Bruselj, 8.2.2005

KOM(2005) 30 končno

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Poročilo o izvajanju Evropske listine za mala podjetja {SEC(2005) 167} {SEC(2005) 168} {SEC(2005) 169} {SEC(2005) 170}

KAZALO

1. Mala podjetja: ključ do konkurenčnosti v razširjeni EU 3

2. Izboljšanje okolja malega gospodarstva 4

2.1 Države članice in Norveška: otipljivi rezultati na letošnjih prednostnih področjih Listine 4

Izobraževanje za podjetništvo – spodbujanje podjetniškega načina razmišljanja v šoli 5

Boljša ureditev s predpisi – olajšanje skladnosti za mala podjetja 5

Stečajno pravo – olajšanje novega začetka 6

Premagovanje pomanjkanja veščin – zagotavljanje večjega odziva izobraževanja in usposabljanja na potrebe podjetij 7

2.2 Države kandidatke: Potreba po pospeševanju podjetniških veščin ter izboljšanju pravnega okvira 7

2.3 Zahodni Balkan in Moldavija: uživanje ugodnosti procesa Listine 8

2.4 Komisija: krepiti razsežnost MSP v politikah Skupnosti 8

V dejavnosti EU bolje vključiti razsežnost MSP ... 8

... toda potrebne so izboljšave pri spodbujanju sodelovanja MSP v programih EU 8

3. Skupni uspeh s skupnim učenjem 9

Odprta metoda usklajevanja prinaša sadove... 9

... kot izpričuje množica konkretnih primerov 9

Konference podpisnic Listine so uspešen forum za izmenjavo dobrih praks 10

4. Naproti lizbonskemu cilju 10

PRILOGA 11

1. MALA PODJETJA: KLJUč DO KONKURENčNOSTI V RAZšIRJENI EU

Mala podjetja imajo osrednjo vlogo v evropskem gospodarstvu. Približno 25 milijonov malih podjetij, ki sestavlja 99 % vseh podjetij, zaposluje skoraj 95 milijonov ljudi in prispeva 55 % vseh delovnih mest v zasebnem sektorju.[1] Mala podjetja so zato ključna za rast in zaposlovanje po vsej Evropi.

Ta mala podjetja so glavni vir poslovne dinamičnosti in inovacij. Da bi jim omogočili izpolnitev lastne vloge pri doseganju lizbonskega cilja Evrope kot najbolj konkurenčnega in na znanju temelječega gospodarstva, so leta 2000 voditelji držav ali vlad potrdili Evropsko listino za mala podjetja[2]. Listina uteleša načelo „najprej razmišljaj v malem“ in priznanje, da so mala podjetja hrbtenica gospodarstva Evrope in ključ do naše konkurenčnosti.

Listina, utemeljena na odprti metodi usklajevanja, ki jo je uvedel lizbonski Evropski svet, poziva države članice in Komisijo, da z ukrepi na desetih ključnih področjih podprejo mala podjetja. V dopolnitev Listine Akcijski načrt za podjetništvo[3] obravnava širši obseg vprašanj v zvezi s podjetništvom po Evropi. Skupina na visoki ravni za lizbonsko strategijo, ki ji predseduje Win Kok, je ponovno poudarila, da so ti izzivi bistveni[4].

Listina se zemljepisno širi. Potem ko so jo države kandidatke potrdile leta 2002, je Listina postala temelj politike za malo gospodarstvo v razširjeni Evropi. Leta 2003 so Listino potrdile države zahodnega Balkana, leta 2004 pa Moldavija. Pri procesu Listine zdaj sodeluje 35 držav. Oktobra 2004 so sredozemske partnerice[5] podpisale „Izjavo iz Caserte“ o „Evro-sredozemski listini za podjetje“, ki temelji na Evropski listini za mala podjetja. To stalno prostovoljno širjenje sodelujočih držav kaže zagon, ki ga je ustvarila Listina s povezovanjem ključnih vidikov politik, ki prispevajo k okolju malega gospodarstva.

Redni revizijski postopek Listine za ugotavljanje in osvetljevanje napredka, vključno z dvostranskimi srečanji z državami članicami, na katerih poslovne organizacije dejavno sodelujejo, zagotavlja, da države članice ostanejo dejavne in zveste prevzetim obveznostim za nepretrgano izboljševanje okolja malega gospodarstva. Z izvajanjem Listine tudi več evropskih regij krepi prizadevanja za izpolnjevanje obveznosti držav članic.

Sodelovanje poslovnih organizacij pri procesu Listine je nujno. Prispeva k stvarnejšemu pristopu in zagotavlja primerno povratno informacijo Komisiji in državam članicam. Veliko zanimanje, ki so ga poslovne organizacije pokazale za Listino, njihovo vključevanje in dejavni prispevek k njenemu izvajanju so zelo cenjeni.

Dobre prakse, ki jih ugotavljajo letna poročila o izvajanju Listine, so pomembna zakladnica znanja. Ugotavljanje, razširjanje in dejavna uporaba tega znanja je resnična dodana vrednost procesa Listine. Letne evropske konference podpisnic Listine, namenjene pospeševanju in obravnavi dobrih praks, uspešno spodbujajo večjo medsebojno izmenjavo izkušenj.

Proces Listine je omogočil napredek na področju politik Skupnosti, ki vplivajo na mala, pa tudi srednja podjetja. Hkrati tudi poseg odposlanca MSP[6] prispeva k razvoju bolje usklajenega in ‚MSP prijaznejšega‘ pristopa v Komisiji.

Listina pomaga, da oblikovalci politike na najvišji ravni osredotočijo pozornost na potrebe po nenehnem izboljševanju, navsezadnje z medsebojnim učenjem najboljših praks drugih. Nove države članice so se posebno dejavno učile od drugih in zgodnji rezultati dokazujejo uspešnost tega pristopa. Listina je učinkovito orodje za premostitev razlik v uspešnosti v EU, čeprav se resnični vpliv na okolje malega gospodarstva včasih pokaže šele v daljšem obdobju.

Komisija pozdravlja stalno podporo Evropskega parlamenta, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij pri izboljšanju okolja malih podjetij in omogočanju polnega izvajanja Listine.

* * *

To je peto letno poročilo o izvajanju Listine[7], ki temelji na nacionalnih poročilih iz sodelujočih držav. Prikazuje posnetek stanja glavnega dogajanja od jeseni 2003 do jeseni 2004, ni pa namenjeno celovitemu pregledu vseh obstoječih ukrepov. Ugotavlja prednosti in slabosti po EU in sosednjih državah, osvetljuje obetavne nacionalne ukrepe, izdaja priporočila za prihodnje ukrepanje ter s tem krepi politiko v podporo malih podjetij in ohranja prizadevanja za lizbonski cilj.

Poročilo dopolnjuje spremna dokumentacija, ki ponuja celovit pregled nedavnih ukrepov za izvajanje Listine, ki so jih sprejele države članice in Norveška, države kandidatke, Moldavija in države zahodnega Balkana, pa tudi Komisija[8].

2. Izboljšanje okolja malega gospodarstva

Popolne informacije o spodaj omenjenem dogajanju so v spremni dokumentacij poleg podrobnih priporočil za nadaljnje ukrepanje.

2.1 Države članice in Norveška: otipljivi rezultati na letošnjih prednostnih področjih Listine

Letošnje poročilo podrobneje pregleduje napredek na treh prednostnih področjih izmed desetih področij Listine:

- izobraževanje za podjetništvo, predvsem v srednjem izobraževanju;

- boljša ureditev s predpisi, predvsem presoja vpliva in stečajno pravo; in

- pomanjkanje veščin, predvsem ukrepi za premagovanje pomanjkanja tehničnih strokovnjakov in inženirjev.

Grafi, ki prikazujejo skupno število ukrepov držav članic za ta področja – iz izbora predlaganih uporabnih ukrepov – so v Prilogi.

Izobraževanje za podjetništvo – spodbujanje podjetniškega načina razmišljanja v šoli

Dogajanje kaže dinamično sliko podjetniškega izobraževanja. V mnogih primerih pa ni skladnega okvira. Ker ima podjetniško izobraževanje horizontalno razsežnost, je kot prvi potrebni korak treba vzpostaviti formalne povezave med različnimi sektorji javne uprave, predvsem ministrstvi za gospodarstvo in izobraževanje, s ciljem, da se oblikuje globalna strategija. Takšno sodelovanje že obstaja v več državah, vključno s Francijo, Nizozemsko, Finsko in Norveško . Ukrepe v to smer so nedavno sprejele tudi nekatere nove države članice, zlasti Litva .

Naslednji korak je razvoj podjetniških spretnosti in stališč, ki so izrecno priznane v nacionalnih kurikulumih splošnih in poklicnih srednjih šol kot eden od ciljev. V tem je podjetništvo treba razumeti v njegovem širšem pomenu: ne le kot sredstvo za ustvarjanje novih podjetij, ampak kot splošen način razmišljanja. Države, kot so Češka, Španija, Irska, Poljska, Finska in Norveška, kjer je podjetništvo izrecno priznano v kurikulumu splošnih srednjih šol, so za zdaj v manjšini. Bolj pozitivne zglede ponujajo poklicne in tehnične šole.

Kjer imajo šole večjo avtonomijo, je priporočljivo podpirati sprejem ukrepov za pospeševanje podjetniškega izobraževanja. Čeprav obstaja nekaj dobrih zgledov, so bili do zdaj ukrepi dejavnega pospeševanja omejeni. Nezadostno zagotavljanje specifičnega usposabljanja učiteljev ostaja problem. Zanimiv razvoj dogodkov je mogoče opaziti na Nizozemskem , kjer država podpira pilotne projekte v šolah in razširja dobre prakse, ter v Združenem kraljestvu z njegovim „Enterprise Education Pathfinders“.

Šolske oblasti bi morale priznati in podpirati programe z dijaki, ki vodijo majhne družbe ali navidezna podjetja, ravno tako bi morali biti bolje vključeni v kurikulume – kot na Irskem – ker ponujajo preizkušene metodologije, ki se lahko prilagodijo lokalnim razmeram. Približno 600 000 dijakov v Evropi vsako leto sodeluje v dijaških družbah. Na vseh ravneh izobraževanja, nevladne organizacije pospešujejo programe s temi metodologijami, večkrat pod pokroviteljstvom mrež, kot so Junior Achievement-Young Enterprise , EUROPEN (Practice Firms) in JADE . Zanimiv zgled ponuja Avstrija , ki sistematično uporablja učna podjetja v poklicnem srednjem izobraževanju.

V nekaterih državah je še vedno treba povečati zavedanje o pomembnosti podjetniškega učenja v srednjem izobraževanju. Potrebo po nadaljnjem razvijanju politik je posebno čutiti na Cipru , Madžarskem in Slovaškem . Na Portugalskem ni javnih pobud za krepitev podjetništva v srednjem izobraževanju. Bolj bi si morala prizadevati tudi Grčija , kjer se državne pobude na tem območju trenutno omejujejo na tehnično srednje izobraževanje.

Boljša ureditev s predpisi – olajšanje skladnosti za mala podjetja

Lani je več držav začelo obsežne programe za izboljšanje zakonodajnega okolja za podjetja in v skoraj vseh državah članicah imajo presoje vpliva pomembno mesto v dnevnem redu politike. V znatnem številu držav članic so presoje vpliva že bistveni del priprave nove zakonodaje. V praksi pa so še težave pri dejanski uporabi rezultatov za izboljšanje predlogov, ki onemogoča, da presoja postane gola formalnost.

Nesorazmerni negativni učinki na mala podjetja se skoraj nikoli ne ocenijo. Samo sedem držav opravlja preskuse vpliva na mala podjetja. Izvzetje malih podjetij od nekaterih predpisanih obveznosti, kot predlaga Listina, lahko koristi zmanjševanju obremenitve malih podjetjih. Samo nekaj držav pa omogoča takšna izvzetja.

Nizozemska in Združeno kraljestvo sta med vodilnimi pri uporabi zakonodajnih presoj vpliva. Dober napredek je dosegla tudi Poljska . Vsem državam članicam se priporoča uporaba presoj vpliva kot standardno orodje za izboljšanje kakovosti predpisov in odstranitev upravnih bremen.

Spodbuja se večje sodelovanje med državnimi organi. Delo in spremljanje pri presoji vpliva bi se lahko uspešno usklajevala preko horizontalne enote znotraj državne uprave, kot se je že zgodilo v mnogih državah članicah. Uvedba e-upravnih postopkov, kot na primer v Estoniji in Latviji , je omogočila posvetovanje z zainteresiranimi stranmi še na začetku priprave zakonodajnih predlogov in opravljanje presoj vpliva, tako da je priporočljiva.

Medtem ko je mnogo držav doseglo dober napredek pri uporabi presoj vpliva, morajo Francija, Portugalska, Slovenija in Slovaška povečati svoja prizadevanja na tem področju. V nekaterih državah, kot na primer Poljski , je čas posvetovanja s zainteresiranimi stranmi prekratek, da bi omogočal dognano mnenje o vplivu na podjetja.

Stečajno pravo – olajšanje novega začetka

Prestroge zakonske posledice stečaja in zapleteni stečajni postopki lahko ovirajo podjetništvo. Stečajne postopke, ki porabijo veliko časa in denarja, je zato treba revidirati ali zamenjati z novimi zakoni, namenjenim hitrim, poceni, dostopnim, racionaliziranim in predvidljivim postopkom. Pogosto imajo podjetniki, ki so doživeli stečaj, več uspeha pri naslednjem poskusu in možnost, da pošteni bankrotiranci znova poskusijo, lahko pozitivno prispeva h gospodarski rasti. Negoljufivim podjetnikom je zato treba olajšati možnost novega začetka.

V lanskem letu je polovica držav članic pregledala nacionalne zakone o stečaju oziroma to ravno počne. Zanimiv nedavni zgled ponuja Španija , ki je bistveno izboljšala svojo zakonodajo o plačilni nesposobnosti. Reševanje in prestrukturiranje, ki je namenjeno preživetju in kontinuiteti podjetij, sposobnih obstoja, ne obstajata v vseh državah, kjer pa obstajata, ju je ponavadi treba izboljšati. Zadnje čase kažeta obetaven razvoj dogodkov novi francoski zakon o reševanju podjetij, ki je namenjen zgodnjemu odkrivanju finančnih težav in spodbuja drugo priložnost, ter nizozemski projekt Prestrukturiranje dolga za podjetnike , ki je namenjen racionalizaciji zunajsodnega prestrukturiranja dolga.

Pravočasno ukrepanje lahko bistveno poveča možnosti za reševanje podjetja v finančnih težavah. Za povečanje možnosti za reševanje je treba omogočiti dostopnost poceni svetovanja za podjetnike v finančnih težavah, kot ga ponujata Center za samozaposlene in zaposlene v malih podjetjih v težavah v regiji glavnega mesta Bruselj v Belgiji in svetovalna služba za podjetnike na Nizozemskem . Stalna podpora poslovnih partnerjev, financerjev, upnikov in drugih zainteresiranih strani lahko pomaga podjetniku v stiski, da se izogne nepotrebnemu umiku s trga; tako podporo je treba spodbujati. Da bi se zmanjšala zaznamovanost zaradi neuspeha, mora biti pristop javnih oblasti do stečaja na splošno bolj proaktiven, prej s spodbujanjem preventivnih ukrepov kot z izrekanjem kazni za prepozno ukrepanje.

Čeprav je bilo sprejetih več novih ukrepov za izboljšanje postopkov stečaja in prestrukturiranja ter za pospeševanje novega začetka, nekatere države potrebujejo več dejanj. Na primer, v Grčiji ni napredka na tem področju in v Luksemburgu ni mehanizmov za zgodnje opozarjanje. Še več, stečajni postopki, ki so usmerjeni na likvidacijo na Slovaškem in na postopke prestrukturiranja na Poljskem , so še vedno dragi in zapleteni. Kljub siceršnjemu napredku včasih usmerjenost ukrepov ni usklajena s priporočili projekta Najboljšega postopka o „Prestrukturiranju, stečaju in novem začetku“. Na primer, na Češkem in Portugalskem je revidirani zakon o plačilni nesposobnosti okrepil položaj upnikov in s tem ogrozil nove elemente, ki so bili uvedeni za spodbujanje kontinuitete podjetij, sposobnih obstoja.

Premagovanje pomanjkanja veščin – zagotavljanje večjega odziva izobraževanja in usposabljanja na potrebe podjetij

Večina držav spremlja trenutne in prihodnje potrebe po veščinah v čedalje bolj sistematičnih postopkih in v sodelovanju z drugimi zainteresiranimi stranmi, kot so podjetja, socialni partnerji, regionalne in sektorske organizacije. Nekatere države s tradicionalnimi povezavami med univerzami in podjetji, kot je Švedska , so oblikovale institucionalni okvir za tako sodelovanje. Druge države spodbujajo take povezave s financiranjem, raziskavami, sektorskimi pobudami ali shemami povezovanja srednješolskega učenja z delovnim usposabljanjem, kot na primer v Italiji .

Kot posledica rednega spremljanja veščin države članice postopoma pregledujejo politike izobraževanja in usposabljanja, tako da bolj sposobne odzivati se na trenutne in predvidene strukturne spremembe na trgu dela. Vključevanje vseh partnerjev, predvsem podjetij, v razvoj in določanje izobraževalnih in poklicnih tečajev je treba nadaljevati in okrepiti. Vajeniški sistemi se posodabljajo in postajajo privlačnejši, kot na primer v Franciji , pa tudi bolj odzivni na potrebe trga, kot na primer v Avstriji . Poleg tega se krepi tehnična izobrazba, neformalno izobraževanje pa je vse pogosteje formalno priznano.

Pomen vseživljenjskega učenja se pogosto poudarja, čeprav je malo držav oblikovalo celovit sistem za njegovo pospeševanje. Nove možnosti učenja, na primer e-učenje in povezovanje ponudbe usposabljanja, se raziskujejo le v nekaterih državah, kot so Irska, Slovenija in Združeno kraljestvo . Treba je povečati tako javne kot zasebne naložbe v razvoj ključnih sposobnosti ljudi skozi vse življenje.

Usmerjanje in ozaveščanje lahko izboljšata podobo nekaterih poklicev in pritegniti mlade h karieram s potencialno velikimi možnostmi v prihodnosti, kot tehniške vede in druge specializacije v tehničnih, informacijskih in komukacijskih tehnologijah. Države članice kot tudi poslovne in poklicne organizacije se čedalje bolj lotevajo tega vprašanja z obveščanjem in poklicnim usmerjanjem, televizijskimi programi in znanstvenimi klubi. Zanimiv razvoj dogodkov zadnje čase kažejo pobude sektorskih organizacij v Nemčiji in na Irskem .

Potencialna področja za izboljšave vključujejo spremljanje veščin na zvezni in regionalni ravni v Belgiji , za zagotavljanje večje mobilnosti med regijami v državi. Češki, Grčiji in Slovaški je treba razviti povezave med univerzami in podjetji, medtem ko bi Italija lahko okrepila svoja prizadevanja v podporo specializiranega usposabljanja v podjetjih.

2.2 Države kandidatke: Potreba po pospeševanju podjetniških veščin ter izboljšanju pravnega okvira

Glavni izziv za države kandidatke je izboljšanje konkurenčnosti svojih podjetij. Za Bolgarijo in Romunijo je del izziva v izboljšanju pravnega okvira ter omogočanju ustvarjanja in rasti novih podjetij.

Medtem ko je treba nadaljnje krepiti presojo poslovnega vpliva v Romuniji in Turčiji , je Bolgarija dosegla dober napredek na tem področju. Glede izboljšanja razpoložljivosti veščin je mogoče omeniti nekaj dobrih ukrepov. Potrebna pa so še dodatna prizadevanja za zagotovitev vseživljenjskega usposabljanja in ustrezno ponudbo veščin, prilagojeno potrebam malega gospodarstva.

2.3 Zahodni Balkan in Moldavija: uživanje ugodnosti procesa Listine

Proces Listine je padel na plodna tla v državah zahodnega Balkana in Moldaviji. Dodatna prizadevanja so potrebna v Bosni in Hercegovini ter Kosovu , da bi lahko polno izkoristila ugodnosti Listine. Listina je tudi sredstvo, s katerim Komisija vrednoti prošnji za članstvo EU Hrvaške in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

Največji napredek je bil dosežen na področju cenejšega in hitrejšega zagona v več državah – zlasti Srbije, Kosova, Moldavije ter Bosne in Hercegovine – s pospešitvijo procesa in uvajanjem potrebne zakonodaje. Samo Moldavija pa ima sistem opravljanja storitev na enem samem mestu (one-stop shop system). Izobraževanje in usposabljanje za podjetništvo obstaja v raznih oblikah v vseh državah, toda ostaja kot izbirna dejavnost zunaj kurikuluma. Reforma predpisov poteka v večini držav. Do zdaj pa je zelo malo držav uvedlo zakonodajne presoje vpliva ali načrtuje njihovo uvedbo.

2.4 Komisija: krepiti razsežnost MSP v politikah Skupnosti

V dejavnosti EU bolje vključiti razsežnost MSP ...

Razsežnost MSP je bolj in bolj vključena v večino dejavnosti Evropske unije. Številni programi ali pobude so namenjeni ali večinoma koristijo MSP, kar kaže, da izvajanje Listine dobro napreduje.

Večletni program za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP)[9] s svojim povečanim prispevkom za finančne instrumente in izid nedavno zaključenih projektov Najboljšega postopka[10] še naprej prispeva k uspešnemu izboljševanju gospodarskega okolja za MSP. Po Akcijskem načrtu za podjetništvo dosega Komisije dober napredek pri izvajanju ključnih ukrepov Programa.

Poleg tega Komisija izvaja več podpornih programov, ki posredno ali neposredno koristijo MSP. Strukturni skladi so najpomembnejši program za MSP, ki jim je dostopen na regionalni in lokalni ravni. Tudi na raziskovalnem področju je poudarek na MSP, in sicer z določitvijo sodelovanja MSP kot jasnega cilja. Veliko drugih programov je naravnanih na potrebe MSP, na primer na področju okolja, energije, usposabljanja in internacionalizacije. Tudi druge politike, kot sta konkurenčna ali trgovinska politika, upoštevajo specifični položaj MSP.

... toda potrebne so izboljšave pri spodbujanju sodelovanja MSP v programih EU

Izboljšave so še vedno potrebne pri olajšanju sodelovanja MSP v programih EU. Pogosto postopki niso prilagojeni MSP, najsi bo glede upravnih zahtev ali glede časa za oceno projektov. Predvideni so dodatni ukrepi pri olajšanju udeležbe MSP, vključno s politično opredelitvijo prednostnih nalog in olajšanjem udeležbe MSP izrecno glede postopka izbora in upravljanja programov. Ravno tako je treba okrepiti ponudbo informacij in podpore za MSP, zlasti skozi mreže Komisije, kot so Euro Info Centri in Inovacijski relejni centri, ter sistematično vrednotiti ustreznost programov EU za MSP.

Glede zakonodaje in njenega vpliva na MSP kaže napredek na področju presoj vpliva spodbudne rezultate. To je pripeljalo do bolje obveščenega oblikovanja politik in večjega posvetovanja. Pravni akti, ki jih je sprejela ali predlagala Komisija, upoštevajo položaj MSP, kar je v nekaterih primerih botrovalo odstopanjem ali prilagoditvi zahtev za mala podjetja, na primer z nižjimi dajatvami in upravno pomočjo po meri na farmacevtskem področju. Komisija trenutno prečiščuje in poenostavlja svoje notranje smernice za presojo vpliva, da bi lahko bolje ocenila vplive, na primer pri poslovni konkurenčnosti.

3. Skupni uspeh s skupnim učenjem

Odprta metoda usklajevanja prinaša sadove...

Proces Listine se je izkazal kot zelo učinkovit pri ugotavljanju področji, na katerih so države članice napredovale pri pospeševanju malih podjetij. Prispeva tudi dragocene informacije za področja, na katerih je treba storiti več. Čeprav si države članice prizadevajo izvajati ukrepe z vseh področij Listine, imajo različne prednosti in strokovna znanja.

Dodaten vir dragocenih priporočil in zgledov dobrih in preskušenih praks so poročila projekta Najboljšega postopka. Komisija, skupaj z izvedenci držav članic od leta 2001 dela na več projektih Najboljšega postopka, ki so se iztekli v primere dobre prakse, ugotovitve in priporočila. Zato je pomembno ukrepati na podlagi teh ugotovitev in priporočil.

... kot izpričuje množica konkretnih primerov

Že tretjič je vse večje število držav članic črpalo navdih iz ukrepov, ki so jih razvili v drugih državah članicah, in iz priporočil projektov Najboljšega postopka, tako da je imelo medsebojno korist od posameznih prednosti vsakogar.

Na primer, projekt Najboljšega postopka o „Izobraževanju za podjetništvo“ je zadnje čase prispeval k pozitivnemu razvoju dogodkov v Estoniji, Litvi in Norveški . Pri pripravi razširjenega programa podjetništva na Švedskem je bil v navdih projekt Najboljšega postopka skupaj z Akcijskim načrtom o podjetništvu Komisije in nacionalnimi poročili o Listini iz drugih držav, zlasti Španije in Finske .

Projekt Najboljšega postopka o „Prestrukturiranju, stečaju in novem začetku“ je bil ravno tako v navdih več državam. Ciper, Latvija, Madžarska in Norveška navajajo, da so pri reviziji svoje zakonodaje upoštevali priporočila projekta.

V Španiji , preden bo svoje delo začela nova Agencija, pristojna za presoje zakonodajnega vpliva, se presoje vpliva opravljajo na podlagi smernic, ki so bile uporabljene v drugih državah članicah. Bolgarija je oblikovala metodologijo presoje vpliva z upoštevanjem izkušenj Nizozemske in Slovaške .

Nekatere države so posebno pazile, da bi priporočila Listine in rezultati projektov Najboljšega postopka imele praktičen odziv. Malta objavlja letni akcijski načrt, ki začrtuje pobude za vsako od desetih področij Listine in določa povezane merljive cilje, ki se spremljajo v pregledu stanja. Pobude se obravnavajo z vsemi ključnimi akterji na nacionalni konferenci in na treh zasedanjih parlamenta.

Za druge države, kot sta Danska in Francija , je videti, da se še da izboljšati področje nadaljnjega ukrepanja, da bi se bolje izkoristil celotni proces.

Konference podpisnic Listine so uspešen forum za izmenjavo dobrih praks

Komisija še naprej izboljšuje razširjanje ugotovljenih dobrih praks. Konferenca podpisnic Listine iz Dublina iz junija 2004 je bila uspešen forum za izmenjavo dobrih praks, ugotovljenih v zadnjih poročilih o Listini. Naslednja konferenca podpisnic Listine bo v Luksemburgu 15–16 junija 2005. Poleg tega nacionalne konference o Listini, na primer na Malti, dodatno prispevajo k temu, da mala podjetja ohranjajo pomembno mesto v dnevnem redu.

4. Naproti lizbonskemu cilju

Evropa ima še veliko dela za dosego lizbonskega cilja za leto 2010. Napredek je močno odvisen od uspeha pri naših prizadevanjih za pospeševanje podjetništva in malih podjetij. Potrebujemo okolje, v katerem se mala podjetja ne spopadajo z birokracijo in v katerem podjetni ljudje lahko oblikujejo svoje zamisli v podjetja. Poročilo Kok, ki je bilo predstavljeno prejšnji november kot prispevek k vmesnemu pregledu lizbonske strategije, vztraja na potrebi po ustvarjanju primerne klime, ki bi podjetnikom omogočila, da povečajo konkurenčnost Evrope.

Poročila o napredku Akcijskega načrta za podjetništvo bodo povezana s mehanizmom poročanja pri Listini. Kot je nakazal Svet za konkurenco marca 2004, bi za nadaljnjo racionalizacijo poročanja koristil dodaten korak, in sicer revizija Listine, ki bi povezala vsa vprašanja v zvezi s podjetništvom, ki jih obravnava Akcijski načrt. Komisija bo za nadaljnje približevanje k lizbonskemu cilju pregledala Listino glede prednostnih nalog Akcijskega načrta in izkušenj, pridobljenih v skoraj petih letih izvajanja Listine, ter bo predstavila predlog.

PRILOGA

Države članice so bile naprošene, da odgovorijo na niz vprašanj v zvezi s prednostnimi področji iz poročila leta 2005, ki temeljijo večinoma na priporočilih iz ustreznih projektov Najboljšega postopka. Graf prikazuje skupno število ukrepov iz izbora predlaganih uporabnih ukrepov. Popolne preglednice na podlagi odgovorov držav članic so v poročilu o dejavnostih v državah članicah, SEC(2005) 167, 8.2.2005; SEC(2005) 168, 8.2.2005; SEC(2005) 169, 8.2.2005; SEC(2005) 170, 8.2.2005, preglednice 1–4.

[pic]

* Na podlagi podatkov samo za zvezno deželo Baden-Württemberg. Stanje je različno od dežele do dežele.

[pic]

[pic]

[pic]

N. B. Število pregledanih ukrepov je različno za različna področja. Največje število ukrepov vsakega grafa prikazuje lestvica na levi strani.

[1] „Evropa“ vključuje EU-25 + 3 države kandidatke + Islandijo, Liechtenstein, Norveško in Švico. Vir: Observatory of European SMEs, 2003/7.

[2] http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm

[3] COM (2004) 70 konč., 11.2.2004

[4] http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm

[5] Moroko, Alžirija, Tunizija, Egipt, Jordan, Izrael, Palestinska nacionalna uprava, Libanon and Sirija.

[6] Odposlanca SMP so imenovale službe Komisije decembra 2001, da bi okrepile izmenjavo z malimi in srednjimi podjetji – SMP – ter njihovimi predstavniškimi telesi in da bi zagotovile ustrezno upoštevanje potreb SMP znotraj vseh politik, programov in pravnih aktov EU.

[7] Prejšnja poročila: COM(2001) 122 konč., 7.3.2001; COM(2002) 68 konč., 6.2.2002; COM(2003) 21 konč., 21.1.2003; COM(2004) 64 konč., 11.2.2004.

[8] SEC(2005) 167, 8.2.2005; SEC(2005) 168, 8.2.2005; SEC(2005) 169, 8.2.2005; SEC(2005) 170, 8.2.2005.

[9] Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 (UL L 333, 29.12.2000, str. 84).

[10] V okviru večletnega programa Najboljši postopek zagotavlja okvir, po odprti metodi usklajevanja, za podporo prizadevanj držav članic pri ugotovitvi in izmenjavi najboljših praks na omejenem številu specifičnih področij posebnega pomena za podjetja, s tem pa prispeva tudi k izvajanju Listine.