EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 25.11.2021 COM(2021) 720 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Unija kapitalskih trgov – izvajanje leto po akcijskem načrtu



SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Unija kapitalskih trgov – izvajanje leto po akcijskem načrtu Uvod Kapitalski trgi so ključnega pomena za zagotavljanje financiranja podjetjem v EU za njihove naložbe in širitve. To je pomembno tudi za postopno okrevanje gospodarstva EU po krizi zaradi COVID-19. Ker pa so kapitalski trgi v EU še vedno razdrobljeni, se podjetja pri zbiranju kapitala po vsej EU srečujejo z ovirami. Povezan kapitalski trg EU bi znatno prispeval k trajnemu okrevanju, trajnostni rasti ter stroškovno učinkovitemu zelenemu in digitalnemu prehodu. Unija kapitalskih trgov je priložnost, da odpravimo razdrobljenost trgov v EU. Napredek pri izvajanju akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov iz leta 2020 mora zato ostati ključna prednostna naloga politike EU. Predsednica Ursula von der Leyen je zato v pismu o nameri iz septembra 2021 opozorila na potrebo po izvajanju akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov iz leta 2020, delovni program Komisije pa poudarja potrebo po popolnoma razvitih in povezanih evropskih kapitalskih trgih. Leto po sprejetju akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov iz leta 2020 Evropska komisija uresničuje svoje zaveze in predstavlja sklop štirih zakonodajnih predlogov. Vsi navedeni predlogi so zasnovani, da bi prispevali k doseganju ciljev unije kapitalskih trgov. Delo v zvezi z drugimi ukrepi za unijo kapitalskih trgov še vedno napreduje, kar utira pot nadaljnjim ambicioznim dosežkom v letu 2022. 1.Še močnejši argument za unijo kapitalskih trgov 1.1Politični pomen unije kapitalskih trgov Gospodarska rast po krizi zaradi COVID-19. Okrevanje gospodarstva po krizi zaradi COVID-19 je nujna prednostna naloga EU. Gospodarska proizvodnja je v letu 2020 upadla za 6,3 %, po napovedih pa naj bi se znova okrepila hitreje od prvotnih pričakovanj; stopnja rasti naj bi letos znašala 5,0 %, leta 2022 pa 4,3 % . Zaradi uspešnih strategij za zajezitev virusa in znatnega napredka pri cepljenju so države članice lahko postopoma začele ponovno odpirati svoja gospodarstva . Mehanizem za okrevanje in odpornost bo k okrevanju znatno prispeval s strukturnimi reformami in javno financiranimi naložbenimi projekti, za podporo prihodnje gospodarske rasti pa bodo bistvenega pomena močni in dobro povezani kapitalski trgi. Zelena unija kapitalskih trgov. Zasebno financiranje je bistvenega pomena za zeleni prehod. V okviru evropskega zelenega dogovora je EU sprejela pravno zavezujoč cilj, da do leta 2050 postane prva podnebno nevtralna celina . Prizadeva si tudi okrepiti svojo odpornost na podnebne spremembe ter obrniti trend upadanja biotske raznovrstnosti in splošne degradacije okolja. EU je vodilna v svetu pri vzpostavljanju zelenih kapitalskih trgov za mobilizacijo zasebnih naložb za doseganje svojih ambicioznih podnebnih in okoljskih ciljev, Komisija pa jo pri tem podpira s strategijo za financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo . Danes je EU zaželeno območje za izdajo zelenih obveznic, saj je bilo leta 2020 približno 50 % vseh zelenih obveznic izdanih prav v EU . Poleg tega je bila približno polovica zelenih obveznic, izdanih leta 2020 po vsem svetu, denominirana v eurih , s čimer je euro postal vodilna valuta za zeleno financiranje na svetu. Trg zelenih obveznic EU se bo verjetno še okrepil zaradi cilja Komisije, da do konca leta 2026 do 30 % sredstev za instrument NextGenerationEU, tj. 240 milijard EUR, zbere z izdajo zelenih obveznic. EU ima zaradi vodilne vloge na tem področju edinstveno priložnost za vzpostavitev resnično povezanega zelenega kapitalskega trga – zelene unije kapitalskih trgov –, kar lahko še spodbudi povezovanje kapitalskih trgov EU v širšem smislu. Za razvoj in uspešnost zelene unije kapitalskih trgov pa je treba odpraviti strukturne ovire, ki še vedno povzročajo nacionalno razdrobljenost kapitalskih trgov in ovirajo unijo kapitalskih trgov na splošno. Digitalni prehod. EU si je ambiciozne cilje zastavila tudi v zvezi z digitalizacijo gospodarstva. Za to digitalno preobrazbo bodo potrebne znatne zasebne naložbe. Za ustvarjanje teh naložb je bistvenega pomena obsežen, povezan in učinkovit kapitalski trg: unija kapitalskih trgov. Obenem se lahko z novimi tehnologijami podpre povezovanje kapitalskih trgov ter izboljšata zagotavljanje in učinkovitost finančnih storitev v korist podjetij in državljanov. Digitalizacija je že privedla do novih poslovnih modelov, vključno s poslovnimi modeli za male vlagatelje, pri čemer distribucijo finančnih instrumentov prek posrednikov, kot so banke, dopolnjuje neposrednejši dostop do njih prek specializiranih platform ali finančnotehnoloških podjetij. Odprta strateška avtonomnost. Trden, konkurenčen in povezan finančni sistem je temelj zdravega in dinamičnega gospodarstva. Ne le, da financira uveljavljene družbe, nepogrešljiv je tudi za financiranje podjetij prihodnosti, t. i. samorogov in zagonskih podjetij v EU, ki delujejo na področjih, ki so ključnega strateškega pomena za EU, kot so kvantna tehnika, polprevodniki, vodik kot energent, farmacija in biotehnologija ter umetna inteligenca. Ob ohranjanju odprtosti za svetovne finančne trge so globoki in likvidni kapitalski trgi EU, ki temeljijo na konkurenčnih in stroškovno učinkovitih tržnih infrastrukturah, kot so centralne nasprotne stranke, so ključnega pomena za zmanjšanje prevelike odvisnosti EU od ponudnikov ključnih finančnih storitev iz tretjih držav. Unija kapitalskih trgov bo skupaj z bančno unijo okrepila odprto strateško avtonomnost in gospodarsko vlogo EU na svetovni ravni ter zaupanje v euro. 1.2Cilji unije kapitalskih trgov V akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov iz leta 2020 so bili opredeljeni trije glavni cilji unije kapitalskih trgov, da bi podjetjem in državljanom po vsej EU zagotovili oprijemljive koristi. Cilj 1: Izboljšanje dostopa do financiranja za podjetja v EU Unija kapitalskih trgov je potrebna, da se podjetjem v EU zagotovijo bolj raznolike možnosti financiranja in zmanjša njihova prekomerna odvisnost od bančnega financiranja. Z letom 2020 je ta cilj postal še pomembnejši, saj podjetja iz krize zaradi COVID-19 izstopajo z večjimi potrebami po kapitalu, zlasti lastniškem. Unija kapitalskih trgov z vzpostavitvijo bolj povezanih in razvitejših kapitalskih trgov podjetjem omogoča dostop do večjih in likvidnejših virov sredstev neposredno od vlagateljev. Cilj 2: Zagotovitev, da bo EU še varnejša za dolgoročno varčevanje in vlaganje posameznikov

Varčevalcem bi moralo biti omogočeno vlaganje v finančne produkte, ki najbolj ustrezajo njihovim naložbenim željam in zanje sprejemljivemu tveganju, vključno s produkti, ki izpolnjujejo okoljska, socialna in upravljavska merila, po katerih posega vse večje število varčevalcev. Številni varčevalci pa ne sodelujejo na kapitalskih trgih, saj jim ne zaupajo ali se ne zavedajo priložnosti, ki so jim na voljo, kar zmanjšuje potencialne vire financiranja za podjetja na kapitalskih trgih. Zato je bistvenega pomena, da se malim vlagateljem omogoči, da izkoristijo te priložnosti, hkrati pa zagotovi ustrezna raven zaščite. Cilj strategije za naložbe za male vlagatelje, ki je v pripravi in bo predvidoma sprejeta leta 2022, je postaviti interese malih vlagateljev v središče pozornosti. Cilj 3: Povezovanje nacionalnih kapitalskih trgov v resnični enotni trg Globalna konkurenčnost EU je zaradi razdrobljenosti njenih kapitalskih trgov oslabljena. Ukrepi v zvezi z unijo kapitalskih trgov so namenjeni odpravi ovir za čezmejne naložbe, vključno z globoko zakoreninjenimi ovirami, kot so različni in neučinkoviti insolvenčni okviri ali pravila o davčnih odtegljajih, ter večjemu uveljavljanju potnih listov za opravljanje storitev po vsej EU. S tem bo podjetjem olajšan dostop do večjih virov kapitala v lasti institucionalnih in malih vlagateljev po vsej EU. 2.Današnji sveženj zakonodajnih ukrepov – unija kapitalskih trgov leto pozneje Z vidika navedenih ciljev so danes sprejeti zakonodajni predlogi pomemben korak pri izvajanju akcijskega načrta Komisije za unijo kapitalskih trgov iz leta 2020. Obravnavajo težave v zvezi s širokim naborom storitev na kapitalskih trgih in prispevajo k doseganju ključnih ciljev unije kapitalskih trgov. 2.1Enotna evropska točka dostopa (ESAP) za ustvarjanje več priložnosti za financiranje in poslovnih priložnosti za podjetja Trenutno so informacije o financah in trajnostnosti podjetij in finančnih produktov razpršene po državah članicah, na številnih točkah dostopa, v različnih jezikih in različnih digitalnih oblikah. Razdrobljenost ovira naložbe, zlasti čezmejne. Komisija predlaga uredbo o vzpostavitvi enotne evropske točke dostopa (ESAP), ki jo bo vzpostavil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) . ESAP bo skupni vir javnih in brezplačnih informacij o podjetjih in naložbenih produktih v EU, ne glede na to, kje v EU so ali od kod v EU izvirajo. S postopnim uvajanjem se bo zagotovilo, da bo ESAP začela delovati leta 2024. Z ESAP bodo tako vlagatelji iz EU kot mednarodni vlagatelji bolje obveščeni o naložbenih priložnostih. Za podjetja v EU, zlasti manjša podjetja in podjetja na manjših kapitalskih trgih, se bo dostop do financiranja s tem izboljšal. Vlagateljem bo prihranila čas in sredstva pri iskanju informacij, kar bo prispevalo k doseganju cilja unije kapitalskih trgov, da državljanom omogočimo preprostejše in varnejše naložbe. ESAP bo koristila tudi podjetnikom, saj bo nudila orodje za iskanje poslovnih priložnosti po vsej EU. ESAP je tudi bistven element strategije za digitalne finance . Sčasoma bi morala ESAP postati skupna točka dostopa do informacij o financah in trajnostnosti podjetij ter produktov, s čimer bi se odpravila razdrobljenost podatkov vzdolž nacionalnih meja ter omogočila boljša digitalna uporaba in ponovna uporaba informacij. Poudariti je treba, da ima ESAP tudi velik potencial za spodbujanje zelenega prehoda. Z olajšanim centraliziranim dostopom do podatkov o okoljskih, socialnih in upravljavskih vidikih podjetij v EU ter informacij o produktih, ki izpolnjujejo okoljska, socialna in upravljavska merila, se bo odzvala na vse večje povpraševanje gospodarskih subjektov in akterjev civilne družbe po informacijah o trajnostnosti, s čimer bo prispevala k pravičnemu prehodu na trajnostnost. 2.2Spodbujanje dolgoročnih naložb prek evropskih dolgoročnih investicijskih skladov Cilj evropskih dolgoročnih investicijskih skladov je usmeriti dolgoročno financiranje v mala in srednja podjetja, ki kotirajo na borzi ali ne, ter dolgoročne infrastrukturne projekte v številnih sektorjih, kot so energijsko učinkovitejša prometna infrastruktura, proizvodnja zelene energije, čiste tehnološke inovacije in socialna infrastruktura. V ta namen je treba izkoristiti celoten potencial evropskih dolgoročnih investicijskih skladov. Trenutno je število evropskih dolgoročnih investicijskih skladov omejeno: do oktobra 2021 jih je dovoljenje za delovanje prejelo le okoli 57 v štirih državah članicah. Udeleženci na trgu na splošno menijo, da obstoječa pravila o izdajanju dovoljenj za evropske dolgoročne investicijske sklade ter njihovih naložbenih politikah, pogojih poslovanja in trženju niso dovolj prilagojena dolgoročnim naložbam. Zaradi teh razlogov in ovir za vstop malih vlagateljev so evropski dolgoročni investicijski skladi manj privlačni tako za upravitelje skladov kot za vlagatelje. S predlaganimi spremembami okvira evropskih dolgoročnih investicijskih skladov bodo ti postali privlačnejši. S spremembami se bo povečala vloga evropskih dolgoročnih investicijskih skladov kot dodatnega vira financiranja za realno gospodarstvo in izboljšalo usmerjanje dolgoročnih prihrankov v dolgoročne naložbene projekte. Po sprejetju revidiranih pravil bo za naložbe evropskih dolgoročnih investicijskih skladov primeren širši nabor sredstev, upravitelji evropskih dolgoročnih investicijskih skladov pa bodo imeli dodatno prožnost pri ustanavljanju, upravljanju in trženju teh skladov. Evropski dolgoročni investicijski skladi bodo postali tudi privlačnejši, saj bodo nekatere zahteve za evropske dolgoročne investicijske sklade, ki se tržijo samo profesionalnim vlagateljem, omiljene. V skladu s ciljem unije kapitalskih trgov, da se poveča vloga malih vlagateljev, bodo s predlaganimi spremembami odpravljene tudi nekatere minimalne zahteve, ki malim vlagateljem preprečujejo dostop do evropskih dolgoročnih investicijskih skladov, pri čemer bodo vlagatelji še naprej zaščiteni. Prenovljena pravila bodo prispevala k vzpostavitvi bolj povezane unije kapitalskih trgov, zaradi česar bo gospodarstvo EU konkurenčnejše in odpornejše. Podpirala bodo tudi evropski zeleni dogovor in evropsko energetsko unijo, saj bodo usmerjala dolgoročne naložbe, potrebne za projekte v zvezi z zeleno in energetsko infrastrukturo. Evropski dolgoročni investicijski skladi so prav tako zelo primerni za financiranje tehnoloških inovacij in podporo digitalnemu prehodu. Glede na demografske izzive, s katerimi se sooča EU, bi lahko evropski dolgoročni investicijski skladi dodatno pomagali financirati projekte v zvezi s socialno infrastrukturo, kot so bolnišnice ali socialna stanovanja. 2.3Zagotovitev bolj raznolikega financiranje za podjetja s pregledom direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov

Vedno več naložb poteka prek finančnih posrednikov na kapitalskih trgih. Zlasti alternativni investicijski skladi imajo vse večjo vlogo v finančnem posredništvu. Direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov od sprejetja leta 2011 podpira oblikovanje učinkovitega enotnega trga za alternativne investicijske sklade ter vzpostavlja trden regulativni in nadzorni okvir za njihove upravitelje v EU. Komisija predlaga ciljno usmerjene spremembe okvira direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov za še učinkovitejši in bolj povezan trg alternativnih investicijskih skladov. S spremembami za uskladitev regulativnega okvira za sklade, ki izdajajo posojila podjetjem, bodo podjetja v EU lažje pridobila financiranje. Skladi, ki izdajajo posojila, so ustrezna alternativa bančnim posojilom za financiranje podjetij v EU, zlasti kadar se tradicionalni posojilodajalci umaknejo zaradi kriznih razmer na trgu. Za delovanje teh skladov veljajo različna nacionalna pravila. Zato je enotni trg razdrobljen, konkurenca med udeleženci na trgu pa omejena. Nova pravila bodo povečala nabor možnosti financiranja za podjetja, da bodo lahko rasla, financirala inovacije ter dosegala svoje zelene in digitalne cilje v vseh tržnih pogojih. Revidirana pravila bodo tudi bolje zaščitila vlagatelje. Prvič, njihovi interesi bodo bolje zaščiteni, saj bo zagotovljeno, da bodo upravitelji skladov, ki svoje naloge prenesejo na tretje osebe, spoštovali enake visoke standarde po vsej EU. Predlog podrobneje opredeljuje obstoječa pravila in prispeva h konvergenci nadzora, hkrati pa upošteva, da je s prenosom nalog omogočeno učinkovito upravljanje naložbenih portfeljev in pridobivanje potrebnega strokovnega znanja na določenem geografskem trgu ali za določeno skupino sredstev. S tem bodo prispevala h globalnemu uspehu sektorja investicijskih skladov EU. Drugič, spremenjena pravila bodo upravitelje alternativnih investicijskih skladov odprtega tipa ali kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje spodbujala, da ustrezno uporabljajo usklajena orodja za upravljanje likvidnosti, kar jim bo pomagalo učinkovito obvladovati likvidnostna tveganja, da bi ohranili vrednost naložb v času pretresov na trgu. To bi moralo povečati zaupanje vlagateljev v te naložbene nosilce in verjetnost, da se mali vlagatelji odločijo za vlaganje vanje. 2.4Izboljšanje preglednosti trgov s pregledom uredbe o trgih finančnih instrumentov (MiFIR) , Učinkovita tržna infrastruktura je temelj ustrezno delujočega enotnega kapitalskega trga. Uredba o trgih finančnih instrumentov ureja trgovanje v EU. Ta uredba je bila v zadnjem desetletju izpopolnjena, današnji predlog pa bo dodatno prispeval h konkurenčnejšemu, preglednejšemu in bolj povezanemu okolju za trgovanje pod pravičnejšimi pogoji. S predlogom bo zagotovljeno, da bodo finančni trgi EU v nenehno spreminjajočih se svetovnih razmerah za trgovanje še naprej uspešni. Finančni trgi so odvisni od visokokakovostnih tržnih podatkov. Dobro umerjene zahteve po preglednosti v zvezi z informacijami, kot so cene in obseg poslov, so zato bistvenega pomena in prispevajo k oblikovanju cen. Predlagana spremenjena pravila bodo izboljšala preglednost trga, saj bodo omejila uporabo izjem od objave podatkov o trgovanju. Trgovalni sektor se prav tako nenehno spreminja, saj borze zdaj tekmujejo z investicijskimi bankami . Za zagotovitev, da bodo za borze in investicijske banke veljali enaki konkurenčni pogoji, bodo s predlaganimi spremembami dodatno usklajene zahteve glede preglednosti za različne akterje in njihove trgovalne prakse. Cilj sprememb bo tudi ustaviti sporno prakso upravljavcev trgovanja, ki posrednike nagrajujejo za usmerjanje naročil strank k njim, ne glede na to, ali je to v najboljšem interesu njihovih strank („plačilo za dotok naročil“). Sprejetje revidiranih pravil bo zagotovilo tudi pravočasen celovit pregled pogojev trgovanja na borzah in drugih mestih trgovanja v EU . S temi pravili bo vzpostavljen sistem stalnih informacij, borze, zlasti manjše, pa bodo za prispevanje podatkov o delnicah prejele ustrezno nadomestilo. Vsi vlagatelji, tako veliki kot mali, bodo imeli dostop do tržnih podatkov in s tem celovit pregled nad pogoji trgovanja na trgih EU in z različnimi finančnimi instrumenti, kot so delnice, investicijski skladi, ki kotirajo na borzi, in obveznice. To bo zmanjšalo informacijsko prednost največjih udeležencev na trgu pred drugimi udeleženci na trgu, zlasti manjšimi upravljavci premoženja, bankami in posredniki na drobno, ki si morda ne morejo privoščiti dragih storitev ponudnikov podatkov. Zaradi preglednejših pogojev trgovanja pri različnih upravljavcih trgovanja se bo zmanjšalo tudi tveganje pri trgovanju. Sistem stalnih informacij bo na voljo tudi malim vlagateljem, kar bo pripomoglo k demokratizaciji trgovanja v EU. 3.Unija kapitalskih trgov v prihodnosti – cilji za leto 2022 Danes sprejeti zakonodajni predlogi so poleg zakonodajnih predlogov o pregledu Solventnosti II in bančnem svežnju , ki so že bili sprejeti letos , pomembni mejniki na poti k oblikovanju unije kapitalskih trgov. S tem pa prizadevanj Komisije še ni konec. Delo v zvezi z drugimi ukrepi iz akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov iz leta 2020 se nadaljuje s ciljem, da se ti ukrepi izvedejo še v tem mandatu Komisije. V tem oddelku so predstavljeni nekateri ukrepi za unijo kapitalskih trgov, načrtovani za leto 2022. Stanje izvajanja drugih ukrepov je opisano v Prilogi k temu sporočilu. 3.1 Pregled pravil o kotiranju za pomoč podjetjem pri pridobivanju financiranja na javnih trgih Zbiranje kapitala na javnih trgih v EU je še vedno drago in zapleteno, zlasti za MSP. Zato je bilo v akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov iz leta 2020 napovedano, da bo Komisija poenostavila pravila o kotiranju v EU. Njena strokovna skupina za MSP je maja 2021 objavila 12 priporočil za olajšanje dostopa MSP do javnih trgov . Komisija na podlagi teh priporočil, uredbe o kotiranju MSP in ukrepov, ki sta jih sozakonodajalca sprejela v okviru svežnja za okrevanje kapitalskih trgov , v drugi polovici leta 2022 načrtuje sprejetje zakonodajnega predloga za zmanjšanje upravnih ovir za podjetja, ki želijo zbrati kapital na javnih trgih v EU, pri čemer se ohranjata celovitost trga in zaščita vlagateljev. V predlogu bodo kritično ovrednotena pravila, ki se uporabljajo za podjetja, ki so v postopku vzpostavitve kotiranja , in podjetja, ki že kotirajo na javnih trgih v EU. Pobuda bo prispevala k rasti, učinkovitosti in likvidnosti javnih trgov v EU ter s tem k njihovi večji konkurenčnosti na svetovni ravni ter omogočila učinkovitejše dodeljevanje kapitala trajnostnim in inovativnim podjetjem. 3.2 Okvir za odprte finance za podporo kapitalskim trgom ter zagotavljanje dodane vrednosti za potrošnike in podjetja Komisija bo po akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov iz leta 2020 in strategiji za digitalne finance pospešila prizadevanja za čim boljši izkoristek podatkovnega gospodarstva za kapitalske trge, potrošnike in podjetja v EU. V skladu s predlogom akta o podatkih, ki je v pripravi, in na podlagi ocene direktive o plačilnih storitvah II je cilj okvira za odprte finance omogočiti, da si finančne institucije izmenjujejo in ponovno uporabljajo podatke za ustvarjanje novih storitev, pod pogojem da se stranke s tako rabo strinjajo in da zanjo veljajo predpisi o varstvu osebnih podatkov in jasni zaščitni ukrepi. S tem bo zagotovljeno, da bo na voljo več podatkov za inovativne finančne storitve. Poleg tega bodo potrošniki imeli večjo izbiro in pomoč pri iskanju produktov, ki najbolj ustrezajo njihovim naložbenim željam, tudi z vidika trajnostnosti, hkrati pa bodo lahko ohranili nadzor nad svojimi podatki, vključno s tem, kdo lahko dostopa do njih. To bi moralo neposredno prispevati k večji udeležbi malih vlagateljev. Odprte finance lahko pozitivno vplivajo tudi na dostop MSP do financiranja. Slednja bi imela koristi od ocen njihovega ekonomskega profila s strani več ponudnikov finančnih storitev in ponudbe rešitev financiranja, ki najbolj ustrezajo njihovim potrebam. Okvir za „odprte finance“ bo temeljil na načelu enakih konkurenčnih pogojev za obstoječe in nove udeležence. Koristi izmenjave podatkov niso omejene na finančni sektor. Odprte finance bodo zato dopolnjevale širše pobude Komisije glede podatkov. Za oblikovanje odprtih financ zunaj področja uporabe direktive o plačilnih storitvah II bo Komisija uporabila pristop od spodaj navzgor, in sicer se bo oprla na svoje delo z deležniki v zvezi s prvim sklopom primerov posebne uporabe in pridobila mnenja nedavno ustanovljene strokovne skupine za evropski finančni podatkovni prostor. Kot drugi korak bo predstavila zakonodajni predlog za nov okvir za odprte finance, ki bo temeljil na širših pobudah za dostop do podatkov in bo popolnoma usklajen z njimi, kot je bilo napovedano v strategiji za digitalne finance.