EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.10.2020 COM(2020) 687 final SPOROČILO KOMISIJE o dodatnih ukrepih za odziv na COVID-19



1.Uvod Minilo je že več kot osem mesecev, odkar je Svetovna zdravstvena organizacija COVID-19 priznala kot izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, ki zahtevajo svetovna prizadevanja. Evropa se je prilagodila razmeram, s kakršnimi se je spoprijela prvič, in je vodila svetovni odziv. Unija se zdaj sooča s ponovnim porastom primerov, vendar so države članice bolje pripravljene in usklajene kot v prvih mesecih pandemije. Imamo več znanja o tem, kako se boriti proti širjenju koronavirusa, in sicer na tak način, da se omeji škoda za vsakdanje življenje. Vendar se državljani, družine in skupnosti po vsej Evropi še naprej soočajo s tveganjem za svoje zdravje in dobro počutje brez primere, negotovost pa ogroža naše družbe in gospodarstva. V zadnjih tednih je prišlo do zaskrbljujočega širjenja virusa po Evropi, zato je bilo treba uvesti nove ukrepe. Zdravstveni sistemi so ponovno pod pritiskom in treba je storiti več za obvladovanje in premagovanje teh razmer, zaščito življenj in možnosti preživljanja ter spodbujanje evropske solidarnosti. Čeprav se je sodelovanje med državami članicami od začetka pandemije izboljšalo, je uspešno spoprijemanje z grožnjami, s katerimi se soočamo, še vedno bistveno. Enostranski in neusklajeni ukrepi slabijo učinek odzivanja EU in zaupanje državljanov. Sproščanje ukrepov v poletnih mesecih ni bilo vedno pospremljeno s koraki za vzpostavitev zadostnih zmogljivosti za odzivanje. To pomeni, da je zdaj nujno potrebno ukrepanje tako na nacionalni ravni kot na ravni EU: takojšnja uvedba odločnejših ukrepov lahko v prihodnjih mesecih prinese človeške in gospodarske koristi. Komisija si že od začetka pandemije nenehno prizadeva podpirati nacionalna prizadevanja. Ukrepi, ki jih je uvedla, so med drugim pomagali vzdrževati dobavo osnovnih dobrin in storitev, podprli nacionalne zdravstvene sisteme, ki so se znašli pod pritiskom, podprli gospodarstvo, olajšali prosto gibanje ljudi in prehajanje meja ter okrepili pripravljenost. Tudi sodelovanje z agencijami EU je pripomoglo tudi k oblikovanju njenega operativnega odziva. Boj proti virusu in ohranjanje gospodarstva potekata z roko v roki, pri čemer se obravnava tudi razumljiva zaskrbljenost in „utrujenost“ državljanov. Bistveno je, da se ta prizadevanja ohranijo in okrepijo, dokler ne bodo široko na voljo in v uporabi zanesljiva zdravljenja in/ali cepiva. Evropski svet je oktobra poudaril potrebo po večjem sodelovanju: države članice je pozval, „naj nadaljujejo prizadevanja za splošno usklajevanje na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj, zlasti glede predpisov o karanteni, čezmejnega sledenja stikov, strategij testiranja, skupnega ocenjevanja metod testiranja, vzajemnega priznavanja testov in začasne omejitve nenujnih potovanj v EU“. To odraža močno željo državljanov po trdni vlogi EU. To sporočilo določa nadaljnje korake na ključnih področjih za okrepitev odziva EU. 2.Naslednja faza ukrepov odziva EU 2.1.Zagotavljanje pretoka informacij za informirano odločanje Državljani, oblikovalci politik in podjetja so odvisni od informacij, ki jih imajo na voljo in na podlagi katerih sprejemajo odločitve, zato je ključno zagotoviti, da so ti podatki kakovostni in pravočasno na voljo. Ažurni, točni, celoviti in primerljivi epidemiološki podatki so bistveni za poznavanje stanja širjenja koronavirusa na regionalni in nacionalni ravni. Zagotavljanje številčnih in kvalitativnih informacij o testiranju, sledenju stikom in spremljanju javnega zdravja bo v naslednjih mesecih ključnega pomena. Deljenje podatkov na podatkovni platformi EU o COVID-19 mora postati pravilo, saj trenutno platformo za deljenje informacij uporablja le pet držav članic. Novi portal za okrepljeno spremljanje bo deloval kot spletna vstopna točka za vse ključne dejavnosti. Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) ima osrednjo vlogo pri pretoku podatkov, zato mora imeti zahtevane informacije na voljo. Njegovo spremljanje stanja bi moralo temeljiti na podatkih, zbranih v skladu s skupnimi opredelitvami EU, da bi lahko bolje zaznaval zgodnje znake ter za podporo točnejšim ocenam tveganja in odzivom. Naslednji mesec bo Komisija pripravila predloge za izboljšanje dolgoročnejšega okvira za zdravstveno varnost na ravni EU, medtem pa morajo države članice okrepiti deljenje podatkov na skupni podlagi ter zagotoviti okrepljen in integriran sistem spremljanja po vsej EU. Ti podatki bi morali poleg podatkov, povezanih s samo pandemijo, zajemati tudi področja, kot so podatki o gospodarskih razmerah in zdravstvenih sistemih (razpoložljivost bolnišničnih postelj in pomanjkanje zdravil). Za uspešnost in učinkovitost odziva je ključna tudi izmenjava znanja o učinkih različnih zdravljenj. Komisija bi morala v tesnem sodelovanju z ECDC olajšati razpravo med epidemiologi in drugimi strokovnjaki na ravni EU za usklajevanje nacionalnih pristopov in izmenjavo najboljših praks. Preučene bodo možnosti uporabe obstoječih mrež oziroma vzpostavitev nove platforme. To bo omogočilo boljšo uporabo orodij za usmerjanje podpore EU tja, kjer je najbolj potrebna. Točno evidentiranje razpoložljivosti postelj za intenzivno nego bi na primer pomagalo pri premeščanju pacientov ali zdravstvenih ekip med državami članicami, kar se lahko podpre z že vzpostavljenim ukrepom za mobilnost v vrednosti 220 milijonov evrov. Naslednji koraki: ·Države članice bi morale ECDC in Komisiji zagotavljati vse ustrezne podatke na podlagi skupnih meril. ·Nadgrajeni spletni portal ECDC, kjer bodo zbrani vsi ključni podatki, naj bi bil vzpostavljen do aprila 2021. 2.2. Učinkovito in hitro testiranje

Testiranje je v povezavi s sledenjem stikom in učinkovitimi praksami glede izolacije eno od glavnih orodij, ki so na voljo za upočasnitev širjenja koronavirusa. Točno in široko testiranje omogoča, da se javnozdravstvene odločitve sprejemajo na najboljši podlagi; hitro testiranje omogoča kar najmanj motenj osnovnega dela zaposlenih v bolnišnicah ali domovih za oskrbo ter hitro ukrepanje v žariščih, kot so univerze. V nekaterih okoliščinah lahko tudi olajša potovanja. Komisija spodbuja razvoj zanesljivih testov, nacionalnih strategij testiranja in hitrih antigenskih testov. Trenutno pomanjkanje zmogljivosti za testiranje ob ponovnem porastu okužb kaže, da je hitro nadaljnje ukrepanje nujno. Za COVID-19 sta bila do zdaj razvita dva tipa testov. Kategorija testov „polimerazna verižna reakcija z reverzno transkriptazo“ se šteje za „zlati standard“ zaradi točnosti, vendar so ti testi bolj zamudni in se zanje uporabljajo različni reagenti, v zvezi s katerimi se lahko pojavljajo ozka grla v ponudbi. Hitri antigenski testi so nova generacija hitrejših in cenejših testov na COVID-19, pri katerih so rezultati testa pogosto na voljo v manj kot 30 minutah. Ti testi se že pojavljajo na trgu in vse več držav članic preučuje njihovo širšo uporabo. Omogočajo hitro, poceni in zgodnje odkrivanje najbolj nalezljivih primerov, vendar veljajo za bistveno manj občutljive. To kaže, da je pri njihovi uporabi potrebna previdnost: zlasti so lahko koristni v scenarijih, kot so sum na izbruh COVID-19 v oddaljenih okoljih, ali za pomoč pri preiskavah izbruhov v ustanovah, kot so domovi za oskrbo, ali kadar je prenos v skupnosti zelo razširjen. Komisija je danes sprejela Priporočilo Komisije o strategijah testiranja na COVID-19, vključno s hitrimi antigenskimi testi, za spodbujanje učinkovitega testiranja. Priporočilo določa ključne elemente, ki jih je treba upoštevati pri nacionalnih, regionalnih ali lokalnih strategijah testiranja: obseg strategij testiranja na COVID-19, skupine, ki jih je treba testirati prednostno v primeru težav z zmogljivostmi, ter ključne točke, povezane z zmogljivostmi in viri za testiranje. EU bi morala spremljati te nacionalne strategije, o katerih si države članice izmenjujejo informacije, da bi omogočila vzajemno učenje in opredelila vrzeli na podlagi pravočasnih, točnih in primerljivih podatkov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Priporočilo bi moralo tudi prispevati k hitrejšemu izboru in uvedbi hitrih in zanesljivih antigenskih testov. Kot prvi korak Komisija zdaj mobilizira 100 milijonov EUR v okviru instrumenta za nujno pomoč za neposreden nakup hitrih antigenskih testov in njihovo razdelitev državam članicam, in sicer na podlagi jasnih meril, ki odražajo opredeljene potrebe na nacionalni ravni, in strogih meril glede kakovosti. Hkrati Komisija organizira tudi skupno javno naročanje, da bi državam članicam omogočila še drugo možnost dostopa do teh obetavnih testov. Testiranje ima pomembno vlogo pri olajšanju prostega gibanja v EU. Nekatere države članice so uvedle zahteve po predhodnem testiranju, ki so odvisne od sposobnosti drugih držav članic za izvajanje teh testiranj. Potnikom, ki se ne morejo testirati pred potovanjem v drugo državo, na primer zato, ker v državi članici odhoda niso predvidene zmogljivosti za testiranje asimptomatičnih potnikov, bi bilo treba omogočiti, da testiranje opravijo po prihodu. Vzajemno priznavanje testov obeh vrst je bistveno. Če želimo za katero koli dejavnost zahtevati ali priporočiti negativen rezultat testa na COVID-19, morajo biti taki testi na voljo, poleg tega pa bi bilo treba vse teste, ki izpolnjujejo dogovorjene minimalne in zadostne standarde, sprejeti kot veljavne. Odsotnost takšnega vzajemnega priznavanja bi zlasti lahko postala resna ovira, če države članice zahtevajo ali priporočajo testiranje pred potovanjem (prim. oddelek 2.6 spodaj). Kot je določeno v priporočilu Sveta o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja, bi morale države članice okrepiti sodelovanje glede različnih vidikov, povezanih s testiranjem, vključno s preverjanjem potrdil o testiranju, pri tem pa upoštevati raziskave in nasvete epidemioloških strokovnjakov ter najboljše prakse. Čezmejno sodelovanje pri testiranju (npr. pri laboratorijski obdelavi) bi bilo eden od načinov za zmanjšanje pomanjkanja zmogljivosti, dokler se to ne odpravi. Naslednji koraki: ·Komisija je mobilizirala 100 milijonov EUR iz instrumenta za nujno pomoč za neposreden nakup hitrih antigenskih testov in njihovo čimprejšnjo razdelitev državam članicam na podlagi opredeljene strategije dodeljevanja. ·Komisija bo organizirala skupno javno naročilo za zagotovitev razpoložljivosti hitrih antigenskih testov in poziva vse države članice k sodelovanju. ·Nacionalne strategije glede testiranja je treba predložiti do sredine novembra, analiza pa naj bi bila zaključena do konca novembra. 2.3. Polno izkoriščanje aplikacij za sledenje stikom Sledenje stikom je eno najbolj kritičnih orodij za preprečevanje širjenja virusa in prekinitev verig prenosa. Vendar z naraščanjem stopenj okužb ročno sledenje stikom postaja vse težje. Aplikacije za sledenje stikom in opozarjanje lahko z uporabo digitalne tehnologije za hitrejše pošiljanje opozoril resnično olajšajo to nalogo. Te aplikacije opozarjajo uporabnike, če so bili v določenem obdobju v bližini osebe, ki je sporočila pozitivni test na COVID-19, pri čemer zagotavljajo popolno skladnost s pravili o varstvu podatkov in zasebnosti. Nabor orodij EU podpira razvoj številnih nacionalnih aplikacij, ki so se že začele uporabljati v 19 državah članicah in jih je preneslo 50 milijonov Evropejcev. To je dober začetek, vendar je treba storiti še veliko več, če naj aplikacije igrajo pomembno vlogo pri obvladovanju širjenja koronavirusa. Vse države članice bi morale razviti svoje aplikacije, potrebna pa je tudi dodatna komunikacijska kampanja na ravni EU in nacionalni ravni za spodbujanje uporabe teh aplikacij. Komisija je na zahtevo držav članic nedavno predstavila tudi rešitev za povezovanje nacionalnih aplikacij po celotni EU prek „evropske storitve združevalnega prehoda“. Prek te storitve so zdaj povezane tri nacionalne aplikacije (Nemčija, Irska in Italija), v prihodnjih dneh pa naj bi se povezalo še pet držav članic. To pomeni, da lahko na primer oseba z nemško aplikacijo prejme opozorilo, če je bila v stiku z osebo, ki je sporočila pozitivni test na COVID-19 prek italijanske aplikacije. Do konca novembra naj bi se storitvi pridružilo nadaljnjih 16 držav članic. Komisija je pripravljena na vse možne načine pomagati državam članicam pri razvoju in uvedbi nacionalnih aplikacij za sledenje stikom ter za njihovo medsebojno povezovanje prek storitve združevalnega prehoda. Naslednji koraki: ·Komisija bo podprla države članice pri razvoju nacionalnih aplikacij za sledenje stikom in njihovem povezovanju prek evropske storitve združevalnega prehoda. ·Vse države članice bi morale vzpostaviti učinkovite in združljive aplikacije, da se omogoči vseevropski sistem. 2.4. Učinkovito cepljenje Razvoj in nabava učinkovitega cepiva sta bistvena za izhod iz krize. Komisija se v skladu s strategijo EU za cepiva proti COVID-19 pogaja in sklepa sporazume za vnaprejšnji nakup s proizvajalci cepiv, da bi čim prej zagotovila dostop do obetavnih kandidatov za cepivo, ko se bodo ti izkazali za varne in učinkovite, pod najboljšimi možnimi pogoji. Doslej so bile podpisane pogodbe z vnaprejšnjimi plačili v višini 1,02 milijarde EUR in zaključeni so bili pripravljalni pogovori s tremi podjetji, kar je vključevalo dodatnih 1,45 milijarde EUR vnaprejšnjih plačil. Zagotovila, da bo kateri koli kandidat za cepivo uspešen, ni. Zato je potreben širok nabor proizvajalcev cepiv. Nabor se bo z razvojem cepiv stalno pregledoval. V ta namen bodo potrebna tudi dodatna sredstva držav članic v okviru instrumenta za nujno pomoč. Poleg tega se vzpostavlja mreža za podporo manjšim razvijalcem obetavnih cepiv. EU je vodila tudi svetovna prizadevanja za zagotovitev poštenega in pravičnega dostopa do cepiv kot globalnih javnih dobrin ter olajšanje njihove uporabe po vsem svetu prek instrumenta COVAX. Cepiva sama po sebi ne rešujejo življenj – rešuje jih cepljenje. Razpoložljivost cepiva ni dovolj. Treba ga je tudi na najboljši možen način razdeliti in uporabljati. Komisija je 15. oktobra 2020 opredelila ključne ukrepe, ki jih morajo sprejeti države članice, da bodo pripravljene. To vključuje pripravo vse opreme in infrastrukture za cepljenje ter opredelitev jasnih prednostnih skupin, ki bodo prve na vrsti za cepljenje. Države članice so bile pozvane, naj pripravijo nacionalne strategije cepljenja, da bi zagotovile polno pripravljenost, ter določijo pristop, ki bo uporabljen, ko bo cepljenje uvedeno za vse. To delo je treba nadaljevati in izvesti na operativni ravni na čim bolj usklajen način. Komisija bo vzpostavila skupni okvir poročanja, da bodo države članice lahko medsebojno sodelovale in se učile druga od druge. Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni bo do konca oktobra 2020 pripravil prvi pregled nacionalnih načrtov cepljenja, da bo omogočil pridobivanje in izmenjavo izkušenj. Organiziran bo „poskusni dan“, ki bo omogočil stresno testiranje načrtov za strategije cepljenja in njihovo uporabo. Državljani morajo tudi vedeti, da so cepiva varna. Za to so potrebni zanesljivi podatki, strog nadzor in popolna preglednost. Poleg zanesljivega postopka odobritve pred uporabo je ob uvedbi cepiv potrebno tudi stalno opazovanje z oceno učinka cepiv v realnem času, ko se začne množično cepljenje. Poleg odobritve cepiva s strani Evropske agencije za zdravila pred njegovo uporabo bo Komisija podpirala platformo za študije po odobritvi, s katerimi se bodo spremljali varnost, učinkovitost in učinki cepljenja.

Z razvojem in uporabo cepiv se bodo sčasoma verjetno pojavila druga vprašanja, ki bodo morda zahtevala določeno stopnjo usklajevanja na ravni EU in sodelovanja med državami članicami, npr. glede uporabe dokazila o cepljenju, ki naj bi ga dobili državljani. Naslednji koraki: ·Zaključki prvega pregleda nacionalnih načrtov cepljenja v novembru. ·Platforma, ki naj bi bila vzpostavljena v okviru strategije za spremljanje učinkovitosti strategij cepljenja, ko se bodo uvajale. 2.5. Učinkovito komuniciranje z državljani Učinkovito komuniciranje je eden ključnih elementov vsakega odziva na javnozdravstveno krizo. Uspeh ali neuspeh odziva na pandemijo je v veliki meri odvisen od sodelovanja skupnosti, ravnanja posameznikov in upoštevanja javnozdravstvenih priporočil. Zato je nujno stalno komuniciranje za obveščanje državljanov o epidemiološkem razvoju in morebitnih omejevalnih ukrepih, ki morajo biti dosledni in jasni, da bi jih državljani upoštevali. To je zlasti pomembno glede na lažne in zavajajoče informacije, ki še naprej krožijo, ter za obravnavanje tveganja „pandemične utrujenosti“ in vse večje nepripravljenosti za upoštevanje preventivnih ukrepov, kot je omejevanje fizičnih in socialnih stikov. Storiti bi bilo treba vse, kar je mogoče, da ciljno usmerjeno komuniciranje doseže najbolj ranljive skupine prebivalstva in tiste, pri katerih je verjetnost širjenja bolezni prek socialnih stikov največja. Komuniciranje mora biti jasno, dosledno in ažurno. Posebno pozornost je treba nameniti spremljanju družbenih medijev in ustreznemu odzivu. Cepljenje je posebno področje, na katerem morajo javni organi okrepiti svoje ukrepe za boj proti napačnim informacijam, ki so glavni vzrok nezaupanja, in usklajevati odziv na dezinformacije. Naslednji koraki: • Vse države članice bi morale ponovno zagnati komunikacijske kampanje, prilagojene trenutnim razmeram. 2.6.Zagotavljanje osnovnih dobrin EU od začetka izbruha podpira proizvajalce pri zagotavljanju razpoložljivosti osnovnih zdravil in medicinske opreme, potrebnih v boju proti COVID-19. To vključuje skupno javno naročanje in strateško ustvarjanje zalog medicinske opreme za zagotovitev osnovnih potrebščin. Obsežne okvirne pogodbe o skupnem javnem naročanju zagotavljajo podporo prizadevanjem držav članic za pripravljenost. V primeru nujnih potreb, ki odražajo evropsko solidarnost, so bili v okviru rezerve medicinske opreme rescEU in instrumenta za nujno pomoč državam članicam z najnujnejšimi potrebami dobavljeni oprema, kot so ventilatorji in maske, ter zdravila, kot je Remdesivir. Učinkovita distribucija znotraj odprtega enotnega trga pomembno prispeva k učinkoviti dobavi blaga, ki je bistveno za zdravstveni odziv. Komisija bo še naprej pozorna in se bo hitro odzivala na nesorazmerne enostranske omejitve v zvezi s temi ali drugimi vrstami blaga, ki slabijo skupna prizadevanja. Odprta skupna javna naročila (kjer lahko sodelujoče države članice in države oddajo naročila) BLAGO NA VOLJO OD KOLIČINA (V 12 MESECIH) ZGORNJA MEJA PRORAČUNSKIH SREDSTEV ROKAVICE IN KOMBINEZONI april (rokavice) maj (kombinezoni) več mio. 97 mio. EUR ZAŠČITNA OPREMA ZA OČI IN DIHALA april 20 mio. očal 12 mio. obraznih ščitnikov 37 mio. mask FFP2 26 mio. mask FFP3 301 mio. kirurških mask 1,4 mrd. EUR VENTILATORJI april 110 000 enot 1,4 mrd. EUR LABORATORIJSKA OPREMA maj 30 različnih sklopov 192 mio. EUR ZDRAVILA, KI SE UPORABLJAJO V ENOTAH ZA INTENZIVNO NEGO oktober (pogodbe so v postopku podpisovanja) 21 zdravil v

45 oblikah pakiranja,

več kot 103 mio. vial 543 mio. EUR REMDESIVIR (VEKLURY) oktober več kot 500 000 ciklov zdravljenja 3,4 mrd. EUR Poleg testov (glej zgoraj) je v teku tudi novo skupno javno naročilo medicinske opreme za cepljenje (nosilci cepiva, zabojniki za odpadke, naprave za injiciranje, razkužila, osebna zaščitna oprema in anestetiki). EU podpira projekte za spremembo namembnosti proizvodnih zmogljivosti v industriji, da bi zadovoljili nujne povečane potrebe v državah članicah. Države članice so pozvane, da spremljajo proizvodne zmogljivosti za osnovno medicinsko opremo in evidentirajo fleksibilne proizvodne možnosti na svojem ozemlju. Hkrati je EU vodila mednarodna prizadevanja v skupini G-20 in dvostransko, da bi kritične dobavne verige ostale odprte in nemotene. Naslednji korak EU bo spodbujati pobudo na področju trgovine in zdravja v Svetovni trgovinski organizaciji, da se uvedejo novi ukrepi in zaveze glede nadaljnjega čezmejnega pretoka zdravstvenega blaga. Eden od sprejetih ukrepov je bil podpreti trg z zmanjšanjem bremena carin in davka na dodano vrednost (DDV). Komisija je odobrila prošnje držav članic za začasno opustitev carin in DDV na uvoz medicinske opreme iz držav zunaj EU. Opredelila je okvirni seznam blaga, kot so osebna zaščitna oprema, kompleti za testiranje, ventilatorji in ključna zdravila. To bo zdaj podaljšano do aprila 2021. Poleg tega bi bilo mogoče okvir DDV še dodatno prilagoditi, da bi zagotovili, da bodo cepiva in testi za COVID-19 postali cenovno dostopnejši za zdravstvene storitve in državljane. Komisija zato predlaga začasno prilagoditev pravil za uporabo znižane stopnje ali oprostitev plačila DDV v zvezi s kompleti za testiranje na COVID-19, ter da se državam članicam omogoči, da za cepiva proti COVID-19 odobrijo ničelno stopnjo davka.

Naslednji koraki: ·Izvedba novega skupnega javnega naročila opreme za cepljenje. ·Začasna opustitev carin in DDV na uvoženo medicinsko opremo do konca aprila 2021. ·Komisija poziva Svet, naj hitro sprejme predlog o oprostitvah plačila za komplete za testiranje in cepiva. 2.7 Olajšanje varnih potovanj Prosto gibanje znotraj EU in schengensko območje brez meja sta ključna dosežka evropske integracije. V najhujših obdobjih prvega vala pandemije so številne nacionalne vlade in lokalne oblasti uvedle omejitve potovanj na lokalni ali regionalni ravni ter ponovno uvedle nadzor na notranjih mejah znotraj EU, pri čemer so bila dovoljena le nujna potovanja. Ko so se razmere izboljšale, je bil nadzor nad prostim gibanjem znotraj držav članic in med njimi odpravljen in večina držav članic je ponovno odprla meje za nenujna potovanja. Od takrat izboljšano usklajevanje ukrepov, povezanih z ljudmi, ki se gibljejo po EU, dodatno zmanjšuje potrebo po nadzoru meja. Zato bi bilo treba odpraviti tudi vse preostale ukrepe nadzora na notranjih mejah, povezane s COVID-19. Kljub temu je večina držav članic od potnikov iz drugih držav članic zahtevala, da gredo v karanteno ali da se testirajo pred vstopom ali ob vstopu na njihovo ozemlje, pri čemer so bile zahteve prilagojene glede na epidemiološko stanje. Čeprav so take omejitve lahko upravičene v interesu javnega zdravja, morajo biti sorazmerne in ne smejo diskriminirati med državljani različnih držav članic, niti pravno niti dejansko. Poleg tega je nastala množica različnih pravil, pri čemer se omejitve razlikujejo glede na to, katere regije so zajete in kateri ukrepi se zahtevajo ob vstopu (kot sta trajanje karantene ali vloga testiranja). Ta nejasna situacija je škodila evropskemu gospodarstvu in uveljavljanju pravice državljanov do prostega gibanja. Zato je Komisija pripravila predloge za bolj usklajen pristop. Svet je sprejel priporočilo, ki določa več pomembnih korakov za večjo jasnost in doslednost pri določanju regij glede na njihovo stopnjo tveganja. ECDC je začel objavljati tudi skupni zemljevid, ki naj bi služil kot podlaga za ocene tveganja držav članic. Države članice bi morale zdaj implementirati te ureditve, da bi državljanom in podjetjem zagotovile jasnost in predvidljivost, EU pa bi si morala še naprej prizadevati za zbliževanje narave in obsega ukrepov s skupnim pristopom. Epidemiološke razmere se slabšajo, zato bo ohranjanje varnih potovanj iz službenih in nujnih družinskih razlogov bistvenega pomena. Pomembno je zagotoviti dosledno izvajanje seznama potnikov iz nujnih razlogov, izvzetih iz zahtev glede karantene. To ima pomembne gospodarske in osebne posledice, zato moramo gospodarstvu omogočiti nadaljnje delovanje, tudi ko se omejitve nenujnega gibanja zaostrujejo zaradi upočasnitve širjenja COVID-19. Komisija bo stanje še naprej pozorno spremljala. Protokol za testiranje potnikov Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni sodelujeta pri pripravi smernic za testiranje, ki bi jih javnozdravstveni organi, letalski prevozniki in letališča lahko uporabljali kot pomoč pri varnem prihodu potnikov. To delo se zdaj združuje v obliki skupnega protokola EU za testiranje zdravstvene varnosti, v katero so polno vključeni nacionalni organi. To bi pomenilo, da bi se lahko ob vsaki uporabi testiranja uporabljala skupna pravila, ki bi zajemala področja, kot so čas testiranja (pred odhodom ali ob prihodu), dokazilo o testiranju, opravljenem v drugi državi članici, ciljne skupine ter potrebni viri in infrastruktura na letališčih, ki bi se lahko razširili na druge potencialne lokacije. Pri tem je treba vedno upoštevati odločilno merilo sorazmernosti. Dosledna pravila glede karantene Razvoj strategij testiranja, ki temeljijo na potrjenih tehnologijah in razpoložljivih zmogljivostih, bi moral prispevati tudi k politiki EU glede karantene. Trenutno se uporabljajo številni različni ukrepi, saj države članice različno ocenjujejo učinke na zdravje, omejitve svobode in verjetno spoštovanje ukrepov. Nekateri karantenski ukrepi se na primer izvajajo prostovoljno, drugi pa so obvezni; nekatere države med postopkom upoštevajo testiranje; trajanje izolacije in karantene pa variira med 7 in 14 dni. Komisija je Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni zadolžila, da pripravi znanstvene smernice o karanteni, da bi skupaj z državami članicami razvila skupen in sorazmeren evropski pristop. Skupni obrazec za lokalizacijo potnikov Obrazci za lokalizacijo potnikov državam članicam pomagajo pri oceni tveganja prihodov in omogočajo sledenje stikom. Svet se je strinjal, da si bo prizadeval za skupni digitalni evropski obrazec za lokalizacijo potnikov, ki bi pripomogel k hitri obdelavi informacij in izboljšal izmenjavo podatkov med državami članicami. Od julija poteka delo za razvoj tega pristopa, da bi se vzpostavil skupni sistem. Pri tem je treba v celoti spoštovati zahteve glede varstva podatkov. Vsaka država članica EU bi imela dostop samo do svojih nacionalnih podatkov, izmenjava osebnih podatkov za sledenje stikom pa bi potekala prek obstoječih kanalov. Pilotni projekt, ki se bo začel izvajati prihodnji mesec, bo državam članicam omogočil, da se pripravijo na uporabo obrazca EU za lokalizacijo potnikov, in pripravil teren za njegovo uvedbo v decembru. Platforma Re-open EU Načrtovanje in izvedba potovanj v Evropi postajata vse bolj zapletena, zato državljani potrebujejo jasne informacije, da bi čim bolj zmanjšali tveganja in stroške. Za zagotovitev pravočasnih in točnih informacij o zdravstvenih ukrepih in omejitvah potovanj v vseh državah članicah je Komisija sredi junija vzpostavila spletno orodje „Re-open EU“. Od takrat je storitev uporabilo skoraj sedem milijonov uporabnikov. Ko bodo države članice ECDC zagotovile vse potrebne informacije, bo orodje postalo enotna kontaktna točka za informacije o stanju zdravstvenih ukrepov in možnostih potovanja znotraj EU. Orodja, kot je Re-open EU, so ključna za pomoč državljanom pri sprejemanju informiranih odločitev o potovanjih, da lahko pri tem ostanejo zdravi in varni, ter za podporo gospodarstvu. Turizem predstavlja približno 10 % BDP EU in v nekaterih državah članicah dosega celo okoli 25 %. Razvija se mobilna aplikacija Re-open EU, ki bo operativna v prihodnjih tednih. Učinek orodja se seveda zmanjša, če informacije prispejo pozno ali so nepopolne, na primer če ne odražajo regionalnih razlik glede veljavnih ukrepov. Da bi čim bolj povečali koristi tega orodja in zagotovili, da so informacije točne in ažurne, Komisija poziva države članice, naj: ·zagotovijo pravočasne in pogoste posodobitve podatkov o zdravstvenih ukrepih in ukrepih v zvezi s potovanji, ko se ukrepi spremenijo in preden so napovedani, ·zagotovijo popolne in točne informacije, ·zagotovijo regionalne informacije, kadar je to mogoče in ustrezno. Smernice za nujna potovanja iz držav zunaj EU