Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 154/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Hrušovský lepník“

EU št.: PGI-SK-02474 – 8.6.2018

ZOP ( ) ZGO (x)

1. Ime [ZOP ali ZGO]

„Hrušovský lepník“

2. Država članica ali tretja država

Slovaška

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 2.3 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Hrušovský lepník“ je okrogla ali na pol prepognjena pita s premerom od 25 do 35 cm, izdelana iz kvašenega krompirjevega krušnega testa z nadevom ali prelivom, pečena v krušni peči.

Vrste pite „Hrušovský lepník“:

slana pita „Hrušovský lepník“, premazana s stopljenim maslom, rastlinskim oljem ali živalsko maščobo, s česnovim nadevom/oblogo;

sladka pita „Hrušovský lepník“, premazana s stopljenim maslom, rastlinskim oljem ali živalsko maščobo, z nadevom iz džema (iz sliv ali češenj);

pita „Hrušovský lepník“ z nadevom iz kislega zelja, po vrhu premazana s stopljenim maslom, rastlinskim oljem ali živalsko maščobo;

pita „Hrušovský lepník“ z oblogo, po vrhu premazana s stopljenim maslom, rastlinskim oljem ali živalsko maščobo ter prekrita z oblogo iz skute in krompirja, posipano z mletim cimetom in sladkorjem, vaniljevim ali vanilin sladkorjem ali cimetovim sladkorjem.

Značilnosti:

videz: okrogla pita, ki ima premer od 25 do 35 cm, ali na pol prepognjena pita;

barva: zlato zapečena; vonj: rahlo dimljen nežen vonj po kvasu, lesu in pepelu; okus: zaradi peke v krušni peči je čutiti izrazito, a nežno mešanico posameznih sestavin ter okus, značilen za nadev ali oblogo; konsistenca: testo je mehko, gosto in gladko z nežno teksturo, je vlažno in ni suho;

teža surovega testa: 350–450 g;

debelina testa po peki: najmanj 0,5 cm.

Za izdelavo kvašenega krompirjevega krušnega testa se uporabljajo naslednje sestavine:

pšenična, ržena ali pirina moka, kuhan krompir, sol in sredstvo za vzhajanje. Na 1 kg moke se porabi približno 100 g kuhanega krompirjevega pireja.

Sredstvo za vzhajanje: pekovski kvas, mlačna voda, mleko in kristalni sladkor.

Za nadeve in premaze/obloge se uporabljajo naslednje sestavine:

maslo, rastlinsko olje ali živalska maščoba (svinjska, račja ali gosja), česen, džem (iz sliv ali češenj), kislo zelje, čebula, mleti črni poper, sol, svinjski ocvirki ali pečena dimljena svinjska hrbtna slanina, kuhan krompirjev pire, skuta, jajca, mleti cimet, kristalni sladkor, vaniljev ali vanilin sladkor ali cimetov sladkor.

Nadevi in obloge:

česnov nadev/obloga: strt česen, sol in voda;

nadev/obloga iz džema: džem (iz sliv, češenj);

nadev/obloga iz skute in krompirja: skuta, kuhan krompirjev pire, jajca, kristalni sladkor in mleti cimet s kristalnim sladkorjem, cimetovim sladkorjem, vaniljevim ali vanilin sladkorjem za posipanje. Razmerje med skuto in krompirjem je 1 : 2. Teža nadeva/obloge v surovem stanju znaša od 30 % do 45 % teže testa, kar pomeni, da se teža proizvoda poveča za težo nadeva/obloge;

nadev/obloga iz zelja: rastlinsko olje ali živalska maščoba, čebula, kristalni sladkor, kislo zelje, sol, mleti črni poper, svinjski ocvirki ali pečena dimljena svinjska hrbtna slanina. Teža nadeva/obloge v surovem stanju znaša od 15 % do 25 % teže testa, kar pomeni, da se teža proizvoda poveča za težo nadeva/obloge.

Za premaz vsakega lepníka takoj po peki se uporablja: stopljeno maslo ali rastlinsko olje ali živalska maščoba.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Glede porekla surovin ni nobenih omejitev.

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Postopek proizvodnje poteka po naslednjih fazah:

— ročna priprava testa,

— ročna priprava nadevov/oblog,

— peka v krušni peči iz kamnov lomljencev,

— premaz s stopljenim maslom ali rastlinskim oljem ali živalsko maščobo,

— naknaden razmaz obloge po vrhu pite.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega občino Hrušov. Vas Hrušov leži v Banskobistriškem okraju na južnem dvignjenem robu planote Krupinská Planina blizu mest Veľký Krtíš, Krupina in Šahy, na ozemlju nekdanje županije Hont.

5. Povezava z geografskim območjem

Vzročna povezava temelji na znanju in izkušnjah proizvajalcev z geografskega območja ter na slovesu in tradiciji pite „Hrušovský lepník“.

Za opredeljeno geografsko območje so značilne razpršene kmetije. Izoliranost območja ter odmaknjenost vasi in kmetij sta lokalne prebivalce prisilili v samooskrbo. Vse, kar so potrebovali, so izdelali sami iz naravnih materialov. Zgradili so kamnite peči iz kamnov lomljencev, v katerih so kurili okoliški les (robinija, bukev, hrast, gaber). Iz materialov, ki so bili na voljo, so izdelali orodja za svoje osnovne potrebe, na primer lesene loparje za vsajanje testa v peč, gosje ali račje perje za pometanje pepela, orodje, znano kot ohrablo (tradicionalno ime za vrsto grebljice, ki se uporablja za premikanje žerjavice po peči) za preverjanje temperature peči (ko se z ohrablom proizvedejo iskre, je temperatura peči prava) in premikanje žerjavice ob stran ter ščetko (koruzno ličje, z žico povezano na daljšo palico) za čiščenje peči.

Testo in nadevi/obloge za izdelavo pite „Hrušovský lepník“ se pripravljajo izključno ročno. Z valjanjem testa v okroglo obliko testo po peki postane tanko, čvrsto in gladko ter dobi nežno strukturo. Velikost pite je odvisna od velikosti loparja, saj se uporabi celotna njegova površina.

Prvotno so se surovine, uporabljene za pripravo pite lepník, zaradi odmaknjenosti vasi in kmetij pridobivale iz lokalnih virov. Danes je poudarek na tem, da se testo in nadevi/obloge izdelujejo izključno ročno in da se proizvod peče v krušni peči.

Pita „Hrušovský lepník“ se peče v krušni peči pri temperaturi nad 300 °C. Peč je segreta s trdim lesom (robinija, bukev, hrast, gaber). Pravo temperaturo doseže, ko kamen oddaja iskre, če se čezenj potegne z grebljico. Ko les zgori, se žerjavica pogrebe v zadnji del peči, pepel pa se z mokro ščetko pomete stran v ostali del peči. Posamezne pite „Hrušovský lepník“ se pečejo druga ob drugi in se z grebljico premikajo po peči, da se na vseh straneh pravilno spečejo. Pita „Hrušovský lepník“ brez obloge ali nadeva se v peči peče približno 5 minut, z oblogo ali nadevom pa približno 7 do 10 minut.

Ker so testo in nadevi/obloge izdelani ročno in se pite pečejo v krušnih pečeh pri visoki temperaturi, se testo ne izsuši, pač pa ostane mehko, gladko in vlažno, njegove nežne vonjave po kvasu, lesu in pepelu pa se med peko prepletejo. Značilen okus proizvoda je dopolnjen s sladkim ali slanim nadevom/oblogo.

Znanje in spretnosti ljudi z opredeljenega geografskega območja, ki izdelujejo pito „Hrušovský lepník“, so se razvili na podlagi znanja in izkušenj, ki so se prenašali iz roda v rod, kar se kaže v kakovosti končnega proizvoda. Priprava sredstva za vzhajanje, testa, nadevov in oblog ter čas, potreben za segretje krušne peči na pravilno temperaturo, pa tudi uporaba tradicionalnih pripomočkov, kot so gosja ali račja krila, grebljica ali metlica, prispevajo k temu, da pita „Hrušovský lepník“ dobi značilna vonj in okus.

Proizvod je zaradi izjemnih lastnosti, ki izhajajo iz njegove ročne priprave in načina peke, postal zelo priljubljen in iskan. Organizatorji živilskih prireditev in razstav na svoje dogodke vabijo proizvajalce, da prikažejo pristno pripravo testa proizvoda, nadevov in oblog zanj ter način peke. Pita „Hrušovský lepník“ se pripravlja in proizvaja na opredeljenem geografskem območju, s katerim je zgodovinsko povezana.

Sloves pite „Hrušovský lepník“ in njeno 300-letno tradicijo dokazuje leta 2014 podeljeni certifikat za uporabo označbe „regionalni proizvod HONT“ kot edinstveni regionalni proizvod, izdelan po tradicionalnih metodah, ki so večinoma še vedno ročne.

Vas Hrušov od leta 1996 redno gosti ljudski festival, imenovanHontianska paráda. Namenjen je predstavitvi dolgo pozabljenih metod kmetovanja ter peke kruha in pite „Hrušovský lepník“ (https://sk.m.wikipedia.org/wiki/Hontianska_par%C3%A1da).

Sklicevanja na sloves proizvoda je mogoče najti tudi v televizijskih programih, na primer oddajah z naslovom Nebíčko v papuľke (Nebesa v ustih) in Slovensko v obrazoch (Slovaška v slikah).

V izdaji časopisa Živnostenské noviny leta 2015, v kateri so predstavljali tradicionalne slovaške obrti, je bilo navedeno, da so lahko obiskovalci med predstavitvami teh obrti, kot je dogodek Dni majstrov ÚĽUV 2015 (Dnevi obrtnikov ÚĽUV (Centra za produkcijo ljudske umetnosti) leta 2015), pito „Hrušovský lepník“ tudi poskusili.

Pita „Hrušovský lepník“ se pripravlja na podlagi zgodovinskih receptov z opredeljenega geografskega območja. Ker ljudje živijo na tem oddaljenem območju, so lahko ohranili svoj značilen način življenja. Profesor J. Botik v publikaciji HONT Tradície ľudovej kultúry (ljudske kulturne tradicije regije HONT) navaja naslednje: „V najizvirnejši obliki se je zamesil iz nekvašenega testa in pekel v peči pri nizki temperaturi za božično večerjo.“ V začetku 20. stoletja, zlasti preden je bila peka kruha zelo razširjena, so to vrsto kruha poznali in redno pekli po vsej regiji Hont.

Ime „Hrušovský lepník“ izhaja iz imena vasi Hrušov, ki je zgodovinsko povezana s peko pit lepník. Drugi del imena „lepník“ (ali „ľepňik“ pred standardizacijo pisane slovaščine) je izraz, ki se v lokalnem dialektu uporablja za vrsto okrogle pite, pečene v krušni peči. To ime se na tem območju stalno uporablja od prve polovice 18. stoletja. Professor J. Botík pravi: „Gospodinje iz obrtniških družin v vasi so pite lepník, umešene iz krušnega testa, pogosto premazale s kuhanim krompirjem, džemom, skuto ali sirom bryndza. Tovrstne pite so nato še naprej imenovali ,ľepňik‘. Slovaški kolonisti, ki so se preselili v Veliko madžarsko nižino, so to staro obliko kruha vzeli s seboj [...].“

Pita „Hrušovský lepník“ je bila v prvih desetletjih 20. stoletja obredna hrana. Bila je pogača, ki so jo najpogosteje uživali. Pekli so jo v krušni peči za božično večerjo in vsak družinski član ter tudi vse domače živali so jo pojedli po en kos. Z njo so stregli med postom, tradicionalnimi dejavnostmi, kot stapáračky (tako imenovano česanje gosjega perja) in priadky (predenje), in za veliko noč. Pozneje so jo pekli enkrat na teden, preden so spekli kruh. Kruh so vedno pekli ob sobotah, tako da je bil ob nedeljah svež in je njegova zaloga zadoščala za ves teden. Vsaka družina je glede na velikost družine spekla več štruc, in sicer od štiri do šest. Pito „Hrušovský lepník“ so pekli na odmaknjenih kmetijah v občini Hrušov, kjer jo delajo še danes.

Življenje na odmaknjenih območjih in na kmetijah sovpada z ohranjanjem tradicij. Pita „Hrušovský lepník“ je bila pred mnogimi leti in je še danes specialiteta.

Sklic na objavo specifikacije

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/Hrusovsky%20lepnik.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.