(1)Španija je zaprosila za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU 28. novembra 2019, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 9. septembra 2019. Vloga se nanaša na štiri regije na ravni 2 NUTS v Španiji (tj.Valencijsko skupnost, Murcijsko regijo, Kastiljo-Mančo in Andaluzijo) in je bila predložena kot „regionalna naravna nesreča“ v skladu s členom 2(3) Uredbe. Na zahtevo Komisije so bile dodatne informacije za dopolnitev vloge predložene 18. decembra 2019 in 29. januarja 2020.

Od 9. septembra 2019 je redek meteorološki pojav, ki je opisan kot „osamljeno območje nizkega zračnega pritiska na visoki višini“ (v nadaljnjem besedilu: neurje DANA), pustošil po jugovzhodu Iberskega polotoka. Pojav, za katerega so značilne ekstremne padavine, ki so povzročile poplave, je vrhunec dosegel med 12. in 16. septembrom, in zelo resno prizadel velika območja v regijah Valencija, Murcija, Kastilja-Manča in Andaluzija.

(10)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in upravljanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek za ugotavljanje kršitev. Portugalska v vlogi na kratko opisuje, da Priporočilo 2002/413/ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih načel in možnosti za celovito strategijo za upravljanje obalnih območij v Evropi služi kot vodilo pri upravljanju obalnih območij in opredelitvi ukrepov obalne zaščite na Azorih. Pripravljajo se ukrepi za izvajanje Direktive 2007/60/ES o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti.

(6)Portugalski organi so v svoji vlogi opisali naravo in učinek nesreče. Regionalne službe za civilno zaščito in protipožarno varstvo na Azorih so se od 26. septembra pripravljale na prehod orkana. Glavna škoda je bila povzročena na območjih, ki so bila še posebej izpostavljena vetru in valovom, zlasti v pristaniščih. Poleg tega je prišlo do motenj v vodnem, energetskem in komunikacijskem omrežju. Poškodovane so bile ceste, letališča, šole in bolnišnice, pa tudi drugo javno premoženje. Posledično so škodo utrpeli posamezniki, podjetja, ribištvo in kmetijstvo ter turizem. Ker je bila infrastruktura za zaščito obale zelo poškodovana, je bilo prebivalstvo izpostavljeno večjim tveganjem.

Orkan Lorenzo je bil atlantski tropski ciklon, ki je zabeležen kot najvzhodnejši in najbližji Evropi do zdaj. Konec septembra se je iz tropskega vala razvil orkan kategorije 5. Orkan Lorenzo, ki se je premikal proti severovzhodu, je Azore dosegel 2. oktobra 2019 in povzročil veliko škodo na javnih in zasebnih infrastrukturah ter vplival na vsakdanje življenje ljudi, podjetja in institucije.

(2)Gre za nesrečo naravnega izvora, ki zato spada na področje uporabe Solidarnostnega sklada EU.

(3)Španski organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 2 269,7 milijona EUR. Vloga je bila predložena na podlagi meril za „regionalne naravne nesreče“ iz člena 2(3) Uredbe, ki določa „regionalne naravne nesreče“ kot katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni 2 NUTS upravičene države povzroči neposredno škodo, višjo od 1,5 % BDP te regije. Ker nesreča zadeva več regij, se uporablja povprečni BDP, ponderiran glede na delež škode v vsaki regiji. Znesek škode, ki ga je sporočila Španija, torej predstavlja 2,65 % ponderiranega regionalnega BDP.

(4)Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančnega prispevka iz sklada. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe in ukrepe za okrevanje, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

(5)Španija je v vlogi zaprosila za izplačilo predplačila, kot je določeno v členu 4a Uredbe. Komisija je 13. februarja 2020 sprejela Izvedbeni sklep C(2020) 905 o izplačilu 10-odstotnega predplačila v višini 5 674 336 EUR pričakovanega finančnega prispevka iz sklada, ki ga je Španiji tudi v celoti izplačala.

(6)Španski organi so v svoji vlogi opisali naravo in učinek nesreče. Zabeležene ekstremne padavine so bile največje v zadnjih 140 letih in so povzročile hude poplave, zaradi katerih je umrlo 8 ljudi. Evakuirati je bilo treba na tisoče ljudi in jih namestiti v začasna bivališča. Neurje Dana je močno vplivalo na življenjske razmere prebivalstva na prizadetih območjih ter povzročilo znatno zasebno in javno fizično škodo. Poškodovane so bile ceste, železniška in letališka infrastruktura, storitve pa je bilo treba začasno ustaviti. Erozija je povzročila škodo na vodnih omrežjih in zaščitni infrastrukturi ter okoljsko škodo. Prav tako so bile erodirane plaže, obalna infrastruktura pa poškodovana.

(7)Španija je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 650,6 milijona EUR ter jih predstavila ločeno po vrsti operacije. Največji delež upravičenih stroškov (več kot 385 milijonov EUR) se nanaša na stroške čiščenja. Drugi največji delež se nanaša na stroške za popravilo infrastrukture v višini 247 milijonov EUR.

(8)V okviru programa Copernicus so bile na zahtevo Španije zagotovljene satelitske slike v podporo odzivnim ukrepom.

(9)Španski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

(10)Valencijska skupnost spada med „bolj razvite regije“ v okviru skladov ESI za obdobje 2014–2020, druge tri regije pa so tako imenovane „regije v prehodu“. Španski organi so Komisiji sporočili, da sredstev iz programov v okviru skladov ESI ne nameravajo prerazporediti v ukrepe za okrevanje.

(11)Španija je v zvezi z izvajanjem zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč sporočila, da je direktivo EU o poplavah prenesla v špansko zakonodajo in pravkar zaključila prvo fazo z oceno tveganja in izdelavo prikazov tveganja. Rezultati so bili pregledani v drugi fazi. Rezultat tega pregleda je odobril nacionalni svet za civilno zaščito. Novi načrti bodo pripravljeni do decembra 2022. Poleg tega so bili pripravljeni načrti civilne zaščite za poplavno nevarnost, tako na državni ravni kot na ravni avtonomnih skupnostih.

2.3Italija – ekstremni vremenski dogodki jeseni 2019

Konec oktobra in novembra 2019 je vrsta povezanih ekstremnih vremenskih pojavov prizadela večino italijanskega ozemlja od severa do juga in povzročila veliko škodo zaradi poplav in zemeljskih plazov ter dosegla vrhunec s poplavami v Benetkah.

(1) Italija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU 10. januarja 2020, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 20. oktobra 2020.

(2) Gre za nesrečo naravnega izvora, ki spada na področje uporabe Solidarnostnega sklada EU.

(3) Vloga je bila predložena na podlagi meril za „večjo naravno nesrečo“ v skladu s členom 2(2) Uredbe. Italijanski organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 5 619,878 milijona EUR (posodobljeni znesek). Ta znesek predstavlja več kot 157 % praga, ki se uporablja za Italijo za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU (škoda nad 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2011). Vloga Italije je zato upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada EU.

(4) Italija ni zaprosila za izplačilo predplačila.

(5) Italijanski organi so v vlogi podrobno opisali naravo in obseg razdejanja, ki so ga povzročili ekstremni vremenski dogodki. Nesreča je italijansko ozemlje prizadela z različno intenzivnostjo in različno vplivala na prebivalstvo, gospodarstvo in okolje, glede na območje. Škodo je utrpelo vseh 17 regij, najbolj prizadete pa so bile Benečija, Piemont, Ligurija, Sicilija in Emilija - Romanja. Samo Benečija, zlasti hude poplave v Benetkah, je predstavljala skoraj tretjino (1,8 milijarde EUR) celotne škode. Abruci, Bazilikata, Kalabrija, Kampanija, Furlanija - Julijska krajina, Lacij, Apulija, Toskana in avtonomna pokrajina Bolzano so utrpele manjšo škodo. Najmanj prizadeti so bili Marke, Dolina Aoste in avtonomna pokrajina Trentinsko - Zgornje Poadižje.

Nesreča je povzročila zlasti večje motnje v cestnem omrežju na državni, regionalni, pokrajinski in občinski ravni zaradi zemeljskih plazov in podrtih dreves, ki so onemogočili dostop do več odročnih gorskih in obalnih občin. V večini regij je prišlo do motenj v rečnih omrežjih, pobočnih premikov, zemeljskih plazov in poplav. Delovanje šol in drugih javnih služb je bilo prekinjeno. Sunki vetra do 200 km/h so povzročili velike izgube v gozdovih (približno 8,5 milijona kubičnih metrov lesa), kar je imelo resne posledice za lesno gospodarstvo in turizem. V Benečiji je škoda prizadela približno 130 zaščitenih območij Natura 2 000 na več kot 414 000 hektarih. Skoraj vse regije so poročale o poplavah v javnih in zasebnih stavbah. Do velikih izgub je prišlo v kmetijstvu, in sicer zaradi neposredne škode na kmetijskih strukturah (rastlinjaki, stroji). Čistilne naprave kanalizacijskih sistemov so bile blokirane. Električna in plinska omrežja so bila prekinjena.

Poplave v Benečiji so povzročile ogromno škodo na javni in zasebni lastnini, komercialnim in gospodarskim industrijskim dejavnostim ter terciarnim storitvam. Plima, ki je dosegla več kot 187 cm nad morsko gladino, je poplavila več kot 85 % mesta Benetk. Valovi, ki so nastali pri tej izjemno visoki plimi (aqua alta), so povzročili znatno škodo na umetniški in kulturni dediščini zgodovinskega središča Benetk ter na številnem premoženju na glavnih otokih Beneške lagune, vključno z artefakti, ter znatno škodo na znamenitih papirnatih dokumentih, kot so knjige, rokopisi in arhivi. Poplave v približno 75 zgodovinskih cerkvah so povzročile strukturno škodo ter poškodovale notranjo opremo in obsežno arhivsko dediščino. Poleg tega je sistem vodnega prometa Benetk utrpel škodo na številnih pristajalnih strukturah, trajektih in hitrih čolnih. Poškodovana je bila tudi električna in elektronska oprema.

V Piemontu je nesreča prizadela več kot 800 občin. V Liguriji je nesreča povzročila poplave, pogrezanje tal in zemeljske plazove, ki so poškodovali zlasti cestni sistem. Na Siciliji je nesreča privedla do resnih posledic za ponudbo storitev in gospodarskih izgub, ki so nastale zaradi prekinitve kmetijstva in proizvodnje. V regiji Emilija - Romanja so poplave rečnega omrežja privedle do erozije bregov, poplav in preplavljanja jarkov in kanalov, kar je povzročilo škodo na stanovanjskih območjih, industrijskih objektih, zaščiti rečnih bregov in hidravličnih napravah. Neurja so povzročila tudi veliko škodo na zaščitnih objektih na obali, in sicer skoraj popolno uničenje umetne sipine, ki varuje obalo. Na hribovitih in gorskih območjih je prišlo do erozij zemljišč in zemeljskih plazov, kar je močno vplivalo na cestno omrežje.