SL Uradni list Evropske unije C 293/16

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 293/08

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„HÖRI BÜLLE“

ES št.: DE-PGI-0005-01040-28.09.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime

„Höri Bülle“

2. Država članica ali tretja država

Nemčija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 – Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani.

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Označba „Höri Bülle“ (= čebula, lat. cibolla) se v trgovini in na splošno uporablja za rdečo čebulo, z značilno obliko in barvo, ki se že stoletja prideluje na polotoku Höri.

„Höri Bülle“, z botaničnim imenom Allium cepa, spada v rod lukov (Allium).

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celotna proizvodnja čebule od sajenja do čiščenja in sušenja pobranih gomoljev se izvaja na opredeljenem geografskem območju. Na območju se uporablja izključno seme, pridobljeno z lastnim razmnoževanjem.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7 Posebna pravila za označevanje

Označevanje mora v vseh fazah trženja vsebovati navedbo „Höri Bülle“. Na označbi so navedeni tudi ime in naslov proizvajalca in/ali njegova registrska številka v združenju za varstvo za zagotavljanje sledljivosti proizvoda.

Poleg tega je treba uporabljati logotip združenja za varstvo, na katerem je narisana stilizirana čebula, s pripisom „Höri Bülle“. To velja tudi za proizvajalce, ki niso člani združenja za varstvo.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Na zahodni strani Bodenskega jezera med krajema Stein am Rhein in Radolfzell leži polotok z imenom Höri, ki se pogovorno imenuje tudi „čebulni Höri“. Polotok je z zgodovinskega in gospodarskega vidika samostojno območje, ki na severovzhodu meji na Zeller See, na jugovzhodu pa na Untersee. Geografsko območje vključuje občine Gaienhofen, Moos in Öhningen v okrožju Konstanz v Baden-Württembergu ter tudi sosednje naselje Bohlingen znotraj mesta Singen (Hohentwiel).

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Sorazmerno blage temperature zraka in tal v glavni sezoni rasti zaradi neposredne bližine Bodenskega jezera, ki deluje kot zbiralnik toplote, so zelo ugodne za pridelavo zelenjave na tem območju. Obstoječa, črnici podobna aluvialna prst in temna barjanska tla ustvarjata ugodne pogoje za pridelavo zelenjave, ki tamkajšnji pokrajini še vedno daje značilen pečat. Zlasti pridelava čebule ima na tem geografskem območju več kot tisočletno tradicijo, pri čemer prve uradne omembe segajo v 8. stoletje (Zimmermann, J., 1967): Vom Zwiebelbau am Bodensee seit 1 200 Jahren — Das Zwiebel — oder Bölleland„Höri“, Zwiebelmärkte in Konstanz, Rorschach und Schaffhausen („O 1 200-letni tradiciji pridelave čebule ob Bodenskem jezeru – Dežela čebule ‚Höri‘, trg čebule v Konstanzu, Rorschachu in Schaffhausnu“) v: Hegau: Zeitschrift für Geschichte, Volksmund und Naturgeschichte des Gebietes zwischen Rhein, Donau und Bodensee („Revija za zgodovino, narečje in naravoslovje območja med Renom, Donavo in Bodenskim jezerom“), zvezek 1/2 (23/24): 283). Znanje lokalnega prebivalstva o ohranjanju in skrbi za seme in tudi o pridelavi „Höri Bülle“ se je prenašalo iz roda v rod in ima pomembno vlogo za posledične značilnosti proizvoda.

Čebula „Höri Bülle“ je za to pokrajino značilen kmetijski pridelek, o čemer priča tudi turistični promocijski material. Že pred davnimi časi so polotok po domače imenovali „Zwiebelhöri“: Ein kleiner Strich Landes, kaum anderthalb Stunden lang und nirgends Dreiviertelstunden breit, zwischen dem Schienerberg und dem Untersee gelegen, hat seit urältester Zeit den sonderbaren Namen Höry, Bischofshöri, Zwiebelhöri („Majhen košček zemlje, skozi katerega se potuje komaj uro in pol po dolžini in niti tri četrt ure po širini, ki leži med Schienerbergom in Unterseejem, že od nekdaj nosi ime Höry, Bischofshöri, Zwiebelhöri (…)“) (glej Bader, J. (Hg.), 1840: Badenia oder das badische Land und Volk („Badenia ali badenska dežela in ljudje“): Kunst-Verlag, Karlsruhe. str. 248).

Obstajajo številni dokazi, kot na primer tradicionalne tržnice s čebulo na začetku 20. stoletja v sosednjih krajih Konstanz, Singen, Radolfzell in tudi švicarskih krajih Rorschach in Schaffhausen, ki pričajo o pomembni tradicionalni trgovini s čebulo. Ta rodovitni polotok, ki leži v zahodnem delu Bodenskega jezera med krajema Stein am Rhein in Radolfzell, na katerem leži 708 metrov visoki gozdnati Schienerberg, je povezan tudi z imeni znanih nemških slikarjev in pesnikov.

5.2 Posebnost proizvoda

Sorta „Höri Bülle“ velja za eno izmed starejših domačih sort, ki ni zaščitena z nacionalnimi ali občinskimi žlahtniteljskimi pravicami. „Höri Bülle“ se razmnožuje izključno iz lastnih potomcev. Semen se ne da dobiti na trgu. „Höri Bülle“ se od ostalih vrst rdečih čebul razlikuje predvsem po svoji značilni obliki in barvi. Tenki in mehki zunanji listi imajo svetlejšo rdečerjavo barvo, ki se v nasprotju s temnordečimi sortami pri rezanju ne razbarva. V prerezu je med posameznimi luskolisti mogoče opaziti svetlordeče vmesne plasti. Značilna ploščata trebušasta oblika „Höri Bülle“ je zlasti primerna za pletenje tradicionalnih čebulnih kit. Zaradi svoje nekoliko mehkejše strukture je zelo sočna, vendar tudi občutljiva na pritisk, zato zahteva tradicionalno ročno pobiranje posebno pozornost. Popolnoma mehansko pobiranje z običajnimi stroji za obiranje tako ni mogoče. Namesto tega se uporablja mehanska naprava za kopanje, s katero se previdno izkoplje pridelek, ki ga je treba pobrati.

Za okus čebule „Höri Bülle“ sta značilni predvsem nežna aroma in blaga, nevsiljiva ostrina. Pri kuhanju se ta ostrina razvije, brez da bi čebula izgubila svojo značilno rdečo barvo. Čebula „Höri Bülle“ je v tem geografskem območju in zunaj njegovih meja dobro poznana in zaradi svojega izvora uživa poseben ugled. Zaradi izredno dobrega okusa in trajnostnega načina pridelave (npr. semena iz lastnega razmnoževanja, tradicionalno ročno pobiranje, ohranjanje kulturne krajine Höri) jo je združenje Slow Food Deutschland e.V. vključilo v „Barko okusa“.

Regionalna književnost je polna pesmi o „Höri Bülle“, kot sta na primer hvalnica „Höri Bülle“ narečne pesnice Anne Schreiber Bähr ali pesem „Uf em Markt“ slikarja in pesnika Bruna Epplea. Zaradi del in imen umetnikov s polotoka Höri je čebula „Höri Bülle“ postala znana tudi izven meja regije.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Znanje in večstoletna tradicija pridelave čebule zagotavljata pristne značilnosti „Höri Bülle“ in sta podlaga za velik ugled proizvoda. Povezanost s stoletno tradicijo pridelave čebule in njeno veliko spoštovanje v regiji sta opazna na več področjih lokalnega življenja. To se kaže med drugim v velikem pomenu, ki ga ima „Höri Bülle“ v regionalni kuhinji (Gemeinde Moos (Hrsg.), 1996: Kleines Bülle Brevier (Mali vodnik po „Bülle“), Besedilo: Erwin Keller: 2. izdaja Gemeinde Moos: str. 26–52).

Čebula „Höri Bülle“ je prisotna pri številnih praznovanjih in šegah, kot je na primer praznovanje „Bülle-Fest“, ki je organizirano vsako prvo nedeljo v oktobru od leta 1976 v občini Moos, katerega rdeča nit so specialitete iz čebule „Höri Bülle“. Čebulne kite iz „Höri Bülle“ se tu delno prepletajo z rumeno čebulo („Stuttgarter Riesen“), pri čemer je ploščata oblika „Höri Bülle“ zlasti primerna za pletenje kit. Obiskovalcem postrežejo predvsem z jedmi iz čebule: čebulno juho, čebulnimi kolači, „Zwiebeldinnele” in podobnim.

V občini Moos v geografskem območju od leta 1953 na karnevalu uporabljajo lokalni vzklik „Rätich, Bülla und Salot – gnua, gnua, gnua!“, tradicionalni karnevalski ceh norcev pa so poimenovali „Büllebläri“.

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/32550

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Prim. opombo 2.