ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.6

EESO poudarja, da je dejavno vključevanje deležnikov na nacionalni, evropski in mednarodni ravni dejavnik krepitve in opredelitve standardov, ki ga je treba spodbujati in podpirati. Deležniki se dejansko še vedno soočajo s številnimi težavami pri dostopu do procesov opredeljevanja usklajenih standardov. Poudarjajo zlasti problem obveščanja in zavedanja pomena tega instrumenta, pa tudi načine dostopa, omejevalna merila za udeležbo ter previsoke stroške za majhne organizacije ali podjetja.
1.1

S sklepom Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU je bil 13. marca 2019 potrjen novi mehanizem Unije na področju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mehanizem Unije), ki zagotavlja okvir za sodelovanje in pomoč v primeru večjih nesreč v EU in zunaj nje; mehanizem je bil od leta 2001 uporabljen več kot 300-krat. K mehanizmu so pristopile vse države članice EU, dve od držav članic EGP (Islandija in Norveška), Črna gora, Srbija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Turčija, pa tudi Združeni narodi (Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030) in druge mednarodne organizacije. Akt določa ustanovitev dodatnega nabora virov, rescEU, da se zagotovi pomoč, kadar skupne obstoječe zmogljivosti ne zadostujejo. RescEU bo zlasti vključeval sredstva za boj proti gozdnim požarom iz zraka, pa tudi sredstva za odziv na izredne zdravstvene razmere ter na kemične, biološke, radiološke in jedrske incidente. Strateški dejavnik pripravljenosti in preprečevanja bo tudi mreža znanja za civilno zaščito, namenjena usposabljanju in izmenjavi znanja.
Družbeni mediji so postali pomembno sredstvo za razširjanje dezinformacij in v nekaterih primerih, kot je Cambridge Analytica, tudi za ciljno usmerjanje vsebin dezinformacij do točno določenih uporabnikov, ki so prepoznani prek nedovoljenega dostopa in uporabe osebnih podatkov , pri čemer je končni cilj vplivanje na izid volitev in s tem ogrožanje demokracije.

Poleg družbenih medijev imajo tudi bolj tradicionalne metode, kot so televizija, časopisi, spletna mesta, verižna e-pošta in sporočila, v številnih regijah še vedno pomembno vlogo. Uporabljena orodja in tehnike se hitro spreminjajo.
2.7

Medtem ko običajno velja, da so ženske večinoma zaposlene na slabše plačanih in nižje kvalificiranih delovnih mestih ter v sektorjih, kot so zdravstvo, socialne storitve, izobraževanje, javna uprava in trgovina na drobno, so moški bolj zastopani v inženirstvu, gradbeništvu in prometu. Moških je v poklicih na področju izobraževanja, zdravstva in socialnih storitev vse manj, k čemur dodatno prispeva tudi pomanjkanje vzornikov, pogosto pa tudi manj privlačni delovni pogoji in plača. Enako velja za ženske, ki so premalo zastopane v poklicih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. Leta 2016 je bilo od vseh strokovnjakov s področja IKT v EU le 17 % žensk.
3.18

S političnega vidika EESO meni, da bi se evropske institucije lahko borile proti goljufijam tudi z dodatnimi prizadevanji za uskladitev zakonov in davčnih predpisov, ki se uporabljajo na notranjem trgu. Prevelik razkorak med davčnimi predpisi in zakoni različnih držav na notranjem trgu lahko dejansko spodbudi nezakonita ravnanja z namenom izkoristiti sedanje razlike v predpisih (npr. „davčni vrtiljak“ pri DDV), kar lahko neposredno ali posredno škoduje proračunu EU in na splošno prepreči utrjevanje evropskega enotnega trga.
4.8

EESO se strinja tudi s splošnim načelom, da se vzpostavi mreža znanj in usposabljanj, ki bi temeljila na opisu Komisije, vendar ugotavlja, da je treba v to mrežo na institucionalni ravni vključiti znanstveno in akademsko skupnost ter jo pooblastiti za izvajanje raziskovalnih dejavnosti v obliki del in študij, s katerimi bi opisali in ocenili morebitna tveganja, ranljivost zaradi teh tveganj in izpostavljenost skupnosti nevarnostim. Zaradi vseh izkušenj in znanja zasebnih pobud, podjetij in civilne družbe ter zaradi lažje mobilizacije struktur skupnosti neposredno na lokalni ravni, je treba, ko pride do nesreč, vse strukture povezati. Poleg tega je glavna prednostna naloga, da so državljani obveščeni in usposobljeni o različnih nevarnostih, s katerimi se morajo spopasti.
5.1

Digitalni vodnik z aktualno spletno stranjo v uporabniku prijazni obliki in v vseh jezikih EU, da bi bilo mogoče dostopati do številnih razpoložljivih instrumentov EU, kot so tile: — DCI II, instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (19), — programa Interreg Med (20) in Med Culture (2014–2018) (21), — ENI, evropski instrument sosedstva – nekdanji evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI) (22), — IPA II (2014–2020) (23), — omrežje Natura 2020 (24), — Akcijski načrt za naravo, ljudi in gospodarstvo (Natura 2020) (25), — LIFE (2014–2020) (26), — strukturni skladi (27), — EMODnet, faza III, opazovanje morja in podvodna območja (28), — modra rast v EU v morskem in pomorskem sektorju ter v turizmu (29), — Leader+, sprememba namembnosti podeželske in kulturne dediščine (30), — Evropa za državljane (2014–2020) – zgodovina in raznolikost Unije (31), — državna pomoč za ohranjanje kulturne in druge dediščine (32), — nedovoljen promet s kulturnimi dobrinami (33), — Copernicus (nekdanji GMES), satelitske informacije, ki omogočajo nadzor kulturne dediščine (34), — EDEN (evropske destinacije odličnosti), — COSME, ki financira pobude na področju kulture in turizma (35), — evropske kulturne poti Sveta Evrope in Evropske komisije, — „C3 Monitor“, spremljanje in primerjava približno 170 kulturnih in ustvarjalnih mest v 30 evropskih državah: „kulturna dinamika“ (Cultural Vibrancy), „ustvarjalno gospodarstvo“ (Creative Economy) in „spodbudno okolje“ (Enabling Environment), — javno-zasebna partnerstva na področju „energetsko učinkovitih zgodovinskih stavb“, — kulturna dediščina za trajnostni razvoj programa Obzorje 2020, — Europeana, digitalna platforma z več kot 50 milijoni digitaliziranih del (knjig, glasbe in umetniških del) z naprednim načinom iskanja, — digitalna agenda za proučevanje evropske filmske dediščine (36), — naložbe v kulturno dediščino, ki jih omogoča kohezijska politika (37), — Erasmus+ (38), — znak evropske dediščine, ki se podeljuje nahajališčem v EU (39), — program Ustvarjalna Evropa (2014-20): podprogram MEDIA, namenjen medijem in avdiovizualnemu sektorju, podprogram Kultura, namenjen sektorju ustvarjanja in kulture; medsektorski sklop, namenjen vsem ostalim ustvarjalnim in kulturnim sektorjem (40).
4.3.1

EESO pozdravlja in podpira stališče, ki ga v sporočilu zastopa Komisija, da sta dostop do javnih in javno financiranih podatkov ter njihova ponovna uporaba nosilna stebra skupnega evropskega podatkovnega prostora. To je popolnoma v skladu z dejavnostmi za prenovitev direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja. V sporočilu so navedeni cilji prenovitve in EESO meni, da se bo z napredkom pri doseganju teh ciljev izboljšala razpoložljivost podatkov za ponovno uporabo.
3.1

EESO pozdravlja predlog uredbe o spremembi in popravku Uredbe (EU) št. 167/2013. Predlog daje odgovor na vprašanja, ki so jih zastavile zainteresirane strani in države članice, ter z nadgraditvijo nekaterih zahtev in popravkom več redakcijskih napak izboljšuje uporabnost in jasnost pravnega besedila. To seveda koristi vsem vpletenim stranem.
C 440/199

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program „Pericles IV“)

(COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS))

(2018/C 440/34)

Zaprosilo Evropska komisija, 18. 6. 2018 Pravna podlaga člena 133 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 19. 9. 2018 Plenarno zasedanje št. 537 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 207/0/1

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 537. plenarnem zasedanju 19. in 20. septembra 2018 (seja z dne 19. septembra) z 207 glasovi za in 1 vzdržanim glasom sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.2

Zaradi pomanjkanja čezmejnega dobička in pokrivanja izgub ter velikega števila sporov glede določanja transfernih cen in stalne poslovne enote v EU pogosto prihaja do mednarodne dvojne obdavčitve, kar je pomembna ovira za enotni trg. Uvedba davka na promet za digitalne storitve, ki ga ni mogoče odbiti od davka od dohodkov v drugih državah, bi dodatno povečala dvojno obdavčitev, kar bi pomenilo še eno oviro za enotni trg. EESO meni, da se je nujno izogniti sprejemanju ukrepov, ki bi pripeljali do kakršne koli oblike dvojne obdavčitve.
4.3.3

EESO v vsakem primeru v pozitivnem smislu opozarja na omejitve pri uporabi pospešenega izvensodnega uveljavljanja pravic iz zavarovanja s premoženjem, navedene v predlogu. Kot prvo, vključene so samo pogodbe, sklenjene med kreditodajalci in poslovnimi kreditojemalci. Poleg tega so izrecno izključeni — potrošniki, ki opravljajo nepoklicne dejavnosti (20); — neprofitne organizacije; — dogovori o finančnem zavarovanju (21) in — stanovanjske nepremičnine, ki so glavno prebivališče poslovnega kreditojemalca (22).
4.6

GÉANT , ki je bilo ustanovljeno leta 2000, povezuje raziskave, izobraževanje in nacionalne raziskovalne mreže ter centre HPC z varnimi, visokozmogljivimi omrežji. Bistveno vlogo ima pri podpiranju odprte znanosti s storitvami za zaupanja vreden dostop. Omrežje GÉANT je največje in najnaprednejše omrežje na področju raziskav in razvoja na svetu, ki povezuje več kot 50 milijonov uporabnikov v 10 000 institucijah po vsej Evropi in podpira vse znanstvene panoge. Hrbtenično omrežje deluje pri hitrostih do 500 Gb/s (2017). Omrežje GÉANT je oblikovalo zelo uspešno storitev Eduroam, da bi uporabnikom s področja raziskav in razvoja omogočilo, da se povežejo na katero koli brezžično omrežje, v katerem je prisoten SSID Eduroam, tj. shema, ki jo je EESO predlagal kot zgled za brezžični dostop za vse Evropejce v okviru strategije Povezljivost za konkurenčni enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti Vseevropsko omrežje, ki je bilo ustanovljeno leta 2000, povezuje raziskave, izobraževanje in nacionalne raziskovalne mreže ter centre HPC z varnimi, visokozmogljivimi omrežji. Bistveno vlogo ima pri podpiranju odprte znanosti s storitvami za zaupanja vreden dostop. Omrežje GÉANT je največje in najnaprednejše omrežje na področju raziskav in razvoja na svetu, ki povezuje več kot 50 milijonov uporabnikov v 10 000 institucijah po vsej Evropi in podpira vse znanstvene panoge. Hrbtenično omrežje deluje pri hitrostih do 500 Gb/s (2017). Omrežje GÉANT je oblikovalo zelo uspešno storitev Eduroam, da bi uporabnikom s področja raziskav in razvoja omogočilo, da se povežejo na katero koli brezžično omrežje, v katerem je prisoten SSID Eduroam, tj. shema, ki jo je EESO predlagal kot zgled za brezžični dostop za vse Evropejce v okviru strategije Povezljivost za konkurenčni enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti ( 9 )
EU in njene države članice nimajo doslednih in primerljivih podatkov ter kazalnikov človekovih pravic za invalidne ženske in dekleta niti raziskav o položaju invalidnih žensk in deklet v EU ( 17 ) . EESO priporoča, da evropske agencije, in sicer Eurofound, Cedefop, Agencija EU za temeljne pravice in Evropski inštitut za enakost spolov, pri svojem delu zavzamejo bolj sistematičen pristop do invalidov in njihovega položaja na trgu dela in v družbi. Pri tem bi morale posebej upoštevati položaj žensk in dejstvo, da presečnost lahko povzroča različne oblike diskriminacije. EESO priporoča tudi, da to vprašanje jasno vključijo v svoje delovne programe. Vprašanje invalidnih žensk in deklet bi bilo treba na ravni EU in na nacionalni ravni vključiti v zbiranje podatkov in statistike po spolu in starosti ter v obstoječe serije statističnih podatkov in raziskave po načelih Konvencije o pravicah invalidov. Za usmerjanje načrtovanja politik bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za spremljanje napredka in financiranje zbiranja podatkov, študije in raziskave o invalidnih ženskah in dekletih ter različnih med seboj prepletenih oblikah diskriminacije, s katerimi se soočajo, med drugim v najbolj marginaliziranih družbenih skupinah, kot so etnične in verske manjšine. V vseh raziskavah o pravicah invalidov bi bilo treba upoštevati vidik spola, v raziskavah o ženskah in dekletih pa vidik invalidnosti.
3.2

EESO se je seznanil tudi z rezultati javnega posvetovanja med oktobrom 2016 in januarjem 2017, ki bodo upoštevani pri vmesni oceni programa Euratoma za obdobje 2014–2018 in v predlogu programa Euratoma za obdobje 2019–2020 in so na splošno pozitivni: 80 % anketirancev se je strinjalo ali zelo strinjalo, da je program ustrezen. Sodelujoči so posebej cenili dosežke na področju izobraževanja in usposabljanja, raziskav o ravnanju z odpadki, varnosti obstoječih reaktorjev in raziskav na področju fuzije. Vendar pa program očitno ni imel učinka vzvoda za zasebne naložbe.
4.9

EESO poziva Evropsko komisijo, naj bolje in jasno razlikuje med dvema različnima ciljema, ki naj bi ju uresničevali z uvedbo čistih vozil – varstvom podnebja in izboljšano lokalna kakovostjo zraka. Treba je upoštevati, da je z nekaterimi vrstami goriva mogoče prispevati k boljši kakovosti zraka v mestih, vendar neugodno vplivajo na podnebje, na primer kadar električno energijo ali vodik za električna vozila proizvajajo termoelektrarne. Po drugi strani lahko nizkoemisijska vozila na zemeljski plin (biometan), čeprav so podnebju prijazna, prispevajo k lokalni onesnaženosti zraka. Lokalno onesnaženost zraka v mestih je nujno treba zmanjšati, za to pa so potrebni ukrepi na regionalni in lokalni ravni, medtem ko je varstvo podnebja globalno vprašanje in se spremembe lahko dosežejo (in opazujejo) le skozi desetletja. Med tema dvema ciljema je treba jasno razlikovati, da bi pridobili podporo javnosti za javne in zasebne naložbe.
1.3

EESO pozdravlja in podpira odločitev Evropske komisije, da ukrepa zoper posrednike, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje. V predlogu direktive zanje predlaga obveznost poročanja, s čimer bodo njihove dejavnosti postale transparentne, poleg tega pa jih bo to odvrnilo od tega, da bi svojim strankam ponujali agresivne sheme davčnega načrtovanja. Tako se bo zmanjšala škodljiva erozija davčnih osnov držav članic. Vzpostavljeni naj bi bili enaki konkurenčni pogoji in davčna pravičnost za podjetja, ki izvajajo agresivno davčno načrtovanje, in podjetja, ki ga ne in ki morajo plačevati višje davke, da nadomestijo erozijo davčne osnove v posameznih državah članicah. Predlog je tako odgovor na željo večine evropskih podjetij po davčni pravičnosti za davkoplačevalce in odziv na vse večji pritisk posameznih davkoplačevalcev.
4.9.4

Na splošno je pričakovati časovno in prostorsko asimetrično porajanje teh učinkov. Končni proizvajalci in veliki dobavitelji so se jim bolje sposobni zoperstaviti z inovacijami in novimi poslovnimi modeli kot majhni, visokospecializirani dobavitelji sestavnih delov. Poleg tega bodo nove tehnologije in storitve prinesle nova delovna mesta predvsem v urbanih središčih in manj v obrobnih regijah. To je treba upoštevati pri oblikovanju ustreznih okvirnih programov.
2.

Odbor priznava, da je Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij pomagala povečati vidnost, prepoznavnost, učinkovitost, preglednost in odgovornost evropskih političnih strank in z njimi povezanih političnih fundacij. Vendar se strinja z mnenjem Komisije, da so potrebna nadaljnja prizadevanja, da bi povečali udeležbo državljanov, okrepili vključevalnost volitev in evropsko razsežnost v politični razpravi, poudarili povezavo med nacionalnimi in evropskimi strankami ter spodbujali politično odgovornost.
3.1

Akcijski načrt sprva znova podaja opis dramatično slabega stanja ohranjenosti vrst in življenjskega prostora, ki bi moralo biti že davno zaščiteno na podlagi direktiv o naravi, sprejetih leta 1979 in 1992. „Ključni dejavniki za pomanjkljivosti pri izvajanju so omejeni viri, šibko izvrševanje, slabo vključevanje ciljev o naravi v druga področja politike, nezadostno znanje in dostop do podatkov ter slaba komunikacija in vključenost deležnikov. Poleg tega tisti, ki izvajajo direktivi zlasti na regionalni in lokalni ravni, včasih niso dovolj seznanjeni z njunimi zahtevami ali fleksibilnostjo in možnostmi, ki jih ponujata. To lahko privede do napetosti med varstvom narave in gospodarsko dejavnostjo.“
5.3

EESO pozdravlja predloge Komisije za nadaljnjo okrepitev evropskega semestra. Zaradi učinkovitosti, uravnoteženosti in pravičnosti bi bilo treba nacionalne politike za gospodarsko rast in blaginjo oblikovati in uskladiti tako, da bi bil v njih upoštevan tudi splošni interes euroobmočja, zaradi demokratične preglednosti in prevzemanja odgovornosti pa bi morali biti v proces evropskega semestra, ki zadeva tako nacionalne kot evropske politike, vključeni Komisija, Evropski svet, Evropski parlament, nacionalni parlamenti, socialni partnerji in civilna družba. Ta proces se je v zelo omejenem obsegu že začel, vendar sta potrebna večja udeležba na nacionalni ravni in soglasje vseh udeleženih strani. To bi okrepilo euro, poenostavljeni in preglednejši evropski semester pa bi spodbudil nujno potrebno boljše izvajanje reform.
4.10

Spremljanje po sprejetju sklepa o ustreznosti je bistveno, da se zagotovi uspešno izvajanje sporazumov v praksi. Glede na hiter tehnološki napredek in nenehno širjenje infrastrukture IKT obstaja potreba po natančnem vladnem nadzoru in spremljanju. Čeprav se sklepi o ustreznosti ocenjujejo vsaka štiri leta (glej člen 45(3) splošne uredbe o varstvu podatkov), EESO priporoča stalne stike med Komisijo, organi za varstvo podatkov in vladnimi organi tretjih držav, da bi opredelili nove izzive v zelo dinamičnem tehnološkem in gospodarskem okolju.
1.3

EESO Komisiji priporoča, naj: 1. upošteva, da lahko odslej vse postane podatek in predmet elektronske komunikacije, kar ima posledice za zasebno življenje fizičnih in pravnih oseb; 2. v predlogu pojasni uporabo Listine EU o temeljnih pravicah in človekovih pravic (členi 5, 8 in 11) ter možnosti za omejitve, ki se lahko določijo v nacionalnih predpisih (uvodna izjava 26); 3. pregleda člena 5 in 6 predloga. Internet in mobilna telefonija omogočata elektronsko komunikacijo, zato gre pri tem za storitev splošnega interesa, ki mora biti univerzalna, na voljo in cenovno dostopna, ne da bi morali potrošniki za uporabo teh storitev privoliti v obdelavo svojih podatkov na zahtevo operaterja. Zato je treba določiti obveznost, da se uporabniku sistematično ponudi možnost zavrnitve na podlagi razumljivih informacij (piškotki, sistemi sledenja itd.); 4. jasno določi, da predlagani posebni zakon (lat. lex specialis), ki dopolnjuje splošno uredbo o varstvu podatkov, spoštuje splošna načela tega besedila in ne zmanjšuje zagotovljene ravni varstva ter da za vsako obdelavo, vključno z merjenjem spletnega občinstva (angl. web audience measuring), veljajo načela splošne uredbe o varstvu podatkov (člen 8); 5. državljanom in podjetjem zagotovi regulativno stabilnost, tako da pojasni besedilo uredbe in vsebino izvedbenih ukrepov in s tem prepreči preveliko število delegiranih aktov; 6. razvije strategijo za obveščanje vseh potrošnikov o tem, da Unija ostaja zvesta svojim načelom na področju spoštovanja človekovih pravic in da želi zagotoviti spoštovanje zasebnosti ne le s strani operaterjev elektronskih komunikacijskih omrežij, temveč tudi v okviru povrhnjih storitev (storitve OTT, angl. Over The Top); 7. prepreči, da bi bilo zdravje področje, na katerem bi bilo mogoče ignorirati zasebnost in zlorabljati osebne podatke v komercialne namene prek elektronskih telekomunikacij; 8. obravnava sodelovalno gospodarstvo, prenose in uporabo podatkov prek elektronskih komunikacij v okviru platform, ki se pogosto nahajajo zunaj EU; 9. upošteva internet stvari, ki je zelo invaziven in utegne med prenosom podatkov prek elektronskih komunikacij omogočiti vdor v zasebnost; 10. upošteva dogajanje po prenosu podatkov in zavaruje podatke, ki jih osebe shranijo, saj gre v večini za osebne podatke (ne glede na vmesnik, vključno z računalništvom v oblaku); 11. pojasni varstvo prenosov podatkov stroj-stroj (M2M) in temu vprašanju nameni poseben člen, ne le uvodno izjavo 12; 12. v pomoč državljanom, da se bodo lahko znašli v tej veliki množici besedil in uveljavili svoje pravice, vzpostavi razumljiv evropski portal (GD za pravosodje), ki bo vsem omogočal dostop do evropskih in nacionalnih predpisov, pravnih sredstev in sodne prakse (na primer pojasnitev uvodne izjave 25 ter členov 12 in 13); 13. nadzornim organom (Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in nacionalnim organom) zagotovi sredstva za izpolnjevanje njihovih nalog; 14. potrošnikom omogoči vlaganje skupinskih tožb na evropski ravni za uveljavljanje njihovih pravic z novo direktivo, ki bi bila ambicioznejša od priporočila C(2013)401 in 3539 (1).
5.4.8

Izzivov, povezanih z nadzorom trga in mednarodnim sodelovanjem, se ne bi smelo podcenjevati. EESO ugotavlja, da sta na ravni držav članic vse bolj potrebna izvajanje in poročanje na podlagi nadzora trga. Če tega ne bo, bodo na nacionalni ravni morebiti potrebni močnejši mehanizmi nadzora, ki se bodo usklajevali bodisi posredno ali neposredno s spremljanjem na ravni EU. Mogoče bi bilo treba razmisliti tudi o uporabi različnih mehanizmov nadzora in inšpekcije od tistih, ki se trenutno običajno uporabljajo za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami, da se čim bolj zmanjša število proizvajalcev in uvoznikov na trgu EU, ki ta sistem neupravičeno izkoriščajo, ter zaščitijo in nagradijo naložbe podjetij, ki imajo na področju okoljsko primerne zasnove, označevanja in zagotavljanja informacij in izjav o izdelkih dobre in pregledne prakse.
5.2.1

Glavni argument Komisije, da teh plinov ni vključila v Prilogo I in Prilogo III k direktivi o rakotvornih in mutagenih snoveh, je, da bi bilo težko najti pravno opredelitev za razlikovanje med novimi in starimi motorji. Po mnenju EESO namen direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh ni opredeliti tehnične standarde za motorje, ampak zagotoviti pravno opredelitev izpušnih plinov iz dizelskih motorjev kot rakotvornega procesa na podlagi znanstvenih dokazov in ocene IARC. Delavci so lahko na delovnem mestu izpostavljeni izpušnim plinom iz več dizelskih motorjev z različnimi standardi izpostavljenosti. Pri opredelitvi izpostavljenosti so pomembni tudi drugi dejavniki: temperature zgorevanja ter vzdrževanje in čiščenje motorjev. Zavezujočo mejno vrednost za poklicno izpostavljenost bi lahko določili ob upoštevanju koncentracije elementarnega ogljika v zraku. EESO meni, da bi bilo treba upoštevati naslednjo ugotovitev SCOEL: „Čeprav toksikološki podatki podpirajo prag (po možnosti 0,02 mg DEP/m3 ali manj, kar ustreza 0,015 mg EC/m3), pa epidemiološki podatki nakazujejo, da obstajajo znatna tveganja za nastanek raka že pri tej ali nižji ravni izpostavljenosti. Zato mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost, ki bi ustrezno ščitila delavce, ni mogoče določiti na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in analiz. Vendar pa se tako toksikološki kot epidemiološki podatki za ljudi še naprej zbirajo in ocenjujejo“ (10).
3.6

Uredba določa, da morajo biti operacije, ki so upravičene do sredstev, v skladu z določbami Pogodb in z naknadno sprejetimi zakonodajnimi akti. Zahteva predvsem dobro finančno upravljanje, preglednost javnih naročil, pa tudi zaščito okolja in prilagajanje na podnebne spremembe z naložbami, usmerjenimi v vzpostavljanje okolju prijazne infrastrukture. Ob sprejetju uredbe ni veljala še nobena posebna direktiva o dostopnosti (7). Glede na to, da se je povečalo povpraševanje po dostopnih izdelkih in storitvah, sploh zaradi staranja prebivalstva Evropske unije (8), EESO meni, da je treba dostopnost pobud za nujno pomoč in obnovo uvrstiti med ključna merila.