[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.5.2008

COM(2008) 245 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EKONOMSKO–SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Poročilo o končni oceni o izvajanju in rezultatih programov MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA (2001–2006)

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EKONOMSKO–SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Poročilo o končni oceni o izvajanju in rezultatih programov MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA (2001–2006)

U VOD

Programa MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA sta ustanovljena z dvema dokumentoma:

- Odločba Sveta 2000/821/ES z dne 20. decembra 2000 o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus – razvoj, distribucija in promocija);

- Sklep št. 163/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. januarja 2001 o izvajanju programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (Usposabljanje MEDIA).

Obdobje, zajeto v programih MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA, je bilo prvotno določeno na 2001–2005. Vendar se je zaradi uskladitve trajanja programov MEDIA s trajanjem finančne perspektive to obdobje podaljšalo do 31. decembra 2006[1].

MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA sta nasledila programa MEDIA II (1996–2000) in MEDIA I (1991–1995). Njun skupni cilj je bil strukturno izboljšanje konkurenčnosti evropske avdiovizualne panoge. Cilji programov MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA so bili okrepiti konkurenčnost evropske avdiovizualne panoge, uravnovesiti razlike med trgi in olajšati razširjanje del zunaj matične države.

Med navedenim obdobjem se je 1. maja 2004 Evropski uniji pridružilo deset novih držav članic, vključile so se druge države pristopnice. MEDIA 2007[2] je 1. januarja 2007 nasledil programa MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA.

Za programa MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA je bila leta 2003 narejena vmesna ocena, katere rezultate je Komisija sporočila v poročilu z dne 24. novembra 2003[3]. Na podlagi priporočil te ocene in ob upoštevanju spremenjenih potreb strokovnjakov in sprememb na trgu so bile izvedene nekatere prilagoditve, ki ne zahtevajo spremembe zakonodaje.

Cilj tega poročila je oceniti rezultate programov MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA v skladu s členom 12(3) Odločbe Sveta 2000/821/ES in člena 9(4) Sklepa 163/2001/ES. Zajema obdobje od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2006 in temelji na sklepih vmesne[4] in končne ocene programov MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA[5].

KONJUNKTURNE IN STRUKTURNE TEžAVE

Konjunkturni izzivi

Treba je poudariti, da sta se programa MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA izvajala v zaskrbljujočem gospodarskem stanju. Med ocenjevanim obdobjem je bil glavni izziv za program vstop desetih novih držav članic. Ta širitev je poudarila heterogenost evropskega trga. Naložbene zmogljivosti in državne pomoči so v teh državah veliko skromnejše kot v preostali Evropi.

Drugi velik izziv je hiter razvoj novih tehnologij, zlasti digitalne. Na tem področju je stanje evropske kinematografske distribucije postalo zaskrbljujoče. Obstajajo digitalne kopije filmov, vendar so evropski filmi zelo šibko zastopani na področju digitalne distribucije.

Strukturne težave

Razširjen notranji trg, ki še vedno ne deluje v celoti

Za evropski avdiovizualni trg je značilna zelo močna razdrobljenost. Razdrobljenost je zlasti povezana z jezikovno in kulturno raznolikostjo različnih držav. Ta raznolikost je seveda vir kulturne neodvisnosti in bogastva, vendar ovira razširjanje tujih umetnin in evropski industriji otežuje dostop do nekaterih delov trga. Razdrobljenost predvsem povzroča:

- Strukturne težave pri razširjanju del preko meja. Nezadostno razširjanje evropskih ne-nacionalnih del je glavni simptom strukturnih težav, s katerimi se spopada evropski avdiovizualni sektor;

- Razlike med državami s šibko produkcijsko zmogljivostjo in/ali omejenim jezikovnim in geografskim dosegom[6] in državami z večjo produkcijsko zmogljivostjo[7];

- manj konkurenčen sektor distribucije.

Tudi produkcijski sektor je še naprej zelo razdrobljen. Združuje veliko slabo povezanih majhnih struktur, katerih preživetje je vedno vprašljivo.

Panoga, ki se še vedno spopada z ovirami

Nezadostno usposabljanje evropskih avdiovizualnih strokovnjakov povzroča pomanjkanje evropske podjetniške strategije, ki je bistvena za uvajanje novih tehnologij.

Vrhu tega evropska avdiovizualna panoga namenja premalo sredstev za razvoj projektov (pisanje, finančna konstrukcija in sestavljanje načrta trženja). Kljub temu pa je ta faza bistvena za kakovost in izvozni potencial avdiovizualnih izdelkov.

Poleg tega je sektor distribucije še naprej razdrobljen na nacionalni osnovi. Zaradi tega je manj konkurenčen ne le na svetovnem, ampak tudi na evropskem trgu.

REZULTATI OCENE PROGRAMOV MEDIA PLUS IN USPOSABLJANJE MEDIA ZA OBDOBJE 2001–2006

Splošni sklepi za obdobje 2001–2006

1. Ustreznost programa je v tem obdobju ostala na splošno sprejemljiva zaradi dobre začetne diagnostike in prenovljenih metod. Področja, s katerimi strokovnjaki še vedno niso povsem zadovoljni, se nanašajo na skromen proračun in potrebe, ki jih je bilo šele treba opredeliti.

2. Nezdružljivost administrativnih postopkov (izbira, pogodbe, plačila) z ekonomskimi vidiki avdiovizualnega sektorja prinaša tveganje in potencialne napetosti v podjetjih[8]. Stroški dostopa, ki so za MSP pogosto veliko breme, so za upravičence kljub temu znosni.

3. Glavni mehanizmi programa MEDIA učinkovito prispevajo k večji usposobljenosti (izobraževanje), k razvoju evropske razsežnosti del od pred-produkcijske faze (razvoj), do večje konkurenčnosti sektorja (zlasti distribucija, z zmanjševanjem tveganja in krepitvijo finančne zmogljivosti upravičencev) ter razširjanju del preko meja (distribucija in promocija).

4. Nematerialni učinki programa MEDIA (krepitev zmogljivosti, spoznavanje trga, vzpostavitev omrežja) pomenijo trajne in strukturalne učinke za celoten sektor.

5. Učinki programa na financiranje del in razširjanje preko meja so neposredno odvisni od pridobivanja evropskih sredstev.

Ukrepi, ki učinkovito krepijo konkurenčnost evropskega avdiovizualnega sektorja

6. Usposabljanje MEDIA realno prispeva h krepitvi zmogljivosti v evropskem avdiovizualnem sektorju. Poleg tega prispeva tudi k vzpostavitvi omrežij, ki lahko dolgoročno spodbujajo konkurenčnost tega sektorja.

7. MEDIA razvoj neodvisnim producentom omogoča, da okrepijo svojo konkurenčnost na evropskem trgu in spodbuja razširjanje njihovih del preko meja. Prednosti programa MEDIA so mnogotere: boljša izdelava projektov, boljše finančno načrtovanje, zmanjšanje finančnega tveganja, krepitev naložb, namenjenih razvoju del, prispevek evropske razsežnosti v delih, ki so deležna podpore, in v celotnem sektorju.

8. MEDIA distribucija krepi finančne zmogljivosti distributerjev in zmanjšuje tveganja, povezana z naložbami. Ta steber spremlja močan in vedno večji delež evropskih ne-nacionalnih filmov ter prispeva k njihovemu razširjanju.

9. Ukrepi na področju MEDIA promocija uspešno podpirajo komercialne prireditve in festivale. To prispeva k poglabljanju stikov in vzpostavitvi omrežij evropskih avdiovizualnih strokovnjakov.

10. MEDIA krepi promocijo in prikazovanje evropskih filmov strokovnjakom in širši javnosti ter podpira njihovo močno udeležbo na festivalih.

Mehanizmi uravnovešanja trgov, ki prispevajo k vključevanju novih držav članic

Za namene izvajanja strategije vključevanja novih držav članic se je program MEDIA naslonil na že obstoječ koncept v „državah s šibko produkcijsko zmogljivostjo ali omejenim jezikovnim in geografskim dosegom“. Mehanizmi uravnovešanja trgov so specifična lastnost programa MEDIA.

11. Merila za izbiro so olajšala dostop do programa projektom iz „držav s šibko produkcijsko zmogljivostjo“ in zlasti iz novih držav članic; MEDIA je na ta način hitro spodbudila udeležbo strokovnjakov iz teh držav.

12. Program MEDIA omogoča državam „s šibko produkcijsko zmogljivostjo“ dostop do dela sredstev, ki presega njihov sorazmerni tržni delež.

13. MEDIA je zelo verjetno prispeval k stalnemu povečanju ponudbe ne-nacionalnih filmov, ki je opazna v novih državah članicah po njihovem vstopu v program. Ta ponudba je delno nadomestila ameriške filme (ki močno prevladujejo), ne pa domače filme.

14. Merila pozitivne diskriminacije, ki so strokovnjake iz držav z večjo produkcijo spodbudili k povezovanju s partnerji iz novih držav članic, so dejansko spodbudili večje povezovanje teh akterjev in njihovih del v omrežja in v evropske distribucijske kroge.

Učinkovito omrežje Media Desks, katerega zmogljivost se lahko še poveča

Decentraliziran mehanizem programa MEDIA se je izkazal kot učinkovito orodje za večjo prepoznavnost programa in podporo strokovnjakov; njegova dejanska učinkovitost pa je zelo odvisna od odgovornih oseb.

15. Media Deski imajo dvojno vlogo, saj služijo kot centri za obveščanje strokovnjakov in kot pomoč upravičencem. Glavna usmeritev se med posameznimi Deski zelo razlikuje, saj so najstarejši Deski na splošno usmerjeni v pomoč upravičencem.

16. Deski lahko močno prispevajo k boljši uporabi programa MEDIA v „državah s šibko produkcijsko zmogljivostjo“, zlasti v novih državah članicah zahvaljujoč opravljenemu pedagoškemu delu.

17. Domet omrežja centrov MEDIA Desks pomeni določen potencial, zlasti na področju izmenjave informacij, dobrih praks ali prispevka k izmenjavi preko meja. Zaradi nedograjene strukture omrežja in njegovih orodij pa so izmenjave doslej v glavnem samo dvostranske.

18. Ker še ne obstaja enoten sistem merjenja uspešnosti Deskov in anten, je njihovo učinkovitost težko ocenjevati.

Trajni kvalitativni učinki, drugi učinki so še naprej odvisni od programa MEDIA

Najbolj izraziti trajni učinki programa so kvalitativni: krepitev zmogljivosti, omrežja, sodelovanje, poznavanje trga, prisotnost na mednarodnih trgih.

Drugi pomembni učinki, kot je na primer povečano razširjanje del preko meja, pa so kljub temu močno odvisni od evropskih intervencij. Pravzaprav bi ustavitev pomoči lahko povzročila ukinitev nekaterih vrst usposabljanja, zmanjšalo bi se razširjanje del preko meja in skrčile bi se naložbe v dela, ki izvirajo iz držav s šibko producentsko zmogljivostjo, v katerih program MEDIA predstavlja bistven element financiranja del.

PRIPOROčILA IN UKREPI NADALJNJEGA SPREMLJANJA

Glavna priporočila

Treba se je prilagajati trgu

Treba je:

19. ohraniti zmogljivost prilagajanja programa in njegovih načinov pomoči potrebam sektorja

20. najti načine za predvidevanje sprememb v sektorju (sektorske študije, redni neposredni stiki s strokovnjaki, posvetovanja z izvedenci)

21. vzpostaviti sistem pokazateljev spremljanja uspešnosti programa in nadziranja trga

Prilagoditi orodje omejitvam njegovih uporabnikov

22. Ponovno proučiti in poenostaviti načine dostopanja do programa

23. prilagoditi načine dajanja pomoči časovni dinamiki sektorja

24. zgostiti človeške in organizacijske vire MEDIA za podporo upravičencem in spremljanje projektov

Bolje izrabiti potencial omrežja MEDIA Deskov in anten

Treba je:

25. Razviti orodje za merjenje uspešnosti

26. opremiti MEDIA Deske in antene z učinkovitim orodjem in sredstvi

Ponovno proučiti cilje in modalitete mehanizmov uravnovešanja trga zaradi povečanja njihove ustreznosti in učinkovitosti

Treba je:

27. Vzdrževati prizadevanja vse dokler se uravnovešanje trgov ne zaključi;

28. Poglobiti strateški premislek o ciljih, ki si jih je zastavila politika uravnovešanja trgov in o rezultatih, ki jih je treba doseči ob koncu programa MEDIA 2007;

29. Ponovno proučiti ustrezno geografsko raven (konec regionalne ravni, nove kategorije držav) za nekatera področja ukrepanja (selektivna distribucija, samodejna distribucija, zlasti posredovanje pri prodaji).

Glavni ukrepi

Že izvedeni ukrepi

Odzivi na operativna priporočila so se začeli izvajati že po drugem vmesnem ocenjevanju, zlasti kar zadeva poenostavitev nekaterih postopkov in povezovanje tehnološkega vidika v celoten program. Tako na primer nov program MEDIA 2007 v polnosti upošteva povezovanje novih tehnologij in omogoča izvajanje posebnih podpornih ukrepov za sprotno distribucijo evropskih avdiovizualnih del in za digitalno predvajanje. Prav tako so mehanizmi uravnovešanja trgov vključeni v vsa področja ukrepanja.

V smislu prilagajanja orodja omejitvam njegovih uporabnikov in koncentracije sredstev za podporo upravičencev in spremljanje projektov je ustanovitev izvršne agencije prispevala konkretne izboljšave, predvsem zahvaljujoč bolj učinkovitemu upravljanju. Napredek je bil opazen zlasti kar zadeva postopek izbiranja projektov, vodenja pogodb, plačilnih rokov in stikov z upravičenci.

Poleg tega so nove smernice, objavljene leta 2007 na nekaterih področjih programa že poenostavile določene načine dostopa do programa v skladu z novimi smernicami za ukrepanje na področju »razvoja«. Te spremembe poenostavljajo merila za izbiro projektov in lajšajo branje dokumentov (smernice in obrazec), kar je strokovnjakom olajšalo dostop do pomoči pri razvoju.

Kar zadeva zmogljivost predvidevanja sprememb v sektorju, je bila ustanovljena delovna skupina v okviru odbora MEDIA, ki se bo ukvarjala z razvojem sistema kazalcev.

Da bi še izboljšali prilagajanje programa potrebam trga, so bili v okviru MEDIA 2007 sprejeti novi ukrepi:

- Z namenom usklajevanja osnovnega usposabljanja je bil objavljen nov razpis »osnovno usposabljanje«, ki naj bi spodbudil sodelovanje med filmskimi šolami in drugimi institucijami višjega izobraževanja, kjer bi se izvajalo usposabljanje mladih evropskih študentov.

- Digitalne tehnologije so omogočile, da so evropska avdiovizualna dela lažje dostopna izven njihove matične države s pomočjo novih sredstev razširjanja avdiovizualnih vsebin. Ker bo konkurenčnost evropske avdiovizualne panoge močno odvisna od njene zmogljivosti prilagajanja novim tehnologijam, zlasti v fazi distribucije, je bila sprejeta nova strategija ukrepanja za podporo sprotni distribuciji evropskih avdiovizualnih del. Področji "Video na zahtevo in Distribucija digitalne kinematografije" ima za cilj ohraniti in povečati evropsko kulturno in jezikovno raznolikost in njeno kinematografsko in avdiovizualno dediščino, zagotoviti njeno dostopnost javnosti in spodbuditi medkulturni dialog, olajšati razširjanje in opaznost del in okrepiti konkurenčnost avdiovizualnega sektorja v okviru evropskega trga, ki je odprt in konkurenčen ter spodbuja zaposlovanje.

- Izšel je poseben razpis, namenjen razvoju interaktivnih del s sprotno podporo ali brez nje (z internetom ali brez njega), ki je prilagojen posebnim potrebam te nove oblike ustvarjanja.

- Mehanizmi pomoči distribuciji so prilagojeni tako, da lažje dosežejo srednje-proračunska dela z visokim komercialnim potencialom, ki bolj potrebujejo podporo programa MEDIA za razširjanje preko meja kot visokoproračunski filmi. Poleg tega se je okrepil delež samodejne pomoči distribuciji, ki je povezana z vstopnicami, in sicer za prve prodane vstopnice, saj te predstavljajo večji strošek za distributerja ob nastopu filma na njegovem domačem trgu. Cilj te reforme je dinamizirati trg in spodbuditi prevzemanje komercialnega tveganja.

Ukrepi, ki se še oblikujejo

Komisija proučuje, kako bi bilje izkoristila potencial omrežja MEDIA centrov in anten z uporabo bolj učinkovitih orodij in sredstev ter enotne internetne točke v posameznih državah.

Kar zadeva dostop do financiranja in zaradi dokončanja programa i2i, ki je namenjen vedno večjim potrebam industrije, je v izdelavi mehanizem, ki bo učinkoval kot vzvod za dostop do financiranja producentov. Ta mehanizem bo producentom in distributerjem omogočil lažji dostop do zasebnega kapitala.

SKLEPNA UGOTOVITEV

Vmesna in končna ocena programov MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA potrjujeta pozitivne rezultate njihovih ukrepov v evropskem avdiovizualnem sektorju. Potrjujeta tudi ustreznost ciljev programa ter učinkovitost njihovih ukrepov za krepitev konkurenčnosti sektorja in za promocijo kulturne raznolikosti. Poleg tega potrjujeta, da je ukrepanje Skupnosti dejansko prispevalo dodano vrednost v smislu nacionalnih intervencij. Učinki programa MEDIA so realni; v nekaterih primerih so tudi trajni, predvsem kar zadeva krepitev konkurenčnosti.

Kljub temu je določeno število najbolj izrazitih učinkov programa MEDIA (na primer krepitev zmogljivosti in razširjanje del preko meja) še vedno močno odvisno od evropskih pomoči. Med drugim podatki na trgu kažejo, da evropski avdiovizualni sektor še naprej trpi zaradi svojih starih pomanjkljivosti, kakršna je razdrobljenost trga in skromno razširjanje evropskih del zunaj meja njihove matične države.

Torej je treba nadaljevati z ukrepanjem in se prilagajati spremenjenim potrebam trga. To so cilji novega programa MEDIA 2007, uvedenega 1. januarja 2007.[pic][pic][pic]

[1] Sklep Evropskega parlamenta in Sveta 2004/845/ES in Sklep 2004/846/ES z dne 29. aprila 2004 – UL L 195 z dne 2.6.2004.

[2] Sklep 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (UL L 327, 24.11.2006).

[3] COM(2003) 725 konč.

[4] Druga vmesna ocena programov MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA (2003–2005) – Pogodba št. 30-CE-0041001/00-07.

[5] Končna ocena programov MEDIA Plus in Usposabljanje MEDIA (2001–2006) Pogodba št. 30-CE-0096653/00.

[6] Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Grčija, Irska, Islandija, Lihtenštajn, Luksemburg, Norveška, Nizozemska, Portugalska in Švedska. Pridružile so se: Bolgarija, Ciper, Estonija, Madžarska, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Češka republika, Slovaška in Slovenija.

[7] Nemčija, Francija, Italija, Španija in Združeno kraljestvo.

[8] Treba je opozoriti, da je od tedaj ustanovitev Izvajalske agencije dne 1/1/2006 omogočila učinkovitejše upravljanje projektov, zlasti skrajšanje plačilnih rokov.