EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 16.5.2017 COM(2017) 261 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Sedmo poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije



I.UVOD To je sedmo mesečno poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, ki zajema najnovejše dogodke na področju dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ter sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen, in krepitve naše zaščite in odpornosti proti navedenim grožnjam. To poročilo je osredotočeno na prizadevanja za doseganje interoperabilnosti informacijskih sistemov za upravljanje varnosti, meja in migracij, s čimer naj bi upravljanje podatkov v EU postalo uspešnejše in učinkovitejše – ob popolnem spoštovanju zahtev glede varstva podatkov –, zunanje meje naj bi postale bolje zavarovane in izboljšala naj bi se notranja varnost v korist vseh državljanov. Poročilo vključuje tudi najnovejše informacije o napredku pri ključnih zakonodajnih in nezakonodajnih dokumentih. Nedavni svetovni kibernetski napad, pri katerem je bilo uporabljeno izsiljevalsko programje in ki je onemogočil na tisoče računalniških sistemov, je znova opozoril na nujno potrebo po izboljšanju kibernetske odpornosti EU in varnostnih ukrepov, saj število primerov organiziranega kriminala, ki ga omogoča kibernetski prostor, hitro narašča, kot je navedeno v zadnjem poročilu o napredku pri vzpostavljanju varnostne unije in poudarjeno v Europolovi oceni ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala. Komisija pospešuje svoje delo na področju kibernetske varnosti, zlasti s pregledom strategije EU za kibernetsko varnost iz leta 2013, kot je bilo napovedano v vmesnem pregledu strategije za enotni digitalni trg, da bi se zagotovil takojšen in učinkovit odziv za obravnavo teh groženj. V govoru predsednika Junckerja o stanju v Uniji septembra 2016 in sklepih Evropskega sveta iz decembra 2016 je bil poudarjen pomen odprave trenutnih pomanjkljivosti pri upravljanju podatkov in izboljšanja interoperabilnosti obstoječih informacijskih sistemov. To je postalo še bolj očitno ob nedavnih terorističnih napadih, ko se je pokazala nujna potreba po interoperabilnosti informacijskih sistemov in odpravi sedanjih mrtvih kotov, ki nastanejo, ko so teroristični osumljenci v različnih nepovezanih podatkovnih zbirkah zabeleženi pod različnimi imeni. V tem poročilu je opredeljen pristop Komisije k doseganju interoperabilnosti informacijskih sistemov za upravljanje varnosti, meja in migracij do leta 2020, ki naj bi zagotovil, da imajo mejni policisti, uradniki organov kazenskega pregona, vključno s carinskimi uradniki, uradniki za priseljevanje in pravosodni organi, na voljo potrebne informacije. To poročilo je tudi nadaljevanje sporočila Komisije o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost iz aprila 2016 in dela strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost, ki jo je Komisija ustanovila na podlagi navedenega sporočila. 1. Sporočilo Komisije iz aprila 2016 in dosedanji ukrepi V sporočilu o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost iz aprila 2016 je bilo opredeljenih več strukturnih pomanjkljivosti, ki se nanašajo na informacijske sisteme: ·neoptimalna funkcionalnost nekaterih obstoječih informacijskih sistemov; ·informacijske vrzeli v arhitekturi EU za upravljanje podatkov; ·kompleksen sistem različno upravljanih informacijskih sistemov in ·razdrobljena arhitektura upravljanja podatkov za nadzor meje in varnost, pri kateri se informacije shranjujejo ločeno v nepovezane sisteme, kar povzroča mrtve kote. Komisija je v odgovor na te pomanjkljivosti predlagala ukrepe na treh področjih ter pri tem poudarila, da bodo delo Komisije usmerjale zahteve Listine o temeljnih pravicah in zlasti celovit okvir za varstvo osebnih podatkov v EU. Prvič, v sporočilu so bile navedene morebitne možnosti za kar največje povečanje koristi obstoječih informacijskih sistemov s poudarkom na tem, da morajo države članice te sisteme uporabljati v celoti. Komisija je nato decembra 2016 predstavila zakonodajne predloge za okrepitev schengenskega informacijskega sistema (SIS), ki je najuspešnejše obstoječe orodje za sodelovanje med mejnimi policisti, carinskimi organi, policisti in pravosodnimi organi. Maja 2016 je predstavila tudi zakonodajni predlog za okrepitev podatkovne zbirke na področju azila in nedovoljenih migracij Eurodac, da bi se pospešilo vračanje in prispevalo k obravnavanju nedovoljenih migracij. Januarja 2016 je Komisija predstavila zakonodajni predlog za olajšanje izmenjave kazenskih evidenc državljanov tretjih držav v EU z nadgradnjo evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS). Kot je bilo napovedano, bo junija 2017 na podlagi razprav o predlogu s sozakonodajalcema iz januarja 2016 predstavila dopolnilni predlog o vzpostavitvi centraliziranega sistema za identifikacijo obsojenih državljanov tretjih držav in ugotavljanje, katere države članice imajo o informacije o njih. Komisija bo junija 2017 predstavila tudi zakonodajni predlog za revizijo pravnih pooblastil agencije eu-LISA, vključno z nalogo agencije pri razvoju interoperabilnosti centraliziranih informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij. Drugič, v sporočilu so bile predstavljene morebitne možnosti za razvoj novih, dopolnilnih ukrepov za zapolnitev vrzeli v arhitekturi upravljanja podatkov EU. Komisija je zlasti opredelila pomembne informacijske vrzeli glede državljanov tretjih držav, ki obiščejo schengensko območje, znotraj te skupine pa tudi glede državljanov tretjih držav, ki so oproščeni vizumske obveznosti in ki v EU vstopijo prek kopenskih meja. Trenutno se prehodi državljanov tretjih držav čez zunanje meje ne beležijo, o državljanih tretjih držav, ki so oproščeni vizumske obveznosti, pa pred njihovim prihodom na zunanjo kopensko mejo ni na voljo nobenih informacij. Na podlagi tega je Komisija predstavila zakonodajna predloga za vzpostavitev dveh novih informacijskih sistemov za obravnavo teh pomembnih vrzeli. Aprila 2016 je predlagala evropski sistem vstopa/izstopa za posodobitev upravljanja zunanjih meja z izboljšanjem kakovosti in učinkovitosti nadzora, novembra 2016 pa vzpostavitev evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) za zbiranje informacij o vseh osebah, ki brez vizuma potujejo v Evropsko unijo, da bi se predhodno izvedla preverjanje z vidika nedovoljenih migracij in varnostno preverjanje. Na tretjem področju, ki je bilo poudarjeno v sporočilu, je bila izpostavljena potreba po izboljšanju interoperabilnosti informacijskih sistemov. V sporočilu je bilo navedeno, da je mogoče na podlagi celovitega okvira za varstvo osebnih podatkov v EU ter precejšnjega napredka na področju tehnologije in informacijske varnosti doseči interoperabilnost informacijskih sistemov z nujnimi strogimi pravili glede dostopa in uporabe, ne da bi to vplivalo na obstoječo omejitev namena. V sporočilu so predstavljene štiri možnosti za dosego interoperabilnosti: ·enoten iskalni vmesnik za sočasne poizvedbe v več informacijskih sistemih in prikaz kombiniranih rezultatov iz preiskanih sistemov na enotnem zaslonu; ·medsebojna povezljivost informacijskih sistemov, kar omogoča samodejni vpogled v podatke, evidentirane v enem sistemu, prek drugega sistema; ·vzpostavitev skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov v podporo različnim informacijskim sistemom in

·skupno odložišče podatkov o identiteti z alfanumeričnimi podatki za različne informacijske sisteme (vključno z običajnimi biografskimi podatki, kot sta ime in datum rojstva). Komisija je sprožila razpravo o tem, kako lahko informacijski sistemi v Evropski uniji še izboljšajo upravljanje meja in notranjo varnost, ter ustanovila strokovno skupino na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost, da bi nadaljevala to delo (glej oddelek II.3 v nadaljevanju). 2. Napredek na področju prednostnih dokumentov v zvezi z informacijskimi sistemi Mejni policisti, uradniki organov kazenskega pregona, uradniki za priseljevanje in pravosodni organi potrebujejo dostop do točnih in popolnih podatkov, da lahko opravljajo svoje delo. Zato je bistveno, da Evropski parlament in Svet dosežeta napredek pri prednostnih predlogih v zvezi z informacijskimi sistemi na podlagi prvega sklopa iz sporočila iz aprila 2016. Kot je navedeno zgoraj, je to ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti obstoječih informacijskih sistemov za meje in varnost, odpravilo pa bo tudi pomembne informacijske vrzeli z vzpostavitvijo novih sistemov, ki so potrebni za zavarovanje zunanjih meja. Predlog, pri katerem je bilo doseženega največ napredka, je sistem vstopa/izstopa EU. Predlog je v fazi trialoga, pri čemer je cilj, ki ga je določil Evropski svet, tj. zaključitev razprav v juniju 2017, dosegljiv. Nadaljujejo se tehnične razprave o evropskem sistemu za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vendar morata obe instituciji še določiti svoji pogajalski stališči. Sprejetje mandata Sveta se načrtuje za junij 2017, medtem ko Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) sprejetje svojega pogajalskega mandata načrtuje za september 2017. V skupni izjavi o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2017 je ta dokument naveden kot prednosten, da bi se zagotovilo njegovo sprejetje še pred koncem leta 2017. Komisija bo še naprej podpirala sozakonodajalca pri doseganju tega cilja. Obe instituciji proučujeta tudi predloge Komisije za okrepitev schengenskega informacijskega sistema (SIS). Prvi krog razprav o treh predlogih na ravni delovne skupine Sveta se bo zaključil pod malteškim predsedovanjem Svetu. Poročevalec Evropskega parlamenta predvideva, da bo osnutek poročila Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) predstavil do konca junija 2017. Glede zakonodajnega predloga o okrepitvi sistema Eurodac se je Svet decembra 2016 strinjal z delnim splošnim pristopom, Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) pa namerava o svojem poročilu glasovati maja 2017. Faza trialoga naj bi se začela takoj za tem. 3. Delo strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost Komisija je junija 2016 ustanovila strokovno skupino na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost. Naloga strokovne skupine je obravnava pravnih, tehničnih in operativnih izzivov v zvezi s štirimi možnostmi za dosego interoperabilnosti, vključno z njihovo nujnostjo, tehnično izvedljivostjo, sorazmernostjo in posledicami za varstvo podatkov. Strokovna skupina je bila tudi pozvana, naj opredeli in obravnava pomanjkljivosti in morebitne informacijske vrzeli, ki jih povzročata kompleksnost in razdrobljenost informacijskih sistemov. V skupini sodelujejo strokovnjaki iz držav članic in pridruženih schengenskih držav ter iz agencij EU, tj. iz agencij eu-LISA in Europol, Evropskega azilnega podpornega urada, Evropske agencije za mejno in obalno stražo in Agencije za temeljne pravice. Kot polnopravna člana sodelujeta tudi Evropski koordinator za boj proti terorizmu in Evropski nadzornik za varstvo podatkov. Srečanj sta se kot opazovalca udeleževala tudi predstavnika sekretariata Odbora Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) in generalnega sekretariata Sveta. Komisija je z odobravanjem sprejela končno poročilo strokovne skupine na visoki ravni z dne 11. maja 2017. Strokovna skupina je ugotovila, da so navedene tri rešitve za dosego interoperabilnosti potrebne in tehnično izvedljive ter da lahko načeloma zagotovijo operativne koristi in se vzpostavijo v skladu z zahtevami varstva podatkov: ·evropski portal za iskanje; ·skupna storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov in ·skupno odložišče podatkov o identiteti. Po mnenju strokovne skupine bi bilo treba možnost medsebojne povezljivosti sistemov proučiti le za vsak primer posebej. Eden od teh primerov je medsebojna povezanost predlaganega sistema vstopa/izstopa EU in vizumskega informacijskega sistema. Predlog Komisije za sistem vstopa/izstopa EU določa, da bi sistem vstopa/izstopa EU sistematično in samodejno preverjal podatke iz vizumskega informacijskega sistema in shranjeval majhen del podatkov (o vizumski nalepki, številu vstopov, obdobju bivanja), s čimer bi se v sistemu vstopa/izstopa EU omogočila pravilna obdelava podatkov o imetnikih vizumov v skladu z zahtevami za zmanjšanje količine podatkov in skladnost podatkov. Strokovna skupina je menila, da ne bo potrebna tolikšna medsebojna povezanost sistemov samo zaradi izboljšanja izmenjave podatkov, če bo dosežen zadosten napredek pri ostalih treh rešitvah za interoperabilnost. V končnem poročilu strokovne skupine je bil poudarjen tudi pomen popolnega izvajanja in uporabe obstoječih informacijskih sistemov. Obravnavan je bil tudi decentraliziran prümski okvir za izmenjavo podatkov o DNK, prstnih odtisih in registrskih številkah vozil, pri čemer je bila priporočena izvedba študije izvedljivosti glede približevanja centralizirani usmerjevalni komponenti in glede morebitne uvedbe novih funkcij. Strokovna skupina je glede decentraliziranega sistema, ki je bil vzpostavljen z direktivo EU o evidenci podatkov o potnikih (PNR), priporočala študijo izvedljivosti v zvezi s centralizirano komponento za predhodne podatke o potnikih in podatke iz evidence podatkov o potnikih kot tehničnega podpornega orodja za lažje povezovanje z letalskimi prevozniki. Menila je, da bi to okrepilo učinkovitost enot za informacije o potnikih, ko bi države članice začele izvajati direktivo EU o evidenci podatkov o potnikih. Komisija se bo še naprej osredotočala na popolno izvajanje obstoječih informacijskih sistemov. Bistveno je, da države članice v celoti uporabljajo obstoječe sisteme in popolnoma izkoristijo njihov potencial. Komisija bo še naprej zagotavljala obsežno podporo v skladu s svojim načrtom izvajanja, da bi tako pomagala zagotoviti, da začnejo vse države članice do maja 2018 izvajati direktivo EU o evidenci podatkov o potnikih. Z vsemi državami članicami bo tesno sodelovala pri dokončanju popolne vzpostavitve prümskega okvira, zlasti s petimi državami članicami, ki prümskih sklepov še ne izvajajo. Komisija bo v duhu priporočil strokovne skupine proučila načine krepitve delovanja in učinkovitosti teh sistemov, ko jih bodo države članice uporabljale. Strokovna skupina je opredelila informacijsko vrzel, ki se nanaša na prehod državljanov EU čez zunanje meje. Njeno končno poročilo se nanaša na nedavno uvedbo sistematičnega preverjanja vseh oseb, ki imajo na podlagi prava Unije pravico do prostega gibanja, v vseh ustreznih podatkovnih zbirkah, ko zapustijo schengensko območje ali vstopijo vanj. V njem je poudarjeno, da se čas in kraj teh preverjanj ne beležita in da bi ta podatka lahko bila koristna za organe kazenskega pregona. Strokovna skupina je zato priporočila nadaljnjo analizo sorazmernosti in izvedljivosti sistematičnega beleženja prehodov vseh državljanov EU čez zunanje meje. Komisija opozarja, da iz poročila strokovne skupine nista razvidni nujnost in sorazmernost beleženja prehodov vseh državljanov EU čez zunanje meje, vendar je pripravljena oceniti potrebo po nadaljnjem ukrepanju, če se bosta v prihodnje pokazali nujnost in sorazmernost takega beleženja. Do takrat se bo Komisija osredotočila na sorodna priporočila strokovne skupine o morebitnem beleženju „zadetkov“ glede oseb, v zvezi s katerim je bil v schengenskem informacijskem sistemu izdan razpis ukrepa, kar je možen način za beleženje potovanj tistih državljanov EU, ki so bili opredeljeni kot potencialno vpleteni v terorizem ali druge oblike hudih kaznivih dejanj. Strokovna skupina je opredelila tudi informacijsko vrzel, ki se nanaša na vizume za dolgoročno bivanje, dovoljenja za prebivanje in dovoljenja za prebivanje družinskega člana državljana Unije. Navedla je, da imajo države članice le malo možnosti za preverjanje veljavnosti teh dokumentov, če jih je izdala druga država članica, in predlagala, da bi to lahko bila iztočnica za proučitev centraliziranega odložišča EU z informacijami o vizumih za dolgoročno bivanje, dovoljenjih za prebivanje in dovoljenjih za prebivanje družinskega člana državljana Unije. Komisija bo proučila potrebo po takem odložišču, vključno z njegovo nujnostjo, tehnično izvedljivostjo in sorazmernostjo. V poročilu strokovne skupine je navedeno tudi, da so carinski organi ključni dejavnik medagencijskega sodelovanja na zunanjih mejah. Zato Komisija nadalje proučuje tehnične, operativne in pravne vidike interoperabilnosti s carinskimi sistemi. 1. Cilj Komisije glede interoperabilnosti informacijskih sistemov do leta 2020

Ključni cilj je zagotoviti, da imajo mejni policisti, uradniki organov kazenskega pregona, uradniki za priseljevanje in pravosodni organi na voljo potrebne informacije, da bodo lahko bolje varovali zunanje meje in izboljšali notranjo varnost v korist vseh državljanov. Zato je prvi korak učinkovito delovanje različnih informacijskih sistemov na tem področju in hitro sprejetje že predloženih zakonodajnih predlogov. Komisija je v skladu s sporočilom iz aprila 2016 določila nov pristop k upravljanju podatkov za meje in varnost, ki so ga potrdile tudi ugotovitve in priporočila strokovne skupine, in sicer pristop, v okviru katerega so vsi centralizirani informacijski sistemi EU za upravljanje varnosti, mej in migracij interoperabilni ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic, tako da: ·je mogoče v sistemih iskati hkrati z uporabo evropskega portala za iskanje, ob popolnem spoštovanju omejitve namena in pravic dostopa, da bi se obstoječi informacijski sistemi lahko bolje izkoristili, morebiti s poenostavljenimi pravili o dostopu organov kazenskega pregona; ·sistemi uporabljajo eno skupno storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, da se omogoči iskanje v različnih informacijskih sistemih, ki vsebujejo biometrične podatke, po možnosti z oznakami zadetek/ni zadetka, ki kažejo na povezanost z biometričnimi podatki, najdenimi v drugem sistemu; ·imajo sistemi skupno odložišče podatkov o identiteti z alfanumeričnimi podatki o identiteti za odkrivanje primerov, ko je oseba v različne podatkovne zbirke vnesena pod različnimi identitetami. Ta novi pristop mora zagotoviti, da sistemi ohranijo svoje posebne določbe o varstvu podatkov, prav tako pa določati posebna pravila o dostopu pristojnih organov, ločena pravila o omejitvi namena za vsako kategorijo podatkov in namenska pravila o hrambi podatkov. Ta pristop k interoperabilnosti ne bi vodil v medsebojno povezanost vseh posameznih sistemov. Pristop bi odpravil sedanje pomanjkljivosti v arhitekturi upravljanja podatkov EU, vključno z opredeljenimi mrtvimi koti. Agencija eu-LISA bo imela ključno vlogo pri delu za interoperabilnost informacijskih sistemov, vključno s tekočo in nadaljnjo tehnično analizo (glej oddelek III.2 v nadaljevanju). Zakonodajni predlog, ki ga bo Komisija predstavila junija 2017, bo okrepil mandat agencije eu-LISA in ji omogočil zagotavljanje izvajanja tega novega pristopa. Komisija bo pri delu v zvezi z interoperabilnostjo prav tako še naprej sodelovala z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in Agencijo za temeljne pravice. Zagotavljanje visoke ravni kakovosti podatkov je bistveno za učinkovitost informacijskih sistemov. Interoperabilnost lahko deluje samo, če se v informacijske sisteme vnašajo natančni in popolni podatki. Komisija je kakovost podatkov že opredelila kot vprašanje, ki zahteva nadaljnje ukrepanje EU. V sodelovanju z agencijo eu-LISA bo nemudoma izvedla priporočila strokovne skupine za izboljšanje kakovosti podatkov v informacijskih sistemih EU. Komisija bo upoštevala priporočila strokovne skupine glede avtomatiziranega nadzora kakovosti, tj. „podatkovnega skladišča“, s katerim bo mogoče za statistične namene in namene poročanja analizirati anonimizirane podatke, pridobljene iz ustreznih informacijskih sistemov, ter glede modulov za usposabljanja o kakovosti podatkov za osebje, ki je odgovorno za zagotavljanje vnosa podatkov v sisteme na nacionalni ravni. Pomembna vloga agencije eu-LISA pri zagotavljanju visoke kakovosti podatkov v centraliziranih informacijskih sistemih EU se bo odražala tudi v prihodnjem zakonodajnem predlogu. Interoperabilnost zahteva tehnično interakcijo med obstoječimi informacijskimi sistemi. Spodbujanje te interakcije je cilj projekta univerzalnega formata sporočil na ravni EU. Komisija bo skupaj z agencijo eu-LISA upoštevala priporočila strokovne skupine za izboljšanje univerzalnega formata sporočil v skladu s trenutnim delom, da bi se zagotovilo, da se razvoj formata odraža v centraliziranih informacijskih sistemih EU. 2. Naslednji koraki pri doseganju interoperabilnosti informacijskih sistemov do leta 2020 Komisija hkrati s prizadevanji za pripravo prednostnih dokumentov o informacijskih sistemih Evropski parlament in Svet poziva k skupni razpravi o naslednjih korakih v zvezi z interoperabilnostjo, kot je opredeljena v tem sporočilu. V ta namen bo Komisija 29. maja 2017 te zamisli predstavila Odboru Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE), 8. junija 2017 pa še državam članicam na seji Sveta za pravosodje in notranje zadeve, z odborom in državami članicami pa bo o zamislih tudi razpravljala. Na podlagi navedenih razprav bi morale tri institucije jeseni 2017 izvesti tristranska srečanja na tehnični ravni in se nadalje dogovoriti o naslednjih korakih v zvezi z interoperabilnostjo, kot je opredeljena v tem sporočilu, vključno z operativnimi potrebami glede meja in varnosti ter načinom zagotavljanja sorazmernosti in popolne skladnosti s temeljnimi pravicami. Cilj je čim prej, najpozneje pa do konca leta 2017, doseči dogovor o naslednjih korakih in potrebnih ukrepih za doseganje interoperabilnosti informacijskih sistemov do leta 2020. Komisija in agencija eu-LISA bosta v letu 2017 – vzporedno s skupnimi razpravami med tremi institucijami in brez pričakovanj glede njihovega izida – še naprej izvajali nadaljnjo tehnično analizo opredeljenih rešitev za interoperabilnost z vrsto tehničnih študij in potrditev koncepta. Komisija bo Evropskemu parlamentu in Svetu redno poročala o napredku, doseženem pri tej tehnični analizi. Komisija si na podlagi izmenjav mnenj z Evropskim parlamentom in Svetom ter na podlagi izida tekočega zakonodajnega dela v zvezi z informacijskimi sistemi in nadaljnje tehnične analize močno prizadeva, da bi čim prej predstavila zakonodajni predlog o interoperabilnosti. Priprava zakonodajnega predloga bo v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja zajemala javno posvetovanje in oceno učinka, vključno z oceno učinka na temeljne pravice in zlasti na pravico do varstva osebnih podatkov. Komisija bo poleg zakonodajnega predloga o interoperabilnosti predstavila tudi zakonodajni predlog za revizijo pravne podlage vizumskega informacijskega sistema na podlagi ocenjevalnega poročila iz oktobra 2016. Vizumski informacijski sistem je eden od centraliziranih informacijskih sistemov, ki bi moral biti del novega pristopa k upravljanju podatkov za meje in varnost. Skupne razprave med tremi institucijami o naslednjih korakih za dosego interoperabilnosti do leta 2020 ne bi smele odložiti dela v zvezi z zakonodajnimi predlogi o informacijskih sistemih, o katerih trenutno razpravljata sozakonodajalca. Večina teh predlogov je bila v skupni izjavi že opredeljena kot nujna in ključna prednostna naloga, vsi pa obravnavajo pomembne informacijske vrzeli, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, tudi v skladu s priporočili strokovne skupine. Dopolnilni zakonodajni predlog o evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc (ECRIS) za državljane tretjih držav, ki ga bo Komisija predstavila junija 2017, bo prav tako v celoti skladen s priporočili strokovne skupine glede interoperabilnosti in s pristopom, opredeljenim v tem sporočilu. Da bi bil način izvajanja tega novega pristopa obvladljiv, je ključno, da imajo vsi zadevni informacijski sistemi trdno pravno podlago. Zato je treba najprej doseči soglasje o zakonodajnih predlogih, ki so trenutno v razpravi. 1. Zakonodajne pobude 1. maja 2017 se je začela uporabljati nova uredba o Europolu. To je prelomna točka za Europol, saj uredba uvaja več novih elementov, ki bodo agenciji EU za kazenski pregon omogočili, da postane pravo središče EU za izmenjavo informacij o hudih čezmejnih kaznivih dejanjih in terorizmu. Europol bo imel orodja, s katerimi bo postal uspešnejši, učinkovitejši in odgovornejši. Spremenjeni okvir za obdelavo podatkov bo zlasti izboljšal zmogljivost agencije za razvoj analiz kaznivih dejanj za države članice, trdnejši režim varovanja podatkov pa bo zagotovil neodvisen in učinkovit nadzor nad varstvom podatkov. Kot zahteva Pogodba, bodo dejavnosti Europola še naprej pod nadzorom Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, kar bo še povečalo preglednost in legitimnost agencije v očeh državljanov. 30. aprila 2017 je bil podpisan sporazum o operativnem sodelovanju med Europolom in Dansko, da bi se čim bolj zmanjšali negativni učinki danskega izstopa iz Europola na podlagi rezultatov referenduma na Danskem, ki je potekal 3. decembra 2016. Kot je bilo dogovorjeno v skupni izjavi predsednika Junckerja, predsednika Sveta Tuska in danskega predsednika vlade Rasmussena z dne 15. decembra 2016, so v sporazumu določene posebne operativne ureditve, ki zagotavljajo zadostno raven operativnega sodelovanja med Dansko in Europolom, vključno z izmenjavo operativnih podatkov in izmenjavami med uradniki za zvezo ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov. Čeprav ta dogovor ne nadomešča polnopravnega članstva Danske v Europolu, tj. dostopa do Europolovih odložišč podatkov ali polnopravnega članstva v upravljavskih forumih Europola, pa je Danska sprejela pristojnost Sodišča Evropske unije in pristojnost Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ter z danskim pravom izvaja ustrezna pravila EU o varstvu podatkov. Kot je navedeno v skupni izjavi, so te ureditve odvisne od nadaljnjega članstva Danske v EU in schengenskem območju.