člen 19 Poročila o ukrepih, sprejetih v skladu s členi 16, 17 in 18 Države članice pripravijo poročilo o ukrepih, sprejetih v skladu s členi 16, 17 in 18. Če država članica navedene ukrepe sprejme v območju, ki se nahaja ob meji z drugo državo članico, se slednji predloži navedeno poročilo. Navedeno poročilo se na zahtevo predloži tudi Komisiji in drugim državam članicam. Člen 20 Sprememba Priloge IV Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki spreminjajo oddelek 1 Priloge IV o ukrepih za obvladovanje tveganj zaradi karantenskih škodljivih organizmov v zvezi z ukrepi za preprečevanje in odstranitev napada kulturnih in divjih rastlin, ukrepi v zvezi s pošiljkami rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter ukrepi v zvezi z drugimi potmi karantenskih škodljivih organizmov, ter ki spreminjajo oddelek 2 navedene priloge o načelih za obvladovanje tveganj zaradi škodljivih organizmov, ob upoštevanju razvoja tehničnega znanja in novih znanstvenih spoznanj. Člen 21 Sistematične raziskave v zvezi s karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo in škodljivimi organizmi, ki so začasno uvrščeni med karantenske škodljive organizme za Unijo 1. Države članice na vseh območjih, za katere ni znano, da bi bil tam prisotni spodaj navedeni škodljivi organizmi, v skladu z oddelkom 3 Priloge II v določenih časovnih intervalih opravijo sistematične raziskave, v okviru katerih ugotavljajo prisotnost vseh karantenskih škodljivih organizmov za Unijo in znake ali simptome vseh škodljivih