ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Glavna naloga in gospodarska dejavnost letališč je zagotoviti oskrbo zrakoplova od pristanka do vzleta ter potnikov in tovora, tako da letalskim prevoznikom omogočijo opravljanje storitev zračnega prevoza. V ta namen nudijo letališča številne objekte in storitve, povezane z delovanjem zrakoplova ter obdelavo potnikov in tovora, stroške za to pa na splošno krijejo prek letaliških pristojbin.

Glavna naloga in gospodarska dejavnost letališč je zagotoviti oskrbo zrakoplova od pristanka do vzleta ter potnikov in tovora, tako da letalskim prevoznikom omogočijo opravljanje storitev zračnega prevoza. V ta namen nudijo letališča številne objekte in storitve, povezane z delovanjem zrakoplova ter obdelavo potnikov in tovora, stroške za to pa na splošno, vendar ne nujno izključno , krijejo prek letaliških pristojbin.
1.2

pozdravlja predlog za ustanovitev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG), s katerim bi Skupnost izrazila svojo solidarnost z delavci, ki so zaradi sprememb svetovnih trgovinskih tokov izgubili delo. Odbor meni, da podpora, namenjena prekvalifikaciji delavcev za prihodnje zaposlitvene možnosti, ne vključuje „subvencioniranja delovnih mest“, temveč manjša bremena, ki jih posameznikom in državi nalaga brezposelnost. S tem prispeva k boljšemu izkoriščanju pomembnih gospodarskih virov, krepi zavedanje o globalizaciji in njeno sprejemanje ter veča fleksibilnost trga dela. Odbor priznava, da do prestrukturiranja v EU pogosto vodijo tehnološke spremembe ali spremembe okusa potrošnika, ki pa seveda niso povezane s svetovno trgovino in torej tudi ne upravičujejo pomoči iz virov ESPG. Predlog Komisije področje uporabe ESPG zato omejuje na primere, kjer se lahko dokaže, da je izguba delovnih mest povezana s pomembnimi strukturnimi spremembami svetovnih trgovinskih tokov; OR meni, da je obstoječe instrumente v zvezi z uporabo sredstev iz strukturnih skladov treba uporabiti predvsem zato, da se nadomestijo izgube delovnih mest, do katerih je prišlo zaradi selitve proizvodnje znotraj EU; OR meni, da je treba načelo sofinanciranja in dopolnilnega financiranja uporabljati tudi v okviru ESPG ter tako zagotoviti resnično nacionalno, regionalno ali lokalno sodelovanje.
Predlog spremembe OR

Člen 30 Vsebina 1. Registracija opredeljuje pridelke, na katerih se fitofarmacevtsko sredstvo lahko uporabi, in namene uporabe. 2. Registracija določa zahteve v zvezi z dajanjem v promet in uporabo fitofarmacevtskega sredstva. Te zahteve vključujejo pogoje uporabe, potrebne za skladnost s pogoji in zahtevami iz Uredbe, ki dovoljuje aktivne snovi, varovala in sinergiste. Registracija vključuje razvrstitev fitofarmacevtskih sredstev za namene Direktive 1999/45/ES. 3. Zahteve iz odstavka 2 lahko vključujejo: a) omejitev sredstev v zvezi z distribucijo in uporabo fitofarmacevtskih sredstev za zaščito zdravja zadevnih distributerjev, uporabnikov in delavcev; b) obveznost obveščanja vseh sosedov, ki bi lahko bili izpostavljeni zanašanju škropiva, pred uporabo sredstva, in ki so zahtevali, da se jih obvesti.
2.7

poudarja, da ima sprejemanje drugačnih načinov življenja in nazorov mejo, ki je ni mogoče prekoračiti: spoštovanje človekovih pravic in boj proti vsem vrstam diskriminacije, zlasti zaradi spola, kot jih ščitijo evropski in mednarodni zakoni. Ženske bi morali posebej zaščititi in jim zagotoviti enake možnosti ter popoln dostop do zaposlitve, usposabljanja in političnega življenja v evropski demokratični družbi. Tudi njihova svobodna volja mora biti zaščitena, in sicer z odpravo prisilne poroke, bojem proti nasilju v družini, zagotavljanjem pravice do svobodne izbire glede spolnosti in potomstva, prepovedjo ponižujočih obredov, kot je pohabljanje ženskih spolovil itd. Človekove pravice ne morejo biti predmet razprave in njihovega kršenja ni mogoče upravičevati z nobeno tradicijo oziroma kulturo. Zato je treba sprejeti posebne ukrepe in jih izvajati v okviru obveščanja, preprečevanja, podpore in ozaveščanja, da bi se borili proti vsem diskriminacijskim in/ali ponižujočim praksam ali običajem in tako dosegli napredek na področju enakih možnosti za migrantke in migrante;
2.6

poziva Evropsko komisijo in države članice, da sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki so razvile inovativne ukrepe in jih izvajajo v podporo podjetniškim zmogljivostim žensk, mladih, pripadnikov manjšin, migrantov in starejših, da bi bila politika Skupnosti v prihodnje glede tega dobro obveščena, in priporoča, da se razmisli o ločenih posebnih ukrepih in sredstvih za te skupine;
12.

Komisija je v svojem predlogu predstavila razmerja med politikami različnih sklopov PKI ter med PKI in drugimi programi Skupnosti. Tako se je izoblikovala koherentna podoba politike. Zaželeno bi bilo, da letni delovni programi jasno pokažejo, kako to povezavo med PKI in drugimi evropskimi programi, še posebej 7. okvirnim programom za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracije (OP7 — RTR), uporabiti v praksi, da bi uspeli uveljaviti obširne akcijske programe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki vodijo do resničnih sinergij.
1.7

opozarja tudi na dejstvo, da ima veliko držav članic in regij že izdelane strateške načrte in akcijske programe z zelo podobnimi cilji in učinki, kakor jih zahteva zelena knjiga. Kot primer lahko navedemo strategijo o zaščiti podnebja (od ratifikacije Kjotskega protokola dalje), državne načrte za razdelitev pravic (v okviru trgovanja z emisijami) in zmanjševanje škodljivih snovi v zraku (v okviru Direktive o največji dovoljeni količini emisij v državi za določene škodljive snovi v zraku — Direktiva NEC). Kratkoročno se je zato treba osredotočiti na dosledno uresničevanje obstoječih načrtov in ne na izdelavo novih načrtov, povezanih z energetsko učinkovitostjo. Kot kažejo izkušnje z izvajanjem teh načrtov, gre pri tem predvsem za ukrepe, ki jih je mogoče sprejeti zelo hitro, njihovi učinki pa bodo vidni šele čez nekaj časa;
2.3.14

in nazadnje namerava redno ocenjevati ukrepe, ki jih zahteva akcijski načrt, o boljši pripravi zakonodaje, zlasti v okviru letnega posveta o poročilu Evropske komisije, in želi, da Evropska komisija uvede računalniški sistem za lažji dostop do informacij o potekajočem zakonodajnem postopku in tako pripomore k boljši obveščenosti lokalnih in regionalnih skupnosti na vseh stopnjah zakonodajnega procesa.
2.9

spodbuja vse odgovorne za izvajanje standardov, še posebej začasne institucije kosovske samouprave, da olajšajo sodelovanje oseb iz vseh etničnih skupin in skupnosti pri postopkih sprejemanja odločitev, zlasti na lokalni in občinski ravni, in poudarja, da so večetnične občine ključni element procesa stabilizacije in sprave na Kosovu;
1. Dejavnosti Skupnosti po členu 158 Pogodbe so namenjene krepitvi gospodarske in socialne kohezije razširjene Skupnosti z namenom spodbujanja usklajenega, uravnovešenega in trajnostnega razvoja Skupnosti. Te dejavnosti se izvajajo s pomočjo Skladov, Evropske investicijske banke (EIB) in ostalih obstoječih finančnih instrumentov. Usmerjene so v soočanje z izzivi, povezanimi z gospodarskimi, socialnimi in teritorialnimi neskladji, ki so nastala zlasti v državah in regijah, ki zaostajajo v razvoju, s pospeševanjem gospodarskega in socialnega prestrukturiranja in s staranjem prebivalstva. Dejavnosti Skladov vključujejo, na nacionalni in regionalni ravni, prednostne naloge Skupnosti v smeri trajnostnega razvoja s povečanjem rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja, socialne vključenosti ter varovanja in kakovosti okolja.

1. Dejavnosti Skupnosti po členu 158 Pogodbe so namenjene krepitvi gospodarske in socialne kohezije razširjene Skupnosti z namenom spodbujanja usklajenega, uravnovešenega in trajnostnega razvoja Skupnosti. Te dejavnosti se izvajajo s pomočjo Skladov, Evropske investicijske banke (EIB) in ostalih obstoječih finančnih instrumentov. Usmerjene so v soočanje z izzivi, povezanimi z gospodarskimi, socialnimi in teritorialnimi neskladji, ki so nastala zlasti v državah in regijah, ki zaostajajo v razvoju, s pospeševanjem gospodarskega in socialnega prestrukturiranja in s staranjem prebivalstva. Pri uresničevanju ciljev kohezijske politike Skupnost prispeva k usklajenemu, uravnoteženemu in trajnostnemu razvoju gospodarskih dejavnosti na ozemlju EU. Dejavnosti Skladov vključujejo, na nacionalni in regionalni in lokalni ravni, prednostne naloge Skupnosti v smeri trajnostnega razvoja s povečanjem rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja, socialne vključenosti ter varovanja in kakovosti okolja.
2.6

priporoča čimprejšnjo pripravo zunanjega dogodka, ki naj bi ga pripravili v Romuniji, katerega prednostna tematika bo vključevanje romunskih teritorialnih skupnosti v delo OR, proces decentralizacije in reforma javne uprave. Ta dogodek bi bil odgovor na vabilo, ki ga je Odbor prejel od romunskih združenj lokalnih oblasti in pomeni konkreten korak na poti k zagotovitvi redne podpore OR za lokalne in regionalne oblasti v Romuniji tako v smislu nadaljnjih razvojev procesa decentralizacije v Romuniji, kot tudi glede na udeležbo lokalnih in regionalnih ravni pri romunskem prevzemanju evropskega pravnega reda.
1.29

poudarja tudi možno pozitivno vlogo različnih deležnikov in še posebej vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi s predlaganim Evropskim raziskovalnim svetom. Pojem Evropskega raziskovalnega sveta, najsi bo to agencija Unije ali ustanova druge vrste, se mora razvijati tako, da bo v tesnih stikih z lokalnimi in regionalnimi upravami ter Odborom regij. Evropska sredstva za financiranje raziskovanja in razvoja se morajo razporejati na podlagi znanstvene odličnosti in potenciala za prinašanje inovacij na trg in izpolnjevanje potreb družbe. Po mnenju Odbora bi moralo biti omogočeno, da se tudi evropske regije in raziskovalci, ki ne sodelujejo v predlaganih raziskovalnih timih, ki jih financira Evropski raziskovalni svet, udeležujejo raziskovalnih rezultatov.
54.

opaža, da je Komisija od lokalnih in regionalnih organov sprejela številne predloge za poenostavitev upravljanja skladov z: — omejitvijo opredeljevanja programov zgolj na prednostno raven in s tem opuščanjem programskih dopolnil; — bodočim upravljanjem programov, v skladu s katerim se bo vsak program financiral le iz enega sklada, ter omogočanjem ESRR in ESS, da bosta financirala preostale dejavnosti v zvezi s človeškim in fizičnim kapitalom; in — upoštevanjem enotnega programskega sistema za Kohezijski sklad ter prometno infrastrukturne projekte ESRR; — decentralizacijo finančnega nadzora zaradi poenostavitve in v skladu z načelom sorazmernosti;
2.17

Ob upoštevanju, da predlog za okrepitev sedanje posvetovalne vloge OR s pomočjo horizontalne klavzule, ki določa, da je posvetovanje z OR potrebno na področju deljene pristojnosti, za ukrepe uskladitve gospodarske politike in politike zaposlovanja ter na področjih podpore, usklajevalne ali dopolnilne dejavnosti, ni bil sprejet, OR poziva Evropsko komisijo, naj se posvetuje o vseh pobudah na področjih z nedvomnimi lokalnimi in regionalnimi razsežnostmi ali pristojnostmi, za katere pogodba ne predvideva obveznega posvetovanja. Ta področja med drugim vključujejo zakonodajo o opredelitvi načel in pogojev, zlasti gospodarskih in finančnih, ki storitvam splošnega gospodarskega interesa omogočajo izpolnjevanje njihovih namenov (člen III-6); liberalizacija storitev (člen III-147); uskladitev zakonodaje o posrednih davkih (člen III-171); prilagajanje zakonov in drugih predpisov na področju notranjega trga (člen III-172, III-173 a); državna pomoč (člen III-167, III-168, III-169); kmetijstvo, razvoj podeželja in ribištvo (člen III-231); raziskave in tehnološki razvoj (člen III-251 in III-253), turizem (člen III-281a) in civilna zaščita (člen III-284);
16.

se zaveda, da bi lahko države gostiteljice naletele na težave pri hitrem vključevanju beguncev na svoje trge dela ; poudarja, da so gospodarstva EU sposobna absorbirati pritok ljudi iz Ukrajine, če se bo preseljevanje ustrezno vodilo; poziva k mehanizmom vključevanja, ki bodo upoštevali vidika spola in starosti ; poziva Evropski organ za delo, naj v skladu s svojim mandatom spremlja vključevanje beguncev na trg dela in objavlja redna poročila o tem; v ta namen spominja na potencial socialnega in solidarnostnega gospodarstva v okviru storitev socialne države, da se celo v času krize ohrani in poveča število delovnih mest, ter poziva države članice, naj poiščejo rešitve za boljše vključevanje ukrajinskih beguncev na svoje trge dela; priznava poseben položaj žensk in otrok na konfliktnih območjih in ob prihodu v države gostiteljice, vključno s tveganjem izkoriščanja in nasilja na podlagi spola, zlasti spolnega nasilja in trgovine z ljudmi; ugotavlja, da bo Evropski forum za migracije še naprej spremljal in upošteval položaj ukrajinskih državljanov, ki jim je bila priznana začasna zaščita v Evropski uniji ali so upravičeni, da za tak status zaprosijo;
Resolucija „Pojdimo na volitve in glasujmo za enotno Evropo“

(2019/C 240/01)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na plenarnem zasedanju 15. in 16. maja 2019 (seja z dne 15. maja) z 226 glasovi za, 4 glasovi proti in 12 vzdržanimi glasovi sprejel naslednjo resolucijo:

Pojdimo na volitve in glasujmo za enotno Evropo

Tik pred volitvami v Evropski parlament in ob upoštevanju deklaracije o prihodnosti Evrope, ki so jo voditelji držav in vlad EU-27 9. maja 2019 sprejeli v Sibiuu (Romunija), Evropski ekonomsko-socialni odbor poziva državljane EU, naj uveljavijo svojo volilno pravico.

EU temelji na skupnih vrednotah – demokraciji, varstvu človekovih pravic, svobodi izražanja, pravni državi, strpnosti, pravičnosti, enakosti, solidarnosti in demokratični udeležbi. Te vrednote je treba nenehno braniti in ščititi, saj lahko zaradi njih Evropejci živimo v odprti družbi, ki spoštuje vsakega posameznika in nas hkrati združuje na podlagi evropske identitete, ki dopolnjuje našo nacionalno.

Danes se soočamo s skupnimi in zapletenimi izzivi, kot so:

— podnebne spremembe,

— socialne, ekonomske in teritorialne neenakosti,

— revščina,

— brezposelnost, zlasti med mladimi,

— krčenje državljanskega prostora,

— migracije,

— vprašanje varnosti in terorizem,

— korupcija.

Nacionalizem ni odgovor.

Resničen napredek na vseh naštetih področjih lahko dosežemo samo v enotni Evropi.

Zavzemamo se za Evropo, ki postavlja potrebe državljanov v ospredje svojih politik in ukrepov ter skrbi za to, da se gospodarski, socialni in okoljski problemi rešujejo s skupnimi močmi in trajnostno. Za Evropo, ki zagotavlja kakovost življenja in zaposlovanje, ugodno okolje za naložbe in podjetništvo ter večjo ekonomsko in socialno kohezijo.

Zavzemamo se tudi za Evropo, ki mladim nudi priložnosti za razvoj njihovega potenciala in spodbuja njihovo aktivno udeležbo v evropskih političnih procesih.

Predstavniki civilne družbe si skupaj prizadevamo za EU, ki prinaša rezultate in bolje izpolnjuje pričakovanja ter potrebe državljanov.

Državljane po vsej Evropi pozivamo, naj se odpravijo na volišča in glasujejo na prihodnjih evropskih volitvah. Organizacije civilne družbe pa pozivamo, naj si skupaj z nami prizadevajo, da bo združena Evropa dobila večino glasov.
8.

EESO zatorej poziva evropske institucije in nacionalne oblasti: — k izogibanju kakršnegakoli spodkopavanja veljavnih Pogodb in institucij, ki jih določajo; — k izvajanju skupnih ukrepov, ki spodbujajo rast in podpirajo razvoj infrastrukture ter prizadevanja malih in srednje velikih podjetij, dostop mladih do zaposlitve in ukrepe za učinkovito evropsko energetsko politiko; — k sprejetju ambicioznega proračuna za izvajanje teh ukrepov in krepitev evropske kohezije; — k uporabi enotnega glasu v odnosu do evropskih državljanov in preostalega sveta; — k posredovanju pozitivnega sporočila mladim v Evropi, v katerem bi Evropsko unijo predstavili kot rešitev iz krize in perspektivo za njihovo prihodnost; — k temu, da sklepi, sprejeti na vseh ravneh, temeljijo na resnični udeležbi državljanov prek procesa, ki dejansko vključuje Evropski parlament in nacionalne parlamente, z resničnim posvetovanjem s predstavniškimi organizacijami civilne družbe, s čimer se priznava prispevek neodvisnega socialnega dialoga.
4.6

Goljufije so še vedno eno največjih tveganj, povezanih z uvedbo elektronske identifikacije. Sporočila, ki vsebujejo lažno predstavljanje in jih danes prejemamo vsi, se bodo še razširila in bodo usmerjena na najbolj ranljive skupine v Evropi. EESO meni, da vprašanja varnosti v zvezi s tem niso bila temeljito ovrednotena, in je razočaran, da varnost prihodnje digitalne denarnice ni najpomembnejše vprašanje v predlogu Komisije o vzpostavitvi okvira za evropsko digitalno identiteto. V drugih delih sveta, kjer se uporabljajo podobni sistemi, je prišlo do sintetičnih identitetnih goljufij, zato bi se morala EU s temi vprašanji seznaniti in jih obravnavati pred začetkom izvajanja. Odbor zato meni, da se o varnosti podatkov ne bi smelo pogajati.
3.5

Tehnologije za odvzem ogljika iz ozračja odstranijo že izpuščen CO 2 in tako ustvarjajo „negativne“ emisije. Tehnologije, povezane z zajemanjem in shranjevanjem ogljika, kot sta bioenergija z zajemanjem in shranjevanjem ogljika ( Bioenergy with carbon capture and storage , BECCS) ter neposredno zajemanje in shranjevanje ogljika iz zraka ( Direct Air Carbon Capture and Sequestration , DACCS), so pomemben del tehnologij za ustvarjanje negativnih emisij. Vendar so te tehnologije kljub svojemu potencialu za blažitev podnebnih sprememb trenutno šele v predstavitveni fazi. Druge tehnologije za odvzem ogljika vključujejo dejavnosti, ki povečujejo naravne ponore CO 2 , kot sta pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, in se v tem mnenju ne obravnavajo.
4.8

EESO podpira predloge odbora za ekonomske in monetarne zadeve Evropskega parlamenta iz leta 2019 o možnosti uvedbe zelenega in socialnega podpornega dejavnika, da bi zmanjšali absorpcijo kapitala za financiranje, ki ga banke zagotavljajo podjetjem socialne ekonomije in podjetjem, ki so resnično vključena v programe trajnostnega in vključujočega razvoja. Ob upoštevanju potrebe po odpornosti in stabilnosti finančnega sektorja bi bilo treba ustrezno preučiti in oceniti možnost razvoja zelenega in socialnega podpornega dejavnika.
6.1.4

Invalidi: invalidi predstavljajo približno šestino delovno sposobnega prebivalstva EU, stopnja njihove zaposlenosti pa je sorazmerno nizka. To je bilo glavno sporočilo posvetovanja, ki ga je EESO pripravil leta 2017. Zlasti invalidne ženske in dekleta invalidi predstavljajo približno šestino delovno sposobnega prebivalstva EU, stopnja njihove zaposlenosti pa je sorazmerno nizka. To je bilo glavno sporočilo posvetovanja, ki ga je EESO pripravil leta 2017. Zlasti invalidne ženske in dekleta ( 5 ) se še naprej soočajo z različnimi oblikami diskriminacije na podlagi spola in invalidnosti hkrati (presečna diskriminacija). Med drugim so prepogosto izključene iz vključujočega izobraževanja in usposabljanja, zaposlovanja, dostopa do programov za omejevanje revščine, ustreznih stanovanj ter sodelovanja v političnem in javnem življenju. Javni zavodi za zaposlovanje jim morajo zagotoviti posebno pomoč in individualno obravnavo.
5.5.2

Učinek zasebnega sektorja bo močan. Lahko je pomemben katalizator družbene, gospodarske in kulturne prenove, nenazadnje s spodbujanjem in razvojem ključnih znanj in spretnosti ter zagotavljanjem večje diverzifikacije. Mnoga podjetja že imajo lastne strategije v zvezi s cilji trajnostnega razvoja. Kljub temu pa bo k uresničevanju teh ciljev pomembno prispevalo odgovorno ravnanje podjetij, zlasti s tem, ko se bo vsa podjetja spodbujalo, da prevzamejo odgovornost za vpliv, ki ga imajo na družbo. Temeljiti bi moralo na potrebni skrbnosti na podlagi tveganja, zlasti v globalnih vrednostnih in oskrbovalnih verigah, pri čemer bi bilo treba zajeti negativne učinke in tveganja ter aktivno spodbujati koristi in zagotoviti, da ni zapostavljena nobena družbena skupina. To bi po drugi strani pozitivno upravičevalo obstoj podjetja ter do najvišje mere povečalo inovacije in vzdržno gospodarsko rast.
5.12

Od leta 1990 se je okoljski odtis kmetijstva zmanjšal. Vseeno je emisije iz kmetijstva do leta 2030 treba še bolj zmanjšati. To je treba narediti v skladu z evropskim modelom kmetijstva in stroškovno učinkovito politiko zmanjševanja emisij. Obstajajo možnosti za povečanje vsebnosti ogljika v tleh in zamenjavo energije iz fosilnih goriv in petrokemičnih izdelkov s kmetijskimi in gozdarskimi proizvodi.
4.16

EESO meni, da bi morale države članice in Evropska komisija, kjer je to možno in primerno, pregledati in uskladiti regulativni okvir za industrijske sektorje, kot so skupne tehnološke pobude in javno-zasebna partnerstva, ki morajo zagotoviti kar največje povišanje dodane vrednosti v smislu okoljskih, gospodarskih, socialnih in zaposlitvenih koristi, pametnih poslovnih modelov ter rešitev na integriranih območjih, novih znanj in spretnosti in socialnih inovacij (8).
4.2

Socialni partnerji so najprimernejši, da prisluhnejo žrtvam in jim pomagajo sestaviti dokumentacijo za pritožbo. Socialne službe in kadrovske službe podjetij, sindikati, zdravniki specialisti medicine dela in specializirani svetovalci imajo pomembno vlogo pri zaščiti žrtev. Imenovanje usposobljene in zaupanja vredne osebe, ki bi prisluhnila žrtvam in jim pomagala pripraviti dokumentacijo, je rešitev, ki se priporoča v evropskem okvirnem sporazumu socialnih partnerjev. Ženska združenja, združenja za varstvo pravic, podporo migrantom in druga so nepogrešljiva pri pomoči žrtvam in dopolnjevanju dela socialnih partnerjev. Socialni partnerji morajo dajati dober zgled ter izriniti seksistično in poniževalno ravnanje iz svojih vrst.
6.7

V EU in zunaj nje bi bilo treba izkoristiti višje in širše kvalifikacije. Zato je potrebno čezmejno medsebojno dopolnjevanje univerz, predavateljev in študentov ter spodbujanje odprtosti do sveta. Jasna angažiranost Sveta, držav članic in Komisije bi morala s pomočjo boljše izmenjave in izpopolnjevanja kompetenc na nacionalni ravni in ravni EU pripeljati do večje uspešnosti visokošolskega izobraževanja.
Da bi šport prispeval k utrjevanju in razvoju evropskih vrednot, je treba sprejeti in izvajati usklajevalne, dopolnitvene in podporne ukrepe, ki so usmerjeni v varstvo teh evropskih vrednot, zlasti tistih, ki varujejo človekovo dostojanstvo, pa tudi v določene elemente v izobraževalnem procesu ljudi, ki jih je treba ustrezno usvojiti, saj je to odločilnega pomena za dobro delovanje demokracije in pravne države. Ta pristop je mogoče še okrepiti s sporočilom „poštene igre“, ki ga posreduje šport in ki na družbo prenaša velik del evropskih vrednot.

Evropska razsežnost v športu je prav tako primerna za spodbujanje parametrov za zagotavljanje enakosti spolov. Pomembno bi bilo oblikovati in uporabljati učno gradivo za izobraževanje odgovornih, tako tistih na področju športa kot tudi staršev, da bi prispevali k odpravi spolnih stereotipov in spodbujali enakost žensk in moških v športu ter podpirali vse bolj uravnoteženo zastopanost obeh spolov v upravnih in športnih odborih. S tega vidika je zelo pomembna priprava listine dobrih praks o razvoju mladih in varstvu v športu (2).