[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 24.9.2010

COM(2010) 498 konč.

2010/0256 (COD)

Predlog

UREDBA (EU) št. …/.. UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

USKLADITEV S POGODBO O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE (PDEU)

Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) jasno ločuje med pooblastili, ki se podelijo Komisiji za sprejetje nezakonodajnih aktov (delegirani akti) iz člena 290, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta, ter pooblastili, ki se podelijo Komisiji za sprejetje izvedbenih aktov iz člena 291.

Pri delegiranih aktih zakonodajalec prenese na Komisijo pooblastilo za sprejetje kvazizakonodajnih ukrepov. Pri izvedbenih aktih je precej drugače. Za izvajanje pravno zavezujočih aktov Evropske unije so namreč pristojne države članice. Če pa uporaba posameznega zakonodajnega akta zahteva enotne pogoje izvajanja, mora te določiti Komisija.

Uskladitev Uredbe (ES) št. 247/2006 z novimi pravili Pogodbe temelji na razvrstitvi določb, ki jih je sprejela Komisija za izvajanje navedene uredbe (Uredba (ES) št. 793/2006 o nekaterih podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006).

Ob uskladitvi je bil pripravljen osnutek predloga za prenovitev Uredbe (ES) št. 247/2006. V skladu s tem osnutkom je samo zakonodajalec pristojen za določitev glavnih pravil posebnega režime preskrbe za nekatere kmetijske proizvode najbolj oddaljenih regij za odpravo težav, ki izhajajo iz odročnosti („shema POSEI“). Zakonodajalec določi glavne usmeritve tega režima in splošna načela, na katerih temelji režim. S tem določi cilje, ki jih uvaja poseben režim preskrbe, ter programska načela, načela združljivosti in načela usklajenosti z drugimi politikami Unije. Zakonodajalec je prav tako pristojen za določitev načel uvedbe sistema dovoljenj in uporabe kazni, zmanjšanja pomoči in izključitev. Zakonodajalec odloči tudi o uvedbi grafičnega znaka POSEI.

V skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije zakonodajalec na Komisijo prenese pooblastilo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih delov zakonodajnih aktov. Komisija lahko z delegiranim aktom določi tudi potrebne dopolnilne elemente za dobro delovanje režima, ki ga je določil zakonodajalec. Tako Komisija z delegiranim aktom določi pogoje za vpis izvajalcev dejavnosti v register dovoljenj in, odvisno od gospodarskih razmer, uvede obveznost varščine za izdajo teh dovoljenj (člen 11(2)). Zakonodajalec Komisijo pooblasti tudi za sprejetje ukrepov v zvezi z uvedbo postopka za sprejetje sprememb programov (člen 6(3)), v zvezi s preoblikovanjem (člen 13(6)), s pogoji za določitev zneska pomoči (členi 18(4), 23(3) in 29(4), s pogoji za oprostitev plačila uvoznih dajatev (člen 26(2), s pogoji uporabe grafičnega znaka (člen 20(3), in v zvezi s kaznimi (člen17(2)).

Države članice so v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije pristojne za izvajanje režima, ki ga je določil zakonodajalec. Vendar je treba zagotoviti enotno izvajanje režima POSEI v državah članicah, da se prepreči izkrivljanje konkurence ali diskriminacija med izvajalci dejavnosti. Zato v skladu s členom 291(2) Pogodbe zakonodajalec Komisiji podeljuje izvedbena pooblastila, zlasti glede enotnih pogojev, pod katerimi proizvodi, ki so predmet posebnega režima preskrbe, vstopajo v najbolj oddaljena območja, iz njih izstopajo in v njih krožijo (členi 11(3), 13(2a), 13(2b), 13(3), 26(1), in 28(2), glede enotnih pogojev izvajanja programov (členi 6(2), 18(3), 20(4), in 29(3) in glede splošnega okvira nadzora, ki ga morajo izvajati države članice (členi 7,12(2) in 17(1)).

VSEBINSKE SPREMEMBE

Glede na to, da je bila Uredba Sveta (ES) št. 247/2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije od njenega sprejetja na dan 30. januarja 2006 že večkrat spremenjena, se zaradi jasnosti predlaga prenovitev te uredbe.

Zaradi razvoja zakonodaje EU in izvajanja te uredbe od njenega sprejetja je treba tudi spremeniti nekatere njene določbe in preoblikovati zakonodajno besedilo, da bi bilo čim bolj v skladu s kmetijskim režimom POSEI.

Nova uredba izrecneje določa glavne cilje režima, ki jih je treba doseči s posebnimi ukrepi na področju kmetijstva v najbolj oddaljenih regijah (člen 2).

Nova struktura Uredbe poudarja osrednjo vlogo programov posebnih možnosti za najbolj oddaljene regije zaradi njihove oddaljenosti in otoške lege (programi POSEI), ki se odslej za vsako najbolj oddaljeno regijo določajo na najprimernejši ravni, usklajujejo pa jih zadevne države članice. Ti programi zadevajo dva glavna sklopa režima POSEI, zlasti posebni režim preskrbe in posebne ukrepe za podporo lokalne proizvodnje (člen 3).

V besedilo Uredbe so bile vnesene še naslednje manjše spremembe:

1. Postopek predložitve programov in njihovih sprememb v odobritev Komisiji je bil natančneje določen, da bi bil bolj v skladu s sedanjo prakso in potrebo po večji prožnosti in učinkovitosti v zvezi s prilagajanjem programov resničnim zahtevam kmetijstva in preskrbe z osnovnimi proizvodi najbolj oddaljenih regij (člen 6).

2. Člen 10 določa, da mora biti posebni režim preskrbe zasnovan za vsako regijo glede na lokalno kmetijsko proizvodnjo, katere razvoj ne sme biti oviran zaradi prevelike pomoči pri preskrbi s proizvodi, ki se proizvajajo tudi lokalno. Ta določba je potrebna, da se zagotovi obveznost združljivosti obeh instrumentov programa POSEI.

3. Možnost ponovnega odpošiljanja proizvodov, ki so bili predelani lokalno iz osnovnih proizvodov, za katere je bila prejeta pomoč posebnega režima preskrbe, brez povračila prejetih ugodnosti (ta možnost je bila doslej omejena na proizvode, poslane z Azorov na Madeiro ali obratno, in z Madeire na Kanarske otoke ali obratno), je razširjena tudi na francoske čezmorske departmaje (člen 13(2e)).

4. Za zagotovitev dobrega finančnega upravljanja morajo države članice v svojih programih navesti seznam pomoči, ki so neposredne pomoči (člen 18(2d)).

5. Navesti je treba tudi, kako se določa znesek pomoči za ukrepe za podporo lokalne kmetijske proizvodnje, kar prej ni bilo navedeno v osnovnem aktu (člen 18(2), točki (e) in (f)).

6. Finančna sredstva za posamezen odobren nacionalni program so sredstva iz proračunskega leta 2011 in naslednjih. Zgornja meja za financiranje posebnega režima preskrbe za Francijo in Portugalsko je bila glede na ugotovitve prvega poročila o vplivu reforme POSEI iz leta 2006, ki je bil leta 2010 predložen Evropskemu parlamentu in Svetu, dvignjena za 20 % (člen 29(3)).

Uredba ne vpliva na vire financiranja ali intenzivnost podpore Unije.

2010/0256 (COD)

Predlog

UREDBA (EU) št. …/.. EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne …

o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega odstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije[1],

po posredovanju zakonodajnega predloga nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[3],

po rednem zakonodajnem postopku[4],

ob upoštevanju naslednjega:

7. Uredba Sveta (ES) št. 247/2006 z dne 30. januarja 2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije[5] določa posebne ukrepe na področju kmetijstva za odpravo težav, ki nastajajo zaradi posebne geografske lege najbolj oddaljenih regij Unije iz člena 349 Pogodbe. Ti ukrepi se izvajajo na podlagi regionalnih programov podpore, ki so glavni instrument za preskrbo teh regij s kmetijskimi proizvodi. Zaradi novih sprememb, ki so potrebne zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, je treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 247/2006 in jo nadomestiti z novim besedilom.

8. Natančno je treba določiti glavne cilje, ki jih pomaga uresničevati režim za podporo najbolj oddaljenim regijam Unije.

9. Natančno je treba določiti vsebino programov posebnih možnosti za najbolj oddaljene regije zaradi njihove oddaljenosti in otoške lege (programi POSEI), ki jih v skladu z načelom subsidiarnosti določijo zadevne države članice na najustreznejši geografski ravni, nato pa predložijo Komisiji v odobritev.

10. Za boljše uresničevanje ciljev režima za podporo najbolj oddaljenim regijam Unije morajo programi POSEI vsebovati ukrepe, ki zagotavljajo preskrbo s kmetijskimi proizvodi ter ohranitev in razvoj lokalne kmetijske proizvodnje. Treba je približati raven načrtovanja programov zadevnim regijam ter načrtno uporabljati partnerski pristop med Komisijo in državami članicami.

11. Na podlagi načela subsidiarnosti in za zagotovitev prožnosti, kar je temelj pristopa k oblikovanju programa za režim podpore najbolj oddaljenim regijam, lahko organi, ki jih imenuje posamezna država članica, predlagajo spremembe k programu zaradi prilagoditve dejanskim potrebam najbolj oddaljenih regij. Tudi postopki za spremembe programov morajo biti prilagojeni glede na pomembnost posameznih vrst sprememb.

12. Za zagotovitev preskrbe najbolj oddaljenih regij z osnovnimi kmetijskimi proizvodi in ublažitev dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi odročnosti teh regij, je ustrezno uvesti posebni režim preskrbe. Zaradi izjemne geografske lege je preskrba najbolj oddaljenih regij s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi, proizvodi za nadaljnjo predelavo ali proizvodi kot kmetijskimi vložki, povezana z dodatnimi stroški prevoza. Poleg tega objektivni dejavniki, ki izvirajo iz odročnosti, zlasti otoška lega in omejene kmetijske površine, dodatno obremenjujejo gospodarske subjekte in proizvajalce v najbolj oddaljenih regijah in močno ovirajo njihove dejavnosti. Ta prikrajšanost se lahko omili z znižanjem cen osnovnih proizvodov.

13. V ta namen je treba ne glede na člen 28 Pogodbe uvoz nekaterih kmetijskih proizvodov iz tretjih držav oprostiti veljavnih uvoznih dajatev. Proizvode, ki so že vstopili v carinsko območje Unije na podlagi pravil o aktivnem oplemenitenju ali carinskem skladiščenju, je treba z ozirom na njihovo poreklo in carinski postopek, ki se uporabi zanje na podlagi določb Unije, za namene dodelitve ugodnosti na podlagi posebnega režima preskrbe šteti kot neposredno uvožene.

14. Da se učinkovito znižajo cene v najbolj oddaljenih regijah in ublažijo dodatni stroški zaradi odročnosti teh regij, hkrati pa ohrani konkurenčnost proizvodov Unije, je treba predvideti pomoč za preskrbo najbolj oddaljenih regij s proizvodi Unije. Pri takšni pomoči je treba upoštevati dodatne stroške prevoza v najbolj oddaljene regije in cene, ki se uporabljajo pri izvozu v tretje države, v primeru kmetijskih vložkov ali proizvodov, namenjenih za predelavo, pa dodatne stroške zaradi odročnosti, zlasti otoške lege in omejenih kmetijskih površin.

15. Za preprečitev spekulacij, ki bi škodile končnim uporabnikom v najbolj oddaljenih regijah je treba natančno določiti, da bodo do posebnega režima preskrbe upravičeni samo higiensko neoporečni proizvodi tržne kakovosti.

16. Predvideti je treba pravila za delovanje režima, zlasti glede uvedbe registra izvajalcev dejavnosti in sistema dovoljenj, pri čemer se je treba zgledovati po dovoljenjih iz členov 130 in 161 Uredbe št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT)[6].

17. Obveznosti spremljanja postopkov, ki so upravičeni do posebnega režima preskrbe, zahtevajo upravni nadzor zadevnih proizvodov ob njihovem uvozu ali vnosu v najbolj oddaljene regije in ob njihovem izvozu ali odpošiljanju iz teh regij. Poleg tega je za uresničitev ciljev navedenega režima nujno, da se gospodarske ugodnosti posebnega režima preskrbe odražajo v proizvodnih stroških in povzročijo znižanje cene na ravni končnega uporabnika. Ugodnosti je zato treba dodeljevati le pod pogojem, da se dejansko prenesejo do končnega potrošnika, poskrbeti pa je treba tudi za ustrezen nadzor.

18. Količine, za katere velja posebni režim preskrbe, so omejene na potrebe po preskrbi najbolj oddaljenih regij, zato ta režim ne ovira pravilnega delovanja notranjega trga. Poleg tega gospodarske ugodnosti posebnega režima preskrbe ne bi smele povzročiti preusmeritev v trgovini z zadevnimi proizvodi. Odpošiljanje ali izvažanje teh proizvodov iz najbolj oddaljenih regij je zato treba prepovedati. Vendar pa je odpošiljanje ali izvažanje teh proizvodov treba dovoliti, kadar so ugodnosti, ki izhajajo iz posebnega režima preskrbe, povrnjene.

19. Pri predelanih proizvodih je treba dovoliti izmenjavo med najbolj oddaljenimi regijami, da se omogoči trgovina med njimi. Upoštevati je treba tudi tokove izmenjav v okviru regionalne trgovine ter tradicionalnega izvoza in odpošiljanja iz teh regij v druge dele Unije ali tretje države ter s tem dovoliti izvoz predelanih proizvodov v okviru tradicionalnih tokov izmenjav. Zaradi jasnosti je treba natančno določiti referenčno obdobje, ki je podlaga za določitev tradicionalno izvoženih ali odposlanih količin.

20. Vendar pa je treba sprejeti ustrezne ukrepe za potrebno prestrukturiranje sektorja predelave sladkorja na Azorih. Pri teh ukrepih je treba upoštevati, da bo sektor sladkorja na Azorih lahko preživel le, če bo zagotovljena določena raven proizvodnje in predelave. Glede na to je treba Azorom izjemoma še naprej dovoliti izvoz količin sladkorja, ki presegajo tradicionalne tokove izmenjav, v druge dele Unije, in sicer za največ pet let in ob postopnem zmanjševanju letnih zgornjih mej. Ker bodo količine, ki se smejo odpošiljati naprej, sorazmerne in omejene strogo glede na obseg, ki še zagotavlja ohranitev tamkajšnje proizvodnje in predelave sladkorja, začasno odpošiljanje sladkorja z Azorov ne bo škodljivo vplivalo na notranji trg Unije.

21. Glede sladkorja izven kvote za preskrbo Azorov, Madeire in Kanarskih otokov je treba še naprej uporabljati režim oprostitve uvoznih dajatev. Prav tako je treba Azorom odobriti oprostitev uvoznih dajatev za surovi trsni sladkor v mejah iz predhodne ocene preskrbe.

22. Kanarski otoki so se na podlagi posebnega režima preskrbe doslej oskrbovali s posnetim mlekom, ki vsebuje rastlinske maščobe iz oznake KN 1901 90 99, ki so namenjene industrijski predelavi. Treba je omogočiti nadaljnjo preskrbo s tem proizvodom, ki je postal tradicionalni sestavni del lokalnega prehranjevalnega režima.

23. Ker je riž ena osnovnih sestavin prehranjevalnega režima Reuniona, ki tega proizvoda ne pridela dovolj za pokritje lokalnih potreb, mora biti uvoz tega proizvoda na Reunion še naprej oproščen kakršnih koli uvoznih dajatev.

24. Politika Unije za podporo lokalne proizvodnje v najbolj oddaljenih regijah je doslej zajela vrsto proizvodov in ukrepov v zvezi z njihovo proizvodnjo, trženjem ali predelavo. Ti ukrepi se so izkazali za učinkovite in zagotavljajo nadaljevanje in razvoj kmetijskih dejavnosti. Unija mora še naprej podpirati proizvodnjo teh proizvodov kot ključni dejavnik okoljskega, družbenega in gospodarskega ravnotežja v najbolj oddaljenih regijah. Iz izkušenj je razvidno, da lahko po zgledu politike razvoja podeželja okrepljeno partnerstvo z lokalnimi organi pripomore k bolj ciljno usmerjenemu reševanju posebnih vprašanj, ki pestijo zadevne regije. Zaradi tega je treba lokalno proizvodnjo podpirati še naprej, in sicer na podlagi splošnih programov POSEI.

25. Za podporo trženja proizvodov najbolj oddaljenih regij je treba uvesti pomoč, namenjeno trženju navedenih proizvodov izven regije proizvodnje.

26. Treba je določiti najnižja načela, ki jih morajo spoštovati programi POSEI pri določitvi ukrepov za podporo lokalne kmetijske proizvodnje; to velja zlasti za opis razmer, predlagane strategije, ciljev in ukrepov. Ravno tako je treba določiti načela za uskladitev teh ukrepov z drugimi politikami Unije, da se prepreči kakršna koli nezdružljivost in prekrivanje pomoči.

27. Za namene izvajanja lahko program POSEI vsebuje ukrepe za financiranje študij, predstavitvenih projektov, izobraževanja in tehnične pomoči.

28. Kmete v najbolj oddaljenih regijah je treba spodbujati k ponudbi kakovostnih proizvodov in jim pomagati pri trženju teh proizvodov. V ta namen bi bila lahko koristna uporaba grafičnega znaka, ki ga je uvedla Unija.

29. Nekatera kmetijska gospodarstva ter predelovalna in tržna podjetja v najbolj oddaljenih regijah kažejo hude strukturne pomanjkljivosti ter se spopadajo s posebnimi težavami. Člen 26(2) in člen 28(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)[7] zato določata ugodnejše stopnje pomoči za nekatere vrste naložb v najbolj oddaljenih regijah.

30. Člen 27(1) Uredbe (ES) št° 1698/2005 izključuje najbolj oddaljene regije iz omejitve dodelitve pomoči za gozdarstvo iz točke b) ii) člena 20 navedene uredbe.

31. Člen 39(4) Uredbe (ES) št. 1698/2005 in Priloga I k Uredbi določata najvišje letne zneske za kmetijsko-okoljske ukrepe. Upoštevati je treba posebne okoljske razmere nekaterih zelo občutljivih pašnih površin na Azorih in ohranjanje krajine ter tradicionalnih značilnosti kmetijskih zemljišč, zlasti območij terasastega obdelovanja na Madeiri, in zato pri nekaterih ukrepih predvideti možnost dvakratnega povečanja teh zneskov.

32. Za ublažitev posebnih omejitev kmetijstva v najbolj oddaljenih regijah, nastalih zaradi odročnosti, zlasti oddaljenosti in otoške lege, omejenih površin, goratega terena, podnebja in njihove gospodarske odvisnosti od majhnega števila proizvodov, se lahko dopusti odstopanje od dosledne politike Komisije, po kateri državna pomoč za tekoče poslovanje pri proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ni dovoljena.

33. Zdravstveno varstvo kmetijskih rastlin v najbolj oddaljenih regijah se sooča s posebnimi težavami, povezanimi s podnebnimi pogoji in z nezadostnimi nadzornimi ukrepi, ki so se doslej tam uporabljali. Zato je treba izvajati programe za boj proti škodljivim organizmom, tudi z biološkimi metodami. Treba je določiti finančni prispevek Unije za izvajanje navedenih programov.

34. Tako z gospodarskega kot okoljskega vidika je nujno ohraniti vinogradništvo kot kulturo, ki je v regijah Madeire in Kanarskih otokov najbolj razširjena, zelo pomembna pa je tudi za Azore. Da bi podprli proizvodnjo, se v teh regijah ne smejo uporabljati premije za opustitev proizvodnje niti tržni mehanizmi iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 z izjemo ukrepa krizne destilacije, ki se lahko uporabi za Kanarske otoke, če je trg izjemno moten zaradi težav s kakovostjo. Prav tako zaradi tehničnih in socialno-ekonomskih težav v predpisanih rokih ni bila izvedena popolna preusmeritev površin v regijah Madeire in Azorov, zasajenih s hibridnimi sortami vinske trte, ki jih Uredba (ES) n° 1234/2007 prepoveduje. Vino, pridelano v teh vinogradih, je namenjeno tradicionalni lokalni porabi.

35. Prestrukturiranje sektorja mleka na Azorih še ni končano. Za upoštevanje močne odvisnosti Azorov od proizvodnje mleka ter drugih ovir, povezanih z odročnostjo Azorov, in z odsotnostjo donosnih nadomestnih proizvodnih linij, je treba upoštevati odstopanje od nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov.

36. Podpora za proizvodnjo kravjega mleka na Madeiri in Reunionu ni zagotovila ohranitve ravnotežja med notranjo in zunanjo preskrbo, v glavnem zaradi velikih strukturnih težav, ki so prizadele ta sektor, in njegove neprilagodljivosti novim gospodarskim razmeram. Zato je treba še naprej dovoljevati proizvodnjo steriliziranega mleka, obnovljenega iz mleka v prahu s poreklom iz Unije, in tako poskrbeti, da bo lokalna potrošnja bolje pokrita. Za ustrezno obveščanje potrošnika je treba uvesti obveznost navajanja načina proizvodnje steriliziranega mleka, obnovljenega iz mleka v prahu, na prodajni etiketi.

37. Potreba, da se s pomočjo spodbud ohranja lokalna proizvodnja mleka, upravičuje neuporabo Uredbe (ES) št. 1234/2007 v francoskih čezmorskih departmajih in na Madeiri. Za Madeiro je treba takšno izvzetje omejiti na 4000 ton

38. Podpreti je treba tradicionalne živinorejske dejavnosti. Za zadovoljitev potreb v francoskih čezmorskih departmajih in na Madeiri je treba pod nekaterimi pogoji in v okviru najvišje letne omejitve dovoliti brezcarinski uvoz moškega goveda, namenjenega za pitanje, iz tretjih držav.

39. Treba je obnoviti možnost, ki jo je prinesla Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete[8], ki Portugalski omogoča prenos pravic do premije za krave dojilje s celine na Azore, ter ta instrument prilagoditi novemu režimu podpore za najbolj oddaljene regije.

40. Gojenje tobaka ima za Kanarsko otočje zgodovinski pomen. Z gospodarskega vidika je tobačna industrija še vedno ena glavnih industrij v regiji. Z družbenega vidika je gojenje tobaka zelo delovno intenzivno, z njim pa se ukvarjajo male kmetije. Ker pa ta poljščina ne prinaša dovolj dobička, je njeno preživetje ogroženo. Trenutno gojijo tobak le na majhnem območju na otoku La Palma za ročno izdelavo cigar. Španiji je torej treba dovoliti, da tudi v prihodnje dodeljuje pomoč, ki dopolnjuje pomoč Unije, da bi se lahko ohranila ta tradicionalna poljščina ter z njo povezana obrtna dejavnost. Za ohranitev proizvodnje tobačnih izdelkov morajo biti surov tobak in tobačni polizdelki na Kanarskih otokih še naprej oproščeni carinskih dajatev, in sicer v mejah letne količine 20 000 ton ekvivalenta otrebljenega surovega tobaka.

41. Izvajanje te uredbe ne sme ogroziti ravni posebne podpore, ki so jo doslej prejemale najbolj oddaljene regije. Zato morajo države članice pri izvajanju potrebnih ukrepov imeti na razpolago zneske, ki ustrezajo podpori, ki jo je Skupnost že odobrila v okviru Uredbe (ES) št.° 247/2006.

42. Od leta 2006 se je zaradi razvoja staleža in demografskega pritiska povečala potreba po osnovnih proizvodih v nekaterih najbolj oddaljenih regijah, zlasti na Azorih in v francoskih čezmorskih departmajih. Zato je treba povečati delež proračuna, ki ga lahko države članice uporabijo za posebni režim preskrbe zadevnih regij.

43. Komisija mora biti pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni deli sedanje uredbe. Treba je natančno določiti področja, za katera bo Komisija pooblaščena, ter pogoje za podelitev pooblastila.

44. Za zagotovitev enotnega izvajanja režima POSEI v državah članicah in preprečitev izkrivljanja konkurence ali diskriminacije med izvajalci dejavnosti, mora biti Komisija pooblaščena za sprejetje izvedbenih aktov v skladu s členom 291(2) Pogodbe. Zato je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v skladu z navedeno določbo, zlasti glede enotnih pogojev, pod katerimi proizvodi, ki so predmet posebnega režima preskrbe, vstopajo v najbolj oddaljena območja, iz njih izstopajo in v njih krožijo, glede enotnih pogojev izvajanja programov in glede splošnega okvira nadzora, ki ga morajo izvajati države članice.

45. [Uvodna izjava o nadzoru ukrepov izvajanja. Dopolniti po sprejetju uredbe iz člena 291(2) PDEU o pravilih nadzora, o kateri trenutno poteka razprava v Evropskem parlamentu in Svetu.] –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE

ČLEN 1 Predmet

Ta uredba določa posebne ukrepe na področju kmetijstva za odpravo težav, s katerimi se zaradi odročnosti, zlasti oddaljenosti, otoškega značaja, omejenih površin, reliefa, težavnega podnebja in odvisnosti od majhnega števila proizvodov soočajo regije Unije iz člena 349 Pogodbe (v nadaljevanju: najbolj oddaljene regije).

Člen 2 Cilji

46. Posebni ukrepi iz člena 1 prispevajo k uresničevanju naslednjih ciljev:

a) najbolj oddaljenim regijam zagotoviti preskrbo s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi, proizvodi za nadaljnjo predelavo ali proizvodi kot kmetijskimi vložki, da se ublažijo stroški zaradi odročnosti;

b) ohraniti in razviti kmetijsko dejavnost najbolj oddaljenih regij, vključno s proizvodnjo, predelavo in trženjem lokalnih proizvodov.

47. Cilji iz odstavka 1 se izvajajo z ukrepi iz poglavij III, IV in V.

POGLAVJE II

PROGRAMI POSEI

ČLEN 3 Priprava programov POSEI

48. Ukrepi iz člena 1 se določijo za vsako najbolj oddaljeno regijo z izdelavo programov posebnih možnosti za najbolj oddaljene regije (POSEI) (v nadaljevanju: „programi POSEI“), ki vsebujejo:

a) poseben režim preskrbe iz Poglavja III in

b) posebne ukrepe za podporo proizvodnje lokalnih kmetijskih proizvodov iz Poglavja IV.

49. Program POSEI se pripravi na geografski ravni, ki je po presoji zadevne države članice najustreznejša. Izdelajo ga pristojni organi, ki jih imenuje navedena država članica, ki po posvetovanju s pristojnimi organi in organizacijami na ustrezni teritorialni ravni program predloži v odobritev Komisiji v skladu s členom 6.

50. Posamezna država članica lahko za svoje najbolj oddaljene regije predloži največ en program POSEI.

Člen 4 Združljivost in usklajenost

51. Ukrepi, sprejeti v okviru programov POSEI, morajo biti v skladu z zakonodajo Unije in usklajeni z drugimi politikami Unije ter z ukrepi, sprejetimi na podlagi teh politik.

52. Treba je zagotoviti zlasti usklajenost ukrepov, sprejetih v okviru programov POSEI, z ukrepi, ki se izvajajo v okviru drugih instrumentov skupne kmetijske politike, zlasti skupnih tržnih ureditev, razvoja podeželja, kakovosti proizvodov, dobrega počutja živali in varstva okolja.

Noben ukrep na podlagi te uredbe se ne sme financirati:

a) kot dodatna podpora sistemov premij ali pomoči, vzpostavljenih v okviru skupne tržne ureditve, razen v izjemnih primerih, utemeljenih z objektivnimi merili;

b) kot podpora raziskovalnim projektom, ukrepom, ki podpirajo raziskovalne projekte, ali ukrepom, upravičenim do financiranja Unije v skladu z Odločbo Sveta 2009/470/ES[9];

c) kot podpora ukrepom, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1698/2005.

Člen 5 Vsebina programov

Posamezen program POSEI vsebuje:

a) časovni razpored izvedbe ukrepov in okvirno letno finančno preglednico, v kateri so prikazana vsa sredstva, ki naj bi se uporabila;

b) utemeljitev združljivosti in usklajenosti različnih ukrepov programov ter opredelitev meril in količinskih kazalnikov, ki se uporabijo za spremljanje in oceno;

c) ukrepe, sprejete za zagotavljanje učinkovitega in ustreznega izvajanja programov, tudi pri obveščanju javnosti, spremljanju in oceni, ter opredelitev kvantificiranih kazalnikov, ki se uporabijo pri oceni programa;

d) določitev pristojnih organov in organizacij, odgovornih za izvajanje programa, ter določitev organov ali povezanih organizacij ter socialno-ekonomskih partnerjev na primerni ravni ter rezultate opravljenih posvetovanj.

Člen 6 Odobritev in spremembe programov

53. Države članice Komisiji predložijo osnutek programa POSEI v okviru dodeljenih finančnih sredstev iz člena 29(2) in (3).

V osnutku programa je osnutek predhodne ocene preskrbe z navedbo proizvodov, njihovih količin in zneska pomoči za preskrbo iz Unije, ter osnutek programa za podporo lokalne proizvodnje.

Komisija oceni programe POSEI in jih odobri z izvedbenim aktom.

54. Glede na rezultate letne ocene izvajanja ukrepov, vključenih v programe POSEI, lahko države članice Komisiji posredujejo predloge za spremembe teh programov v okviru dodeljenih finančnih sredstev iz člena 29(2) in (3) za boljšo uskladitev s potrebami najbolj oddaljenih regij ter s predlagano strategijo. Komisija z izvedbenim aktom sprejme enotne ukrepe za predložitev zahtevkov za spremembo programov.

55. Za upoštevanje različnih vrst predlaganih sprememb in roka, v katerem je spremembe treba začeti izvajati, Komisija z delegiranim aktom določi postopek odobritve sprememb.

Člen 7 Nadzor in spremljanje

Države članice izvajajo nadzor kot upravni nadzor in kot nadzor na kraju samem. Za zagotovitev enotnega izvajanja Komisija z izvedbenim aktom določi najnižja načela za nadzor, ki jih morajo upoštevati države članice pri izvajanju nadzora.

Z isto vrsto akta Komisija sprejme tudi postopke ter materialne in finančne kazalnike za zagotovitev učinkovitega spremljanja izvajanja programov.

POGLAVJE III

POSEBNI REŽIM PRESKRBE

ČLEN 8 Predhodna ocena preskrbe

56. Za preskrbo s kmetijskimi proizvodi iz Priloge I Pogodbe, ki so v najbolj oddaljenih regijah osnovnega pomena za prehrano ljudi, izdelavo drugih proizvodov ali kot kmetijski vložki, se uvede poseben režim preskrbe.

57. Država članica na geografski ravni, ki je po njeni presoji najprimernejša, pripravi predhodno oceno potreb za količinsko opredelitev letne potrebe posamezne najbolj oddaljene regije po proizvodih iz Priloge I Pogodbe.

Lahko se pripravi tudi ločena predhodna ocena potreb podjetij, ki pakirajo ali predelujejo proizvode za domači trg, proizvode, ki se tradicionalno pošiljajo v druge države Unije ali izvažajo v tretje države v okviru regionalne trgovine v skladu s členom 13(3) ali v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov.

Člen 9 Delovanje režima

58. V mejah količin, določenih v predhodni oceni preskrbe, se za proizvode, uvožene v najbolj oddaljene regije neposredno iz tretjih držav, ki jih ureja poseben režim preskrbe, ob neposrednem uvozu ne zaračuna nobena dajatev.

Proizvodi, ki so že vstopili v carinsko območje Unije na podlagi pravil o aktivnem oplemenitenju ali carinskem skladiščenju, se za namene tega poglavja štejejo kot uvoženi neposredno iz tretjih držav.

59. Za zagotavljanje pokrivanja potreb, opredeljenih v skladu s členom 8(2), pri čemer se upoštevajo cene in kakovost, obenem pa se poskrbi za ohranjanje deleža dobave iz Unije, se dodeli pomoč za preskrbo najbolj oddaljenih regij s proizvodi iz javnih intervencijskih skladišč ali s tistimi, ki so na voljo na trgu Unije.

Znesek te pomoči se določi za vsako vrsto zadevnega proizvoda ob upoštevanju dodatnih stroškov prevoza v najbolj oddaljene regije ter cen, ki veljajo za izvoz v tretje države, v primeru proizvodov, namenjenih za predelavo ali kmetijskih vložkov, pa se upoštevajo dodatni stroški zaradi odročnosti, zlasti otoškega značaja in omejenih površin.

60. Za dobavo proizvodov, ki so bili deležni ugodnosti posebnih režimov preskrbe v drugi najbolj oddaljeni regiji, se pomoč ne dodeli.

61. Do posebnega režima preskrbe upravičeni samo higiensko neoporečni proizvodi tržne kakovosti.

Člen 10 Izvajanje

Pri izvajanju posebnega režima preskrbe se upoštevajo zlasti:

a) posebne potrebe najbolj oddaljenih regij in zahteve glede kakovosti v primeru proizvodov, namenjenih za predelavo, ali kmetijskih vložkov;

b) trgovinski tokovi z drugimi deli Unije;

c) gospodarski vidik predlagane pomoči;

d) kjer je to ustrezno, potreba po neoviranem razvoju lokalne proizvodnje.

Člen 11 Dovoljenja

62. Oprostitev plačila uvozne dajatve ali pomoč v okviru posebnega režima preskrbe se odobri na podlagi dovoljenja.

Ta se izdajo samo izvajalcem dejavnosti, vpisanim v register, ki ga vodijo pristojni organi.

Dovoljenja niso prenosljiva.

63. Za zagotovitev polnega izvajanja pravic izvajalcev dejavnosti do sodelovanja pri posebnih režimih preskrbe Komisija z delegiranim aktom določi pogoje za vpis izvajalcev dejavnosti v register in po potrebi uvede obveznost varščine za izdajo teh dovoljenj.

64. Komisija z izvedbenim aktom sprejme vse ukrepe, potrebne za zagotovitev enotnega izvajanja tega člena s strani držav članic, zlasti glede izvajanja sistema dovoljenj, razen uvedbe varščine za dovoljenja, in obveznosti, ki jih sprejmejo izvajalci dejavnosti ob vpisu v register.

Člen 12 Prenos ugodnosti

1. Ugodnosti posebnega režima preskrbe, ki izhajajo iz oprostitve uvozne dajatve ali dodelitve pomoči, so pogojene z učinkovitim prenosom gospodarskih ugodnosti vse do končnega uporabnika, ki je, odvisno od primera, lahko potrošnik, če gre za proizvode, namenjene neposredni potrošnji, končni predelovalec ali izvajalec pakiranja, če gre za proizvode, namenjene predelovalni industriji ali pakiranju, ali kmetovalec, če gre za proizvode, ki se uporabljajo za prehrano živali ali kot kmetijski vložki.

2. Za zagotovitev enotnega izvajanja odstavka 1 Komisija z izvedbenim aktom določi pravila za izvajanje tega odstavka in zlasti načine nadzora držav članic za učinkovit prenos ugodnosti do končnega uporabnika.

Člen 13 Izvoz v tretje države in odpošiljanje v druge dele Unije

65. Proizvodi, deležni ugodnosti posebnega režima preskrbe, se lahko izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v drugi del Unije samo pod enotnimi pogoji, ki jih določi Komisija z izvedbenim aktom in ki vključujejo uvozne dajatve ali povračilo izplačane pomoči iz člena 9.

Izvoz proizvodov, deležnih ugodnosti posebnega režima preskrbe, ni pogojen s predložitvijo dovoljenja.

Prvi pododstavek se ne uporablja za trgovinske tokove med francoskimi čezmorskimi departmaji.

66. Prvi pododstavek odstavka 1 se ne uporablja za proizvode, ki so bili v najbolj oddaljenih regijah predelani iz proizvodov, že deležnih ugodnosti v okviru posebnega režima preskrbe, in sicer:

a) ki se izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Unije, v mejah količin, ki ustrezajo tradicionalnemu odpošiljanju ali tradicionalnemu izvozu. Te količine določi Komisija z izvedbenim aktom na podlagi povprečne količine odpošiljanj in izvoza v letih 1989, 1990 in 1991;

b) ki se izvažajo v tretje države v okviru regionalne trgovine z upoštevanjem namembnih krajev in pogojev, ki jih določi Komisija z izvedbenim aktom;

c) ki se odpošiljajo z Azorov na Madeiro ali obratno;

d) ki se odpošiljajo z Madeire na Kanarske otoke ali obratno.

e) ki se odpošiljajo med francoskimi čezmorskimi departmaji.

Za izvožene proizvode iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se ne dodeli nobeno povračilo.

Izvoz proizvodov iz točk (a) in (b) prvega pododstavka ni pogojen s predložitvijo dovoljenja.

67. Za namene tega poglavja, „regionalna trgovina“ pomeni trgovino, ki se izvrši iz vsakega francoskega čezmorskega departmaja, Azorov in Madeire ter Kanarskih otokov v tretje države, ki jih določi Komisija z izvedbenim aktom.

68. Za proizvode, dostavljene v francoske čezmorske departmaje, na Azore in Madeiro ali na Kanarske otoke, ki so bili deležni ugodnosti posebnega režima preskrbe in ki se uporabljajo za preskrbo ladij in letal z živežem, se šteje, da so bili porabljeni lokalno.

69. Z odstopanjem od točke a) prvega pododstavka 2 se lahko z Azorov v druge dele Unije v navedenih letih (za obdobje petih let) odpošljejo naslednje največje količine sladkorja (oznaka KN 1701):

70. v letu 2011: 3 000 ton,

71. v letu 2012: 2 500 ton,

72. v letu 2013: 2 000 ton,

73. v letu 2014: 1 500 ton,

74. v letu 2015: 1 000 ton.

75. Za ciljno usmeritev ugodnosti od uporabe posebnega režima preskrbe na regionalno ali tradicionalno trgovino Komisija z delegiranim aktom določi pogoje postopkov predelave, ki bodo izvedeni z namenom tradicionalnega izvoza ali regionalne trgovine.

Člen 14 Sladkor

76. V obdobju iz člena 204(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se sladkor, ki presega kvoto iz člena 61 navedene uredbe, izvzame iz uvoznih dajatev v mejah iz predhodne ocene preskrbe iz člena 8 te uredbe, če je:

a) uvožen za porabo na Madeiri ali Kanarskih otokih v obliki belega sladkorja iz tarifne oznake KN 1701;

b) rafiniran in porabljen na Azorih v obliki surovega sladkorja iz tarifne oznake KN 1701 12 10 (surovi pesni sladkor).

77. H količinam sladkorja iz odstavka 1 se lahko doda surovi sladkor iz tarifne oznake 1701 11 10 (surovi trsni sladkor), kadar se sladkor uporablja za rafiniranje na Azorih v mejah iz predhodne ocene preskrbe.

Pri določanju potreb Azorov po surovem sladkorju se upošteva razvoj lokalne proizvodnje sladkorne pese. Količine, za katere se uporabi zadevni režim preskrbe, se določijo tako, da celotna letna količina rafiniranega sladkorja na Azorih nikakor ne preseže 10 000 ton.

Člen 15 Posneto mleko v prahu

Z odstopanjem od člena 8 se lahko Kanarski otoki še naprej preskrbujejo s posnetim mlekom v prahu iz tarifne oznake KN 1901 90 99 (posneto mleko v prahu z rastlinsko maščobo), namenjenim za industrijsko predelavo, in sicer do 800 ton na leto. Pomoč, ki se odobri za dobavo tega proizvoda iz Unije, ne sme presegati 210 EUR na tono in je vključena v omejitev iz člena 29. Ta proizvod je namenjen izključno lokalni potrošnji.

Člen 16 Uvoz riža na Reunion

Za uvoz v francoski čezmorski departma Reunion proizvodov iz oznak KN 1006 10, 1006 20 in 1006 40 00, namenjenih lokalni potrošnji, se ne zaračuna nobena dajatev.

Člen 17 Nadzor in kazni

78. Za proizvode, deležne ugodnosti posebnega režima preskrbe, se izvaja upravni nadzor ob uvozu ali vnosu v najbolj oddaljene regije in ob izvozu ali odpošiljanju iz teh proizvodov iz navedenih regij.

Za zagotovitev enotnega izvajanja te določbe Komisija z delegiranim aktom določi minimalna načela nadzora, ki ga morajo izvajati države članice.

79. Če izvajalec dejavnosti ne spoštuje zavez iz člena 11, razen ob izjemnih podnebnih razmerah, se ugodnosti, dodeljene nosilcu dovoljenja, prekličejo, njegov vpis v register pa se začasno prekliče ali izbriše, odvisno od stopnje kršitve.

Za zagotovitev, da bodo izvajalci dejavnosti, ki sodelujejo v posebnem režimu preskrbe, spoštovali zaveze, Komisija z delegiranim aktom določi pogoje za izvajanje prvega pododstavka in obravnavo novih vlog za dovoljenja za navedene izvajalce dejavnosti.

POGLAVJE IV

UKREPI V PODPORO LOKALNI KMETIJSKI PROIZVODNJI

ČLEN 18 Ukrepi

80. Programi POSEI vključujejo posebne ukrepe za spodbujanje lokalne proizvodnje kmetijskih proizvodov iz področja uporabe tretjega dela naslova III Pogodbe, potrebne za ohranitev in razvoj te proizvodnje v vsaki posamezni najbolj oddaljeni regiji.

81. Sklop programov, namenjen ukrepom za spodbujanje proizvodnje lokalnih kmetijskih proizvodov, vključuje najmanj naslednje:

a) kvantificiran opis stanja zadevne kmetijske proizvodnje ob upoštevanju razpoložljivih rezultatov ocene, iz opisa pa naj bodo razvidne neskladnosti, vrzeli in možnosti razvoja, uporabljena finančna sredstva ter glavni rezultati predhodno izvedenih dejavnosti;

b) opis predlagane strategije, izbrane prednostne naloge, kvantificirane splošne in operativne cilje ter oceno pričakovanih učinkov na gospodarstvo, okolje in družbo, vključno z zaposlovanjem;

c) opis predvidenih ukrepov, zlasti shem pomoči za njihovo izvajanje, in po potrebi podatke o potrebnih študijah, predstavitvenih projektih, izobraževanju in tehnični pomoči, ki so povezani s pripravo, izvajanjem ali prilagajanjem zadevnih ukrepov;

d) seznam pomoči, ki sestavljajo neposredna plačila v smislu člena 2d) Uredbe (ES) št. 73/2009;

e) pogoje dodelitve pomoči, proizvode in zadevne količine;

f) znesek pomoči za posamezen ukrep ali projekt za doseganje enega ali več ciljev posameznega programa.

82. Komisija z izvedbenim aktom določi enotne pogoje plačila pomoči iz odstavka 2.

83. Posamezen program lahko vključuje podporne ukrepe, namenjene proizvodnji, predelavi ali trženju kmetijskih proizvodov najbolj oddaljenih regij.

Vsak ukrep je lahko razdeljen na več projektov. Za vsak projekt mora biti v programu določeno vsaj naslednje:

a) upravičenci;

b) pogoji za upravičenost:

c) posamezna pomoč;

d) najvišja zgornja meja.

Za podporo trženja proizvodov izven regije njihove proizvodnje Komisija z delegiranim aktom določi pogoje za določitev zneska pomoči, ki se dodeli za namen trženja, in po potrebi največje količine, ki so lahko predmet te pomoči.

Člen 19 Nadzor in povračilo neupravičenih plačil

84. Nadzor ukrepov iz tega poglavja se izvaja kot upravni nadzor in kot nadzor na kraju samem.

85. V primeru neupravičenega plačila je upravičenec obvezan povrniti zadevne zneske. Člen 80 Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009[10] se uporablja smiselno.

POGLAVJE V

SPREMLJEVALNI UKREPI

ČLEN 20 Grafični znak

86. Za boljše prepoznavanje in potrošnjo kakovostnih kmetijskih proizvodov, nepredelanih ali predelanih, značilnih za najbolj oddaljene regije, se uvede grafični znak.

87. Pogoje uporabe grafičnega znaka iz odstavka 1 predlagajo ustrezne trgovinske organizacije. Nacionalni organi pošljejo te predloge in svoje mnenje v odobritev Komisiji.

Uporabo znaka nadzoruje javni organ ali organizacija, ki jo za to pooblastijo pristojni nacionalni organi.

88. Za izboljšanje razpoznavnosti kakovostnih kmetijskih proizvodov najbolj oddaljenih regij in spodbujanje njihove potrošnje, tako v neobdelanem stanju kot predelanih, Komisija z delegiranim aktom določi pogoje za izvajanje pravice do uporabljanja grafičnega znaka ter pogoje za njegovo reprodukcijo in uporabo.

89. Za zagotovitev enotnega izvajanja tega člena Komisija z izvedbenim aktom določi pravila uvedbe grafičnega znaka ter minimalna načela nadzora in spremljanja, ki ju morajo izvajati države članice.

Člen 21 Razvoj podeželja

90. Ne glede na člen 39(4) Uredbe (ES) št. 1698/2005 se lahko najvišji letni zneski v okviru pomoči Unije, določeni v Prilogi I k navedeni uredbi, povišajo do dvakrat, in sicer za ukrep varovanja jezer na Azorih ter za ukrep ohranjanja krajine in tradicionalnih značilnosti kmetijskih zemljišč ter ohranjanje kamnitih zidov opornih teras na Madeiri.

91. Ukrepi iz odstavka 1 tega člena se po potrebi opišejo v okviru programov za te regije iz člena16 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

Člen 22 Državne pomoči

92. Za kmetijske proizvode iz Priloge I k Pogodbi, za katere se uporabljajo členi 107, 108 in 109 navedene pogodbe, lahko Komisija v skladu s členom 108 Pogodbe v sektorjih proizvodnje, predelave in trženja navedenih proizvodov odobri pomoč za tekoče poslovanje za ublažitev omejitev, s katerimi se sooča kmetijska proizvodnja v najbolj oddaljenih regijah zaradi oddaljenosti, otoškega značaja in drugih posledic odročnosti.

93. Države članice lahko odobrijo dodatno financiranje za izvedbo programov POSEI. V tem primeru Komisijo obvestijo o državnih pomočeh, Komisija pa te odobri kot del navedenih programov v skladu s to uredbo. Tako sporočene pomoči se štejejo kot sporočene v smislu prvega stavka člena 108(3) Pogodbe.

94. Francija lahko za sektor sladkorja v francoskih najbolj oddaljenih regijah nameni do 90 milijonov EUR na tržno leto.

Francija v 30 dneh po koncu tržnega leta obvesti Komisijo o znesku pomoči, ki jo je dejansko dodelila.

95. Brez poseganja v odstavka 1 in 2 tega člena ter z odstopanjem od prvega pododstavka člena 180 Uredbe (ES) št. 1234/2007 in člena 3 Uredbe (ES) št. 1184/2006[11] se členi 107, 108 in 109 Pogodbe ne uporabljajo za plačila, ki jih države članice izvedejo v skladu s to uredbo, in sicer z uporabo Poglavja IV odstavka 3 tega člena ter členov 23 in 27.

Člen 23 Programi zdravstvenega varstva rastlin

96. Francija in Portugalska predložita Komisiji programe za nadzor organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri. V programih se zlasti natančno opredelijo predvideni cilji, načrtovani ukrepi, njihovo trajanje in stroški. Programi, predloženi na podlagi tega člena, ne zadevajo varstva banan.

97. Unija prispeva k financiranju programov iz odstavka 1 na podlagi tehnične analize regionalnih razmer.

98. Za izvajanje teh programov Komisija z delegiranim aktom določi finančni prispevek Unije iz odstavka 2, ukrepe, upravičene do finančne pomoči Unije ter znesek pomoči.

Ta prispevek lahko pokrije do 60 % izdatkov, upravičenih do pomoči, v čezmorskih departmajih ter do 75 % izdatkov, upravičenih do pomoči, na Azorih in Madeiri. Plačilo se izvrši na podlagi dokumentacije, ki jo predložijo francoski in portugalski organi. Po potrebi lahko Komisija naroči preiskave, ki jih v njenem imenu izvedejo strokovnjaki iz člena 21 Direktive Sveta 2000/29/ES[12].

Člen 24 Vino

99. Ukrepi iz členov 103v, 103w, 103x in 182a Uredbe (ES) št. 1234/2007 se ne uporabljajo za Azore in Madeiro.

100. Z odstopanjem od drugega pododstavka drugega odstavka člena 120(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se grozdje prepovedanih hibridnih sort vinske trte iz točke b) navedenega pododstavka, ki se obira na Azorih in Madeiri, lahko uporablja le za proizvodnjo vina, ki se sme tržiti le znotraj teh regij.

Portugalska postopoma ukine vinograde, zasajene s sortami vinske trte iz točke b) prvega pododstavka odstavka 2 člena 120a) Uredbe (ES) št.°1234/2007, po potrebi s pomočmi iz člena 103q navedene uredbe.

101. Ukrepi iz členov 103v, 103w in 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007 se ne uporabljajo za Kanarske otoke.

Člen 25 Mleko

102. Zaradi razdelitve presežne dajatve v skladu s členom 79 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se šteje, da so samo proizvajalci, kakor so opredeljeni v členu 65(c) navedene uredbe, s sedežem in proizvodnjo na Azorih, katerih tržne količine presegajo njihovo kvoto, povečano za odstotek iz tretjega pododstavka tega odstavka, prispevali k prekoračitvi.

Presežna dajatev se zahteva za količine, ki presegajo tako povečano kvoto za odstotek iz tretjega pododstavka, potem ko se neizkoriščene količine prerazporedijo med vse proizvajalce, kakor so opredeljeni v členu 65(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007, s sedežem in proizvodnjo na Azorih, in sicer v okviru obsega, ki izhaja iz tega povečanja, in sorazmerno s kvotami vsakega posameznega proizvajalca.

Odstotek iz prvega pododstavka je enak razmerju med količino 23 000 ton od tržnega leta 2005/2006 in seštevkom referenčnih količin, ki so na voljo posameznemu gospodarstvu 31. marca 2010. Uporablja se samo za kvote, ki so na voljo 31. marca 2010.

103. Količine trženega mleka ali ekvivalenta mleka, ki presegajo kvote, vendar so v skladu z odstotkom iz tretjega pododstavka odstavka 1, se po prerazporeditvi iz istega odstavka ne upoštevajo pri ugotavljanju morebitne prekoračitve kvote na Portugalskem, izračunane v skladu s členom 66 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

104. Shema presežne dajatve, ki velja za proizvajalce mleka, kakor določa Uredba (ES) št. 1234/2007, se ne uporablja za čezmorske departmaje, prav tako pa se ne uporablja na Madeiri v mejah lokalne proizvodnje 4000 ton mleka.

105. Z odstopanjem od člena 114(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se na Madeiri in v francoskem čezmorskem departmaju Reunion proizvodnja steriliziranega mleka, obnovljenega iz mleka v prahu s poreklom iz Unije, odobri v mejah potreb lokalne potrošnje, če ta ukrep ne ovira zbiranja in prodaje lokalno proizvedenega mleka. Ta proizvod je namenjen izključno lokalni potrošnji.

Način pridobivanja tako obnovljenega steriliziranega mleka se razločno navede na prodajni etiketi.

Člen 26 Živinoreja

106. Dokler stalež lokalnega mladega moškega goveda ne doseže dovolj visoke ravni, ki zagotavlja ohranitev in razvoj lokalne proizvodnje govejega mesa v francoskih čezmorskih departmajih in na Madeiri, se dovoli uvoz goveda iz tretjih držav, namenjenega pitanju in potrošnji v francoskih čezmorskih departmajih in na Madeiri, in sicer brez uvoznih dajatev skupne carinske tarife. Komisija z izvedbenim aktom sprejme ukrepe, potrebne za izvajanje tega pododstavka in zlasti pogojev za oprostitev plačila dajatev za uvoz mladega moškega goveda v francoske čezmorske departmaje in na Madeiro.

Člen 12 in člen 13(1) se uporabljata v primeru živali, za katere velja oprostitev dajatev iz prvega pododstavka tega odstavka.

107. Število živali, za katere velja oprostitev iz odstavka 1, se določi v programih POSEI, ko se upraviči potreba po uvozu, ob upoštevanju razvoja lokalne proizvodnje. Pri teh živalih imajo prednost proizvajalci z živalmi za pitanje, od katerih jih je vsaj 50 % lokalnega porekla.

Za zagotovitev upoštevanja lokalnih posebnosti sektorja goveda in od njega odvisnih panog Komisija z delegiranim aktom določi pogoje za oprostitev od plačila uvoznih dajatev.

108. Ob uporabi člena 52 in člena 53(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 lahko Portugalska zmanjša nacionalno zgornjo mejo pravic do plačil za ovčje in kozje meso ter premij za krave dojilje. V tem primeru se z izvedbenim aktom Komisije ustrezni znesek prenese iz zgornjih mej, določenih v skladu s členom 52 in členom 53(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 v finančna sredstva iz druge alinee člena 29(2) te uredbe.

Člen 27 Državna pomoč za proizvodnjo tobaka

Španiji se dovoli, da dodeli pomoč za proizvodnjo tobaka na Kanarskih otokih. Dodelitev te pomoči ne sme povzročiti diskriminacije med proizvajalci na otokih.

Znesek te pomoči ne sme presegati 2 980,62 EUR na tono. Dodatna pomoč se izplača za največ 10 ton letno.

Člen 28 Oprostitev carin za tobak

1. Za neposreden uvoz na Kanarske otoke se ne uporabi nobena carinska dajatev za surov tobak in tobačne polizdelke, ki spadajo v:

(a) oznako KN 2401 in

(b) naslednje tarifne podštevilke:

- 2401 10 tobak, neotrebljen,

- 2401 20 tobak, deloma ali popolnoma otrebljen,

- ex 2401 20 zunanji ovoji za cigare na nosilcih, v zvitkih za proizvodnjo tobaka,

- 2401 30 tobačni odpadki,

- ex 2402 10 nedokončane cigare brez ovoja,

- ex 2403 10 rezan tobak (gotove tobačne mešanice za proizvodnjo cigaret, cigar in cigarilosov),

- ex 2403 91 homogeniziran ali rekonstituiran tobak, v polah ali trakovih,

- ex 2403 99 ekspandiran tobak.

Oprostitev iz prvega pododstavka se odobri na podlagi dovoljenj iz člena 11.

Ta oprostitev velja za proizvode iz prvega pododstavka, ki se uvozijo na Kanarske otoke za predelavo v tobačne izdelke, in sicer v okviru dovoljene letne količine uvoza, tj. 20 000 ekvivalenta otrebljenega surovega tobaka.

2. Komisija z izvedbenim aktom sprejme ukrepe, potrebne za izvajanje odstavka 1 in zlasti pogojev za oprostitev plačila dajatev za uvoz tobaka na Kanarske otoke.

POGLAVJE VI

FINANČNE DOLOČBE

ČLEN 29 Finančna sredstva

1. Ukrepi iz te uredbe, razen člena 21, so intervencijski ukrepi za ureditev kmetijskih trgov v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 [13].

2. Unija v vsakem proračunskem letu financira ukrepe iz poglavij III in IV, in sicer v okviru naslednjih letnih zneskov:

za francoske čezmorske departmaje: | 278,41 milijona EUR, |

za Azore in Madeiro: | 106,21 milijona EUR, |

za Kanarske otoke: | 268,42 milijona EUR. |

- 3. Zneski, ki se dodelijo za posamezno proračunsko leto za financiranje ukrepov iz poglavja III, ne smejo presegati naslednjih zneskov:

za francoske čezmorske departmaje: | 24,8 milijona EUR, |

za Azore in Madeiro: | 21,2 milijona EUR, |

za Kanarske otoke: | 72,7 milijona EUR. |

- Komisija z izvedbenim aktom določi enotne pogoje, pod katerimi lahko države članice spremenijo namembnost sredstev, ki se dodelijo vsako leto za različne proizvode, deležne ugodnosti posebnega režima preskrbe.

4. Za zagotovitev razumne in sorazmerne dodelitve sredstev za ukrepe financiranja študij, predstavitvenih projektov, izobraževanja ali tehnične pomoči Komisija z delegiranim aktom določi najvišji letni znesek, ki se lahko dodeli za navedene ukrepe.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

ČLEN 30 Nacionalni ukrepi

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev usklajenosti s to uredbo, zlasti kar zadeva nadzor in upravne kazni, ter o njih obvestijo Komisijo.

Člen 31 Obvestila in poročila

109. Države članice vsako leto najpozneje do 15. februarja Komisijo obvestijo o razpoložljivih odobrenih proračunskih sredstvih, ki jih nameravajo v naslednjem letu porabiti za izvajanje predhodne ocene potreb po preskrbi in ukrepov za lokalno kmetijsko proizvodnjo, vključenega v programe POSEI.

110. Države članice vsako leto najpozneje do 31. julija Komisiji predložijo poročilo o izvajanju ukrepov, predvidenih s to uredbo, za predhodno leto.

111. Najpozneje do 30. junija 2015 in nato vsakih pet let Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži splošno poročilo, iz katerega je razviden učinek ukrepov, sprejetih na podlagi te uredbe, vključno z ukrepi v sektorju banan, po potrebi s primernimi predlogi.

Člen 32 Pooblastila Komisije

Kadar so na Komisijo prenesena pooblastila, Komisija pri delegiranih aktih ravna v skladu s postopkom iz člena 33, pri izvedbenih aktih pa v skladu s postopkom iz člena 34.

Člen 33 Delegirani akti

112. Pooblastila za sprejetje delegiranih aktov iz te uredbe se za nedoločen čas podelijo Komisiji.

Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

113. Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta pooblastilo iz odstavka 1.

Institucija, ki je začela notranji postopek, da bi se odločila, ali namerava preklicati prenos pooblastila, o tem obvesti drugega zakonodajalca in Komisijo najpozneje mesec pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede prenesena pooblastila, ki bodo morebiti preklicana, ter razloge za preklic.

Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, določen v navedeni odločitvi. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije .

114. Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata zoper delegirani akt v dveh mesecih od dne, ko sta bila o njem obveščena. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec.

Če do izteka tega roka zoper delegirani akt ne ugovarja ne Evropski parlament ne Svet ali če sta pred tem dnem Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o odločitvi, da zoper delegirani akt ne bosta ugovarjala, začne delegirani akt veljati z dnem, predvidenim v njegovih določbah.

Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper delegirani akt, akt ne začne veljati. Institucija, ki zoper delegirani akt ugovarja, svojo odločitev utemelji.

Člen 34 Izvedbeni akt – odbor

[Dopolniti po sprejetju uredbe iz člena 291(2) PDEU o pravilih nadzora, o kateri trenutno poteka razprava v Evropskem parlamentu in Svetu.]

Člen 35 Razveljavitev

Uredba (ES) št. 247/2006 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi.

Člen 36Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati […] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

[Uporablja se od 1. januarja 2012.]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V […], dne

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA

PRIMERJALNA TABELA

Uredba (ES) št. 247/2006 | Ta uredba |

člen 1 | člen 1 |

člen 2 | člen 8 |

člen 3(1) in (2) | člen 9(1) in (2) |

člen 9(3) |

člen 9(4) |

člen 3(3) | člen 10 |

člen 3(4) | člen 12 |

člen 4(1) in (2) | člen 13(1) in (2) |

člen 13(3) |

člen 13(4) |

člen 4(3) | člen 13(5) |

člen 5 | člen 14 |

člen 6 | člen 15 |

člen 7 | člen 16 |

člen 8, zadnji stavek | člen 11 |

člen 9(1) in člen 10 | člen 18(1) |

člen 9(2) in (3) | člen 3 |

člen 11 | člen 4 |

člen 12(a), (b), (c) | člen 18(2)(a), (b) in (c) |

člen 12 (d), (e), (f) in (g) | člen 5 |

člen 13 | člen 7 |

člen 14 | člen 20 |

člen 15 | člen 21 |

člen 16 | člen 22 |

člen 17 | člen 23 |

člen 18 | člen 24 |

člen 19 | člen 25 |

člen 20 | člen 26 |

člen 21 | člen 27 |

člen 22 | člen 28 |

člen 23 | člen 29 |

člen 24 | člen 6 |

člen 27 | člen 30 |

člen 28 | člen 31 |

člen 29 | člen 35 |

člen 33 | člen 36 |

[1] UL C , str.

[2] UL C , str.

[3] UL C , str.

[4] UL C , str.

[5] UL L 42, 14.2.2006, str. 1.

[6] UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

[7] UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

[8] UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

[9] UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

[10] UL L 316, 2.12.2009, str. 65.

[11] UL L 214, 4.8.2006, str. 7.

[12] UL L 4, 7.1.2000, str. 11.

[13] UL L 209, 11.8.2005, str. 1.