Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2020/C 202/06)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„FRIULI“/„FRIULI VENEZIA GIULIA“/„FURLANIJA“/„FURLANIJA JULIJSKA KRAJINA“

PDO-IT-02176

Datum vloge: 21. julij 2016

1. Ime za registracijo

„Friuli“

„Friuli Venezia Giulia“

„Furlanija“

„Furlanija Julijska krajina“

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

4. Opis vina

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Bianco“

Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: cvetličen, saden, sestavljen zlasti iz primarnih in sekundarnih arom. Pri uporabi nekaterih sort se arome razvijejo v terciarne arome z lastnostmi teh sort.

Okus: suh, harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Chardonnay“

Barva: različno intenzivna slamnato rumena.

Vonj: cvetličen, saden, s sladko dišečimi in svežimi aromami. Če je vino starano, se razvijejo značilne terciarne arome.

Okus: suh, harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Friulano“

Barva: od slamnato rumene do zlatorumene.

Vonj: cvetličen, saden, včasih z aromatičnimi notami.

Okus: suh, harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Pinot Bianco“/„Pinot Blanc“

Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: cvetličen, saden, s sladko dišečimi in svežimi aromami. Če je vino starano, se razvijejo značilne terciarne arome.

Okus: čist, harmoničen, nežen in žameten.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Pinot Grigio“/„Pinot Gris“

Barva: različno intenzivna slamnato rumena ali bakrena.

Vonj: sladko dišeče in sveže note s cvetličnimi in sadnimi pridihi. Če je vino starano, se razvijejo značilne terciarne arome.

Okus: čist, harmoničen, suh do polsuh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Sauvignon“/„Sauvignon Blanc“

Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: aromatičen, z značilnimi cvetličnimi in sadnimi notami sorte vinske trte.

Okus: čist, harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Malvasia“

Barva: različno intenzivna slamnato rumena.

Vonj: nežno aromatičen, z značilnimi cvetličnimi in sadnimi notami sorte vinske trte.

Okus: čist, zaokrožen, harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Riesling“

Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: eleganten z nežnimi aromatičnimi notami. Če je vino starano, se razvijejo značilne terciarne arome.

Okus: suh do polsuh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Traminer Aromatico“

Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: aromatičen, z značilnimi cvetličnimi in sadnimi notami sorte vinske trte.

Okus: intenziven, harmoničen, suh do polsuh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Ribolla Gialla Spumante“

Pena: fina in obstojna.

Barva: različno intenzivna slamnato rumena.

Vonj: cvetličen, saden, včasih z nežnim pridihom kvasa.

Okus: živahen, harmoničen, izredno suh, zelo suh, suh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Ribolla Gialla Spumante Metodo Classico“

Pena: fina in intenzivna.

Barva: od različno intenzivne slamnato rumene do zlatorumene.

Vonj: poln, z nežnim pridihom kvasa.

Okus: polnega telesa, harmoničen, popolnoma suh, izredno suh, zelo suh, suh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Spumante“

Pena: fina in obstojna.

Barva: različno intenzivna slamnato rumena.

Vonj: cvetličen, saden, včasih z nežnim pridihom kvasa.

Okus: polnega telesa, harmoničen, izredno suh, zelo suh, suh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Spumante Metodo Classico“

Pena: fina, dolgotrajna.

Barva: od slamnato rumene do zlatorumene.

Vonj: poln, z nežnim pridihom kvasa.

Okus: polnega telesa, harmoničen, popolnoma suh, izredno suh, zelo suh, suh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Verduzzo Friulano“

Barva: od intenzivno slamnato rumene ali zlate do jantarne.

Vonj: intenziven, harmoničen.

Okus: harmoničen, suh do sladek.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Rosso“

Barva: rubinasto rdeča, ki s staranjem postane bolj granatno rdeča.

Vonj: intenziven, saden, med staranjem se razvije v terciarne arome in postane kompleksnejši.

Okus: čist, suh, polnega telesa, harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Cabernet“

Barva: rubinasto rdeča.

Vonj: značilen, saden, med staranjem se razvije v terciarne arome in postane kompleksnejši.

Okus: suh, polnega telesa, harmoničen, občasno rahlo travnat.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Cabernet Franc“

Barva: rubinasto rdeča, ki s staranjem postane bolj granatno rdeča.

Vonj: travnat, intenziven.

Okus: suh, rahlo zeliščen, poln, taničen, skladen z vonjem.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Cabernet Sauvignon“

Barva: rubinasto rdeča, ki s staranjem postane bolj granatno rdeča.

Vonj: značilen, intenziven, z notami, ki spominjajo na rdeče sadje, med staranjem se razvije v terciarne arome in postane kompleksnejši.

Okus: suh, harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Merlot“

Barva: rubinasto rdeča.

Vonj: vinski, saden, intenziven, s staranjem postane kompleksnejši.

Okus: izrazito suh, občasno rahlo zeliščen, strukturiran, poln, s staranjem postane kompleksnejši in bolj uravnotežen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Refosco dal Peduncolo Rosso“

Barva: rubinasto rdeča, intenzivno škrlatna.

Vonj: intenziven, saden.

Okus: suh, včasih rahlo grenak.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – „Pinot Nero“/„Pinot Noir“

Barva: rubinasto rdeča, ki s staranjem postane bolj granatno rdeča.

Vonj: eteričen, vinski, saden, včasih s pikantnimi notami.

Okus: harmoničen, suh ali polsuh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Jih ni.

(b) Največji donosi

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ Bianco, Chardonnay, Friulano, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Ribolla Gialla Spumante, Sauvignon

14 000 kilogramov grozdja na hektar

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ verduzzo friulano, spumante

14 000 kilogramov grozdja na hektar

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ Malvasia

12 000 kilogramov grozdja na hektar

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ – Riesling, Traminer Aromatico

13 000 kilogramov grozdja na hektar

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ Cabernet, Cabernet Franc

13 000 kilogramov grozdja na hektar

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ Cabernet Sauvignon, Refosco dal Peduncolo Rosso, Rosso, Pinot Nero

14 000 kilogramov grozdja na hektar

„Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ Merlot

14 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Grozdje za proizvodnjo mošta in vina, ki se označita z imenom „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“, se prideluje na območju, ki pokriva celotno ozemlje naslednjih občin:

V pokrajini Pordenone:

Arba, Arzene-Valvasone, Aviano, Azzano Decimo, Brugnera, Budoia, Caneva, Casarsa della Delizia, Castelnovo del Friuli, Cavasso Nuovo, Chions, Cordenons, Cordovado, Fanna, Fiume Veneto, Fontanafredda, Maniago, Meduno, Montereale Valcellina, Morsano al Tagliamento, Pasiano di Pordenone, Pinzano al Tagliamento, Polcenigo, Porcia, Pordenone, Prata di Pordenone, Pravisdomini, Roveredo in Piano, Sacile, San Giorgio della Richinvelda, San Martino al Tagliamento, San Quirino, San Vito al Tagliamento, Sequals, Sesto al Reghena, Spilimbergo, Travesio, Vajont, Vivaro, Zoppola.

V pokrajini Gorica:

Koprivno, Krmin, Doberdob, Dolenje, Fara, Sredipolje, Gorica, Gradišče, Gradež, Marjan, Madeja, Tržič, Morar, Moš, Romans d’Isonzo, Ronke, Zagraj, Škocjan ob Soči, Števerjan, Šlovrenc, Špeter, Sovodnje ob Soči, Štarancan, Turjak, Vileš.

V pokrajini Trst:

Devin-Nabrežina, Repentabor, Milje, Dolina, Zgonik, Trst.

V pokrajini Videm:

Aiello del Friuli, Oglej, Artegna, Ahten, Bagnaria Arsa, Basiliano, Bertiolo, Bicinicco, Buja, Buttrio, Camino al Tagliamento, Campoformido, Campolongo al Torre, Carlino, Cassacco, Castions di Strada, Červinjan, Chiopris-Viscone, Čedad, Codroipo, Colloredo di Monte Albano, Koren, Coseano, Dignano, Fojda, Fagagna, Fiumicello, Flaibano, Humin, Gonars, Latisana, Lestizza, Lignano Sabbiadoro, Magnano in Riviera, Majano, Manzano, Marano Lagunare, Martignacco, Mereto di Tomba, Moimacco, Mortegliano, Moruzzo, Muzzana del Turgnano, Neme, Osoppo, Pagnacco, Palazzolo dello Stella, Palmanova, Pasian di Prato, Pavia di Udine, Pocenia, Porpetto, Povoletto, Pozzuolo del Friuli, Pradamano, Precenicco, Premariacco, Prapotno, Ragogna, Reana del Rojale, Remanzacco, Rive d’Arcano, Rivignano-Teor, Ronchis, Ruda, San Daniele del Friuli, San Giorgio di Nogaro, Sveti Janez na Rinži, Špeter Slovenov, San Vito al Torre, San Vito di Fagagna, Santa Maria la Longa, Sedegliano, Talmassons, Tapogliano, Čenta, Tavagnacco, Terzo d’Aquileia, Tavorjana, Torviscosa, Treppo Grande, Taržizem, Trivignano Udinese, Videm, Varmo, Villa Vicentina, Višek.

7. Glavne sorte vinske trte

Tocai friulano B. – friulano

Chardonnay B.

Refosco dal peduncolo rosso N. – refosco

Ribolla gialla B. – ribolla

Riesling italico B. – riesling

Riesling renano B. – riesling

Sauvignon B. – sauvignon blanc

Tocai friulano B.

Verduzzo friulano B. – verduzzo

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Carmenère N. – cabernet

Pinot bianco B. – pinot blanc

Pinot grigio – pinot gris

Pinot nero N. – pinot noir

Merlot N.

Malvasia istriana B. – malvasia

Traminer aromatico Rs. – gewürztraminer

8. Opis povezave

Kategorija: vina in peneča vina

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Geografsko območje ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ obsega upravno ozemlje občin pokrajin Gorica, Pordenone, Trst in Videm v regiji Furlanija - Julijska krajina. Ta območja zaradi svoje velikosti zajemajo zelo različne morfološke značilnosti, kar je ustvarilo zelo raznoliko krajino, v kateri hribi postopoma preidejo v nižino. Glede na morfološke značilnosti je območje mogoče razdeliti na tri dele: hribovito območje, osrednjo nižino in obalno območje. Nižinska območja z označbo „Friuli“ je mogoče razdeliti na vzhod in zahod. Na zahodu je podnebje toplejše, s sončnimi žarki, ki čez dan zelo učinkovito zagotavljajo toploto, in ugodnimi temperaturnimi spremembami. Ta območja so večinoma sestavljena iz aluvialnih naplavin materialov, ki jih prinašajo različne reke (Tilment, Soča, Ter, Nadiža, Stella, Meduna, Livenza, Cellina, Noncello, Judrio itd.), ki tečejo na območju ZOP. Te naplavine so ustvarile teksturo tal, sestavljeno iz peščene ilovice in peščene meljaste ilovice, ki ponekod vsebuje globoke usedline meljaste gline. Poleg tega so za osrednje nižinsko območje v pokrajinah Videm in Pordenone značilne ogromne količine apnenčasto-dolomitnega materiala, ki se je zaradi sile vode odlomil v gorah, nato pa so ga reke odnesle po strugah navzdol. Za nižine na vzhodu so značilna nerodovitna izprana tla ali podobne vrste tal, zato je na tem območju razširjen prod, ki je prekrit ali pomešan s plastjo spremenjenega materiala tal z globino 30–70 cm. Zaradi te strukture tal imajo vina z ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ nizko vsebnost alkohola, hkrati pa pridobijo določeno žlahtnost, zlasti bela vina. Sveže in aromatične note vina pinot grigio ter sadne in cvetlične note vin pinot bianco, friulano in chardonnay so neposredna posledica tega vpliva. Hribovito območje na vzhodu večinoma prekrivajo tla iz eocenskega laporja, pomešanega s peščenjakom, ki sestavlja „Flysch di Cormòns“, ki se v furlanščini imenuje „Ponca“, na zahodu in severu pa morenska tla, v katerih so prodnate naplavine pogosto pomešane z glinenimi in meljastimi segmenti. V vinogradih na območjih s tlemi „ponca“ se prideluje grozdje, iz katerega se proizvajajo vina, ki imajo dobro strukturo in polnejše telo kot vina iz grozdja, ki se prideluje v nižinah. Posebno elegantna in prefinjena so rdeča vina, pridelana v vinogradih, zasajenih na hribih. Na teh območjih lahko sorti merlot in cabernet franc dosežeta svoj polni izraz, za katerega so značilne rahlo zeliščne note v nosu in ustih. Hribovita območja so ugodna tudi za vinograde, v katerih se pridelujejo bela vina, saj sortam, kot je verduzzo friulano, omogočajo, da dosežejo svoj polni izraz harmonije v nosu in ustih. Pri pridelavi belih vin imajo velike pozitivne učinke tudi tla „ponca“, saj omogočajo razvoj kompleksnih arom, od cvetličnih do sadnih, pa tudi elegantnih terciarnih arom. Različna tekstura tal vpliva zlasti na razporeditev korenin vinske trte. V rahlih tleh korenine prodrejo nekaj metrov globoko, kar omogoča stalno oskrbo rastlin z vodo in minerali, medtem ko se lahko vrhnja plast tal izsuši brez kakršnih koli škodljivih učinkov. To omogoča proizvodnjo bolj kakovostnih proizvodov od tistih, ki se pridelujejo na običajnih peščenih in prodnatih aluvialnih tleh, značilnih za Furlanijo, kar je bilo vključeno v klasifikacijo Unije o kakovostnih vinorodnih območjih.

Nekatere skupne okoljske značilnosti izhajajo iz toplotne lege zemljišč, na katerih se pridelujejo vina z ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“, in sicer njihove zmožnosti za segrevanje, kar bistveno vpliva na absorpcijo korenin. Drugi skupni dejavnik, značilen za Furlanijo, je velika koncentracija mikroelementov, ki so tesno povezani s kakovostjo vina, saj na bogastvo encimov močno vpliva vrsta tal. To bogastvo mikroelementov v tleh vpliva na lastnosti arome. Prav iz teh razlogov je mogoče določiti skupne lastnosti v aromi vin z ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“.

Zgodovinski in človeški dejavniki, pomembni za povezavo

Gojenje vinske trte ima na tem območju že od davnih časov osrednjo vlogo. Vinogradništvo ima dolgo zgodovino, ki sega v leto 700 pr. n. št., o čemer pričajo antični grški in rimski zapisi, ki so jih pozneje potrdila besedila Herodiana, Tita Livija in Strabona. V času Rimljanov je bilo na cesarskem dvoru v Rimu zelo cenjeno vino Pucino, senat pa je v Oglej poslal naseljence, da bi razširili gojenje vinske trte. Vino, proizvedeno v Furlaniji - Julijski krajini, se je iz Ogleja, tretjega mesta Rimskega cesarstva, več stoletij izvažalo v severovzhodne regije Evrope.

Vinogradništvo se je razvijalo tudi pod Lombardi. V devetnajstem stoletju so se po zaslugi grofa de la Toura v Furlaniji začele gojiti prve vinske trte sort pinot, merlot in sauvignon, ki so se nato razširile po vsej Furlaniji.

Danes se bela vina proizvajajo po skrbni izbiri grozdja, ki se rahlo pretlači in vre brez kožic pri nadzorovani temperaturi, s čimer se okrepijo značilne arome, ki jih dajejo sorte vinske trte. Pri serijah, ki se bodo pred sprostitvijo v porabo dalj časa starale v lesenih sodih ali steklenicah, je za postopek proizvodnje vina potreben stik s kožicami za različno dolgo obdobje, zato bodo vina, proizvedena po tem postopku, imela višjo vsebnost snovi, ki dajejo barvo.

Pri rdečih vinih pa je stik s kožicami nujen za ekstrakcijo polifenolnih frakcij, ki je najpomembnejša za lastnosti rdečih vin. Faza staranja v lesenih sodih je neobvezna, vendar se še vedno delno uporablja, pri čemer se serije skrbno ločujejo, da se doseže čim bolj uravnotežen končni rezultat. V tem primeru lahko taka vina vsebujejo značilen pridih lesa.

Informacije o kakovosti/lastnostih vin, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Kategorija: vino

Vina z ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ v kategoriji „vino“ imajo posebne lastnosti, ki so večinoma odvisne od območja, tj. tal in podnebja, preostalo pa je rezultat človekovih dejavnosti.

V skladu z zakonodajo EU najnižja vsebnost skupnih kislin, izraženih kot vinska kislina, ne sme biti nižja od 3,5 g/l, v členu 6 pa je določena spodnja meja 4 g/l za vse sorte.

Vina na območju ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ imajo slamnato rumeno barvo z različnimi stopnjami zelenkastih ali zlatih odtenkov, pri vinu pinot grigio pa so dovoljeni tudi različno intenzivni bakreni odtenki. Kar zadeva okus, imajo vina prijetne in mehke zaznave z jasnimi in intenzivnimi aromami, ki zajemajo od zelo sadnih do cvetličnih ter subtilnih in elegantnih arom. Za vina z ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ sta značilni ravnotežje in telo s strukturo, ki omogoča dolgo staranje.

Za rdeča vina sta značilna rubinasto rdeča barva različnih odtenkov in zapeljiv vonj, ki izstopa zaradi prijetne prefinjenosti, s travnatim, včasih sadnim, pa tudi pikantnim pridihom in značilno cvetico. Ta vina so zelo suha in polnega telesa.

V ustih je vino zelo dobro uravnoteženo, s trpko noto zlasti pri sortah, ki so najprimernejše za dolgo ali zelo dolgo staranje; tako je kislost vselej prisotna, a ni nikoli moteča za okus.

Lastnosti teh vin določa vpliv tal in podnebnih razmer na območju proizvodnje, za katero so značilni tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, ustrezna oskrba z vodo, zmerno, sveže in rahlo vetrovno podnebje ter velike temperaturne razlike med dnevom in nočjo v celotni fazi zorenja grozdja, zlasti v obdobju med dozorevanjem in trganjem. Zaradi medsebojnega vpliva teh dejavnikov je mogoče optimalno zorenje grozdov, kar zagotavlja ustrezno vsebnost sladkorja v grozdju skupaj z drugimi posebnimi kakovostnimi in organoleptičnimi lastnostmi sort vinske trte, ki se gojijo na tem območju.

Kategorija: peneče vino

Vina z ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ v kategoriji „peneče vino“ imajo izrazitejšo vsebnost skupnih kislin od drugih kategorij, pri čemer je spodnja meja 5 g/l, izraženih kot vinska kislina. Peneča vina, ki se proizvajajo na območju označbe, imajo različno intenzivno slamnato rumeno barvo, včasih celo z zlatimi odtenki. Arome so bogate in nežne, pri penečem vinu ribolla gialla spumante lahko imajo cvetlične in sadne note; zelo pogosto se pojavi zanimiv pridih kvasa, ki je posledica sekundarne fermentacije v avtoklavih ali steklenici, odvisno od uporabljene tehnike.

V ustih prevladuje ravnotežje teh vin, ki je pogosto okrepljeno z značilnimi kislimi notami, na podlagi katerih je mogoče enostavno prepoznati sorte, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vrste se razlikujejo tudi glede na vsebnost sladkorja, ki v kategoriji penečih vin zajema vse od popolnoma suhega do suhega.

Vzročna povezava med elementi geografskega območja ter kakovostjo in lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Kategorija: vino

Medsebojno delovanje okoljskih, talnih in podnebnih dejavnikov, opisanih v točki (a), ter človeških dejavnikov, opisanih v točki (b), omogoča, da vina z ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ dosežejo svoj polni izraz, in pomembno prispeva k proizvodnji belih in rdečih vin, ki so posebno bogata s prefinjenimi aromami, so primerna tudi za srednje- in dolgoročno staranje ter imajo zelo elegantno strukturo. Vinogradništvo je močno vplivalo na pokrajino ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“.

Na sisteme kmetovanja kot prepletenost bioloških in strukturnih elementov vplivajo krajinske značilnosti, geologija, tla in podnebje. Očitna primernost zemljišč med vzhodnimi hribi, ki mejijo na Slovenijo, in Furlansko nižino ter strokovna usposobljenost vinogradnikov sta omogočili neizpodbiten uspeh označbe.

Bela vina z označbo „Friuli“, ki se pridelujejo v nižinah, imajo jasno opredeljene sortne lastnosti, dobro vsebnost kislin in alkohola ter lahkotno, a harmonično telo. Pritegnejo s svojo svežino in prijetnim vonjem, imajo pa tudi dobro vsebnost kislin. Vini chardonnay in pinot grigio sta prijetni ter jima vpliv tal in podnebja koristi. Friulano je razširjena sorta vinske trte, ki prinaša zelo zadovoljive rezultate z izjemno eleganco. Vina sauvignon na tem območju posebej izstopajo, saj so zelo uravnotežena, njihova barva se spreminja od slamnato rumene z zelenkastimi odtenki do zelenih tonov, imajo značilne arome in močno strukturo. Vino pinot bianco, ki se prideluje v nižinah, je aromatično, prefinjeno in ima odlično teksturo, zaradi rahlih tal pa se okrepijo njegove aromatične lastnosti.

Za vzhodna nižinska območja so značilna bela vina z dobro vsebnostjo kislin, svežino in izrazito osebnostjo uporabljene sorte. Poleg sort friulano, chardonnay in pinot grigio se na nižinskih območjih prideluje tudi nežna malvasia s sadnimi in cvetličnimi notami, ki so značilne za to sorto in zelo privlačne. Pri tem ne smemo pozabiti na rdeča vina, ki se proizvajajo na tem območju. Vina cabernet franc, cabernet sauvignon, merlot in refosco imajo intenzivno, skoraj krvavo rdečo barvo. Donosi so zmerni, vina so zelo bogata in globoka ter vsebujejo veliko taninov, a so hkrati sladka. Na kratko, gre za prvorazredna vina z dobro teksturo, vina, primerna za staranje, pa se lahko dolgo starajo v sodih barik, pri čemer se z bogastvom sadnih zaznav ustvari značilna aroma.

Za hribovita območja so značilna bogata, robustna vina z izrazitim značajem in mehkostjo. Vino friulano lahko včasih postane zelo bogato zaradi svoje naravne polnosti in strukture, pinot bianco ima močan značaj, traminer je poln, riesling pa bogat in večplasten. Vino malvasia je nedvomno intenzivno, kot so tudi vina merlot, cabernet franc in cabernet sauvignon, ki dosežejo popolno zrelost, s prevladujočimi sladkimi tanini in zaznavami plodov podrasti s travnatimi notami ter zelo intenzivnim okusom in vonjem. Na teh območjih obstajata dva povsem različna pristopa k uživanju rdečih vin: nekatera vina se pijejo takoj, tj. vina, ki so privlačna zaradi svoje pitnosti, sadnih zaznav in rubinasto rdeče barve; nasprotno pa obstaja tudi želja po proizvodnji najbolj kakovostnih vin, namenjenih staranju v sodih barik, ki lahko rdečim vinom zagotovi polnost in globino ter jim omogoči dolgo življenjsko dobo ter zadovoljitev najzahtevnejših okusov, ki so sposobni zaznati kompleksne in zapeljive cvetice. Vino verduzzo friulano s teh območij je polno, zelo strukturirano in skoraj žametno. Ima intenzivno, skoraj zlato barvo in zelo dober potencial za staranje, zaradi medsebojnega delovanja podnebja in tal ter izkušenj vinogradnikov pa je ta znamka postala jamstvo kakovosti.

Za hribe na severu in zahodu območja ZOP je značilno tipično aromatično vino sauvignon, ki je v teh krajih našlo enega najprivlačnejših in najbolj prepoznavnih delov v celotni Furlaniji. Ta območja vplivajo tudi na vini chardonnay in pinot grigio z dišečimi in aromatičnimi notami s cvetličnimi in sadnimi pridihi ter na vino ribolla gialla. Čeprav je območje ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ močno zakoreninjeno v tradiciji, so se v zadnjih tridesetih letih v vinogradih in vinskih kleteh uvajale tehnološke inovacije, ki so omogočile nadaljnji napredek v smislu kakovosti, zlasti v zvezi z:

— omejitvijo proizvodnje, vključno z redčenjem vinogradov,

— klimatizacijo proizvodnih prostorov in vinskih cistern,

— izborom pridelovalnih metod, ki so najprimernejše za proizvodnjo kakovostnega vina,

— ohranjanjem biotipov starih sort z uporabo množične namesto klonske selekcije,

— izboljšanjem in menjavo vinskih cistern z uporabo nerjavnega jekla, sodov in sodov za staranje ob istočasnih prizadevanjih za dobro končno ravnovesje.

Posebne kakovostne značilnosti ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ so torej posledica medsebojnega delovanja naravnega okolja in človeških dejavnikov, tj. tradicije in znanja na področju gojenja trte, pridelave vina in staranja. Proizvajalci so si zlasti prizadevali razvijati visokokakovostne izbire za pridelavo grozdja (spremljanje donosov, tehnološke inovacije) in za proizvodnjo vina z ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“, pri čemer so omejili uporabo metod za bogatenje vina ali se ji pogosto celo izognili.

Zaradi posebnih značilnosti proizvodnega območja, prenosa znanja med generacijami vinogradnikov in ustreznih sprememb, ki so jih ljudje uvedli v vinogradih in kleteh, se lahko v grozdju in vinu, proizvedenem iz sorte vinske trte „friuli“, izrazijo njene najboljše lastnosti.

Kategorija: peneče vino

Obstajajo štiri kategorije penečih vin z ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“. Za proizvodnjo penečega vina ribolla gialla spumante je primerna sorta ribolla gialla, ki se lahko uporabi sama ali pa se zaradi izboljšanja meša (do 15 % vina) z grozdjem, moštom in vinom drugih sort iste barve, ki so primerne za gojenje v pokrajinah Trst, Gorica, Videm in Pordenone, razen sort moscato, müller thurgau in traminer. Sorte chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, pinot nero (ki vrejo brez kožic) so dovoljene, same ali v kombinaciji, za proizvodnjo penečih vin spumante in spumante metodo classico.

Ribolla gialla je sorta vinske trte, ki se je skozi svojo dolgo zgodovino najbolje prilagajala hribovitim območjem, na katerih se lahko razvije njena struktura in požlahtnijo njene arome. Ker se peneča vina proizvajajo s sekundarnim vrenjem v avtoklavih ali steklenicah, se grozdje za njihovo proizvodnjo običajno trga pred grozdjem za mirna vina, s čimer se zagotovi, da ima končni proizvod večjo vsebnost kislin in uravnoteženo vsebnost alkohola. Prav zaradi teh razlogov lahko peneče vino ribolla spumante razvije odlične lastnosti v vseh tleh in podnebjih, tako na nižinah kot hribih.

Tla in podnebje na območju ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ so še zlasti primerna za gojenje sort, ki se uporabljajo kot osnova za peneče vino spumante, in sicer chardonnay, pinot bianco, pinot grigio in pinot nero (vrenje brez kožic).

Na nižinah se lahko izrazi aromatični potencial sort chardonnay in pinot bianco, tako da se poudari eleganca sekundarnih in terciarnih arom vsako leto, celo v toplejših in bolj sušnih letih. Prav na teh proizvodnih legah območja ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ je poudarjena vsebnost kislin. Konfiguracija tal ter medsebojno delovanje podnebja, človekove dejavnosti in geografskih značilnosti spodbujata kopičenje glavnih kislin v grozdju (jabolčne, vinske in citronske), ki predstavljajo eno največjih frakcij v teh vrstah proizvodov.

Nazadnje, v hribovitem delu območja ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ okolje krepi telo teh vin, tako da se izboljšuje koncentracija mineralov in kislin, hkrati pa povečuje koncentracija sladkorja skupaj z aromatičnimi predhodnimi sestavinami, ki lahko po alkoholnem vrenju penečim vinom dodajo arome, ki so kompleksnejše in dolgotrajnejše, tudi zaradi sekundarnih arom, ki se razvijejo med vrenjem in ki dajejo penečim vinom spumante in spumante metodo classico ZOP „Friuli“/„Friuli Venezia Giulia“/„Furlanija“/„Furlanija Julijska krajina“ kompleksnost in globino.

9. Bistveni dodatni pogoji

Jih ni.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14295

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.