Z razširjeno pokritostjo storitve EGNOS za varovanje življenj na ozemljih Severne Afrike in Bližnjega vzhoda se bo zagotovila visoka raven varnosti pri pristajalnih postopkih, tudi na manjših, regionalnih in turističnih destinacijah, s čimer se bo uskladila raven varnosti med državami EU in južnimi državami ESP ter posledično povečalo sprejemanje sistema EGNOS s strani letalskih prevoznikov, ki letijo med tema dvema regijama.

Razširitev sistema EGNOS na južne države ESP je vključena v regionalnem prometnem akcijskem načrtu za obdobje 2014–2020 in je bila v letih 2013 in 2014 vključena v resolucijo o Uniji za Sredozemlje.

V tem priporočilu so upoštevani varnostni vidiki razširitve sistema EGNOS na južne države ESP, vključno z oceno geopolitičnih razmer v regiji. Varnostni vidiki se bodo še naprej spremljali v fazah pogajanj in uvajanja. To vključuje izbiro lokacij za vzpostavitev zemeljske infrastrukture EGNOS in njihovo zaščito v operativni fazi sistema EGNOS v južnih državah ESP.

Poseben dvostranski mednarodni sporazum o sistemu EGNOS z vsako posamezno južno državo ESP bo določil ustrezne sheme upravljanja, opredelil vloge in odgovornosti vsake pogodbenice ter določil finančne odgovornosti za razvoj in delovanje infrastrukture, potrebne za zagotavljanje storitev, ki temeljijo na sistemu EGNOS, v vsaki južni državi ESP.

V zadnjih letih je bil dosežen znaten napredek, prometni organi južnih držav ESP pa so pokazali velik interes. Menijo, da je storitev EGNOS za varovanje življenj učinkovito sredstvo za izpolnjevanje zahtev Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) in da zagotavlja omogočitveno tehnologijo za nove storitve in aplikacije v drugih prometnih in neprometnih sektorjih.

Zadevne službe Komisije od leta 2009 sodelujejo z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), da bi se pokritost sistema EGNOS razširila na območje južnega Sredozemlja (tj. južne države ESP) in da bi se na tem območju uvedle storitve EGNOS za varovanje življenj (SoL) v letalstvu in drugih prometnih sektorjih. Razširitev pokritosti sistema EGNOS je pobuda, ki koristi vsem: EU zato, ker se bodo okrepile vezi s sosednjimi partnerskimi državami in ustvarile priložnosti za dostop do trga za njeno industrijo, južnim državam ESP pa zato, ker bodo v primerjavi z doslej izvedenimi javnimi naložbami EU dobile dostop do sistema EGNOS po zelo nizki ceni.

Razširitev sistema EGNOS na južne države ESP ustreza navedenim merilom in sledi začetnim ukrepom, sprejetim z vzpostavitvijo zemeljskih postaj EGNOS zunaj Evrope. Cilja razširitve sta dva: okrepiti pokritost sistema EGNOS na obrobju EU in zagotoviti pokritost južnih držav ESP, da se spodbudi sprejemanje s strani potrošnikov.

Sodelovanje na področju satelitske navigacije med južnimi državami evropske sosedske politike in EU poteka v okviru evro-sredozemskega (EuroMed) sodelovanja na področju prometa. V okviru evropske sosedske politike evro-sredozemsko sodelovanje na področju prometa temelji na okviru, ki je bil vzpostavljen v Barceloni leta 1995 in se je od leta 2008 v skladu s skupno izjavo, sprejeto na srečanju voditeljev držav in vlad, razvil v Unijo za Sredozemlje.

Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (EGNOS) omogoča uporabo obstoječih odprtih satelitskih navigacijskih signalov pri aplikacijah, ki so ključnega pomena za varnost v prometu, na primer pri pilotiranju in pristajanju zrakoplovov, kadar je na voljo le omejena zemeljska oprema za radijsko pomoč ali pa taka oprema ni na voljo.

Nenazadnje je razširitev sistema EGNOS na južne države ESP tudi skladna z drugimi podobnimi razširitvami sistema EGNOS ali sistemov, ki temeljijo na sistemu EGNOS, in sicer razširitvijo na Ukrajino ter vzpostavitvijo neodvisnih satelitskih sistemov za povečevanje (SBAS), ki temeljijo na tehnologiji EGNOS, v Afriki, začenši z 17 državami članicami Agencije za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA). Sistem EGNOS bo tako zagotovil homogeno pokritost evropske in afriške celine, s čimer bo omogočil varnejše lete in pristanke.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Evropski satelitski navigacijski sistemi so pomembni elementi politike Evropske unije pri zagotavljanju popolne povezanosti infrastrukture za kopenski, morski in zračni promet za varno, nemoteno, gospodarno in okolju prijazno navigacijo. Sistemi se na mednarodni ravni med drugim spodbujajo prek sporazumov o sodelovanju, ki so bili na področju satelitske navigacije podpisani z Marokom, Ukrajino, ZDA, Norveško, Švico in Južno Korejo.

Pri upravljanju zračnega prometa si vse južne države ESP prizadevajo za izpolnitev zahtev Mednarodne organizacije civilnega letalstva glede navigacije na podlagi zmogljivosti. Sistem EGNOS je pomemben dejavnik, ki omogoča posodobitev upravljanja zračnega prometa v Evropi in izvajanje enotnega evropskega neba. Razširitev na južne države ESP bo prispevala k odpravi razdrobljenosti navigacijskih storitev v letalstvu v Sredozemlju. Pokritost južnih držav ESP bo prav tako prispevala k oblikovanju povezanega evro-sredozemskega prometnega območja, ki bo zajemalo skoraj milijardo ljudi v EU in sosednjih državah.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Člen 218(3) in 218(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Države članice same ne morejo doseči ciljev predloga, saj je program satelitske navigacije EGNOS evropska pobuda, ki jo upravlja Evropska komisija. V zvezi s tem obseg sporazuma, o katerem bodo tekla pogajanja, ne more biti omejen na eno samo državo članico ali skupino držav članic, temveč vpliva na EU kot celoto. Kakršna koli alternativna rešitev (npr. mreža dvostranskih odnosov med državami članicami EU in vsako južno državo ESP) bi pomenila veliko tveganje za neučinkovitost, zamude in protislovja, kar bi lahko hitro privedlo do višjih stroškov, ki bi jih moral kriti proračun Unije. Nesodelovanje med EU in posameznimi južnimi državami ESP v zvezi z zagotavljanjem storitev EGNOS bi za industrijo EU pomenilo zamujeno priložnost in bi s strateškega vidika oslabilo položaj EU v južni regiji ESP. Člen 29 Uredbe št. 1285/2013 določa, da lahko Unija v okviru programov sklepa sporazume s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami v skladu s postopkom iz člena 218 PDEU.

•Sorazmernost

Sklenitev sporazuma je sorazmeren ukrep glede na predvidene cilje.

•Izbira instrumenta

Člen 29 Uredbe št. 1285/2013 izrecno določa, da lahko Unija v okviru programa EGNOS sklepa mednarodne sporazume. Poleg tega tretji pododstavek člena 2(5) navedene uredbe izrecno dopušča možnost razširitve geografske pokritosti sistema EGNOS na druge svetovne regije, pri čemer med drugim navaja možnost take razširitve na države v evropski sosedski politiki (ESP). Določa tudi, da se ta razširitev, če je tehnično izvedljiva, opravi na podlagi mednarodnega sporazuma.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Uporaba sistema SBAS, kot je EGNOS, v južnih državah ESP je bila ocenjena s socialno-ekonomskega in tehničnega vidika. O rezultatih so med večletnim sodelovanjem na tem področju na več srečanjih potekale razprave z zainteresiranimi stranmi in organi iz južnih držav ESP.

Od leta 2007 do leta 2015 je bilo v okviru projektov EuroMed GNSS I in II, financiranih s strani Komisije, zgrajenih nekaj zemeljskih objektov EGNOS, da bi zagotovili minimalno pokritost, izvedli prenos tehničnega znanja ter z lokalnimi organi civilnega letalstva, uporabniki zračnega prostora in izvajalci navigacijskih storitev zračnega prometa opravili preskuse krepitve zmogljivosti, preskušali pristajalne postopke in ocenili koristi. V tem okviru je bila izvedena tudi regulativna analiza, v kateri sta bila opredeljena regulativni okvir ICAO, na katerem bo temeljilo zagotavljanje storitev, ter podrobna strategija za satelitsko navigacijo in izvedbeni načrti za posamezne države.

Opravljena je bila tudi analiza stroškov in koristi po državah, ki je potrdila neto koristi razširitve sistema EGNOS na južne države ESP ter poudarila pozitivne učinke sistema EGNOS na področju letalstva in multimodalnosti za vsako južno državo ESP. Po analizi stroškov in koristi naj bi neto koristi za južno regijo ESP znašale več kot milijardo EUR. Te analize so bile izvedene ob polnem sodelovanju južnih partneric ESP, o rezultatih pa so v okviru več delavnic potekale razprave s predstavniki in zainteresiranimi stranmi južnih držav ESP. V sklepih vseh delovnih skupinah EuroMed GNSS, ki so delovale v letih 2013, 2012 in 2011, je bila Komisija pozvana, naj dopolni pokritost sistema EGNOS v zračnem prostoru južnih držav ESP.