2018/0170 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE

EVROPSKEMU PARLAMENTU



v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije



v zvezi s

stališčem Sveta o sprejetju uredbe o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 v zvezi s sodelovanjem z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitostjo preiskav urada OLAF





1.Ozadje

Datum predložitve predloga Evropskemu parlamentu in Svetu

(dokument COM(2018) 338 final – 2018/0170 COD): 24. maj 2018 Datum mnenja Računskega sodišča: 15. november 2018 Datum stališča Evropskega parlamenta, prva obravnava: 16. april 2019 Datum sprejetja stališča Sveta: 4. december 2020

2.Cilj predloga Komisije

Namen tega predloga je:

(a)prilagoditi izvajanje preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (EJT), da se zagotovi čim večje dopolnjevanje; ter

(b)izboljšati učinkovitost preiskovalne funkcije urada OLAF v zvezi z več specifičnimi vprašanji, ki vključujejo preglede na kraju samem, inšpekcije in pomoč nacionalnih organov, informacije o bančnih računih, dopustnost dokazov, ki jih zbira urad OLAF, službe za usklajevanje boja proti goljufijam in usklajevalne dejavnosti.

3.Pripombe k stališču Sveta

Stališče Sveta, kot je bilo sprejeto v prvi obravnavi, v celoti odraža dogovor, dosežen v trialogu med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, kot je bil sklenjen 26. junija 2020. Glavne točke tega dogovora so:

–vzpostavlja okvir za tesen odnos med uradom OLAF in EJT, ki bo temeljil na lojalnem sodelovanju, dopolnjevanju njunih mandatov in usklajevanju njunih dejavnosti, uradu OLAF zlasti omogoča, da v ustrezno utemeljenih primerih in če EJT v določenem roku temu ne ugovarja, začne dopolnilne preiskave k tistim, ki jih izvaja EJT, da se olajša izterjava ter pravočasno sprejetje upravnih varnostnih ukrepov ali drugih ukrepov, določa tudi, da morata EJP in urad OLAF, kadar urad OLAF zagotavlja podporo EJT, v tesnem sodelovanju zagotoviti, da se spoštujejo procesna jamstva iz poglavja VI uredbe o EJT,

–povečuje preiskovalna pooblastila urada OLAF s tem, da mu omogoča, da lahko zahteva informacije o bančnih računih – in sicer iz registrov imetnikov računov in, kadar je to nujno potrebno, prek transakcij – s sodelovanjem nacionalnih organov pod enakimi pogoji, kot veljajo za pristojne nacionalne organe, in na podlagi utemeljene zahteve, ki upravičuje ustreznost in sorazmernost takih zahtevkov,

–krepi procesne pravice preiskovanca, ki ga zadeva preiskava urada OLAF, saj tej osebi omogoča, da zahteva končno poročilo in ima dostop do njega, vendar le s soglasjem vseh prejemnikov tega poročila ter v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti in varstvu podatkov,

–dodaja še eno raven varstva procesnih pravic in jamstev z vzpostavitvijo funkcije nadzornika za procesna jamstva, ki je upravno povezan z nadzornim odborom in ga imenuje Komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom, ki je zadolžen za pregled pritožb, ki jih vložijo preiskovanci (glede spoštovanja procesnih jamstev Urada in pravil, ki se uporabljajo za njegove preiskave), in lahko Uradu izda priporočila o tem, kako rešiti vprašanja iz pritožbe, ter

–uradu OLAF med izvajanjem preiskav omogoča dostop do naprav v zasebni lasti, ki se uporabljajo za delo, če utemeljeno sumi, da bi bila njihova vsebina lahko pomembna za preiskavo; pri zunanjih preiskavah bo dostop do takšnih naprav omogočen pod enakimi pogoji in v enakem obsegu, kot lahko zasebne naprave preiskujejo nacionalni organi; pri notranjih preiskavah bo dostop temeljil na notranjih pravilih, ki jih sprejme vsaka zadevna institucija, organ, urad ali agencija v zvezi s svojim osebjem in člani institucije.

Komisija je podprla dogovor, dosežen v trialogu, ki utira pot plodnemu sodelovanju med uradom OLAF in EJT ter v več pogledih povečuje učinkovitost preiskav urada OLAF. V tem smislu dogovor izpolnjuje cilje predloga Komisije. Komisija je imela pomisleke glede nekaterih elementov dogovora. Zlasti je obžalovala, da višja procesna jamstva, ki se uporabljajo, kadar urad OLAF zagotavlja podporo Evropskemu javnemu tožilstvu, v poznejših kazenskih postopkih ne pomenijo boljše dopustnosti dokazov, ki jih zbere urad OLAF, in da novih določb o dostopu do zasebnih naprav v uredbi ne spremljajo postopkovna pravila. Vendar je Komisija nakazala, da bi te elemente lahko sprejela za namene skupnega končnega dogovora.

4.Zaključek

Komisija sprejema stališče Sveta.