Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 /* COM/2011/0809 konč. - 2011/0401 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Sveženj predlogov za Obzorje 2020, ki je bil v celoti oblikovan v skladu s Sporočilom Komisije „Proračun za Evropo 2020“[1], popolnoma podpira strategijo Evropa 2020, ki pri doseganju ciljev pametne, trajnostne in vključujoče rasti osrednjo mesto namenja raziskavam in inovacijam. Sklop sestavljajo predlogi za: (1) okvirni program za Obzorje 2020 (Pogodba o delovanju Evropske unije – v nadaljnjem besedilu: „PDEU“); (2) enoten sklop pravil za udeležbo in razširjanje (PDEU); (3) enoten poseben program za izvajanje Obzorja 2020 (PDEU); in (4) enoten predlog za dele Obzorja 2020, ki ustrezajo Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). Splošni politični opis in ozadje teh zakonodajnih predlogov zagotavlja sporočilo Komisije, ki je bilo sprejeto skupaj z njimi in obravnava številne pomembne medsektorske razsežnosti, kot sta poenostavitev in način krepitve pristopa k inovacijam. Obzorje 2020 neposredno prispeva k spoprijemanju z velikimi družbenimi izzivi, ki so bili opredeljeni v strategiji Evropa 2020 in njenih vodilnih pobudah. Prispevalo bo tudi k vzpostavitvi vodilnega položaja v industriji v Evropi. Povečalo bo tudi odličnost znanstvene baze, ki je bistvenega pomena za trajnost, dolgoročen razcvet in blaginjo Evrope. Da bi dosegli te cilje, predlogi vključujejo celovito podporo, ki je prisotna v celotnem ciklusu raziskav in inovacij. Obzorje 2020 zato združuje in krepi dejavnosti, ki trenutno prejemajo sredstva v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave, iz inovacijskih delov okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije ter od Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo. Predlogi so na tak način oblikovani tudi zato, da se lahko za udeležence doseže znatna poenostavitev. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA Pri pripravi teh štirih predlogov so bili v celoti upoštevani odzivi na obsežno javno posvetovanje na podlagi Zelene knjige „Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU“, COM(2011) 48. Svoje mnenje so izrazili Evropski svet, države članice in več zainteresiranih strani iz sektorja, akademskega sveta in civilne družbe. Predlogi temeljijo tudi na dveh podrobnih ocenah učinka, ki sta nastali na podlagi posvetovanj z zainteresiranimi stranmi, notranjih in zunanjih vrednotenj ter prispevkov mednarodnih strokovnjakov. Oceni sta pokazali, da bi program Obzorje 2020 prinesel jasnejšo osredotočenost, najbolj pripomogel k doseganju potrebne kritične mase prizadevanj na ravni programa in projektov ter imel največji učinek na cilje politike in nadaljnje gospodarske koristi, konkurenčnost in družbene koristi, obenem pa pomagal poenostaviti zadeve z, na primer, olajšanjem upravnega bremena za udeležence, poenostavitvijo veljavnih pravil in postopkov, zagotavljanjem skladnosti med instrumenti in usmerjenostjo na novo ravnovesje med tveganjem in zaupanjem. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1 Pravna podlaga V predlog so celovito vključene dejavnosti na področju raziskav in inovacij, kar bo pripomoglo k doseganju ciljev politike. Obzorje 2020 bo zato temeljilo na naslovih PDEU „Industrija“ in „Raziskave, tehnološki razvoj in vesolje“ (člena 173 in 182). Povezana pravila za udeležbo in razširjanje bodo temeljila na istih naslovih PDEU (členih 173, 183 in 188). „Industrija“ bo v obeh primerih pretežno povezana z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo (EIT), ki bo finančna sredstva prejemal v okviru Obzorja 2020. EIT ne bo vključen v posebni program. Spomniti je treba, da so bile dejavnosti na področju inovacij izrecno vključene v različne okvirne programe, ki izhajajo iz upoštevanja naslova Pogodbe o delovanju Evropske unije „Raziskave“ in da sedanji okvirni programi prav tako obsegajo številne dejavnosti na področju inovacij. Zato bo posebni program, ki bo izvajal Obzorje 2020, temeljil na naslovu PDEU „Raziskave, tehnološki razvoj in vesolje“ (člen 182), saj bodo dejavnosti, predvidene v tem posebnem programu, sodile med dejavnosti, ki so zajete v tem naslovu. Predlog za program Euratom za raziskave in usposabljanje, ki je vključen v Obzorje 2020, temelji na členu 7 Pogodbe Euratom. 3.2 Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti Predlogi so bili oblikovani tako, da bodo kar najbolj povečali dodano vrednost in učinek Unije, pri čemer se osredotočajo na cilje in dejavnosti, ki jih države članice same ne morejo učinkovito uresničiti. Posredovanje na ravni Unije lahko okrepi splošni okvir za raziskave in inovacije ter usklajuje prizadevanja držav članic na področju raziskav, zaradi česar ne bo prišlo do podvajanj, na ključnih področjih se bo ohranila kritična masa, prav tako bo pa tudi zagotovljeno, da se javna sredstva porabijo na najboljši možni način. Posredovanje na ravni Unije omogoča konkurenco na ravni Evrope in s tem izbiranje najboljših predlogov, kar vpliva na zvišanje ravni odličnosti in zagotavlja prepoznavnost na področju vodilnih raziskav in inovacij. Raven Unije je najprimernejša tudi za podpiranje nadnacionalne mobilnosti, zaradi česar so raziskovalci deležni boljšega usposabljanja in poklicnega razvoja. Program na ravni Unije lažje spodbuja tvegane in dolgoročne raziskave ter razvoj, saj porazdeli tveganja, razširi področje uporabe in doseže ekonomije obsega, ki sicer ne bi bile mogoče. Ukrepanje na ravni Unije lahko zagotovi dodatne javne in zasebne naložbe v raziskave in inovacije, prispeva k evropskemu raziskovalnemu prostoru, za katerega je značilen prosti pretok znanja, raziskovalcev in tehnologij, ter pospeši trženje in razpršitev inovacij po enotnem trgu. Programi na ravni Unije so potrebni tudi zato, da podpirajo oblikovanje politike in cilje, ki jih določajo številne politike. Dokazi za navedeno so predstavljeni v spremljajočih ocenah učinka. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračun za vse predloge je predstavljen v tekočih cenah. V oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena k temu predlogu, so določene proračunske posledice ter človeški in upravni viri. Komisija lahko na podlagi analize stroškov in koristi za izvajanje Obzorja 2020 uporabi obstoječe izvajalske agencije, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti. 2011/0401 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti členov 173(3) in 182(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[3], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Cilj Unije je okrepiti njene znanstvene in tehnološke temelje z oblikovanjem evropskega raziskovalnega prostora, v katerem raziskovalci, znanost in tehnologija prosto krožijo, in spodbujati Unijo, da postane bolj konkurenčna, tudi na področju industrije. Da bi te cilje uresničila, mora Unija vzpostaviti dejavnosti za izvajanje raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitev, spodbujati mednarodno sodelovanje, razširjati in optimizirati rezultate ter spodbujati usposabljanje in mobilnost. (2) Cilj Unije je tudi zagotavljanje pogojev, potrebnih za konkurenčnost industrije Unije. Zato morajo biti ukrepi namenjeni podpiranju boljšega izkoriščanja industrijskega potenciala politik inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja. (3) Unija se je zavezala, da bo uresničila strategijo Evropa 2020[4], ki je določila cilje pametne, trajnostne in vključujoče rasti, pri čemer je poudarila vlogo raziskav in inovacij kot ključne gonilne sile družbene in gospodarske blaginje ter okoljske trajnosti in si zastavila cilj, da do leta 2020 poveča porabo sredstev za raziskave in razvoj na 3 % bruto domačega proizvoda, obenem pa razvija kazalnik inovacijske intenzivnosti. Na tej podlagi vodilna pobuda Unija inovacij določa strateški in celostni pristop k raziskavam in inovacijam ter določa okvir in cilje, h katerim mora v prihodnosti prispevati financiranje raziskav in inovacij v EU. Raziskave in razvoj so ključni dejavniki tudi za druge vodilne pobude strategije Evropa 2020, zlasti za Evropo, gospodarno z viri, industrijsko politiko za dobo globalizacije in evropsko digitalno agendo. Poleg tega ima pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, povezanih z raziskavami in inovacijami, kohezijska politika ključno vlogo s krepitvijo zmogljivosti in zagotavljanjem priložnosti za odličnost. (4) Evropski svet je na sestanku 4. februarja 2011 podprl zamisel o skupnem strateškem okviru za financiranje raziskav in inovacij v Uniji, namenjenem izboljšanju učinkovitosti financiranja raziskav in inovacij na nacionalni ravni ter ravni Unije ter pozval Unijo, naj se hitro loti še preostalih ovir za privabljanje nadarjenih oseb in naložb, da bo do leta 2014 uresničila evropski raziskovalni prostor in ustvarila pravi enotni trg za znanje, raziskave in inovacije. (5) Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 11. novembra 2010[5] pozval k večji poenostavitvi financiranja raziskav in inovacij v Uniji, v svoji resoluciji z dne 12. maja 2011[6] je poudaril pomen Unije inovacij pri preoblikovanju Evrope za obdobje po krizi, v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011[7] je po vmesni oceni sedmega okvirnega programa opozoril na pomembna spoznanja, ki jih je treba upoštevati, v svoji resoluciji z dne 27. septembra 2011[8] pa je podprl zamisel o skupnem strateškem okviru za financiranje raziskav in inovacij. (6) Svet Evropske unije je 26. novembra 2010 pozval, naj se prihodnji programi financiranja Unije bolj osredotočijo na prednostne naloge strategije Evropa 2020, obravnavo družbenih izzivov in ključnih tehnologij, omogočanje raziskovanja s sodelovanjem in na podlagi pobud industrije, poenostavljanje instrumentov, znatno poenostavitev dostopa, skrajševanje časa do prodaje na trgu in nadaljnje povečevanje odličnosti. (7) Pomen celostnega strateškega pristopa so poudarili tudi Odbor za Evropski raziskovalni prostor v svojem mnenju z dne 3. junija 2011[9], Odbor regij v svojem mnenju z dne 30. junija 2011[10] in Evropski ekonomsko-socialni odbor v svojem mnenju z dne 13. julija 2011[11]. (8) Pregled proračuna Unije, ki ga je Komisija sprejela 19. oktobra 2010, je postavil v ospredje ključna načela, ki naj bi v prihodnje okrepila proračun Unije, namreč, da se je treba osredotočiti na instrumente z dokazano dodano vrednostjo Unije in bolj upoštevati rezultate ter okrepiti druge javne in zasebne vire financiranja, ter predlagal, da vsi instrumenti Unije za raziskave in inovacije združijo moči v skupnem strateškem okviru. (9) Zelena knjiga Komisije z naslovom „Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU“[12] je opredelila ključna vprašanja o tem, kako izpolniti navedene ambiciozne cilje in začela obširno posvetovanje, med katerim so se zainteresirane strani in institucije Unije večinoma strinjale s predstavljenimi zamislimi. (10) V Sporočilu „Proračun za strategijo Evropa 2020“[13] je Komisija predlagala, da se področja, ki so bila v obdobju 2007–2013 obravnavana v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave, inovacijskega dela okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije ter Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) obravnava z enotnim skupnim strateškim okvirom za raziskave in inovacije, kar bi pripomoglo k uresničevanju cilja strategije Evropa 2020 glede povečanja porabe sredstev za raziskave in razvoj na 3 % BDP do leta 2020. V Sporočilu se je Komisija zavezala tudi, da bo v programe porabe Unije vključila podnebne spremembe in vsaj 20 % proračuna Unije usmerila v cilje, povezane s podnebjem. Ukrepanje na področju podnebnih sprememb in učinkovita uporaba virov sta cilja, ki se v svoji usmerjenosti k doseganju trajnostnega razvoja vzajemno krepita. Posebne cilje v zvezi z obema je treba dopolniti z drugimi posebnimi cilji Obzorja 2020. Pričakuje se, da bo zaradi tega 60-odstotni delež celotnega proračuna Obzorja 2020 povezan s trajnostnim razvojem. Pričakuje se tudi, da bo poraba v zvezi s podnebjem presegla 35 % proračuna, vključno z vzajemno združljivimi ukrepi, ki izboljšujejo učinkovito rabo virov. Komisija mora zagotoviti informacije o obsegu in rezultatih podpore ciljev glede podnebnih sprememb. Odhodke v zvezi s podnebjem v okviru Obzorja 2020 je treba beležiti v skladu z metodologijo iz navedenega sporočila. (11) Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: „Obzorje 2020“) se osredotoča na tri prednostne naloge, namreč ustvarjanje odlične znanstvene baze, ki bo pripomogla h krepitvi odličnosti na področju znanosti na svetovni ravni, spodbujanje vodilnega položaja v industriji, ki bo podprl inovacije in podjetja, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji, ter spoprijemanje z družbenimi izzivi, kar bo neposreden odgovor na izzive, opredeljene v strategiji Evropa 2020, saj se bodo podprle dejavnosti, ki obsegajo celoten razpon od raziskav do trga. Obzorje 2020 mora podpreti vse faze v inovacijski verigi, zlasti dejavnosti, ki so bližje trgu, vključno z inovativnimi finančnimi instrumenti ter netehnološkimi in socialnimi inovacijami in je namenjeno zadovoljevanju raziskovalnih potreb širokega spektra politik Unije, saj daje poudarek na najširšo možno uporabo in razširjanje znanja, ustvarjenega s podprtimi dejavnostmi, vse do njegovega tržnega izkoriščanja. Prednostne naloge Obzorja 2020 morajo biti podprte tudi s programom v okviru Pogodbe Euratom za raziskave in usposabljanje. (12) Skupno raziskovalno središče bi moralo zagotoviti k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnično podporo politikam Unije, obenem pa se prožno odzivati na nove zahteve politike. (13) Na podlagi trikotnika znanja, tj. raziskav, inovacij in izobraževanja, bi morale skupnosti znanj in inovacij v okviru Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo znatno prispevati k obravnavanju ciljev Obzorja 2020, vključno z družbenimi izzivi, predvsem z vključevanjem raziskav, izobraževanja in inovacij. Da bi se zagotovili usklajenost Obzorja 2020 in primerna poraba sredstev, je finančni prispevek Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo treba izvesti v dveh dodelitvah, pri čemer je druga predmet ponovnega pregleda. (14) Obzorje 2020 mora v skladu z vodilno pobudo Unija inovacij prispevati k ciljem evropskih partnerstev za inovacije, tako da poveže vse zadevne akterje v celotni verigi raziskav in inovacij, da se instrumenti in pobude uredijo, poenostavijo in bolje uskladijo. (15) Osrednji cilj Obzorja 2020 je poenostavitev, kar bi morali v celoti odražati njegova zasnova, pravila, finančno upravljanje in izvajanje. Obzorje 2020 bi moralo pritegniti močno udeležbo univerz, raziskovalnih središč, industrije in zlasti MSP ter biti odprto za nove udeležence, saj združuje celoten razpon podpore za raziskave in inovacije v enem skupnem strateškem okviru, vključno z racionaliziranim nizom oblik financiranja, in uporablja pravila za udeležbo z načeli, ki veljajo za vse ukrepe v okviru programa. Preprostejša pravila financiranja bi morala zmanjšati upravne stroške udeležbe in prispevati k zmanjšanju števila finančnih napak. (16) Okvirni program v skladu s členom 182(1) PDEU določa najvišji skupni znesek in podrobna pravila za finančno udeležbo Unije v okvirnem programu ter zadevne deleže za vsako načrtovano dejavnost. (17) Ta uredba za celotno obdobje trajanja Obzorja 2020 mora določiti finančna sredstva, ki za proračunski organ med letnim proračunskim postopkom predstavljajo prednostni referenčni okvir v smislu točke [] Medinstitucionalnega sporazuma z dne XX/201Z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju. (18) Treba je zagotoviti ustrezen zaključek Obzorja 2020 in njegovih predhodnih programov, zlasti glede nadaljevanja večletnih dogovorov glede njihovega upravljanja, kot je financiranje tehnične in upravne podpore. (19) Izvajanje Obzorja 2020 lahko spodbudi uvedbo dopolnilnih programov, ki vključujejo udeležbo le nekaterih držav članic, udeležbo Unije pri programih, ki jih izvaja več držav članic, ali ustanovitev skupnih podjetij ali drugih struktur v smislu členov 184, 185 in 187 PDEU. (20) Da bi se poglobil odnos med znanostjo in družbo ter okrepilo javno zaupanje v znanost, mora Obzorje 2020 dajati prednost ozaveščenemu udejstvovanju državljanov in civilne družbe pri zadevah, povezanih z raziskavami in inovacijami, in sicer s spodbujanjem znanstvenega izobraževanja, večjo dostopnostjo znanosti, razvojem odgovornih načrtov za raziskave in inovacije, ki bodo odpravili pomisleke in izpolnili pričakovanja državljanov in civilne družbe, ter spodbujanjem njihove udeležbe pri dejavnostih v okviru Obzorja 2020. (21) Izvajanje Obzorja 2020 se mora odzvati na razvijajoče se priložnosti in potrebe znanosti in tehnologije, industrije, politik ter družbe. Agende kot take se morajo določiti v tesni povezavi z interesnimi skupinami iz vseh zadevnih sektorjev, pri čemer je treba omogočiti zadostno prilagodljivost razvoju novih dogodkov. Med izvajanjem Obzorja 2020 je treba stalno pridobivati strokovno mnenje in izkoristiti zadevne strukture, kot so evropske tehnološke platforme, pobude za skupno načrtovanje programov in evropska partnerstva za inovacije. (22) Obzorje 2020 mora prispevati k privlačnosti raziskovalnega poklica v Uniji. Ustrezno pozornost je treba nameniti Evropski listini za raziskovalce in Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev[14], skupaj z drugimi zadevnimi referenčnimi okviri, opredeljenimi v povezavi z evropskim raziskovalnim prostorom, obenem pa spoštovati njihov prostovoljni značaj. (23) Dejavnosti, razvite v okviru Obzorja 2020, bi morale biti namenjene spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami na področju raziskav in inovacij, saj bodo obravnavale zlasti temeljne vzroke za neenakosti med spoloma, izkoristile celoten potencial raziskovalk in raziskovalcev ter vključile razsežnost spola v vsebino projektov, da bi se izboljšala kakovost raziskav in spodbujale inovacije. Dejavnosti bi morale biti namenjene tudi izvajanju načel v zvezi z enakostjo med ženskami in moškimi, kot to določata člena 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji ter člen 8 PDEU. (24) Raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki jih podpira Obzorje 2020, morajo spoštovati temeljna etična načela. Upoštevati je treba mnenja Evropske skupine za etiko na področju znanosti in novih tehnologij. Raziskovalne dejavnosti bi morale upoštevati tudi člen 13 PDEU ter zmanjšati uporabo živali pri raziskavah in poskusih z namenom, da se uporaba živali povsem nadomesti. Vse dejavnosti bi morale biti izvedene tako, da zagotavljajo visoko stopnjo zaščite zdravja ljudi v skladu s členom 168 PDEU. (25) Evropska komisija ne spodbuja izrecno uporabe izvornih celic človeških zarodkov. Uporaba človeških izvornih celic, tako odraslih ljudi kot zarodkov, je odvisna od presoje znanstvenikov glede na cilje, ki jih želijo doseči, in stroge etične presoje. Projekti, ki vključujejo uporabo izvornih celic človeških zarodkov in niso pridobili odobritve držav članic, se ne smejo financirati. Dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah, se ne smejo financirati. Dejavnost, ki je prepovedana v posamezni državi članici, se v tej državi članici ne sme financirati. (26) Da bi se dosegel največji možni učinek, mora Obzorje 2020 razviti tesne sinergije z drugimi programi Unije na področju izobraževanja, vesolja, okolja, konkurenčnosti in MSP, notranje varnosti, kulture in medijev ter s skladi kohezijske politike in politiko za razvoj podeželja, ki lahko posebej pomagajo pri krepitvi nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v okviru strategij pametne specializacije. (27) MSP so pomemben vir inovacij in rasti v Evropi. Zato je v Obzorju 2020, kot je Komisija opredelila v svojem priporočilu 2003/361/ES z dne 6. maja 2003[15], potrebna odločna udeležba MSP. S tem bi morali biti podprti cilji Akta za mala podjetja[16]. (28) Z namenom, da bi financiranje EU doseglo največji možni učinek, bo program Obzorje 2020 z nacionalnimi in regionalnimi programi, ki podpirajo raziskave in inovacije, razvil tesnejše sinergije, ki so lahko tudi v obliki javno-javnih partnerstev. (29) Večji učinek bi moral biti dosežen tudi z združevanjem sredstev Obzorja 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k obsežnejšim evropskim ciljem na področju konkurenčnosti in pomagale pri spoprijemanju z družbenimi izzivi. Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud, vzpostavljenih na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[17] se lahko nadaljujejo z uporabo struktur, ki bolj ustrezajo svojemu namenu. (30) Obzorje 2020 bi moralo spodbujati sodelovanje s tretjimi državami na podlagi skupnega interesa in vzajemne koristi. Potrebno bi bilo prizadevanje za mednarodno sodelovanje na področju znanosti, tehnologije in inovacij, ki bi pripomoglo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 glede krepitve konkurenčnosti in spoprijemanja z družbenimi izzivi ter podprlo zunanje in razvojne politike Unije, vključno z razvojem sinergij z zunanjimi programi, obenem pa prispevalo k mednarodnim zavezam Unije, kot je doseganje razvojnih ciljev tisočletja. (31) Da bi se ohranili enaki pogoji za vsa podjetja, dejavna na notranjem trgu, mora biti financiranje iz Obzorja 2020 oblikovano v skladu s pravili o državni pomoči, da se zagotovi učinkovitost javne porabe in se preprečijo izkrivljanja trga, kot so izpodrivanje zasebnih sredstev, ustvarjanje neučinkovitih tržnih struktur ali ohranjanje neučinkovitih podjetij. (32) Potrebo po novem pristopu k nadzoru in upravljanju tveganja na področju financiranja raziskav v Uniji je priznal Evropski svet 4. februarja 2011, ko je pozval k vzpostavitvi novega ravnovesja med zaupanjem in nadzorom ter prevzemanjem tveganja in izogibanjem tveganju. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov pozval k pragmatičnemu premiku k upravni in finančni poenostavitvi ter izrazil mnenje, da bi moralo upravljanje financiranja evropskih raziskav bolj temeljiti na zaupanju in udeležencem omogočati večja tveganja. Poročilo o vmesni oceni sedmega okvirnega programa za raziskave (2007–2013) ugotavlja, da je za pomemben napredek pri poenostavitvi potreben bolj radikalen pristop in da je treba ponovno obravnavati potrebe glede ravnovesja med tveganjem in zaupanjem. (33) Finančne interese Unije je treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi z ustreznimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev ter po potrebi kazni. Revidirana strategija nadzora, ki ne bo več osredotočena na zmanjšanje stopnje napak, ampak na nadzor, ki temelji na tveganju, in odkrivanje goljufij, bi morala zmanjšati breme udeležencev glede nadzora. (34) Zagotoviti je treba dobro finančno upravljanje Obzorja 2020 in njegovo izvajanje na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način ob sočasnem zagotavljanju pravne varnosti in dostopnosti programa za vse udeležence. Zagotoviti je treba skladnost z Uredbo (EU) št. XXXX/2012 [nova finančna uredba] in z zahtevami glede poenostavitve in boljše pravne ureditve. (35) Za učinkovito upravljanje delovanja, vključno z ocenjevanjem in spremljanjem, je treba razviti posebne kazalnike uspešnosti, ki se jih lahko meri skozi čas, so realni in odražajo logiko posredovanja ter so pomembni za ustrezno hierarhijo ciljev in dejavnosti. Vzpostaviti je treba ustrezne usklajevalne mehanizme med izvajanjem in spremljanjem Obzorja 2020 ter med spremljanjem napredka, dosežkov in delovanja evropskega raziskovalnega prostora. (36) Ker države članice ciljev Obzorja 2020 glede krepitve splošnega raziskovalnega in inovacijskega okvira ter usklajevanja prizadevanj po vsej Uniji ne morejo doseči v zadostni meri, so pa lahko ti cilji bolje doseženi na ravni Unije, saj tako ne prihaja do podvajanj, ohrani se kritična masa na ključnih področjih in javna sredstva se zagotovo porabijo na najboljši možni način, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena Obzorje 2020 ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. (37) Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba Uredbo št. 1982/2006/ES razveljaviti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I DOLOČITEV Člen 1 Vsebina Ta uredba določa Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: „Obzorje 2020“) in določa okvir, ki ureja podporo Unije dejavnostim na področju raziskav in inovacij ter spodbuja boljše izkoriščanje industrijskega potenciala politik na področju inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja. Člen 2 Opredelitve Za namene te uredbe veljajo naslednje opredelitve: (a) „dejavnosti na področju raziskav in inovacij“ pomeni celoten spekter dejavnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja, predstavitev in inovacij, vključno s spodbujanjem sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, razširjanjem in optimizacijo rezultatov ter spodbujanjem usposabljanja in mobilnost raziskovalcev v Uniji; (b) „neposredni ukrepi“ pomeni dejavnosti raziskav in inovacij, ki jih je Komisija izvaja s svojim Skupnim raziskovalnim središčem; (c) „posredni ukrepi“ pomeni dejavnosti raziskav in inovacij, ki jim Unija zagotavlja finančno podporo in ki jih izvajajo udeleženci; (d) „javno-zasebno partnerstvo“ pomeni partnerstvo, pri katerem se partnerji iz zasebnega sektorja, Unije in po potrebi drugih partnerji zavežejo, da bodo skupaj podprli razvoj in izvajanje raziskovalnega in inovacijskega programa ali dejavnosti; (e) „javno-javno partnerstvo“ pomeni partnerstvo, pri katerem se organi javnega sektorja ali organi z javnimi storitvami na regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni z Unijo zavežejo, da bodo skupaj podprli razvoj in izvajanje raziskovalnega in inovacijskega programa ali dejavnosti. Člen 3 Določitev Obzorja 2020 Obzorje 2020 se določi za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Člen 4 Dodana vrednost Unije Obzorje 2020 ima osrednjo vlogo pri izvajanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast z zagotavljanjem skupnega strateškega okvira za financiranje Unije na področju raziskav in razvoja, s čimer deluje kot instrument za spodbujanje zasebnih naložb, ustvarjanje novih zaposlitvenih možnosti in zagotavljanje dolgoročne trajnostne rasti in konkurenčnosti Evrope. Člen 5 Splošni cilj, prednostne naloge in posebni cilji 1. Obzorje 2020 prispeva k vzpostavitvi na znanju in inovacijah temelječega gospodarstva po vsej Uniji z dajanjem na razpolago zadostnih dodatnih sredstev za raziskave, razvoj in inovacije. S tem podpira izvajanje strategije Evropa 2020 in druge politike Unije kot tudi uresničitev in delovanje evropskega raziskovalnega prostora. Zadevni kazalniki uspešnosti so določeni v uvodu Priloge I. 2. K izpolnitvi tega splošnega cilja bodo pripomogle tri prednostne naloge, ki se medsebojno krepijo in so namenjene: (a) odlični znanosti, (b) vodilnemu položaju v industriji, in (c) družbenim izzivom. Posebni cilji, ki ustrezajo vsaki od teh treh prednostnih nalog, so določeni v delu I do III Priloge I, skupaj s splošnimi smernicami za dejavnosti. 3 Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k splošnemu cilju in prednostnim nalogam iz odstavkov 1 in 2 z zagotavljanjem znanstvene in tehnične podpore politikam Unije. Splošne smernice za dejavnosti so določene v delu IV Priloge I. 4. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta[18], bo k splošnemu cilju in prednostnim nalogam iz odstavka 1 in 2 pripomogel s posebnim ciljem vključevanja trikotnika znanja, tj. raziskav, inovacij in izobraževanja. Zadevni kazalniki uspešnosti za Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo so določeni v uvodu Priloge I, splošne smernice za ta posebni cilj in dejavnosti pa so določene v delu V Priloge I. 5. S prednostnimi nalogami in splošnimi smernicami iz odstavka 2 se lahko upoštevajo nove in nepredvidene potrebe, ki se pojavijo med obdobjem izvajanja Obzorja 2020. To lahko vključuje odzive na nove priložnosti, krizo in nevarnosti, na potrebe, povezane z razvojem novih politik Unije, ter na poskusno izvajanje ukrepov, predvidenih za podporo v okviru prihodnjih programov. Člen 6 Proračun 1. Finančna sredstva za izvajanje Obzorja 2020 znašajo 87740 milijonov EUR, od tega bo največ 86198 milijonov EUR dodeljenih za dejavnosti na podlagi naslova XIX Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). 2. Znesek za dejavnosti na podlagi naslova XIX PDEU bo razporejen med prednostne naloge iz člena 5(2), kot sledi: (a) odlična znanost, 27818 milijonov EUR; (b) vodilni položaj v industriji, 20280 milijonov EUR; (c) družbeni izzivi, 35888 milijonov EUR. Najvišji skupni znesek finančnega prispevka Unije iz Obzorja 2020 za neposredne nejedrske ukrepe Skupnega raziskovalnega središča je 2212 milijonov EUR. Okvirna razdelitev za posebne cilje v okviru prednostnih nalog in najvišji skupni znesek prispevka za neposredne nejedrske ukrepe Skupnega raziskovalnega središča sta določena v Prilogi II. 3. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo se financira z najvišjim prispevkom iz Obzorja 2020 v višini 3194 milijonov EUR, kakor je določeno v Prilogi II. Prva dodelitev v višini 1542 milijonov EUR se dodeli Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo za dejavnosti iz naslova XVII Pogodbe o delovanju Evropske unije. Druga dodelitev v višini do 1652 milijonov EUR je odvisna od ponovnega pregleda iz člena 26(1). Ta dodaten znesek se, kot je navedeno v Prilogi II, dodeli sorazmerno iz zneska za poseben cilj „Vodilni položaj v omogočitvenih in ključnih tehnologijah“ v okviru prednostne naloge o vodilnem položaju v industriji, opredeljenega v odstavku 2(b), ter iz zneska za prednostno nalogo o družbenih izzivih, opredeljenega v odstavku 2(c). To financiranje v dveh večletnih dodelitvah krije: (a) v prvi dodelitvi tekoči razvoj trenutnih skupnosti znanja in inovacij (v nadaljnjem besedilu: KIC) in semenski kapital za drugi val treh novih KIC; (b) v drugi dodelitvi tekoči razvoj že vzpostavljenih skupnosti znanja in inovacij in semenski kapital za tretji val treh novih KIC. Druga dodelitev se sprosti na podlagi ponovnega pregleda, določenega v členu 26(1), pri čemer se upošteva zlasti: (a) dogovorjen časovni okvir za vzpostavitev tretjega vala KIC; (b) načrtovane finančne potrebe obstoječih KIC v skladu z njihovim posebnim razvojem; (c) prispevek Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo in njegovih KIC k ciljem Obzorja 2020. 4. Finančna sredstva Obzorja 2020 lahko pokrivajo stroške, povezane z dejavnostmi priprave, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za upravljanje Obzorja 2020 in doseganje njegovih ciljev, zlasti študije in srečanja strokovnjakov, če so povezana s cilji Obzorja 2020, ter odhodke, povezane z omrežji informacijske tehnologije, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, skupaj z vsemi ostalimi stroški za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija z upravljanjem Obzorja 2020. Po potrebi se lahko odobritve vnesejo v proračun po letu 2020, da bodo pokriti stroški tehnične in upravne pomoči, s čimer bo omogočeno upravljanje ukrepov, ki do 31. decembra 2020 še ne bodo zaključeni. 5. Da bi se lahko odzvala na nepredvidene razmere ali nove razvojne dosežke in potrebe ter da bi se upoštevale določbe odstavka 3 tega člena, lahko Komisija po vmesni oceni Obzorja 2020, kakor je določeno v členu 26(1)(a) te uredbe, v okviru preverjanja letnega proračunskega postopka ponovno pregleda zneske za prednostne naloge iz odstavka 2 in okvirno razdelitev po posebnih ciljih v okviru teh prednostnih nalog iz Priloge II ter prenese odobritve med prednostnimi nalogami in posebnimi cilji v višini do 10 % skupne prvotne dodelitve za vsako prednostno nalogo in v višini 10 % prvotne okvirne razčlenitve za vsak posebni cilj. To se ne nanaša na znesek za neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča iz odstavka 2 ali na prispevek Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo iz odstavka 3. Člen 7 Udeležba tretjih držav 1 V Obzorju 2020 lahko sodelujejo: (a) države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih pogodbah; (b) izbrane tretje države, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila: (i) imajo dobro zmogljivost na področju znanosti, tehnologije in inovacij; (ii) imajo dobre rezultate udeležbe v programih Unije na področju raziskav in inovacij; (iii) imajo tesne gospodarske in geografske povezave z Unijo; (iv) so države članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA) ali države in ozemlja, navedena v prilogi k Uredbi (EU) št. XX/2012 o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva[19]. 2. Posebni pogoji glede udeležbe pridruženih držav v Obzorju 2020, vključno s finančnim prispevkom, ki temelji na bruto domačem proizvodu pridružene države, se določijo z mednarodnimi sporazumi med Unijo in pridruženimi državami. NASLOV II IZVAJANJE POGLAVJE I IZVAJANJE, UPRAVLJANJE IN OBLIKE PODPORE Člen 8 Izvajanje s pomočjo posebnega programa in prispevek za Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo Obzorje 2020 se izvaja s konsolidiranim posebnim programom in finančnim prispevkom Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo. Posebni program določa en del za vsako od treh prednostnih nalog iz člena 5(2) in en del za nejedrske neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča. Člen 9 Upravljanje 1. Obzorje 2020 izvaja Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. XXXX/2012 [nova finančna uredba]. 2. Komisija lahko za del izvajanja Obzorja 2020 pooblasti organe za financiranje iz člena [55(1)(b)] Uredbe (EU) št. XXXX/2012 [nova finančna uredba]. Člen 10 Oblike podpore Unije 1. Obzorje 2020 podpira posredne ukrepe v eni ali več oblikah financiranja iz Uredbe (EU) št. XX/2012 [nova finančna uredba], zlasti v obliki subvencij, nagrad, javnih naročil in finančnih instrumentov. 2. Obzorje 2020 podpira tudi neposredne ukrepe, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče. 3. V primerih, ko neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča prispevajo k pobudam na podlagi člena 185 ali člena 187 PDEU, se ta prispevek ne šteje kot del finančnega prispevka, dodeljenega tem pobudam. Člen 11 Pravila za udeležbo in razširjanje rezultatov Pravila za udeležbo in razširjanje rezultatov iz Uredbe (EU) št. XX/2012 [Pravila za udeležbo in razširjanje] veljajo za neposredne ukrepe. POGLAVJE II NAČRTOVANJE PROGRAMOV ODDELEK I SPLOŠNA NAČELA Člen 12 Zunanje svetovanje in sodelovanje družbe 1. Pri izvajanju Obzorja 2020 se upoštevajo nasveti in vložki: svetovalnih skupin neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni, ki jih ustanovi Komisija; strukture dialoga, ustvarjene v skladu z mednarodnimi sporazumi za znanost in tehnologijo; v prihodnost usmerjene dejavnosti; usmerjena javna posvetovanja; ter pregledni in interaktivni postopki, ki zagotavljajo, da so podprte odgovorne raziskave in inovacije. 2. V celoti se upoštevajo tudi zadevna stališča programov za raziskave in inovacije evropskih tehnoloških platform, pobud za skupno načrtovanje programov in evropskih partnerstev za inovacije. Člen 13 Medsektorski ukrepi 1. Povezave in vmesniki se uvedejo med prednostnimi nalogami Obzorja 2020 in znotraj njih. V zvezi s tem se posebna pozornost nameni razvoju in uporabi ključnih omogočitvenih in industrijskih tehnologij, prehodu od odkritja do tržne uporabe, interdisciplinarnim raziskavam in inovacijam, družbeno-ekonomskim in humanističnim znanostim, spodbujanju dosežkov evropskega raziskovalnega prostora, sodelovanju s tretjimi državami, odgovornim raziskavam in inovacijam, vključno s spolom, povečanju privlačnosti raziskovalnega poklica ter spodbujanju čezmejne in medsektorske mobilnosti raziskovalcev. 2. Če je podprt posreden ukrep, ki je zelo pomemben za več prednostnih nalog iz člena 5(2) ali več posebnih ciljev v okviru teh prednostnih nalog, se lahko finančni znesek za ta ukrep združi iz zneskov, dodeljenih za vsako zadevno prednostno nalogo oziroma posebni cilj. Člen 14 Razvoj znanosti, tehnologije, inovacij, trgov in družbe Program Obzorje 2020 se izvaja na način, ki zagotavlja, da podprte prednostne naloge in ukrepi ustrezajo spreminjajočim se potrebam in upoštevajo razvoj znanosti, tehnologije, inovacij, trgov in družbe, kadar inovacije obsegajo poslovne, organizacijske in družbene vidike. Člen 15 Enakost spolov Obzorje 2020 zagotavlja učinkovito spodbujanje enakosti spolov in razsežnost spola v vsebinah raziskav in inovacij. Člen 16 Etična načela 1. Vse dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru Obzorja 2020, so v skladu z etičnimi načeli ter zadevno nacionalno in mednarodno zakonodajo ter zakonodajo Unije, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in njenimi dopolnilnimi protokoli. Posebna pozornost se nameni načelu sorazmernosti, pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne integritete osebe, pravici do nediskriminacije in potrebi po zagotavljanju visoke stopnje zaščite zdravja ljudi. 2. Dejavnosti na področju raziskovanja in inovacij, ki se izvajajo v okviru Obzorja 2020, so izključno osredotočene na uporabo v civilne namene. 3. Naslednja področja raziskovanja se ne financirajo: (a) raziskovalne dejavnosti s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene; (b) raziskovalne dejavnosti z namenom spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi takšne spremembe lahko postale dedne; (c) raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja izvornih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice. 4. Raziskave človeških izvornih celic, tako odraslih kot zarodkov, se lahko financirajo, odvisno od vsebine znanstvenega predloga in pravnega okvira zadevnih držav članic. Za raziskovalne dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah, se financiranje ne dodeli. Dejavnosti se ne dodeli financiranja v državi članici, v kateri je taka dejavnost prepovedana. 5. V okviru vmesnega pregleda iz člena 26(1) se lahko ob upoštevanju znanstvenih dognanj izvede pregled področij raziskovanj iz odstavka 3. Člen 17 Dopolnjevanje z drugimi programi Unije Obzorje 2020 se izvaja na način, ki dopolnjuje druge programe financiranja Unije, vključno s strukturnimi skladi. ODDELEK II POSEBNA PODROČJA UKREPANJA Člen 18 Mala in srednje velika podjetja 1. Posebno pozornost je treba nameniti zagotavljanju ustrezne udeležbe malih in srednje velikih podjetij (MSP) v Obzorju 2020 in ustreznega učinka inovacij nanje. V okviru dogovorov o ocenjevanju in spremljanju se izvedejo kvantitativne in kvalitativne ocene udeležbe MSP. 2. Posebni ukrepi se izvajajo v okviru posebnega cilja „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“ iz točke 1 dela II Priloge I in vsakega od posebnih ciljev v okviru prednostne naloge „Družbeni izzivi“ iz točk 1 do 6 dela III Priloge I. Ti posebni ukrepi so v obliki instrumenta, namenjenega MSP, ki je namenjen vsem vrstam MSP z inovacijskim potencialom in se izvaja na dosleden način ter je prilagojen potrebam MSP, kakor je določeno v okviru posebnega cilja „Inovacije v MSP“ v točki 3.3(a) dela II Priloge I. 3. Celostni pristop iz odstavkov 1 in 2 naj bi prinesel približno 15 % skupnega združenega proračuna za posebni cilj „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“ in prednostno nalogo „Družbeni izzivi“, namenjenega MSP. Člen 19 Javno-zasebna partnerstva 1. Obzorje 2020 se lahko izvaja preko javno-zasebnih partnerstev, pri katerih se vsi zadevni partnerji zavežejo, da bodo podpirali razvoj in izvajanje dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki so strateško pomembne za konkurenčnost EU in vodilni položaj v industriji, oziroma obravnavali posebne družbene izzive 2. Sodelovanje Unije v teh partnerstvih je lahko v eni izmed naslednjih oblik: (a) finančni prispevki Unije za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 PDEU v okviru Sklepa o Sedmem okvirnem programu 1982/2006/ES na podlagi spremembe njihovih temeljnih aktov; za nova javno-zasebna partnerstva, vzpostavljena na podlagi člena 187 PDEU; za druge organe za financiranje iz člena [55(1)(b)(v) ali (vii)] Uredbe (EU) št. XX/2012 [nova finančna uredba]. Ta oblika partnerstva se izvaja samo v primerih, v katerih področje uporabe ciljev in obseg vključenih sredstev upravičita njeno uporabo; (b) sklepanje pogodbenih sporazumov med partnerji iz odstavka 1, ki določa cilje partnerstva, zadevne obveznosti partnerjev, ključne kazalnike uspešnosti in rezultate, ki jih je treba doseči, vključno z opredelitvijo dejavnosti na področju raziskav in inovacij, pri katerih je potrebna podpora Obzorja 2020. 3. Javno-zasebna partnerstva so opredeljena na odprt in pregleden način na podlagi vseh naslednjih meril: (a) dodana vrednost ukrepa na ravni Unije; (b) obseg učinka na konkurenčnost na področju industrije, trajnostno rast in družbeno-ekonomska vprašanja; (c) dolgoročna zaveza vseh partnerjev na podlagi skupne vizije in jasno opredeljenih ciljev; (d) obseg vključenih sredstev in zmožnost ustvarjanja dodatnih naložb v raziskave in inovacije; (e) jasno opredeljene vloge vsakega partnerja in dogovorjeni ključni kazalniki uspešnosti v izbranem obdobju. Člen 20 Javno-zasebna partnerstva 1. Program Obzorje 2020 prispeva h krepitvi javno-javnih partnerstev v primerih, ko se ukrepi in programi na regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni izvajajo skupaj znotraj Unije. Posebna pozornost se nameni pobudam za skupno načrtovanje programov med državami članicami. 2. Javno-javno partnerstvo je lahko podprto znotraj prednostnih nalog iz člena 5(2) ali med njimi, zlasti z: (a) instrumentom ERA-NET, ki uporablja nepovratna finančna sredstva za podporo javno-javnega partnerstva pri njegovi pripravi, vzpostavitvi mrežnih struktur, izvajanju in usklajevanju skupnih dejavnosti ter dodatni pomoči za posamezne skupne razpise in nadnacionalne ukrepe; (b) udeležbo Unije v programih, ki jih izvaja več držav članic v skladu s členom 185 PDEU. Za namene točke (a) je dodatno financiranje odvisno od visoke stopnje predhodnih finančnih zavez subjektov, ki bodo sodelovali pri skupnih razpisih in ukrepih. Instrument ERA-NET lahko vključuje cilj, namenjen usklajevanju pravil in načinov za izvajanje skupnih razpisov in ukrepov. Lahko se uporabi tudi za pripravo pobude v skladu s členom 185 PDEU. Za namene točke (b) se lahko takšne pobude predlagajo samo v primerih, ko obstajata potreba po posebni izvedbeni strukturi in visoka stopnja zaveze sodelujočih držav k vključevanju na znanstveni, upravni in finančni ravni. Poleg tega so predlogi za pobude iz točke (b) opredeljeni na podlagi vseh naslednjih meril: (a) jasna opredelitev cilja, za katerega si je treba prizadevati, in njegov pomen za cilje Obzorja 2020 in širše cilje politike Unije; (b) jasna finančna zaveza sodelujočih držav, vključno s predhodnimi zavezami glede združevanja nacionalnih in/ali regionalnih naložb za nadnacionalne raziskave in inovacije; (c) dodana vrednost ukrepa na ravni Unije; (d) kritična masa ob upoštevanju obsega in števila vključenih programov ter podobnost dejavnosti in delež ustreznih raziskav, ki jih zajemajo; ter (e) učinkovitost člena 185 PDEU kot najprimernejšega sredstva za doseganje ciljev. Člen 21 Mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami 1. Subjekti s sedežem v tretjih državah in mednarodne organizacije so upravičeni do udeležbe v neposrednih ukrepih Obzorja 2020 pod pogoji iz Uredbe (EU) št. XX/XX [Pravila za udeležbo]. Mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami se spodbuja po celotnem Obzorju 2020 in znotraj njega, zlasti z namenom, da bi dosegli naslednje cilje: (a) krepitev odličnosti in privlačnosti Unije na področju raziskav in inovacij ter njene konkurenčnosti na področju gospodarstva in industrije; (b) učinkovito spoprijemanje z globalnimi družbenimi izzivi; in (c) podpiranje ciljev zunanjih in razvojnih politik Unije, ki dopolnjujejo zunanje in razvojne programe. 2. Usmerjeni ukrepi, namenjeni spodbujanju sodelovanja z določenimi tretjimi državami ali skupinami tretjih držav, se izvajajo na podlagi skupnega interesa in vzajemne koristi, pri čemer se upoštevajo njihove znanstvene in tehnološke zmogljivosti in tržne priložnosti ter pričakovan učinek. Spodbujati je treba vzajemni dostop do programov tretjih držav. Da bi bil učinek kar največji, se spodbujajo usklajevanje in sinergije s pobudami držav članic in pridruženih držav. Prednostne naloge na področju sodelovanja upoštevajo razvoj politik Unije in priložnosti za sodelovanje s tretjimi državami ter možne vrzeli v sistemih tretjih držav za upravljanje intelektualne lastnine. 3. Poleg tega se v okviru Obzorja 2020 in njegovega posebnega cilja „Vključujoče, inovativne in varne družbe“ iz točke 6.3.2(d) dela III Priloge I izvajajo horizontalne in medsektorske dejavnosti za spodbujanje strateškega razvoja mednarodnega sodelovanja. Člen 22 Informiranje, sporočanje in razširjanje Evropska komisija izvaja dejavnosti informiranja in sporočanja v zvezi z Obzorjem 2020, vključno z ukrepi sporočanja v zvezi s podprtimi projekti in ukrepi. Proračun, dodeljen sporočanju v skladu z Obzorjem 2020, mora prispevati tudi h kritju sporočanja političnih prednostnih nalog Unije znotraj institucij v obsegu njihove povezanosti s splošnim ciljem te uredbe. Dejavnosti posredovanja informacij ter izvajanja ukrepov sporočanja so sestavna naloga vseh ukrepov, ki jih podpira Obzorje 2020. Poleg tega se podpre naslednje posebne ukrepe: (a) pobude, katerih cilj je širjenje ozaveščenosti in olajšanje dostopa financiranja v okviru Obzorja 2020, zlasti za tiste regije ali vrste udeležencev, ki niso zadostno zastopane; (b) namenska pomoč projektom in konzorcijem, da se jim zagotovi dostop do strokovnega znanja, potrebnega za optimalno sporočanje in razširjanje rezultatov; (c) dejavnosti za združevanje rezultatov širokega spektra projektov, vključno s tistimi, ki se lahko financirajo iz drugih virov, da se ustvarijo uporabnikom prijazne podatkovne zbirke in poročila, ki povzemajo ključne ugotovitve; (d) razširjanje spoznanj načrtovalcem politike, vključno z organi za standardizacijo, da bi zadevnim organom na mednarodni, nacionalni in regionalni ravni ter ravni Unije olajšali uporabo za politiko pomembnih rezultatov; (e) pobude za spodbujanje dialoga in razprav z javnostjo o vprašanjih s področja znanosti, tehnologije in inovacij ter uporaba družbenih medijev in drugih inovativnih tehnologij in metodologij; POGLAVJE III NADZOR Člen 23 Nadzor in revizija 1. Nadzorni sistem, vzpostavljen za izvajanje tega sklepa, je oblikovan tako, da zagotavlja razumno zagotovilo o doseganju ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z učinkovitostjo in uspešnostjo aktivnosti ter zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil. 2. Nadzorni sistem zagotovi ustrezno ravnovesje med zaupanjem in nadzorom ob upoštevanju upravnih in drugih stroškov nadzora na vseh ravneh, da se lahko izpolnijo cilji Obzorja 2020 ter privabijo najodličnejši raziskovalci in najinovativnejša podjetja. 3. Kot del nadzornega sistema revizijska strategija glede odhodkov v posrednih ukrepih v okviru Obzorja 2020 temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem okvirnem programu. Ta reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki. Revizije odhodkov v posrednih ukrepih v okviru Obzorja 2020 se izvajajo dosledno in v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti ter omejevanjem bremena revizije za udeležence. Člen 24 Zaščita finančnih interesov Unije 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, in, če so ugotovljene nepravilnosti, z izvajanjem učinkovitih pregledov in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter, kadar je primerno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. 2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pristojni za revizijo na podlagi dokumentov in pregledov in preveritvenih obiskov na kraju samem pri vseh upravičencih do subvencij, izvajalcih in podizvajalcih ter drugih tretjih straneh, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi Obzorja 2020. Brez poseganja v odstavek 3 lahko Komisija izvede revizijo do štiri leta po zadnjem plačilu. 3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvaja preglede na kraju samem in inšpekcije gospodarskih subjektov, ki so neposredno ali posredno povezani s financiranjem v skladu s postopki, določenimi v Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96[20], z namenom ugotavljanja, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj v škodo finančnim interesom Evropske unije v zvezi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi sredstev ali pogodbo o financiranju Unije. 4. Ne glede na odstavke 1, 2 in 3 sporazumi s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, sporazumi in sklepi o dodelitvi sredstev ter pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, izrecno pooblaščajo Komisijo, Računsko sodišče in urad OLAF za izvajanje takih revizij, pregledov na kraju samem in inšpekcij. POGLAVJE IV SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE Člen 25 Spremljanje 1. Komisija letno spremlja izvajanje Obzorja 2020, njegovega posebnega programa in dejavnosti Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo. To vključuje informacije glede medsektorskih tem, kot sta trajnost in podnebne spremembe, vključno z informacijami o višini odhodkov, povezanih s podnebnimi vprašanji. 2. Komisija poroča o rezultatih tega spremljanja in jih razširja. Člen 26 Ocenjevanje 1. Ocene se izvedejo pravočasno, da se lahko uporabijo pri postopku odločanja. (a) Najpozneje konec leta 2017 Komisija izvede, s pomočjo neodvisnih strokovnjakov, ponovni pregled Evropskega instituta za inovacije in tehnologijo. Druga dodelitev sredstev Evropskemu inštituti za inovacije in tehnologijo, kakor je opredeljena v členu 6(3), se sprosti na podlagi tega ponovnega pregleda. Ponovni pregled oceni napredek Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo glede na vse naslednje: (i) stopnjo porabe prve dodelitve sredstev, opredeljene v členu 6(3), pri čemer se razlikuje med zneskom denarja, uporabljenega za razvoj prvega vala KIC, in učinkom semenskega kapitala za drugo fazo, ter sposobnostjo Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, da privabi sredstva partnerjev iz skupnosti znanja in inovacij in iz zasebnega sektorja, kot je opredeljeno v Uredbi XX/2012 [revidirana Uredba EIT]; (ii) dogovorjen časovni okvir za vzpostavitev tretjega vala skupnosti znanja in inovacij ter načrtovane finančne potrebe obstoječih v skladu z njihovim posebnim razvojem; in (iii) prispevek Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ter skupnosti znanja in inovacij k prednostni nalogi o družbenih izzivih in k posebnemu cilju o „vodilnem položaju v omogočitvenih in industrijskih tehnologijah“ programa Obzorje 2020. (b) Najkasneje konec leta 2017 in ob upoštevanju naknadne ocene sedmega okvirnega programa, ki se bo zaključil konec leta 2015, ter ponovnega pregleda Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno Obzorja 2020, njegovega posebnega programa, vključno z Evropskim raziskovalnim svetom, in dejavnosti Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo glede dosežkov (na ravni rezultatov in napredka proti učinkom) ciljev Obzorja 2020 in nadaljnjega pomena vseh ukrepov, učinkovitosti in rabe sredstev, področij, na katerih je možna dodatna poenostavitev, in dodane vrednosti Unije. Ocena upošteva tudi vidike, ki so povezani z dostopom do možnosti financiranja za vse udeležence v vseh regijah, za MSP in za spodbujanje zastopanosti obeh spolov. Ocena upošteva tudi prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter rezultate glede dolgoročnega učinka predhodnih ukrepov. (c) Najkasneje konec leta 2023 Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede naknadno oceno Obzorja 2020, njenega posebnega programa in dejavnosti Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo. Ta ocena obsega utemeljitev, izvajanje in dosežke ter dolgoročnejše učinke in trajnost ukrepov, na podlagi katerih bo oblikovan sklep glede morebitne prenove, spremembe ali prekinitve izvajanja poznejšega ukrepa. 2. Kazalniki uspešnosti za splošne cilje in Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, določeni v uvodu Priloge I te uredbe, in za posebne cilje, kakor so določeni v posebnem programu, vključno z zadevnimi osnovnimi načrti, zagotavljajo najmanjšo podlago za ocenjevanje obsega, v katerem so bili doseženi cilji Obzorja 2020. 3. Države članice Komisiji predložijo potrebne podatke in informacije, ki bodo omogočili spremljanje in ocenjevanje zadevnih ukrepov. 4. Komisija zaključke teh ocen Obzorja 2020 skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. NASLOV III KONČNE DOLOČBE Člen 27 Razveljavitev in prehodni ukrepi 1. Sklep 1982/2006/ES se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014. 2. Vendar bo ukrepe na podlagi Sklepa 1982/2006/ES in finančne obveznosti, povezane s temi ukrepi, še naprej urejal navedeni sklep do zaključka ukrepov. 3. Finančna dodelitev iz člena 6 lahko obsega tudi stroške tehnične in upravne pomoči, potrebne za zagotavljanje prehoda med tem programom in ukrepi, sprejetimi na podlagi Sklepa 1982/2006/ES. Člen 28 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik PRILOGA I Splošne smernice posebnih ciljev in dejavnosti Splošni cilj Obzorja 2020 je vzpostavitev na znanju in inovacijah temelječega gospodarstva po vsej Uniji, obenem pa prispevati k trajnostnemu razvoju. Podprl bo izvajanje strategije Evropa 2020 in druge politike Unije, kot tudi uresničitev in delovanje evropskega raziskovalnega prostora. Kazalniki uspešnosti za ocenjevanje napredka glede tega splošnega cilja sta: – - cilj strategije Evropa 2020 na področju raziskav in razvoja (3 % BDP), – osnovni kazalnik strategije Evropa 2020 za inovacije. Splošni cilj se uresničuje s tremi različnimi prednostnimi nalogami, ki se medsebojno dopolnjujejo, vsaka pa obsega sklop posebnih ciljev. Izvajale se bodo na celosten način, da pospešijo sodelovanje med različnimi dejavnostmi, se izognejo podvajanju prizadevanj in krepijo njihov skupni učinek. Skupno raziskovalno središče prispeva k splošnemu cilju in prednostnim nalogam Obzorja 2020 s posebnim ciljem zagotavljanja k uporabnikom usmerjene znanstvene in tehnične podpore politikam Unije. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) prispeva k splošnemu cilju in prednostnim nalogam Obzorja 2020 s posebnim ciljem, namenjenim povezovanju trikotnika znanja, tj. raziskav, inovacij in izobraževanja. Kazalniki za ocenjevanje uspešnosti EIT so: – organizacije univerz, podjetij in raziskav, vključene v skupnosti znanja in inovacij; – sodelovanje v trikotniku znanj, ki vodi v razvoj inovativnih proizvodov in postopkov. Ta priloga določa splošne smernice teh posebnih ciljev in dejavnosti iz členov 5(2), (3) in (4). Del I. Prednostna naloga „Odlična znanost“ Ta del je namenjen krepitvi in povečanju odličnosti znanstvene baze Unije ter konsolidaciji evropskega raziskovalnega prostora, zaradi česar bo sistem Unije na področju raziskav in inovacij bolj konkurenčen na svetovni ravni. Obsega štiri posebne cilje: (a) Evropski raziskovalni svet (ERC) zagotavlja privlačno in prožno financiranje, ki bo na podlagi konkurence na ravni Unije posameznim nadarjenim in ustvarjalnim raziskovalcem omogočilo, da si prizadevajo za najboljše možnosti na področju znanosti. (b) Prihodnje in nastajajoče tehnologije bodo podpirale skupno raziskovanje, s čimer se bo povečala zmogljivost Evrope na področju naprednih inovacij, ki spreminjajo ustaljene paradigme. Spodbujale bodo znanstveno sodelovanje med področji glede novih zamisli z visokim tveganjem in pospeševale razvoj najbolj obetavnih novih področij znanosti in tehnologije ter strukturiranje ustreznih čeznacionalnih skupnosti v vsej Uniji. (c) Ukrepi Marie Curie bodo zagotovili odlično in inovativno usposabljanje na področju raziskav, privlačne poklicne možnosti in možnosti za izmenjavo znanja s pomočjo čezmejne in medsektorske mobilnosti raziskovalcev, da bodo kar najbolje pripravljeni na spoprijemanje s sedanjimi in prihodnjimi izzivi. (d) Raziskovalna infrastruktura bo razvila evropsko raziskovalno infrastrukturo za leto 2020 in naprej, spodbujala njihov inovacijski potencial in človeški kapital ter te dejavnosti dopolnjevala s povezano politiko Unije in mednarodnim sodelovanjem. Za vse posebne cilje se je izkazalo, da imajo visoko dodano vrednost Unije. Skupaj sestavljajo močan in uravnovešen sklop dejavnosti, ki so skupaj z dejavnostmi na nacionalni in regionalni ravni usmerjene v obširne potrebe Evrope glede napredne znanosti in tehnologije. Njihova združitev v en sam program jim bo omogočila, da delujejo bolj skladno, na racionaliziran, poenostavljen in bolj osredotočen način, obenem pa vzdržujejo povezanost, ki je bistvenega pomena za ohranjanje njihove učinkovitosti. Dejavnosti so same po sebi usmerjene v prihodnost, dolgoročno krepijo znanje in spretnosti, se osredotočajo na naslednjo generacijo znanosti, tehnologije, raziskovalcev in inovacij ter zagotavljajo podporo novim nadarjenim ljudem iz vse Unije in pridruženih držav, pa tudi iz vsega sveta. Glede na dogovore glede financiranja, ki temeljijo na znanosti in se večinoma izvajajo od „spodaj navzgor“ ter na pobudo raziskovalcev, bo imela evropska znanstvena skupnost veliko vlogo pri določanju raziskovalnih področij v okviru tega programa. Del II. Prednostna naloga „Vodilni položaj v industriji“ Ta del je namenjen pospeševanju razvoja tehnologij in inovacij, ki bodo podprla podjetja prihodnosti in pomagala inovativnim MSP, da postanejo vodilna podjetja na svetovni ravni. Obsega tri posebne cilje: (a) Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij namensko podpira raziskave, razvoj in predstavitev na področju IKT, nanotehnologije, naprednih materialov, biotehnologije, sodobne proizvodnje in predelave ter vesolja. Poudarek bo na sodelovanju in konvergenci med različnimi tehnologijami in znotraj njih. (b) Dostop do tveganega kapitala je namenjen odpravi pomanjkanja dolžniškega in lastniškega financiranja za raziskave in razvoj, inovativna podjetja ter projekte v vseh fazah razvoja. Skupaj s kapitalskim instrumentom programa za konkurenčnost podjetij in MSP podpira razvoj tveganega kapitala na ravni Unije. (c) Inovacije v MSP so namenjene za podporo vseh oblik inovacij v MSP in usmerjene v tista MSP, ki imajo možnost razvoja in internacionalizacije na enotnem trgu in onkraj njega. Dejavnosti bodo sledile pristopu na poslovnih temeljih. Proračuna za posebna cilja „Dostop do tveganega kapitala“ in „Inovacije v MSP“ bosta sledila logiki od spodaj navzgor, ki temelji na povpraševanju, pri čemer prednostne naloge ne bodo vnaprej določene. Te bodo dopolnjene z uporabo finančnih instrumentov in namenskega instrumenta za MSP v okviru dela „Družbeni izzivi“ in posebnega cilja „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“, ki bo upoštevala logiko na podlagi politik. Obzorje 2020 bo izvajalo celosten pristop k udeležbi MSP, ki bi lahko prinesel približno 15 % skupnega združenega proračuna za vse posebne cilje glede družbenih izzivov in posebnega cilja „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“, namenjenega MSP. Posebni cilj „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“ upošteva pristop na podlagi tehnologije, kar bo pripomoglo k razvoju omogočitvenih tehnologij, ki se lahko uporabijo na več področjih ter v več industrijah in storitvah. Uporaba teh tehnologij za reševanje družbenih izzivov bo podprta skupaj z družbenimi izzivi. Del III. Prednostna naloga „Družbeni izzivi“ Ta del se neposredno odziva na prednostne naloge politike in družbene izzive, ki so opredeljeni v strategiji Evropa 2020 in namenjeni spodbujanju kritične mase prizadevanj na področju raziskav in inovacij, potrebnih za uresničitev ciljev politike Unije. Financiranje je osredotočeno na naslednje posebne cilje: (a) zdravje, demografske spremembe in dobro počutje; (b) zanesljiva preskrba s hrano, trajnostno kmetijstvo, morske in pomorske raziskave in biogospodarstvo; (c) zanesljiva, čista in učinkovita energija; (d) pametni, zeleni in integrirani prevoz; (e) podnebni ukrepi, učinkovita raba virov in surovine; (f) vključujoče, inovativne in varne družbe. Vse te dejavnosti izvajajo pristop, usmerjen na spopadanje z izzivi, pri čemer bodo osredotočene na prednostne naloge politike, ne da bi bila vnaprej natančno določena izbira tehnologij ali rešitev, ki bi jih bilo treba razviti. Poudarek je na združevanju kritične mase virov in znanja z različnih področij, tehnologij in znanstvenih panog z namenom obravnavanja izzivov. Te dejavnosti obsegajo celoten cikel od raziskav do trga, pri čemer dajejo nov poudarek na dejavnosti, povezane z inovacijami, kot so poskusno izvajanje, predstavitev, preskusne naprave, podpora javnega naročanja, oblikovanje, inovacije, usmerjene na končnega uporabnika, socialne inovacije in tržno uveljavljanje inovacij. Družbene in humanistične znanosti so sestavni del dejavnosti, namenjenih obravnavanju vseh teh izzivov. Poleg tega je razvoj teh področij podprt v okviru posebnega cilja „Vključujoče, inovativne in varne družbe“. Podpora bo usmerjena tudi v zagotavljanje konkretne podlage za oblikovanje politike na mednarodni, nacionalni in regionalni ravni ter ravni Unije. Glede na globalno naravo številnih izzivov je strateško sodelovanje s tretjimi državami sestavni del vsakega izziva. Poleg tega je medsektorska podpora mednarodnega sodelovanja zagotovljena v okviru posebnega cilja „Vključujoče, inovativne in varne družbe“. Posebni cilj „Vključujoče, inovativne in varne družbe“ obsega tudi dejavnost „zmanjšanje razkoraka med raziskavami in inovacijami“ s posebnimi ukrepi za spodbujanje odličnosti v manj razvitih regijah Unije. Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča so sestavni del Obzorja 2020 z namenom, da zagotovijo stabilno podporo politikam Unije, ki temelji na dokazih. To temelji na potrebah uporabnikov in je dopolnjeno z dejavnostmi, usmerjenimi v prihodnost. EIT ima pomembno vlogo, saj bo združeval odlične raziskave, izobraževanje in inovacije ter tako povezoval trikotnik znanja. EIT to izvaja v glavnem s skupnostjo znanja in inovacij. Poleg tega zagotavlja, da izmenjava izkušenj z usmerjenimi ukrepi za razširjanje in izmenjavo znanja presega skupnosti znanja in inovacij ter tako spodbuja hitrejše uveljavljanje inovacijskih modelov po vsej Uniji. DEL I ODLIČNA ZNANOST 1. Evropski raziskovalni svet (ERC) 1.1 Posebni cilj Posebni cilj je krepitev odličnosti, dinamičnosti in ustvarjalnosti evropskega raziskovanja. Evropa si je zastavila cilj, da se preusmeri na nov gospodarski model na podlagi pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Za takšno preoblikovanje bo potrebno več kot samo dodatne izboljšave sedanjih tehnologij. Potrebna bo precej boljša znanstveno podprta inovacijska zmogljivost, ki jo bo spodbujalo radikalno novo znanje in bo omogočila Evropi, da prevzame vodilno vlogo pri ustvarjanju spremenjenih tehnoloških paradigem, ki bodo ključna gonilna sila rasti produktivnosti, konkurenčnosti, bogastva in družbenega napredka v prihodnosti. Takšne spremembe paradigem so v preteklosti običajno izvirale iz znanstvene baze javnega sektorja, preden so ustvarile podlago za oblikovanje popolnoma novih industrijskih panog in sektorjev. Vodilne inovacije na svetovni ravni so tesno povezane z odlično znanostjo. Nekoč je bila Evropa nesporno vodilna, vendar je v tekmi za razvoj najboljše vrhunske znanosti zaostala in v velikem tehnološkem povojnem napredku zavzela stransko vlogo, tj. za Združenimi državami Amerike. Čeprav Unija še vedno objavi največ znanstvenih razprav na svetu, Združene države Amerike objavijo dvakrat več najvplivnejših znanstvenih razprav (zgornji 1 % po številu sklicevanj). Podobno mednarodna razvrstitev univerz kaže, da na najvišjih mestih prevladujejo univerze v ZDA. Poleg tega pa 70 % dobitnikov Nobelove nagrade živi v ZDA. Del izziva predstavlja dejstvo, da Evropa in Združene države Amerike sicer vlagata podobne zneske v znanstveno bazo svojega javnega sektorja, vendar ima Unija v javnem sektorju skoraj trikrat več raziskovalcev, zaradi česar so naložbe na raziskovalca znatno nižje. Poleg tega so ZDA pri dodeljevanju sredstev vodilnim raziskovalcem bolj selektivne. To pojasni, zakaj so raziskovalci javnega sektorja Unije v poprečju manj produktivni in imajo vsi skupaj manjši znanstveni učinek kot njihovi precej manj številni kolegi v ZDA. Drugi pomembni del izziva je ta, da javni sektor v številnih evropskih državah najboljšim raziskovalcem še vedno ne nudi dovolj privlačnih pogojev. Nadarjeni raziskovalci šele po več letih postanejo samostojni in neodvisni znanstveniki. Zaradi tega prihaja do precejšnjega tratenja raziskovalnega potenciala Evrope, saj se zavlačuje prihod raziskovalcev naslednje generacije, ki prinašajo nove zamisli in energijo, odlične raziskovalce, ki so na začetku poklicne poti, pa spodbuja, da napredovanje iščejo drugod. Poleg tega ti dejavniki prispevajo k temu, da je Evropa v svetovni konkurenci glede nadarjenih znanstvenikov precej nezanimiva. Zmožnost sistema ZDA, da ponudi več sredstev na raziskovalca in boljše poklicne možnosti, pojasni, zakaj še vedno privabi najboljše raziskovalce z vsega sveta, vključno z nekaj deset tisoč raziskovalci iz Unije. 1.2 Utemeljitev in dodana vrednost Unije Evropski raziskovalni svet (ERC) je bil ustanovljen, da bi s financiranjem posameznih skupin na podlagi vseevropske konkurence najboljšim evropskim raziskovalcem, tako moškim kot ženskam, zagotovil sredstva, ki jih potrebujejo za večjo konkurenčnost na svetovni ravni. Deluje samostojno: neodvisni znanstveni svet, sestavljen iz najboljših in najbolj strokovno usposobljenih znanstvenikov, inženirjev in učenjakov, pripravi splošno znanstveno strategijo in ima popolno odgovornost pri sprejemanju odločitev o vrsti raziskav, ki se bodo financirale. To so temeljne značilnosti Evropskega raziskovalnega sveta, ki zagotavljajo učinkovitost njegovega znanstvenega programa, kakovost njegovih dejavnosti in postopka za strokovno ocenjevanje ter njegovo verodostojnost v znanstveni skupnosti. S svojim vseevropskim konkurenčnim delovanjem Evropski raziskovalni svet črpa iz večjega števila strokovnjakov in zamisli kot katera koli nacionalna shema. Najboljši raziskovalci in najboljše zamisli tekmujejo drug z drugim. Kandidati vedo, da se morajo izkazati, saj je nagrada prožno financiranje pod enakimi konkurenčnimi pogoji, ne glede na lokalna ozka grla ali razpoložljivost nacionalnih sredstev. Od pionirskih raziskav, ki jih financira Evropski raziskovalni svet, se zato pričakuje, da bodo imele precejšen neposreden učinek v obliki napredka na področjih znanosti in omogočile ustvarjanje novih in pogosto nepričakovanih znanstvenih in tehnoloških rezultatov ter novih področij za raziskave, zaradi česar se lahko na koncu pojavijo radikalne nove zamisli, ki bodo spodbujale inovacije in iznajdljivost podjetij ter se učinkovito spoprijemale z družbenimi izzivi. Združitev odličnih posameznih znanstvenikov in inovativnih zamisli podpira vsako fazo v inovacijski verigi. Evropski raziskovalni svet ima znaten strukturni vpliv z ustvarjanjem močne spodbude za povečanje kakovosti evropskega raziskovalnega sistema kot celote, ki presega raziskovalce in projekte, ki jih ERC financira neposredno. Projekti in raziskovalci, ki jih financira Evropski raziskovalni svet, določajo jasen in navdihujoč cilj za pionirske raziskave v Evropi, izboljšujejo njeno podobo in vplivajo na večjo privlačnost Evrope za najboljše raziskovalce na svetovni ravni. Prestiž gostovanja dobitnikov subvencij Evropskega raziskovalnega centra in „pečat odličnosti“, ki ga spremlja, zaostruje konkurenco med univerzami EU in drugimi raziskovalnimi organizacijami, ki se trudijo, da bi vrhunskim raziskovalcem ponudile čim bolj privlačne pogoje. Zmožnost nacionalnih sistemov in posameznih raziskovalnih institucij, da privabijo in gostujejo uspešne dobitnike subvencij Evropskega raziskovalnega centra, določa standard, s pomočjo katerega lahko ocenijo svoje relativne prednosti in slabosti ter ustrezno preoblikujejo svoje politike in prakse. Financiranje Evropskega raziskovalnega sveta zato dopolnjuje prizadevanja, ki potekajo na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni na področju preoblikovanja, krepitve zmogljivosti ter polne uporabe potenciala in privlačnosti evropskega raziskovalnega sistema. 1.3 Splošne smernice dejavnosti Temeljna dejavnost Evropskega raziskovalnega sveta je zagotavljanje privlačnega dolgoročnega financiranja, ki podpira odlične raziskovalce in njihove raziskovalne skupine pri izvajanju pionirskih raziskav z velikimi koristmi/velikim tveganjem. Sredstva Evropskega raziskovalnega sveta se dodeli v skladu z naslednjimi uveljavljenimi načeli. Znanstvena odličnost je edino merilo, na podlagi katerega se dodelijo subvencije Evropskega raziskovalnega sveta. Evropski raziskovalni svet deluje po načelu „od spodaj navzgor“ brez vnaprej določenih prednostnih nalog. Subvencije Evropskega raziskovalnega sveta so odprte za posamezne skupine raziskovalcev, ki delajo v Evropi in katerih starost in državljanstvo nista pomembna. Evropski raziskovalni svet bo usmerjen v spodbujanje zdrave konkurence po vsej Evropi. Evropski raziskovalni svet daje prednost zlasti pomoči odličnim mladim raziskovalcem, da bi jim v kritični fazi, ko ustanavljajo ali krepijo svojo samostojno raziskovalno skupino ali program, zagotovil ustrezno podporo za prehod v samostojnost. Evropski raziskovalni svet po potrebi podpira tudi nove načine dela v znanstvenih krogih, pri katerih obstaja možnost, da bodo ustvarili prelomne rezultate, in spodbuja raziskovanje tržnega in družbenega inovacijskega potenciala raziskave, ki jo financira. Zato je cilj Evropskega raziskovalnega sveta do leta 2020 dokazati, da: Najboljši raziskovalci sodelujejo pri natečajih Evropskega raziskovalnega sveta; da je financiranje Evropskega raziskovalnega sveta neposredno pripomoglo k znanstvenim publikacijam najvišje kakovosti ter k trženju in izkoriščanju inovativnih tehnologij in zamisli; in da je Evropski raziskovalni svet znatno pripomogel k temu, da je Evropa postala bolj privlačna za najboljše znanstvenike na svetu. Zlasti je Evropski raziskovalni svet usmerjen v merljivo povečanje deleža Unije med 1 % največkrat citiranih objav na svetu. Poleg tega je usmerjen v znatno povečanje števila odličnih raziskovalcev, ki prihajajo iz držav zunaj Evrope in jih financira, ter posebno izboljšanje institucionalnih praks in nacionalnih politik za podporo vrhunskih raziskovalcev. Znanstveni svet Evropskega raziskovalnega sveta nenehno spremlja aktivnosti Evropskega raziskovalnega sveta in preučuje, kako bi lahko najbolje dosegel svoje cilje s shemami za subvencije, ki poudarjajo jasnost, stabilnost in preprostost, tako za kandidate kot pri izvajanju in upravljanju subvencij ter se, po potrebi, odzval na nove potrebe. Prizadeva si, da ohrani in še izboljša sistem strokovnega ocenjevanja Evropskega raziskovalnega sveta, ki je na svetovni ravni, predloge pa obravnava na pregleden, pošten in nepristranski način, tako da lahko opredeli prelomno znanstveno odličnost in nadarjenost ne glede na spol, nacionalnost ali starost raziskovalca. Evropski raziskovalni svet še naprej izvaja lastne strateške raziskave, da se pripravi za svoje dejavnosti in jih podpre, ohranja tesne stike z znanstveno skupnostjo in drugimi zainteresiranimi stranmi ter si prizadeva, da njegove dejavnosti dopolnjujejo raziskovalne pobude na drugih ravneh. 2. Prihodnje in nastajajoče tehnologije 2.1. Posebni cilj Posebni cilj je spodbujanje radikalnih novih tehnologij z raziskovanjem novih zamisli z visokim tveganjem, ki temeljijo na znanstveni podlagi. Namen je opredeliti in uresničiti priložnosti, ki imajo dolgoročne koristi za državljane, gospodarstvo in družbo, z zagotavljanjem prožne podpore ciljno usmerjenega in interdisciplinarnega skupnega raziskovanja v različnih obsegih in sprejetjem inovativnih raziskovalnih praks. Prihodnje in nastajajoče tehnologije spodbujajo raziskave, ki presegajo znane, uveljavljene in splošno sprejete prakse, ter novo in prodorno razmišljanje, da bi odprle možnosti za zmogljive nove tehnologije, ki se lahko razvijejo v vodilne tehnološke in intelektualne paradigme za naslednja desetletja. Prihodnje in nastajajoče tehnologije spodbujajo prizadevanja za izkoriščanje raziskovalnih priložnosti v majhnem obsegu na vseh področjih raziskovanja, vključno z novimi temami ter velikimi znanstvenimi in tehnološkimi izzivi, pri katerih je potrebno povezovanje in sodelovanje programov v vsej Evropi in zunaj nje. Ta pristop temelji na odličnosti in zajema raziskovanje predkonkurenčnih zamisli za oblikovanje prihodnosti tehnologije, s čimer družbi omogoča, da ima korist od interdisciplinarnega sodelovanja na področju raziskav, ki je potrebno na ravni EU z ustvarjanjem povezave med znanstveno naravnanimi raziskavami in raziskavami, ki temeljijo na družbenih izzivih, ali s konkurenčnostjo industrije. 2.2. Utemeljitev in dodana vrednost Unije Radikalne prodorne rešitve s transformativnim učinkom so vedno bolj odvisne od sodelovanja med področji znanosti in tehnologije (na primer informacijske in komunikacijske tehnologije, biologije, kemije, vede o materialih, znanosti zemeljskega sistema, nevro- in kognitivnih znanosti, družbene vede ali ekonomije) in z umetnostjo in humanistiko. Za to sta ob odličnosti na področju znanosti in tehnologij potrebna tudi nov odnos in sodelovanje med zelo različnimi akterji na področju raziskav. Medtem ko se nekatere zamisli lahko razvijejo v majhnem obsegu, druge lahko predstavljajo tako velik izziv, da je za njihov razvoj potrebno obširno skupno prizadevanje, ki zahteva precej časa. To so spoznala vsa velika gospodarstva, zato se povečuje svetovna konkurenca za iskanje novih tehnoloških priložnosti in njihov razvoj na področju znanosti, ki lahko imajo precejšen učinek na inovacije in koristi za družbo. Da bi bile učinkovite, je treba te vrste dejavnosti hitro vzpostaviti v velikem obsegu z združevanjem po programih na evropski, nacionalni in regionalni ravni okoli skupnih ciljev, da bi se ustvarila kritična masa, spodbujale sinergije in zagotovili kar najboljši učinki vzvoda. Prihodnje in nastajajoče tehnologije obravnavajo celoten spekter znanstveno podprtih inovacij: od zgodnjih raziskovanj nastajajočih in občutljivih zamisli v majhnem obsegu in od spodaj navzgor do oblikovanja novih raziskovalnih in inovacijskih skupnosti okoli transformativnih novih raziskovalnih področij; ter obsežne in združene raziskovalne pobude, ki temeljijo na raziskovalnem načrtu, katerega namen je doseči ambiciozne in prodorne cilje. Vsaka od teh treh ravni izvajanja ima svojo posebno vrednost, obenem pa se dopolnjujejo in so povezane. Na primer, raziskave v majhnem obsegu lahko odkrijejo potrebo po razvoju novih tem, kar lahko vodi v ukrepanje velikega obsega, ki temelji na načrtih. Obsegajo številne akterje na področju raziskav, vključno z mladimi raziskovalci in raziskovalno intenzivnimi MSP, in skupnosti zainteresiranih strani (civilne družbe, oblikovalce politike, industrijo in javne raziskovalce), ki so osredotočeni na raziskovalne načrte, medtem ko le-ti nastajajo, zorijo in se širijo. 2.3. Splošne smernice dejavnosti Medtem ko je program prihodnjih in nastajajočih tehnologij prodoren, transformativen in nekonvencionalen, njegove dejavnosti sledijo različnim logikam – od popolnoma odprtih do različnih stopenj oblikovanja tem, skupnosti in financiranja. Dejavnosti dajejo trdnejšo obliko različnim logikam ukrepanja v primernem obsegu, pri čemer opredeljujejo in izkoriščajo priložnosti za dolgoročno korist za državljane, gospodarstvo in družbo: (a) s spodbujanjem novih zamisli („odprte prihodnje in nastajajoče tehnologije“) prihodnje in nastajajoče tehnologije podpirajo nastajajoče znanstveno in tehnološko raziskovanje, ki raziskuje nove temelje za radikalne nove prihodnje tehnologije s kljubovanjem veljavnim paradigmam in podajanjem na neznana področja. Izbirni postopek od spodaj navzgor, ki je odprt za vse raziskovalne zamisli, bo sestavil raznolik portfelj ciljno usmerjenih projektov. Ključnega pomena bo zgodnje odkrivanje obetavnih novih področij, razvojev in trendov ter privabljanje novih akterjev z velikim potencialom na področju raziskav in inovacij; (b) s spodbujanjem novih tem in skupnosti („proaktivne prihodnje in nastajajoče tehnologije“) prihodnje in nastajajoče tehnologije obravnavajo številne obetavne predhodne raziskovalne teme, pri katerih obstaja možnost ustvarjanja kritične mase medsebojno povezanih projektov, ki skupaj tvorijo obširno in večstransko raziskovanje tem ter oblikujejo evropski sklad znanja; (c) s prizadevanji za spoprijemanje z velikimi interdisciplinarnimi izzivi na področju znanosti in tehnologije („vodilne pobude prihodnjih in nastajajočih tehnologij“) prihodnje in nastajajoče tehnologije podpirajo ambiciozne, znanstveno podprte raziskave velikega obsega, ki so namenjene doseganju znanstvenega prodora. Takšne dejavnosti bodo imele korist od usklajenosti evropskih in nacionalnih programov. Znanstveni napredek bi moral zagotoviti močno in obsežno podlago za prihodnje tehnološke inovacije in gospodarsko uporabo na številnih področjih kot tudi nove koristi za družbo. Da bi lahko kar najbolje obravnavali načrtovane cilje, je za vsako dejavnost opredeljena prava mešanica odprtosti in različna stopnja oblikovanja tem, skupnosti in financiranja. 3. Ukrepi Marie Curie 3.1. Posebni cilj Posebni cilj je zagotoviti najboljši možni razvoj in dinamično uporabo intelektualnega kapitala EU, da bi ustvarili nove spretnosti in znanja ter inovacije ter tako v celoti uresničili njegov potencial v vseh sektorjih in regijah. Dobro usposobljeni, dinamični in ustvarjalni raziskovalci so ključna sestavina za najboljšo znanost in najbolj produktivne inovacije, ki temeljijo na raziskavah. Čeprav ima Evropa na področju raziskav in inovacij velik in raznolik nabor usposobljenih človeških virov, ga je treba nenehno dopolnjevati, izboljševati in prilagajati hitro rastočim potrebam trga dela. Danes samo 46 % teh človeških virov dela v poslovnem sektorju, kar je v primerjavi z glavnimi gospodarskimi konkurenti Evrope, npr. Kitajsko (69 %), Japonsko (73 %) in ZDA (80 %), precej nizek odstotek. Poleg tega demografski dejavniki kažejo, da bo v naslednjih nekaj letih nesorazmerno število raziskovalcev doseglo starost za upokojitev. To bo skupaj s potrebo po precej večjem številu visokokakovostnih delovnih mest za raziskovalce zaradi vedno večje raziskovalne intenzivnosti evropskega gospodarstva eden glavnih izzivov, s katerimi se bodo evropski izobraževalni, raziskovalni in inovacijski sistemi soočili v prihodnjih letih. Potrebna reforma se mora pričeti na prvih stopnjah poklicne poti raziskovalcev, med njihovim doktorskim študijem ali primerjalnim podiplomskim usposabljanjem. Evropa mora razviti najnovejše, inovativne sheme usposabljanja, ki bodo skladne z visoko konkurenčnimi in vedno večjimi interdisciplinarnimi zahtevami na področju raziskav in razvoja. Da bi raziskovalce opremili z inovacijskimi spretnostmi, ki jih bodo zahtevala delovna mesta v prihodnosti, je potrebno odločno sodelovanje podjetij, tudi MSP in drugih družbeno-ekonomskih akterjev. Treba bo tudi povečati mobilnost teh raziskovalcev, saj je v tem času preskromna: v letu 2008 se je samo 7 % absolventov doktorskega študija usposabljalo v drugi državi članici, cilj do leta 2030 pa je to število povečati na 20 %. Ta reforma se mora izvajati na vsaki stopnji poklicne poti raziskovalcev. Ključnega pomena je, da se mobilnost raziskovalcev poveča na vseh ravneh, vključno z menjavo poklicne poti, in sicer ne samo med državami, ampak tudi med javnim in zasebnim sektorjem. To je velika spodbuda za učenje in razvoj novih znanj in spretnosti. Je tudi ključni dejavnik za sodelovanje med akademskim svetom, raziskovalnimi središči in industrijo po državah. Človeški dejavnik je temelj trajnostnega sodelovanja, ki je ključna gonilna sila za inovativno in ustvarjalno Evropo, sposobno, da se sooča z izzivi za družbo, in ključen za premagovanje razdrobljenosti nacionalnih politik. Sodelovanje in izmenjava znanja z mobilnostjo na vseh stopnjah poklicne poti in z izmenjavo visoko usposobljenega osebja na področju raziskav in inovacij sta bistvenega pomena za ponovno pot Evrope proti trajnostni rasti in za obravnavanje družbenih izzivov. Če naj bi Evropa dohitela svoje konkurente na področju raziskav in razvoja, mora privabiti več mladih žensk in moških, da bodo izbrali poklicno pot raziskovalca, in zagotoviti zelo privlačne priložnosti in okolje za raziskave in razvoj. Najbolj nadarjeni posamezniki iz Evrope in od drugod bi morali Evropo videti kot prostor, ki je za njihovo delo najpomembnejši. Enakost spolov, visoko kakovostni in zanesljivi pogoji zaposlovanja in delovni pogoji ter priznanje so ključni vidiki, ki jih je treba na dosleden način zagotoviti po vsej Evropi. 3.2. Utemeljitev in dodana vrednost Unije Tega izziva ne bo moglo samo obravnavati niti financiranje Unije niti posamezne države članice. Čeprav so države članice uvedle reforme za izboljšanje svojih institucij za terciarno izobraževanje in posodobitev svojih sistemov usposabljanja, je napredek po Evropi še vedno neenak, med državami pa obstajajo velike razlike. Na splošno je znanstveno in tehnološko sodelovanje med javnimi in zasebnimi sektorji v Evropi še vedno šibko. To velja tudi za enakost spolov in prizadevanja, da privabijo študente in raziskovalce izven evropskega raziskovalnega prostora. V tem času je približno 20 % absolventov doktorskega študija v Uniji državljanov tretjih držav, v ZDA pa jih iz tujine prihaja približno 35 %. Da bi pospešili to spremembo, je na ravni Unije potreben strateški pristop, ki presega nacionalne meje. Financiranje Unije je ključnega pomena za spodbujanje nujnih strukturnih reform. Evropski ukrepi Marie Curie so dosegli izreden napredek pri spodbujanju mobilnosti, tako nadnacionalne kot medsektorske, in odpiranju poklicne poti raziskovalca na evropski in mednarodni ravni z odličnimi pogoji za zaposlovanje in delovnimi pogoji, ki upoštevajo Evropsko listino za raziskovalce in Kodeks. Kar se tiče njihovega obsega in dosega, financiranja, mednarodnega karakterja ter ustvarjanja in prenašanja znanja, v državah članicah ni enakovrednih ukrepov. Okrepili so sredstva institucij, ki so lahko privabile raziskovalce iz drugih držav, in s tem spodbujali širjenje centrov odličnosti v Uniji. S širjenjem svojih najboljših praks na nacionalni ravni služijo za vzor s poudarjenim strukturnim učinkom. Pristop od spodaj navzgor, na podlagi katerega so se izvajali ukrepi Marie Curie, je veliki večini teh institucij omogočil, da usposabljajo in nadgrajujejo znanje in spretnosti nove generacije raziskovalcev, ki so se zmožni spoprijeti z družbenimi izzivi. Nadaljnji razvoj ukrepov Marie Curie bo precej prispeval k razvoju evropskega raziskovalnega prostora. S svojo konkurenčno evropsko finančno strukturo bodo ukrepi Marie Curie spodbudili nove, ustvarjalne in inovativne načine usposabljanja, kot so doktorati na področju industrije, kjer bodo prisotni akterji na področju izobraževanja, raziskav in inovacij, ki bodo morali za sloves odličnosti tekmovati v svetovnem merilu. Z zagotavljanjem sredstev Unije za najboljše raziskovalne programe in programe usposabljanja v skladu z načeli za inovativno doktorsko usposabljanje v Evropi bodo spodbujali tudi večjo razširjenost in uporabo, ki bosta vodili k bolj strukturiranemu doktorskemu usposabljanju. Štipendije Marie Curie bodo razširjene tudi na začasno mobilnost izkušenih raziskovalcev in inženirjev iz javnih institucij v zasebni sektor in obratno; s tem bodo univerze, raziskovalna središča in podjetja spodbujali k sodelovanju na evropski in mednarodni ravni ter jih pri tem podpirali. S pomočjo svojega uveljavljenega, preglednega in poštenega sistema ocenjevanja bodo ukrepi Marie Curie z mednarodnimi natečaji, ki raziskovalcem dajejo prestiž in jih tako spodbujajo, da svoje poklicne poti nadaljujejo v Evropi, opredelili odlične nadarjene ljudi na področju raziskav in inovacij. Družbeni izzivi, s katerimi se mora spoprijeti visoko usposobljeno osebje na področju raziskav in inovacij, niso samo težava Evrope. To so mednarodni izzivi, ki so izredno zapleteni in obsežni. Najboljši evropski in svetovni raziskovalci morajo sodelovati med državami, sektorji in področji. Ukrepi Marie Curie bodo imeli glede tega ključno vlogo, saj bodo podpirali izmenjavo osebja, kar bo z izmenjavo znanja na mednarodni in medsektorski ravni, ki je zelo pomembna za odprte inovacije, spodbujalo skupno razmišljanje. Razširitev mehanizmov sofinanciranja ukrepov Marie Curie bo bistvenega pomena za povečanje števila strokovnjakov v Evropi. Številčni in strukturni učinek ukrepa Unije se bo povečal s krepitvijo regionalnega, nacionalnega, mednarodnega in zasebnega financiranja za oblikovanje novih in odpiranje že obstoječih programov za mednarodno in medsektorsko usposabljanje, mobilnost in razvoj poklicne poti. Takšen mehanizem bo močno povezal prizadevanja na področju raziskav in izobraževanja na nacionalni ravni in ravni Unije. Vse dejavnosti v okviru tega izziva bodo pripomogle k ustvarjanju popolnoma nove miselnosti v Evropi, ki je ključnega pomena za ustvarjalnost in inovacije. Ukrepi financiranja Marie Curie bodo okrepili združevanje virov v Evropi in s tem pripomogli k boljšemu usklajevanju in upravljanju usposabljanja, mobilnosti in razvoja poklicne poti raziskovalca. Prispevali bodo k ciljem politike, opredeljene v Uniji inovacij, pobudi Mladi in mobilnost ter Programu za nova znanja in spretnosti in delovna mesta, poleg tega pa bodo ključnega pomena za uresničitev evropskega raziskovalnega prostora. 3.3. Splošne smernice dejavnosti (a) Spodbujanje novih znanj in spretnosti s pomočjo odličnega začetnega usposabljanja raziskovalcev Cilj je usposobiti novo generacijo ustvarjalnih in inovativnih raziskovalcev, ki so sposobni pretvoriti znanje in zamisli v proizvode in storitve za gospodarsko in družbeno korist v Uniji. Ključne dejavnosti bodo zagotovile odlično in inovativno usposabljanje raziskovalcev na začetku poklicne poti z interdisciplinarnimi projekti ali doktorskimi programi, pri katerih sodelujejo univerze, raziskovalne institucije, podjetja, MSP in druge družbeno-ekonomske skupine iz različnih držav. To bo izboljšalo poklicne možnosti mladih podiplomskih raziskovalcev v javnem in zasebnem sektorju. (b) Spodbujanje odličnosti s pomočjo čezmejne in medsektorske mobilnosti Cilj je povečati ustvarjalni in inovativni potencial izkušenih raziskovalcev na vseh stopnjah poklicne poti z ustvarjanjem priložnosti za čezmejno in medsektorsko mobilnost. Ključne dejavnosti so spodbujanje izkušenih raziskovalcev, da z mobilnostjo razširijo ali poglobijo svoje sposobnosti, in sicer z odpiranjem privlačnih poklicnih možnosti na univerzah, raziskovalnih institucijah, v podjetjih, MSP in drugih družbeno-ekonomskih skupinah v vsej Evropi in zunaj nje. Podprte so tudi priložnosti za ponovno vključitev raziskovalcev v raziskovalno dejavnost. (c) Spodbujanje inovacij s pomočjo sinergij znanja Cilj je okrepiti mednarodno čezmejno in medsektorsko sodelovanje na področju raziskav in inovacij s pomočjo izmenjave osebja na področju raziskav in inovacij, da bi se lahko bolje spoprijeli s svetovnimi izzivi. Ključne dejavnosti so podpiranje kratkoročnih izmenjav osebja na področju raziskav in inovacij s partnerstvi univerz, raziskovalnimi institucijami, podjetji, MSP in drugimi družbeno-ekonomskimi skupinami znotraj Evrope in po vsem svetu. To bo obsegalo tudi spodbujanje sodelovanja s tretjimi državami. (d) Povečanje strukturnega učinka s sofinanciranjem dejavnosti Cilj je povečati številčni in strukturni učinek ukrepov Marie Curie s povečanjem dodatnih sredstev ter spodbujanje odličnosti usposabljanja, mobilnosti in razvoja poklicne poti raziskovalcev na nacionalni ravni. Ključne dejavnosti so spodbujanje regionalnih, nacionalnih in mednarodnih organizacij, da oblikujejo nove programe, obstoječe pa odprejo za mednarodno in medsektorsko usposabljanje, mobilnost in razvoj poklicne poti, in sicer s pomočjo mehanizma sofinanciranja. S tem se bo povečala kakovost usposabljanja raziskovalcev v Evropi na vseh stopnjah poklicne poti, tudi na ravni doktorata; spodbujalo se bo prosto kroženje raziskovalcev in znanosti v Evropi; zaradi odprtih postopkov zaposlovanja in privlačnih delovnih pogojev se bo povečala privlačnost poklicne poti raziskovalca; podprlo se bo sodelovanje univerz, raziskovalnih institucij in podjetij na področju raziskav in inovacij ter sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. (e) Posebna podpora in ukrepanje na ravni politike Cilji so spremljanje napredka, opredelitev vrzeli v ukrepih Marie Curie in povečanje njihovega učinka. S tem v zvezi bodo razviti kazalniki in analizirani podatki glede mobilnosti, spretnosti in znanj ter poklicnih poti raziskovalcev s prizadevanjem za sinergije in tesno sodelovanje s podpornimi ukrepi politike za raziskovalce, njihove delodajalce in financerje, ki se bodo izvajali v okviru posebnega cilja „Vključujoče, inovativne in varne družbe“. Dejavnost bo nadalje namenjena osveščanju o pomenu in privlačnosti poklicne poti raziskovalca in razširjanju rezultatov s področja raziskav in inovacij, ki so bili ustvarjeni s pomočjo dela, ki ga podpirajo ukrepi Marie Curie. 4. Raziskovalne infrastrukture 4.1 Posebni cilj Posebni cilj je Evropi priskrbeti raziskovalne infrastrukture na svetovni ravni, ki so dostopne vsem raziskovalcem v Evropi in zunaj nje, ter v celoti izkoristiti njihov potencial za znanstveni napredek in inovacije. Raziskovalne infrastrukture so ključen dejavnik konkurenčnosti Evrope v celotni širini znanstvenih področij in bistvenega pomena za znanstveno podprte inovacije. Raziskave na številnih področjih niso mogoče brez dostopa do superračunalnikov, sevanj za nove materiale, čistih prostorov za nanotehnologijo, podatkovnih zbirk za genomiko in družbene vede, opazovalnih postaj za vede o Zemlji, širokopasovnih omrežij za prenos podatkov itd. Raziskovalne infrastrukture so nujne za izvajanje raziskav, potrebnih za reševanje velikih družbenih izzivov na področju energije, podnebnih sprememb in zdravstvenega varstva za vse. So gonilna sila čezmejnega sodelovanja in sodelovanja med področji ter ustvarjajo celovit in odprt evropski prostor za spletno raziskovanje. Spodbujajo mobilnost ljudi in zamisli, združujejo najboljše znanstvenike iz vse Evrope in vsega sveta ter izboljšujejo znanstveno izobraževanje. So gonilo odličnosti v evropskih raziskovalnih in inovacijskih skupnosti in so lahko izreden zgled znanosti za širšo družbo. Če naj bi raziskovanje v Evropi ostalo na svetovni ravni, mora Evropa vzpostaviti zadostno in stabilno osnovo za gradnjo, vzdrževanje in upravljanje raziskovalnih infrastruktur. Za to je potrebno znatno in učinkovito sodelovanje med evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi financerji, pri katerem se bodo izvajala prizadevanja za trdno povezavo s kohezijsko politiko, kar bo zagotovilo sinergije in skladen pristop. Ta posebni cilj obravnava temeljno zavezo vodilne pobude Unija inovacij, ki poudarja ključno vlogo raziskovalnih infrastruktur na svetovni ravni pri omogočanju prelomnih raziskav in inovacij. Pobuda poudarja potrebo po združevanju virov v vsej Evropi in, v nekaterih primerih na svetovni ravni, da bi lahko zgradili in upravljali raziskovalne infrastrukture. Tudi vodilna pobuda Evropska digitalna agenda poudarja potrebo po krepitvi elektronskih infrastruktur Evrope in pomen razvoja inovacijskih grozdov, ki bodo ustvarili inovativno prednost Evrope. 4.2. Utemeljitev in dodana vrednost Unije Najsodobnejše raziskovalne infrastrukture so vedno bolj zapletene in drage in pogosto zahtevajo integracijo različne opreme, storitev in podatkovnih virov ter obširno nadnacionalno sodelovanje. Nobena država nima sama dovolj sredstev za podporo vseh raziskovalnih infrastruktur, ki jih potrebuje. Evropski pristop k raziskovalnim infrastrukturam je v preteklih letih izredno napredoval zaradi izvajanja načrta Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture[21] (ESFRI), vključevanja in odpiranja nacionalnih raziskovalnih objektov in razvoja elektronskih infrastruktur, ki podpirajo digitalni evropski raziskovalni prostor. Mreže raziskovalnih struktur po Evropi krepijo njeno bazo človeškega kapitala, saj zagotavljajo usposabljanje za novo generacijo raziskovalcev in inženirjev na svetovni ravni in spodbujajo interdisciplinarno sodelovanje. Nadaljnji razvoj in obširnejša uporaba razvojnih infrastruktur na ravni Unije bosta precej prispevala k razvoju evropskega raziskovalnega prostora. Medtem ko vloga držav članic pri razvoju in financiranju raziskovalnih infrastruktur ostaja v središču, ima Unija pomembno vlogo pri podpiranju infrastruktur na ravni Unije, spodbujanju nastanka novih objektov, omogočanju širokega dostopa do nacionalnih infrastruktur in zagotavljanju, da so regionalne, nacionalne, evropske in mednarodne politike dosledne in učinkovite. Združevanje sredstev ni potrebno samo za to, da se izognemo podvajanju prizadevanj ter za usklajevanje in racionalizacijo uporabe objektov, ampak tudi za pridobivanje in upravljanje raziskovalnih struktur za Unijo na svetovni ravni. Učinkovitost obsega in dosega, dosežena z evropskim pristopom k izgradnji, uporabi in upravljanju raziskovalnih infrastruktur, tudi elektronskih, bo precej prispevala k povečanju evropskega potenciala na področju raziskav in inovacij. 4.3. Splošne smernice dejavnosti Dejavnosti so namenjene razvoju evropskih raziskovalnih infrastruktur za leto 2020 in naprej, spodbujanju njihovega inovacijskega potenciala in človeškega kapitala ter krepitvi evropske politike na področju raziskovalnih infrastruktur. (a) Razvoj evropskih raziskovalnih infrastruktur za leto 2020 in naprej Namen je zagotoviti izvajanje in delovanje Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture in drugih raziskovalnih infrastruktur na svetovni ravni, vključno z razvojem regionalnih partnerskih objektov; in razvoj, uporabo in delovanje elektronskih infrastruktur. (b) Spodbujanje inovacijskega potenciala raziskovalnih infrastruktur in njihovega človeškega kapitala Namen je spodbuditi raziskovalne infrastrukture, da med prvimi sprejmejo tehnologijo, spodbujanje partnerstva na področju raziskav in razvoja z industrijo, pospeševanje njihove uporabe raziskovalnih infrastruktur v industrijske namene in spodbujanje oblikovanja inovacijskih grozdov. Ta dejavnost podpira tudi usposabljanje in/ali izmenjavo osebja, ki upravlja z raziskovalnimi infrastrukturami. (c) Krepitev evropske politike na področju raziskovalnih infrastruktur in mednarodnega sodelovanja Namen je podpreti partnerstva med zadevnimi oblikovalci politike in organi za financiranje, načrtovanje in spremljanje orodij za dejavnosti odločanja ter izvajanje dejavnosti mednarodnega sodelovanja. Druga in tretja dejavnost se bosta izvajali z lastnim posebnim ukrepom, po potrebi pa tudi v okviru prve dejavnosti. DEL II VODILNI POLOŽAJ V INDUSTRIJI 1. Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij Posebni cilj je ohranjanje in krepitev globalnega vodilnega položaja na področju omogočitvenih tehnologij in raziskovanja vesolja ter inovacij, ki podpirajo industrijsko konkurenčnost v najrazličnejših obstoječih in nastajajočih industrijah in sektorjih. Globalno poslovno okolje se hitro spreminja in cilji strategije Evropa 2020 glede pametne, trajnostne in vključujoče rasti predstavljajo izziv in priložnosti za evropsko industrijo. Evropa mora pospešiti inovacije, preoblikovati zbrano znanje za podporo in izboljšanje obstoječih proizvodov, storitev in trgov ter ustvariti nove. Inovacije je treba izkoristiti v najširšem smislu, pri čemer je treba preseči tehnologijo in vključiti poslovne, organizacijske in družbene vidike. Da bi ostali v ospredju svetovne konkurence z močno tehnološko bazo in industrijskimi zmogljivostmi, so na področjih informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), nanotehnologij, naprednih materialov, biotehnologije, sodobne proizvodnje in predelave ter vesolja. Uspešno obvladovanje in uporaba omogočitvenih tehnologij s strani evropske industrije sta ključna dejavnika za krepitev produktivnosti in inovacijske zmogljivosti v Evropi ter zagotavljanje, da ima Evropa napredno, trajnostno in konkurenčno gospodarstvo, globalni vodilni položaj v sektorjih visokotehnoloških aplikacij in zmogljivosti za razvoj učinkovitih rešitev za družbene izzive. Prodorna narava takih dejavnosti lahko s pomočjo dopolnilnih iznajdb in aplikacij nadalje spodbudi napredek, zaradi česar je donosnost naložb v te tehnologije večja kot na katerem koli drugem področju. Te dejavnosti bodo prispevale k ciljem vodilnih pobud strategije Evropa 2020, tj. Unija inovacij, Evropa, gospodarna z viri, Industrijska politika za dobo globalizacije, Evropska digitalna agenda in ciljem politike Unije na področju vesolja. Dopolnjevanje z drugimi dejavnostmi Obzorja 2020 Dejavnosti v okviru cilja „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“ bodo v osnovi temeljile na načrtih za raziskave in inovacije, ki jih bodo industrija in podjetja opredelila skupaj z raziskovalno skupnostjo in pri katerih je močan poudarek na povečanje naložb zasebnega sektorja. Vključitev omogočitvenih tehnologij v rešitve za družbene izzive je podprta skupaj z zadevnimi izzivi. Uporaba omogočitvenih tehnologij, ki ne sodijo v okvir enega od družbenih izzivov, ampak so pomembne za krepitev konkurenčnosti evropske industrije, je podprta v okviru cilja „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“. Skupni pristop Ta pristop vključuje že načrtovane dejavnosti kot tudi bolj odprta področja za spodbujanje inovativnih projektov in naprednih rešitev. Poudarek je na raziskavah in razvoju, pilotnih projektih velikih razsežnosti, preskusnih napravah in živih laboratorijih, prot