o spremembi Uredbe (EU) 2019/816 o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN), z namenom dopolnitve evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc ter Uredbe (EU) 2019/818 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 za uvedbo preverjanja državljanov tretjih držav na zunanjih mejah

Predlog prispeva k doseganju cilja, da se državljanom Unije ponudi območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, kjer se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje kriminala, vključno z organiziranim kriminalom in terorizmom, in boj proti njemu.

Medtem ko predlagana uredba o preverjanju določa spremembe Uredbe (EU) 2019/817, ki se uporablja za SVI, VIS in ETIAS, sprememba Uredbe (EU) 2019/818, ki se uporablja za sistema ECRIS-TCN in Eurodac, zaradi načela neobveznega sodelovanja v predlagano uredbo o preverjanju ni bila vključena.

Poleg tega predlagana uredba o preverjanju uvaja obveznost preverjanja biometričnih podatkov zadevnih državljanov tretjih držav v skupnem odložišču podatkov o identiteti (CIR), vzpostavljenem z uredbama (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818. Vpogled v CIR v okviru preverjanja je namenjen hitremu in zanesljivemu preverjanju podatkov o identiteti hkrati v SVI, VIS, ETIAS, sistemu Eurodac in sistemu ECRIS-TCN, pri čemer se zagotovi največja možna zaščita podatkov in preprečita nepotrebna obdelava ali podvajanje podatkov.

Ker organi, imenovani za opravljanje preverjanja, potrebujejo dostop do sistema vstopa/izstopa (SVI), evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vizumskega informacijskega sistema (VIS) in evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN), je treba spremeniti uredbe o vzpostavitvi teh podatkovnih zbirk, da se zagotovi ta dodatna pravica dostopa. Predlagana uredba o preverjanju spreminja uredbe o vzpostavitvi VIS, SVI in ETIAS. Navedene uredbe, kakor tudi predlagana uredba o preverjanju, predstavljajo razvoj schengenskega pravnega reda v zvezi z mejami.

Iz navedenega sledi, da bi bilo treba avtomatizirane preverbe zaradi varnostnih razlogov v okviru preverjanja izvajati v istih sistemih kakor za prosilce za vizum ali potovalno odobritev v okviru Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vizumskega informacijskega sistema (VIS), sistema vstopa/izstopa (SVI) in schengenskega informacijskega sistema (SIS). Osebe, za katere se opravi preverjanje, bi bilo treba preveriti tudi v evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN) glede oseb, obsojenih zaradi terorističnih kaznivih dejanj in drugih oblik hudih kaznivih dejanj, v podatkih Europola, Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih ter Interpolovi zbirki potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN).

S predlagano uredbo o preverjanju se izzivi upravljanja mešanih tokov migrantov obravnavajo z uvedbo preverjanja pred vstopom na zunanjih mejah, kar predstavlja pomemben korak k odpravi vrzeli med nadzorom na zunanjih mejah ter azilnimi postopki in postopki vračanja. Cilj preverjanja pred vstopom je zagotoviti, da se hitro ugotovijo identiteta državljanov tretjih držav, ki prečkajo zunanjo mejo brez dovoljenja, pa tudi vsa zdravstvena in varnostna tveganja, ter da se zadevni državljani tretjih držav hitro napotijo na ustrezni postopek (azil ali postopke v skladu z Direktivo 2008/115/ES (direktiva o vračanju)). S predlagano uredbo o preverjanju se, da bi se bolje zaščitilo schengensko območje, vzpostavlja tudi okvir EU za preverjanje migrantov brez urejenega statusa, ki so bili prijeti na ozemlju držav članic in so se ob vstopu na schengensko območje izognili nadzoru meje.

Komisija je 23. septembra 2020 sprejela sporočilo o novem paktu o migracijah in azilu, katerega cilja sta med drugim vzpostavitev skupnega okvira za upravljanje azila in migracij na ravni EU ter spodbujanje medsebojnega zaupanja med državami članicami. Eden od zakonodajnih predlogov, ki spremljajo navedeno sporočilo, je predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi preverjanja državljanov tretjih držav na zunanjih mejah ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240 in (EU) 2019/817 (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba o preverjanju).

Potrebne spremembe Uredbe (EU) 2019/818 so omejene na to, da se imenovanim organom v okviru preverjanja zagotovijo pravice dostopa do podatkov, shranjenih v skupnem odložišču podatkov o identiteti (CIR).

V skladu s predlagano uredbo o preverjanju bo varnostno preverjanje, vključno s preverjanjem v podatkovni zbirki evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN), omejeno na identifikacijo terorističnih kaznivih dejanj in drugih oblik hudih kaznivih dejanj. Člen 1 predloga odraža spremembo člena 5(1)(c) Uredbe (EU) 2019/816 na podlagi predloga COM(2019) 3 final (ki se nanaša na ETIAS), ki uvaja posebno oznako za teroristična kazniva dejanja in druge oblike hudih kaznivih dejanj. Na podlagi te spremembe bo mogoče dostop do podatkovnih zapisov o državljanih tretjih držav, obsojenih zaradi terorističnih kaznivih dejanj ali drugih oblik hudih kaznivih dejanj, omejiti le na tiste podatkovne zapise, ki so pomembni za varnostno preverjanje v skladu s predlagano uredbo o preverjanju. Vpogled v podatkovno zbirko ECRIS-TCN bi resnično bilo treba izvajati tako, da se zagotovi, da se iz navedene podatkovne zbirke pridobijo samo podatki, potrebni za izvajanje varnostnega preverjanja. Ta predlog odraža te zahteve.

Cilj predloga je pravice dostopa do evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN) z drugimi podatkovnimi zbirkami, ki se za varnostne namene samodejno preverjajo med preverjanjem na zunanjih mejah in na ozemlju, uskladiti s pravicami dostopa, ki so že zagotovljene v okviru preverjanja prosilcev za vizum ali preverjanja prosilcev za potovalno odobritev v evropskem sistemu za potovalne informacije in odobritve.

Države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega predloga, temveč se ti cilji lažje dosežejo na ravni Unije. To pa zato, ker se nanašajo na dostop do informacij v podatkovni zbirki EU in olajševanje sodelovanja med sodnimi ali drugimi enakovrednimi organi držav članic pri kazenskih postopkih in izvrševanju odločb.

Ukrepi glede območja svobode, varnosti in pravice spadajo k pristojnostim, ki si jih EU v skladu s členom 4(2) PDEU deli z državami članicami. Zato se načelo subsidiarnosti uporablja na podlagi člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji: Unija deluje, le če in kolikor države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči (na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni), temveč se lažje dosežejo na ravni Unije (zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa).

Predlog temelji na točki (d) drugega pododstavka člena 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki se nanaša na olajševanje sodelovanja med sodnimi ali drugimi enakovrednimi organi držav članic pri kazenskih postopkih in izvrševanju odločb. To je določba Pogodbe, ki je bila pravna podlaga za uredbe, ki naj bi se spremenile s tem predlogom.

Ker predlog zagotavlja, da so med preverjanjem pravice dostopa do evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav enake kakor pravice dostopa do drugih ustreznih podatkovnih zbirk, kakršni so sistem vstopa/izstopa (SVI), evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter vizumski informacijski sistem (VIS), je skladen tudi z okvirom za interoperabilnost, kakor je bil vzpostavljen z uredbama (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 ter naj bi bil spremenjen s predlagano uredbo o preverjanju.

Predlog omogoča celovito preverbo v ustreznih zbirkah podatkov med preverjanjem na zunanjih mejah in na ozemlju v skladu s predlagano uredbo o preverjanju. S tem prispeva k varovanju zunanjih meja in preprečevanju nedovoljenega gibanja znotraj schengenskega območja. Skladen je tudi s cilji Uredbe (EU) 2019/816 glede izboljšanja evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc v zvezi z državljani tretjih držav in prispevanja k razvoju interoperabilnosti med vsemi centraliziranimi informacijskimi sistemi EU za upravljanje varnosti, meja in migracij.

•Izbira instrumenta

Ta predlog določa pogoje za dostop do podatkovne zbirke evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN), ki je bila z uredbo EU vzpostavljena, da se z izognitvijo različnim razlagam držav članic v zvezi z uporabo te osrednje podatkovne zbirke zagotovita enotna uporaba po vsej Uniji in pravna varnost.

Predlog tudi dopolnjuje enotna pravila o varnostnem preverjanju med širšim preverjanjem, kakor je določeno v predlagani uredbi o preverjanju.

Iz tega izhaja, da je uredba ustrezen instrument.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA

•Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje

Dokument, ki temelji na dokazih in je bil pripravljen v zvezi z zakonodajnimi predlogi, sprejetimi skupaj z novim paktom o migracijah in azilu, ostaja pomemben za ta predlog, s katerim se dopolnjuje predlagana uredba o preverjanju. • Posvetovanja z deležniki

Posvetovanja, ki jih je Komisija izvedla v zvezi z novim paktom o migracijah in azilu, ostajajo veljavna. Komisija se je večkrat posvetovala z Evropskim parlamentom, državami članicami in deležniki, da bi zbrala njihova stališča o novem paktu o migracijah in azilu. Hkrati so romunsko, finsko in hrvaško predsedstvo organizirala strateške in tehnične izmenjave o prihodnosti različnih vidikov migracijske politike, vključno s predlogom o preverjanju. V teh posvetovanjih je postala razvidna podpora novemu začetku evropske azilne in migracijske politike.

Komisija je pred predstavitvijo novega pakta o migracijah in azilu začela stalne razprave z Evropskim parlamentom. Države članice so med drugim pritrdile, da je treba močno zaščititi meje in da obstaja interes za jasne in učinkovite postopke na zunanjih mejah, zlasti za preprečevanje nedovoljenega gibanja in prispevanje k varnosti schengenskega območja. Nekatere države članice pa so poudarile, da se ne sme ustvarjati nepotrebno upravno breme.

•Temeljne pravice

Predlog je v skladu z ustreznimi določbami Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno z varstvom osebnih podatkov in načelom nevračanja, varstvom v primeru odstranitve, izgona ali izročitve ter drugimi ustreznimi standardi in jamstvi iz zakonodaje EU o azilu, vračanju in mejah. Kar zadeva varstvo osebnih podatkov (člen 8 Listine), predlog vpliva na to pravico na način, ki je nujno potreben in sorazmeren, da se državljanom EU zagotovi območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, kjer se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje kriminala, vključno z organiziranim kriminalom in terorizmom, in boj proti njemu. Prvič, predlagana sprememba omogoča iskanje po podatkovni zbirki evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN) za izvajanje varnostnih preverjanj med širšim preverjanjem, kar bo dopolnjevalo obstoječe ukrepe za upravljanje meja. Širše preverjanje vključuje preverjanje osebnih dokumentov, potnih listin ali drugih dokumentov in obdelavo biometričnih podatkov oseb, ki so predmet preverjanja, ter vpogled v zbirke podatkov, vključno s sistemom ECRIS-TCN, kar se izvaja v okviru varnostnih preverjanj. To pomeni obdelavo osebnih podatkov. Takšno preverjanje je potrebno, da se preveri, ali bi navedena oseba ogrožala varnost držav članic v skladu s predlagano uredbo o preverjanju. Drugič, obrazec za operativni razgovor, izpolnjen ob zaključku preverjanja, naj bi vseboval informacije, ki so potrebne, da lahko organi držav članic zadevne osebe napotijo na ustrezni postopek. Izpolnjevanje in branje obrazca za operativni razgovor s strani organov sta torej obliki obdelave osebnih podatkov, ki sta neločljivo povezani z napotitvijo državljanov tretjih držav, ki so prisotni na zunanji meji, vendar ne izpolnjujejo pogojev za vstop (ali so prijeti na ozemlju), na ustrezne postopke v zvezi z azilom ali vračanjem. Obrazec za operativni razgovor se nanaša na rezultate vpogleda, opravljenega med preverjanjem za varnostne namene. Rezultati takega vpogleda se odražajo kot zadetek/ni zadetka. V primeru zadetka bi bilo treba v obrazcu za operativni razgovor navesti podatkovno zbirko, v kateri je bil najden zadetek, in točne razloge za to. Poudariti je treba, da bo v primeru zadetka v sistemu ECRIS-TCN obrazec za operativni razgovor rezultat vpogleda vključeval le v primeru zadetka s podatki, povezanimi s terorizmom in drugimi oblikami hudih kaznivih dejanj. Ta predlog ne nasprotuje odgovornostim držav članic v skladu z njihovimi nacionalnimi zakonodajami, vključno s pravili o vpisovanju obsodb mladoletnih oseb in otrok v nacionalne kazenske evidence. Prav tako tudi ne preprečuje uporabe ustavnega prava ali mednarodnih sporazumov držav članic, h katerim so zavezane, zlasti tistih, ki izhajajo iz Evropske konvencije o človekovih pravicah, katere pogodbenice so vse države članice. Komisija bo morala pri poročanju o uporabi Uredbe (EU) 2019/816 v skladu s členom 36(9) navedene uredbe upoštevati tudi učinek uporabe podatkovne zbirke evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN) na temeljne pravice državljanov tretjih držav v okviru preverjanja. Za uporabo te zbirke podatkov v okviru preverjanja bi moral veljati mehanizem spremljanja, kakor je določen v predlagani uredbi o preverjanju, da se v zvezi s preverjanjem zagotovi spoštovanje temeljnih pravic državljanov tretjih držav in spoštovanje načela nevračanja.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE