SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 25.10.2004 
KOM(2004) 708 kon čno 
2004/0248 (COD)   
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o določitvi pravil o nazivnih koli činah za predpakirane izdelk e, o razveljavitvi Direktiv 
Sveta 75/106/EGS in 80/232/EGS in o spremembi Direktive Sveta 76/211/EGS 
   
[SEK(2004) 1298] 
(predložila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Po obsežnem posvetovanju interesnih skupin in o ceni vpliva predlaga Komisija razveljavitev 
Direktiv 75/106/EGS in 80/232/EGS, da bi odpravila nazivne koli čine velikosti pakiranj za 
večino sektorjev in da bi ohranila obvezne nazivne koli čine za zelo omejeno število sektorjev 
ter za njihovo vklju čitev v vsak del zakonodaje. 
1. OZADJE  
1.1. Obstoječa zakonodaja 
V šestdesetih letih 20. stoletja so bili razli čni nacionalni predpisi o predpakiranih izdelkih 
(velikosti pakiranj in steklenic) glav na ovira za prost pretok blaga med državami članicami. 
Potem se je pojavila potreba po uskladitvi teh velikosti. Hkrati pa se je pojavila skrb, da se ne 
bi uvedli novi predpisi Skupnosti o družbah, ki so delovale samo na nacionalnem trgu in niso 
nameravale izvažati v druge države članice. Usklajevanje predpis ov zato ni bilo obvezno: 
Države članice morajo sprejeti predpise S kupnosti, vendar lahko ohranijo obstoje če 
nacionalne predpise za nacionalni trg. Samo izde lki, ki so v skladu s predpisi Skupnosti, bodo 
imeli koristi od prostega prometa. 
Vendar pa se je za nekatere izdelke (npr . vino, žganja ...) uvedla popolna uskladitev: 
Velikosti, dolo čene za Skupnost, so obvezne za vse subjekte v smislu izklju čevanja, kar 
pomeni, da vse nacionalne velikosti prenehajo veljati. 
Prva zakonodaja Skupnosti o stopnjah velikosti predpa kiranih izdelkov je bila sprejeta leta 
1975. Vklju čuje predpise tako o meroslovnih zahteva h kot tudi o stopnj ah velikosti za 
tekočine. Zakonodaja je povzeta v spodnji tabeli. 
Tekočine za prehrano ljudi Ostale teko čine in 
netekočine 
Meroslovne 
zahteve Direktiva 75/106, Prilogi 1 in 2 Direktiva 76/2111 
Stopnje velikosti/koli čine  Direktiva 75/1062, Priloga 3 Direktiva 80/2323 
Tabela 1. Povzetek zakonodaje  
Ta predlog zadeva samo zakonoda jo o „stopnjah velikosti/koli čine“ in ne meroslovnih zahtev, 
ki bodo predmet poznejšega predloga. 
                                                 
1 Direktiva Sveta 76/211/EGS  z dne 20. januarja 1976 o približevanju zak onodaje držav članic v zvezi s 
pripravo dolo čenih predpakiranih izdelkov glede na maso ali prostornino. 
2 Direktiva Sveta 75/106/EGS  z dne 20. januarja 1976 o približevanju zakonov držav članic v zvezi s 
pripravo dolo čenih predpakiranih izdelkov glede na maso ali prostornino. 
3 Direktiva Sveta 80/232/EGS  z dne 20. januarja 1976 o približevanju zakonov držav članic v zvezi s 
pripravo dolo čenih predpakiranih izdelkov glede na maso ali prostornino. 
 
SL 3   SL 1.2. Potreba po pregledu 
V okviru izvajanja zakonodaje SL IM-IV (Enostavnejša zakonodaja za  notranji trg)  je ekipa, 
sestavljena iz članov, ki so jih  izbrale države članice, in predst avnikov interesnih  skupin, ki so 
jih imenovali Komisija, Svet in samostojni strokovnjaki, svetovala o zakonodaji v zvezi z 
velikostjo pakiranja4: 
„glede na njihovo kompleksnost (približno 40 ciljnih izdelkov, kompleksnost 
določenih razponov vrednosti itd.), razvoj pot rošniških vzorcev in preferencialov v 
vmesnem obdobju ter pridržke o ustreznosti oh ranitve te vrste zakonodaje. Poleg 
tega so naknadne spremembe direktiv in razširitev obsega direktiv o predpakiranju iz leta 1975 povzro čile, da je uporaba tega dela zakonodaje sporna …….  
Uporaba direktiv se je izkazala za težavno, zlasti zaradi razli čnih pravil, ki se jih 
uporablja za stopnje: dolo čene stopnje so postale obvez ne (npr. vino), druge pa 
ostajajo neobvezne. Poleg tega so države članice obdržale pravico do dolo čitve 
stopenj na nacionalni ravni zaradi tega, ker so predpisi Skupnosti neobvezni. 
Različna pravila so privedla do por azdelitve sektorjev na razli čne nacionalne trge 
znotraj Evropske skupnosti.  
Poleg tega stremi uveljavitev novih oblik  pakiranja, novih izdelkov in njihovega 
uvrščanja v obstoje či sistem stopenj k poslabšanju že tako nejasnega stanja.“ 
Komisija je v odgovoru na ugotovitve o zakonodaji SLIM navedla, da bo 
„pazljivo pregledala razna priporo čila v poro čilu ekipe in, kjer  je to primerno, 
predlagala potrebne ukrepe v te snem sodelovanju z državami članicami in ostalimi 
zadevnimi strankami“. 
Ta potreba po pregledu je bila kasn eje okrepljena, ko je Evropsko sodiš če v primeru Cidrerie-
Ruwet odlo čilo, da se sodna praksa „C assis de Dijon“ uporablja t udi za nacionalne velikosti 
pakiranja, kar pomeni, da morajo države članice na svoj trg sprejeti iz delke, ki so proizvedeni 
zakonito in se trži jo v drugi državi članici
5, razen če obstajajo prevladujo če zahteve javne 
narave. Sodiš če predlaga, da bi to le stežka bil primer v zvezi z velikostjo pakiranj. 
1.3. Presoja vplivov drugih možnih politi čnih usmeritev 
Kot del politike o boljši pravni ureditvi6 je Komisija izvedla pr esojo vplivov drugih možnih 
političnih usmeritev7, ki je pokazala, da so proste velikosti najugodnejša možnost, ker 
dovoljujejo popolno konkurenco v industriji in s vobodo izbire potrošnikov, ne da bi pri tem 
ogrožala okoljske cilje Skupnosti. De regulacija je utemeljena v lu či večje preglednosti, ki jo 
ponuja zakonodaja Skupnosti o potrošnikih, ki za hteva navedbo enotnega oblikovanja cen in 
prepoved zavajajo če prakse in oglaševanja. Poleg tega je na podlagi sklepa sodiš ča v primeru 
Cidrerie-Ruwet postalo jas no, da nacionalna zakonodaja pove čuje zmešnjavo na notranjem 
                                                 
4 COM(2000)56 kon č., str. 9-11 in 21-22. 
5 Primer C-3/99 , 12. oktober 2000, Cidrerie Ruwet SA proti podjetjema Cidre Stassen SA in HP Bulmer 
Ltd. 
6 Medinstitucionalni sporazum o boljšem sprejemanju zakonov , podpisan decembra 2003 in Evropsko 
upravljanje: boljše sprejemanje zakonov , COM(2002) 275 kon č., 5.6.2002. 
7 Učinki politi čnih alternativ , 28.5.2003, objavljeno junija 2003. 
 
SL 4   SL trgu, ker fiksne velikosti omejujejo prožno st prilagajanja izdelkov potrebam novih 
potrošnikov, kar je usta ljena tržna praksa v ve čini sektorjev. 
Prav tako pa se je pokazalo, da morda obstajajo sektorji, za katere se morajo ohraniti predpisi 
na podlagi popolne uskladit ve. Nadaljnja raziskava8 je pokazala, da fiksne velikosti 
dovoljujejo izravnavo nesorazmernega  pritiska kupca s strani velik ih distributerjev, na primer 
supermarketov, na mala in srednje velika podjetja , ki bi morala v nasprotnem primeru prevzeti 
čezmerne stroške, zlasti v sektorjih z nizko ra stjo povpraševanja, ki so navajeni na fiksne 
velikosti. Obvezne stopnje morajo zato biti utemeljene na tej os novi, in sicer za sektorje, za 
katere je zakonodajalec Skupnosti že dolo čil usklajene obvezn e velikosti: to so vino, žganja, 
instant kava in beli sladkor. Najden ni bil noben utemeljen dokaz za razširitev fiksnih 
velikosti Skupnosti v druge sektorje, razen v tiste, ki so omenjeni. 
2. CILJI PREDLOGA  
2.1. Deregulacija in poenostavitev 
Zaradi razlogov, navedenih z goraj, je predlagano, da se razveljavijo vse obstoje če velikosti 
pakiranj, ki so trenutno v skladu z neobveznim  usklajevanjem v Dire ktivah 75/106/EGS in 
80/232/EGS, in da se samo v posameznih  sektorjih ohrani nekatere obstoje če predpise, ki 
temeljijo na popolni uskladitvi (tj. z izjemo  nacionalnih pravil). Predlog uvaja posledi čno 
popolno uskladitev, kar državam članicam prepoveduje, da uza konijo velikosti pakiranj, z 
izjemo tistih, ki so opredeljene z zakonodajo Evropske skupnosti. 
Obvezne velikosti se ohranijo za tiste sektorje, ki  trenutno že imajo obvezne predpise ali ki so 
obvezani s strani Komisije9 za ponovno uvedbo predhodnih obveznih velikosti. 
Glede na izkušnje pa je treba tam, kjer se  ohranijo fiksne velik osti, uvesti naslednje 
dopolnitve: 
1. Opredelitev, ki je v uporabi za trenutno pokrite sektorje, je morda treba popraviti 
tako, da ostane skladna z razvojem zakonodaje na podro čju kmetijstva: dodatek 
aromatiziranih in likerskih vin, ki so sedaj vklju čena v predpise o vinu10 
2. Če veljajo nekatere velikosti za ve čino prodaje potrošnikom , ni razloga za dolo čitev 
velikosti, ki se prodajajo izklju čno za strokovno uporabo, in v majhnih velikosti (npr. 
3, 4, 5 cl za žganja). Dolo čene morajo biti le velikosti, ki so prodane potrošnikom 
znotraj omejenega intervala, medtem ko postanejo velikosti zunaj tega intervala 
proste. 
Ker ni bilo prejetih nobenih stališ č s strani sektorja za prejo, ki  ima trenutno fiksne velikosti, 
Komisija za ta sektor ne pred laga ohranitev obveznih velikosti. 
                                                 
8 Poro čilo o razširjeni presoji vplivov sektorjev, ki so zaprosili za fiksne velikosti (ki ga je treba objaviti). 
9 Uvodna izjava v Direktivi 1999/4/ES z dne 22. februarja 1999 o kavnih ekstraktih in ekstraktih cikorije 
in v Direktivi 2001/111/EG o nekaterih sl adkorjih, namenjenih za prehrano ljudi. 
10 Uredba št. 1493/99 o skupni ureditvi trga za vino in Uredba št. 1601/91 o splošnih pravilih o definiciji, 
opisu in predstavitvi aromatiziranih vin, aromatiziranih pija č na osnovi vina in aromatiziranih koktajlov 
na osnovi vinskih izdelkov. 
 
SL 5   SL Poleg tega Komisija predlaga, da  se ohranijo trenutni predpisi o velikosti pakiranj za izdelke v 
aerosolnih razpršilcih iz Direktive 75/324/EGS. V nasprotju s predpisi o velikostih pakiranj, 
katerih cilj je varovanje zakoniti h gospodarskih interesov, pa ve likosti in stopnje polnjenja 
aerosolnih razpršilcev narekuje zagotavljanje  varnosti, zato bo v prihodnosti to vklju čeno v 
revidirano Direktivo Sv eta 75/324/EGS o pribli ževanju zakonodaje držav članic v zvezi z 
aerosolnimi razpršilci. 
Da bi spodbudile preglednost, morajo biti vse nazivne koli čine za predpakirane izdelke 
vključene v eno samo zakonodajno besedilo. To zahteva  razveljavitev Direk tiv 80/232/EGS in 
75/106/EGS, ker bodo nazivne koli čine vključene v predlagano direktivo. Ker so meroslovne 
zahteve za teko čine, trenutno dolo čene z Direktivo 75/106/EGS, enake tistim v Direktivi 
76/211/EGS, bodo pokrite s to direktivo, ki je spremenjena zaradi r azširitve obsega z 
namenom vklju čitve teh izdelkov. 
2.2. Časovne omejitve 
Obvezne nazivne koli čine, ki so ohranjene, so pravzapra v odstopanja od splošne politike, ki 
temelji na presoji vplivov na  deregulacijo nazivnih koli čin, in morajo biti zato časovno 
omejene. Omejitev 20 let odraža povpre čen investicijski cikel opreme za pakiranje, le-ta pa bo 
dovolila, da se zadevni sekt orji prilagodijo deregulaciji. 
2.3. Oblika akta 
Trenutna zakonodaja o velikosti pakiranj je v obliki direktiv. Zaradi oblikovne in zakonske 
skladnosti mora biti zakonodaja, ki spreminja in razveljavlja obstoje čo zakonodajo, prav tako 
v obliki direktive. Pri prevzeman ju direktive bodo morale države članice obvezno spremeniti 
svojo zakonodajo o velikostih pakiranj. 
2.4. Pravna podlaga 
Pravna podlaga predla gane direktive je člen 95 Pogodbe ES. 
3. SKLADNOST Z NA ČELI SKUPNOSTI  
3.1. Sorazmernost 
Cilj je dereguliranje velikosti pakiranj, z izjemo tistih sektorjev, za katere so bile na ravni 
Skupnosti dolo čene obvezne velikosti ali za kate re je bilo slednje politi čno dogovorjeno med 
Komisijo in Evropskim parlamentom11. Ta cilj potrjujejo povratni podatki potrošnikov in 
potrošniških organizacij v času posvetovalnega postopka ter presoja vplivov, ki je pokazala 
potrebo po izravnavi nesorazmerne ga pritiska kupcev v teh dolo čenih sektorjih. Edina 
sredstva za dosego tega cilja so  obvezne velikosti za te sektorje na ravni Skupnosti. Predlog je 
omejen na tiste velikosti in časovne presledke, v katerih se  izdelki najbolj prodajajo. 
                                                 
11 V uvodni izjavi Direktive 1999/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. februarja 1999 o kavnih 
ekstraktih in ekstraktih cikorije in v Direktivi Sveta 2001/111/ES z dne 20. decembra 2001 o nekaterih 
sladkorjih, namenjenih za pr ehrano ljudi sta se Svet in Evropski parlament seznanila z namero Komisije 
o ponovni vzpostavitvi obveznih nazivnih koli čin za izdelke, ki jih pokrivajo te direktive. 
 
SL 6   SL 3.2. Subsidiarnost 
Če se je uveljavila potreba po fiksnih velikostih,  lahko zagotovijo prost pr etok blaga le fiksne 
velikosti na ravni Skupnosti. V lu či sodne prakse primera Cidrerie-Ruwet resni čno ni 
verjetno, da bi lahko bile nacionalne stopnje vsilje ne izdelkom, ki se zakonito tržijo v drugi 
državi članici.  
4. SKLADNOST Z NA ČELI SKUPNOSTI  
4.1. Podjetniška politika 
Liberalizacija veli kosti spodbuja konkuren čnost, ker pospešuje podje tništvo in novosti ter 
omogoča lažji dostop do trgov12. Z deregulacijo se odstran ijo možne ovire za konkuren čnost 
na notranjem trgu. Fiksne velikosti, ki se ohranijo, so v dobro malih in srednje velikih 
podjetij. 
4.2. Potrošniška politika 
Stališča varstva potrošnikov so bi la naslovljena na razli čne pravne predpise Skupnosti13, ki so 
nastali po uvedbi zakonodaje o predpakiranju. Ta zakonoda ja o varstvu potrošnikov 
prepoveduje nepošteno poslovno prakso do potrošnikov ter razvija skladen in ustrezen sistem 
podatkov za potrošnike s pomo čjo označevanja. Navajanje cen na k ilogram ali liter dovoljuje 
potrošnikom hitro primerjavo izdelkov, ki so pakirani v razli čnih velikostih in so usklajeni s 
pristopom Evropskega sodiš ča, ki obravnava „povpre čnega potrošnika, zmerno dobro 
obveščenega in pazljivega ter razsodnega“ kot referenco14. 
4.3. Okoljska politika 
Okoljski predpisi nimajo vpliva na velikosti, pr av tako pa velikosti nimajo vpliva na okoljske 
predpise. Obstoje či okoljski predpisi se še naprej uporab ljajo, prav tako pa velikosti še naprej 
ne ovirajo popolnega in ustreznega iz vajanja okoljskega zakona, zlasti prepre čevanja 
nastajanja odpadkov, ki zahtevajo minimizacijo pakiranja.15 
5. SKLIC NA DELOVNI PROGRAM  
Predstavitev tega predloga Svetu in Evrops kemu parlamentu je omenjena v delovnem 
programu Komisije za leto 2003 (str. 27, postavka 2003/ENTR/33). 
                                                 
12 Peterse A., Nijhuis L., Palmigiano A., „ Regulation and Innovation in the area of pre-packaging sizes “, 
F. Leone (ur.), EC DG JRC-IPTS Technical Report Series, Sevilla, 2002, str. 55-67. 
13 Glavne listine o varstvu potrošnikov so: Direktiva 2000/13 o ozna čevanju in predstavljanju živil ( čl. 2), 
Direktiva 84/450/EGS o zavajajo čem oglaševanju (spremenjena z Direktivo 97/55/ES, tako da 
vključuje predpise o primerjalnem oglaševanju ), bo spremenjena s COM(2003)356 kon č., 18.6.2003: 
Predlog za Direktivo EP in Sveta o nepošteni poslovni praksi do potrošnikov na notranjem trgu, 
Direktiva 98/6/ES o varstvu potrošnikov pri ozna čevanju cen potrošnikom ponujenih izdelkov (cena za 
liter/kilogram): cena na enoto, ki je obvezna za vse izdelke v supermarketih. 
14 Primer C-220/98  Estée Lauder Cosmetics proti Lancaster Group [2000] ECR I-117, § 30, omenjen v 
primeru Cidrerie-Ruwet C-3/99. 
15 Priloga 2 Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži. 
 
SL 7   SL 6. USTREZNOST ZA EGP  
Ta predlog je opredeljen s Sporazumo m o Evropskem gospodarskem prostoru. 
7. ZUNANJE POSVETOVANJE  
Med 8. novembrom 2002 in 31. ja nuarjem 2003 je imel Generalni direktorat za podjetništvo 
javno internetno posvetovanj e v 11 jezikih s potrošni ki, proizvajalci in trgovci, po standardih 
Komisije o posvetovanju16. Stranke so bile naprošene, da podajo svoja stališ ča o ohranitvi 
obstoječe zakonodaje o predpakiranju fiksnih velikos ti ali o dovoljevanju prostih velikosti 
pakiranj. V iz črpnem delovnem dokumentu, ki so ga izdali  uslužbenci Komisije, so razložena 
ključna vprašanja 17, poročilo pa povzema najpomembnejše ugotovitve posvetovanja18. 
V okviru raziskave Evrobarometra, izvedene oktobra 200119, so bili potrošniki v EU vprašani 
o njihovih splošnih izkušnjah s pakiranimi in stekleni čenimi izdelki, ki so v prodaji v 
trgovinah in supermarketih. Raziskava je pokazala, da ve čina potrošnikov pozdravlja 
standardne velikosti, a si tudi želi ve čje izbire. Če so velikosti standardizirane, želijo 
potrošniki zadosten razpon možnosti v prodajalna h, saj bi tako lahko izbrali velikost, ki jo 
potrebujejo. 
Potrošniške organizacije v 25 državah članicah in evropska potrošn iška združenja so bila 
vprašana o njihovih stališ čih na podlagi dokumentov o splošni presoji vplivov in  o vplivih na 
sektorje, ki so zaprosili za opusti tev. Osem organizacij (iz 6 držav članic) se je odzvalo in vse 
razen ene podpirajo proste velikosti na splošno ter sprejemajo ohranitev omejenih majhnih stopenj
20. 
Britanski Kraljevi nacionalni inštitut za slep e predstavlja interese  2 milijonov slabovidnih 
oseb iz Združenega Kraljestva. Ta podpira obve zne fiksne velikosti, saj bi to pomenilo ve čjo 
preglednost, kar je zlasti pom embno za slabovidne, katerim so  podatki na etiketah pogosto 
nedostopni in ki težko preberejo podatke o enotno oblikovani ceni. Sprejme lahko razpon velikosti, ki je omejen na najbolj pr odajane velikosti v sektorjih, ki so vklju čeni v ta predlog. 
Interesi ljudi z diabetesom so bili zastopani na  individualni ravni. Diab etes je v porastu in 
prizadene ve č kot 5 % prebivalstva, med njimi si mora velika ve čina vbrizgavati fiksen 
odmerek inzulina za vsako zaužito koli čino ogljikovih hidratov. Proste velikosti dovoljujejo 
prilagajanje embalaže velikostim, ki jih la hko ljudje z diabetesom enostavno uporabljajo, v 
okviru tega predloga pa se vsi sektorji, ki  so povezani z diabetesom, strinjajo s prostimi 
velikostmi
21. 
Odgovor industrijskega sektorja je  bil pozitiven. Industrijski sekt or podpira proste velikosti, 
brez zakonodaje EU ali katere koli nacionaln e zakonodaje, ker dovoljuje hitro prilagajanje 
velikosti novim zahtevam potrošnikov, la žje prenavljanje in popolno izkoriš čanje ekonomije 
                                                 
16 COM(2002)704 kon č., 11.12.2002. 
17 „ Velikosti embalaže v EU “, delovni dokument Generalnega direktorata za podjetništvo, julij 2002. 
18 Rezultati  javnega posvetovanja o velikostih pakiranj, maj 2003. 
19 Gallup Europe : FLASH Evrobarometer št. 113 „Les emballages et les ménages“ (22.- 29.10.2001). 
20 Glej Prilogo 2 Poro čila o razširjeni presoji vplivov sektorjev, ki so zaprosili za fiksne velikosti. 
21 Naslednji izdelki vsebujejo ogljikove hidrate: mleko in mle čni izdelki, sir, kruh, riž, žita, testenine, 
sadni sokovi, sladke pija če, sušeno ali zamrznjeno sadje in zelenjava, konzerve in sadni koktajli ter 
maščobe. 
 
SL 8   SL obsega na notranjem trgu. Obvezne velikosti Skupnosti zmanjšujejo dobi ček in pospešujejo 
dodatne naložbe, ker bi moral industrijski sektor spremeniti svojo obstoje čo prakso. Tam, kjer 
ta predlog ohranja fiksne velikosti Skupnos ti, so zadevni sektorji izrazili polno podporo. 
Vsi sektorji niso izrazili svojega mnenja (npr . sektor za prejo). Nekateri sektorji niso mogli 
osnovati stališ ča celotne EU, npr. sektor mle čnih izdelkov, v katerem je zaradi odsotnosti tega 
stališča zelo težko sprejeti sporazum o uskladitvi ve likosti. Tam, kjer trenutne prakse na trgu 
omogočajo doseganje zadovoljivih rezultatov, se lahko te ohranijo, ker državam članicam po 
predlogu ni dovoljeno omejevati dajanja v prom et zaradi razlogov, pove zanih z velikostmi. 
 
SL 9   SL 2004/0248 (COD) 
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o določitvi pravil o nazivnih koli činah za predpakirane izdelk e, o razveljavitvi Direktiv 
Sveta 75/106/EGS in 80/232/EGS in o spremembi Direktive Sveta 76/211/EGS 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije22, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora23, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij24, 
po postopku iz člena 251 Pogodbe25, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Direktiva Sveta 75/106/EGS z dne 19. decembra 1974 o približevanju zakonodaje 
držav članic v zvezi s pripravo dolo čenih predpakiranih teko čin glede na prostornino
26 
in Direktiva Sveta 80/232/EGS z dne 15. januarja 1980 o prib liževanju zakonodaje 
držav članic v zvezi s stopnj ami nazivnih koli čin in nazivnih prostornin, ki so 
dovoljene za nekatere predpakirane proizvode27 določata nazivne koli čine za dolo čene 
predpakirane izdelke, ki vs ebujejo ali ne vsebujejo teko čine, katerih namen je bil 
zagotoviti prost pretok izdelkov, ki izpo lnjujejo zahteve teh direktiv. Za ve čino 
izdelkov lahko poleg nazivnih koli čin Skupnosti veljajo tudi nacionalne nazivne 
količine. Za nekatere izdelke pa se ob dolo čitvi nazivnih koli čin Skupnosti izlo čijo vse 
ostale nacionalne nazivne koli čine. 
(2) Spremembe preferenc potrošnikov, novosti v pr edpakiranju ter prodaja na drobno na 
ravni Skupnosti in na nacionaln i ravni so sprožile potrebo po presoji, ali je obstoje ča 
zakonodaja še vedno ustrezna. 
                                                 
22 UL C , , str. . 
23 UL C , , str. . 
24 UL C , , str. . 
25 UL C , , str. . 
26 UL L 42, 15.2.1975, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 
2003. 
27 UL L 51, 25.2.1980, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 87/356/EGS (UL 
L 192, 11.7.1987, str. 48). 
 
SL 10   SL (3) Evropsko sodiš če je v sodbi z dne 12. oktobra 2000, v zadevi C-3/99, Cidre-Ruwet28, 
odločilo, da se državam članicam prepre či, da prepovejo trženje embalaže, katere 
nazivna prostornina ni vklju čena v razpon Skupnosti in ki je zakonito proizvedena ter 
se trži v drugi državi članici, razen če je namen te prepovedi  izpolnitev prevladujo če 
zahteve v zvezi z varstvom potrošnikov, ki brez izjeme velja za vse nacionalne in uvožene izdelke, če je potrebna za izpolnj evanje zadevne zahteve, če je sorazmerna 
določenemu cilju in ta cilj ne more biti dose žen z ukrepi, ki manj omejujejo trgovino 
znotraj Skupnosti. 
(4) Prevladujo če zahteve v zvezi z varstvom potrošnikov za ohranitev nazivnih koli čin se 
skorajda ne pojavljajo, ker so  interesi potrošnikov zavarovani s številnimi direktivami, 
ki so bile sprejete po Direktivah 75/196/ EGS in 80/232/EGS, še zlasti z Direktivo 
98/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o varstvu potrošnikov pri ozna čevanju cen potrošnikom ponujenih proizvodov
29. 
(5) Presoja vplivov, ki vklju čuje obsežno posvetovanje vseh interesnih skupin, je 
pokazala, da proste nazivne koli čine povečujejo svobodo proizvajalcev pri dobavljanju 
blaga po okusu potrošnikov in pove čujejo konkurenco glede kakovosti in cene na 
notranjem trgu. 
(6) Posledično nazivne koli čine navadno ne bi smele biti predmet pravne ureditve na ravni 
Skupnosti ali na nacionalni ravni in bi moralo biti omogo čeno dajanje predpakiranega 
blaga v promet v vseh nazivnih koli činah. 
(7) V nekaterih sektorjih pa bi imela lahko takš na deregulacija za posledico nesorazmerno 
visoke dodatne stroške, še zlas ti za mala in srednje velika p odjetja. Za te sektorje je 
torej treba prilagoditi obstoje čo zakonodajo Skupnosti na podla gi izkušenj, še zlasti za 
zagotovitev, da se nazivne koli čine Skupnosti dolo čijo vsaj v primeru tistih izdelkov, 
ki se najbolje prodajajo potrošnikom. 
(8) Ker je treba ohranitev obveznih nazivnih koli čin upoštevati kot odstopanje, mora biti 
le-to časovno omejeno, ob upoštevanju ustreznega  investicijskega cikla za opremo v 
zadevnih sektorjih. Za te sektorje  pa je treba prilagoditi obstoje čo zakonodajo 
Skupnosti na podlagi izkušenj, še zlasti je treba omejiti nekatere nazivne koli čine 
Skupnosti samo na tiste, ki se na jbolje prodajajo potrošnikom. 
(9) Da bi spodbudili preglednost, morajo biti vse nazivne koli čine za predpakirane izdelke 
določene v enem samem zakonodajnem besedilu, Direktivi 75/106/EGS in 
80/232/EGS je treba razveljaviti. 
(10) Za nekatere teko čine so v Direktivi 75/106/EGS nave dene meroslovne zahteve, enake 
tistim, ki so navedene v Direktivi Sveta 76/211/EGS z dne 20. januarja 1976 o 
približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s pripravo dolo čenih predpakiranih 
proizvodov glede na maso ali prostornino30. Direktiva 76/211/EGS mora zato biti 
spremenjena, da bo v svojem obsegu vklju čevala tudi izdelke, ki jih trenutno pokriva 
Direktiva 75/106/EGS. 
                                                 
28 [2000] PSES I-8749. 
29 UL L 215, 18.3.1998, str. 27. 
30 UL L 46, 21.2.1976, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 78/891/EGS (UL 
L 311, 4.11.1978, str. 21). 
 
SL 11   SL (11) Ker države članice ne morejo v zadostni meri dose či ciljev ukrepov, ki se morajo 
izvesti, in ker je te cilje zaradi r azveljavitve razponov S kupnosti in zagotavljanja 
enotnih nazivnih koli čin Skupnosti, kjer je to potrebno, lažje dose či na ravni 
Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z na čelom subsidiarnosti iz člena 
5 Pogodbe. V skladu z na čelom proporcionalnosti, kot je dolo čen v navedenem člen, ta 
direktiva ne presega potrebne ga za doseganje teh ciljev – 
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: 
Poglavje 1 – Splošne dolo čbe 
Člen 1 
Vsebina in podro čje uporabe 
Ta direktiva dolo ča pravila o nazivnih koli činah za izdelke, ki so pr edpakirani. Uporablja se 
za predpakirane izdelke in embalažo, kot je dolo čeno v členu 2 Direktive 76/211/EGS. 
Člen 2 
Prost pretok blaga 
Države članice, razen kot je dolo čeno v členih 3 in 4, ne morejo, iz razlogov, ki temeljijo na 
nazivnih koli činah enote pakiranja, zavrniti, prepove dati ali omejiti dajanja predpakiranih 
izdelkov v promet. 
Poglavje II – Posebne dolo čbe 
Člen 3 
Dajanje v promet in prost pretok nekaterih izdelkov 
Države članice do [20 let po datumu, navedenem v členu 9] zagotovijo, da  se izdelki, dolo čeni 
v točki 3 Priloge in pripravljeni s predpakiranjem v časovnih presledkih, navedenih v to čkah 1 
in 2 Priloge, dajo v promet samo, če so prepakirani v nazivnih koli činah, ki so navedene v 
točkah 1 in 2 Priloge. 
Člen 4 
1. Države članice ne morejo, iz razlogov, ki temeljijo na nazivnih koli činah, zavrniti, 
prepovedati ali omejiti dajanja tistih predpakiranih izdelkov  v promet, ki se prodajajo 
v aerosolnih razpršilcih in so našteti v to čki 4 Priloge ter izpolnjujejo zahteve te 
direktive. 
2. Na aerosolnih razpršilcih je navedna njihova nazivna kapa citeta v skladu s to čko 4(a) 
Priloge. Ozna čevanje mora biti takšno, da ne pride do zamenjave z nazivno 
prostornino. 
 
SL 12   SL 3. Z odstopanjem od člena 8(1)(e) Direk tive Sveta 75/324/EGS31 izdelkov, ki se 
prodajajo v areosolnih razpršilcih in so  v skladu s to direktivo, ni treba ozna čevati z 
nazivno težo njihove vsebine. 
Člen 5 
1. Za namene členov 3 in 4 se v primerih v katerih dva ali ve č predpakiranih izdelkov 
sestavljajo skupinski paket, nazivne koli čine, navedene v Prilogi , uporabljajo za vsak 
posamezni predpakirani izdelek. 
2. Če je predpakirani izdelek sestavljen iz dveh ali ve č posameznih paketov, ki niso 
namenjeni posami čni prodaji, se nazivne koli čine, navedene v Pr ilogi, uporabljajo za 
predpakirani izdelek. 
Poglavje III – Razveljavi tve, spremembe in kon čne določbe 
Člen 6 
Razveljavitve 
Direktivi 75/106/EGS in 80/ 232/EGS se razveljavita. 
Člen 7 
Sprememba 
V členu 1 Direktive 76/211/EGS se črta izraz „razen tistih, na kate re se sklicuje Direktiva 
Sveta 75/106/EGS z dne 19. decembra 1974 o približevanju  zakonodaje držav članic v zvezi s 
pripravo dolo čenih predpakiranih teko čin glede na prostornino, in“. 
Člen 8 
Prenos 
1. Države članice najpozneje do [12 mesecev po datumu, navedenem v členu 9] 
sprejmejo in objavijo zakone, predpise in upravne dolo čbe, potrebne za uskladitev s 
to direktivo. Besedilo teh predpisov in pr imerjalno tabelo med temi predpisi in to 
direktivo nemudoma sporo čijo Komisiji. 
Države članice te predpise uporabljajo od [18 mesecev po datumu, ki je dolo čen v 
členu 9].  
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo 
navedejo ob njihovi uradni objavi. Na čin sklicevanja dolo čijo države članice.  
2. Države članice sporo čijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, 
sprejetih na podro čju, ki ga ureja ta direktiva. 
                                                 
31 UL L 147, 9.6.1975, str. 40. 
 
SL 13   SL Člen 9 
Začetek veljavnosti 
Uredba za čne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Člena 6 in 7 se uporabljata z veljavnostjo od [18 mesecev po datumu za četka veljavnosti]. 
Člen 10 
Naslovniki 
Ta direktiva je naslovljena na države članice. 
V Bruslju,  
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
 
SL 14   SL PRILOGA  
 
RAZPON NAZIVNIH KOLI ČIN VSEBINE PREDPAKIRANIH IZDELKOV  
1. IZDELKI,  KI SE PRODAJAJO  GLEDE  NA PROSTORNINO  (KOLIČINA V ML ) 
mirno vino v razponu 100 ml – 1500 ml, samo v naslednjih 8 velikostih: 
Ml: 100 — 187— 250 — 375 — 500— 750 — 1000 — 1500 
rumeno vino v razponu 100 ml – 1500 ml, samo v naslednji velikosti: 
Ml: 620 
peneče vino v razponu 125 ml – 1500 ml, samo v naslednjih 5 velikostih: 
Ml: 125 — 200 — 375 —750 —1500 
likersko vino  v razponu 100 ml – 1500 ml, samo v naslednjih 7 velikostih:  Ml: 100— 200 — 
375 — 500 — 750 — 1000 — 1500  
aromatizirano 
vino v razponu 100 ml – 1500 ml, samo v naslednjih 7 velikostih: 
Ml: 100 — 200 — 375 — 500 —750 — 1000 — 1500 
žganja v razponu 100 ml – 1500 ml, samo v naslednjih 7 velikostih: 
Ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1000— 1500 
2. IZDELKI,  KI SE PRODAJAJO  GLEDE  NA TEŽO  (KOLIČINA V G ) 
instant kava v razponu 50 g – 300 g, samo v naslednjih 4 velikostih: 
g: 50 — 100 — 200 — 300 
beli sladkor v razponu 250 g – 1500 g, samo v naslednjih 5 velikostih: 
g: 250 —500 —750 —1000 – 1500 
 
SL 15   SL 3. OPREDELITVE  IZDELKOV 
mirno vino vino, kot je dolo čeno v členu 1(2)b Uredbe Sveta št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za 
vino32 (številka SCT: oznaka KN ex 22.04) 
 
rumeno vino vino, kot je dolo čeno v členu 1(2)b Uredbe Sveta št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za 
vino (številka SCT: oznaka KN ex 22.04) z ozna čbo porekla: „Côtes du Jura“, „Arbois“, 
„L’Etoile“ in „Château-Chalon“ na steklenicah, kot je ozna čeno v točki 3 Priloge I Uredbe 
Komisije (ES) št. 753/2002 z dn e 29. aprila 2002 o dolo čitvi nekaterih pravil za izvajanje 
Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opi sa, poimenovanja, predstavitve in zaš čite nekaterih 
proizvodov iz vinskega sektorja33 
 
peneče vino vino, kot je dolo čeno v členu 1(2)b in v to čkah 15, 16, 17 in 18 Priloge 1 Uredbe Sveta 
1493/1999 o skupni ureditvi trga za  vino (podštevilka SCT 22.04.10) 
likersko vino  vino, kot je dolo čeno v členu 1(2)b in v to čki 14 Priloge 1 Uredbe Sveta št. 1493/1999 o 
skupni ureditvi trga za vino (podštevilka SCT 22.04.21 – 22.04.29)   
aromatizirano vino pijače na osnovi vina, kot je dolo čeno v členu 2(1) Uredbe Sveta št. 1601/91/EGS o 
določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih pija č na osnovi 
vina in aromatiziranih mešanih pija č na osnovi vinskih proizvodov34 (podštevilka SCT 
22.05) 
 
žganja žganja, kot so opredeljena v členu 1(2) Uredbe Sveta št. l576/89 z dne 29. maja 1989 o 
določitvi splošnih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pija č35 (številka SCT 
22.08) 
 
instant kava kavni ekstrakti, kot so opredeljeni v to čki (1) Priloge k Direktivi št. 1999/4/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 22. februarja 1999 o kavnih ekstraktih in ekstraktih cikorije36 
 
beli sladkor sladkor, kot je opredeljen v Prilogi A (1), (2 ) in (3) Direktive Sveta 2001/111/ES z dne 20. 
decembra 2001 o nekaterih sladkorjih, namenjenih za prehrano ljudi37 
 
4. RAZPONI  PROSTORNIN  ZA IZDELKE,  KI SE PRODAJAJO  V AEROSOLNIH  
RAZPRŠILCIH 
Razponi, opredeljeni spodaj, se uporabljajo za vse izdelke, ki  se prodajajo v aerosolnih 
razpršilcih, razen za aromatizirane vode, losjone za lase, losjone za pred britjem in po britju, 
ki vsebujejo manj kot 3 prostorninske % naravn ih ali umetnih parfumskih olj ali manj kot 70 
prostorninskih % čistega etilnega alkohol a, in za zdravila. 
                                                 
32 UL L 179, 14.7.1999, str. 1. 
33 UL L 272, 23.10.2003, str. 38. 
34 UL L 149, 14.6.1991, str. 1. 
35 UL L 160, 12.6.1989, str. 1. 
36 UL L 66, 13.3.1999, str. 26. 
37 UL L 10, 12.1.2002, str. 53. 
 
SL 16   SL a. IZDELKI, KI SE PRODAJAJ O V KOVINSKIH EMBALAŽAH  
 
PROSTORNINA TEKO ČE 
FAZE V ML PROSTORNINA EMBALAŽ V ML ZA 
 izdelke, ki jih poganja teko či plin (a) izdelke, ki jih poganja samo stisnjen 
plin 
 
(b) izdelke, ki jih poganja samo dušikov 
oksid ali ogljikov dioksid ali mešanica 
samo teh dveh, ko ima izdelek Bunsenov koeficient 1,2 ali manj 
25 40 47 
50 75 89 
75 110 140 
100 140 175 
125 175 210 
150 210 270 
200 270 335 
250 335 405 
300 405 520 
400 520 650 
500 650 800 
600 800 1000 
750 1000 — 
 
b. IZDELKI, KI SE PRODAJAJO V PROZOR NIH ALI NEPROZORNIH STEKLENIH ALI 
PLASTIČNIH EMBALAŽAH (prostornina teko če faze v ml): 
25 — 50 — 75 — 100 — 125 — 150