SL

Bruselj, 5.10.2006

COM(2006) 581 konč.

2006/0186 (ACC)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ta sporazum med ES in ZDA vsebuje določbe za usklajevanje programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (računalnikov, monitorjev, tiskalnikov, fotokopirnih strojev, telefaksov itd.) z namenom spodbujanja energetsko učinkovite pisarniške opreme, ne da bi pri tem nastajale ovire pri trgovanju.

2. Novi sporazum gradi na izkušnjah, pridobljenih med prvim obdobjem izvajanja skupnega prostovoljnega programa za energetsko označevanje pisarniške opreme – program Energy Star – na podlagi prvega Sporazuma med ES in ZDA, podpisanega leta 2000 [1].

3. Podrobnejši razlogi za sklenitev novega sporazuma o nadaljevanju programa Energy Star v naslednjem petletnem obdobju na podlagi Sporazuma, priloženega v Prilogi, so navedeni v Priporočilu Komisije Svetu o začetku pogajanj o drugem Sporazumu Energy Star [2] in v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o prvem obdobju izvajanja programa Energy Star v Skupnosti [3]. Najpomembnejše točke so povzete spodaj:

· Učinkovita raba energije je eden glavnih stebrov trajnostne energetske politike v ES. Zelena knjiga Komisije o energetski učinkovitosti [4] navaja naslednje pomembne koristi učinkovite rabe energije: zagotavljanje konkurenčnosti evropskega gospodarstva zaradizmanjšane potrošnje energije, varstvo okolja zaradi zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida, nastalih zaradi rabe energije, zanesljivost oskrbe z energijo zaradi zmanjšanega povpraševanja po energiji in posledično zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije.

· Pisarniška oprema predstavlja pomemben delež pri porabi električne energije v ES. Brez sprejetja ukrepov se lahko poraba poveča, saj se poveča funkcionalnost, s tem pa tudi zaloge v pisarnah in gospodinjstvih. Da bi dosegli cilje iz zelene knjige o energetski učinkovitosti, je treba energetsko učinkovitost pisarniške opreme še nadalje izboljševati.

· Program ES Energy Star zagotavlja okvir za usklajevanje nacionalnih prizadevanj držav članic ES za izboljšanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme. Za zmanjšanje škodljivih vplivov na industrijo in trgovino je potreben usklajen pristop, saj bi neusklajene nacionalne zahteve proizvajalcem, trgovcem ter posledično kupcem in uporabnikom pisarniške opreme povzročile dodatne stroške.

· Ker se s pisarniško opremo trguje po vsem svetu, bi se morali ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti izvajati skupaj z globalnimi partnerji in nosilci odločanja. Usklajen pristop zmanjšuje izvedbene stroške programa in odpravlja zmedo med potrošniki. Program Energy Star zagotavlja okvir za usklajevanje dejavnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme z ZDA, Japonsko in drugimi ključnimi akterji na trgu. Program Energy Star, ki je v lasti Agencije Združenih držav Amerike za varovanje okolja (US EPA) in ga za ES in EGP vodi Evropska komisija, je tako naravno izhodišče ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme z uporabo označevanja.

· Prostovoljni program Energy Star so proizvajalci na široko sprejeli. Razen tega je v ZDA pomemben pri javnih naročilih, saj je treba v postopku javnega naročila upoštevati tehnične specifikacije. To je spodbuda proizvajalcem, da dajo na trg izdelke, ki so skladni z zahtevami programa. Posledično je trg naravnan k energetsko učinkovitim izdelkom in doseči je mogoče pomemben prihranek energije, če so tehnične specifikacije v času določitve meril dovolj stroge (če jih na primer izpolnjuje 25 % modelov). Komisija verjame, da je prispevek strokovnjakov ES pomemben in da prispeva k razvoju doslednih in zahtevnih tehničnih specifikacij.

· Po mnenju Komisije in Odbora za Energy Star Evropske skupnosti je program Energy Star prispeval k izboljšanju energetske učinkovitosti pisarniške opreme, ki je naprodaj v Skupnosti. Ta ocena je kvalitativna, saj količine energije, prihranjene v Skupnosti zaradi izvajanja programa v obdobju 2001–2006, ni mogoče izmeriti. Po drugi strani pa še vedno obstajajo pomembne možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme na stroškovno učinkovit način. Vendar bliskovit razvoj inovacij in razvojni cikli izdelkov zahtevajo zelo prilagodljiva orodja, kot so na primer prostovoljni programi označevanja, ki se lahko hitreje prilagodijo tehnološkemu in tržnemu razvoju.

· Program povečuje preglednost trga v sektorju pisarniške opreme, še zlasti glede energetske učinkovitosti pisarniške opreme. To je predpogoj za dejavnosti, usmerjene k spodbujanju potrošnikov ter naročnikov pisarniške opreme v terciarnem in javnem sektorju, da pri odločitvi o nakupu upoštevajo energetsko učinkovitost in celotne stroške lastništva, vključno s stroški električne porabe. Zlasti se lahko baza podatkov Energy Star, ki jo upravlja Komisija, uporabi kot osnova za ukrepe nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri spodbujanju energetske učinkovitosti pisarniške opreme.

4. Kot to zahtevajo pogajalske smernice, ki jih je Svet dal Komisiji, vsebuje člen I(4) novega Sporazuma zahtevo, da morajo biti skupne tehnične specifikacije (merila učinkovitosti, ki morajo biti izpolnjena za oznako Energy Star) stroge. To je predpogoj za učinkovito spodbujanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme.

5. Priloga C k novem Sporazumu vsebuje zahtevne in inovativne skupne tehnične specifikacije za računalniške monitorje in opremo za slikovno obdelavo (fotokopirni stroji, tiskalniki, telefaksi itd.) ter zajema porabo energije v stanju pripravljenosti in v delujočem stanju. Ocenjuje se, da bodo nove skupne tehnične specifikacije za opremo za slikovno obdelavo v naslednjih treh letih omogočile prihranek okoli 17 TWh v EU-25 [5]. Razvijajo se nove skupne tehnične specifikacije za računalnike, ki bodo predvidoma začele veljati leta 2007. K Sporazumu jih je mogoče dodati z medsebojnim sporazumom med Komisijo in Agencijo Združenih držav Amerike za varovanje okolja (US EPA), ki skupaj vodita ta program.

6. Med posvetovanji glede utemeljitve obnove Sporazuma Energy Star je Odbor za Energy Star Evropske skupnosti (posvetovalni forum, ki ga sestavljajo države članice ter industrijske, okoljske in potrošniške nevladne organizacije) zahteval učinkovitejše izvajanje programa Energy Star v ES, če se Sporazum obnovi. Ker je Odbor za Energy Star Evropske skupnosti vključen v posvetovanja glede vseh vidikov programa Energy Star in zaradi prostovoljne narave programa, je Komisija mnenja, da posvetovanja s „posebnim odborom“ 133 Sveta glede vprašanj, povezanih s spremembami tehničnih prilog k Sporazumu, niso potrebna, saj bi to povzročilo le nepotrebne zamude v postopku, upočasnilo uvajanje novih tehničnih meril in s tem zmanjšalo učinkovitost programa.

7. V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet dal Komisiji, se predlaga, da lahko upravna organa na podlagi člena IX novega Sporazuma spreminjata Prilogi A (osnutek znaka Energy Star) in B (smernice za uporabo znaka) za lažje prilagajanje tržnim zahtevam.

8. Evropski parlament je bil seznanjen s pogajanji glede novega Sporazuma Energy Star na zasedanju Odbora za industrijo, raziskave in energijo dne 30. maja 2006.

9. Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju Sporazuma Energy Star znotraj Skupnosti se predloži hkrati s tem osnutkom sklepa.

10. Ta sporazum nima finančnega vpliva na proračun Evropskih skupnosti.

2006/0186 (ACC)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe, v povezavi s prvim pododstavkom, prvim stavkom člena 300(2) , in členom 300(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sklep Sveta o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o Sporazumu med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme je bil sprejet dne 5. maja 2006 [6].

(2) Pogajanja so se zaključila in Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (v nadaljevanju „Sporazum“) je bil s strani obeh pogodbenic parafiran dne 7. junija 2006.

(3) Vzpostaviti je treba ustrezne notranje postopke v Skupnosti za zagotovitev pravilnega delovanja Sporazuma.

(4) Trg pisarniške opreme se bliskovito razvija. Bistvenega pomena je pogosto ocenjevanje možnosti za zvečanje prihrankov energije in koristi za okolje, in sicer s pospeševanjem ponudbe in povpraševanja po energetsko učinkovitih izdelkih. Zato je treba pooblastiti Komisijo, da ob pomoči svetovalnega odbora Skupnosti, ki ga sestavljajo nacionalni predstavniki in vse zainteresirane stranke, redno ocenjuje in nadgrajuje skupne specifikacije za pisarniško opremo, določene v Prilogi C k Sporazumu, in sprejema določene odločitve za izvajanje Sporazuma, kot na primer osnutek znaka Energy Star in smernice za uporabo znaka, oboje zajeto v Prilogi A oziroma B.

(5) Izvajanje Sporazuma mora pregledati tehnična komisija, kot je določeno s Sporazumom.

(6) Vsaka pogodbenica Sporazuma mora določiti upravni organ in opredeliti postopek za spremembo Sporazuma.

(7) Sporazum bi bilo treba odobriti.

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, vključno z njegovimi prilogami, se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma in njegovih prilog so priloženi k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je s tem pooblaščen, da imenuje pooblaščenca za podpis Sporazuma, pri čemer se izrazi privolitev Skupnosti, da se zaveže k Sporazumu.

Člen 3

Predsednik Sveta v imenu Skupnosti izda pisno obvestilo, kot je določeno v členu 15(1) Sporazuma.

Člen 4

1. Komisija zastopa Skupnost v tehnični komisiji, kot je določeno v členu VII Sporazuma, potem ko se je seznanila z mnenji članov Odbora za Energy Star Evropske skupnosti, določenim z Uredbo (ES) št. 2422/2001 Evropskega parlamenta in Sveta. Po posvetovanjih z Odborom za Energy Star Evropske skupnosti Komisija izvaja naloge, navedene v členih VI(5), VII(1) in (2) ter IX(4) Sporazuma.

2. Pri pripravi stališča Skupnosti glede sprememb seznama pisarniške opreme v Prilogi C k Sporazumu Komisija upošteva morebitna mnenja Odbora za Energy Star Evropske skupnosti.

3. Stališče Skupnosti glede odločitev, ki jih sprejmeta upravna organa, oblikuje Komisija po posvetovanju z Odborom za Energy Star Evropske skupnosti ob upoštevanju sprememb Priloge A (ime Energy Star in skupni znak), Priloge B (smernice za ustrezno uporabo imena Energy Star in skupnega znaka) in Priloge C (skupne specifikacije) k Sporazumu.

4. V vseh drugih primerih stališče Skupnosti glede odločitev, ki jih sprejmeta pogodbenici Sporazuma, oblikuje Svet na predlog Komisije v skladu s členom 300 Pogodbe.

Člen 5

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

.

Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

Vlada Združenih držav Amerike in Evropska skupnost, v nadaljevanju „pogodbenici“ sta se –

z željo, da bi s pospeševanjem ponudbe in povpraševanja po energetsko učinkovitih izdelkih povečali prihranke energije in koristi za okolje;

ob upoštevanju Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, sklenjenega dne 19. decembra 2000, ter njegovih spremenjenih prilog (v nadaljevanju „Sporazum 2000“);

zadovoljni z napredkom v okviru Sporazuma 2000;

v prepričanju, da bodo z nadaljevanjem obojestranskih prizadevanj glede programa ENERGY STAR dosežene dodatne koristi;

– dogovorili o naslednjem:

Člen I

Splošna načela

1. Pogodbenici uporabljata skupne specifikacije o energetski učinkovitosti in skupni znak za vzpostavitev doslednih ciljev za proizvajalce in s tem kar največjo učinkovitost njunih posamičnih prizadevanj na področju ponudbe in povpraševanja po izdelkih take vrste.

2. Pogodbenici uporabljata skupni znak za označevanje vrst izdelkov, ki izpolnjujejo zahteve energetske učinkovitosti iz Priloge C.

3. Pogodbenici skrbita, da skupne specifikacije spodbujajo stalno izboljševanje učinkovitosti, pri čemer upoštevajo najnaprednejše tehnološke prakse na trgu.

4. Skupne specifikacije so določene tako, da jih izpolnjuje samo najboljših 25 odstotkov modelov, za katere so v času nastanka specifikacij na razpolago podatki, hkrati pa se upoštevajo tudi drugi dejavniki.

5. Pogodbenici skrbita, da potrošniki na trgu prepoznajo energetsko učinkovite izdelke po oznaki.

Člen II

Povezava s Sporazumom 2000

Ta sporazum v celoti nadomešča Sporazum 2000.

Člen III

Opredelitve

Za namene tega sporazuma:

(a) „ENERGY STAR“ pomeni storitveno oznako, opisano v Prilogi A, ki je v lasti Agencije Združenih držav Amerike za varovanje okolja („US EPA“);

(b) „skupni znak“ pomeni certifikacijsko oznako, opisano v Prilogi A, ki je v lasti US EPA;

(c) „oznake ENERGY STAR“ pomeni ime „ENERGY STAR“ in skupni znak, kakor tudi kakršne koli različice teh oznak, ki jih lahko razvijejo ali spreminjajo upravna organa ali udeleženci programa, kakor so opredeljeni v tem dokumentu, vključno z znakom ali oznako iz Priloge A tega sporazuma;

(d) „program za označevanje ENERGY STAR“ pomeni program, ki ga upravlja upravni organ ob uporabi skupnih specifikacij energetske učinkovitosti, oznak in smernic za označene vrste izdelkov;

(e) „udeleženci programa“ pomeni proizvajalce, prodajalce ali trgovce na drobno, ki prodajajo določene energetsko učinkovite izdelke, ki izpolnjujejo zahteve specifikacij, in ki so se odločili sodelovati v programu za označevanje ENERGY STAR ter so se prijavili ali sklenili sporazum z upravnim organom katere od pogodbenic;

(f) „skupne specifikacije“ so veljavne zahteve glede energetske učinkovitosti in delovanja, vključno z metodami za preskušanje, naštetimi v Prilogi C, ki jih uporabljajo upravna organa in udeleženci programa, da določijo, ali energetsko učinkoviti izdelki izpolnjujejo zahteve za skupni znak.

Člen IV

Upravna organa

Vsaka pogodbenica imenuje upravni organ, odgovoren za izvajanje tega sporazuma („upravna organa“). Evropska skupnost za svoj upravni organ imenuje Komisijo Evropskih skupnosti („Komisija“). Združene države Amerike pa za svoj upravni organ imenujejo US EPA.

Člen V

Upravljanje programa za označevanje ENERGY STAR

1. Vsak upravljani organ upravlja program za označevanje ENERGY STAR za vse vrste energetsko učinkovitih izdelkov, naštetih v Prilogi C, pod pogoji, določenimi v tem sporazumu. Upravljanje programa vključuje registracijo udeležencev programa na prostovoljni podlagi, vzdrževanje seznamov udeležencev programa in skladnih izdelkov ter izvajanje smernic za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR, določenih v Prilogi B.

2. Program za označevanje ENERGY STAR uporablja splošne specifikacije, naštete v Prilogi C.

3. Če vsak upravni organ sprejema učinkovite ukrepe za izobraževanje potrošnikov o oznakah ENERGY STAR, to stori v skladu s smernicami za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR, določenimi v Prilogi B.

4. Vsak upravni organ krije stroške za vse svoje dejavnosti v okviru tega sporazuma.

Člen VI

Udeležba v programu za označevanje ENERGY STAR

1. Vsak proizvajalec, prodajalec ali trgovec na drobno se lahko vključi v program za označevanje ENERGY STAR tako, da se pri upravnemu organu katere od pogodbenic prijavi kot udeleženec programa.

2. Udeleženci programa lahko uporabljajo skupni znak za označevanje ustreznih izdelkov, ki so bili preskušeni pri njih samih ali v neodvisnem preskusnem laboratoriju in ki izpolnjujejo zahteve skupnih specifikacij, določenih v Prilogi C, in smejo sami potrjevati ustreznost izdelkov.

3. Prijavo udeleženca programa v program za označevanje ENERGY STAR s strani upravnega organa ene pogodbenice prizna tudi upravni organ druge pogodbenice.

4. Da se olajša priznavanje udeležencev programa v programu za označevanje ENERGY STAR v skladu z odstavkom 3, upravna organa sodelujeta pri vzdrževanju skupnih seznamov vseh udeležencev programa in izdelkov, upravičenih do skupnega znaka.

5. Ne glede na postopke samocertificiranja, predpisane v odstavku 2 tega naslova, si vsak upravni organ pridržuje pravico, da preskusi ali drugače pregleda izdelke, ki se prodajajo ali so bili prodani na njegovih ozemljih (v primeru Komisije na ozemljih držav članic Evropske skupnosti), in tako ugotovi, ali so izdelki certificirani v skladu s splošnimi specifikacijami iz Priloge C. Upravna organa se med seboj obveščata in v polnem obsegu sodelujeta drug z drugim pri zagotavljanju, da izdelki, ki nosijo skupni znak, izpolnjujejo zahteve splošnih specifikacij iz Priloge C.

Člen VII

Programsko usklajevanje med pogodbenicama

1. Pogodbenici ustanovita tehnično komisijo za pregled izvajanja tega sporazuma, sestavljeno iz predstavnikov njunih upravnih organov.

2. Tehnična komisija se načeloma sestaja letno in na zahtevo enega od upravnih organov pregleda izvajanje in upravljanje programa za označevanje ENERGY STAR, skupne specifikacije iz Priloge C, izdelke, ki jih program vključuje, ter napredek pri doseganju ciljev tega sporazuma.

3. Države, ki niso pogodbenice (vključno z drugimi vladami in predstavniki industrije), se lahko udeležijo sestankov tehnične komisije kot opazovalke, razen če je bilo dogovorjeno drugače z obema upravnima organoma.

Člen VIII

Registracija oznak ENERGY STAR

1. Agencija US EPA je kot lastnica oznak ENERGY STAR le-te registrirala v Evropski skupnosti kot blagovne znamke Skupnosti. Komisija se odpoveduje temu, da bi zahtevala ali pridobila kakršno koli registracijo oznak ENERGY STAR ali katere od njenih variacij v kateri koli državi.

2. US EPA se obveže, da ne bo štela za kršitev uporabe teh oznak, če bo Komisija ali kateri koli udeleženec programa, prijavljen pri Komisiji, uporabljal znak ali oznako iz Priloge A v skladu s pogoji tega sporazuma.

Člen IX

Izvrševanje in kršitve

1. Za zaščito oznak ENERGY STAR vsak upravni organ zagotavlja pravilno uporabo oznak ENERGY STAR na svojem ozemlju (v primeru Komisije na ozemljih držav članic Evropske skupnosti). Vsak upravni organ zagotovi, da se oznake ENERGY STAR uporabljajo samo v obliki, prikazani v Prilogi A. Vsak upravni organ zagotovi, da se oznake ENERGY STAR uporabljajo izključno tako, kot je predvideno v smernicah za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR v Prilogi B.

2. Vsak upravni organ zagotovi sprejetje takojšnjih in ustreznih ukrepov proti udeležencem programa, če izve, da je kak udeleženec programa uporabil nepravilno oznako ali označil z oznako ENERGY STAR izdelek, ki ne izpolnjuje zahtev skupnih specifikacij iz Priloge C. Ti ukrepi lahko med drugim vključujejo tudi naslednje ukrepe:

(a) pisno obvestilo udeležencu programa o neskladnosti s pogoji programa za označevanje ENERGY STAR;

(b) razvoj načrta zagotovitve skladnosti na podlagi posvetovanj; in

(c) če skladnosti ni mogoče doseči, po potrebi ukinitev registracije udeleženca programa.

3. Vsak upravni organ zagotovi sprejetje vseh primernih ukrepov za prekinitev nedovoljene uporabe oznak ENERGY STAR ali uporabe nepravilne oznake s strani pravne ali fizične osebe, ki ni udeleženec programa. Ti ukrepi lahko med drugim vključujejo tudi naslednje ukrepe:

(a) obvestilo pravni ali fizični osebi, ki uporablja oznake ENERGY STAR, o zahtevah programa za označevanje ENERGY STAR in smernic za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR;

(b) spodbujanje te pravne ali fizične osebe k vključitvi v program in registraciji ustreznih izdelkov.

4. Vsak upravni organ nemudoma obvesti upravni organ druge pogodbenice o vsaki kršitvi oznak ENERGY STAR, za katere ve, in o sprejetih ukrepih.

Člen X

Postopki za spremembe Sporazuma in dodajanje novih prilog

1. Vsak upravni organ lahko predlaga spremembo tega sporazuma in nove priloge k temu sporazumu.

2. Predlagana sprememba se poda v pisni obliki, o njej pa razpravlja tehnična komisija na naslednjem sestanku, pod pogojem, da je bil predlog sporočen drugemu upravnemu organu vsaj šestdeset dni pred tem sestankom.

3. Spremembe tega sporazuma in odločitve o dodajanju novih prilog sprejmeta pogodbenici z medsebojnim sporazumom. Spremembe Prilog A, B in C se sprejmejo v skladu z določbami členov XI in XII.

Člen XI

Postopki za spremembo Prilog A in B

1. Upravni organ, ki si prizadeva spremeniti Prilogo A ali Prilogo B, uporabi postopke iz odstavkov 1 in 2 člena X.

2. Spremembe Prilog A in B sprejmeta pogodbenici z medsebojnim sporazumom.

Člen XII

Postopki za spremembo Priloge C

1. Upravni organ, ki si prizadeva spremeniti Prilogo C z namenom spremeniti skupne specifikacije ali dodati novo vrsto izdelka („upravni organ predlagatelj“), uporabi postopke iz prvega in drugega odstavka prejšnjega naslova, v svoj predlog pa vključi:

(a) dokazilo, da bi se s spremembo specifikacij ali z vključitvijo nove vrste izdelka dosegli pomembni prihranki energije;

(b) če je to primerno, zahteve glede porabe energije pri različnih načinih delovanja opreme;

(c) informacije o standardiziranih postopkih preskušanj, ki se uporabljajo pri oceni izdelka;

(d) dokaz o obstoječi nelastniški tehnologiji, ki omogoča stroškovno učinkovite prihranke energije brez negativnega učinka na zmogljivost izdelka;

(e) informacije o ocenjenem številu modelov izdelka, ki izpolnjujejo predlagano specifikacijo, in približni trži delež, ki ga ti modeli predstavljajo;

(f) informacije o stališčih industrijskih skupin, ki bi jih predlagana sprememba lahko prizadela; in

(g) predlagani datum začetka veljavnosti novih specifikacij ob upoštevanju življenjske dobe izdelkov in programov proizvodnje.

2. Predlagane spremembe, ki jih sprejmeta oba upravna organa, začnejo veljati na dan, ki ga sporazumno določita upravna organa.

3. Če po prejemu predloga spremembe, podanega v skladu s prvim in drugim odstavkom prejšnjega naslova, drugi upravni organ (v nadaljnjem besedilu „nasprotujoči upravni organ“) meni, da predlog ne izpolnjuje zahtev iz zgornjega odstavka 1, ali če kako drugače ugovarja predlogu, nemudoma (navadno do naslednjega sestanka tehnične komisije) pisno obvesti upravni organ predlagatelja o svojem nasprotovanju in doda vse razpoložljive informacije, na katere se opira njegov ugovor; npr. dokaz, da bi predlog, če bi bil sprejet, verjetno:

(a) nesorazmerno in nepošteno prerazporedil tržno moč v korist enega podjetja ali skupine podjetij;

(b) spodkopal skupno udeležbo industrije v programu za označevanje ENERGY STAR;

(c) bil v nasprotju z njegovimi zakoni in drugimi predpisi; ali

(d) naložil težke tehnične zahteve.

4. Upravna organa si po najboljših močeh prizadevata doseči soglasje o predlagani spremembi na prvem sestanku tehnične komisije po podanem predlogu. Če upravna organa na tem sestanku tehnične komisije ne moreta doseči soglasja o predlagani spremembi, ga poskušata doseči v pisni obliki pred naslednjim sestankom tehnične komisije.

5. Če do konca naslednjega sestanka tehnične komisije pogodbenici ne moreta doseči soglasja, upravni organ predlagatelj umakne svoj predlog; glede predlogov za revidiranje obstoječih specifikacij pa se zadevna vrsta izdelka umakne iz Priloge C na dan, za katerega se pisno dogovorita upravna organa. O tej spremembi in o postopkih za izvajanje te spremembe se obvesti vse udeležence programa.

6. Pri pripravi novih specifikacij ali reviziji obstoječih upravna organa zagotovita učinkovito medsebojno usklajevanje in posvetovanje, pa tudi usklajevanje in posvetovanje z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, zlasti glede vsebine delovnih dokumentov in časovnih razporeditev.

Člen XIII

Splošne določbe

1. Ta sporazum ne zajema drugih programov okoljskega označevanja, ki jih lahko razvija in sprejme katera koli od pogodbenic.

2. Vse dejavnosti v okviru tega sporazuma urejajo veljavni zakoni in drugi predpisi vsake od pogodbenic in so vezane na razpoložljivost odobrenih sredstev in virov.

3. Nič v tem sporazumu ne vpliva na pravice in obveznosti katere koli pogodbenice, ki izhajajo iz dvostranskih, regionalnih ali večstranskih sporazumov, ki so bili sklenjeni pred začetkom veljavnosti tega sporazuma.

4. Brez vpliva na druge določbe tega sporazuma lahko vsak od upravnih organov izvaja programe za označevanje vrst izdelkov, ki niso zajeti v Prilogi C. Ne glede na druge določbe tega sporazuma ne sme nobena od pogodbenic ovirati uvoza, izvoza, prodaje ali distribucije katerega koli izdelka zato, ker je opremljen z oznakami energetske učinkovitosti upravnega organa druge pogodbenice.

Člen XIV

Začetek veljavnosti in trajanje

1. Ta sporazum začne veljati z dnem, ko vsaka od pogodbenic drugo pisno obvesti, da je zaključila notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti.

2. Ta sporazum ostane v veljavi pet let. Najpozneje eno leto pred koncem tega obdobja se pogodbenici sestaneta in razpravljata o obnovitvi tega sporazuma.

Člen XV

Odpoved

1. Ta sporazum lahko vsaka od pogodbenic odpove kadar koli s trimesečnim odpovednim rokom in pisnim obvestilom druge pogodbenice.

2. V primeru odpovedi ali neobnovitve tega sporazuma upravna organa vse registrirane udeležence programa obvestita o ukinitvi skupnega programa. Nadalje upravna organa registrirane udeležence programa obvestita, da bo vsak upravni organ lahko nadaljeval dejavnosti označevanja v okviru dveh ločenih posamičnih programov. V tem primeru program za označevanje Evropske skupnosti ne bo več uporabljal oznak ENERGY STAR. Komisija zagotovi, da ona sama, države članice Evropske skupnosti in vsi pri njej registrirani udeleženci programa prenehajo uporabljati oznake ENERGY STAR do dne, za katerega se pisno dogovorita upravna organa. Obveznosti iz tega odstavka veljajo tudi po odpovedi tega sporazuma.

Člen XVI

Verodostojni jeziki

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v …. dne ….. 2006 v češkem, danskem, nizozemskem, angleškem, estonskem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, madžarskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, malteškem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna. V primeru težav v zvezi z razlago prevlada angleško besedilo.

Za vlado Združenih držav Amerike: Za Evropsko skupnost:

Priloga A

Ime Energy Star in skupni znak

Ime: ENERGY STAR

Skupni znak:

(...PICT...)

PRILOGA B

Smernice za ustrezno uporabo imena Energy Star in skupnega znaka

Ime ENERGY STAR in skupni znak sta znamki v lasti agencije US EPA. Kot takšna je ime in skupni znak dovoljeno uporabljati le v skladu z naslednjimi smernicami in sporazumom o partnerstvu ali prijavnico Evropske komisije, ki so jo podpisali udeleženci programa za označevanje ENERGY STAR. Prosimo vas, da te smernice razdelite tistim osebam, ki bodo odgovorne za pripravo gradiva za ENERGY STAR v vašem imenu.

US EPA in Evropska komisija na ozemlju držav članic Evropske skupnosti nadzorujeta ustrezno uporabo imena ENERGY STAR in skupnega znaka. To vključuje spremljanje uporabe oznak na trgu in neposreden stik s tistimi organizacijami, ki oznaki uporabljajo nepravilno ali neupravičeno. Posledice zlorabe oznak lahko vključujejo preklic udeležbe udeleženca programa v programu za označevanje Energy Star, pri nepravilno označenih izdelkih, uvoženih v ZDA, pa lahko tudi zaseg teh izdelkov s strani carinske službe ZDA.

Splošne smernice

Program ENERGY STAR je partnerstvo med podjetji in organizacijami na eni strani in zvezno vlado ZDA ali Evropsko skupnostjo na drugi strani. V okviru tega partnerstva lahko podjetja in organizacije uporabljajo ime ENERGY STAR in skupni znak kot del svojih dejavnosti energetske učinkovitosti in okoljskih dejavnosti.

Organizacije morajo za uporabo oznak v skladu s tem dokumentom skleniti sporazum z upravnim organom – z Agencijo Združenih držav Amerike za varovanje okolja za ZDA ali z Evropsko komisijo za EU. Spremembe teh oznak niso dovoljene, saj bi takšne spremembe zmedle podjetja in potrošnike glede vira programa ENERGY STAR in zmanjšale njegovo vrednost za vse udeležence.

Organizacije, ki uporabljajo te oznake, morajo upoštevati naslednje splošne smernice:

1. Imena ENERGY STAR in skupnega znaka v nobenem primeru ni dovoljeno uporabljati na način, ki bi pomenil oglaševanje podjetja, njegovih izdelkov ali storitev. Skupnega znaka in imena ENERGY STAR ni dovoljeno uporabljati v nobenem drugem imenu ali znaku podjetja, imenu izdelka, imenu storitve, imenu domene ali naslovu spletne strani niti ni dovoljeno skupnega znaka, imena ENERGY STAR ali katere druge podobne oznake uporabljati kot blagovno znamko ali del blagovne znamke s strani druge pravne ali fizične osebe, razen US EPA.

2. Imena ENERGY STAR in skupnega znaka ni dovoljeno nikoli uporabljati na način, ki bi omalovaževal ENERGY STAR, EPA, Oddelek za energijo, Evropsko skupnost, Evropsko komisijo ali kateri koli drug vladni organ.

3. Skupnega znaka nikoli ni dovoljeno povezovati z izdelki, ki ne izpolnjujejo pogojev za ENERGY STAR.

4. Partnerji in druge pooblaščene organizacije so odgovorni za lastno uporabo imena ENERGY STAR in skupnega znaka kot tudi za uporabo s strani njihovih predstavnikov, kot so oglaševalske agencije in pogodbeni izvajalci.

Uporaba imena ENERGY STAR

– Ime ENERGY STAR se vedno pojavlja v velikih tiskanih črkah;

– V gradivu za trg Združenih držav Amerike se ob prvi omembi besedne zveze „ENERGY STAR“ vedno uporabi tudi znak za registrirano znamko ®;

– Znak ® se vedno pojavi nadpisano;

– Med besedno zvezo „ENERGY STAR“ in znakom ® ni presledka.

– Znak ® se ponovi v dokumentu v vsakem naslovu poglavja ali spletni strani.

Uporaba skupnega znaka

Skupni znak je oznaka, ki se kot oznaka uporablja le na tistih izdelkih, ki izpolnjujejo ali presegajo smernice izpolnjevanja za ENERGY STAR.

Uporaba skupnega znaka je dovoljena:

– na registriranih izdelkih, ki izpolnjujejo zahteve;

– v literaturi o izdelku, ki izpolnjuje zahteve;

– na spletu za namene identificiranja izdelka, ki izpolnjuje zahteve;

– v oglaševanju, kjer se znak uporablja v bližini izdelka ali na izdelku, ki izpolnjuje zahteve;

– v gradivih na prodajnih mestih;

– na embalaži izdelka, ki izpolnjuje zahteve.

Izgled skupnega znaka

US EPA je to oznako ustvarila, da bi povečala vizualni učinek oznake ter zaradi kontrasta in čitljivosti. Oznaka vključuje simbol ENERGY STAR v kvadratu, skupaj z imenom ENERGY STAR v manjšem kvadratu, ki se nahaja neposredno spodaj in poveča čitljivost simbola. Kvadrata ločuje bela črta, katere debelina je enaka debelini loka v simbolu. Oznako obdaja tudi bela črta, katere debelina je enaka debelini loka v simbolu.

Prazen prostor

US EPA in Evropska komisija zahtevata, da oznako vedno obdaja prazen prostor v izmeri 0,333 (tretjine višine grafičnega kvadrata znotraj oznake). Na tem mestu se ne sme pojaviti noben drug grafični element, na primer besedilo ali slike. US EPA in Evropska komisija zahtevata ta prazen prostor, ker se skupni znak pogosto pojavlja na gradivih, kjer se pojavljajo zapletene podobe, kot so druge oznake, grafične naprave in besedilo.

Najmanjša velikost

Velikost oznake je dovoljeno spreminjati, vendar morajo razmerja znotraj oznake ostati enaka. Zaradi čitljivosti je priporočljivo, da se oznaka tiska v širini, manjši od 0,375 palca (9,5 mm). Čitljivost napisa mora biti ohranjena na spletu.

Zaželena barva

Zaželena barva oznake je 100 % Cyan. Dovoljene so nadomestne različice v črni barvi na beli podlagi ali beli barvi na črni podlagi. Na spletni barvni lestvici je barvni ekvivalent 100 % Cyanu barva s šestnajstiškim zapisom 0099FF. Če je za oglaševanje, literaturo o izdelku ali gradiva na prodajnih mestih na voljo tiskanje z več barvami, mora biti oznaka natisnjena v 100 % Cyanu. Če ta barva ni na voljo, jo je mogoče nadomestiti s črno barvo.

Nepravilne uporabe oznake

Prosimo vas, da

– oznake ne uporabljate na izdelkih, ki ne izpolnjujejo zahtev;

– oznake ne spreminjate tako, da kvadrat s simbolom ENERGY STAR uporabite brez kvadrata z imenom „ENERGY STAR“.

Ko oznako tiskate, prosimo, da:

– iz oznake ne delate skice,

– bele oznake ne uporabite na belem ozadju,

– ne spreminjate barv oznake,

– ne pačite oznake,

– ne spreminjate okvira oznake,

– oznake ne namestite prek druge podobe,

– oznake ne obračate,

– ne ločujete elementov oznake,

– ne nadomeščate delov oznake,

– dela oznake ne nadomeščate z drugim tiskom,

– ne uničujete praznega prostora oznake,

– oznaka ne sme biti poševna,

– ne spreminjate velikosti okvira oznake,

– ne nadomeščate odobrenega besedila,

– ne uporabljate skupnega znaka v neodobrenih barvah,

– pazite, da besedilo ne prekriva oznake,

– ne uporabljate le kvadrata s simbolom, temveč tudi ime ENERGY STAR,

– iz oznake ne odstranite kvadrata s simbolom,

Pisanje in govorjenje o ENERGY STAR

US EPA in Evropska komisija pri pisanju in govorjenju o elementih programa priporočata uporabo terminologije za ohranjanje in krepitev vrednosti ENERGY STAR.

PRAVILNO | NEPRAVILNO |

računalnik, ki izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR | računalnik, ki je skladen z zahtevami za ENERGY STARračunalnik, potrjen z ENERGY STARračunalnik, ocenjen z ENERGY STAR |

Računalnik, ki je pridobil oznako ENERGY STAR | |

Izdelki, ki so pridobili oznako ENERGY STAR | Izdelek z oznako ENERGY STARIzdelki z oznako ENERGY STAR (za serijo izdelkov)oprema z oznako ENERGY STARPotrjeno s strani US EPAV skladu s standardi ENERGY STAR |

PARTNERJI/UDELEŽENCI PROGRAMA |

Partner programa ENERGY STAR | Podjetje programa ENERGY STAR |

Podjetje X, partner programa ENERGY STAR | Podjetje X, potrjeno s strani US EPA |

Podjetje, ki je udeleženo v programu ENERGY STAR | S strani US EPA odobreni prodajalec opreme z oznako ENERGY STAR |

Podjetje, ki podpira program ENERGY STAR | Potrjeno s strani US EPA |

monitorji, ki izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR | monitorji programa ENERGY STAR |

VLADNI VIR OBLASTI |

Izdelki, ki pridobijo oznako ENERGY STAR, preprečujejo emisije toplogrednih plinov z izpolnjevanjem strogih smernic za energetsko učinkovitost, ki sta jih določila US EPA in Evropska komisija. | |

ENERGY STAR in oznaka ENERGY STAR sta registrirani oznaki ZDA. | |

ENERGY STAR je registrirana oznaka v lasti vlade ZDA. | |

SMERNICE IZPOLNJEVANJA | |

Smernice za ENERGY STAR | Standardi za ENERGY STAR |

Specifikacije za ENERGY STAR | Odobreno s strani US EPA |

Ravni izpolnjevanja za ENERGY STAR | Potrjeno s strani US EPA |

Prostovoljni programi | Prejel potrditev s strani US EPA |

Vprašanja v zvezi z uporabo imena ENERGY STAR in skupnega znaka

Dežurna telefonska linija ENERGY STAR

V ZDA kličite na brezplačno telefonsko številko 1-888-STAR-YES (1-888-782-7937)

Izven ZDA kličite na številko: 202-775-6650

Telefaks: 202-775-6680

www.energystar.gov

EVROPSKA KOMISIJA

Generalni direktorat za promet in energetiko

Telefon: +32 2 2985792

Telefaks: +32 2 2966016

www.eu-energystar.org

Priloga C

SKUPNE SPECIFIKACIJE

I. SPECIFIKACIJE ZA RAČUNALNIKE

Specifikacije za računalnike, navedene spodaj, so veljavne do 31. decembra 2007. Po tem datumu program ENERGY STAR ne bo registriral računalnikov, dokler se ne začnejo uporabljati nove specifikacije za računalnike, ki jih sprejmeta upravna organa v skladu s členom XII tega sporazuma.

A. Opredelitve

1. Računalnik: namizna naprava, v stolpu ali mini stolpu, ali prenosna naprava, vključno z zmogljivimi namiznimi računalniki, osebnimi računalniki, delovnimi postajami, namiznimi računalniki v omrežju, krmilniki terminalov X in terminali na prodajnih mestih na podlagi računalnika. Za uvrstitev v to kategorijo mora biti naprava napajana iz električnega omrežja preko vtičnice, kar pa ne izključuje naprav, ki lahko delujejo z napajanjem tako preko vtičnice kot z baterijskim napajanjem. Cilj take opredelitve je vključiti predvsem računalnike, ki se prodajajo za poslovno ali domačo uporabo. Ta opredelitev računalnika ne vključuje računalnikov, ki se tržijo kot „datotečni strežniki“ ali „strežniki“.

2. Monitor: katodna cev (CRT), raven zaslon (npr. zaslon na tekoče kristale) ali druga naprava za prikaz s pripadajočo elektronsko opremo. Monitor se lahko prodaja posamično ali vgrajen v ohišje računalnika. Cilj take opredelitve je vključiti predvsem standardne monitorje, ki se uporabljajo z računalniki. V okviru teh specifikacij pa so lahko kot monitor opredeljene tudi naslednje naprave: terminali osrednjih računalnikov in fizično ločene zaslonske naprave.

3. Integrirani računalniški sistem: sistemi, pri katerih sta računalnik in monitor za prikaz združena v eno napravo. Taki sistemi morajo izpolnjevati naslednji dve merili: električne porabe ni mogoče meriti ločeno po sestavnih delih in sistem je priključen na vtičnico z enim samim električnim kablom.

4. Nedejavnost: čas, v katerem računalnik ne prejme nikakršnega vnosa od uporabnika (npr. vnosa preko tipkovnice ali premika miške).

5. Način nizke porabe oziroma „mirovanja“: stanje zmanjšane porabe, v katerega preide računalnik po obdobju nedejavnosti.

6. Budilni dogodki: od uporabnika, programsko ali iz zunanjega vira izvirajoč dogodek ali dražljaj, ki povzroči prehod računalnika iz načina nizke porabe oziroma mirovanja v stanje aktivnega delovanja. Primeri budilnih dogodkov vključujejo med drugim tudi premik miške, akcijo preko tipkovnice ali pritisk na gumb na ohišju, zunanji dogodki pa dražljaje, posredovane preko telefona, daljinskega upravljanja, omrežja, kabelskega modema, satelita itd.

B. Zahteve za podelitev znaka Energy Star

1. Tehnične specifikacije

(a) Računalniki: za Energy Star mora računalnik izpolnjevati naslednje pogoje:

Obstajata dve smernici – A in B, po katerih je mogoče računalnik označiti kot skladen z zahtevami ENERGY STAR. Ti dve smernici sta oblikovani zato, da imajo udeleženci programa na izbiro več različnih načinov za ureditev upravljanja s porabo in energetske učinkovitosti.

Smernica A je obvezna za računalnike naslednjih tipov:

– Računalnike, ki so ob dobavi opremljeni za delovanje v omrežju tako, da lahko ostanejo v načinu nizke porabe/mirovanja, medtem ko njihov omrežni adapter ohrani sposobnost odgovarjati na zahteve iz omrežja.

– Računalnike, ki ob dobavi niso opremljeni za povezovanje v omrežje.

– Računalnike, dobavljene v okolje brez omrežij.

EPA pričakuje, da se računalniki, ki se prodajajo ali drugače tržijo kot osebni računalniki, kvalificirajo izključno po smernici A.

Računalniki, ki so ob dobavi opremljeni za delovanje v omrežjih, ki sedaj zahtevajo, da pri vzdrževanju povezave z omrežjem v načinu mirovanja sodeluje računalnikov procesor in/ali pomnilnik, se lahko kvalificirajo po smernici B. Pričakuje se, da imajo računalniki, kvalificirani po smernici B, enako omrežno funkcionalnost ne glede na to, ali so v načinu mirovanja ali ne.

(i) Smernica A

(a) Računalnik mora po obdobju nedejavnosti preiti v način mirovanja.

(b) Če je dobavljeni računalnik opremljen za delo v omrežju, mora biti zmožen preiti v način mirovanja tudi med delovanjem v omrežju.

(c) Če je dobavljeni računalnik opremljen za delovanje v omrežju, mora biti tudi v načinu mirovanja zmožen odzvati se na budilne dogodke, ki prihajajo na njegov naslov med delovanjem v omrežju. Če budilni dogodek zahteva od računalnika izhod iz načina mirovanja in izvedbo kakšne naloge, mora računalnik po zaključku naloge in po obdobju nedejavnosti ponovno preiti v način mirovanja.. Udeleženec programa lahko za zagotovitev delovanja, opisanega v tem pododdelku, uporabi kakršen koli razpoložljiv način.

(d) Računalnik porablja energijo v načinu mirovanja v skladu s tabelo 1.

TABELA 1:

Največja nazivna trajna izhodna moč napajalnika [7] | Moč v načinu mirovanja |

≤ 200 W | ≤ 15 W |

> 200 W ≤ 300 W | ≤ 20 W |

> 300 W ≤ 350 W | ≤ 25 W |

> 350 W ≤ 400 W | ≤ 30 W |

> 400 W | 10 % največje nazivne trajne moči |

Računalniki, katerih poraba energije nikoli ne preseže 15 W, so skladni z zahtevami glede porabe energije te specifikacije in ni potrebno, da imajo vgrajen način mirovanja, opisan v oddelku A.

(ii) Smernica B

(a) Računalnik mora po obdobju nedejavnosti preiti v način mirovanja.

(b) Če je dobavljeni računalnik opremljen za delo v omrežju, mora biti zmožen preiti v način mirovanja ne glede na omrežno tehnologijo.

(c) Računalnik mora v načinu mirovanja ohraniti svojo zmožnost odzivanja na vse vrste zahtev iz omrežja. Obseg omrežne funkcionalnosti, ki je na voljo uporabniku, se ne sme zmanjšati (npr.: omrežna funkcionalnost, ki je na voljo uporabniku v načinu mirovanja, mora biti enaka kot pred računalnikovim prehodom v način mirovanja).

(d) Poraba računalnika v načinu mirovanja ne sme presegati 15 % največje nazivne trajne moči njegovega napajalnika.

(b) Integrirani računalniški sistemi: za Energy Star mora integrirani računalniški sistem izpolnjevati naslednje pogoje:

(i) Integrirani računalniški sistem mora po obdobju nedejavnosti preiti v način mirovanja.

(ii) Če je dobavljeni integrirani računalniški sistem opremljen za delo v omrežju, mora biti zmožen preiti v način mirovanja tudi med delovanjem v omrežju.

(iii) Če je dobavljeni integrirani računalniški sistem opremljen za delovanje v omrežju, mora biti tudi v načinu mirovanja zmožen odzvati se na budilne dogodke, ki prihajajo na njegov naslov med delovanjem v omrežju. Če budilni dogodek zahteva od računalnika izhod iz načina mirovanja in izvedbo kakšne naloge, mora računalnik po zaključku naloge in po obdobju nedejavnosti ponovno preiti v način mirovanja.

Udeleženec programa lahko za zagotovitev delovanja, opisanega v tem pododdelku, uporabi kakršen koli razpoložljiv način.

(iv) Poraba integriranega računalniškega sistema v načinu mirovanja ne sme presegati 35 W. Integrirani računalniški sistemi, katerih poraba energije nikoli ne preseže 35 W, so skladni z zahtevami glede porabe energije tega sporazuma in ni potrebno, da imajo vgrajen način mirovanja, opisan v oddelku I.A.

2. Nastavitve ob dobavi: da bi kar največ uporabnikov izkoriščalo prednosti načina nizke porabe/„mirovanja“, mora udeleženec programa dobavljati svoje računalnike in/ali integrirane računalniške sisteme s funkcijo upravljanja moči. Pri vseh izdelkih mora biti privzeti čas vnaprej nastavljen na manj kot 30 minut. (EPA priporoča vnaprejšnjo nastavitev časa v območju med 15 in 30 minutami). Uporabnik mora imeti možnost spremeniti časovne nastavitve ali onemogočiti način nizke porabe/mirovanja.

3. Operacijski sistemi: računalnikov pravilen prehod v način nizke porabe/„mirovanja“ je navadno odvisen od namestitve in rabe določene različice operacijskega sistema. Če udeleženec programa dobavi računalnik z enim ali več operacijskimi sistemi, mora biti računalnik zmožen preiti v način nizke porabe/„mirovanja“ in se v celoti vrniti v normalni način pri delovanju v vsaj enem od teh operacijskih sistemov. Če je računalnik dobavljen brez operacijskega sistema, mora udeleženec programa jasno predpisati mehanizme, s katerimi bo računalnik izpolnil zahteve Energy Star. Poleg tega morajo biti na računalniku nameščeni vsi programski gonilniki, strojni gonilniki ali priročni programi, potrebni za prehod v način mirovanja in vrnitev v normalni način. Udeleženec programa mora te informacije vključiti v literaturo o izdelku (npr. v uporabniški priročnik ali tehnične podatke) in/ali v svojo spletno stran. Besedila brošur in oglasov morajo biti oblikovana tako, da jih bralec ne more napačno razumeti.

4. Upravljanje monitorja: računalnik mora vključevati enega ali več mehanizmov, s katerimi lahko aktivira način nizke porabe monitorja, ki izpolnjuje zahteve za Energy Star. Udeleženec programa mora v literaturi o izdelku jasno predpisati način, na katerega lahko njegov računalnik upravlja monitorje, skladne z zahtevami ENERGY STAR, in vse pogoje, potrebne za upravljanje porabe energije monitorja. Udeleženec programa mora nastaviti privzete nastavitve računalnika tako, da sproži način nizke porabe monitorja prve stopnje oziroma način mirovanja najkasneje po 30 minutah uporabnikove nedejavnosti. Udeleženec programa mora prav tako nastaviti privzeti čas za naslednjo stopnjo upravljanja porabe tako, da monitor preide v način nizke porabe druge stopnje oziroma način „globokega mirovanja“ najkasneje po 60 minutah nedejavnosti. Skupna vrednost privzetih časov za oba načina nizke porabe ne sme presegati 60 minut. Udeleženec programa se lahko odloči za tako nastavitev računalnika, ki aktivira prehod monitorja v način nizke porabe druge stopnje oziroma način „globokega mirovanja“ neposredno po 30 minutah nedejavnosti.

Uporabnik mora imeti možnost spremeniti časovne nastavitve ali onemogočiti način nizke porabe/mirovanja za monitor. Ta zahteva glede upravljanja monitorja ne velja za integrirane računalniške sisteme. Vendar pa morajo integrirani računalniški sistemi, ki se tržijo in prodajajo kot del priključnega sistema, omogočati samodejno upravljanje porabe energije zunanjega priključenega monitorja.

C. Smernice za preskušanje skladnosti računalnikov, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR

1. Preskusni pogoji: Pri izvajanju meritev porabe morajo biti zagotovljeni v nadaljevanju navedeni preskusni pogoji okolja. Ti pogoji so potrebni za to, da na rezultate ne vplivajo zunanji dejavniki in da je rezultate mogoče ponoviti tudi kasneje.

Impedanca voda: < 0,25 ohma

Celotno harmonsko popačenje: < 5 %

Napetost:

Vhodna izmenična napetost [8]: 115 V (efektivna vrednost) ± 5 V (efektivna vrednost)

Vhodna frekvenca izmenične napetosti [9] 60 Hz +/- 3 Hz

Temperatura okolice: 25 °C ± 3 °C

2. Preskusna oprema: Cilj je točno izmeriti porabo [10] delovne moči naprave ali monitorja. Zato je treba uporabiti točen merilnik delovne moči. Na trgu so na voljo številni merilniki moči, proizvajalci pa morajo biti pri izbiri modela merilnika moči pazljivi. Pri nabavi merilnika moči in nastavitvi preskusne proge mora proizvajalec upoštevati naslednje dejavnike:

Vršni faktor:

Ena od prejšnjih različic preskusnih postopkov za Energy Star je vključevala zahtevo, da proizvajalci uporabljajo merilnike moči z vršnim faktorjem nad 8. Številni udeleženci programa so opozarjali, da to ni smotrna ali koristna zahteva. Naslednji odstavki obravnavajo vprašanje vršnega faktorja in poskušajo razjasniti namen prvotne napačne zahteve. Na žalost program Energy Star za odpravo napake ne more predpisati zahtev glede opreme. Preizkušanje je vsaj toliko kot znanost tudi obrt, torej si morajo proizvajalci in izvajalci preskusov pri izbiri ustreznih merilnikov pomagati z zdravo presojo in izkušnjami svojega osebja.

(...PICT...)

Najprej je treba razumeti, da naprave s stikalnimi napajalniki popačijo električni tok v valovno obliko, ki se razlikuje od navadne sinusne oblike toka. [11] Slika 1 prikazuje tipične valovne oblike tipične naprave s stikalnim napajalnikom. Praktično vsak vatmeter lahko meri standardno valovno obliko električnega toka, težje pa je izbrati vatmeter za nepravilne valovne oblike.

Bistveno je, da izbrani vatmeter lahko meri tok, ki ga naprava odjema, ne da bi povzročal interna popačenja sinusne krivulje (tj. rezal vrhove tokovnih valov). To zahteva preučitev vršnega faktorja merilnika [12] in merilnih območij toka vatmetra. Boljši vatmetri imajo večje vršne faktorje in večjo izbiro tokovnih območij.

Pri pripravi preskusa mora biti prvi korak ugotovitev vršnega toka (A) merjene naprave. Tega se lahko ugotovi z osciloskopom. Nato se izbere merilno območje toka, v katerem bo lahko merilnik zaznal vršni tok. Natančneje mora biti merilni doseg območja toka, pomnožen z vršnim faktorjem merilnika (za tok), večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa. Na primer: Vatmeter z vršnim faktorjem 4 lahko pri merilnem tokovnem območju 3 A zazna tokovne konice do 12 A. Če je merjeni vršni tok le 6 A, je merilnik ustrezen. Drugo dejstvo, ki ga je treba upoštevati, je, da merilnik pri previsoko nastavljenem merilnem območju (da lahko meri vršni tok) lahko meri tokove nižje jakosti s premajhno točnostjo. Zato je potrebno pazljivo poiskati ravnotežje med različnimi zahtevami. Ponovimo, da več izbir merilnih območij toka in višji vršni faktorji zagotavljajo boljše rezultate.

Frekvenčni odziv:

Drugo vprašanje, ki ga je treba upoštevati pri izbiri merilnika moči, je njegov nazivni frekvenčni odziv. Elektronska oprema s stikalnimi napajalniki povzroča višje harmonike (lihe harmonike navadno do reda 21). Te višje harmonike je treba pri merjenju moči upoštevati, drugače je moč izmerjena nenatančno. Zato program Energy Star proizvajalcem priporoča nabavo merilnikov moči s frekvenčnim odzivom najmanj do 3 kHz. Tak merilnik upošteva višje harmonike do reda 50, priporoča pa ga tudi IEC 555.

Ločljivost:

Proizvajalec bo verjetno potreboval merilnik z ločljivostjo 0,1 W.

Točnost:

Naslednja lastnost, ki jo je treba upoštevati, je skupna točnost. Katalogi in tehnični podatki merilnikov moči navadno podajajo podatke o točnosti meritev moči, ki jih je mogoče doseči v različnih merilnih območjih. Pri merjenju izdelka, katerega poraba je zelo blizu zgornji meji porabe energije za obravnavani način, morate pripraviti preskus tako, da bo točnost merjenja večja.

Umerjanje:

Merilnike moči je treba umerjati vsako leto, da zagotovite natančnost merjenja.

3. Preskusna metoda: Proizvajalci izmerijo povprečno porabo električne energije naprave v načinu izklopa in načinu nizke porabe. To opravijo z meritvijo porabe energije v času 1 ure. Povprečna moč naprave se izračuna tako, da se izmerjeno porabo deli s časom (1 ura).

Meritev moči v načinih varčevanja energije: Ta preskus se opravi za vsakega od načinov varčevanja energije (npr. način nizke porabe, način izklopa, način pripravljenosti, način mirovanja), ki pride v poštev za kvalificiranje naprave po zahtevah Energy Star. Pred začetkom tega preskusa mora biti naprava priklopljena na električno omrežje, a izključena, in se stabilizira na sobno okolje najmanj 12 ur. Ustrezen vatmeter mora biti priključen na napravo tako, da lahko točno meri porabo energije, ne da bi povzročal motnje pri napajanju. Merjenje se lahko opravi v zaporedju z merjenjem moči v načinu izklopa; izvedba obeh preskusov ne bi smela trajati več kot 14 ur, vključno s časom, potrebnim za priklop in izključitev naprave.

Napravo se vključi in počaka, da izvede cikel ogrevanja. Po preteku časa do prehoda v način varčevanja energije se odčita in zapiše stanje števca električne energije in čas (ali sproži štoparico ali časovnik). Po eni uri se ponovno odčita stanje števca električne energije. Razlika med odčitkoma števca električne energije je poraba energije v načinu nizke porabe; povprečno moč se izračuna tako, da se porabo deli z 1 uro.

II. SPECIFIKACIJE ZA RAČUNALNIŠKE MONITORJE

A. Opredelitve

1. Računalniški monitor (imenovan tudi „monitor“): Komercialno dostopen elektronski izdelek z zaslonom in pripadajočo elektronsko opremo v enem samem ohišju, z možnostjo prikaza izhodnih podatkov iz računalnika preko enega ali več vhodov, kot so VGA, DVI in/ali IEEE 1394. Delovanje monitorja običajno omogoča katodna cev (CRT), naprava s tekočimi kristali (LCD) ali druga naprava za prikaz. Cilj take opredelitve je zajeti predvsem standardne zaslone, namenjene za uporabo z računalniki. Za uvrstitev v to kategorijo mora imeti računalniški monitor vidno diagonalo, večjo od 30,48 cm (12 palcev), in biti opremljen za električno napajanje iz zidne vtičnice z izmeničnim tokom ali iz baterije, ki se prodaja z adapterjem za izmenični tok. Računalniški monitorji s tunerjem/sprejemnikom so lahko po tej specifikaciji upravičeni do oznake Energy Star, če se tržijo in prodajajo kot računalniški monitorji (če je torej računalniški monitor njihova glavna funkcija) ali z dvojno funkcijo kot računalniški monitor in televizor. Vendar pa izdelki s tunerjem/sprejemnikom in računalniškimi zmogljivostmi, ki se tržijo in prodajajo kot televizorji, niso vključeni v to specifikacijo.

2. Način delovanja/aktivna poraba: Izdelek je priključen na vir energije in proizvaja sliko. Poraba energije v tem načinu je navadno večja kakor poraba energije v načinu mirovanja in načinu izklopa.

3. Način mirovanja/način nizke porabe: Stanje zmanjšane porabe energije, v katerega računalniški monitor preide po prejemu ukazov od računalnika ali preko drugih funkcij. Za ta način sta značilna prazen zaslon in zmanjšanje porabe energije. Monitor se vrne v način delovanja s polnimi zmogljivostmi, kadar zazna zahtevo uporabnika/računalnika (uporabnik npr. premakne miško ali pritisne tipko na tipkovnici).

4. Način izklopa/stanje pripravljenosti: Način z najnižjo porabo energije, ki ga uporabnik ne more izklopiti (nanj vplivati) in lahko traja nedoločen čas, ko je računalniški monitor priključen na glavni vir električne energije in se uporablja v skladu z navodili proizvajalca. V tej specifikaciji je način izklopa opredeljen kot stanje, ko je izdelek priključen na vir energije, ne proizvaja slike in čaka na vklop v način delovanja z neposrednim signalom uporabnika/računalnika (uporabnik npr. pritisne na stikalo za vklop) [13].

5. Način fizičnega izklopa: Stanje, ko je izdelek še vedno priključen na glavno električno omrežje, vendar je njegova povezava z zunanjim virom energije prekinjena. Uporabniki običajno preklopijo na ta način s pomočjo „stikala za fizični izklop“. V tem načinu izdelek ne črpa električne energije in ob merjenju običajno pokaže 0 vatov.

6. Odklop: Izdelek se izključi iz glavnega električnega omrežja, zaradi česar so prekinjene vse njegove povezave z zunanjimi viri energije.

B. Ustrezni izdelki

Za uvrstitev med izdelke, ki so upravičeni do oznake ENERGY STAR, mora računalniški monitor ustrezati opredelitvi iz oddelka A in zahtevam v specifikacijah, ki so navedene v oddelku II.C spodaj. Kakor je razloženo v oddelku II.A.1, ta specifikacija ne zajema ozdelkov z računalniškimi zmogljivostmi, ki se tržijo in prodajajo kot televizorji.

C. Specifikacije energetske učinkovitosti za ustrezne izdelke

Do oznake ENERGY STAR so upravičeni samo izdelki iz oddelka II.B, ki izpolnjujejo naslednja merila.

Širokozaslonski modeli: Širokozaslonski modeli (npr. 16:9, 15:9 itd.) so upravičeni do pridobitve oznake ENERTY STAR, če izpolnjujejo zahteve po energetski učinkovitosti, opredeljene v teh specifikacijah. Za širokozaslonske modele ni posebnih specifikacij, zato morajo izpolnjevati zahteve iz oddelkov II.C.1 in II.C.2 spodaj. 1.

1 Način delovanja/aktivna poraba: Za pridobitev oznake ENERGY STAR modeli računalniških monitorjev ne smejo presegati največje aktivne porabe po naslednji enačbi: Če je X < 1 milijona slikovnih pik, potem je Y = 23; če je X > 1 milijona slikovnih pik, potem je Y = 28X. Y se izrazi v vatih in zaokroži na najbližje celo število, X pa je število slikovnih pik v decimalni obliki (npr. 1 920 000 slikovnih pik je 1,92 milijona slikovnih pik). Največja poraba energije za računalniški monitor z ločljivostjo 1 024 x 768 (ali 0,72 milijona slikovnih pik) bi bila na primer Y = 23 vatov, za računalniški monitor z ločljivostjo 1 600 x 1 200 pa 28 (1,92) = 53,76 ali zaokroženo 54 vatov.

Za pridobitev oznake ENERGY STAR mora biti računalniški monitor preskušen v skladu s protokolom iz oddelka II.D, Preskusna metodologija.

2. Način mirovanja in način izklopa

(a) Največja poraba energije za način mirovanja in način izklopa je navedena v tabeli 2 spodaj. Računalniški monitorji, ki imajo na voljo več načinov mirovanja (tj. način mirovanja in način globokega mirovanja) morajo izpolnjevati zahteve, ki so spodaj navedene za način mirovanja, v vseh teh načinih. Računalniški monitor, ki na primer porabi 4 vate v načinu mirovanja in 2 vata v načinu globokega mirovanja, ne izpolnjuje zahtev, ker poraba v enem od načinov mirovanja presega 2 vata.

(b) Izjema pri načinu mirovanja: Računalniški monitorji, ki imajo zmožnost samodejnega prehajanja iz načina delovanja/aktivne porabe v način izklopa/stanja pripravljenosti s porabo energije 1 vat ali manj, izpolnjujejo zahteve glede porabe energije. Računalniški monitor mora preiti v način izklopa/stanje pripravljenosti po 30 minutah uporabnikove nedejavnosti ali drugače, in sicer glede na opredelitve v prihodnjih različicah specifikacij za računalnike. Ko uporabnik vnovič začne svojo dejavnost (ko npr. premakne miško ali pritisne tipko na tipkovnici) se mora monitor povrniti v polno zmogljivost delovanja. Z drugimi besedami, način mirovanja ni nujen, če lahko računalniški monitor preide iz načina delovanja/aktivne porave v način izklopa/stanje pripravljenosti in izpolni zahteve za oznako ENERGY STAR v načinu izklopa/stanju pripravljenosti.

TABELA 2: Merila energetske učinkovitosti za način mirovanja in način izklopa

Način mirovanja | ≤ 2 vata |

Način izklopa | ≤ 1 vat |

(c) Omogočanje načina mirovanja: Z načinom mirovanja računalniškega monitorja lahko prihranimo energijo samo, če je omogočena funkcija varčevanja z energijo. Omogočanje in privzete časovne nastavitve ureja računalnik; proizvajalci monitorjev po možnosti (npr. če ima proizvajalec monitorjev poslovne povezave z določenimi proizvajalci računalnikov ali če proizvajalec monitorjev tudi sam prodaja računalnike ali komplete izdelkov) zagotovijo, da je pri računalniških monitorjih z oznako ENERGY STAR ob dostavi omogočena funkcija načina mirovanja. Poleg tega mora računalnik sprožiti način mirovanja računalniškega monitorja po 30 minutah nedejavnosti uporabnika ali v skladu z nastavitvami. Če ima računalniški monitor zmožnost samodejnega prehajanja iz načina vklopa/aktivne porabe v način izklopa/stanje pripravljenosti, se mora način izklopa/stanje pripravljenosti monitorja sprožiti po 30 minutah nedejavnosti uporabnika ali v skladu z nastavitvami.

D. Metodologija preskušanja

Nastavitev izdelkov za preskušanje, metodologija in dokumentacija: Spodaj navedene metode preskušanja in merjenja se sklicujejo na specifikacije, ki sta jih objavila Display Metrology Committee VESA (Video Electronics Standards Association) in Mednarodna elektrotehnična komisija (IEC), ter po potrebi te smernice dopolnjujejo z metodami, oblikovanimi v sodelovanju z industrijo računalniških monitorjev.

Proizvajalci morajo opravljati preskuse in sami potrjevati tiste modele izdelkov, ki so skladni s smernicami za ENERGY STAR. Družine modelov računalniških monitorjev, ki so izdelani z enakim ogrodjem in so istovetni v vseh vidikih, z izjemo ohišja in barve, se lahko s predložitvijo preskusnih podatkov opredelijo kot en sam, reprezentativen model. Podobno nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo samo v končni obliki, ostanejo ustrezni brez predložitve novih podatkov iz preskusov s predpostavko, da ostaja specifikacija nespremenjena.

Poraba energije se meri iz vtičnice ali vira energije v izdelek, ki se preskuša. Povprečna dejanska poraba energije računalniškega monitorja se meri v načinu delovanja/aktivne porabe, načinu mirovanja/načinu nizke porabe in v načinu izklopa/stanju pripravljenosti. Pri izvajanju meritev za samopotrjevanje modela izdelka mora biti izdelek, ki se preskuša, prvotno v stanju (npr. konfiguracija in nastavitve), v kakršnem bo dostavljen kupcu, razen če so potrebne prilagoditve v skladu s spodnjimi navodili.

Da bi zagotovili natančnost merjenja porabe energije elektronskih izdelkov, je treba ravnati v skladu z naslednjim protokolom, ki je sestavljen iz treh glavnih delov:

Nastavitev izdelkov za preskušanje in pogoji: V oddelkih 1(a) do (h) so navedeni pogoji preskušanja v zunanjem okolja in meritveni protokoli, ki jih je treba upoštevati pri merjenju porabe energije.

Metodologija preskušanja izdelka: Konkretni koraki pri preskušanju v okviru merjenja porabe energije v načinu delovanja/aktivne porabe, načinu mirovanja/načinu nizke porabe in v načinu izklopa/stanju pripravljenosti so navedeni v oddelku 2(a) spodaj. Dokumentacija o preskušanju izdelka:

Dokumentacijske zahteve, ki se nanašajo na predložitev podatkov o ustreznem izdelku, so natančno navedene v oddelku 3 spodaj.

Ta protokol preprečuje, da bi na rezultate preskusov vplivali zunanji dejavniki in zagotavlja natančno reprodukcijo teh rezultatov. Proizvajalci lahko za pridobitev rezultatov preskušanja uporabijo notranji ali neodvisen laboratorij. 1. Nastavitev izdelkov za preskušanje in pogoji(a) Preskusni pogoji: Splošna merila

Napajalna električna napetost [14] | Evropa:Severna Amerika:Avstralija/Nova Zelandija:Japonska: | 230 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)115 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 60 Hz (± 1 %) 230 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)100 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %) |

Celotno harmonsko popačenje (napetost): | < 2 % THD |

Temperatura okolice: | 20 °C ± 5 °C |

Relativna vlažnost: | 30–80 % |

Upor voda: | < 0,25 Ohm |

(Referenca IEC 62301: Električni gospodinjski aparati – Meritev moči v stanju pripravljenosti, oddelki 3.2, 3.3 in standard 2.0 za Meritve ravnih zaslonov VESA (Flat Panel Display Measurements, oddelek 301-2))

(b) Pogoji v temnici: Pri opravljanju meritev osvetlitve je računalniški monitor nameščen v temnici. Izmerjena osvetlitev računalniškega monitorja (E) mora biti v načinu izklopa/stanju pripravljenosti 1 luks ali manj. Meritev se opravljajo na točki, ki je pravokotna na središče zaslona, z uporabo naprave za merjenje osvetlitve (NMS), ko je računalniški monitor v načinu izklopa/stanju pripravljenosti (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2F).

(c) Barvne nastavitve in zunanje naprave: Vse barvne nastavitve (barvni odtenek, nasičenost, gama itd.) se nastavijo na privzete tovarniške nastavitve. Na zvezdišča ali vrata USB (Universal Serial Bus) ne sme biti priključena nobena zunanja naprava. Morebitni vgrajeni zvočniki, televizijski tunerji itd. so lahko nameščeni s konfiguracijo z najmanjšo porabo, da se čim bolj zmanjša poraba energije, ki ni povezana s samim zaslonom. Odstranitev omrežja ali druga dejanja, nad katerimi uporabnik nima nadzora, niso dovoljena za zmanjševanje porabe energije.

(d) Preskusni pogoji za meritve moči: Velikost slikovne pike katodne cevi se nastavi na izbrano velikost pri največji ločljivosti, ki deluje pri osveževanju 75 Hz. Pri preskusu je treba uporabiti standard VESA DMT (Discrete Monitor Timing) ali novejši industrijski standard za velikost slikovne pike. Monitor s katodno cevjo mora biti zmožen izpolnjevati vse specifikacije glede kakovosti, ki jih je navedel proizvajalec za preskušano nastavitev. Pri monitorjih LCD in drugih tehnologijah z nespremenljivo ločljivostjo se velikost slikovnih pik nastavi na privzeto stopnjo. Stopnja osveževanja pri monitorjih LCD se nastavi na 60 Hz, razen če proizvajalec posebej priporoča drugačno stopnjo osveževanja, ki se uporabi v takem primeru.

(e) Prokoli meritve moči: Poraba energije računalniških monitorjev se meri v vatih z določenim preskusnim vzorcem. Čas ogrevanja je najmanj 20 minut (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2D ali 305-3 za preskus ogrevanja). Merilnik dejanske delovne moči z vršnim faktorjem najmanj pet se uporablja za merjenje porabe energije vsake naključno izbrane enote pri eni kombinaciji oziroma po potrebi pri več kombinacijah napetost/frekvence, navedenih v oddelku II.D.1(a) (referenčni standard VESA: Specifikacije zaslonov in meritveni postopki, različica 1.0, sprememba 1.0, oddelek 8.1.3). Meritve se opravijo potem, ko so vrednosti vatne moči stabilne več kot tri minute. Meritve se štejejo za stabilne, če odčitki vatne moči ne odstopajo za več kot 1 % v obdobju treh minut (referenca IEC 4.3.1). (Proizvajalci pri merjenju modela v načinu mirovanja/nizke porabe in v načinu izklopa/stanja pripravljenosti zanemarijo preskusni cikel vhodne sinhronizacije.) Proizvajalci uporabljajo umerjeno merilno opremo, ki zagotavlja natančnost do ene desetine vata ali večjo.

V skladu z evropskim predpisom 50301 (referenca BSI 03-2001, BS EB 50301:2001, Metode merjenja porabe energije avdio, video in sorodne opreme, Priloga A) je EPA določila preskusni postopek, pri katerem je število enot, potrebnih za preskus, odvisno od rezultata preskusa za prvo enoto. Za namene ENERGY STAR, če preskušani računalniški monitor porabi vsaj 15 % manj energije (tj. več ali enako 15 %) kakor je predvideno v specifikaciji ENERGY STAR v vseh treh načinih delovanja (način delovanja/aktivni način, način mirovanja/nizke porabe in način izklopa/način stanja pripravljenosti), potem se preskusi samo enkrat. Če pa preskušani računalniški monitor doseže vrednosti v mejah 15 % (tj. manj kot 15 %) specifikacije za ENERGY STAR v katerem koli izmed treh načinov delovanja, potem je treba preskusiti še dve enoti. Za uvrstitev modela med izdelke z oznako ENERGY STAR ne sme noben rezultat preskusa preseči specifikacije za ENERGY STAR. Vse rezultate preskusa in povprečne vrednosti (na podlagi treh ali več točk podatkov) je treba sporočiti na obrazcu ENERGY STAR QPI.

Naslednji primer dodatno ponazarja ta pristop:PRIMER: Zaradi poenostavitve predpostavimo, da specifikacija znaša 100 vatov ali manj in se uporablja le za en način delovanja. 85 vatov predstavlja prag 15 %.Če se za prvo enoto izmeri 80 vatov, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in model ni upravičen do oznake (80 vatov pomeni najmanj 15 % večjo učinkovitost kot je navedeno v specifikaciji in je „izven“ praga15 %).Če se za prvo enoto izmeri 85 vatov, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in model upravičen do oznake (85 vatov pomeni natančno 15 % večjo učinkovitost kot je navedeno v specifikaciji).Če se za prvo enoto izmeri 90 vatov, potem je treba preskusiti še dve enoti, da se ugotovi, ali je model upravičen do oznake (90 vatov pomeni samo 10 % večjo učinkovitost kot je navedeno v specifikaciji in je „znotraj“ praga 15 %).Če tri enote pri preskusu dosežejo vrednosti 90, 98 in 105 vatov, modeli niso upravičeni do oznake ENERGY STAR – četudi je povprečje 98 vatov – ker je ena izmed vrednosti (105) presegla specifikacijo za ENERGY STAR. |

(f) Preskusni vzorci in postopki za svetilnost: Za monitorje s katodno cevjo tehnik vzame vzorec AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) (standard VESA FPDM 2.0, A112-2f, AT01P) za velikost zaslona in ga uporabi za nastavitev računalniškega monitorja na velikost slike, ki jo priporoča proizvajalec in je običajno nekoliko manjša od največje vidne površine. Nato se pokaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 volta) [15]. Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002). Tehnik spreminja (če je to izvedljivo) svetlost računalniškega monitorja z največje vrednosti, dokler ni najnižja stopnja svetilnosti, označena s črno vrstico, komaj še vidna (standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-3K). Tehnik nato prikaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike. Tehnik nato prilagaja ostrino, dokler belo polje na zaslonu ne daje 100 kandel svetilnosti na kvadratni meter, izmerjeno v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1.

Za vse zaslone z nespremenljivo ločljivostjo (npr. LCD in druge) se pokaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 volta). Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002. Pri največji svetlosti in ostrini slike tehnik preveri, ali je mogoče razločiti vsaj bele in sive, skoraj bele odtenke. Če belih odtenkov in sivih, ki so skoraj beli, ni mogoče razločiti, potem se ostrina prilagaja do stopnje, na kateri je te odtenke mogoče razločiti. Tehnik nato prikaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike. Tehnik prilagaja osvetlitev, dokler belo polje na zaslonu ne daje vsaj 175 kandel svetilnosti na kvadratni meter, izmerjene v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1. Če je največja svetilnost računalniškega monitorja manjša od 175 kandel na kvadratni meter (npr. 150), tehnik uporabi največjo svetilnost (npr. 150) in o vrednosti poroča EPA z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. Če je najmanjša svetilnost računalniškega monitorja večja od 175 kandel na kvadratni meter (npr. 200), tehnik uporabi najmanjšo svetilnost (npr. 200) in vrednost sporoči na obrazcu ENERGY STAR QPI.

(g) Prokoli za merjenje svetlobe: Če je treba opravljati meritve svetlobe, kakor so osvetlitev in svetilnost, se LMD uporabi na računalniškem monitorju, ki se nahaja v temnici. LMD se uporabi za meritve na središčni točki zaslona računalniškega monitorja in pravokotno na zaslon (referenčni standard VESA FPDM 2.0, Dodatek A115). Površina zaslona, na katerem se opravlja meritev, obsega najmanj 500 svetlobnih pik, razen če to presega enakovredno površino pravokotnika s stranicami dolžine 10 % vidne višine in širine zaslona (v tem primeru se uporabi slednja meja). V nobenem primeru pa osvetljeno območje ne sme biti manjše od območja, ki se meri z LMD (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2H).

(h) Nastavitev in opis lastnosti zaslona: Pred preskusom se zabeležijo vzorčne lastnosti računalniškega monitorja, ki služijo za preskus. Zabeležijo se vsaj naslednji podatki:

Opis izdelka/kategorija (npr. 17-palčni računalniški monitor z belim ohišjem) |

Tehnologija zaslona (npr. CRT, LCD, plazma) |

Blagovna znamka/proizvajalec |

Številka modela |

Serijska številka |

Nazivna napetost in frekvenca (Hz) |

Vidna dolžina diagonale (v palcih) |

Razmerje širina/višina (npr. 4:3) |

Priporočena velikost slike (dejanska preskušana velikost) širina x višina |

Zorni kot (vodoravna in navpična stopnja) |

Frekvenca osveževanja zaslona (med preskusom) (Hz) |

Število svetlobnih pik, ki je bilo preskušeno (vodoravno) |

Število svetlobnih pik, ki je bilo preskušeno (navpično) |

Največja navedena ločljivost (vodoravna) |

Največja navedena ločljivost (navpična) |

Analogni, digitalni vmesnik ali oba |

Instrumentacijski podatki (npr. vrsta generatorja signala) |

2. Metodologija preskušanja izdelka:

(a) Preskusna metoda: Preskus za merjenje dejanske porabe energije v načinu delovanja/aktivne porabe, načinu mirovanja/nizke porabe in v načinu izklopa/način stanja pripravljenosti sestavljajo naslednji koraki. Proizvajalci morajo računalniške monitorje preskušati z uporabo analognega vmesnika, razen v primerih, ko tega ni (npr. monitorji z digitalnimi vmesniki, ki so opredeljeni kot monitorji s samo digitalnim vmesnikom za namene te preskusne metode). Za monitorje z digitalnimi vmesniki so v opombi 2 navedeni podatki o napetosti, nakar je treba ravnati v skladu s spodaj navedenimi preskusnimi metodami z uporabo generatorja digitalnega signala.

(i) Način delovanja/aktivna poraba:

(a) Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo. Pri računalniških monitorjih, dostavljenih z zunanjo napajalno enoto, je treba pri preskusu uporabljati zunanjo napajalno enoto (in ne referenčne napajalne enote).

(b) Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napetost in frekvenco napajanja.

(c) Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve.

(d) Nastavite preskusno enoto na način vklopa/aktivna poraba z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote. Enota, ki se preskuša, naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut).

(e) Izberite pravilno nastavitev zaslona. Glej oddelek II.D.1(d), Preskusni pogoji za meritve moči.

(f) Pripravite temnico. Glej oddelek II.D.1(g), Protokoli za merjenje svetlobe, in B, Temnica

(g) Nastavite velikost in svetilnost. Glej oddelek II.D.1(f), Preskusni vzorci in postopki za svetilnost za zaslone CRT ali zaslone z nespremenjeno ločljivostjo. Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni več potrebna.

(h) Preverite, ali napetost na vtičnici ustreza specifikacijam ali prilagodite vir napajanja z izmeničnim tokom tako, kakor je opisano v oddelku II.D.1(a) (npr. 115V ± 1 %, 60Hz ± 1 %).

(i) Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa.

(j) Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika odčitajte dejansko moč v vatih. Meritve se štejejo za stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kot 1 % v obdobju treh minut. Glej oddelek II.D.1(e), Protokoli meritve moči.

(k) Beleži se poraba energije ter skupna velikost slikovnih pik (vodoravne x navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat.

(l) Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki.

(ii) Način mirovanja/nizke porabe (vklopljen monitor, brez video signala)

(a) Ob zaključku preskusa v načinu delovanja/aktivne porabe se začne preskus načina mirovanja/nizke porabe računalniškega monitorja. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja/nizke porabe. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

(b) Računalniški monitor mora biti v načinu mirovanja/nizke porabe, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Meritve se štejejo za stabilne, če odčitana moč ne odstopa za več kot 1 % v obdobju treh minut. (Proizvajalci pri merjenju modela v načinu mirovanja/nizke porabe in v načinu izklopa/stanja pripravljenosti zanemarijo preskusni cikel vhodne sinhronizacije).

(c) Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja je dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, se meritev opravi v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine.

(iii) Način izklopa/način stanja pripravljenosti (izklopljen monitor)

(a) Ob zaključku preskusa v načinu mirovanja/nizke porabe se začne preskus načina izklopa/stanja pripravljenosti računalniškega monitorja. Če ima naprava eno samo stikalo (npr. za programski ali fizični izklop), pritisnite navedeno stikalo; če ima naprava dve stikali (za programski izklop IN za fizični izklop), pritisnite na stikalo za programski izklop. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa/stanja pripravljenosti. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

(b) Računalniški monitor mora biti v načinu izklopa/stanja pripravljenosti, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Meritve se štejejo za stabilne, če odčitana moč ne odstopa za več kot 1 % v obdobju treh minut. Proizvajalci pri merjenju modela v načinu mirovanja/nizke porabe in v načinu izklopa/stanja pripravljenosti zanemarijo preskusni cikel vhodne sinhronizacije.

(c) Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči).

3. Dokumentacija o preskušanju izdelka:

Predložitev podatkov o ustreznem izdelku: Partnerji morajo sami potrditi tiste modele izdelkov, ki izpolnjujejo smernice Energy Star, in pošiljati podatke na obrazcih QPI. Vsako leto je treba zagotoviti seznam izdelkov, upravičenih do oznake ENERGY STAR, vključno s podatki o novih in opuščenih modelih, če pa proizvajalec želi, jih lahko pošilja pogosteje.

E. Uporabniški vmesnik

Proizvajalcem se toplo priporoča, da načrtujejo izdelke v skladu s standardi za uporabniški vmesnik, ki se razvijajo s projektom kontrole upravljanja s porabo, da bi bila kontrola porabe bolj dosledna in neposredna v vseh elektronskih napravah. Podrobne podatke o tem projektu najdete na spletni strani http://eetd.LBL.gov/Controls.

III. SPECIFIKACIJE ZA TISKALNIKE, TELEFAKSE IN FRANKIRNE STROJE

Naslednje specifikacije za tiskalnike, telefakse in frankirne stroje se uporabljajo do 31. marca 2007.

A. Opredelitve

1. Tiskalnik: Oprema za preslikovanje, izdelana kot standarden model, ki služi kot izhodna izpisna enota in lahko sprejema informacije od računalnika posameznega uporabnika ali računalnikov v omrežju. Poleg tega mora biti naprava opremljena za električno napajanje iz vtičnice. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se oglašujejo in prodajajo kot tiskalniki, vključno s tiskalniki, ki jih je mogoče nadgraditi v večnamenske naprave (MFD) [16].

2. Teleaks: Oprema za preslikovanje, izdelana kot standarden model, ki služi kot izhodna izpisna enota, katere osnovna naloga je pošiljanje in sprejemanje informacij. Te specifikacije zadevajo telefakse na navaden papir (npr. naprave z brizgalnimi tiskalniki, laserski/LED tiskalniki, in tiskalniki s toplotnim nanašanjem). Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se oglašujejo in prodajajo kot telefaksi.

3. Kombinacija tiskalnika in telefaksa: Oprema za preslikovanje, izdelana kot standarden model, ki opravlja vse funkcije tiskalnika in telefaksa, kakor so opredeljene zgoraj. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se oglašujejo in prodajajo kot kombinacije tiskalnikov in telefaksov.

4. Frankirni stroj: Oprema za preslikovanje, ki frankira poštne pošiljke. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se oglašujejo in prodajajo kot frankirni stroji.

5. Hitrost tiskanja: Hitrost tiskanja modela se meri v straneh na minuto (str/min). Hitrost tiskanja ustreza hitrosti tiskanja, ki jo za izdelek oglašuje udeleženec programa. Pri vrstičnih tiskalnikih (npr. matričnih tiskalnikih, pritisnih tiskalnikih) se hitrost tiskanja določa po metodi, predpisani v standardu ISO 10561.

Pri tiskalnikih za široke formate, ki tiskajo na papirje formatov A2 oziroma papirje dimenzij 17" × 22" ali večje, se hitrost tiskanja navaja za enobarvni izpis besedila s privzeto ločljivostjo. Hitrost tiskanja, izmerjena kot število izpisov velikosti A2 ali A0 na minuto, se pretvori v število strani velikosti A4 na minuto na naslednji način: a) en izpis A2 na minuto ustreza štirim izpisom A4 na minuto; (b) en izpis A0 na minuto ustreza 16 izpisom A4 na minuto.

Pri frankirnih strojih se kot število strani na minuto (str/min) šteje število poštnih pošiljk na minuto (pp/min).

6. Pribor: Kos dodatne opreme, ki ni nujen za standardno delovanje osnovne naprave, vendar ga je mogoče dodati pred dobavo ali po njej za razširitev ali spremembo delovanja tiskalnika. Primeri pribora zajemajo naprave za končno obdelavo, naprave za razvrščanje, dodatne podajalnike papirja in pribor za dvostransko tiskanje. Pribor se lahko prodaja ločeno pod lastno številko modela ali skupaj z osnovno napravo, kot del tiskalnika.

7. Aktivni način: Stanje (ali način), v katerem naprava izdeluje izhodni izpis ali sprejema vhodni izpis. Poraba energije v tem načinu je navadno večja kot poraba energije v načinu stanja pripravljenosti.

8. Način stanja pripravljenosti: Stanje, v katerem naprava ne izdeluje izhodnega izpisa oziroma sprejema vhodnega izpisa in v katerem je njena poraba energije manjša kot takrat, ko izdeluje izhodni izpis oziroma sprejema vhodni izpis. Prehod iz načina stanja pripravljenosti v aktivni način ne sme povzročiti opazne zakasnitve pri izdelavi izhodnega izpisa.

9. Način mirovanja: Stanje, v katerem naprava ne izdeluje izhodnega izpisa oziroma sprejema vhodnega izpisa in v katerem je njena poraba energije manjša kot v načinu stanja pripravljenosti. Pri prehodu iz načina mirovanja v aktivni način lahko pride do določene zakasnitve pri izdelavi izhodnega izpisa, ne sme pa priti do zakasnitve pri sprejemu informacij iz omrežja ali drugih vhodov. Naprava preide v ta način v določenem času po tem, ko je izdelala zadnji izhodni izpis.

10. Privzeti čas do prehoda v način mirovanja: čas, ki ga nastavi udeleženec programa pred odpremo in ki določa, kdaj bo naprava prešla v način mirovanja. Privzeti čas se meri od trenutka, ko je naprava izdelala zadnji kos izhodnega izpisa.

11. Dvostranski izpis: postopek izdelave izpisa besedila, slike ali kombinacije besedila in slike na obeh straneh lista papirja.

12. Standardni model: Pojem, ki služi za opis izdelka in njegovih vgrajenih funkcij, kakor ga trži in prodaja udeleženec programa in kakor ga izdeluje za predvideno rabo.

13. Budilni dogodek: V tem sporazumu je „budilni dogodek“ opredeljen kot od uporabnika, programsko ali iz zunanjega vira izvirajoč dogodek ali dražljaj, ki povzroči prehod naprave iz načina stanja pripravljenosti oziroma načina mirovanja v način aktivnega delovanja. V teh specifikacijah opredelitev „budilnega dogodka“ ne zajema z omrežjem povezanih poizvedovalnih pozivov ali „pingov“, ki navadno potekajo v omrežnih okoljih.

B. Zahteve za podelitev znaka Energy Star

1. Tehnične specifikacije

(a) Način mirovanja: Udeleženec programa Energy Star soglaša, da se lahko kot izdelki, ki izpolnjujejo zahteve Energy Star, kvalificirajo le taki izdelki, ki so zmožni preiti v način mirovanja po obdobju nedejavnosti ali katerih poraba energije ne presega ravni, predpisanih v tabelah 3 do 8 (v nadaljevanju).

(b) Privzeti čas: Udeleženec programa Energy Star soglaša, da bo nastavljal privzete čase od zaključka zadnjega opravila (npr. od časa, ko je bil izdelan zadnji izhodni izpis) do aktiviranja načina mirovanja v okviru mej, predpisanih v tabelah 3 do 8 (v nadaljevanju). Udeleženec programa mora prav tako dobavljati svoje izdelke s privzetimi časi načina mirovanja nastavljenimi na ravni, predpisani v tabelah 3 do 8 (v nadaljevanju).

(c) Omrežna funkcionalnost: Udeleženec programa Energy Star soglaša, da bo kvalificiral izdelke take, kakršne bo uporabljal končni uporabnik (oddelek II.A.12 zgoraj), še zlasti izdelke, namenjene za priključitev na omrežje. Udeleženec programa Energy Star soglaša, da morajo izdelki, ki jih trži, oglašuje ali prodaja kot izdelke, opremljene za delo v omrežju, izpolnjevati specifikacije Energy Star (v nadaljevanju), ko so postavljeni kot pripravljeni za delo v omrežju (tj. z omrežno funkcionalnostjo).

(i) Če je dobavljeni izdelek opremljen za delo v omrežju, mora biti zmožen preiti v način mirovanja tudi med delovanjem v omrežju.

(ii) Če je dobavljeni izdelek opremljen za delovanje v omrežju, mora biti tudi v načinu mirovanja zmožen odzvati se na budilne dogodke, ki prihajajo na njegov naslov med delovanjem v omrežju.

(d) Dvostranski izpis: Pri vseh tiskalnikih za standardne velikosti papirja s hitrostmi nad 10 str/min, opremljenih z enoto za dvostranski izpis, se priporoča, da udeleženec programa Energy Star pouči svoje kupce, da uporabljajo svoje tiskalnike tako, da je privzeti način tiskanja dvostransko tiskanje. To poučevanje lahko obsega informiranje o ustreznem gonilniku tiskalnika in nastavitvenih menijih v priročnikih izdelkov ali zagotovitev posebnih navodil o gonilniku tiskalnika pri nameščeni napravi za dvostranski izpis.

(e) Podrobne specifikacije: Udeleženec programa Energy Star soglaša, da bo kvalificiral izdelke v skladu z naslednjimi specifikacijami:

TABELA 3:

Samostojni telefaksi (namenjeni predvsem za delo s papirjem velikosti A4 ali 8,"5 x 11" )

Hitrost izdelka vstraneh na minuto(str/min) | Način mirovanja (W) | Privzeti čas do prehoda v način mirovanja |

0 < str/min ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 minut |

10 < str/min | ≤ 15 | ≤ 5 minut |

TABELA 4:

Frankirni stroji

Hitrost izdelka v straneh na minuto(pp/min) | Način mirovanja (W) | Privzeti čas do prehoda v način mirovanja |

0 < pp/min ≤ 50 pp/min | ≤ 10 | ≤ 20 minut |

50 < pp/min ≤ 100 pp/min | ≤ 30 | ≤ 30 minut |

100 < pp/min ≤ 150 pp/min | ≤ 50 | ≤ 40 minut |

150 < pp/min | ≤ 85 | ≤ 60 minut |

TABELA 5:

Tiskalniki in kombinacije tiskalnikov/telefaksov standardnih velikosti

(namenjeni predvsem za delo s papirjem velikosti A3, A4 ali 8,5" × 11")

Hitrost izdelka vstraneh na minuto(str/min) | Način mirovanja (W) [17] | Privzeti čas do prehoda v način mirovanja |

0 < str/min ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 minut |

10 < str/min ≤ 20 | ≤ 20 | ≤ 15 minut |

20 < str/min ≤ 30 | ≤ 30 | ≤ 30 minut |

30 < str/min ≤ 44 | ≤ 40 | ≤ 60 minut |

44 < str/min | ≤ 75 | ≤ 60 minut |

* Vključno z enobarvno elektrofotografijo, enobarvnim toplotnim nanosom ter enobarvnim in barvnim brizgalnim tiskanjem.

TABELA 6:

Pritisni tiskalniki, namenjeni predvsem za delo s papirjem velikosti A3

Način mirovanja (W) | Privzeti čas do prehoda v način mirovanja |

≤ 28 | ≤ 30 minut |

TABELA 7:

Tiskalniki za velike/široke formate

(namenjeni predvsem za delo s papirjem velikosti A2 ali 17" × 22" ali večjih)

Hitrost izdelka v straneh na minuto(str/min) | Način mirovanja (W) | Privzeti čas do prehoda v način mirovanja |

0 < str/min ≤ 10 | ≤ 35 | ≤ 30 minut |

10 < str/min ≤ 40 | ≤ 65 | ≤ 30 minut |

40 < str/min | ≤ 100 | ≤ 90 minut |

TABELA 8:

Barvni tiskalniki*

(namenjeni predvsem za delo s papirjem velikosti A3, A4 ali 8,5" × 11")

Hitrost izdelka v straneh na minuto(str/min) | Način mirovanja (W) | Privzeti čas do prehoda v način mirovanja |

0 < str/min ≤ 10 | ≤ 35 | ≤ 30 minut |

10 < str/min ≤ 20 | ≤ 45 | ≤ 60 minut |

20 < str/min | ≤ 70 | ≤ 60 minut |

* Vključno z barvno elektrofotografijo in barvnim toplotnim nanosom.

2. Izjeme in pojasnila

Po dobavi udeleženec programa Energy Star ali njegov pooblaščeni serviser ne sme spreminjati izdelka, na katerega se nanašajo te specifikacije, na način, ki bi vplival na skladnost izdelka z zgoraj navedenimi specifikacijami. V nadaljevanju sta navedeni dve izjemi:

(a) Privzeti časi: Po dobavi lahko udeleženec programa ENERGY STAR , njegov pooblaščeni predstavnik ali uporabnik spremeni privzete čase za prehod v način mirovanja do tovarniško nastavljene zgornje meje 240 minut. Če proizvajalec projektira svoje izdelke tako, da imajo več kot en način upravljanja porabe, vsota privzetih časov ne sme presegati 240 minut.

(b) Onemogočenje načina mirovanja: V posameznih primerih, v katerih način mirovanja povzroča uporabniku znatne neugodnosti pri njegovem posebnem načinu uporabe naprave, lahko udeleženec programa, njegov pooblaščeni serviser ali uporabnik onemogoči funkcijo načina mirovanja. Če udeleženec programa projektira svoje izdelke tako, da lahko uporabnik sam onemogoča funkcijo načina mirovanja, mora biti dostop do izbire onemogočenja drugačen od dostopa do nastavitev časa (npr.: če so v programskem meniju na izbiro zakasnilni časi 15, 30, 60, 90, 120 in 240 minut, izbiri „onemogočenje“ ali „izklop“ ne smeta biti v tem meniju. Izbira onemogočenja mora biti skrita (ali manj očitna) ali pa vključena v drug meni.

C. Smernice za preskušanje

1. Preskusni pogoji: Pri izvajanju meritev porabe morajo biti podani v nadaljevanju navedeni preskusni pogoji okolja. Ti pogoji so potrebni za to, da na rezultate ne vplivajo zunanji dejavniki in da je rezultate mogoče ponoviti tudi kasneje.

Upor voda: < 0,25 ohm

Celotno harmonsko popačenje: < 5 %

(Napetost)

Temperatura okolice: 25 °C ± 3 °C

Vhodna izmenična napetost: 115 V (efektivna vrednost) ± 5 V (efektivna vrednost)

Vhodna frekvenca izmenične napetosti: 60 Hz +/- 3 Hz

2. Preskusna oprema: Uporabljajo se določbe iz oddelka I.C.2.

3. Preskusna metoda: Uporabljajo se določbe iz oddelka I.C.3.

IV. SPECIFIKACIJE ZA KOPIRNE STROJE

Naslednje specifikacije za kopirne stroje se uporabljajo do 31. marca 2007.

A. Opredelitve

1. Kopirni stroj: komercialna reprografična enota za preslikovanje, katere edina funkcija je izdelava dvojnikov ali več kopij iz grafičnega papirnega izvirnika. Kopirni stroj lahko obsega označevalni sistem, sistem preslikovanja in modul za ravnanje s papirjem. Te specifikacije zajemajo vse črno-bele kopirne tehnologije za navaden papir, njen glavni predmet pa je kopirna oprema v široki rabi, npr. kopirni stroji s svetlobno lečo. Spodaj navedene specifikacije veljajo za kopirne stroje standardnih velikosti, ki uporabljajo papir velikosti A4 ali 8,5″ × 11″, in večje kopirne stroje, ki uporabljajo papir velikosti A2 ali 17″ × 22″ ali večjih.

2. Hitrost kopirnega stroja: Hitrost kopirnega stroja se meri v številu kopij na minuto (k/min). Ena kopija je opredeljena kot ena stran velikosti 8,5″ × 11″ ali A4. Dvostranska kopija šteje kot dve sliki, torej dve kopiji, čeprav je kopirana na en list papirja. Pri vseh modelih kopirnih strojev, ki se prodajajo na trgu ZDA, se hitrost kopirnega stroja meri na podlagi pisemskega papirja velikosti 8,5″ × 11″. Pri vseh modelih kopirnih strojev, ki se prodajajo na drugih trgih, se hitrost kopirnega stroja meri na podlagi pisemskega papirja velikosti 8,5″ × 11″ ali papirja velikosti A4, glede na to, katera velikost je standardna na tem trgu.

Pri večjih kopirnih strojih, ki uporabljajo predvsem papir velikosti A2 ali 17″ × 22″ ali večjih, se hitrost kopirnega stroja, izražena s številom kopij velikosti A2 ali A0 na minuto, pretvori v število kopij velikosti A4 na naslednji način: a) ena kopija A2 na minuto ustreza štirim kopijam A4 na minuto; (b) ena kopija A0 na minuto ustreza 16 kopijam A4 na minuto.

Kopirni stroji, ki so upravičeni do oznake ENERGY STAR, se delijo v pet kategorij: kopirni stroji majhnih hitrosti za standardne velikosti, kopirni stroji srednjih hitrosti za standardne velikosti, kopirni stroji velikih hitrosti za standardne velikosti, kopirni stroji majhnih hitrosti za velike formate in kopirni stroji srednjih in velikih hitrosti za velike formate.

(a) Kopirni stroji majhnih hitrosti za standardne velikosti: kopirni stroji s strojno hitrostjo za izdelavo več kopij do vključno 20 kopij na minuto.

(b) Kopirni stroji srednjih hitrosti za standardne velikosti: kopirni stroji s strojno hitrostjo za izdelavo več kopij od več kot 20 kopij na minuto do vključno 44 kopij na minuto.

(c) Kopirni stroji velikih hitrosti za standardne velikosti: kopirni stroji s strojno hitrostjo za izdelavo več kopij od več kot 44 kopij na minuto.

(d) Kopirni stroji majhnih hitrosti za velike formate: kopirni stroji s strojno hitrostjo za izdelavo več kopij do vključno 40 kopij na minuto (izraženo kot število kopij velikosti A4 na minuto).

(e) Kopirni stroji srednjih in velikih hitrosti za velike formate: kopirni stroji s strojno hitrostjo za izdelavo več kot 40 kopij na minuto (izraženo kot število kopij velikosti A4 na minuto).

3. Osnovna enota: Pri dani strojni hitrosti je osnovna enota opredeljena kot najosnovnejša različica kopirnega stroja, ki se dejansko prodaja kot polno delujoči model. Osnovna enota je navadno izdelana in dobavljena v enem kosu in ne obsega nikakršne zunanje električno napajane opreme, ki se lahko prodaja posebej.

4. Pribor: Kos dodatne opreme, ki ni nujen za standardno delovanje osnovne naprave, vendar ga je mogoče dodati pred dobavo ali po njej za razširitev ali spremembo delovanja tiskalnika. Pribor se lahko prodaja ločeno pod lastno številko modela ali skupaj z osnovno napravo kot del kompleta ali konfiguracije kopirnega stroja. Med primere pribora spadajo: razvrstilne naprave, podajalniki papirja velikih zmogljivosti itd. Velja, da se s priključitvijo pribora, ne glede na porabo energije samega pribora, ne poveča občutno (za več kot 10 odstotkov) poraba energije osnovne enote v načinu izklopa. Pribor ne sme ovirati normalnega delovanja funkcij samodejnega izklopa in prehoda v način nizke porabe.

5. Model kopirnega stroja: V okviru teh specifikacij je model kopirnega stroja opredeljen kot osnovna enota skupaj z enim ali več kosov pribora, ki se oglašuje in prodaja uporabnikom pod eno številko modela. Kadar se oglašuje in prodaja uporabnikom brez vsega dodatnega pribora, se tudi osnovna enota šteje za model kopirnega stroja.

6. Način nizke porabe: V okviru teh specifikacij je način nizke porabe stanje kopirnega stroja, v katerem je poraba energije najmanjša in v katerega lahko kopirni stroj preide samodejno po določenem času svoje nedejavnosti, ne da bi se dejansko izključil. Kopirni stroj preide v ta način v določenem času po tem, ko je izdelal zadnjo kopijo. Pri določanju porabe energije v tem načinu nizke porabe lahko podjetje izbere nižjo od porab med načinoma varčevanja energije in pripravljenosti.

7. Način varčevanja energije: Stanje, v katerem naprava ne izdeluje kopij, je pa že dosegla obratovalno stanje, in v katerem je njena poraba energije manjša kot v načinu pripravljenosti. Ko je kopirni stroj v tem načinu, lahko pred izdelavo naslednje kopije pride do nekaj zakasnitve.

8. Način stanja pripravljenosti: Stanje, v katerem naprava ne izdeluje kopij, je že dosegla obratovalno stanje in je pripravljena na kopiranje, ni pa še prešla v način varčevanja energije. Ko je kopirni stroj v tem načinu, pred izdelavo naslednje kopije ni praktično nikakršne zakasnitve.

9. Način izklopa: V okviru teh specifikacij je način izklopa opredeljen kot stanje, v katerem je kopirni stroj priklopljen na ustrezni vir električne energije in ga je pa pred kratkim izklopila funkcija samodejnega izklopa [18]. Pri merjenju porabe v tem načinu ni treba upoštevati krmilne opreme za servisiranje na daljavo.

10. Funkcija samodejnega izklopa: V okviru teh specifikacij je funkcija samodejnega izklopa opredeljena kot zmožnost kopirnega stroja, da se samodejno izklopi v določenem času po tem, ko je napravil zadnjo kopijo. Po izvedbi te funkcije mora kopirni stroj samodejno preiti v način izklopa.

11. Način priključitve: Stanje, v katerem je kopirni stroj priključen na ustrezni vir električne energije, ni pa vklopljen. Za vklop mora uporabnik kopirni stroj navadno ročno pognati s stikalom za vklop in izklop.

12. Privzeti časi: Čas, ki ga udeleženec programa nastavi pred dobavo in ki določa, kdaj bo kopirni stroj prešel v različne načine, npr. način nizke porabe, način izklopa itd. Privzeti čas za prehod v način izklopa in privzeti čas za prehod v način nizke porabe se merita od takrat, ko je bila narejena zadnja kopija.

13. Čas obnovitve delovanja: Čas, potreben za to, da kopirni stroj preide iz načina nizke porabe v način stanja pripravljenosti.

14. Način samodejnega dvostranskega kopiranja: Način, v katerem kopirni stroj samodejno kopira na obe strani papirja, tako da izvirnik in kopija ustrezno potujeta skozi model kopirnega stroja. Primera takega kopiranja sta dvostransko kopiranje z enostranskega izvirnika in dvostransko kopiranje z dvostranskega izvirnika. V okviru teh specifikacij velja, da ima kopirni stroj način samodejnega dvostranskega kopiranja, če model kopirnega stroja vsebuje ves pribor, potreben za izpolnitev zgornjih pogojev, tj. samodejni podajalnik dokumentov in pribor, ki omogoča samodejno dvostransko kopiranje.

15. Tedenska ura: Notranja naprava, ki kopirni stroj vklaplja in izklaplja ob nastavljenih urah na vsak delovni dan. Pri programiranju ure mora imeti uporabnik možnost razlikovati med delovnimi dnevi in dnevi ob koncu tedna/prazniki (tj. ura ne sme vklopiti kopirnega stroja v soboto in nedeljo, če konec tedna v prostorih navadno ni uslužbencev). Uporabnik mora imeti tudi možnost onemogočiti uro. Tedenska ura je neobvezna dodatna oprema in ne spada med pogoje za skladnost kopirnih strojev z zahtevami Energy Star. Če je tedenska ura vgrajena, ne sme ovirati delovanja funkcij načina nizke porabe in načina izklopa.

B. Zahteve za podelitev znaka ENERGY STAR

1. Tehnične specifikacije

Za podelitev znaka ENERGY STAR, mora kopirni stroj izpolnjevati v nadaljevanju navedene specifikacije:

TABELA 9:

Merila za kopirne stroje, skladne z zahtevami ENERGY STAR

Hitrost kopirnega stroja (kopij na minuto, k/min) | Način nizke porabe(W) | Privzeti čas za prehod v način nizke porabe | Čas za obnovitev delovanja 30 sekund | Način izklopa(W) | Privzeti čas za prehod v način izklopa | Način samodejnega dvostranskega kopiranja |

0 < k/min < 20 | brez | ni na voljo | ni na voljo | < 5 | < 30 min | ne |

20 < k/min < 44 | 3,85 x k/min + 5 | 15 min | da | < 15 | < 60 min | neobvezno |

44 < k/min | 3,85 x k/min + 5 | 15 min | priporočljivo | < 20 | < 90 min | neobvezno |

KOPIRNI STROJI ZA VELIKE FORMATE |

0 < k/min < 40 | ni na voljo | ni na voljo | ni na voljo | < 10 | < 30 min | ne |

40 < k/min | 3,85 x k/min + 5 | 15 min | priporočljivo | < 20 | < 90 min | ne |

Udeleženec programa mora nastaviti privzete čase samodejnih funkcij na vrednosti, predpisane v zgornji tabeli. Privzeta časa za način izklopa in za način nizke porabe se merita od trenutka, ko je bila napravljena zadnja kopija.

Pri hitrostih kopirnih strojev, pri katerih ni obvezna nastavitev dvostranskega kopiranja kot privzetega načina, je v primerih, ko je model opremljen za samodejno dvostransko kopiranje, priporočljivo nastaviti način dvostranskega kopiranja kot privzeti način. Udeleženec programa lahko zagotovi uporabniku možnost premostitve tega privzetega načina dvostranskega kopiranja, kadar potrebuje enostranske kopije.

2. Izjeme in pojasnila

Po dobavi udeleženec programa ali njegov pooblaščeni serviser ne sme spreminjati modela kopirnega stroja na način, ki bi vplival na skladnost kopirnega stroja z zgoraj navedenimi specifikacijami. Dopustne so določene izjeme glede spreminjanja privzetih časov, specifikacij za način izklopa in načina dvostranskega kopiranja. Te izjeme so naslednje:

(a) Privzeti časi: Po dobavi lahko udeleženec programa, njegov pooblaščeni serviser ali uporabnik spreminja privzete čase za prehod v način nizke porabe in/ali način izklopa, vendar le do zgornje meje 240 minut, ki jo je nastavil udeleženec programa (tj. privzeti čas do prehoda v način izklopa in privzeti čas do prehoda v način nizke porabe skupaj ne smeta presegati 240 minut).

(b) Poraba energije v načinu izklopa: Lahko se zgodi, da mora udeleženec programa za izpolnitev zahtev glede porabe v načinu izklopa dobaviti model kopirnega stroja z odklopljeno razvlažilno napravo. Če to za posameznega uporabnika pomeni znatno neugodnost, lahko udeleženec programa (ali njegov pooblaščeni serviser) razvlažilno napravo priklopi. Če udeleženec programa ugotovi, da visoka vlažnost na kakšnem geografskem območju povzroča stalne težave glede zanesljivosti delovanja, se lahko obrne na vodjo programa pri EPA, da skupaj preučita alternativne rešitve. Udeleženec programa iz države članice Evropske skupnosti se lahko obrne na Evropsko komisijo. EPA oziroma Evropska komisija lahko udeležencu programa npr. dovolita, da pri modelih kopirnih strojev, namenjenih na zelo vlažno geografsko območje, razvlažilno napravo priklopi.

(c) Onemogočenje funkcije samodejnega izklopa: V posameznih primerih, v katerih način mirovanja povzroča uporabniku znatne neugodnosti pri njegovem posebnem načinu uporabe naprave, lahko udeleženec programa, njegov pooblaščeni serviser ali uporabnik onemogoči funkcijo samodejnega izklopa. Če udeleženec programa projektira svoje izdelke tako, da lahko uporabnik sam onemogoča funkcijo samodejnega izklopa, mora biti dostop do izbire onemogočenja drugačen od dostopa do nastavitev časa (npr.: če so v programskem meniju na izbiro zakasnilni časi 30, 60, 90, 120 in 240 minut, izbiri „onemogočenje“ ali „izklop“ ne smeta biti v tem meniju. Izbira onemogočenja mora biti skrita (ali manj očitna) ali pa vključena v drug meni.)

C. Smernice za preskušanje

1. Preskusni pogoji: Pri izvajanju meritev porabe morajo biti podani v nadaljevanju navedeni preskusni pogoji okolja. Ti pogoji so potrebni za to, da na rezultate ne vplivajo zunanji dejavniki in da je rezultate mogoče ponoviti tudi kasneje.