SL Uradni list Evropske unije C 78/5

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 78/04

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo (1).

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„MACCHERONCINI DI CAMPOFILONE“

ES št.: IT-PGI-0005-0886-27.07.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Maccheroncini di Campofilone“

2. Država članica ali tretja država:

Italija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 2.7 Testenine

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

„Maccheroncini di Campofilone“ so suhe testenine, izdelane iz jajc in navadne pšenične moke ali pšeničnega zdroba. Značilnosti teh surovin so opisane v točki 3.3. Testenine imajo ob dajanju na trg naslednje fizikalne in kemijske značilnosti na 100 g končnega proizvoda:

— dolžina: med 35 in 60 cm,

— širina: med 0,80 in 1,20 mm,

— debelina: med 0,3 in 0,7 mm,

— beljakovine (dušik × 5,70): najmanj 12,5 % skupne suhe snovi.

3.3 Surovine:

Surovine, uporabljene za proizvodnjo „Maccheroncini di Campofilone“ z zaščiteno geografsko označbo, ne smejo vsebovati GSO in morajo imeti naslednje značilnosti na 100 g proizvoda:

— jajca morajo biti iz hlevske reje kokoši, krmljenih izključno z žiti, ki niso gensko spremenjena, in ne smejo vsebovati umetnih barvil. Vsebovati morajo med 10 in 12 g beljakovin, več kot 9 g maščob in največ 3 ppm betakarotena ter imeti najmanj 20 % suhega ostanka, ki je izražen kot suha snov,

— vsebnost beljakovin (dušik × 5,70) v zdrobu pšenice durum mora biti vsaj 12,5 % suhe snovi,

— vsebnost beljakovin (dušik × 5,70) v navadni pšenični moki mora biti vsaj 10,0 % suhe snovi.

3.4 Krma:

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Vse faze proizvodnje „Maccheroncini di Campofilone“ – gnetenje, valjanje ploskev testa, rezanje in sušenje – se morajo izvajati na geografskem območju, opredeljenem v 4. točki.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Ko je testo zgneteno, razvaljano v ploskve in razrezano, se trakovi „Maccheroncini di Campofilone“ položijo na liste belega papirja za zavijanje živil, široke od 22 do 26 cm in dolge od 32 to 35 cm. Vsak list papirja skupaj s svežim proizvodom na njem tehta med 155 in 175 g. Štiri strani lista papirja se tradicionalno zavihajo navzgor, da testenine ne zdrsnejo z njega. Listi papirja se nato lično zložijo na posebne police za sušenje. Po sušenju se zložijo v embalažo.

Pakiranje poteka samo v tovarni, s čimer se zagotovi, da je ta občutljiv in izjemno krhek proizvod ustrezno zaščiten med prevozom in shranjevanjem.

Če bi se „Maccheroncini di Campofilone“ prevažali brez ustrezne varovalne embalaže, bi se lahko pretresli in zlomili. Testenine bi tako izgubile značilne fizikalne značilnosti iz točke 3.2, po katerih so prepoznavne že na prvi pogled.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Vsaka škatla in etikete na embalaži morajo poleg zakonsko določenih informacij vsebovati jasno in čitljivo natisnjen:

simbol EU„zaščitena geografska označba“, določen v Uredbi (ES) št. 1898/2006, ter besede „Maccheroncini di Campofilone indicazione geografica protetta“ („zaščitena geografska označba Maccheroncini di Campofilone“). Črke, s katerimi je napisano ime „Maccheroncini di Campofilone“, morajo biti velike vsaj 5 mm.

Prepovedano je dodajanje kakršnih koli opisov, ki niso izrecno določeni. Dovoljeno pa je uporabljati označbe, ki se nanašajo na zasebne blagovne znamke, če ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupcev.

Ime „Maccheroncini di Campofilone“ se ne prevaja.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Območje proizvodnje ZGO „Maccheroncini di Campofilone“ je občina Campofilone v pokrajini Fermo v deželi Marke.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Campofilone je srednjeveška vas, ki leži na hribu v spodnjem delu doline Valle dell'Aso na nadmorski višini 210 m. To kmetijsko središče leži v zelo slikoviti pokrajini, ki se razprostira od zasneženih vrhov narodnega parka Parco dei Monti Sibillini do zelenih gričev in sinje modrega Jadranskega morja. Območje ima zaradi bližine morja izjemno ugodno podnebje, saj topel vetrič z morja segreva hladen zrak, ki prihaja s hribov.

5.2 Posebnosti proizvoda:

„Maccheroncini di Campofilone“ se znatno razlikujejo od drugih vrst testenin zaradi tankega testa in zelo drobno narezanih trakov. Zaradi teh značilnosti se testenine kuhajo zelo malo časa, in sicer zadostuje ena minuta v vreli vodi ali neposredno v omaki brez predhodnega kuhanja. Še ena osnovna značilnost, ki daje testeninam „Maccheroncini di Campofilone“ edinstven značaj, je delež jajc, uporabljenih v testu, ki je znatno večji kot pri drugih vrstah testenin. Na kilogram zdroba pšenice durum ali navadne pšenične moke se uporabi od sedem do deset jajc, kar znaša najmanj 33 %.

Velik delež jajc in počasno sušenje zagotavljata zelo velik izkoristek: medtem ko 250 g običajnih testenin zadostuje za pripravo dveh obilnejših porcij, z enako količino „Maccheroncini di Campofilone“ dobimo štiri porcije.

Zaradi tega lahko „Maccheroncini di Campofilone“ vpijejo več omake kot druge vrste testenin.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Vlogo za priznanje ZGO upravičujeta sloves in prepoznavnost proizvoda. „Maccheroncini di Campofilone“ je sinonim za kulturo območja Campofilone v njeni najpristnejši obliki. Obrtniška proizvodnja teh testenin je tradicionalna dejavnost srednjeveške vasi Campofilone, ki se prenaša iz roda v rod. Zlasti jajca niso bila na voljo vse leto, saj so bila odvisna od biološkega ciklusa kokoši. To je spodbudilo iznajdljivost in ustvarjalnost vaških žensk, ki so začele doma pripravljati testenine, najprej sveže, nato pa so postopoma začele razvijati postopek sušenja. Suhe testenine so bile prikladnejše kot sveže testenine, saj jih je bilo mogoče shraniti v shrambi za kruh in jih jesti vse leto. Zaradi grobega načina rezanja testa pa so bile testenine med sušenjem v stiku z zrakom, zato so se ukrivile in zlomile na več delov ter jih ni bilo mogoče več jesti celih. Gospodinje so zato začele testo rezati na zelo tanke trakove, ki se v stiku z zrakom niso zlomile in so tako ostale nepoškodovane do zaužitja. Umetnost priprave „Maccheroncini di Campofilone“ je bila tako odkrita v kuhinji, nato pa so jo prevzele majhne delavnice. Od takrat imajo te izjemno tanke zlate testenine zelo pomembno vlogo, saj so namesto „vsakdanjega“ obroka postale specialiteta na prazničnih večerjah in simbol spretnosti hišne gospodarice. Prvotno so jih jedli samo za največje praznike ali jih ponudili pomembnim prijateljem kot izbrano jed.

Več kot 600-letna nespremenjena tradicija in znanje sta botrovala uspehu družinskih podjetij, zaradi katerih je Campofilone zaslovel po vsem svetu. Že v 15. stoletju so se testenine „Maccheroncini di Campofilone“ štele za delikateso in so bile omenjene v korespondenci opatijske cerkve Campofilone, nekaterih dokumentih Tridentinskega koncila ter v kuharicah nekaterih uglednih družin. V začetku 20. stoletja so nekatere gospodinje in gostilničarji začeli pripravljati značilne dolge in tanke testenine „Maccheroncini“ za obiskovalce, ki so prihajali na to območje. Prvi gastronomski vodnik po Italiji „Guida Gastronomica d'Italia“, ki ga je izdal Touring Club Italiano (1931), omenja „Maccheroncini di Campofilone“ in tako dokumentira močno povezavo med to specialiteto in vasjo, iz katere izhaja. Ta povezava se je po drugi svetovni vojni še okrepila, leta 1960 pa je bila ustanovljena obrtna delavnica „Nello Spinosi“. Leta 1965 je na trg vstopilo tudi obrtno podjetje „Alimentari Valdaso“, zaradi česar sta se proizvodnja in priljubljenost tradicionalnega proizvoda iz vasi Campofilone še povečali.

Sejem v Campofilone je edinstvena priložnost za okušanje kulinarične specialitete te vasi. Prvič so ga organizirali leta 1964. Od takrat poteka vsako leto, na sporedu pa je tri dni v prvih desetih dneh avgusta. Ob tej priložnosti na tisoče turistov obišče vas, v kateri pripravijo približno 20 000 porcij testenin, kar priča o uspešnosti sejma v Campofilone in slovesu testenin „Maccheroncini di Campofilone“.

Proizvajalci testenin iz Campofilone so prejeli nacionalne in mednarodne nagrade in priznanja, ki potrjujejo, da sta ime in sloves vasi Campofilone neločljivo povezana s to kulinarično specialiteto. Tako je nastalo območje proizvodnje s človeškimi viri, ki so visoko specializirani za proizvodnjo testenin.

Sčasoma so „Maccheroncini di Campofilone“ dosegli najpomembnejše trge Evrope, Združenih držav, Kanade, arabskega sveta in Azije. Vrednost testenin „Maccheroncini di Campofilone“ izhaja iz dejstva, da je tehnologija njihove proizvodnje skozi stoletja ostala nespremenjena ter da se nista spremenila njihova značilna enostavna sestava in poseben način sušenja. Poleg tega sta za njihovo proizvodnjo potrebna posebno znanje in izkušnje. Vse te značilnosti prispevajo k izjemni kakovosti proizvoda v smislu nasitnosti, okusa, lahkosti in preproste priprave.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

Ministrstvo je z objavo vloge za priznanje ZGO „Maccheroncini di Campofilone“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 131 z dne 8. junija 2011 sprožilo nacionalni postopek ugovora.

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem naslovu:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali neposredno na domači strani ministrstva (http://www.politicheagricole.it) na povezavi „Qualità e sicurezza“ (desno zgoraj na ekranu) v razdelku „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE“.

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.

(3) Prim. opombo 2.