1.Uvod

1.1. Močan letalski sektor za močnejšo Unijo

Letalstvo je ključnega pomena za Evropsko unijo. Pospešuje gospodarsko rast, ustvarja delovna mesta, spodbuja trgovino in omogoča ljudem, da potujejo. Danes evropsko letalstvo predstavlja 26 % svetovnega trga in tako k bruto domačemu proizvodu Evrope letno prispeva 510 milijard EUR ter podpira 9,3 milijona delovnih mest v Evropi.

Odprti in povezani letalski trgi omogočajo cenovno ugodnejše lete in večjo izbiro destinacij za potovanja po vsem svetu. Povezave v zračnem prometu so pomembne za potnike in podjetja ter gospodarstvo na splošno, saj bolj ko je mesto, regija ali država z zračnim prometom povezana z drugimi destinacijami v Evropi in po svetu, večjo rast je mogoče ustvariti. Potovanje z letalom se je znatno povečalo od ustanovitve enotnega letalskega trga EU pred 25 leti. Število dnevnih letov se je med letoma 1992 in 2016 povečalo z manj kot 10 000 na okoli 23 000. Poleg tega imajo potniki danes na voljo več destinacij. Danes obstaja približno 7 400 rut, medtem ko jih je bilo leta 1992 manj kot 2 700. V letu 2015 je več kot 1,45 milijarde potnikov odpotovalo z letališč EU ali pristalo na njih.

Evropsko letalstvo mora ostati konkurenčno v svetovnem merilu in izkoristiti priložnosti, ki jih ponuja spreminjajoče se svetovno gospodarstvo, in sicer na trajnosten način. Evropska komisija je zato decembra 2015 predstavila „Letalsko strategijo za Evropo“, ki predstavlja ambiciozno vizijo za prihodnost evropskega letalstva. Njen cilj je spodbujanje evropskega gospodarstva, krepitev evropske industrijske baze in globalnega vodilnega položaja Evrope v letalstvu ter hkrati obravnavanje okoljskih in podnebnih izzivov, s čimer neposredno prispeva k doseganju strateških prednostnih nalog Komisije.

1.2. Letalska strategija za Evropo prinaša rezultate

Letalska strategija za Evropo je določila niz političnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti v prihodnjih letih. To sporočilo ter predlog in smernice, ki se nanj nanašajo, so predstavljeni istočasno in prispevajo k tej strategiji, natančneje ukrepu, namenjenemu, da se dosežeta:

·ohranitev vodilnega položaja v mednarodnem letalstvu, in sicer z ohranjanjem konkurence ter olajševanjem tujih naložb v letalske prevoznike EU ter

·odprava omejevanja rasti v evropskem zračnem prostoru, in sicer z izboljšanjem povezljivosti in učinkovitosti zračnega prostora.

2.Vodilna vloga v mednarodnem letalstvu

2.1. Varovanje konkurence v letalstvu

EU prinaša izboljšanje dostopa do trga in naložbene priložnosti za evropski letalski promet na pomembnih čezmorskih trgih, saj pomaga okrepiti svojo prisotnost na mednarodni ravni in zagotoviti odprte tržne pogoje za vse letalske prevoznike EU. Sklepanje letalskih sporazumov EU s tretjimi državami podpira odprt in povezan trg. Ponuja več letov in destinacij po ugodnejših cenah. Nekateri sporazumi že obstajajo, o drugih trenutno še potekajo pogajanja ali pa jih je treba podpisati (Ukrajina), v naslednjih letih pa se glede na priporočila Komisije Svetu o odprtju nadaljnjih pogajanj pričakuje, da bo teh sporazumov še več.

Danes nimamo mednarodnih standardov znotraj Svetovne trgovinske organizacije ali Mednarodne organizacije civilnega letalstva, ki bi zajemala dostop do trgov. EU zato določa pogoje za odprtje trga s tretjimi državami prek svojih letalskih sporazumov, s čimer bi ustvarila pravno predvidljivost in pravno varnost za vlagatelje.

Vendar pa je evropska povezljivost brez letalskega sporazuma EU z zadevno tretjo državo ali kadar obstoječi sporazumi (EU ali nacionalni) ne vsebujejo dovolj pravil, ki obravnavajo prakse, ki negativno vplivajo na konkurenco, lahko oškodovana, če so letalski prevozniki EU predmet takšnih praks s strani tretjih držav ali subjektov iz tretjih držav. Če se dopušča njihovo izvajanje, imajo lahko takšne prakse dolgoročno negativen učinek na konkurenčen položaj na trgu ter posledično prinašajo manjšo izbiro, slabšo povezljivost ter višje cene za državljane EU in podjetja.

Letalski prevozniki EU so seveda odgovorni za lastno konkurenčnost in bi morali še naprej prilagajati svoje proizvode in poslovne modele glede na razmere na trgu. Kadar pa sta povezljivost Unije in konkurenčnost v mednarodnem zračnem prometu ogrožena z diskriminatornimi praksami, bi morala EU ustrezno ukrepati.

Za zmanjšanje tveganja praks, ki vplivajo na konkurenco, so potrebni različni ukrepi. Prvič, EU in njene države članice bi morale okrepiti svoja prizadevanja v mednarodnem kontekstu Mednarodne organizacije civilnega letalstva in Svetovne trgovinske organizacije za dejavno podporo pri pripravi večstranskih pravil, ki zagotavljajo enake pogoje za dostop do trga in enake konkurenčne pogoje na globalni ravni za vse letalske prevoznike. Drugič, EU in njene države članice bi morale še naprej sodelovati s tretjimi državami in to vprašanje obravnavati v okviru letalskih sporazumov. Ta dva ukrepa EU sta prednostna.

Potrebna so tudi pravila na ravni EU, ki bodo omogočala vložitev pritožb pri Komisiji. Komisija lahko nato izvede preiskavo, da bi ugotovila, ali so bili letalski prevozniki EU oškodovani s takšnimi praksami s strani tretjih držav, kar bi lahko povzročilo sprejetje izravnalnih ukrepov. Izkazalo se je, da je sedanja uredba, ki ureja te zadeve, neustrezno prilagojena glede svojega pristopa in jo je treba nadomestiti z učinkovitejšim instrumentom.

Komisija: ·predlaga novo uredbo, da zavaruje konkurenco v zračnem prevozu, s čimer bo nadomestila Uredbo (ES) št. 886/2004 in ·poziva Svet, naj omogoči odprtje pogajanj za nadaljnje celovite letalske sporazume EU (Bahrajn, Kuvajt, Kitajska, Mehika, Oman in Saudova Arabija) in se čim prej odloči glede podpisa celovitega letalskega sporazuma EU z Ukrajino.

2.2. Pospeševanje tujih naložb v letalsko prevozništvo EU