SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 16.6.2009 
SEC(2009) 777 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽFB KOMISIJE 
Spremni dokument 
  
Predlog 
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o spremembi Uredbe Evropskega parlamenta  in Sveta (ES) št. 998/2003 o zahtevah v 
zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se  uporabljajo za netrgovske premike hišnih 
živali 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
[COM(2009) 268 kon č.] 
[SEC(2009) 776] 
 
 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽFB KOMISIJE 
Spremni dokument 
  
Predlog 
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o spremembi Uredbe Evropskega parlamenta  in Sveta (ES) št. 998/2003 o zahtevah v 
zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se  uporabljajo za netrgovske premike hišnih 
živali 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
[COM(2009) aaa kon č.] 
[SEC(2009) bbbb] 
 
SL 3   SL Predlog je del na črtovanja agende/delovnega programa Komisije pod 
sklicem 2008/SANCO/010. 
1. O PREDELITEV TEŽAVE  
1.1. Pravno ozadje 
1.1.1. Pravna obveznost pregleda 
Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/20031 (v nadaljnjem besedilu: 
Uredba) dolo ča usklajene zahteve v zvezi z zdravs tvenim varstvom živali, ki se 
uporabljajo za netrgovske premike hišnih  živali znotraj Skupnosti in vanjo (v 
nadaljnjem besedilu: splošni režim). 
Vendar Uredba za Združeno kraljestvo, Irs ko, Malto, Švedsko in Finsko zagotavlja 
prehodno obdobje, v katerem se za vstop hišn ih živali na njihovo ozemlje zahteva 
izpolnjevanje nekaterih doda tnih zahtev za prepre čevanje tveganja vnosa stekline, 
ehinokokoze in klopov (v nadaljnjem besedilu: prehodni režim).  
Uredba dolo ča pravno obveznost, da se do ko nca prehodnega obdobja pregledajo 
pravila, ter od Komisije zahteva, da Evr opskemu parlamentu in Svetu predloži 
poročilo o pridobljenih izkušnjah in oceni tveg anja ter predloge za režim, ki se bo 
uporabljal po koncu prehodnega obdobja. Ko misija je 8. oktobra 2007 sprejela 
poročilo, skupaj s predlogom za Uredbo Evropske ga parlamenta in Sveta, da se 
nekoliko podaljšajo prehodni ukrepi do se ptembra 2009 (rok se je z Uredbo (ES) 
št. 454/20082 dodatno preložil na 30. junij 2010), da se zagotovi dovolj časa za 
obravnavanje vseh vidikov in posvetovanj e o možnostih z vsemi zainteresiranimi 
stranmi.  
Komisija na podlagi poro čila, rezultatov razli čnih organizirani h posvetovanj, 
vključno s posvetovanjem z Evropsko agenc ijo za varnost hrane (EFSA), in 
razpoložljivih informacij o zadevnih bolezn ih po vsej EU zdaj ocenjuje dolgoro čne 
možnosti in zlasti možnost razširitve splošnega režima na države članice, za katere 
zdaj velja prehodni režim. 
1.1.2. Splošni režim 
Uredba dolo ča, da je treba hišne živali, ki potujejo z lastniki iz ene države članice v 
drugo, identificirati in opremiti s potnim listom EU, ki dokazuje, da je bila zadevna žival veljavno cepljena proti steklini. Režim, ki se upor ablja za hišne živali, ki 
vstopajo v EU iz tretjih držav, ki so a li niso na seznamu, je odvisen od kakovosti 
jamstev v zvezi s steklino, ki jih  zagotovi tretja država porekla. 
1.1.3. Prehodni režim 
Ta režim, ki je bil odobren za Finsko, Irs ko, Malto, Švedsko in Združeno kraljestvo, 
je povzet v Preglednici 1
. Gre za kombinacijo pravil EU in nacionalnih pravil. Ta 
                                                 
1 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/e n/consleg/2003/R/02003R0998-20081122-en.pdf . 
2 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSe rv.do?uri=OJ:L:2008:145:0238:0239:SL:PDF . 
 
SL 4   SL režim dolo ča dodatne zahteve glede vstopa, ki se razlikujejo glede na namembno 
državo članico in bolezen. Prav tako dolo ča izvzetja med državami članicami, za 
katere zdaj velja prehodni reži m, in tudi z drugimi državami članicami (na primer 
Dansko), in sicer tako imenova ne dvostranske ureditve. 
1.1.4. Režim svobodnega gibanja 
Združeno kraljestvo in Irsk a uporabljata vzajemni re žim svobodnega gibanja za pse 
in mačke, pri čemer se ne zahteva identifik acija hišnih živali (ozna čevanje) ali potni 
listi. Ta režim ni del splošnega ali prehodnega režima, ki ju dolo ča Uredba. 
1.2. Vprašanja, ki jih je treba obravnavati 
1.2.1. Sedanja nacionalna pravila so zapletena in  precej obremenjujejo lastnike hišnih 
živali 
Prehodni režim omogo ča Finski, Irski, Malti, Švedski in Združenemu kraljestvu, da 
ohranijo svoja nacionalna pravila ne glede na zdravstveno stanje hišnih živali v 
državi članici porekla. Ta pravila, tj. doda tne zahteve v zvezi z zdravstvenim 
varstvom živali in/ali zahteve v zvezi s pr evozom in potjo, se zelo razlikujejo, kar 
potnikom otežuje razumevanje pogojev, ki veljajo v državah članicah, in upo časnjuje 
dolga potovanja, ki pote kajo skozi te države članice.  
Te razmere povzro čajo dodatne stroške za la stnike hišnih živali (glej Preglednico 2  – 
predvideni stroški), poleg tega pa so t udi vzrok za pritožbe posameznikov in organov 
držav članic. 
1.2.2. Enakovrednost zdravstvenega stanja  v zvezi s steklino, ehinokokozo (E. 
multilocularis) in klopi v državah članicah – mnenje Evropske agencije za varnost 
hrane 
1.2.2.1. Steklina 
EFSA je priporo čila uporabo ukrepov za zmanjšanje tveganja pri predhodno 
cepljenih hišnih živali h, ki prihajajo z obmo čij, kjer razširjenost stekline med hišnimi 
živalmi presega en primer na milijon živali na leto, kot so baltske države.  
Države, v katerih je bila stopnja sporo čenih primerov stekline pri prostožive čih 
živalih višja (npr. baltske države), so si v zadnjih treh letih dodatno prizadevale za 
izkoreninjenje te bolezni in še naprej spremljajo razmere. 
Zato se je pojavnos t bolezni pri doma čih živalih zmanjšala, pri čemer se lahko 
razmere v vseh državah članicah EU-27 zdaj obravnavajo  kot skoraj enakovredne in 
primerljive z razmerami v tistih državah članicah EU-15, kjer je bila steklina pri 
prostožive čih živali ob sprejetju Uredbe (ES)  št. 998/2003 še vedno precejšnja 
težava. 
Že več let in zlasti od za četka veljavnosti Uredbe ni  bilo zabeleženih nobenih 
primerov stekline, ki bi jih povzro čili čezmejni premiki hišnih živali v EU, vklju čno 
z živalmi iz baltskih držav.  
 
SL 5   SL Merila Skupnosti, ki so se do zdaj uporabljal a za uvrstitev tretje države na seznam, 
ne temeljijo na razširjenosti stekline pri hišnih živalih, ki jo  uporablja EFSA, ker 
upoštevajo izvajanje regu lativnih ukrepov za prepre čevanje stekline in njen nadzor, 
način, kako pristojni organi zagotavljajo veljavnost spri čeval, ter kakovost sistema 
spremljanja in cepiv. Tako je EU tretje države, kot so Združene države Amerike in 
Ruska federacija, sprejela v splošni režim, čeprav se v teh državah steklina pri 
prostožive čih živalih pojavlja pogosteje kot v baltskih državah. 
1.2.2.2. Ehinokokoza (Echinococcus multilocularis) 
Glede na podatke EFSA ve č posameznih raziskav o prostožive čih živalih kaže na 
velike razlike med državami in celo reg ijami v eni državi. Zato je zelo težko 
primerjati epidemiološka stanja in ocenjevanje epidemiologije je lahko le približno. Na voljo je zelo malo podatkov o stopnjah okuženosti hišnih psov in ma čk, pri čemer 
je obstoje če podatke težko razlagat i zaradi pomanjkanja informacij o strategijah 
vzorčenja.  
Rezultati raziskav, ki jih je izvedl a Finska za odkrivanje trakulje E. multilocularis  pri 
psih in glodavcih, so bili do zdaj nega tivni. Irska, Malta, Švedska in Združeno 
kraljestvo niso zagotovili nobeni h informacij o nadzoru nad doma čimi psi, ampak 
trdijo, da v njihovih državah ni prostožive čih živali in domorodnih ljudstev.  
Iz majhnega števila objavlje nih raziskav o okuženosti hišnih živali v Evropi je 
razvidno, da so stopnje okuže nosti z trakuljo pri doma čih mesojedih živalih nizke, 
kar je zelo verjetno posledi ca nizke izpostavljenosti vmes nim stopnjam parazita in 
rednega zdravljenja proti trakulji.  
Na območjih, ki niso endemi čna, so bili ugotovljeni primeri pri ljudeh, ki so vstopili 
v državo. To dokazuje, da ni mogo če izključiti tveganja pri ljudeh, ki potujejo na 
endemična območja (ne glede na to, ali prihajajo iz obmo čij, ki niso endemi čna, ali 
ne) in se okužijo z boleznijo, ko nenamerno zaužijejo jaj čeca trakulje s stikom z 
okuženimi hišnimi živalmi ali kontaminiran im divjim ali pridelanim sadjem in 
zelenjavo.  
1.2.2.3. Klopi 
Glede na podatke EFSA so vrste klopov, ka terih gostitelji so hišne živali, široko 
razširjene po Evropi, vklju čno z Združenim kraljestvom, Irsko in verjetno Malto. 
Sistemi nadzora nad vrstami klopov in boleznim i, ki jih prenašajo klopi, so omejeni 
in nepopolni. Podatki, ki so zdaj na voljo, kažejo na pomanjkanje sistemati
čnega 
zbiranja vzorcev, epidemiološkega ozadja in u činkovitih nadzornih ukrepov. 
Nekatere informacije, ki so na vo ljo, so nezanesljive ali zastarele. 
2. C ILJI 
Splošne cilje je treba obravnavati ob upoš tevanju prostega pretoka oseb (Pogodba 
ES) in nove strategije za zd ravstveno varstvo živali.  
Posebni cilji so: 
 
SL 6   SL • usklajevanje zahtev za o dpravljanje nesorazmernih ovir za netrgovske premike 
hišnih živali po EU ali vstop teh živali v EU iz tretjih držav ter hkrati zaš čita 
zdravja ljudi in živali zl asti v zvezi s steklino,  
• zagotovitev sorazmernih pravil EU, izogibanje težavam ter omogo čanje očitnih 
koristi v smislu jasnosti in poenostavi tev za lastnike, ki potujejo s hišnimi 
živalmi. 
Operativni cilj je dolo čitev, da se režim uporablja od 1. julija 2010. 
3. K LJUČNE POLITI ČNE MOŽNOSTI  
Komisija je opredelila štiri politi čne možnosti za doseganje ciljev: 
Možnost 1:  Brez ukrepanja  
To bi pomenilo, da po 30. juniju 2010 Fins ka, Irska, Malta, Švedska in Združeno 
kraljestvo za vstop hišnih živali na njihovo ozemlje ne bodo ve č zahtevale 
izpolnjevanja dodatnih zahtev v zvezi s steklino, ehinokokozo in klopi. Prenehale se 
bodo uporabljati tudi posamezne dvostranske ureditve med temi državami članicami. 
Možnost 2:  Podaljšanje prehodnega režima 
To bi pomenilo dodatno za časno podaljšanje prehodnega obdobja do konca 
leta 2011, ko Komisija pri čakuje, da se bo podpora EU  za nacionalne programe za 
izkoreninjenje silvati čne stekline v baltskih državah zaklju čila. Precej boljše razmere 
v navedenih državah članicah bi v celoti odpravile tv eganja, ki jih je ugotovila 
EFSA, njena priporo čila glede ukrepov za zmanjšanje tveganja pa ne bi bila ve č 
potrebna.  
Možnost 3:  Prilagoditev sedanjih pravil, ki se uporabljajo za vse države članice 
To bi pomenilo ukinitev posebnih pogojev, ki jih uporablja pet držav članic, vklju čno 
z dvostranskimi ureditvami, ter predlog za tehni čno spremenjen režim ob 
upoštevanju mnenja EFSA, ki priporo ča, da se režim dolo či glede na zdravstveno 
stanje v državi članici porekla.  
Možnost 4:  Trajno nadaljevanje prehodnega režima 
To bi pomenilo neomejeno podaljšanje prehodnega režima, kar bi tem petim 
državam članicam omogo čilo, da sistemati čno zahtevajo dodatna jamstva. Ni 
izključeno, da bi tudi druge države članice, ki izpolnjujejo merila Svetovne 
organizacije za zdravje živali za države, ki so proste st ekline, ali zahtevajo poseben 
status glede bolezni, ki se prenašajo s klopi, ali ehinokokoze, zahtevale dodatne 
pogoje.  
 
SL 7   SL 4. A NALIZA U ČINKA  
4.1. Uvodne opombe 
V skladu z Uredbo se stroški za  pripravo hišnega psa ali ma čke za potovanje 
razlikujejo glede na državo porekla in namembno državo članico (glej Preglednico 2  
– stroški prvega potovanja, ka r pomeni, da je treba identifikacijo, cepljenje in po 
potrebi titracijo protiteles  opraviti pred potovanjem). 
Preglednica 2 ne upošteva posebnih ureditev med državami članicami na podlagi 
prehodnega režima, ki lahko znatno zmanjšajo stroške priprave.  
Preglednica 2 kaže, da je za evropskega dr žavljana dražje, da s svojo hišno živaljo 
potuje v države članice, ki uporabljajo prehodni režim, razen na Finsko, kot da se 
vrača iz tretje države, ki ni na s eznamu in uporablja splošni režim. 
4.2. Možnost 1 
4.2.1. Vplivi na gospodarstvo 
Ta možnost bi zagotovo koristila državlja nom, ker bi odpravila stroške, ki jih 
povzročajo dodatne zahteve držav članic na podlagi prehodnega režima. Nasprotno, 
državljani, ki prihajajo iz držav članic, v katerih se zdaj upor ablja prehodni režim, in 
potujejo med njimi, bodo prizadeti zaradi  prenehanja veljavno sti dvostranskih 
ureditev. 
Koristi od pri čakovanega pove čanja števila potujo čih hišnih živali bodo zagotovo 
imeli pooblaš čeni veterinarji. 
Vpliv te možnosti na laboratori je, ki jih odobri EU, mora biti čim manjši, ker morajo 
prihodki iz testiranja hišnih  živali, ki vstopajo ali ponovno vstopajo v EU iz držav, ki 
niso na seznamu, ostati nespremenjeni. Vpliv bi bil ve čji pri laboratorijih, ki so svoje 
dejavnosti usmerili le k izpolnjevanju teh obveznosti. 
Vpliva na dobavitelje zdra vil za zdravljenje ehinokokoz e ali ugriza klopov ne sme 
biti ali pa mora biti zanemarljiv, ker se takšna zdravljenja priporo čajo tudi zaradi 
zdravja živali in ljudi. 
Malo verjetno je, da bi ta možnost negativno vplivala na prevozna podjetja 
(prevoznike), ker bi se sistem preverjanja poenostavil. Predvideva se lahko, da bi ta 
možnost prevoznikom zagotovila nove posl ovne priložnosti, da bi svoje storitve 
ponujali potnikom s hišnimi živalmi. 
Ta možnost lahko znatno vpliva na poslova nje karantenskih obratov na Irskem, 
Malti, Švedskem in v Združenem kraljestvu. Ve č obratov, ki imajo licenco za 
dolgotrajno karanteno hišnih živa li, ki izhajajo iz tretjih držav, ki niso na seznamu, 
lahko preneha poslovati. Venda r se lahko ohrani kratkoro čno zadržanje zaradi drugih 
razlogov in ne le zaradi nepravilnega zdravljenja ehinokokoze ali ugriza klopov.  
 
SL 8   SL 4.2.2. Vplivi na družbo 
Če se izbere ta možnost, so lahko prizadet i laboratoriji, ki jih je odobrila EU. Vendar 
nameravajo v ve čini laboratorijev osebje preraz porediti k drugim laboratorijskim 
dejavnostim.  
Ta možnost, ki poenostavlja pravila, la hko pozitivno vpliva na turizem in s tem na 
zaposlovanje na splošno. 
Hišne živali in njihovi lastniki ne bodo ve č ločeni, ker se bo odpravil sistem 
dolgotrajne karantene. 
V zvezi z vplivi na javno zdravje se la hko z visoko stopnjo gotovosti oceni, da 
tveganje vnosa stekline zaradi hišnih živali,  ki se premikajo iz baltskih držav na 
podlagi splošnega režima, ni ve čje od tveganja zaradi premikov med drugimi 
državami članicami ali iz tretjih držav s seznama, kot so Združene države Amerike 
ali Ruska federacija, čeprav je med njihovimi prostožive čimi živalmi stanje v zvezi s 
steklino manj ugodno. 
Hišne živali niso edini vzrok za okužbo ljudi z alveolarno ehinokokozo. Zato ni 
upravičeno, da se ukrepi za zmanjšanje tveganja osredoto čijo izklju čno na hišne 
živali, ki potujejo  z lastniki. Vzro čni vplivi na javno zdravje ter zlasti na širjenje 
geografske porazdelitve vrst klopov in bolezn i, ki jih prenašajo klopi, ne bodo nujno 
zabeleženi. 
4.2.3. Vplivi na okolje 
Zaradi poenostavitve bi se gotovo pove čalo število premikov hišnih živali. Vendar je 
vplive te možnosti na okolje težko koli činsko opredeliti.  
4.3. Možnost 2 
4.3.1. Vplivi na gospodarstvo 
Do konca leta 2011 bodo državljani še vedno pla čevali dodatne stroške ter verjetno 
prispevali k vzdrževanju prihodkov veterinarj ev in laboratorijev, ki jih je odobrila 
EU. 
To bo prispevalo tudi k za časnemu vzdrževanju prihodkov prevoznikov in 
karantenskih obratov zaradi monopolnega položaja, ki ga je vzpostavil sedanji 
sistem. 
4.3.2. Vplivi na družbo 
Do konca leta 2011 se ne pri čakuje nobenega vpliva na zaposlovanje, ovire pri 
potovanjih pa se bodo ohranile. 
V zvezi z vplivi na javno zdravje naj novejši podatki, objavljeni v biltenu Rabies 
Bulletin Europe , kažejo, da bo steklina v baltski h državah verjetno izkoreninjena do 
konca tega obdobja podaljšanja. S to možnostjo bi premiki hišnih živali v EU postali 
varnejši, zaradi česar bi se zmanjšalo morebitno tv eganje za javno zdravje. Vendar se 
 
SL 9   SL pričakuje, da bo razlika zelo majhna, ker noben primer stekline pri človeku ni bil 
povezan s potovanjem hišnih živali iz baltskih držav. 
4.3.3. Vplivi na okolje 
Ne pričakuje se ve čje spremembe v primerjavi s sedanjim stanjem. 
4.4. Možnost 3 
4.4.1. Vplivi na gospodarstvo 
Ta možnost bi povzro čila dodatne stroške za lastnike predhodno cepljenih živali iz 
baltskih držav, kot priporo ča EFSA.  
Veterinarski prihodki se ne bi bistveno zvišali, ker je zadevna populacija precej 
majhna. 
Ta možnost bi na dobavitelje protiparazitn ih sredstev, prevoznike in karantenske 
obrate vplivala podobno kot možnost 1.  
4.4.2. Vplivi na družbo 
Ker je skupno število hišnih živali, za kate re veljajo posebna dodatna pravila, precej 
majhno, bi bili tudi vplivi na lastnike hi šnih živali in turizem precej omejeni. 
Iz praktičnih ugotovitev je razvidno, da bi bi li negativni vplivi na javno zdravje 
zanemarljivi. 
4.4.3. Vplivi na okolje 
Večjih vplivov na okolje ni mogo če predvideti, ker vpliva te  možnosti na število 
premikov hišnih živali ni mogo če količinsko opredeliti. 
4.5. Možnost 4 
4.5.1. Vplivi na gospodarstvo 
Dolgoročno bodo državljani pri vstopu v države članice, za katere zdaj velja 
prehodni režim, ali vrnitvi iz  teh držav še vedno imeli dodatne stroške. Nasprotno 
bodo državljani, ki prihajajo iz držav članic, za katere zdaj velja prehodni režim, in 
potujejo med njimi, imeli še naprej koristi zaradi dvostranskih ureditev. 
Ta možnost bo verjetno prispevala k vzdr ževanju prihodkov laboratorijev, ki jih je 
odobrila EU, zaradi monopolnega položaja, ki ga  je vzpostavil sedanji sistem, ter tudi 
prihodkov prevoznikov in karantenskih obratov. 
4.5.2. Vplivi na družbo 
Delo seroloških laboratorijev, ki jih je odobrila EU, prevoznikov, karantenskih 
obratov, pooblaš čenih veterinarjev in izvajalcev protiparazitnega zdravljenja se bo 
nadaljevalo, kar ne bi smelo povzro čiti posebnih tveganj brezposelnosti. 
 
SL 10   SL Hišne živali, ki vstopajo v EU iz tretjih dr žav, ki niso na seznamu, ali tiste, ki ne 
izpolnjujejo nacionalni h pravil (kratkotrajno zadržanje v karanteni), bi bile vseeno 
poslane v karanteno. V teh primerih je treba vplive na družbo (in/ali dobro po čutje) 
obravnavati, če so hišne živali in  njihovi lastniki lo čeni vsaj šest mesecev. 
Upravičeno je mogo če predvidevati, da v smislu javnega zdravja ne bo ve čjih očitnih 
koristi (kot je pojas njeno v oddelku 1.2.2.1). 
4.5.3. Vplivi na okolje 
Čeprav se število potovanj hišnih živali pove čuje in lahko vpliva na okolje, je težko 
ugotoviti povezavo med sedanjimi omejevalnimi režimi in številom potujo čih hišnih 
živali (in njihovih lastnikov). 
4.6. Sklepi 
Zdi se, da možnosti 3 in 4  ne zagotavljata dodane vrednosti  za reševanje najresnejših 
težav, na katere opozarjajo uprave in dr žavljani, na katere vpliva zapleten, 
obremenilen in nedosleden sistem čezmernih in neupravi čenih zahtev v zvezi z 
zdravstvenim varstvom živali, zlasti glede stekline. 
Možnost 3 bi pove čala zmedo pri potnikih, ki bi se ukvarjali z novimi režimi glede 
na državo porekla, poleg tega pa bi tudi  v celoti zanemarila druge s tveganjem 
povezane vidike, ki se upoštevajo pri uvrš čanju tretjih držav na seznam. Povzro čila 
bi neupravi čeno slab ugled baltskih držav in jih diskriminirala v korist nekaterih 
tretjih držav s seznama. To je v nasprotju s temeljnimi na čeli Pogodbe EU. Poleg 
tega ne bi upoštevala zahtev držav članic za poenostavitev na podlagi dejanskih 
dokazov. 
Možnost 4 bi še naprej precej obreme njevala državljane, ki potujejo ali ponovno 
vstopajo v pet držav članic in morda druge države članice, v katerih ni bolezni.  
Te možnosti se zelo razlikujejo od želje ve čine držav članic, da se doseže usklajenost 
ter se poenostavijo premiki živali znot raj EU in v njo ob upoštevanju podobnega 
položaja glede zdravstvenega varstva živali v EU. 
Možnosti 1 in 2  sta načeloma podobni. Obe bi prej ali slej odpravili neupravi čene 
razlike, diskriminacijo in obremenitev za državljane, vklju čno z državljani iz petih 
držav članic, na katere so ob vrnitvi iz  tujine vplivale dodatne zahteve .  
Hkrati bi obe možnosti ohrani li visoko stopnjo var nosti za hišne živali, ki potujejo 
znotraj EU ali v njo, in sicer z uporabo sp lošnega režima, ki se je izkazal za 
učinkovitega pri prepre čevanju primerov stekline pri lj udeh in hišnih živalih zaradi 
zakonitega premika hišnih živali med državami članicami in vanje.  
Izbira možnosti 2 vklju čuje nekoliko ve č koristi kot izbira možnosti 1. V smislu 
zmanjševanja tveganja za javno zdravj e bi razumno podaljšan je prehodnih ukrepov 
odložilo uporabo splošnega režima v vsej EU, dokler zaradi ukrepov za 
izkoreninjenje preostalih obmo čij silvatične stekline v EU (in sosednjih ozemljih), ki 
jih je podprla EU, priporo čila EFSA v zvezi z zmanjšanjem tveganja ne bi bila ve č 
potrebna.  
 
SL 11   SL 5. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Komisija bo za zagotovitev, da nov režim izpolnjuje cilje iz oddelka 2, redno 
spremljala ve č kazalnikov, da oceni njihovo uspešnost. 
Podatki o kazalnikih se bodo zbirali prek razli čnih obstoje čih virov obveš čanja. 
Ustvarijo se lahko dodatni podatki, zlasti raziskave in/ali inte rvjuji za merjenje 
stopnje zadovoljstva pri prebiv alcih/lastnikih hišnih živali. Stalni odbor za 
prehranjevalno verigo in zdravje živali bo na ravni EU redno zbiral podatke organov 
držav članic (o premikih hišnih živali in javnem zdravju) kot del postopka 
okrepljenega sodelovanja z državami članicami.  
Zunanja vrednotenja so na tej stopnji nesorazmerna. Mehanizmi spremljanja bodo 
zagotavljali dovolj informacij za oceno prim era za poznejšo spremembo Uredbe (v 
5–10 letih), razen če se položaj spremeni. 
 
SL 12   SL Preglednica 1 : Pregled pravil, ki jih uporabljajo države članice na podlagi prehodnega 
režima  
Pravni 
režim  Ukrepi  IE MT SE UK FI 
Identifikacija na podlagi potnega lista in mikro čipa 
ali tetoviranega znamenja do leta 2011 ( člen 4) x x x x x 
Veljavno cepljenje proti steklini ( člen 5) x x x x x Splošni 
režim Poenostavljen režim za uvoz hišnih živali 
(člen 8(3)(b))   Norveška   
Mikročip je obvezen x x  x ni 
podat
kov
Obvezna titracija protite les pred vstopom na 
njihovo ozemlje za potrditev zaš čitne ravni 
protiteles proti steklini x x x x ni 
podat
kovČlen 6(1) 
Izjeme pri cepljenju proti steklini in zahtevah v 
zvezi s titracijo protiteles za hišne pse in ma čke, ki 
se premikajo med temi državami članicami x x x x ni 
podat
kov
Hišne živali, ki vstopajo iz tretjih držav na seznamu, morajo izpolnjevati ista pravila kot hišne živali iz drugih držav članic EU x x x x ni 
podat
kovČlen 8(1) Hišne živali, ki vstopajo iz  tretjih držav, ki niso na 
seznamu, morajo v karanteno x x x x ni 
podat
kov(Člen 16) Obvezna protiparazitno zdravljenje ehinokokoze ali 
ugriza klopov x x x x x Določbe Skupnosti 
(Člen 21) Izjeme pri potnem listu, cepljenju proti steklini in 
zahtevah glede titracije protiteles za pse in ma čke z 
Danske, ki so v tranzitu prek Švedske   Danska3 
   (Člen 16) Izjeme pri protiparazitnem zdravljenju ehinokokoze 
ali ugriza klopov  x x x x x Prehodni režim 
Nacionalna pravila 
V Uredbi ni  
pravne podlage Odobrena prevozna podjetja x x  x  
                                                 
3 Odlo čba Komisije 2004/557/ES (UL L 249, 23.7.2004, str. 18). 
 
SL 13   SL Režim prostega gibanja 
Nacionalna pravila 
V Uredbi ni 
pravne podlage Izjeme pri zahtevah v zvezi z identifikacijo in 
potnim listom za hišne pse in ma čke, ki se 
premikajo med Irsko in Združenim kraljestvom x   x  
 
SL 14   SL Preglednica 2 : PREDVIDENI STROŠKI  
za psa povpre čne velikosti , ki potuje ali ponovno vstopa v EU po potovanju v tujini ( vir: pristojni organi držav članic ) 
 Identifikacija 
(mikročip + potni 
list) Dokumentacija o 
cepljenju v 
potnem listu  Vzorčenje + 
certificiranje  Preskus  Zdravljenje 
ugriza 
klopov  Zdravljenje 
ehinokokoze Prevozniki  Karantena  Skupaj  
Splošni režim  
Hišna žival, ki 
potuje znotraj EU  42,93 EUR4 
(15 do 
95,5 EUR)  22,50 EUR4 
(2 do 63 EUR)  - - - - - - 65,43 EUR 
Hišna žival, ki ponovno vstopa v EU iz tretjih držav 
na seznamu
 42,93 EUR4 
(15 do 
95,5 EUR)  22,50 EUR4 
(2 do 63 EUR)  - - - - - - 65,43 EUR 
Hišna žival, ki ponovno vstopa v EU iz tretjih držav, 
ki niso na seznamu
 42,93 EUR4 
(15 do 
95,5 EUR)  22,50 EUR4 
(2 do 63 EUR)  29,20 EUR4 
(5 do 
53 EUR)  50 EUR 
(30 do 
88 EUR)  - - - - 144,63 EUR 
Prehodni režim  
Hišna žival, ki vstopa/ponovno vstopa v Združeno 
kraljestvo, na Irsko 
ali Malto iz ostalih držav EU
 50,50 EUR 
(15 do 107 EUR)  26,70 EUR 
(2 do 63 EUR)  34 EUR 
(5 do 
69 EUR)  50 EUR 
(30 do 
88 EUR)  18,80 EUR 
(5 do 
56 EUR)  16,80 EUR 
(1 do 
39,30 EUR)  UK: ni podatkov,
 
IE: trajekt = 
20 EUR,  letalo = 
910 EUR,
 
MT: 72 EUR  - 196,80 EUR 
(+ stroški 
prevoza)  
Hišna žival, ki vstopa/ponovno vstopa na Švedsko 
iz ostalih držav EU
 50,50 EUR 
(15 do 107 EUR)  26,70 EUR 
(2 do 63 EUR)  34 EUR 
(5 do 
69 EUR)  50 EUR 
(30 do 
88 EUR)  - 16,80 EUR 
(1 do 
39,30 EUR)  - - 178 EUR  
                                                 
4 Podatki ne vklju čujejo podatkov, ki so jih zagotovili Združeno kraljestvo, Irska, Malta, Švedska in Finska. 
 
SL 15   SL Hišna žival, ki 
vstopa/ponovno 
vstopa na Finsko iz ostalih držav EU
 50,50 EUR 
(15 do 107 EUR)  26,70 EUR 
(2 do 63 EUR)  - - - 16,80 EUR 
(1 do 
39,30 EUR)  - - 94 EUR 
Hišna žival, ki vstopa v Združeno 
kraljestvo, na Malto ali Švedsko iz tretjih držav, ki niso 
na seznamu
 - - - - - - - UK: 
3 480 EUR 
IE: 
2 500 EUR  
MT: 1 000 EUR 
SE: 
3 350 EUR 3 480 EUR 
2 500 EUR 1 000 EUR 3 350 EUR