4.Izplačilo obrokov v skladu s posojilno pogodbo je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Romunija zadovoljivo izpolnjuje dodatne mejnike in cilje, ki jih zajema posojilo ter ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. Za upravičenost do plačila mora Romunija dodatne mejnike in cilje doseči najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Romuniji na voljo podporo v obliki posojila v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 1 942 479 890 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom posojila. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Romunija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 mora Romunija za upravičenost do plačila mejnike in cilje doseči najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Romuniji na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 1 851 159 668 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

1.Unija da Romuniji na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 14 239 689 750 EUR. Znesek v višini 10 211 538 399 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri je posodobljeni najvišji finančni prispevek za Romunijo znesek, ki je enak ali višji od 14 239 689 750 EUR, se da na voljo dodaten znesek v višini 4 028 151 351 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023. Če zaradi posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 posodobljeni najvišji finančni prispevek za Romunijo znaša manj kot 14 239 689 750 EUR, se razlika med posodobljenim najvišjim finančnim prispevkom in zneskom v višini 10 211 538 399 EUR da na voljo za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023, v skladu s postopkom iz člena 20(8) Uredbe (EU) 2021/241.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Romunije na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji ter dodatnimi mejniki in cilji, povezanimi s plačilom posojila, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(61)Ta sklep ne bi smel posegati v izid postopkov v zvezi z dodeljevanjem sredstev Unije v okviru katerega koli drugega programa Unije poleg mehanizma za okrevanje in odpornost ali v postopke v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se morda izvajajo, zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Sklep ne prevlada nad zahtevo, da države članice Komisiji na podlagi člena 108 Pogodbe priglasijo primere morebitne državne pomoči –

(60)Romunija je zaprosila za predhodno financiranje v višini 13 % finančnega prispevka in 13 % posojila. Ta znesek bi se moral dati Romuniji na voljo pod pogojem, da začneta veljati sporazum iz člena 23(1) Uredbe (EU) 2021/241 in posojilna pogodba iz člena 15(2) navedene uredbe, in v skladu z navedenim sporazumom o financiranju in posojilno pogodbo.

(59)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, potem ko bo Romunija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(58)Poleg tega je Romunija zaprosila za podporo v obliki posojila, da bi podprla dodatne reforme in naložbe. Največji obseg posojila, za katero je zaprosila Romunija, znaša manj kot 6,8 % njenega bruto nacionalnega dohodka za leto 2019 v tekočih cenah. Znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost je nižji od vsote finančnega prispevka, ki je na voljo za Romunijo, in zaprošene podpore v obliki posojila.

(57)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Romunijo posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe znesek za Romunijo, ki ne presega najvišjega finančnega prispevka iz člena 11(1), točka (a), navedene uredbe, zdaj dati na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek, izračunan v skladu s členom 11(2) navedene uredbe.

(56)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Romunije znašajo 29 181 842 750 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost nižji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Romunijo, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Romunije, enak znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za Romunijo.

(55)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila romunski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe in Prilogo V k njej v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v obliki nepovratne finančne podpore in podpore v obliki posojila.

(54)Da bi zagotovili odgovornost ustreznih akterjev, je ključnega pomena, da se v izvajanje naložb in reform, vključenih v načrt, vključijo vsi zadevni regionalni in lokalni organi ter deležniki, vključno s socialnimi partnerji.

(53)V načrtu za okrevanje in odpornost je opisano, da se je Romunija posvetovala s številnimi različnimi deležniki, vključno z regionalnimi in lokalnimi organi, organizacijami civilne družbe, poslovno skupnostjo in drugimi ustreznimi deležniki. Romunska vlada je februarja 2021 organizirala 12 javnih posvetovalnih dogodkov in 20 medresorskih srečanj, da bi prednostno razvrstila naložbe in reforme, ki bi jih vključili v načrt za okrevanje in odpornost. Po posvetovanjih z deležniki in medresorskih posvetovanjih je bil osnutek načrta objavljen za javno posvetovanje in na kratko predstavljen parlamentu, preden ga je vlada sprejela in predložila Komisiji.

(52)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje naložbe na vseevropskih prometnih koridorjih (TEN-T). Poleg tega se pričakuje, da bo razvoj najmanj 315 km evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa omogočil interoperabilnost z železniškimi sistemi drugih držav članic. Načrt predvideva tudi podporo sodelovanju romunskih podjetij v večdržavnem projektu o procesorjih z majhno porabo in polprevodniških čipih, ki naj bi se izvajal zlasti s sodelovanjem v načrtovanem pomembnem projektu skupnega evropskega interesa ali s pridružitvijo tovrstnemu projektu.

(51)V skladu s členom 18(4), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241 načrt vključuje samooceno varnosti za naložbe, povezane z državnim oblakom in omrežji 5G. Romunija v zvezi z državnim oblakom navaja tveganja, povezana z upravljanjem, strategijo zagotavljanja storitev, izvajanjem arhitekture, varnostjo infrastrukture, nadzorom dostopa in upravljanjem identitet, upravljanjem informacij in podatkov, postopki IT, upravljanjem ponudnikov tehnologije in trajnostjo, vključno z morebitnimi ukrepi za ublažitev tveganj. Kar zadeva ukrepe za povezljivost, zlasti za uporabo omrežij 5G, so scenariji tveganja povezani z nezadostnimi varnostnimi ukrepi, dobavno verigo tehnologije 5G, scenariji tveganja, povezanimi z načinom delovanja ključnih akterjev, ki predstavljajo nevarnost, tveganji v zvezi s soodvisnostjo med omrežji 5G in drugimi kritičnimi sistemi ter scenariji tveganja za končne uporabnike naprav. Blažilni ukrepi med drugim vključujejo pripravo nacionalnega regulativnega okvira za kibernetsko varnost ter zakona o obrambi in kibernetski varnosti. Načrt vključuje tudi reforme za izvajanje skupne zbirke orodij Unije za povezljivost in začetek veljavnosti zakona o varnosti 5G.

(50)Načrt vključuje vrsto ukrepov, za katere se pričakuje, da bodo prispevali k obravnavanju izzivov v državi na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse. Med njimi so ukrepi, ki obravnavajo potrebe invalidov, tudi v zvezi z dostopnostjo do prevoza, stavb in digitalnih javnih storitev. Kar zadeva enakost spolov, načrt vključuje ukrepe za postopno izenačitev upokojitvene starosti in minimalni prag za udeležbo žensk v programih usposabljanja, ki znaša 50 % pri programih za razvoj digitalnih spretnosti in znanj. Poleg tega načrt vsebuje cilje za spodbujanje udeležbe ranljivih oseb (vključno z invalidi, starejšimi ter Romi ali drugimi manjšinami) na trgu dela.

(49)Načrt je sestavljen iz šestih usklajenih stebrov, ki podpirajo spodbujanje okrevanja romunskega gospodarstva, prispevek k zelenemu in digitalnemu prehodu ter povečanje njegove odpornosti na poti k bolj trajnostni in vključujoči rasti. Vsak steber temelji na komponentah, ki vsebujejo usklajene svežnje reform in naložb, ki se dopolnjujejo in medsebojno krepijo. Vsi stebri zasledujejo usklajene cilje, ki se dopolnjujejo. V načrtu ni nedoslednosti ali nasprotij med stebri ali komponentami. Obsežne naložbe v cestno infrastrukturo spremljajo dodatni ukrepi za razogljičenje cestnega prometa, zato so skladne s cilji iz stebra zelenega prehoda. Podobno tudi naložbe v plinsko infrastrukturo in proizvodnjo električne energije spremlja prehod na razogljičen energetski sektor v okviru reforme o postopnem opuščanju premoga. Razvidna je potreba po vzpostavitvi sistematičnega dopolnjevanja s financiranjem v okviru kohezijske politike, primeri pa so predstavljeni v komponentah. Razmejitve so ustrezno razvite in bi jih bilo treba upoštevati tudi pri dokončnem oblikovanju partnerskega sporazuma in programov kohezijske politike.

(48)V skladu s členom 19(3), točka (k), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.11, k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(47)Izvajati je treba posebne ukrepe za preverjanje skladnosti s pravili v zvezi z javnimi naročili ter za preprečevanje korupcije in zaščito finančnih interesov. Revizijski organ pri Računskem sodišču je zasnoval svoj revizijski pristop na sistemski strategiji, ki zajema tako sistem, vzpostavljen za poročanje o mejnikih in ciljih, kot tudi sistem notranje kontrole za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, nasprotja interesov, korupcije in dvojnega financiranja. Načrt zagotavlja informacije o upravni zmogljivosti organov, ki bodo spremljali, nadzorovali in izvajali načrt v Romuniji, ter organov, ki izvajajo revizijske dejavnosti. Vsebuje tudi informacije o pravnem mandatu različnih organov. Odobritev popolnega pravnega mandata usklajevalnega organa in ministrstva za javne finance, vključno s točno določenimi dejavnostmi, ki jih bo izvajal revizijski organ, se pričakuje šele po odobritvi načrta. Zato se kot mejnik, ki ga je treba izpolniti pred predložitvijo prvega zahtevka za plačilo, določi začetek veljavnosti izrednega odloka vlade o finančnem, izvedbenem, nadzornem in revizijskem mehanizmu.

(46)Sistem notranje kontrole, opisan v načrtu za okrevanje in odpornost, temelji na trdnih procesih in strukturah ter jasno opredeljuje akterje ter njihove vloge in obveznosti za izvajanje nalog notranje kontrole. Pričakuje se, da bodo sistem notranje kontrole in druge ustrezne ureditve, vključno z zbiranjem in objavo podatkov o končnih prejemnikih, preprečevali, odkrivali in odpravljali korupcijo, goljufije in nasprotja interesov pri uporabi sredstev v okviru Uredbe (EU) 2021/241, ter preprečevali dvojno financiranje na podlagi navedene uredbe in drugih programov Unije. Sistem repozitorijev za spremljanje izvajanja Mehanizma se mora vzpostaviti in začeti delovati do prvega zahtevka za izplačilo. Mejnik bi moral zagotoviti, da sistem vključuje najmanj naslednje funkcije: (a) zbiranje podatkov in spremljanje doseganja mejnikov in ciljev ter (b) zbiranje, shranjevanje in zagotavljanje dostopa do podatkov, ki so zahtevani v členu 22(2), točka (d)(i) do (iii) navedene uredbe.

(45)V skladu s členom 19(3), točka (j), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.10, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ustrezne (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom Unije, tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter zaščito proračuna Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(44)Informacije in dokazila o ocenjenih skupnih stroških, ki so predstavljeni, so večinoma podrobno opredeljeni in jasni za večino ukrepov. V večini primerov je Romunija zagotovila informacije o dejanskih oziroma podobnih preteklih naložbenih projektih ali o primerljivih podatkih o stroških za glavne povzročitelje stroškov, ki omogočajo utemeljitev večine predvidenih stroškov. Informacije o ocenjenih skupnih stroških za večino ukrepov vključujejo jasna dokazila ali ustrezne reference, ki upravičujejo uporabljene referenčne stroške na enoto. Za nekatere ukrepe bi lahko dodatne informacije s podrobnejšimi ocenami in utemeljitvami povečale stopnjo zagotovila, da so stroški razumni in verjetni. Glede na to, da metodologija, uporabljena pri teh ocenah stroškov, ni dovolj pojasnjena ter povezava med utemeljitvijo in samim stroškom občasno ni popolnoma jasna, je merilu ocene stroškov dodeljena srednja ocena. Romunija je predložila zadostne informacije in dokaze, da se znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost, ki se financira v okviru Mehanizma, ne krije z obstoječim ali načrtovanim financiranjem Unije. Poleg tega so ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost skladni z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(43)V skladu s členom 19(3), točka (i), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.9, k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu za okrevanje in odpornost o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(42)Države članice bi morale zagotoviti, da se finančna podpora v okviru instrumenta sporoči in se navede njen izvor v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2021/241. Tehnična podpora se lahko zahteva v okviru instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta za pomoč državam članicam pri izvajanju njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

(41)Za izvajanje in spremljanje načrta za okrevanje in odpornost je predvideno upravljanje na več ravneh. Za usklajevanje na centralni ravni skrbi medresorski odbor za usklajevanje načrta za okrevanje in odpornost, ki je odgovoren za preučevanje napredka pri izvajanju načrta, in sicer v tesnem sodelovanju z ministrstvom za naložbe in evropske projekte. Ministrstvo za naložbe in evropske projekte je imenovano za nacionalnega koordinatorja za pripravo načrta, pogajanja o njem in njegovo odobritev, pri tem pa mu pomaga ministrstvo za javne finance (za naloge, povezane s podpisom posojilne pogodbe in sporazuma o financiranju). Za to nalogo se vzpostavi specializiran organ v sestavi ministrstva za naložbe in evropske projekte. Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost bodo zagotovila resorna ministrstva in njihovi podrejeni organi s sklenitvijo sporazumov o financiranju z ministrstvom za naložbe in evropske projekte. Pogodbe bodo vsebovale določbe glede spremljanja naložb in reform, izvajanja finančnega načrtovanja in obveznosti poročanja. Načrt poleg tega predvideva, da bo za izvajanje revizije in nadzora odgovoren neodvisen revizijski organ. Gre za isti revizijski organ, kot se uporablja za evropske strukturne in investicijske sklade ter je neodvisen od usklajevalnega organa in institucij, odgovornih za izvajanje reform in naložb. Krepitev upravne zmogljivosti, tudi z zaposlitvijo dodatnih človeških virov, bo vključena v pravni akt, da se zagotovi pravočasno in učinkovito izvajanje ukrepov iz načrta. Model upravljanja določa dodelitev jasnih odgovornosti za izvajanje načrta, spremljanje napredka in poročanje. Mejniki in cilji romunskega načrta so jasni in realistični ter ustrezno odražajo naložbe in reforme, predvidene v načrtu. Kazalniki so ustrezni, sprejemljivi in dovolj trdni. Mejniki in cilji veljajo tudi za že izvedene ukrepe, ki so upravičeni do financiranja v skladu s členom 17(2) Uredbe (EU) 2021/241. Zahtevek za izplačilo je upravičen, če se navedeni mejniki in cilji zadovoljivo izpolnjujejo v daljšem obdobju.

(40)V skladu s členom 19(3), točka (h), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.8, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A).

(39)Trajni učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, vključno s programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem globoko zakoreninjenih ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(38)Načrt vsebuje naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu gospodarstva, za katere se pričakuje, da bodo imele trajen učinek. Ukrepi za digitalno področje iz načrta so zasnovani za dvig ravni digitalizacije v ustreznih institucijah, kar naj bi imelo trajen učinek na kakovost storitev, poslovno okolje in optimalno uporabo podatkov javnega sektorja. To velja za ključna področja, kot so pravosodni sistem, sistem socialne varnosti, zdravstveni sistem, okvir za kibernetsko varnost in platforme za izboljšanje stikov med javno upravo in državljani oziroma podjetji. Načrt dodatno prispeva k dobremu delovanju javne uprave v Romuniji. Pričakujejo se pozitivni rezultati na trgu dela zaradi dopolnjevanja med uvedbo sistema bonov za delavce v gospodinjstvu, izboljšanjem digitalnih storitev, ki jih zagotavljajo službe za zaposlovanje, in uvedbo programov za razvoj digitalnih znanj in spretnosti. Pričakuje se, da se bosta kakovost javnega zdravstva in dostop do njega povečala zaradi uvedbe sistema izplačil izvajalcem zdravstvenega varstva na podlagi rezultatov, boljšega upravljanja delovne sile v zdravstvu in naložb v zdravstveno infrastrukturo. Zaradi ustanovitve projektne skupine za izvajanje in spremljanje reform in naložb digitalne preobrazbe naj bi javni uslužbenci razvili posebne digitalne spretnosti in znanja, kar bo omogočilo stalne izboljšave pri zagotavljanju kakovostnih javnih storitev.

(37)Pričakuje se, da bodo reforme, predlagane v načrtu, prispevale k zmožnosti Romunije za doseganje dolgoročnih rezultatov in strukturnih sprememb. Reforma zaposlovanja, plač in poklicnega napredovanja v javnem sektorju naj bi privabila usposobljene in strokovne človeške vire. Neodvisni pregled in sprejetje priporočil, ki bosta sledila, bi morala zagotoviti pravičnejši in učinkovitejši davčni sistem. Reforma pokojninskega sistema naj bi zagotovila pravičnejši in bolj vzdržen sistem. Reforma energijskega sektorja naj bi prispevala k razogljičenju proizvodnje energije. Pričakuje se, da bo širša uporaba zelene obdavčitve spodbudila državljane in podjetja k bolj okoljsko trajnostnemu ravnanju, davčni sistem pa bo postal pravičnejši do subjektov, ki ne onesnažujejo. Pričakuje se, da bo vzpostavitev metropolitanskih območij in podeželskih konzorcijev razširila orodja politike, ki jih imajo na voljo sosednje občine za reševanje čezmejnih vprašanj, kot so prometni zastoji, onesnaževanje zraka, gospodarjenje z vodami in stanovanjska politika. Podobno bodo pravne določbe spodbujale prostovoljno združevanje raziskovalnih ustanov, kar bo povečalo raziskovalno in inovacijsko zmogljivost države.

(36)V skladu s členom 19(3), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.7, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Romunijo.

(35)Vse komponente načrta vključujejo ukrepe, ki neposredno prispevajo k digitalni preobrazbi ali obravnavajo s tem povezane izzive. Ključne komponente so digitalna preobrazba, izobraževanje, trajnostni promet, podpora podjetjem ter raziskave, razvoj in inovacije. Pričakuje se, da bodo ukrepi, ki prispevajo k digitalni preobrazbi, izboljšali učinkovitost javne uprave, zmanjšali upravno breme, povečali konkurenčnost podjetij in posameznim skupinam prebivalstva (zlasti študentom, učiteljem in javnim uslužbencem) omogočili pridobitev osnovnih in naprednih digitalnih spretnosti in znanj, kar bo omogočilo sinergijski učinek na gospodarstvo kot celoto. Digitalna razsežnost je okrepljena s čezmejno razsežnostjo, saj se pričakuje, da bo Romunija sodelovala v večdržavnem projektu o procesorjih z majhno porabo in polprevodniških čipih, ki je načrtovan kot pomemben projekt skupnega evropskega interesa.

(34)Načrt podpira tudi digitalizacijo cestnega in železniškega prometa ter z razvojem digitalnih storitev ter posodobitvijo sistemov in aplikacij davčnih in carinskih organov davkoplačevalcem omogoča, da lažje izpolnjujejo obveznosti. Pričakuje se, da bo imel poslovni sektor koristi od znatnih naložb, namenjenih pospešitvi digitalizacije MSP ter velikih podjetij, s poudarkom na razvoju in uvajanju naprednih tehnologij (kot so blokovne verige, kvantna tehnologija, računalništvo v oblaku in umetna inteligenca). Pričakuje se, da bo temeljna reforma racionalizirala, poenostavila in v celoti digitalizirala regulativne zahteve, povezane s poslovanjem (kot so ustanovitev podjetja, izstop s trga/zaprtje podjetja ter regulativne zahteve za poročanje o obveznostih podjetij v zvezi s trgom dela). Kar zadeva izobraževanje, reforme vključujejo standarde za zagotavljanje kakovosti spletnih izobraževalnih dejavnosti in uskladitev izobraževalnega sistema z evropskim okvirom digitalnih kompetenc izobraževancev (DigComp). Ustrezne naložbe obravnavajo razvoj tematskih tečajev usposabljanja za pridobitev digitalne pismenosti in digitalnih pedagoških kompetenc, zlasti za učitelje na podeželju in v drugih prikrajšanih okoljih, nepovratna sredstva za informacijske laboratorije in pametna vozlišča, razvoj odprtih izobraževalnih virov in sheme za digitalizacijo univerz.

(33)Pričakuje se, da bo načrt obravnaval izzive digitalizacije, povezane z javno upravo, saj je v njem predlagan celovit sveženj reform in naložb, da bi državljanom in podjetjem zagotovili varne, interoperabilne, stroškovno učinkovite in hitre storitve, osredotočene na uporabnika. Načrt vključuje nov zakon o interoperabilnosti informacijskih sistemov, ki naj bi podrobno določal enoten sklop standardov in pravil, ki naj bi jih javni subjekti uporabljali za razvoj aplikacij v varnem in trajnostnem okolju, zakon o državnem oblaku, ki določa odgovornosti in naloge v zvezi z zasnovo, izvajanjem, razvojem in upravljanjem infrastrukture, tehnologij in storitev v oblaku, strategijo za kibernetsko varnost in reformo za izvedbo priporočil iz skupne zbirke orodij Unije za povezljivost ter zakon o varnosti 5G, ki ustvarja podlago za uvedbo tehnologije 5G. Reforme temeljijo na širokem naboru ključnih naložb, kot so naložbe v razvoj državnega oblaka, naložbe v digitalizacijo zdravstva, sodstva in na področju okolja, naložbe, ki podpirajo zaposlovanje in razvoj storitev socialne zaščite, naložbe v digitalizacijo javnih naročil in nevladnih organizacij, naložbe v povezljivost za bela območja, za zagotavljanje kibernetske varnosti za različne strukture in povečanje digitalnih spretnosti in znanj za javne uslužbence in prebivalstvo na splošno. Pričakuje se, da bo uvedba elektronske osebne izkaznice olajšala digitalno interakcijo med javnimi/zasebnimi subjekti in državljani. Poleg tega se pričakuje, da se bo trg dela po vključitvi opredelitve novih digitalnih poklicev v zakonik o klasifikacijah poklicev uskladil z najnovejšim razvojem v digitalnem sektorju.

(32)V skladu s členom 19(3), točka (f), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.6, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 20,5 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241.

(31)Zaradi več reform in naložb v gozdarski sektor, kot so sprejetje nacionalne strategije za gozdove ter ekološka obnova habitatov in ohranjanje vrst, se pričakuje, da bo načrt prispeval tudi k ohranjanju in obnovi biotske raznovrstnosti. Cilj izvajanja reform in naložb v učinkovito rabo virov, ponovno uporabo materialov in zmanjšanje količine odpadkov je zagotoviti prehod Romunije na krožno gospodarstvo do leta 2030.

(30)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje dolgoročne reforme in naložbe, ki prispevajo k zelenemu prehodu. Načrt vključuje reformo postopne opustitve proizvodnje električne energije iz premoga in lignita do leta 2032, kar je ključnega pomena za razogljičenje energijskega sektorja in sprostitev potenciala za uporabo obnovljivih virov energije. Reforme, ki spodbujajo trajnostni promet, vključujejo razogljičenje cestnega prometa, zeleno obdavčitev, spodbude za brezemisijska vozila, prehod na železniški in vodni promet ter ukrepe za spodbujanje varnosti v cestnem prometu. Načrt veliko pozornosti namenja tudi energijski učinkovitosti zasebnih in javnih stavb. Pričakuje se, da bodo uvedba zelenega proračunskega načrtovanja, digitalizacija cestnega in železniškega prometa ter uvedba infrastrukture za električno polnjenje, prilagajanje podnebnim spremembam in krožno gospodarstvo prav tako olajšali zeleni prehod v vseh gospodarskih sektorjih.

(29)V skladu s členom 19(3), točka (e), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.5, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 41 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi. V skladu s členom 17 navedene uredbe je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030.

(28)Posebna pozornost je bila namenjena ukrepom, katerih vpliv na okoljske cilje je treba natančno preučiti. Predvsem naložbe v ceste spremlja reforma za razogljičenje prometa, ki zajema ukrepe za zeleno obdavčitev, spodbude za brezemisijska vozila, odstranjevanje vozil, ki onesnažujejo, ukrepe za varnost v cestnem prometu in zelo občutno povečanje števila električnih polnilnih postaj. Iz načrta je mogoče razbrati, da je gradnja distribucijskega omrežja, ki omogoča transport zelenega vodika v regiji Oltenia, kos izzivom prihodnosti, saj bo omrežje leta 2030 prenašalo 100 % obnovljivega vodika in/ali drugih obnovljivih plinov, na začetku obratovanja, kar se bo zgodilo do 30. junija 2026, pa bo delež znašal vsaj 20 % obnovljivega vodika. Ti pogoji se preverijo z vmesnimi mejniki ob oddaji naročila. Skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, pri naložbah v kombinirano proizvodnjo toplote in električne energije na plin, ki omogoča uporabo obnovljivih virov energije in nizkoogljičnih plinov, je zagotovljena s sprejetjem in izvajanjem nacionalne strategije in akcijskega načrta za vodik ter z namestitvijo zmogljivosti za proizvodnjo vodika iz obnovljivih virov, zaprtjem obratov za proizvodnjo električne energije in toplote iz premoga in lignita, znatno dodatno zmogljivostjo obnovljivih virov energije ter konkretnimi reformami in naložbami za povečanje deleža obnovljivih virov. Pričakuje se, da bodo odpadki, ki nastanejo pri prenovi, obdelani v skladu z načeli krožnega gospodarstva. V skladu z načelom, da se ne škoduje bistveno, ukrepi glede obdelave odpadkov in recikliranja ne bi smeli vsebovati naložb v sežiganje ali mehansko biološko obdelavo. Ukrepi za zamenjavo voznega parka zagotavljajo, da bi naj bila do financiranja upravičena le čista vozila. Nazadnje, pričakuje se, da naložbe v gospodarjenje z vodami ne bodo povzročile poslabšanja ekološkega stanja prizadetih vodnih teles zaradi upoštevanja ugotovitev in pogojev, določenih v izčrpni in kumulativni presoji vplivov na okolje, ki se bo izvedla za namen teh naložb.

(27)Romunija je v skladu s tehničnimi smernicami iz Obvestila Komisije z naslovom „Tehnične smernice za uporabo ,načela, da se ne škoduje bistveno‘ v skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost“ predložila dokaze in zagotovila, da ukrepi za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt, naj ne bi bistveno škodovali nobenemu od šestih okoljskih ciljev, in sicer blažitvi podnebnih sprememb, prilagajanju podnebnim spremembam, trajnostni rabi in varstvu vodnih in morskih virov, krožnemu gospodarstvu, preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ter varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Romunija je po potrebi predlagala izvajanje blažilnih ukrepov, da bi preprečila znatno škodo, kar je treba zagotoviti z ustreznimi mejniki.

(26)V skladu s členom 19(3), točka (d), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.4, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno).

(25)Revščina in dohodkovna neenakost sta se med izbruhom pandemije poglobili, regionalne razlike pa so še vedno prisotne, zaradi česar so ranljive skupine bolj prizadete. Cilj načrta je prispevati k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic s spodbujanjem politik za otroke in mladino. Pričakuje se, da se bodo reforme in naložbe odzvale na strukturne težave na področjih, na katera je imela pandemija negativen vpliv, s poudarkom na zdravstvu, izobraževanju in poslovnem okolju. Poleg tega bodo naložbe v osnovno prometno infrastrukturo v trenutno slabo povezanih regijah države in digitalna povezljivost na podeželskih območjih ključnega pomena za boljšo povezanost znotraj države.

(24)Socialna odpornost naj bi se izboljšala zaradi reform in naložb na področju izobraževanja, ki so vključene v načrt. Zaradi dobro usposobljene delovne sile in manj zgodnjega opuščanja šolanja bi moralo biti gospodarstvo bolj odporno na prihodnje pretrese, prebivalstvo pa bolj prilagodljivo na spreminjajoče se gospodarske vzorce.

(23)Pričakuje se, da bo vrsta ukrepov prispevala k socialni koheziji in evropskemu stebru socialnih pravic. Med njimi so povečanje razpoložljivosti kakovostne predšolske vzgoje in varstva, dokončanje reforme minimalnega dohodka za vključenost, zdravstvene reforme in uvedba sistema bonov, ki bi lahko povečal udeležbo neaktivnih oseb na trgu dela in dostop do socialnih storitev za novozaposlene delavce.

(22)Pričakuje se, da bodo reforme iz načrta na področju izobraževanja in trga dela podprle močnejši trg dela in spodbudile rast. Vodilne reforme na področju postopnega opuščanja premoga in razogljičenja prometa ter naložbe, ki spodbujajo zeleni in digitalni prehod, naj bi po pričakovanjih spodbudile konkurenčnost in na splošno prispevale k večji trajnosti gospodarstva.

(21)Pričakuje se, da bo izvajanje socialnih in izobraževalnih reform ter naložb odpravilo nekatere dolgotrajne ranljivosti in strukturne pomanjkljivosti ter spodbudilo rast. Načrt vključuje ukrepe za krepitev javne uprave, podporo zasebnim naložbam, zlasti za MSP, in krepitev poslovnega okolja, tudi z zmanjšanjem upravnega bremena za podjetja.

(20)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da lahko načrt za okrevanje in odpornost skupaj s preostalimi ukrepi instrumenta Evropske unije za okrevanje poveča BDP Romunije za 1,8 % do 2,9 % do leta 2026, kar ne vključuje morebitnega pozitivnega učinka strukturnih reform, ki je lahko znaten.

(19)V skladu s členom 19(3), točka (c), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.3, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost Romunije, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji.

(18)Pričakuje se, da bo z obravnavanjem navedenih izzivov načrt prispeval tudi k odpravi neravnotežij, opredeljenih v priporočilih v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 iz leta 2020, s katerimi se sooča Romunija, zlasti v zvezi s tveganji izgube stroškovne konkurenčnosti, poslabšanjem zunanjega položaja in povečevanjem primanjkljaja na tekočem računu, v okviru ekspanzivne fiskalne politike in nepredvidljivega poslovnega okolja.

(17)Načrt spodbuja trajnostne in digitalne naložbe ter podpira raziskovalne in razvojne dejavnosti. Reforme v zvezi s postopnim opuščanjem premoga, vzpostavitvijo državnega oblaka in uvedbo elektronske osebne izkaznice prispevajo k podpiranju zelenega in digitalnega prehoda.

(16)Ta sklep ne posega v Odločbo Komisije 6569 z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Romunije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji. Namen meril iz Priloge k navedeni Odločbi je zagotoviti, da Romunija spoštuje vrednote pravne države, kot so določene v členu 2 PEU, merila pa so zanjo zavezujoča. Romunija mora sprejeti ustrezne ukrepe za obravnavanje navedenih meril, pri čemer mora v skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU ustrezno upoštevati poročila, ki jih pripravi Komisija na podlagi navedene Odločbe, zlasti priporočila iz navedenih poročil.

(15)Odločanje na podlagi dokazov, dolgoročno načrtovanje, javna posvetovanja, ukrepi, namenjeni izboljšanju postopka javnega naročanja ter krepitvi učinkovitosti in neodvisnosti pravosodnega sistema, in ukrepi za boj proti korupciji, bodo prispevali k izboljšanju kakovosti in učinkovitosti javne uprave. Reforme v zvezi z določanjem minimalnih plač, krepitvijo korporativnega upravljanja podjetij v državni lasti in socialnim dialogom prav tako obravnavajo dolgoročna priporočila za posamezne države. Cilj načrta je poleg tega razviti enoten, vključujoč in kakovosten sistem predšolske vzgoje in varstva, ki ga spremljajo naložbe v otroško varstvo.

(14)Popolna digitalizacija davčne uprave, postopna odprava pretiranih davčnih spodbud in izboljšan fiskalni okvir bodo prispevali k vzdržnosti javnih financ. Cilj načrta je tudi zagotoviti vzdržnost in pravičnost javnega pokojninskega sistema. Pričakuje se, da bodo reforme zdravstvenega varstva, ki jih spremljajo naložbe v digitalizacijo, izboljšale dostop do zdravstvenega sistema ter njegovo stroškovno učinkovitost in odpornost.

(13)Načrt vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkoviti obravnavi vseh ali znatnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezne države, ki jih je Svet naslovil na Romunijo v evropskem semestru leta 2019 in 2020. Pričakuje se, da bodo reforme in naložbe, vključene v načrt, prispevale zlasti na področjih vzdržnosti javnih financ in pokojninskega sistema, zdravstvenega varstva, javne uprave, poslovnega okolja, izobraževanja ter zelenega in digitalnega prehoda.

(12)V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.2, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na Romunijo, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta za okrevanje in odpornost Romunije, ne glede na dejstvo, da se je Romunija v letih 2020 in 2021 na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo gospodarstva po podpori s fiskalnimi sredstvi v skladu s splošno odstopno klavzulo Pakta za stabilnost in rast. V priporočilih je bilo navedeno tudi, da mora Romunija izvajati fiskalne politike za odpravo čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe. Svet je 18. junija 2021 Romuniji priporočil, naj odpravi čezmerni primanjkljaj najpozneje do leta 2024, pri čemer mora Romunija do 15. oktobra 2021 sprejeti učinkovite ukrepe in poročati o svoji konsolidacijski strategiji.

(11)Pričakuje se, da bodo predlagane reforme in naložbe okrepile splošno odpornost zdravstvenega sistema in tudi njegovo digitalizacijo. Nenazadnje je cilj ukrepov iz načrta pomagati prihodnjim generacijam, predvsem z obravnavanjem izzivov, povezanih s kakovostjo, pravičnostjo in infrastrukturo v izobraževalnem sistemu. Glavni ukrepi za reševanje teh izzivov so posodobitev šolske in univerzitetne infrastrukture v mestih in na podeželju, digitalizacija izobraževanja in sistem nepovratnih sredstev za zmanjšanje stopnje osipa.

(10)Več elementov načrta ima potencial za spodbujanje pametne in trajnostne rasti. Načrt vsebuje vrsto ukrepov, med drugim uporabo novih finančnih instrumentov in ustanovitev nacionalne razvojne banke, za katere se pričakuje, da bodo neposredno ali posredno podpirali zasebne naložbe, tudi za MSP, povečali zmogljivost države za privabljanje naložb ter ustvarili nova podjetja in delovna mesta. Poleg tega je cilj načrta tudi okrepiti vzdržnost javnih financ s pomembnimi reformami davčne uprave, davčnega okvira, fiskalnega upravljanja in pokojninskega sistema. Načrt predvideva krepitev socialne in teritorialne kohezije s strukturnimi ukrepi na trgu dela ter pomembnimi reformami in naložbami, usmerjenimi v razvoj mest in podeželja, za katere se pričakuje, da bodo zmanjšale teritorialne razlike na regionalni, medregionalni in medokrajni ravni.

(9)Načrt se močno osredotoča na steber zelenega prehoda z ukrepi, povezanimi z energijo in podnebjem, pri čemer so vodilne reforme, namenjene postopnemu opuščanju premoga in razogljičenju cestnega prometa. Pričakuje se, da bodo reforme in naložbe privedle do znatnega razogličenja energijskega sektorja in sprostile potencial za uporabo obnovljivih virov energije. Močan poudarek na energijski učinkovitosti zasebnih in javnih stavb, digitalizacija cestnega in železniškega prometa ter vzpostavitev infrastruktur za električno polnjenje, prilagajanje podnebnim spremembam in krožno gospodarstvo bodo prav tako olajšali zeleni prehod v vseh gospodarskih sektorjih. Načrt prispeva tudi k digitalnemu prehodu. Ukrepi, ki prispevajo k digitalnim ciljem, so prisotni v celotnem načrtu v različnih komponentah in se osredotočajo na digitalizacijo podjetij in javne uprave (vključno z zdravstvom, pravosodjem, okoljem, zaposlovanjem in socialno zaščito), povezljivost, kibernetsko varnost ter digitalne spretnosti in znanja.

(8)Načrt temelji na celostnem pristopu za okrevanje gospodarstva in povečanje potencialne rasti, hkrati pa krepi socialno-ekonomsko in institucionalno odpornost. Vsebuje usklajene reforme in naložbe, ki se medsebojno krepijo in se nanašajo na področja politik evropskega pomena v sklopu šestih stebrov.

(7)V skladu s členom 19(3), točka (a), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.1, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča Romunija, in dodeljenih finančnih sredstev ter zaprošene podpore v obliki posojila.

(6)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja, ki bodo vključevala reforme in naložbe po vsej Uniji. Z njihovim usklajenim in hkratnim izvajanjem ter izvajanjem čezmejnih in večdržavnih projektov se bodo reforme in naložbe medsebojno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po Uniji. Približno tretjina učinka instrumenta na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(5)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241.

(4)Romunija je 31. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenega v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Prevzemanje odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost na nacionalni ravni je temelj za njihovo uspešno izvajanje in trajen učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(3)Komisija je 2. junija 2021 objavila poglobljeni pregled za Romunijo v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Romuniji obstajajo makroekonomska neravnotežja, zlasti v zvezi z izgubami stroškovne konkurenčnosti, slabšanjem zunanjega položaja in vse večjim primanjkljajem na tekočem računu ob ekspanzivni fiskalni politiki in nepredvidljivem poslovnem okolju.

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Romunijo naslovil priporočila. Zlasti je Romuniji priporočil, naj sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo, ter izvaja fiskalne politike za odpravo čezmernega primanjkljaja. Prav tako je v zvezi z javnimi financami Svet priporočil, naj okrepi izpolnjevanje davčnih obveznosti in pobiranje davkov, zagotovi vzdržnost javnega pokojninskega sistema in dolgoročno sposobnost uspešnega delovanja pokojninskih skladov drugega stebra s celovitimi strukturnimi reformami ter prepreči izvajanje trajnih ukrepov, ki bi ogrozili vzdržnost javnih financ. Poleg tega je Svet priporočil, naj okrepi odpornost zdravstvenega sistema, tudi na področju zdravstvenih delavcev in medicinskih izdelkov, ter izboljša dostop do zdravstvene oskrbe in njeno stroškovno učinkovitost, med drugim s prehodom na ambulantno oskrbo. Za socialne izzive so bila relevantna predvsem priporočila za izboljšanje kakovosti in vključujoče narave izobraževanja, zlasti za Rome in druge prikrajšane skupine, za izboljšanje znanj in spretnosti s povečanjem ustreznosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter visokošolskega izobraževanja glede na potrebe na trgu dela, za povečanje pokritosti s socialnimi storitvami in njihove kakovosti ter dokončanje reforme minimalnega dohodka za vključenost, pa tudi za zagotovitev objektivnega določanja minimalne plače, ki je v skladu z ustvarjanjem delovnih mest in konkurenčnostjo. Poleg tega je Svet Romuniji priporočil, naj zagotovi ustrezno nadomestilo dohodka ter razširi ukrepe socialne zaščite in dostop do osnovnih storitev za vse. Romuniji je bilo za obvladovanje krize zaradi COVID-19 priporočeno, naj ublaži učinek krize na zaposlenost z razvojem prožnih ureditev dela in aktivacijskih ukrepov ter okrepi znanja in spretnosti ter digitalno izobraževanje in zagotovi enak dostop do izobraževanja. Poleg tega je bilo Romuniji priporočeno, naj varuje finančno stabilnost in trdnost bančnega sektorja, zagotovi likvidnostno podporo gospodarstvu v korist podjetjem in gospodinjstvom, zlasti malim in srednjim podjetjem ter samozaposlenim, ter naj daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Priporočeno je bilo, naj osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na trajnostni promet, infrastrukturo digitalnih storitev, čisto in učinkovito proizvodnjo in uporabo energije ter okoljsko infrastrukturo, pri čemer naj upošteva regionalne razlike, tudi v premogovniških regijah. Svet je priporočil tudi izboljšanje kakovosti in učinkovitosti javne uprave ter predvidljivosti odločanja, vključno z ustreznim vključevanjem socialnih partnerjev, ter okrepitev korporativnega upravljanja podjetij v državni lasti. Komisija je po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za posamezno državo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ugotovila, da je bil dosežen znaten napredek v zvezi s priporočilom glede varovanja finančne stabilnosti in trdnosti bančnega sektorja ter priporočilom glede takojšnjega odziva fiskalne politike za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Poleg tega je bilo v celoti izvedeno priporočilo glede ohranitve ustrezne likvidnosti za MSP in samozaposlene.

(1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Romunije. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Romunije znašal 36,8 % povprečja EU. V skladu s poletno napovedjo Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Romunije v letu 2020 zmanjšal za 3,9 %, v obdobju 2020–2021 pa naj bi se skupno povečal za 3,3 %. Dolgoročne težave, ki vplivajo na srednjeročno gospodarsko uspešnost, vključujejo tveganja, ki izhajajo iz poslabšanja tekočega računa in izgube konkurenčnosti, kar bi lahko imelo negativne povratne vplive na tekoči račun, ter iz vse večjega javnega dolga. Birokracija in nezadostna zmogljivost javnih organov pri zagotavljanju kakovostnih storitev, vključno z digitalnimi storitvami, negativno vplivata na državljane in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP), izvajanje večjih reform in javnih naložb pa je tesno povezano z izboljšanjem upravljanja. Hkrati na potencialni BDP ter trajnostno in vključujočo rast negativno vplivajo visoke stopnje tveganja revščine in socialne izključenosti, ki so ene najvišjih v EU.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 27.9.2021 COM(2021) 608 final PRILOGA

k predlogu izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Romunijo {SWD(2021) 276 final}



PRILOGA 1.ODDELEK 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 1.1.Opis reform in naložb A.KOMPONENTA 1: Gospodarjenje z vodo Cilj te komponente je zagotoviti trajnostno oskrbo z vodo za varno prihodnost ljudi, okolja in gospodarstva. Cilj komponente je zlasti: (1) povečati javni dostop, zlasti na podeželju, do javne oskrbe z vodo in sanitarnih storitev v skladu z zahtevami zakonodaje Evropske unije ter omogočiti dostop do nje vsem družbenim skupinam; (2) povečati varnost obstoječih akumulacijskih sredstev; (3) okrepiti upravno in odzivno zmogljivost nacionalne uprave za vode ( ANAR) v izrednih razmerah, zlasti v zvezi z infrastrukturo za gospodarjenje z vodami; (4) izboljšati natančnost napovedovanja vremenskih opozoril in opozorilnih sistemov, da se zmanjša število smrtnih žrtev in poškodb, ki so jih povzročili skrajni vremenski pojavi. Komponento sestavljata dve reformi in sedem naložb. Pričakuje se, da bodo ukrepi, vključeni v komponento, obravnavali nekatere izzive, poudarjene v priporočilu za posamezno državo, da se naložbe osredotočijo na zeleni in digitalni prehod, med drugim zlasti na okoljsko infrastrukturo (priporočilo za posamezno državo št. 4, 2019 in priporočilo za posamezno državo št. 3, 2020). Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). A.1. Opis reform in naložb za pridobitev posojila Reforma 1. Krepitev regulativnega okvira za trajnostno upravljanje vodnega sektorja in sektorja odpadnih voda ter pospeševanje dostopa javnosti do kakovostnih storitev v skladu z evropskimi direktivami Cilj te reforme je izboljšati zmogljivosti regionalnih upravljavcev vodne infrastrukture ter izboljšati kakovost in učinkovitost sodelovanja med njimi in lokalnimi organi/medskupnostnimi razvojnimi združenji (Inter–Community Development Associations – IDA), lastniki infrastrukture za vodo in kanalizacijo. Da bi to dosegli, se sprejmejo številne zakonodajne in regulativne spremembe: 1) zakon št. 241/2006 o oskrbi z vodo in kanalizaciji se spremeni tako, da se omogoči: —Odobritev tarifne strategije regionalnega upravljavca vode in kanalizacije na skupščini medskupnostnih razvojnih združenj (IDA) na podlagi posebnega pooblastila lokalnih upravnih enot. S to spremembo se čas, potreben za odobritev tarifne strategije, znatno skrajša, kar bo omogočilo razširitev infrastrukture za oskrbo z vodo in odpadno vodo. —Lokalne organe javne uprave obvežejo, da vodijo evidenco fizičnih in pravnih oseb, ki odpadne vode ne odvajajo v javno kanalizacijsko omrežje, in vsako leto pošljejo seznam teh oseb nacionalni okoljski gardi. —Obvezati uporabnike, da se priključijo na obstoječe javne kanalizacijske sisteme, če nimajo ustreznega individualnega kanalizacijskega sistema. —Omogočajo organiziranje, kjer je to primerno, zagotavljanja storitev za rabo vode pod pogojem, da se zbiranje odpadne vode izvaja prek individualnih sistemov zbiranja in čiščenja, ki zagotavljajo enako raven varstva okolja kot centralizirani sistemi zbiranja in čiščenja. —Zagotoviti izjemno naravo ustreznih posameznih sistemov v smislu, da ti sistemi obravnavajo primere, v katerih centralizirani sistemi tehnično in ekonomsko niso izvedljivi. —Prepovedati neposrednega izpusta neprečiščene odpadne vode iz ustreznih posameznih sistemov v okolje. —Razviti merila za izdajo dovoljenj, gradnjo, registracijo/registracijo, delovanje in vzdrževanje ustreznih posameznih sistemov.

Izvajanje navedene reforme se zaključi do 31. decembra 2021. 2) začetek veljavnosti zakona o odobritvi nacionalnega programa Prva povezava z vodo in sanitarnimi storitvami, ki podpira družine in samske osebe z nizkimi dohodki (ki imajo povprečne mesečne neto dohodke, ki so nižji od minimalne bruto nacionalne plače, zajamčene na družinskega člana), za plačilo stroškov, ki nastanejo zaradi priključitve na sistem oskrbe z vodo in kanalizacije. Reforma se izvede do 31. marca 2022. 3) podpis sporazumov o izvajanju med upravo okoljskega sklada in lokalnimi organi, ki sodelujejo v prvem programu povezovanja z vodo in sanitarnimi storitvami. Sporazumi se sklenejo do 31. decembra 2022. Reforma. 2 preoblikovanje sedanjega gospodarskega mehanizma nacionalne uprave za vode (ANAR), da se zagotovi posodobitev in vzdrževanje nacionalnega sistema gospodarjenja z vodami ter ustrezno izvajanje okvirne direktive o vodah in direktive o poplavah Cilj reforme je zagotoviti posodobitev in vzdrževanje nacionalnega sistema gospodarjenja z vodami ter ustrezno izvajanje Direktive 2000/60/ES (okvirna direktiva o vodah) in Direktive 2007/60/ES (direktiva o poplavah) ter zagotoviti najučinkovitejše stroškovno upravljanje na ravni ANAR. Da bi to dosegli, se vzpostavi nov gospodarski mehanizem, ki bo ANAR omogočil, da kar najbolje zadovolji potrebe potrošnikov, vključno z izboljšanjem povezave med nalogami in strukturo osebja, in sicer z izvedbo potrebnih študij za 11 povodij v Romuniji, ki zajemajo: (i) gospodarski pomen trajnostnega gospodarjenja z vodami in njihove rabe; (ii) trendi v razvoju potreb po vodi in količine vode, zbrane na ravni povodja/območja; Ter (iii) srednjeročni in dolgoročni makroekonomski kazalniki ter optimalni mehanizem kritja stroškov za količine vode, ki jih ANAR zagotavlja uporabnikom vodnih virov v skladu z zahtevami ekološkega pretoka. Študije se zaključijo do 30. junija 2022. Na podlagi teh študij se sprejmejo zakonodajne spremembe zakona o vodah št. 107/1996 za ureditev novega gospodarskega mehanizma za vodne vire v Romuniji. Reforma se izvede do 30. junija 2024. Reformo 1 spremljajo tri naložbe – naložbe 1, 2 in 3.



Naložba 1. Razširitev vodovodnih in kanalizacijskih sistemov v aglomeracijah z več kot 2 000 populacijskim ekvivalentom, ki je prednostna naloga pospešenega načrta za skladnost z evropskimi direktivami Cilj te naložbe je razširiti pokritost sistemov zbiranja vode in odpadnih voda v občinah z več kot 2 000 populacijskim ekvivalentom, kar je prednostna naloga načrta za pospešitev skladnosti z evropskimi direktivami. Na podlagi naložbe bo zgrajenih skupno 1 600 km vodovodnih vodovodnih omrežij in najmanj 2 500 km kanalizacijskega omrežja, ki bodo skupaj obratovala v aglomeracijah z več kot 2 000 populacijskimi ekvivalenti (l.e), ki imajo prednost v pospešenem načrtu za uskladitev z evropskimi direktivami in v skladu s spremembami zakona št. 241/2006, sprejetimi v okviru reforme 1. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 2. Zbiranje odpadne vode v aglomeracijah s populacijskim ekvivalentom manj kot 2 000, ki preprečuje doseganje dobrega stanja vodnih teles in/ali vpliva na naravna zaščitena območja Cilj naložbe je izgradnja individualnih sistemov ali drugih ustreznih (skupnih) sistemov za zbiranje odpadne vode v aglomeracijah z manj kot 2 000 populacijskim ekvivalentom. Kot rezultat naložbe je treba zgraditi in usposobiti najmanj 12 900 skupnih individualnih ali drugih primernih sistemov in skupno najmanj 400 km kanalizacijskega omrežja. Naložba se začne šele po odobritvi zakonodajnih sprememb o ustreznih individualnih sistemih (reforma 1) in začetku veljavnosti zakonodajnega akta o odobritvi nacionalnega programa prvega priključka na vodo in kanalizacijska omrežja (reforma 1) in je v skladu s spremembami zakona št. 241/2006, sprejetimi v okviru reforme 1. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 3. Podpora priključevanju prebivalstva z nizkimi dohodki na obstoječa vodovodna in kanalizacijska omrežja Cilj naložbe je zagotoviti podporo družinam in posameznikom z nizkimi dohodki (ki imajo povprečne mesečne neto dohodke pod bruto nacionalno minimalno plačo, zagotovljeno na družinskega člana) za kritje stroškov priključitve na javni sistem oskrbe z vodo in sanitarne oskrbe.

Zaradi naložbe se na vodo in kanalizacijo prek nacionalnega programa prve povezave z vodo in sanitarnimi storitvami, sprejetega v okviru reforme 1, priključi vsaj 88 400 dodatnih gospodinjstev. Naložbo izvajajo lokalni organi prek javnih upravljavcev vode in kanalizacije, ki upravljajo načrtovane stavbne sisteme. Z naložbo se financirajo stroški, ki so nastali in upravičeni v skladu s pravnimi določbami javnih organov naročnikov, ne da bi presegli raven 2 000 EUR na povezano gospodinjstvo. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 4. Prilagajanje podnebnim spremembam z avtomatizacijo in digitalizacijo opreme za odstranjevanje in shranjevanje vode v obstoječem kopičenju, da se zagotovi ekološki pretok in poveča zanesljivost oskrbe prebivalstva z vodo ter zmanjša tveganje poplav Naložba je sestavljena iz dveh podnaložbe: (1) sanacija obstoječih obrambnih linij v skladu z direktivo o poplavah in nacionalno strategijo za obvladovanje poplavne ogroženosti; In (2) sanacijo obstoječih akumulacijskih produktov, pri katerih obstaja tveganje zloma. Cilj prve podnaložbe je obnoviti obstoječe linije za zaščito pred poplavami. Zaradi te podnaložbe je treba v skladu z direktivo o poplavah in nacionalno strategijo za obvladovanje poplavne ogroženosti sanirati skupno najmanj 510 km vodov za zaščito pred poplavami. Sanacijska dela dajejo prednost območjem na podlagi načrtov za preprečevanje in varstvo ter blaženja poplav, sestavljajo pa jih polnila iz lokalnega materiala, pridobljenega iz območij nasipov in rečnih bregov, ki jim sledijo travnati sloji. Izvajanje podnaložb se zaključi do 31. marca 2026. Cilj druge podnaložbe je popravilo in obnova poškodovanih jezov in protipoplavnih polderjev na obstoječih linijah za zaščito pred poplavami, da se obnovi in ohrani njihova zmogljivost za preprečevanje poplav. Kar zadeva jezove, se glede na rezultate študij izvedljivosti, ki bodo izvedene za 30 jezov, podnaložba izvede tako, da se do 30. junija 2023 sprejmejo načrti projektov za sanacijo 20 obstoječih jezov, za katere ni izvedljivih alternativ za zmanjšanje poplavne ogroženosti. Na podlagi teh načrtov projektov se sanira 20 obstoječih jezov, za katere je bilo v revidiranih študijah izvedljivosti ugotovljeno, da ni izvedljivih alternativ za zmanjšanje poplavne ogroženosti. Sanacija se izvede v skladu z zahtevami iz študij izvedljivosti in zasnove projektov ter v celoti upošteva rezultate in pogoje, določene v celoviti in kumulativni presoji vplivov na okolje, ki mora biti zaključena v skladu z Direktivo 2011/92/EU (direktiva PVO), ter ustrezne presoje v okviru Direktive 2000/60/ES (okvirna direktiva o vodah) in ustrezne presoje v skladu z Direktivo 92/43/EGS (direktiva o habitatih), vključno z izvajanjem zahtevanih blažilnih ukrepov. Dobro ekološko stanje/potencial ustreznih vodnih teles v skladu z zahtevami okvirne direktive o vodah se doseže in dokaže z najnovejšimi ustreznimi podpornimi podatki, kakršno koli poslabšanje pa je treba preprečiti. Kar zadeva protipoplavne polderje, je treba zaradi te naložbe sanirati ali na novo namestiti 20 protipoplavnih polderjev na obstoječih linijah za zaščito pred poplavami. Izvajanje podnaložb se zaključi do 31. marca 2026. Naložba 5. Ustrezna opremljenost uprav povodij za spremljanje poplav, preprečevanje in odzivanje na izredne razmere Cilj naložbe je opremiti upravljavce voda in povodij s potrebnimi stroji in opremo za posredovanje za ublažitev posledic skrajnih vremenskih pojavov. Zaradi naložbe bo 11 upravljavcev porečij opremljenih s stroji za dostop do težavnega terena in intervencije, amfibijski dostop in prevoz premičnih vreč s peskom/nasipov na težko dosegljivih območjih; Brezpilotni zrakoplovi, opremljeni z LIDAR/Flir/fotogramometričnimi senzorji; Geoelektromagnetno/geo radarsko tehnologijo za nasipe ter strojno in programsko infrastrukturo za analizo podatkov in shranjevanje podatkov, zbranih z zgoraj navedeno opremo, za podporo in izboljšanje preprečevanja poplav in odzivanja na izredne razmere. Pričakuje se, da ta ukrep ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Zlasti imajo vozila, ki jih je treba kupiti, specifične emisije CO2, kot so opredeljene v točki (h) člena 3(1) Uredbe (EU) 2019/631, ki so nižje od 50 g CO2/km. Naložba se izvede do 30. septembra 2023.



Naložba 6. Izvajanje vodnega katastra Cilj naložbe je zagotoviti hitro razmejitev manjših vodotokov z uporabo tehnik za razlago in obdelavo polavtomatskih satelitskih informacij, ki so na voljo na svetovni in evropski ravni za približno 70 % dolžine katastrskih vodotokov, določitev hidromorfoloških aktivnih območij (erozija/sedimentacija) s polavtomatskimi metodami za podporo izvajanju okvirne direktive o vodah in kritičnih točk vzdolžne infrastrukture vodotokov (dame, oprema z obrežja), da se prednostno obravnava izvajanje direktive o poplavah. Vodni kataster se razvije in aktivira z (i) nabavo digitalnega modela terena (DTM)/digitalnega površinskega modela (DSM) na nacionalni ravni na podlagi satelitskih informacij, ki so na voljo vsem državnim organom; (ii) razvoj programske opreme za določanje spreminjanja rečne struge (erozijski sedimentacijski proces), spremljanja izkopavanja gramoza in potenciala plazov na območjih zajezenih jezer; (iii) polavtomatska digitalizacija in razmejitev manjših rečnih strugah na podlagi ortofoto posnetkov DTM/DSM in satelitskih posnetkov. Naložba se izvede 31. decembra 2025. Naložba 7. Razširitev nacionalnega omrežja za opazovanje nacionalnega integriranega meteorološkega sistema (SIMIN) Cilj te naložbe je povečati sposobnost napovedovanja hudih vremenskih pojavov (poznavanje) in s tem zmanjšati ali preprečiti njihove škodljive vplive. To se doseže z razširitvijo nacionalnega omrežja opazovanj v okviru nacionalnega integriranega meteorološkega sistema (Simin) z avtomatskimi in avtonomnimi površinskimi meteorološkimi postajami ter agrometeorološkimi postajami.

Na podlagi te naložbe se do 31. decembra 2025 pridobi in usposobi 300 avtomatskih in avtonomnih površinskih meteoroloških postaj ter 100 agrometeoroloških postaj. Poleg tega se do 30. junija 2026 začne uporabljati informacijska in komunikacijska tehnologija za vključitev dodatnih meteoroloških postaj v nacionalni integrirani meteorološki sistem (Simin). Naložba se izvede do 30. junija 2026. A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje posojila Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/

cilj Ime Kvalitativni kazalniki

(za mejnike) Kvantitativni kazalniki

(za cilje) Okvirna časovnica za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota ukrepa Izhodiščni scenarij Ciljna raven Četrtletje Leto 1 Reforma 1. Krepitev regulativnega okvira za trajnostno upravljanje vodnega sektorja in sektorja odpadnih voda ter pospeševanje dostopa javnosti do kakovostnih storitev v skladu z evropskimi direktivami mejnik Začetek veljavnosti sprememb zakona št. 241/2006 o oskrbi z vodo in kanalizaciji Določba zakona, ki določa začetek veljavnosti zakona Q4 2021 Začetek veljavnosti sprememb zakona št. 241/2006 o oskrbi z vodo in kanalizaciji, ki: —Omogočiti odobritev tarifne strategije regionalnega upravljavca vode in kanalizacije na skupščini Intercommunal Development Associations (IDA) na podlagi posebnega pooblastila lokalnih upravnih enot. S to spremembo se čas, potreben za odobritev tarifne strategije, znatno skrajša, kar bo omogočilo razširitev infrastrukture za oskrbo z vodo in odpadno vodo. —Lokalne organe javne uprave obvežejo, da vodijo evidenco fizičnih in pravnih oseb, ki odpadne vode ne odvajajo v javno kanalizacijsko omrežje, in vsako leto pošljejo seznam teh oseb nacionalni okoljski gardi. —Obvezati uporabnike, da se priključijo na obstoječe javne kanalizacijske sisteme, če nimajo ustreznega individualnega kanalizacijskega sistema. —Omogočajo organiziranje, kjer je to primerno, zagotavljanja storitev za rabo vode pod pogojem, da se zbiranje odpadne vode izvaja prek individualnih sistemov zbiranja in čiščenja, ki zagotavljajo enako raven varstva okolja kot centralizirani sistemi zbiranja in čiščenja. — Zagotoviti izjemno naravo ustreznih posameznih sistemov, ki obravnavajo le primere, ko centralizirani sistemi niso tehnično in ekonomsko izvedljivi. —Prepovedati neposrednega izpusta neprečiščene odpadne vode iz ustreznih posameznih sistemov v okolje. —Razviti merila za izdajo dovoljenj, gradnjo, registracijo/registracijo, delovanje in vzdrževanje ustreznih posameznih sistemov. 2 Reforma 1. Krepitev regulativnega okvira za trajnostno upravljanje vodnega sektorja in sektorja odpadnih voda ter pospeševanje dostopa ljudi do kakovostnih storitev v skladu z evropskimi direktivami mejnik Začetek veljavnosti zakona o odobritvi nacionalnega programa Prva povezava z vodo in sanitarnimi storitvami Določba zakona, ki določa začetek veljavnosti zakona za prvi program povezave z vodo in sanitarnimi storitvami Q1 2022 Začetek veljavnosti zakona o odobritvi nacionalnega programa Prva povezava z vodo in sanitarnimi storitvami, ki podpira družine in samske osebe z nizkimi dohodki (ki imajo povprečni mesečni neto denarni dohodek pod bruto nacionalno minimalno plačo, zagotovljeno na družinskega člana) za plačilo stroškov, nastalih zaradi priključitve na vodovodno in kanalizacijsko omrežje. Gospodinjstva z nizkimi dohodki opredelijo lokalni organi. Prvi program povezovanja nato prek Uprave okoljskega sklada financira povezovalna dela za opredeljene družine, ki jih sklenejo lokalni organi. 3 Reforma 1. Krepitev regulativnega okvira za trajnostno upravljanje vodnega sektorja in sektorja odpadnih voda ter pospeševanje dostopa ljudi do kakovostnih storitev v skladu z evropskimi direktivami mejnik Sporazumi o izvajanju, podpisani z lokalnimi organi, ki sodelujejo v prvem programu povezovanja z vodo in sanitarnimi storitvami Sporazumi o izvajanju, podpisani z lokalnimi organi, ki sodelujejo v prvem programu povezovanja z vodo in sanitarnimi storitvami Q4 2022 Uprava okoljskega sklada podpiše izvedbene sporazume z lokalnimi organi, ki sodelujejo v prvem programu povezovanja z vodo in sanitarnimi storitvami. 4 Reforma 2. Preoblikovanje sedanjega gospodarskega mehanizma ANAR za zagotovitev posodobitve in vzdrževanja nacionalnega sistema gospodarjenja z vodami ter ustreznega izvajanja okvirne direktive o vodah in direktive o poplavah mejnik Začetek veljavnosti zakona o spremembah zakona o vodah št. 107/1996 Določba zakona o začetku veljavnosti zakonodajnega akta o spremembah zakona o vodah št. 107/1996 Q3 2024 Na podlagi opravljenih študij se sprejmejo zakonodajne spremembe zakona o vodah št. 107/1996, ki začnejo veljati za ureditev novega gospodarskega mehanizma za vodne vire v Romuniji. Novi mehanizem bo izboljšal povezavo med reguliranim sistemom prihodkov od vode ANAR (romunska uprava za vode) in stroški za vsako kategorijo uporabnikov vode, ki jim ANAR zagotavlja potrebne količine vode, v skladu z zahtevami ekološkega pretoka. 5 Naložba 1. Razširitev vodovodnih in kanalizacijskih sistemov v aglomeracijah z več kot 2 000 populacijskim ekvivalentom, ki je prednostna naloga pospešenega načrta za skladnost z evropskimi direktivami cilj Zgrajena in delujoča omrežja za distribucijo vode Kilometri (km) 0 400 Q3 2024 V občinah v aglomeracijah, ki imajo prednost v okviru pospešenega načrta za skladnost z evropskimi direktivami, in v skladu s spremembami zakona št. 241/2006, določenimi v točki 1, se zgradi in začne obratovati vsaj 400 km vodovodnih omrežij. 6 Naložba 1. Razširitev vodovodnih in kanalizacijskih sistemov v aglomeracijah z več kot 2 000 populacijskim ekvivalentom, ki je prednostna naloga pospešenega načrta za skladnost z evropskimi direktivami cilj Zgrajena in delujoča omrežja za distribucijo vode Kilometri (km) 400 1 600 Q2 2026 V občinah v aglomeracijah, ki imajo prednost v okviru pospešenega načrta za uskladitev z evropskimi direktivami, in v skladu s spremembami zakona št. 241/2006, določenimi v mejniku 1, se zgradi in začne obratovati skupno 1 600 km vodovodnih omrežij. 7 Naložba 1. Razširitev vodovodnih in kanalizacijskih sistemov v aglomeracijah z več kot 2 000 populacijskim ekvivalentom, ki je prednostna naloga pospešenega načrta za skladnost z evropskimi direktivami cilj Zgrajena in delujoča kanalizacijska omrežja Kilometri (km) 0 300 Q3 2024 Vsaj 300 km kanalizacijskega omrežja se zgradi in začne obratovati v aglomeracijah z več kot 2 000 populacijskimi ekvivalenti (l.e), ki imajo prednost v okviru pospešenega načrta za skladnost z evropskimi direktivami in v skladu s spremembami zakona št. 241/2006, določenimi v točki 1. 8 Naložba 1. Razširitev vodovodnih in kanalizacijskih sistemov v aglomeracijah z več kot 2 000 populacijskim ekvivalentom, ki je prednostna naloga pospešenega načrta za skladnost z evropskimi direktivami cilj Zgrajena in delujoča kanalizacijska omrežja, zgrajena in delujoča v strnjenih naseljih, ki so prednostna naloga pospešenega načrta za skladnost z evropskimi direktivami. Kilometri (km) 300 2 500 Q2 2026 Vsaj 2 500 km kanalizacijskega omrežja se zgradi in začne uporabljati v aglomeracijah z več kot 2000 populacijskimi ekvivalenti (l.e), ki imajo prednost v okviru pospešenega načrta za skladnost z evropskimi direktivami in v skladu s spremembami zakona št. 241/2006, določenimi v točki 1. 9 Naložba 2. Zbiranje odpadne vode v aglomeracijah s populacijskim ekvivalentom manj kot 2 000, ki preprečuje doseganje dobrega stanja vodnih teles in/ali vpliva na zaščitena naravna območja cilj Individualni ali drugi ustrezni sistemi, zgrajeni in delujoči v aglomeracijah s populacijskim ekvivalentom manj kot 2 000 število 0 1 000 Q4 2023 Zgraditi in izvesti je treba vsaj 1 000 individualnih ali drugih ustreznih sistemov za razbremenitev v strnjenih naseljih z manj kot 2 000 populacijskimi ekvivalenti, ki preprečujejo doseganje dobrega stanja vodnih teles in/ali vplivajo na naravna zaščitena območja. 10 Naložba 2. Zbiranje odpadne vode v aglomeracijah s populacijskim ekvivalentom manj kot 2 000, ki preprečuje doseganje dobrega stanja vodnih teles in/ali vpliva na zaščitena naravna območja cilj Individualni ali drugi ustrezni sistemi, zgrajeni in delujoči v aglomeracijah s populacijskim ekvivalentom manj kot 2 000 število 1 000 12 900 Q2 2026 Zgraditi in izvesti je treba vsaj 12 900 posameznih ali drugih ustreznih sistemov za razbremenitev v strnjenih naseljih z manj kot 2 000 populacijskimi ekvivalenti, ki preprečujejo doseganje dobrega stanja vodnih teles in/ali vplivajo na naravna zaščitena območja. 11 Naložba 2. Zbiranje odpadne vode v aglomeracijah s populacijskim ekvivalentom manj kot 2 000, ki preprečuje doseganje dobrega stanja vodnih teles in/ali vpliva na naravna zaščitena območja cilj Zgrajeno in obratovalno kanalizacijsko omrežje v strnjenih naseljih z manj kot 2 000 populacijskim ekvivalentom. Kilometri (km) 0 100 Q2 2024 Vsaj 100 km kanalizacijskega omrežja v aglomeracijah z manj kot 2 000 populacijskimi ekvivalenti se zgradi in obratuje ter je v skladu s spremembami zakona št. 241/2006 iz mejnika 1. 12 Naložba 2. Zbiranje odpadne vode v aglomeracijah s populacijskim ekvivalentom manj kot 2 000, ki preprečuje doseganje dobrega stanja vodnih teles in/ali vpliva na zaščitena naravna območja cilj Grajena in delujoča kanalizacijska omrežja v strnjenih naseljih z manj kot 2 000 populacijskim ekvivalentom Kilometri (km) 100 400 Q2 2026 Skupno najmanj 400 km kanalizacijskega omrežja v aglomeracijah z manj kot 2 000 populacijskimi ekvivalenti se zgradi in obratuje ter je v skladu s spremembami zakona št. 241/2006, določenimi v mejniku 1. 13 Naložba 3. Podpora priključevanju prebivalstva z nizkimi dohodki na obstoječa vodovodna in kanalizacijska omrežja cilj Gospodinjstva, priključena na vodovodna in kanalizacijska omrežja prek nacionalnega programa Prva povezava z vodo in sanitarnimi storitvami število 0 88 400 Q2 2026 Najmanj 88 400 dodatnih gospodinjstev se prek prvega nacionalnega programa za vodo in sanitarne storitve priključi na vodo in kanalizacijo. 14 Naložbe 4.1 Rehabilitacija obstoječih obrambnih linij v skladu z direktivo o poplavah in nacionalno strategijo za obvladovanje poplavne ogroženosti cilj Sanirane obrambne linije proti poplavam v skladu z direktivo o poplavah in nacionalno strategijo za obvladovanje poplavne ogroženosti Kilometri (km) 0 100 Q4 2024 Vsaj 100 km vodov za zaščito pred poplavami se sanira v skladu z direktivo o poplavah in nacionalno strategijo za obvladovanje poplavne ogroženosti. Sanacijska dela se prednostno razvrstijo na podlagi načrtov za preprečevanje poplav in zaščito, sestavljajo pa jih polnila iz lokalnega materiala, pridobljenega iz območij nasipov in rečnih bregov, ki jim sledijo travnati sloji. 15 Naložba. 4.1 Sanacija obstoječih obrambnih linij v skladu z direktivo o poplavah in nacionalno strategijo za obvladovanje poplavne ogroženosti cilj Sanirane obrambne linije proti poplavam v skladu z direktivo o poplavah in nacionalno strategijo za obvladovanje poplavne ogroženosti Kilometri (km) 100 510 Q1 2026 Skupno najmanj 510 km vodov za zaščito pred poplavami se sanira v skladu z direktivo o poplavah in nacionalno strategijo za obvladovanje poplavne ogroženosti. Sanacijska dela se prednostno razvrstijo na podlagi načrtov za preprečevanje poplav in zaščito, sestavljajo pa jih polnila iz lokalnega materiala, pridobljenega iz območij nasipov in rečnih bregov, ki jim sledijo travnati sloji. 16 Naložba 4,2. Sanacija obstoječih akumulacijskih elementov, ki zahtevajo nujne posege za varno obratovanje mejnik Sprejetje projektnih načrtov s sklepom vlade/ministrsko odredbo, kot je ustrezno Sprejetje vladnega sklepa/ministrske odredbe, kot je ustrezno Q2 2023 Ob upoštevanju rezultatov študij izvedljivosti za 30 jezov se načrti projektov za sanacijo 20 obstoječih jezov, za katere ni izvedljivih alternativ za zmanjšanje poplavne ogroženosti, sprejmejo z vladnim sklepom/ministrskim odlokom, kot je ustrezno (odvisno od velikosti naložbe). Študije izvedljivosti vključujejo zlasti oceno in primerjavo koristi in vplivov alternativ obnovi jezov, da se prepreči poplavna ogroženost, vključno z morebitno odstranitvijo jezov in njihovo nadomestitvijo z naravnimi rešitvami. V tej analizi koristi in učinka se ocenijo koristi, ki se na dolgi rok pričakujejo od različnih možnosti, da se prepreči poplavna ogroženost in upoštevajo zlasti napovedi v zvezi s prihodnjimi tveganji poplav, ter okoljski rezultati. Cilj projekta je zagotoviti varno delovanje jezov, zmanjšati poplavno ogroženost ter varovati vodna telesa in biotsko raznovrstnost z ukrepi, ki zagotavljajo selitev rib, ekološki pretok in preprečevanje evtrofikacije vodnih teles. Skladen je z nacionalno strategijo obvladovanja poplavne ogroženosti in veljavnimi načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti v skladu z Direktivo 2007/60/ES (direktiva o poplavah). Vsi ukrepi, opredeljeni v okviru presoje vplivov na okolje, ocene v skladu z Direktivo 2000/60/ES (okvirna direktiva o vodah) in ustrezne presoje v skladu z Direktivo 92/43/EGS (direktiva o habitatih), ki so potrebni za zagotovitev skladnosti s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), se vključijo v zasnovo projekta in se dosledno upoštevajo v fazah gradnje, posodobitve, delovanja in razgradnje infrastrukture, vključno z izvajanjem zahtevanih blažilnih ukrepov. Izogniti se je treba slabšanju ekološkega stanja prizadetih vodnih teles, ukrep pa ne preprečuje izboljšanja ekološkega stanja ali potenciala prizadetih vodnih teles. Kadar se voda odvzame, ustrezni organ izda ustrezno dovoljenje, v katerem so določeni pogoji za preprečitev poslabšanja stanja in zagotovitev, da prizadeta vodna telesa ostanejo v dobrem ekološkem stanju v skladu z zahtevami okvirne direktive o vodah in se dokažejo z najnovejšimi ustreznimi podpornimi podatki. Odvzem vode se prepreči, kadar so zadevna vodna telesa (površinske ali podzemne vode) ali predvidena (v okviru krepitve podnebnih sprememb) v slabšem ali potencialno dobrem stanju. 17 Naložba 4,2. Sanacija obstoječih akumulacijskih elementov, ki zahtevajo nujne posege za varno obratovanje cilj Obstoječi jezovi so bili rehabilitirani število 0 20 Q1 2026 20 obstoječih jezov, za katere je bilo v revidiranih študijah izvedljivosti ugotovljeno, da ni izvedljivih alternativ za zmanjšanje poplavne ogroženosti, je treba obnoviti v skladu z zahtevami iz mejnika 16 ter v celoti upoštevati rezultate in pogoje, določene v celoviti in kumulativni presoji vplivov na okolje, ki bo dokončana v skladu z Direktivo 2011/92/EU (direktiva PVO), ter ustrezne presoje v okviru Direktive 2000/60/ES (okvirna direktiva o vodah) in ustrezne presoje v skladu z Direktivo 92/43/EGS (direktiva o habitatih), ki se zahteva za izvajanje blažilnih ukrepov. Za jezove, za katere sta bila na podlagi rezultatov študij izvedljivosti kot najboljša možnost opredeljena odstranitev in nadomestitev z naravnimi rešitvami, se zaključijo nadaljnje študije, da se ocenijo možnosti razgradnje. Dobro ekološko stanje/potencial ustreznih vodnih teles v skladu z zahtevami okvirne direktive o vodah se doseže in dokaže z najnovejšimi ustreznimi podpornimi podatki, kakršno koli poslabšanje pa je treba preprečiti. 18 Naložba 5. Ustrezna opremljenost uprav povodij za spremljanje poplav, preprečevanje in odzivanje na izredne razmere cilj Uprave porečja, opremljene s stroji za grob dostop in poseg, amfibijski dostop in prevoz mobilnih vreč/nasipov na težko dostopnih območjih, brezpilotni zrakoplovi, opremljeni z LIDAR/Flir/fotogramometričnimi senzorji, geoelektro/georadarske tehnologije nasipov ter strojna in programska infrastruktura število 0 11 Q3 2023 11 uprave povodij so opremljene z naslednjim: —stroji za grob dostop do terena in poseg, amfibijski dostop in prevoz mobilnih peščenih vrečk/koles na težko dosegljivih območjih. Za zagotovitev skladnosti s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C 58/01) imajo vozila, ki bodo kupljena, specifične emisije CO2, kot so opredeljene v točki (h) člena 3(1) Uredbe (EU) 2019/631, ki so nižje od 50 g CO2/km; — drone, opremljene z LIDAR/Flir/fotogramometričnimi senzorji, — geoelektro/georadarske tehnologije nasipov; — infrastruktura strojne in programske opreme za analizo podatkov in shranjevanje podatkov, ki jih zbira zgoraj navedena oprema, za podporo in izboljšanje preprečevanja poplav in odzivanja nanje. 19 Naložba 6. Izvajanje vodnega katastra mejnik Razvit in delujoč vodni kataster Delovanje vodnega katastra Q4 2025 Vodni kataster se razvije in operacionalizira z: — naročanje digitalnega modela terena (DTM)/digitalnega površinskega modela (DSM) na nacionalni ravni na podlagi satelitskih informacij, ki so na voljo vsem državnim organom; — razvoj programske opreme za določanje spreminjanja rečne struge (erozijski sedimentacijski proces), spremljanja črpanja gramoza in potenciala plazov na območjih zajezenih jezer; — polavtomatska digitalizacija in razmejitev manjših rečnih strug na podlagi ortofoto posnetkov DTM/DSM in satelitskih posnetkov. 20 Naložba 7. Razširitev nacionalnega omrežja za opazovanje nacionalnega integriranega meteorološkega sistema (SIMIN) cilj Kupljene in operativne meteorološke postaje število 0 400 Q4 2025 Mreža avtonomnih avtomatskih površinskih meteoroloških postaj se razširi s pridobitvijo in operacionalizacijo 300 avtomatskih in avtonomnih površinskih meteoroloških postaj ter 100 agrometeoroloških postaj. 21 Naložba 7. Razširitev nacionalnega omrežja za opazovanje nacionalnega integriranega meteorološkega sistema (SIMIN) mejnik Operativni sistem informacijske in komunikacijske tehnologije za vključitev dodatnih meteoroloških in agrometeoroloških postaj v nacionalni integrirani meteorološki sistem (Simin) Nacionalni meteorološki sistem (Simin), integriran z delujočimi dodatnimi postajami Q2 2026 Informacijska in komunikacijska tehnologija za vključitev dodatnih meteoroloških postaj v nacionalni integrirani meteorološki sistem (Simin) začne delovati. B.KOMPONENTA 2: Varstvo gozdov in biotske raznovrstnosti Cilj komponente je uskladiti nacionalne prakse gospodarjenja z gozdovi s praksami za ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo okolja ter zagotoviti prehod na podnebno nevtralno Evropo z ustvarjanjem novih območij, ki jih pokrivajo gozdovi, in obnovo degradiranih habitatov. Komponento sestavljata dve reformi in pet naložb. Pričakuje se, da bodo ukrepi, vključeni v komponento, obravnavali nekatere izzive, poudarjene v priporočilu za posamezno državo, da se naložbe osredotočijo na zeleni in digitalni prehod, med drugim zlasti na okoljsko infrastrukturo (priporočilo za posamezno državo št. 4, 2019 in priporočilo za posamezno državo št. 3, 2020). Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). B.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1. Reforma sistemov gospodarjenja z gozdovi in upravljanja gozdov z razvojem nove nacionalne strategije za gozdove in poznejše zakonodaje Cilj reforme je zagotoviti jasen in trden strateški in regulativni okvir za izvajanje trajnostnih gozdarskih politik, ki podpirajo blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Reforma obsega naslednje ukrepe: (1) Dokončanje neodvisnih študij o pomanjkljivostih pri upravljanju, tako institucionalnem kot regulativnem, ter izvajanje določb veljavne gozdarske zakonodaje (do 30. junija 2022); (2) Sprejetje nacionalne strategije za gozdove za obdobje 2020–2030 na podlagi priporočil ocene iz točke 1 zgoraj (do 30. septembra 2022); (3) Sprejetje in začetek veljavnosti spremenjenih ministrskih odlokov o določitvi zavezujočih pravil za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, predvidenih v nacionalni strategiji za gozdove za obdobje 2020–2030, sprejeti na podlagi (2) (do 30. septembra 2023); (4) Sprejetje in začetek veljavnosti zakonodajnih aktov, ki spreminjajo in dopolnjujejo obstoječo zakonodajo o gozdovih in so namenjeni racionalizaciji pravnega okvira, boju proti nezakoniti sečnji in izboljšanju gospodarjenja z gozdovi (do 30. junija 2023). Reforma se podpre z dvema naložbama – naložbama 1 in 2. Reforma se izvede do 30. septembra 2023.

Naložba 1. Nacionalna kampanja za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, vključno z mestnimi gozdovi Cilj naložbe je ustvariti nove gozdove in območja z vegetacijo gozdov na območjih, občutljivih na podnebne spremembe, in sicer z opredelitvijo in ocenjevanjem zemljišč, financiranjem pogozdovanja, varstvom nasadov, povečanjem gozdnega vegetacijskega območja vzdolž komunikacijskih poti in v strnjenih mestnih naseljih (mestni gozdovi, vključno z mini gozdovi) okoli občin in med območji s kmetijskimi pridelki ter drugimi kategorijami varovalnih gozdnih zaves. Na podlagi te naložbe je treba pogozditi ali ponovno pogozditi skupno 56 700 ha novih površin in ustvariti skupno 3 150 000 m² novih površin mestnih gozdov v skladu s pravnimi zahtevami iz nacionalne strategije za gozdove, sprejete v okviru reforme 1. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 2. Razvoj sodobnih proizvodnih zmogljivosti gozdnega razmnoževalnega materiala Cilj naložbe je razviti zadostne zmogljivosti za razmnoževanje (vrste dreves in ekotipi), ki so primerne za prihodnje podnebne razmere v Romuniji. Na podlagi te naložbe začne delovati vsaj 90 novih in obnovljenih drevesnic v skladu s pravnimi zahtevami iz nacionalne strategije za gozdove, sprejete v okviru reforme 1. Naložba se izvede do 30. septembra 2024. B.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/ cilj Ime Kvalitativni kazalniki

(za mejnike) Kvantitativni kazalniki

(za cilje) Okvirna časovnica za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota ukrepa Izhodiščni scenarij Ciljna raven Četrtletje Leto 22 Reforma 1. Reforma sistemov gospodarjenja z gozdovi in upravljanja gozdov z razvojem nove nacionalne strategije za gozdove in poznejše zakonodaje mejnik Sprejetje nacionalne strategije za gozdove za obdobje 2020–2030 Sprejetje nacionalne strategije za gozdove za obdobje 2020–2030 Q3 2022 Sprejme se nacionalna gozdarska strategija za obdobje 2020–2030. Strategija na podlagi priporočil neodvisnih študij določa zavezujoča pravila za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, kot sledi: a. zahteve, da morajo biti vrste in ekotipi odporni na podnebne spremembe in ne smejo negativno vplivati na biotsko raznovrstnost. Strategija se odziva na potrebo po posodobljenih smernicah za sajenje dreves v Romuniji in vzpostavlja zaščitne ukrepe, zlasti za izključitev uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst. b. Zahteve za proizvodnjo reprodukcijskega materiala za ciljne drevesne vrste in ekotipe, ki so primerni za prihodnje predvidene podnebne razmere Romunije v zadostnih količinah ob sodelovanju zasebnega sektorja, ter za ukrepe za odvračanje od ustanavljanja komercialnih drevesnic za hitro rastočo ali monokulturno proizvodnjo. c. Zahteve za pogozdovanje, ki bo pozitivno prispevalo k ciljem ohranjanja biotske raznovrstnosti, gospodarjenja z vodami in varstva tal s prepovedjo pogozdovanja ali ponovnega pogozdovanja na kmetijskih zemljiščih visoke naravne vrednosti, traviščih ali mokriščih, razen obnove habitatov. d. Zahteve za preventivne ukrepe, ki povečujejo naravno absorpcijsko sposobnost tal, ki se vključijo v dejavnosti gospodarjenja z gozdovi, in posebne zahteve za prilagajanje podnebnim spremembam, da se zagotovi, da gospodarjenje z gozdovi temelji na spremljanju vrst. e. zahteve za pogozdovanje v mestih, ki jih je treba doseči s pristopom na ravni krajine, ki prispeva h krepitvi povezljivosti z naravnimi ali polnaravnimi območji (kot so gozdovi ali kmetijska območja) s poudarkom na povezovanju habitatov z zeleno infrastrukturo in ekološkimi koridorji. f. Zahteve za projekte pogozdovanja in ponovnega pogozdovanja, ki se izvajajo na območjih, ki so izpostavljena podnebnim nevarnostim in so jim izpostavljena zlasti suša in poplave, ter po potrebi pogozdovanje ali ponovno pogozdovanje zmanjšuje s tem povezana tveganja. g. Strategija določa trajnostna merila za gozdno biomaso za uporabo energije. h. Strategija vključuje posebne ukrepe za boj proti nezakoniti sečnji, kot so celovito izvajanje SUMAL, vključno s spremljanjem sečnje z daljinskim zaznavanjem, krepitev režima sankcij in po potrebi drugi ustrezni ukrepi. i. Strategija vključuje tudi konkretne ukrepe za zaščito gozdnih habitatov in vrst ter zlasti uskladitev gozdarskih norm z vprašanji biotske raznovrstnosti. 23 Reforma 1. Reforma sistemov gospodarjenja z gozdovi in upravljanja gozdov z razvojem nove nacionalne strategije za gozdove in poznejše zakonodaje mejnik Začetek veljavnosti spremenjenih ministrskih odlokov o določitvi zavezujočih pravil za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, predvidenih v nacionalni gozdarski strategiji za obdobje 2020–2030 Določba ministrskih odlokov o začetku veljavnosti sprememb Q3 2022 Začetek veljavnosti naslednjih spremenjenih ministrskih odlokov (MO) v skladu z zavezujočimi pravili za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, predvidenimi v nacionalni strategiji za gozdove za obdobje 2020–2030: a.Odlok št. 766/2018 o pripravi in spremembi načrtov za gospodarjenje z gozdovi, vključno z določbami o rabi zemljišč na gozdnih zemljiščih, ter metodologije v zvezi z odobritvijo letnih kvot za sečnjo vetra. b.Odlok št. 1648/2000 o odobritvi tehničnih pravil o sestavi, shemah in tehnologijah za obnovo gozdov in pogozdovanje degradiranih zemljišč c.Odlok št. 1649/2000 o odobritvi tehničnih norm za nego in upravljanje stojnic d.Odlok št. 1650/2000 o odobritvi tehničnih normativov o izbiri in uporabi obdelav e.Odlok št. 1653/2000 o odobritvi tehničnih normativov v zvezi z letnim nadzorom regeneracij f.Odlok št. 1672/2000 o odobritvi tehničnih norm za gospodarjenje z gozdovi 24 Reforma 1. Reforma sistemov gospodarjenja z gozdovi in upravljanja gozdov z razvojem nove nacionalne strategije za gozdove in poznejše zakonodaje mejnik Začetek veljavnosti zakonodajnih aktov, ki spreminjajo in dopolnjujejo obstoječo zakonodajo o gozdovih Določba zakona o začetku veljavnosti zakonodajnih aktov Q2 2023 Začetek veljavnosti naslednjih zakonodajnih aktov za racionalizacijo pravnega okvira, boj proti nezakoniti sečnji in izboljšanje gospodarjenja z gozdovi: (i) Novi gozdarski zakonik, ki določa spremembe sistema kazenskih sankcij; (ii) Izredni odlok št. 85/2006 o določitvi metod za ocenjevanje škode na gozdnem rastlinstvu v gozdovih in zunaj njih; (iii) Zakon št. 171/2010 o sankcioniranju kaznivih dejanj v zvezi z gozdovi, določitvi metod za izračun okoljske in finančne škode, ki jo povzroči nezakonita sečnja in drugi gozdni kriminal, (iv) Druge vladne odločitve o boju proti nezakoniti sečnji in izboljšanju gospodarjenja z gozdovi: Spremembe sklepa vlade št. 743/2015, sklepa vlade št. 1076/2009, sklepa vlade št. 229/2009, sklepa vlade št. 497/2020; 25 Naložba 1. Nacionalna kampanja za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, vključno z mestnimi gozdovi cilj Nove površine pogozdenih ali ponovno pogozdenih zemljišč ha 0 25 000 Q4 2023 Nove površine pogozdenih ali ponovno pogozdenih zemljišč (vsaj 25 000 ha) v skladu s pravnimi zahtevami iz nacionalne strategije za gozdove: a. Uporabljajo se samo vrste in ekotipi, ki so odporni na prihodnje predvidene vplive podnebnih sprememb in nimajo škodljivih vplivov na biotsko raznovrstnost. Uporaba tujerodnih vrst je dovoljena le, če se dokaže, da njihova uporaba vodi v ugodne in ustrezne ekosistemske pogoje (kot so podnebje, tla, vegetacijska območja, odpornost na ogenj) in da prisotne domorodne vrste niso več prilagojene prihodnjim modeliranim podnebnim razmeram ter pedološkim in hidrološkim razmeram. b. Uporabljajo se samo drevesne vrste in ekotipi, ki so primerni za prihodnje predvidene podnebne razmere v Romuniji; C. Pogozdovanje pozitivno prispeva k ciljem ohranjanja biotske raznovrstnosti, gospodarjenja z vodami in varstva tal. Pogozdovanje ne poteka na kmetijskih zemljiščih visoke naravne vrednosti, traviščih ali mokriščih, razen če je namen intervencije obnovitev habitatov. D. Projekti pogozdovanja ali ponovnega pogozdovanja se izvajajo na območjih, ki so izpostavljena nevarnostim podnebnih sprememb, zlasti suši in poplavam, in so jim izpostavljeni. e. Projekti pogozdovanja in ponovnega pogozdovanja so predmet postopka presoje vplivov na okolje, če je tako določeno v postopku presoje vplivov na okolje; Za načrte za gospodarjenje z gozdovi, ki so pomembni za ukrepe pogozdovanja in ponovnega pogozdovanja, se opravi celovit postopek strateške presoje vplivov na okolje (okoljsko poročilo), zlasti če vplivajo na zaščitene habitate in/ali vrste. 26 Naložba 1. Nacionalna kampanja za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, vključno z mestnimi gozdovi cilj Nove površine pogozdenih ali ponovno pogozdenih zemljišč ha 25 000 56 700 Q2 2026 Nove površine pogozdenih ali ponovno pogozdenih zemljišč (skupaj 56 700 ha) v skladu s pravnimi zahtevami iz nacionalne strategije za gozdove in v skladu z zahtevami iz cilja 25. 27 Naložba 1. Nacionalna kampanja za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, vključno z mestnimi gozdovi cilj Ustvarjena so bila nova območja mestnih gozdov. M2 0 500 000 Q4 2023 Nova območja mestnih gozdov (vsaj 500 000 m²) v skladu s pravnimi zahtevami iz nacionalne strategije za gozdove: a. Uporabljajo se samo vrste in ekotipi, ki so odporni na prihodnje predvidene vplive podnebnih sprememb in nimajo škodljivih vplivov na biotsko raznovrstnost. Uporaba tujerodnih vrst je dovoljena le, če se dokaže, da vodijo v ugodne in ustrezne ekosistemske pogoje (kot so podnebje, tla, vegetacijska območja, odpornost na ogenj) in da prisotne domorodne vrste niso več prilagojene prihodnjim modeliranim podnebnim razmeram ter pedološkim in hidrološkim razmeram. b. Uporabljajo se samo vrste in ekotipi, ki so primerni za prihodnje predvidene podnebne razmere v Romuniji; c. Pogozdovanje mest se izvaja s pristopom na ravni krajine, ki krepi povezave z naravnimi ali polnaravnimi območji (kot so gozdovi ali kmetijske površine) s poudarkom na povezovanju habitatov prek zelene infrastrukture in ekoloških koridorjev. Pri izbiri vrst in ekotipov se upošteva njihova vloga pri čiščenju zraka in zagotavljanju drugih ekosistemskih storitev na mestnih območjih. d. Pogozdovanje pozitivno prispeva k ciljem ohranjanja biotske raznovrstnosti, gospodarjenja z vodami in varstva tal. Pogozdovanje ne poteka na kmetijskih zemljiščih visoke naravne vrednosti, traviščih ali mokriščih, razen če je namen intervencije obnovitev habitatov. e. Projekti pogozdovanja ali ponovnega pogozdovanja se izvajajo na območjih, ki so izpostavljena nevarnostim podnebnih sprememb, zlasti suši in poplavam, in so jim izpostavljeni. 28 Naložba 1. Nacionalna kampanja za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, vključno z mestnimi gozdovi cilj Ustvarjena nova območja mestnih gozdov M2 500 000 3 150 000 Q2 2026 Nova območja mestnih gozdov (skupaj 3 150 000 m²), v skladu s pravnimi zahtevami iz strategije za gozdove in v skladu z zahtevami, določenimi v cilju 25. 29 Naložba 2. Razvoj sodobnih proizvodnih zmogljivosti gozdnega razmnoževalnega materiala cilj Nove in obnovljene drevesnice drevesnic, ki delujejo ( vzpostavljene ali obnovljene) število 0 90 Q3 2024 Nove in prenovljene drevesnice drevesnic (najmanj 90) v skladu s pravnimi zahtevami iz nacionalne strategije za gozdove. Proizvodnja reprodukcijskega materiala je usmerjena v drevesne vrste in ekotipe, ki so primerni za prihodnje predvidene podnebne razmere v Romuniji. B.3 Opis reform in naložb za pridobitev posojila Reforma 2. Reforma sistema upravljanja zavarovanih naravnih območij za skladno in učinkovito izvajanje evropske strategije za biotsko raznovrstnost Cilj te reforme je operacionalizirati sedanji okvir za določitev naravovarstvenih območij, zlasti z vzpostavitvijo mehanizma za povezovanje zakonodaje, specifične za različne sektorje, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost, in sicer izobraževanje, kmetijstvo, gozdarstvo, lov, turizem, prostorsko organizacijo, promet in energetiko. To se doseže s sprejetjem in začetkom veljavnosti dveh zakonodajnih aktov: (1) zakonodajni akt o ustanovitvi medinstitucionalnega odbora za analizo pravnega okvira, ki se uporablja za sektorje, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost, ter za pripravo in spodbujanje predlogov za spremembo ali dopolnitev pravnega okvira glede na najnovejše informacije o porazdelitvi in dinamiki stanja ohranjenosti vrst in habitatov (do 30. junija 2022); (2) zakonodajni akt o spremembi pravnega okvira, ki se uporablja za sektorje, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost, da se zagotovi, da obstoječi pravni okvir v različnih zadevnih sektorjih ne vpliva na/omejujejo izvajanja ohranitvenih ukrepov v načrtih upravljanja zavarovanih naravnih območij (do 30. junija 2025). Zakonodajni akt temelji na predlogih odbora, ustanovljenega v skladu z (1). Reforma se izvede do 30. junija 2025. Naložba 3. Posodobitev odobrenih načrtov upravljanja in opredelitev možnih območij za strogo varstvo naravnih kopenskih in morskih habitatov za izvajanje strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030

Naložba je sestavljena iz dveh podnaložb. Cilj prve podnaložbe (naložba 3.1) je posodobitev odobrenih načrtov upravljanja. Cilj druge podnaložbe (naložba 3.2) je opredeliti morebitna področja za strogo zaščito v skladu s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030. Kar zadeva posodobitev obstoječih načrtov upravljanja, se zaradi naložbe do 30. junija 2026 pregleda in posodobi najmanj 250 načrtov upravljanja naravovarstvenih območij v skladu z zakonodajo EU. Ta podnaložba se izvede do 30. junija 2026. V zvezi s strogo zavarovanimi območji se sprejmeta in začneta veljati dva zakonodajna akta: (1) zakonodajni akt za določitev strogo zavarovanih območij, opredeljenih na zaščitenih območjih Natura 2000, z obstoječimi načrti upravljanja ali vključno s prvotnimi in starimi gozdovi (do 31. decembra 2023); In (2) zakonodajni akt za določitev strogo zavarovanih območij, opredeljenih na zaščitenih območjih Natura 2000 brez obstoječih načrtov upravljanja in na drugih območjih (do 31. decembra 2025). Ta podnaložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba 4. Celostne naložbe za ekološko obnovo habitatov in ohranjanje vrst, povezanih s travniki, vodnimi območji in od vode odvisnimi območji Ta naložba je sestavljena iz petih podnaložb. Cilj prve podnaložbe (naložba 4.1) je obnoviti povezljivost vodotokov z odstranitvijo ovir v vodotokih in posledično prispevati k ponovni vzpostavitvi bočne povezljivosti vodnih habitatov in vrst, odvisnih od vode, v skladu z veljavnimi načrti upravljanja zavarovanih naravnih območij. Zaradi te podnaložbe se ponovno vzpostavi povezljivost 1 700 ha obrežnih habitatov. Ta podnaložba se izvede do 30. junija 2026. Druga podnaložbena naložba 4.2 je namenjena obnovi travniških habitatov na zaščitenih naravnih območjih. Zaradi te podnaložbe je treba ekološko obnoviti vsaj 2 800 ha travniških habitatov. Ta podnaložba se izvede do 30. junija 2026. Tretja podnaložba (naložba 4.3) je namenjena zmanjšanju evtrofikacije in ohranjanju biotske raznovrstnosti jezer delte Donave. Ukrepi, ki jih je treba vključiti v to podnaložbe, vključujejo uravnavanje vodne gladine v dveh jezerih, zasnovo in doseganje optimalnega profila meja jezer, razbarvanje, utrjevanje bregov, vzdrževalna dela, sečnjo za obnovo vegetacije in dreves na območju, odstranjevanje lesa in plaže, ki zakrivajo kroženje vode in povzročajo sedimentacijo, spremljanje vrst in habitatov na tem območju ter manjša odtočna dela za optimalno kroženje vode. Na podlagi posodobljene študije izvedljivosti (junij 2021) ima na podlagi posodobljene študije izvedljivosti vsaj 100 ha jezerskih območij koristi od odstranitve vodnih rastlin. Ta naložba se izvede do 30. junija 2026. Cilj četrte podnaložbe (naložba 4.4) je razviti sistem za spremljanje divjega jesetra vzdolž spodnje Donave (1 500 km) skupaj z umetno inteligenco za boj proti divjemu lovu. Na podlagi te podnaložbe začne delovati omrežje za spremljanje, sporočanje in prenos podatkov o divjih jesetrovkah. Pričakuje se, da ta podnaložba ne bo znatno škodovala okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Zlasti imajo vozila, ki jih je treba kupiti, specifične emisije CO2, kot so opredeljene v točki (h) člena 3(1) Uredbe (EU) 2019/631, ki so nižje od 50 g CO2/km. Plovila za vodni prevoz, ki jih je treba kupiti, ustrezajo najboljši razpoložljivi tehnologiji z okoljskega vidika. Ta podnaložba se izvede do 30. septembra 2024.