SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 13.10.2008 
SEC(2008) 2599  
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta 
o čezmejnih pla čilih v Skupnosti  
  
POVZETEK OCENE U ČINKA 
{COM(2008) 640} 
{SEC(2008) 2598} 
SL 2   SL 1. UVOD 
Notranji trg nujno potrebuje nemoteno in u činkovito delovanje pla čilnih sistemov. U činkoviti 
plačilni sistemi so sistemsko pomembni za konkuren čnost Evrope, poenostavitev ekonomskih 
transakcij in vodenje denarne politike. Integracija pla čilnih trgov v EU je bila leta 2000 
opredeljena kot eden klju čnih ukrepov za dosego ciljev lizbonske strategije. 
Z ustanovitvijo Ekonomske in moneta rne unije (EMU) je postala o čitna potreba po sodobni, 
stabilni in u činkoviti pla čilni strukturi, ki bi pripomogla k izvajanju čezmejnih elektronskih 
plačil v EU. Ker pla čilna panoga ni dala pobud, da se razvijejo potrebne vseevropske 
infrastrukture za obdelavo in  da se znižajo stroški čezmejnih pla čil, se je Komisija odlo čila 
ukrepati.  
Uredba (ES) št. 2560/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih pla čilih v eurih 
(„Uredba 2560“) je za čela veljati 31. decembra 2001. Ta uredba se uporablja za kreditne 
prenose, dvig gotovine na bankomatih in pla čila s karticami v eurih do zneska 50 000 EUR. 
Zagotavlja, da so stroški, ki jih ima potrošnik pri čezmejnem elektronskem pla čilu v eurih, 
enaki kot pri ustreznem pla čilu v eurih v njegovi državi članici. Uredba 2560 se lahko šteje za 
začetek vzpostavljanja integriranega trga pla čil v eurih.  
Ta ocena u činka temelji na obsežnem pripravljalnem de lu in posvetovanjih, ki jih je opravila 
Komisija, ter upošteva sklepne ugotovitve poro čila iz februarja 2008 Evropskemu parlamentu 
in Svetu o uporabi Uredbe (ES) št. 2560/2001 o čezmejnih pla čilih v eurih. Poro čilo je 
ugotovilo tri glavne probleme, povezane z Uredbo, ki so podrobno obravnavani v oceni 
učinka. To so: 
– nevarnost visokih stroškov, drobitve trga in nedoslednega pravnega režima za čezmejne 
neposredne bremenitve ;  
– majhna u činkovitost  čezmejnih pla čil, neenaki konkuren čni pogoji in višji stroški pla čil 
zaradi obveznosti statisti čnega poro čanja na podlagi poravnav;  
– pomanjkanje nacionalnih pristojnih organov , ki bi bili odgovorni za uporabo Uredbe, in 
odsotnost organov za zunajsodno reševanje  sporov v zvezi z njo. 
Ta ocena u činka upošteva tudi najnovejši r azvoj dogodkov na maloprodajnih finan čnih trgih, 
vključno s postopnim vzpostavljanjem enotnega obmo čja plačil v eurih (SEPA – Single Euro 
Payments Area) in zavezo Komisije, da uskladi besedilo Uredbe z Direktivo o pla čilnih 
storitvah (Direktiva 2007/64/ES Evrops kega parlamenta in Sveta o pla čilnih storitvah na 
notranjem trgu – Direktiva DPS). 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
2.1. Nevarnost visokih stroškov, drobitve tr ga in nedoslednega pravnega režima za 
čezmejne neposredne bremenitve 
Ob sprejetju Uredbe 2560 čezmejne neposredne bremenitve niso  obstajale. Zato niso bile 
vključene v njeno podro čje uporabe. Vendar Direktiva DPS po meni potrebni pravni okvir, ki 
omogoča vzpostavitev čezmejnih neposrednih bremenitev. Če se neposredne bremenitve ne bi 
vključile v podro čje uporabe spremenjene Uredbe, bi na notranjem trgu obstajala velika 
SL 3   SL neusklajenost, ker bi bilo omogo čeno, da bi imel pomemben elektronski pla čilni instrument za 
čezmejne transakcije druga čno ceno kot za nacionalne, os tali instrumenti pa ne. 
Neposredne bremenitve pomenijo prib ližno 25 % vseh negotovinskih pla čil v EU. Po ocenah 
Komisije bi lahko vrednost čezmejnih neposrednih bremenitev sorazmerno hitro dosegla 
približno 250 milijard EUR na leto. 
Dejstvo, da neposredne bremenitve, v na sprotju z drugimi elektronskimi pla čilnimi sredstvi, 
niso zajete v Uredbo 2560, pomeni o čitno nevarnost, da se bodo cene nacionalnih in 
čezmejnih neposrednih bremenitev razli čno oblikovale. Posamezne finan čne institucije imajo 
v okviru obmo čja SEPA in direktive DPS možnost, da dolo čajo različne cene za čezmejne 
storitve. Možnosti za ve čji dobiček jih prav lahko navedejo k uporabi take strategije. Razlika 
v ceni bi lahko izkrivljala delovanj e pomembnega dela trga EU za pla čila in bi ohranjala 
njegovo zdajšnjo razd robljenost po državah. Če se cene čezmejnih in nacionalnih neposrednih 
bremenitev ne bi poenotile, ponudniki pla čilnih storitev ne bi im eli spodbude za hiter prehod 
na sodobne in stroškovno u činkovite infrastrukture obmo čja SEPA, saj bi vse stroške lahko 
pokrili z nadomestili, ki jih pla čujejo potrošniki in podjetja.  
2.2. Majhna u činkovitost čezmejnih pla čil, neenaki konkuren čni pogoji in višji 
stroški pla čil zaradi obveznosti statisti čnega poro čanja na podlagi poravnav 
plačil 
Zakonodaja Skupnosti in akti Evrops ke centralne banke od držav članic zahtevajo zbiranje 
statističnih podatkov o pla čilni bilanci. Vendar se metodologi je, ki so jih sprejele države 
članice, med seboj razlikujejo. Metode, ki se uporabljajo, se lahko razvrstijo v dve širši 
kategoriji: 
– sistemi, ki temeljijo na neposrednem poro čanju in raziskavah  in pri katerih se zbirajo 
informacije neposredno od reziden čnih podjetij in gospodinjstev, ki se ukvarjajo z 
gospodarsko dejavnostjo; 
– sistemi, ki temeljijo na poravnavah  plačil (plačilih) in pri katerih se zbirajo informacije 
prek posrednikov, tj. bank, ki izvršujejo pla čilne naloge. 
Uredba 2560 je uvedla oprostitev statisti čnega poro čanja o pla čilni bilanci, temelje čega na 
bančnih poravnavah, do pragovnega zn eska 12 500 EUR. To je pospešilo prehod na sisteme, 
ki temeljijo na neposrednem poro čanju, ker se pri uporabi te metode ne uporablja noben 
pragovni znesek. 
Na začetku leta 2008 je 14 držav članic za zbiranje statisti čnih podatkov o svoji pla čilni 
bilanci uporabljajo  neposredno poro čanje/raziskave, 13 držav članic pa poro čanje o pla čilni 
bilanci, ki je temeljilo na poravnavi pla čil. Šest držav iz slednje skupine se je odlo čilo za 
prostovoljno zvišanje pragovnega zneska na 50 000 EUR, drugih sedem pa je še naprej 
uporabljalo pragovni znesek 12 500 EUR. Sede m od trinajstih držav, ki so uporabljale 
poročanje na podlagi poravnav pla čil, zdaj prehaja ali pripravlja prehod na metodo zbiranja 
podatkov na podlagi neposrednega poro čanja/raziskav.  
Postopki statisti čnega poro čanja v vseh navedenih 13 državah članicah niso enaki. To resno 
škoduje u činkovitosti pla čilnih sistemov EU, saj pomeni,  da v mnogih primerih popolnoma 
avtomatska obdelava čezmejnih pla čil brez ročnega posredovanja nad pragovnim zneskom za 
oprostitev ni mogo ča. Po ocenah nacionalnih zd ruženj bank približno 50 % pla čil, ki so 
SL 4   SL predmet poro čanja, zahteva ro čno posredovanje, kar precej pove ča stroške in podaljša čas, 
potreben za obdelavo. 
Zato ima poro čanje o pla čilni bilanci na podlagi poravnav pla čil očitno razsežnost politike 
EU, saj ta metoda zbiranja podatkov pomeni  oviro za oblikovanje notranjega trga pla čil in 
ohranja upravno uvedeno razlikov anje med nacionalnimi in čezmejnimi pla čili. Z vidika 
konkurence razlikovanje med pla čili v državi članici in pla čili med državami članicami 
ustvarja neenake konkuren čne pogoje za ponudnike pla čilnih storitev iz razli čnih držav članic. 
Konkurenco omejuje tudi z ustvarjanjem ovi r za vstop na trg, ki so lahko za nekatere 
kategorije ponudnikov pla čilnih storitev previsoke. 
Breme poro čanja in vzdrževanja infrastrukture poro čanja precej vpliva na stroške kreditnih 
prenosov. Na primer, po oceni Združenja it alijanskih bank znašajo neposredni stroški 
poročanja o pla čilni bilanci približno 3,40 eura za vsak čezmejni kreditni prenos. Izra čuni 
španske ban čne panoge navajajo podobne zneske (pri bližno 3 eure na kreditni prenos). 
Poleg tega se lahko uporabnost in to čnost poro čanja, ki temelji na poravnavah pla čil, 
postopno zmanjšata. Ko bo projekt SE PA v celoti izveden, podatki o pla čilih pogosto ne bodo 
več odražali ekonomskih transakcij, na kate re se nanašajo, ke r bodo lahko gospodarski 
subjekti izvršili vsa svoja pla čila prek enega ra čuna, ki ne bo nujno v državi članici, v kateri ti 
subjekti fizi čno so. To lahko nato vpliva na zanesljivost podatkov o pla čilni bilanci, ki se 
zagotavljajo s poro čanjem na podlagi poravnav pla čil, in se na ravn i EU uporabljajo za 
različne namene, na primer pri pripravi trgovi nskih pogajanj ali uvedbi postopkov v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem. 
2.3. Pomanjkanje izrecnih navedb pristojnih nacionalnih organov, odgovornih za 
uporabo Uredbe, in organov za zunajso dno reševanje sporov v zvezi z njo  
Organe za zunajsodno reševanje prit ožb potrošnikov imajo vse države članice. Vendar ti v 
nekaterih državah članicah no čejo obravnavati pritožb v zvezi z Uredbo 2560, z utemeljitvijo, 
da za to niso bili pooblaš čeni v svojih nacionalnih pravnih sistemih. Zato mora pritožnik v 
nekaterih državah odškodnino še vedno zahtevati na sodiš ču. Potrošniku s stalnim bivališ čem 
v drugi državi to povzro ča težave in je vprašljivo z vidika stroškov in koristi.  
Kar zadeva pristojne organe, je ve čina držav članic Komisiji neformalno sporo čila, kateri 
organi so pristojni. Ve ndar so v nekaterih okoliš činah, v katerih je bil ugotovljen splošen 
problem nepravilne uporabe Uredbe, nekatere  države zavrnile reševanje problema, pri čemer 
so trdile, da za to niso zakonsko zavezane.  
3. CILJI 
Splošni cilj  revizije Uredbe je vzpos taviti notranji trg za pla čilne storitve v eurih ob 
upoštevanju u činkovite konkurence, na katere m ne bo razlikovanja med čezmejnimi in 
nacionalnimi pla čili, in s tem ustvariti precejšnje pr ihranke in koristi za širše evropsko 
gospodarstvo. Za uresni čitev tega splošnega cilja so bili  opredeljeni trije operativni cilji : 
(1) odpraviti upravne ovire, ki motijo u činkovito delovanje notranjega trga pla čil (2) razširiti 
jamstvo enakih cen nacionalnih in čezmejnih pla čil, tudi za neposredne bremenitve in 
(3) zagotoviti doslednost evropske pla čilne zakonodaje in njene uporabe v državah članicah. 
To bi kratkoro čno vodilo k uresni čitvi posebnih ciljev , ki skušajo spodbuditi  in poenostaviti 
uporabo čezmejnih elektronskih pla čilnih storitev pri potrošni kih in podjetjih, zagotoviti 
enake konkuren čne pogoje, izboljšati pravno varnost glede brezgotovinskih pla čil v eurih in 
zmanjšati stroške pla čil za evropske potrošnike, podjetja in ponudnike pla čilnih storitev. 
SL 5   SL 4. UČINKI 
4.1. Učinki v zvezi z razširitvijo podro čja uporabe na neposredne bremenitve 
Možnosti v smislu razširitve podro čja uporabe Uredbe tako, da bi bile vanjo vklju čene tudi 
neposredne bremenitve, so: (1) nerazširitev podro čja uporabe Uredbe na neposredne 
bremenitve, (2) spodbujanje samoregul acije te panoge in/ali priporo čitev regulativnega 
ukrepanja držav članic in (3) razširitev podro čja uporabe Uredbe z zakonodajo, tako da se 
vključijo tudi pla čila z neposredno bremenitvijo.  
Pri možnosti 1 lahko ponudniki pla čilnih storitev dolo čijo različne cene nacionalnih in 
čezmejnih pla čil z neposredno bremenitvijo. Mnogi bo do to verjetno storili. Zato se 
najverjetneje ne bi v celoti izkoristil čezmejni potencial neposredne bremenitve (uporabljali bi 
se drugi, regulirani pla čilni instrumenti) in zmanjšale bi se  družbene koristi notranjega trga 
plačil (nizke cene pla čil).  
Pri možnosti 2 bi se pla čilno panoga spodbudila, da sprejm e s samoregulacijo enake cene 
nacionalnih in čezmejnih pla čil z neposredno bremenitvijo. Alternativna ali pa vzporedna 
možnost bi bila, da bi Komisija izdala priporo čilo državam članicam, s katerim bi jih pozvala 
k poenotenju nadomestil. Poenotenje nadomestil bi se najverjetneje razširilo samo na nekatere države članice in/ali banke, kar bi imelo za posledico nadaljnjo drobitev pla čilnega trga EU. 
Družbene koristi notranjega trga bi b ile še vedno manjše, kot bi lahko bile. 
Pri možnosti 3 bi bile cene, ki se zara čunajo za nacionalno neposredno bremenitev in 
čezmejno neposredno bremenitev, enake v vseh državah članicah. Potrošniki bi bili 
zavarovani pred morebitnim diskriminacijskim oblikovanjem cen čezmejnih neposrednih 
bremenitev. Evropska podjet ja bi pridobila še ve č, saj nastopajo tudi kot prejemniki pla čil. S 
poenotenjem cen bi se podjetjem zagotovili enaki stroški pla čilnih transakcij, ne glede na kraj 
plač
nika.  
4.2. Učinki v zvezi s poro čanjem o pla čilni bilanci 
Možnosti v zvezi s poro čanjem o pla čilni bilanci so (1) ohranitev obstoje če oprostitve do 
pragovnega zneska 12 500 EUR, (2) oblikovanje prostovoljne dodatne opc ijske storitve (AOS 
–– Additional Optional Service) v okviru obmo čja SEPA, ki bo omogo čila nadaljnje zbiranje 
statističnih podatkov na podlagi poravnav pla čil, (3) spodbuditev prosto voljnega prilagajanja 
držav članic in (4) rešitev težav v zvezi s poro čanjem o pla čilni bilanci z zakonodajo, s tremi 
podmožnostmi: (4a) zvišanje prag ovnega zneska za oprostitev poro čanja na 50 000 EUR; 
(4b) odprava obveznosti poro čanja o pla čilni bilanci, ki velja za ponudnike pla čilnih storitev, 
in (4c) zvišanje pragovnega zneska oprost itve na 50 000 EUR, nato pa v drugi fazi do 
januarja 2012 odprava poro čanja o pla čilni bilanci na podlagi poravnav pla čil. 
Pri možnosti 1 bi imeli ponudniki pla čilnih storitev še naprej neenake konkuren čne pogoje, 
učinkovitost notranjega pla čilnega trga pa bi zaviralo poro čanje o čezmejnih pla čilih. 
Potrošniki in podjetja v 13 državah članicah, ki so ohranile poro čanje, se še naprej sre čujejo z 
višjimi nadomestili (bodisi neposredno prek cen pla čilnih storitev ali posredno prek višjih 
nadomestil za vodenja ra čuna in/ali drugih podobnih nadomestil). 
Možnost 2 bi omogo čila nadaljnje statisti čno poročanje na podlagi pla čil v obmo čju SEPA in 
samodejno obdelavo pla čil. Zmanjšala bi stroške poro čanja na podlagi poravnav pla čil in 
zvišala pragovni znesek opros titve na 50 000 EUR za države članice, ki bodo prostovoljno 
sodelovale. Vendar bi fiksni strošk i vzdrževanja infrastrukture za poro čanje še vedno 
SL 6   SL pomenili veliko finan čno obremenitev za banke in ohranilo bi se razli čno obravnavanje 
nacionalnih in čezmejnih pla čil. Podatki o pla čilih iz nesodelujo čih držav članic (večina držav 
članic se ne bi pridruž ila storitvi AOS, ker to zan je ne bi bilo potrebno) še vedno ne bi bili na 
voljo.  
Pri možnosti 3 bi se neugodno dogajanje, opisa no pri možnosti 1, nekako omililo; do katere 
stopnje pa bi izginil, bi bilo odvisno od odziva držav članic.  
Če bi se pragovni znesek oprostitve zvišal na 50 000 EUR (možnost 4a), bi se dosegla ve čja 
homogenost med državami članicami EU, ker bi se zmanjšalo izkrivljanje konkurence, vsaj za 
plačila majhnih vrednosti. Vendar bi ohranitev poro čanja še vedno pomenila veliko oviro za 
čezmejna pla čila. 
Pri možnosti 4b bi se stroški pla čil zmanjšali v najve čji možni meri, med nacionalnimi in 
čezmejnimi pla čili ne bi bilo upravnega ra zlikovanja in ponudnikom pla čilnih storitev bi se 
zagotovili enaki konkuren čni pogoji. Poenostavila bi se uporaba čezmejnih pla čilnih storitev, 
zlasti za podjetja.  
Možnost 4c bi imela enake koristi kot možnos t 4b, edina razlika bi bila postopna odprava 
obveznosti poro čanja o pla čilni bilanci, po uvodni fazi, v kateri  bi se zvišal pragovni znesek 
za poročanje. To bi pripravljavcem pla čilne bilance omogo čilo, da postopno prilagodijo svoje 
metode zbiranja podatkov potrebnim spremembam in tako čim bolj zmanjšajo vpliv na 
kakovost statisti čnih podatkov o pla čilni bilanci. 
4.3. Učinki v zvezi s pristojnimi organi in organi za zunajsodno reševanje sporov 
Možnosti, ki obstajata glede pristojnih or ganov in organov za zunajsodno reševanje sporov, 
sta (1) nedolo čitev pristojnih organov in organov za zunajsodno reševanje sporov in 
(2) določitev pristojnih organov in organov za zuna jsodno reševanje sporov v zvezi z Uredbo. 
Pri možnosti 1 bi nerazpoložljivost jasnega na čina za zagotovitev hitre in stroškovno 
učinkovite zunajsodne poravnave  škodila potrošniku in u činkovitosti notranjega trga pla čil. 
Povzročila bi pravno neskladje med Di rektivo DPS in Uredbo ter povzro čila zmedo pri 
plačilih, za katera veljata oba  zakonodajna akta o pla čilih. Kar zadeva pris tojne organe, bi 
nejasna dolo čitev upravnega organa za na dzor uporabe Uredbe povzro čila, da bi bilo za 
Komisijo veliko zamudneje in te žavneje odpravljati vsako napa čno razlaganje Uredbe 
oziroma vsako zatajitev tr ga, povezano z uporabo Uredbe. 
Pri možnosti 2 bi se od držav članic zahtevalo, naj sporo čijo, kateri pristojni organi bodo 
odgovorni za pravilno uporabo Uredbe na naciona lni ravni. Potrošniki in podjetja bi lahko 
omejili pravne stroške sodnih postopkov in pospešili rešitev sporov v zvezi s pla čili z 
arbitražo in mediacijo.  
5. SKLEPNE UGOTOVITVE  
Z vidika politike Skupnosti so prednostne možnosti: (1) razširitev podro čja uporabe 
Uredbe 2560, tako da bi vklju čevala neposredne bremenitve; (2) postopna odprava obveznosti 
poročanja na podlagi pla čil do januarja 2012 in (3) dolo čitev pristojnih organov in organov za 
zunajsodno reševanje sporov. 
SL 7   SL Predlagana spremenjena Uredba bi bila v sk ladu z besedilom in opredelitvami pojmov iz 
Direktive DPS, tako da bi bila zagotovljena  pravna skladnost in jasnost obeh zakonodajnih 
aktov o pla čilih.