2.

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005, oddelek I - Evropski parlament (C6-0465/2006 — 2006/2071(DEC))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005 [1],

- ob upoštevanju letnih zaključnih računov evropskih skupnosti za proračunsko leto 2005 - Zvezek I (SEK(2006)0915 — C6-0465/2006) [2],

- ob upoštevanju poročila o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za proračunsko leto 2005, oddelek I - Evropski parlament [3],

- ob upoštevanju letnega poročila notranjega revizorja,

- ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2005, skupaj z odgovori institucij [4],

- ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe o ES [5],

- ob upoštevanju členov 272(10) in 275 Pogodbe o ES ter člena 179a Pogodbe o Euratomu,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun evropskih skupnosti [6], zlasti členov 145, 146 in 147 Uredbe,

- ob upoštevanju člena 13 notranjih pravil o izvajanju proračuna Evropskega parlamenta [7],

- ob upoštevanju člena 147(1) Finančne uredbe, po katerem vsaka institucija Evropske skupnosti sprejme potrebne ukrepe na podlagi ugotovitev, izraženih v sklepu o razrešnici Evropskega parlamenta,

- upoštevanju členov 71 in 74(3) ter Priloge V svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0094/2007),

A. ker pri reviziji Računskega sodišča niso bile ugotovljene bistvene napake (odstavek 10.4),

B. ker je Računsko sodišče opozorilo na ponavljajoče se pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov (odstavki od 10.5 do 10.10),

C. ker je Parlament v svojih odgovorih predstavil ukrepe, s katerimi premaguje težave, na katere opozarja Računsko sodišče,

D. ker je bil poslovnik Evropskega parlamenta 23. oktobra 2002 spremenjen tako, da predvideva podelitev razrešnice predsedniku in ne generalnemu sekretarju,

E. ker je treba nadalje obravnavati resolucijo o razrešnici za proračunsko leto 2004 z dne 26. septembra 2006 [8] in oceniti napredek pri izvajanju njenih priporočil,

F. ker bo Statut za poslance Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 [9], po potrditvi Sveta 19. julija 2005, začel veljati prvi dan parlamentarnega obdobja, ki se začne leta 2009,

G. ker je predsedstvo 25. septembra 2006 sprejelo kodeks za pomočnike poslancev [10],

Računovodski izkazi Evropskega parlamenta s poudarkom na nepremičninski politiki

1. ugotavlja, da so prihodki Evropskega parlamenta leta 2005 znašali 112393557 EUR (2004: 117409824 EUR);

2. je seznanjen z zneski, s katerimi so bili zaključeni računi Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2005, in sicer:

(v EUR) |

Uporaba odobrenih sredstev | Odobrena sredstva za proračunsko leto 2005 | Odobrena sredstva, prenesena iz proračunskega leta 2004 |

Odobrena sredstva 2005 | Odobrena sredstva iz namenskih prejemkov | Člen 9(1) in člen 9(4) Finančne uredbe |

Razpoložljiva sredstva | 1264024722 (100 %) | 31412881 (100 %) | 281461344 (100 %) |

Prevzete obveznosti | 1249096468 (98,82 %) | | - |

Izvršena plačila | 941932832 (75,40 %) | 29679028 (94,48 %) | 259853230 (92,32 %) |

Odobrena sredstva, prenesena v proračunsko leto 2006 | | | |

Člen 9(1) in (2) Finančne uredbe | 307163636 | | |

Člen 9(1) 9(2) in 9(5) Finančne uredbe | 200000 | | |

Razveljavljena sredstva | 14728254 | - | 21608114 (7,68 %) |

Bilanca stanja na dan 31. decembra 2005: 1520822777 |

3. ugotavlja, da je bilo leta 2005 98,82 % proračunskih sredstev Parlamenta prevzetih s stopnjo zapadlosti 1,18 % in da je bila kot v prejšnjih letih dosežena zelo visoka raven izvrševanja proračuna;

4. opozarja, da je visoka raven izvrševanja proračuna delno posledica doslednega "zbiranja" sredstev od leta 1992, da bi se ob koncu leta vsa razpoložljiva proračunska sredstva prenesla v proračunske postavke za stavbe, zlasti za predhodna odplačila glavnice, da se zmanjšajo plačila obresti; tako je bilo ob koncu leta 2005 zbranih 124144556 EUR (približno 10 % proračunskih sredstev), od te vsote je bilo

- 75,7 milijona EUR uporabljenih za nakup stavb Winston Churchill (WIC) in Salvador de Madariaga (SDM) v Strasbourgu,

- 46,2 milijona EUR prenesenih za predčasno plačilo najemnine za stavbi D4 in D5 v Bruslju,

- in 2,3 milijona EUR namenjena evropski hiši v Valetti;

hkrati je Parlament z običajnimi prenosi skupaj s Komisijo kupil evropski hiši v Köbenhavnu (10,6 milijona EUR) in v Haagu (7,4 milijona EUR);

5. opozarja svoje pristojne organe na svojo odločitev, da je treba odplačila za stavbe vključiti v proračunsko strategijo [11]; zato te organe obtožuje, ker nepregledno razporejajo proračunska sredstva za nepremičninsko politiko Parlamenta za prihodnje nakupe (proračunska postavka za nakup nepremičnin vsebuje samo zaznamke za leta 2005, 2006 in 2007);

6. ponovno zahteva spremembo člena 16 notranjih predpisov za izvrševanje proračuna Evropskega parlamenta, tako da bo moral Odbor za proračun privoliti v nepremičninske projekte z občutnimi finančnimi posledicami za proračun;

7. proračunski organ ponovno poziva, naj proračunsko napoved pripravi tako, da bodo zneski v predlogu proračuna usklajeni z dejanskimi potrebami za različne politike Parlamenta; prosi pooblaščene odredbodajalce, da v letnih poročilih o dejavnosti jasno navedejo prejeta sredstva, prevzete obveznosti, opravljena plačila in neuporabljena sredstva; obenem jih poziva, da obrazložijo - kar delno že izvajajo - zakaj proračunska sredstva niso bila porabljena;

8. se zaveda, da bo Računsko sodišče v bližnji prihodnosti objavilo posebno poročilo o nepremičninski politiki institucij; poziva svoje pristojne odbore, naj na podlagi tega posebnega poročila pripravijo samoiniciativno poročilo; poleg tega meni, da bi moral imeti ta odbor pravico pripraviti samoiniciativno poročilo o vsakem posebnem poročilu Računskega sodišča, če se tako odloči, in sicer brez predhodnega dovoljenja ter zunaj kvot za taka poročila;

9. obžaluje, da proračunska vrstica za informacijske pisarne EP ostaja nerazdeljena, in želi, da bi bil opravljen pregled najboljše prakse vseh informacijskih pisarn, ob upoštevanju razmerja med stroški in koristmi;

Pripombe Računskega sodišča za proračunsko leto 2005

10. pozdravlja dejstvo, da pri reviziji Računskega sodišča niso bile ugotovljene bistvene napake (odstavek 10.4);

11. je seznanjen z ugotovitvami Računskega sodišča glede novega računalniškega programa za izračun prejemkov uslužbencev ter glede odgovora pristojnih parlamentarnih služb, da se od marca 2006 opravlja sistematičen naknaden nadzor;

12. je seznanjen s kritiko Računskega sodišča v zvezi s pavšalnimi izplačili za potovanje uslužbencev med običajnimi tremi kraji dela; se strinja z namenom uprave Parlamenta, da vzpostavi ravnovesje med predpisi in posebnimi zahtevami delovnega okolja institucije; prosi Računsko sodišče, naj nadzoruje sistem pavšalnih izplačil in obvesti organ, pristojen za podelitev razrešnice, če opazi znamenja zlorabe;

13. ugotavlja, da je Računsko sodišče opozorilo na pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov (odstavek 10.9), ki se nanašajo na izplačila nadomestil poslancem Evropskega parlamenta; meni, da je skrb zbujajoče, da je do polovice leta 2006 le 54 % ponudnikov storitev in le 29 % plačilnih organov predložilo račune za obdobje od julija 2004 do junija 2005; opozarja, da bo notranja revizija nadomestil za parlamentarno pomoč poslancem končana pravočasno za postopek razrešnice za leto 2006;

Letno poročilo notranjega revizorja

14. ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo v letu 2005 oddala sedem poročil: letno poročilo notranjega revizorja, poročila o nadaljnjih ukrepih po pregledu sistema notranje kontrole generalnih direktoratov, o javnih naročilih in o dveh informacijskih pisarnah Parlamenta (sprejel je tudi dve poročili o evropskem varuhu človekovih pravic);

15. pozdravlja dejstvo, da notranji revizor ni bil pripravljen le pomagati poročevalcu o razrešnici, ampak tudi (prvič osebno) javno predstaviti ugotovitve iz poročila za leto 2005 Odboru za proračun in tako potrditi, da to poročilo ni zgolj notranje upravno orodje, temveč pomembna referenčna točka pri letni razrešnici;

16. poudarja, da revizije potrjujejo, da je institucija še vedno v obdobju prehoda med dvema zelo različnima pristopoma notranje kontrole in da bo potrebno več časa za celovito izvajanje te kontrole v vseh oddelkih;

17. pozdravlja dejstvo, da se je notranji revizor v letu 2005 posvetil predvsem postopku javnih naročil in ukrepom za izvajanje akcijskih načrtov, ki so bili pripravljeni na podlagi revizije sistema notranje kontrole v letih 2003 in 2004;

18. poudarja naslednje na področju javnih naročil:

- doseči je treba zadostno zagotovilo, da bo ponudnik zadovoljil potrebe, da bo storitev opravljal redno, stroškovno učinkovito in pregledno,

- poskrbeti je treba za jasno in razumljivo razpisno gradivo,

- določiti je treba ustrezna merila za izločitev, izbor in nagrajevanje,

- pri stikih z udeleženci razpisa je treba zagotoviti pravočasnost, enako obravnavanje in preglednost,

- zagotoviti je treba pregledne in usklajene odločitve odbora za obravnavo prijav,

- zagotoviti je treba, da se ocenjevanje ponudb opravi na osnovi napovedanih meril,

- voditi je treba revizijsko sled postopka nagrajevanja,

- pogodbene določbe morajo biti v skladu s pogoji razpisa,

- za dosego teh ciljev je treba vzpostaviti primeren nadzor že v težavnem začetnem obdobju postopka javnih naročil,

- okrepiti je treba učinkovitost predhodnega preverjanja proračunskih obveznosti za naročila;

19. poziva Računsko sodišče, da najpozneje v proračunskem letu 2008 oceni, v kolikšni meri so bili cilji s področja javnih naročil uresničeni;

20. ponavlja, da imajo sistemi notranje kontrole, ki so jih vzpostavili pooblaščeni odredbodajalci, naslednje cilje: skladnost z veljavno zakonodajo, pravili in prakso, zanesljivost podatkov o poslovodenju in poslovnih knjig ter gospodarnost, učinkovitost in uspešnost operacij;

21. opozarja tudi, da morajo za dosego ciljev odredbodajalci upoštevati 22 minimalnih standardov; te standarde je mogoče strniti v pet sestavnih delov kontrole: okolje nadzora, učinkovitost in upravljanje tveganja, informiranje in komunikacija, dejavnosti kontrole in nadzor (revizija in ocenjevanje);

22. pri sistemu notranje kontrole poudarja naslednje (služba za notranjo revizijo je skupaj s službami za odobritev v obdobju 2003/2004 potrdila 454 ukrepov in izpeljala postopke spremljanja, da bi ugotovila, ali so bili ti ukrepi pravilno opravljeni; doslej je bilo na ta način potrjenih 341 ukrepov):

- od 37 ukrepov iz revizije računalniškega sistema za izvedbo proračunskih transakcij do konca leta 2005 niso bili uresničeni samo trije, nadaljnjih devet pa jih je bilo uresničenih delno;

- od 304 ukrepov za ugotavljanje skladnosti z minimalnimi standardi notranje revizije in njenih ciljev jih je bilo uresničenih 150, delno uresničenih 86, pri 68 ukrepih pa službe za odobritev niso ukrepale;

- za vse preostale ukrepe, ki še niso bili uresničeni do konca, sta služba za notranjo revizijo in služba za odobritev določili nov urnik, ki se bo nadaljeval v letu 2007;

23. obžaluje, da revizija nadomestil za parlamentarno pomoč poslancem ne bo pripravljena pravočasno za postopek razrešnice za leto 2005; poziva pristojni odbor, naj v poznejših fazah nameni posebno pozornost ugotovitvam te revizije;

Upravljanje proračuna Evropskega parlamenta

24. ugotavlja, da je analiza finančnega poslovodenja, priložena računovodskim izkazom za leto 2005, uporaben pregled najpomembnejših finančnih dogodkov za leto, za katerega je bila opravljena revizija;

25. poudarja, da je bil del poslovodnih dejavnosti institucije v letu 2005 še vedno osredotočen na prilagajanje novim zahtevam Finančne uredbe, in sicer z uvajanjem novih kontrolnih sistemov, metodologij in delovnih metod, pripravo programov usposabljanja in določitvijo novih področij odgovornosti;

26. ugotavlja, da prve izkušnje z določbami nove Finančne uredbe v instituciji, kot je Parlament, ki mora izvrševati upravni proračun, v nekaterih primerih kažejo, da so bili vzpostavljeni preveč zapleteni sistemi in finančni tokovi;

27. ugotavlja, da nekateri generalni direktorati še kar menijo, da nekatere določbe Finančne uredbe in pravil za njeno izvajanje vodijo k pretirani birokratizaciji postopka notranjega nadzora in so nepotrebno breme za vodstvo;

28. ugotavlja, da je v nekdanjem direktoratu za finančni nadzor 18 zaposlenih (od skupaj 20) opravljalo nadzorne naloge, medtem ko je po novi Finančni uredbi za to nalogo določenih 44 uslužbencev v drugih generalnih direktoratih; poleg njih dela v službi notranjega nadzora še 10 revizorjev (od skupaj 12);

29. ponovno potrjuje mnenje, izraženo v resolucijah z dne 26. septembra 2006, 12. aprila 2005 [12], 21. aprila 2004 [13] in 8. aprila 2003 [14], da bi moral postopek razrešnice zajemati tako upravljavske dejavnosti generalnega sekretarja in uprave Parlamenta kot odločitve upravnih organov, tj. predsednika, predsedstva in konference predsednikov;

30. poudarja, da Parlament ne podeli razrešnice generalnemu sekretarju, temveč predsedniku, saj za priprav in izvrševanje proračuna imajo končno politično odgovornost izvoljeni poslanci in ne uradniki; zato poziva predsednika in podpredsednika, pristojnega za proračun, da se v prihodnje po potrebi udeležujeta sej Odbora za proračunski nadzor ter se s tem odborom dogovorita o ustreznem okviru za uspešen politični dialog med postopkom razrešnice;

31. pozdravlja dejstvo, da je predsedstvo začelo razpravo o svojem odnosu z organom, pristojnim za proračun in razrešnice, da bi natančno opredelilo dejanski pomen politične odgovornosti vodstvenih organov Parlamenta v zvezi z izvrševanjem pristojnosti in sprejemanjem odločitev z občutnimi finančnimi posledicami; poziva novoustanovljeno predsedstvo, da nadaljuje razpravo in vanjo vključi zadevne odbore;

32. pozdravlja dejstvo, da je generalni sekretar pripravil kratek in jasen dokument, v katerem predstavlja proračun za leti 2004 in 2005 in ki je na voljo tudi na spletni strani Parlamenta;

Poročila o dejavnosti generalnih direktorjev

33. poudarja, da je generalni sekretar Parlamenta dne 10. aprila 2006 Odboru za proračunski nadzor predložil poročila o dejavnosti generalnih direktorjev za leto 2005; s tem v zvezi je kot pooblaščeni odredbodajalec pojasnil, da ima zadostno zagotovilo, da se je proračun Parlamenta izvrševal v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni nadzorni sistem zagotavlja zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov;

34. pozdravlja dejstvo, da so vsi generalni direktorji za finančne transakcije svojih oddelkov predložili izjavo o zanesljivosti brez pridržka;

35. pozitivno ocenjuje napredek, ki je bil dosežen pri poenotenju predstavitve in zgradbe letnih poročil o delu; kljub temu meni, da bi bilo mogoče še izboljšati berljivost in primerljivost; prosi svoje službe, da priložijo eno stran povzetka, v katerem so navedena prejeta sredstva, prevzete obveznosti, opravljena plačila, kaj se je zgodilo z neporabljenimi sredstvi (tj. prenosi, prerazporeditve, zbiranje, itd.) ter najpomembnejši dogodki v preteklem proračunskem letu;

36. ugotavlja, da so v sklepih poročil o dejavnosti opredeljeni naslednji splošni izzivi:

- vzpostavljanje sistema za notranjo kontrolo je bolj zamudno, kot je bilo predvideno,

- izvajanje proračuna v skladu z novo Finančno uredbo,

- izvajanje političnih zahtev v kratkem roku,

- zaposlovanje in vključevanje novih uslužbencev;

Oddaja javnih naročil

37. opozarja, da v skladu s členoma 54 in 119 Pravil za izvajanje nove Finančne uredbe [15] institucije proračunskim organom posredujejo poročila o postopkih s pogajanji in naročilih, ki niso zajeta v direktivah o javnih naročilih; seznam izvajalcev naročil po pogodbah v vrednosti, višji od 50000 EUR, vendar nižji od praga omenjenih direktiv, je objavljen v Uradnem listu, pogodbe v vrednosti od 13800 EUR do 50000 EUR pa so objavljene na spletnih straneh institucij; poleg tega je leta 2003 Parlament pozval svojega generalnega sekretarja, da vsako leto poroča o sklenjenih pogodbah [16];

38. ugotavlja, da letno poročilo vsebuje naslednje informacije o pogodbah, oddanih v letu 2005, katerih vrednost je enaka ali višja kot 13800 EUR:

Vrsta pogodbe | Število [2004 od ()] | Odstotek [2004 od ()] | Znesek v EUR [2004 od ()] | Odstotek [2004 od ()] |

Storitve | 199 (229) | 64 % (58 %) | 89551639 (180927304) | 44 % (75 %) |

Blago | 53 (99) | 17 % (25 %) | 29036604 (26500867) | 14 % (11 %) |

Gradnja | 48 (60) | 15 % (15 %) | 13763856 (18876271) | 7 % (8 %) |

Stavbe | 12 (4) | 4 % (2 %) | 73149658 (15593025) | 35 % (6%) |

Skupaj | 312 (392) | 100 % | 205501756 (241897467) | 100 % |

Vrsta postopka | Število [2004 od ()] | Odstotek [2004 od ()] | Znesek v EUR [2004 od ()] | Odstotek [2004 od ()] | Povpr. znesek [2004 od ()] |

Odprt postopek | 64 (95) | 21% (24 %) | 94187176 (157909034) | 71 % (70 %) | 1471675 (1662200) |

Omejen postopek | 112 (110) | 37% (28 %) | 26676276 (39897441) | 20 % (18 %) | 238181 (362704) |

Postopek s pogajanji | 124 (183) | 42% (48 %) | 11488646 (28497967) | 9 % (12 %) | 92650 (155727) |

Skupaj | 300 (388) | 100% | 132352098 (226304442) | 100 % | 441174 (585259) |

39. poudarja, da je bilo 147 od 312 oddanih naročil vrednih vsaj 50000 EUR, medtem ko jih je bilo 165 vrednih od 13800 EUR do 50000 EUR; sprašuje upravo, ali oblikuje postopke za učinkovito oddajo druge skupine naročil v skladu s spremenjeno Finančno uredbo;

40. ugotavlja, da je notranji revizor končal nadzor postopka oddaje javnih naročil, ki zajema vse institucije; njegovo priporočilo je predstavljeno zgoraj;

41. pozdravlja dejstvo, da je bilo glede na vrednost 91 % naročil oddanih v odprtih (71 %) in omejenih (20 %) postopkih;

42. je seznanjen z odgovorom generalnega sekretarja [17], v katerem ta predstavlja ukrepe za vzpostavitev podatkovne zbirke o naročilih v skladu s členom 95 Finančne uredbe; hkrati priznava, da popravljena Finančna uredba predvideva osrednjo podatkovno zbirko za vse institucije, ki jo bo urejala Komisija;

Politične skupine (pregled računovodskih izkazov in postopkov - proračunska postavka 3701)

43. opozarja, da odstavek 2.7.3 pravil o uporabi sredstev iz proračunske postavke 3701 [18] zahteva, da predsedstvo in Odbor za proračunski nadzor obravnavata revidirane letne računovodske izkaze političnih skupin v skladu s pristojnostmi, dodeljenimi s Poslovnikom;

44. ponovno poudarja, da so politične skupine same odgovorne za upravljanje in porabo svojih sredstev iz proračuna Parlamenta ter da se pristojnosti službe za notranjo revizijo te institucije ne nanašajo na pogoje, pod katerimi se uporabljajo sredstva v proračunski postavki 3701;

45. pozdravlja dejstvo, da morajo politične skupine notranja finančna pravila in računovodske izkaze za leto 2005 objaviti na spletni strani Parlamenta;

46. ugotavlja, da so bila odobrena proračunska sredstva v proračunski postavki 3701 leta 2005 dodeljena, kot sledi:

(v 1000 EUR) |

Razpoložljiva proračunska sredstva - skupaj | 61973 |

Samostojni poslanci | 1329 |

Razpoložljivi znesek za skupine | 60644 |

Skupina | Dodeljena sredstva iz proračuna EP | Lastna sredstva skupin in prenesena sredstva | Odhodki v letu 2005 | Stopnja uporabe | Zgornja meja za prenos [19] | Prenos v leto 2006 |

EPP-ED | 17282 | 4510 | 15066 | 69 % | 8641 | 6727 |

PSE | 13107 | 5447 | 11679 | 63 % | 6554 | 6554 |

ALDE | 5783 | 2251 | 4354 | 54 % | 2892 | 2892 |

Verts/ALE | 2712 | 777 | 2448 | 71 % | 1356 | 1040 |

GUE/NGL | 2726 | 1223 | 2735 | 69 % | 1363 | 1214 |

UEN | 1672 | 284 | 1525 | 78 % | 836 | 430 |

IND/DEM | 2182 | 688 | 2044 | 71 % | 1091 | 826 |

NI | 1110 | 219 | 986 | 74 % | 555 | 260 |

SKUPAJ | 46575 | 15399 | 40837 | 66 % | 23287 | 19942 |

47. ugotavlja, da so zunanji revizorji za politične skupine potrdili, da so računovodski izkazi v skladu z veljavnimi pravili in mednarodnimi računovodskimi standardi;

48. ugotavlja, da je predsedstvo 3. julija 2006 potrdilo poročila političnih skupin o izvrševanju proračuna in poročila njihovih revizorjev; tako je skupina PSE povrnila 322107 EUR, skupina ALDE pa 788845 EUR neporabljenih sredstev v proračun Parlamenta, ker teh sredstev ni bilo mogoče prenesti;

49. ugotavlja, da so politične skupine povprečno porabile le 66 % sredstev, ki so jim bila na voljo (2004: 74 %);

Politične stranke na evropski ravni

50. ugotavlja, da je stanje računovodskih izkazov ob koncu proračunskega leta 2005 takšno:

(v EUR) |

Izvrševanje proračuna za leto 2005 na podlagi sporazuma |

Stranka [20] | Lastni vir sredstev: | Skupna donacija | EP Skupni prihodki | Donacija kot% upravičenih odhodkov* (maks. 75 %) |

PPE | 1053583,60 | 2398941,14 | 3452524,74 | 70,08 % |

PSE | 848943,72 | 2489175,00 | 3338118,72 | 74,76 % |

ELDR | 358234,17 | 819562,69 | 1177796,86 | 70,10 % |

EFGP | 205699,82 | 568261,00 | 773960,82 | 73,64 % |

AEN | 38184,98 | 114330,48 | 152515,46 | 74,96 % |

PDE | 85932,25 | 253933,49 | 339865,74 | 74,86 % |

GE | 121956,00 | 365868,00 | 487824,00 | 69,49 % |

EFA | 84530,51 | 217906,00 | 302436,51 | 72,05 % |

Skupaj | 2797065,05 | 7117977,80 | 10025042,85 | 72,18 % |

51. poudarja dejstvo, da so zunanji revizorji strank potrdili, da so bili računi vodeni v skladu s pravili, določenimi v členih 6, 7, 8 in 10 Uredbe (ES) št. 2004/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja [21], ter da so predloženi računovodski izkazi prikazali resnično in zanesljivo podobo finančnega stanja političnih strank ob koncu proračunskega leta 2005;

52. opaža tudi, da je:

- je Stranka evropske levice (GE) presegla svoj začasni proračun in ustvarila izgubo v višini 42000 EUR, ki ni popolnoma pokrita z obstoječimi sredstvi; stranka mora zato občutno izboljšati ustroj notranjih kontrol in se nemudoma refinancirati, da bi izpolnila obveznosti za leto 2005 in zajamčila zadostno rezervo za prihodnost,

- izvrševanje proračuna Združenja za Evropo narodov (AEN) in Evropske demokratske stranke (PDE) ni potekalo v skladu z njunim začasnim proračunom, kar je privedlo do znižanja donacije in povrnitve presežka (110669,52 EUR od AEN in 113690,51 EUR od PDE);

53. poudarja, da so stranke na evropski ravni dosegle visok delež porabe razpoložljivih proračunskih sredstev;

54. ponovno poudarja pomembnost svojih predlogov za izboljšanje Uredbe (ES) št. 2004/2003, kot je opisano v njegovi resoluciji z dne 23. marca 2006 [22];

55. je zadovoljen, ker bodo dosežene naslednje izboljšave pri financiranju evropskih političnih strank na evropski ravni v skladu s sklepom predsedstva 1. februarja 2006:

- upravičeni stroški v sklopu donacij tekočega leta (n) se lahko plačajo v letu n+1,

- predsedstvo je sprejelo pobudo za večletni proračun za obdobje od 2007 do 2009;

56. je prepričan, da je treba evropskim političnim strankam dovoliti, da ustvarijo rezerve, ki bi jim omogočile izpolnitev zakonskih obveznosti do zaposlenih in pogodbenih partnerjev v primeru prenehanja stranke; poziva Komisijo, naj čim prej opravi nalogo, ki ji je bila dodeljena v spravnem postopku 21. novembra 2006, ter pripravi predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 2004/2003, v katerem bo predstavila ustrezne določbe za izvzetje lastnih sredstev iz pravila o neprofitnosti, opredeljenega v členu 109 Finančne uredbe, zlasti prispevkov in članarin, zbranih pri letnem poslovanju politične stranke na evropski ravni, ki presegajo 25 % upravičenih stroškov v breme upravičenca v skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 2004/2003;

Nepremičninska politika Evropskega parlamenta

57. priznava, da si Parlament v skladu s svojo nepremičninsko politiko prizadeva postati lastnik nepremičnin, ki jih uporablja; zato je od leta 1992 do leta 2005 v nepremičnine vložil skupaj 1400 milijonov EUR in s tem po lastnih izračunih do konca leta 2006 prihranil približno 700 milijonov pri najemnini in stroških;

58. poziva generalnega sekretarja, da zadevnemu parlamentarnemu odboru posreduje podrobnosti o stroških vzdrževanja na treh krajih dela Parlamenta, v celoti in po posamezni lokaciji, saj je bila zadnja posodobitev zahtevana v letu 2005, ko je imela Unija samo 15 držav članic, da bi na ta način Parlament imel boljši vpogled v strukturo stroškov in bi lahko opredelil področja, na katerih je mogoče privarčevati;

Strasbourg

59. ponavlja, da je Odbor za proračunski nadzor med pripravami za razrešnico Parlamentu za leto 2004 izčrpno preučil dogodke v zvezi z nakupom stavb Winston Churchill (WIC), Salvador de Madariaga (SDM) in IPE III;

60. poudarja, da je od takrat Parlament postal lastnik omenjenih treh stavb po soglasni odločitvi predsedstva 23. oktobra 2006; finančne in pravne določbe so pri tem nakupu predvidele naslednje:

- prodajna cena 143125000 EUR je plačljiva v gotovini ob podpisu pogodbe, s tem, da sta dva predmeta pogodbe prodana po simbolični ceni po 1 EUR,

- Parlament postane lastnik teh stavb z datumom podpisa pogodbe,

- program obnovitvenih del na stavbah, ki naj bi ga po prvotnem dogovoru opravil izvajalec SCI-Erasme, se bo nadaljeval in končal pod vodstvom mesta Strasbourg,

- mesto Strasbourg bo poskrbelo za financiranje in izvedbo potrebnih del, da bi lahko stavbo IPE III najpozneje 31. decembra 2007 opredelili kot stavbo z javnim dostopom prve kategorije;

61. ugotavlja, da je predsedstvo ob tej priložnosti odobrilo plačilo najemnine za te tri stavbe do podpisa okvirne pogodbe ( 28. septembra 2006) v skladu z mnenjem pravne službe z dne 26. junija 2006: 7352644,14 EUR za stavbi WIC in SDM ter 4023329,90 EUR za stavbo IPE III;

62. ugotavlja tudi, da se bo, če bo Parlament vse stavbe dodelil tretji stranki, ki ni institucija ali organ Evropske unije, lastništvo stavb(e) vrnilo mestu Strasbourg za simbolično ceno 1 EUR; cena stavb bo dogovorjena med Parlamentom in mestom Strasbourg ali, če to ne bo mogoče, določena v cenitvenem postopku,

Luxembourg

63. se je seznanil z okvirnim dogovorom med luksemburško upravo in Parlamentom glede podaljška stavbe Konrad Adenauer (KAD I in II); okvirni sporazum se nanaša na zemljišče, pravico Parlamenta, da stavbe delno ali v celoti odda, ter pogoje za prenos stvarne pravice (in rem) kateremukoli kupcu stavb;

64. ugotavlja tudi, da stroški projektnega načrtovanja za izvedbo dodatnih študij, projektnega načrtovanja za dograditev stavbe KAD in delovno silo znašajo 345170900 EUR (vrednost maja 2005);

65. poudarja, da bo poskušal pridobiti okoljevarstveni certifikat v skladu z okoljskim ravnanjem in presojo EMAS (Eco-Management and Audit Scheme) za podaljšek stavbe KAD;

Bruselj

66. opozarja, da je bila 10. oktobra 2004 podpisana dolgoročna pogodba z nosilcem projekta, v kateri se temu prepušča stvarna pravica za gradnjo stavb D4 in D5 z možnostjo nakupa; skupni proračun je 325,2 milijona EUR; predplačila v znesku 192,6 milijonov EUR so bila opravljena;

67. ugotavlja tudi, da je predsedstvo odobrilo pripravo prostora za kulturne prireditve in centra za obiskovalce v stavbi D4 julija 2005;

68. poudarja, da je belgijska vlada, nazadnje v pismu predsednika vlade Guya Verhofstadta z dne 28. septembra 2004, zagotovila, da bodo stroški zemljišča in njegove ureditve povrnjeni Parlamentu ter da gre za ustaljen postopek, ki velja tudi za druge evropske institucije;

69. obžaluje, da belgijske oblasti do zdaj niso spoštovale sporazuma o ceni zemljišča, ki je ocenjena na 43 milijonov EUR, in da nasprotujejo skupnemu znesku za ureditev zemljišča za stavbi D4 in D5, ki ga je treba povrniti in ki so ga službe Parlamenta ocenile na 30,8 milijona EUR;

70. ponudbo belgijskih oblasti v vrednosti 15 milijonov EUR ocenjuje kot nesprejemljivo; meni, da obnova strehe, ki pokriva železniško postajo in ki je javni prehod, ne more biti financirana iz proračuna Parlamenta;

71. izraža podporo predsedniku in predsedstvu pri reševanju sporov, ki so nastali med belgijskimi oblastmi in Evropskim parlamentom, ter varovanju finančnih in institucionalnih interesov Parlamenta;

72. zato poziva belgijsko vlado, da spoštuje omenjeni sporazum;

73. meni, da gradnja novih stavb Parlamenta in nadaljnje naložbe v gradnjo v okolici vplivajo na neposredno soseščino, in sicer na stanovanjske, prometne, delovne in življenjske razmere, zato poziva generalnega sekretarja, naj se redno posvetuje s predstavniki tamkajšnjih prebivalcev in naj poroča o doseženih izidih, da bo mogoče še pravočasno za naslednjo razrešnico in v usklajevanju z lokalnimi oblastmi omejiti morebitni negativni vpliv navzočnosti Parlamenta;

Sistem prostovoljnega pokojninskega zavarovanja

74. opozarja, da je Računsko sodišče v letnih poročilih, nazadnje leta 2005 (tabela 10.2), večkrat poudarilo, da je treba zagotoviti ustrezno pravno podlago za sistem dodatnega pokojninskega zavarovanja Parlamenta; opozarja tudi, da je po mnenju sodišča treba določiti jasna pravila za kritje morebitnega primanjkljaja; vendar ugotavlja, da po mnenju pravne službe Parlamenta zadostna pravna podlaga za nadaljnje pokojninsko zavarovanje obstaja že v zakonski avtonomiji Evropskega parlamenta, določeni v členu 199 Pogodbe o ES (prej člen 142 Pogodbe o EGS), ki slednjemu podeljuje pravico sprejeti kakršne koli ukrepe, ki jih potrebuje za notranjo organizacijo, povrhu tega pa bo pravna podlaga za pokojninski sklad tudi člen 27 Statuta poslancev, ko bo ta začel veljati;

75. ugotavlja, da je bilo novembra 2005 v prostovoljni pokojninski sklad vključenih 475 poslancev, ki so plačevali mesečni prispevek - iz splošnih nadomestil stroškov - v višini 948 EUR, to je tretjino, medtem ko je Parlament mesečno plačeval 1896 EUR na poslanca;

76. poziva poslance, vključene v prostovoljni pokojninski sklad, da do konca novembra 2007 dokažejo, da so bili njihovi prispevki iz splošnih nadomestil stroškov povrnjeni iz zasebnega vira dohodkov; v nasprotnem primeru bodo ti poslanci tarča očitkov, da so ustvarjali prikrite dodatne prihodke;

77. poziva upravo, da od januarja 2008 opusti plačila poslancem, ki niso dokazali, da so bili njihovi prispevki v dodatni pokojninski sklad plačani iz zasebnega vira dohodkov;

78. opominja predsedstvo in njegovo upravo, da pred 30. marcem 2007 predlagata ukrepe, s katerimi bi se osebna vplačila poslancev v prostovoljni pokojninski sklad opravljala z neposrednim plačilnim nalogom iz zasebnega vira dohodkov [23];

79. ugotavlja, da je prostovoljnemu pokojninskemu skladu po petih letih uspelo znižati aktuarski primanjkljaj s 43756745 EUR v letu 2004 na 28875471 EUR v letu 2005 in s tem izboljšati raven aktuarskega financiranja sklada s 76,8 % leta 2004 na 86,1 % leta 2005; poudarja, da se je v zadnjih letih trg vrednostih papirjev pokazal kot zelo nestanoviten, zato ni mogoče predvideti, kaj se bo zgodilo z aktuarskim primanjkljajem sklada;

80. poziva naložbenega upravitelja sklada, da se raje odloča za naložbe z nizko stopnjo tveganja in da upošteva etična naložbena merila, izražena v resolucijah Parlamenta;

81. ugotavlja, da lahko član, ki je starejši od 60 let in ki je pet let prispeval v sklad, od januarja 2006 prejema mesečno pokojnino v višini 1304 EUR;

82. pozdravlja dejstvo, da je predsedstvo sestavilo delovno skupino, ki bo preučila stanje prostovoljnega pokojninskega sklada na osnovi neodvisne aktuarske študije; prosi, da se ugotovitve delovne skupine redno posredujejo Odboru za proračunski nadzor;

83. meni, da bi bilo treba določiti pogodbeno podlago za razmerje med Parlamentom in pokojninskim skladom, potem ko bo delovna skupina predsedstva opravila svoje naloge;

84. meni, da bi se moral po začetku veljavnosti Statuta za poslance Evropskega parlamenta prostovoljni pokojninski sklad omejiti na spoštovanje pravic (pridobljenih do junija 2009), kar pomeni, da niti poslanci Evropskega parlamenta niti vključeni v sklad ne bodo mogli več prispevati vanj; poziva predsedstvo, naj v zvezi s tem ustrezno ukrepa;

Pomočniki poslancev v Evropskem parlamentu

85. pozdravlja odločitev svojega predsedstva z dne 25. septembra 2006, da sprejme kodeks za pomočnike poslancev Evropskega parlamenta; meni, da bi vsak poslanec moral prejeti izvod kodeksa v svojem jeziku;

86. na osnovi podatkov, ki jih je posredoval generalni sekretar 24. januarja 2007, ugotavlja, da je trenutno akreditiranih 1.416 pomočnikov, od tega jih je 433 ponudnikov storitev (fizične osebe), približno 583 jih je neposredno zaposlenih pri poslancih in več kot 400 jih je zaposlenih prek ponudnikov storitev; od teh je približno 138 zaposlenih pod pogoji belgijskega prava (14 % akreditiranih pomočnikov s pogodbo o zaposlitvi); v letu 2005 je delalo 4.060 pogodbenih parlamentarnih pomočnikov (vključno s 1.673 zaposlenimi in 2.387 ponudniki storitev, od katerih jih je 1.687 fizičnih in 700 pravnih oseb) ter 492 pripravnikov, plačanih iz nadomestila za parlamentarno pomoč;

87. poudarja, da je v zvezi s tem treba nadzorovati nadomestila za parlamentarno pomoč, kar bo mogoče pozneje letos; zato prosi Odbor za proračunski nadzor, da med postopkom razrešnice za leto 2006 ukrepa na podlagi tega poročila o nadzoru in svojih predhodnih ugotovitev o nadomestilih poslancem [24];

88. je seznanjen z dejstvom, da priprava statuta za pomočnike zahteva pogajanja s Komisijo in Svetom ter da se predsedstvo želi posvetovati tudi z Odborom za pravne zadeve; zato poziva novoizvoljeno predsedstvo, da vztraja pri tej temi, da se uredijo pogoji za zaposlovanje, delovni pogoji, socialna varnost in davčne obveznosti pomočnikov;

89. meni, da bi bilo treba mandat delovne skupine o poslanskih pomočnikih podaljšati, saj se razprava na to temo še ni končala;

Kjoto plus načrt za Evropski parlament

90. opozarja na nekatere ključne številke, ki prikazujejo velik vpliv Evropskega parlamenta na okolje (podatki za 2004):

- izdatki za elektriko 6,2 milijona EUR

- ogrevanje in plin 235.364 GJ/leto

- emisije CO2 11.245 t/leto

- papir/tiskovine 70.523 škatel z 2500 listi formata A4 (846,3 t)

- voda 167.830 m = 258836 EUR

- običajni odpadki 2098 t = 347387 EUR

- parkirni prostori 5.156 prostorov

91. 91 od generalnega sekretarja zahteva, da ustreznemu parlamentarnemu odboru zagotovi analizo posamičnih in skupnih učinkov treh krajev dela Parlamenta na okolje ter analizo okoljskih učinkov potovanja med tremi kraji;

92. pozdravlja odločitev predsedstva z dne 19. aprila 2004 o vzpostavitvi sistema okoljskega ravnanja v Evropskem parlamentu v skladu z uredbo EMAS (Eco-Management and Audit Scheme Regulation), ki je odlično orodje za upravljanje učinka dejavnosti Parlamenta na okolje;

93. pozdravlja tudi druge pobude za zmanjšanje učinka na okolje, kot so reorganizacija tiskarne, nakup novih, lažjih zabojnikov za prenos dokumentov, možnost izposoje koles v Bruslju in Luksemburgu, organizacija videokonferenc in recikliranje kartuš;

94. pozdravlja vključitev EMAS kot pozitiven korak; obžaluje pa, da akcijski načrt tega programa predvideva zelo majhne spremembe (5% za gretje in hlajenje prostorov), predlaga dolge roke (2011 za zmanjšanje porabe energije za osvetljevanje) in ustanavlja več delovnih skupin za isto izboljšavo;

95. poudarja, da Evropska unija igra glavno vlogo v mednarodni razpravi o podnebnih spremembah; meni, da bi zato Parlament moral dejavno nastopiti pri doseganju ciljev, ki si jih je EU zastavila v skladu s kjotskim protokolom, kot tudi doseči cilje lastnih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti cilj o znižanju emisij CO2 za 30 % do leta 2020;

96. poziva upravo, da izdela Kjoto plus načrt, ki določa bolj velikopotezen in celovit akcijski načrt kot ukrepi v okviru EMAS, da bi javnosti dokazali, da tudi Parlament poskuša doseči cilje, ki jih zahteva od drugih;

97. meni, da v načrt Kjoto plus sodi:

- zagotovilo, da bo podaljšek stavbe KAD v Luksemburgu primer najboljše okoljevarstvene prakse (sistem za predelavo, shranjevanje in ponovno uporabo deževnice, ekološka tehnologija za zmanjšanje porabe energije, sodobna izolacijska tehnologija in klimatske naprave, ki omogočajo črpanje toplote ali brezplačno hlajenje, sončne celice za gretje vode in morebitna naprava za hkratno proizvodnjo toplote in elektrike),

- izdelava načrta za energetsko učinkovitost na osnovi preverjanja porabe energije in študije o glavnih razlogih za njeno izgubo; izguba energije bi lahko bila prikazana na termografskih slikah stavb,

- možnost zamenjave dobavitelja električne energije ali ponovnih pogajanj s sedanjimi dobavitelji z namenom, da bi energijo kupovali od podjetij, ki imajo najmanjši vpliv na okolje,

- dodatno zmanjšanje porabe papirja (v letu 2004 je znašala 846 ton),

- prizadevanje za čim večje zmanjšanje porabe vode (ki je tudi eden od ciljev akcijskega načrta EMAS),

- zmanjšanje emisij službenih avtomobilov na 130 g/km CO2 do leta 2012,

- uporaba vozil na hibridni pogon, ko bo to mogoče,

- organizacija informativne akcije v Parlamentu in predstavitev načrta mobilnosti, osnovanega na potrebah in željah uradnikov in drugih zaposlenih glede prevoza, ki so jih izrazili v anketah; ta načrt bi poudaril prednosti in spodbudil uporabo trajnostnih prevoznih sredstev (hoja, kolesarjenje, javni prevoz, souporaba in izposoja avtomobilov itd.),

- vzpostavitev stikov z lokalnimi in regionalnimi javnimi prevozniki, da bi lahko ponudili učinkovitejšo mrežo javnega prevoza in s tem privabili več uporabnikov med uslužbenci Parlamenta in drugih institucij,

- prošnja predsedstvu, da ustanovi stalno in prepoznavno informacijsko točko o upravljanju mobilnosti, ki bi uporabnikom ponujala pomoč v zvezi s trajnostno mobilnostjo,

- spodbuda uporabe računalniške opreme in videokonferenc, da bi omejili potovanja,

- zmanjšanje razdalj, ki jih prepotuje hrana, preden je prodana v parlamentarnih menzah,

Enake možnosti v Evropskem parlamentu

98. meni, da mora biti zagotavljanje enakih pravic sestavni del kadrovske politike Parlamenta; pozdravlja izčrpno poročilo podpredsednika, pristojnega za enakost spolov, ki ga je predsedstvo sprejelo 29. novembra 2006; pričakuje, da bodo njegovi sklepi v celoti uresničeni;

99. poudarja, da mora biti politika enakih možnosti Parlamenta sestavni del postopkov javnih naročil in jo je treba ustrezno upoštevati pri sklepanju pogodb s ponudniki storitev;

100. se strinja s cilji predsedstva glede imenovanja žensk na upravljavska mesta; z zadovoljstvom opaža, da so cilji za višje vodstvene položaje skoraj že doseženi;

101. opozarja na vztrajno nesorazmerje na srednji vodstveni ravni; pozdravlja raziskavo in ukrepe generalnega direktorata za kadrovsko službo; poziva k oceni pilotnega usposabljanja za ženske, ki bi bile lahko imenovane na vodilna mesta enot;

102. poudarja, da boljše razmerje med poklicnim in osebnim življenjem spodbuja enake možnosti; poziva h konkretnim ukrepom za bolj prilagodljive delovne razmere, ki bi dopolnili že obstoječe predpise;

103. ugotavlja, da se generalni direktorat za kadrovsko službo trudi, da bi izboljšal administrativne in proračunske postopke za zamenjavo uslužbencev na porodniškem in starševskem/družinskem dopustu ali tistih, ki delajo s skrajšanim delovnim časom; prosi predsedstvo in Odbor za proračun, da priskrbita potrebna proračunska sredstva, da bi lahko zagotovili sistematično zamenjavo teh uslužbencev;

104. pozdravlja prizadevanje za boljšo dostopnost Parlamenta invalidnim osebam, naj so to poslanci, pomočniki, zaposleni ali državljani; pozdravlja pilotni program predsedstva za usposabljanje invalidov kot pozitiven ukrep, saj je dolgoročni cilj ta, da se v vseh procesih kadrovanja upošteva vidik invalidnosti;

105. poziva generalnega sekretarja, da upošteva njegovo resolucijo o vključevanju enakosti spolov z dne 13. marca 2003 [25] kot politiko kadrovanja v Parlamentu; priporoča uvedbo načela enakosti spolov pri pripravi proračuna za leto 2008;

Parlament in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

106. pozdravlja dejstvo, da je sodelovanje med Parlamentom in uradom OLAF v splošnem ocenjeno kot dobro; je zaskrbljen, ker je bilo za nekatere raziskave potrebno veliko časa;

107. prosi Odbor za proračunski nadzor, da povabi direktorja urada OLAF na razpravo o skupnih temah pred koncem julija 2007;

108. ve, da bosta Parlament in Svet v bližnji prihodnosti razpravljala o reviziji Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za bolj proti goljufijam (OLAF) [26];

Reforma parlamentarne uprave ("Raising the Game")

109. opozarja na dejstvo, da je reorganizacija sekretariata Parlamenta, s katero naj bi dosegli še višjo raven profesionalnosti, kakovosti in sinergije, skoraj dokončana; ugotavlja, da so bile izpeljane naslednje spremembe:

- razdelitev nekdanjega generalnega direktorata za odbore in delegacije na generalni direktorat za notranjo in generalni direktorat za zunanjo politiko Unije, pri čemer je bilo upoštevano vse večje upravno breme in raven specializacije,

- izboljšanje odnosa med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti,

- prenehanje generalnega direktorata za raziskave in njegova ponovna ustanovitev v obliki oddelkov za razliène politike, ki tesno sodelujejo s parlamentarnimi odbori,

- odborom je bil dodeljen proraèun za raziskave in prispevke zunanjih, neodvisnih strokovnjakov,

- razvoj parlamentarne knjižnice,

- ustanavljanje horizontalnih projektnih skupin za prednostne teme in

- izboljšanje kakovosti parlamentarnih besedil;

110. pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri izvajanju reforme;

111. hkrati poudarja, da morajo biti naroèila za zunanje študije jasna, finanèna sredstva zadostna in roki sprejemljivi za raziskovalne institute, da lahko ponudijo kakovostne nasvete;

Nadaljnja obravnava lanske resolucije o razrešnici

112. ugotavlja, da je predsedstvo dne 30. novembra 2005 imenovalo dva podpredsednika in dva kvestorja zaradi priprave novih pravil o plaèilu stroškov in nadomestil za poslance v Statutu poslancev, ki bo zaèel veljati julija 2009; prosi, da se Odboru za proraèunski nadzor posreduje kopija vmesnega poroèila, sprejetega 13. decembra 2006, in drugih dokumentov, ki so nastali pri pripravljanju osnutka; poudarja, da bo raziskava o nadomestilih za poslance zelo dragocena za pripravljavce;

113. ugotavlja, da njegovo predsedstvo trenutno ne namerava spremeniti pravil o povraèilu potnih stroškov za poslance, tako da bi se vraèalo le dejanske stroške tistim poslancem, ki bi to zahtevali; 27 poslancev je Parlamentu delno povrnilo nadomestilo za potne stroške v letu 2005 (148963,57 EUR);

114. ugotavlja, da so odredbodajalci sistematièno pregledovali dolgoroène pogodbe Parlamenta in da pri tem opravilu niso naleteli na noben primer, ki bi ogrožal finanène interese Parlamenta; pozdravlja dejstvo, da se bodo takšni pregledi opravljali letno in da bodo rezultati vkljuèeni v letno poroèilo o dejavnostih;

115. je seznanjen s tem, da je bilo ob širitvi EU leta 2004 ustvarjenih 984 novih delovnih mest: 489 v letu 2003, 355 v letu 2004 in 150 v letu 2005; do konca novembra 2006 je bilo zaposlenih 518 uradnikov s pogodbo za nedoloèen èas in 336 s pogodbo za doloèen èas; poleg tega je bilo do konca novembra 2006 zaposlenih 65 bolgarskih in 79 romunskih pogodbenih delavcev;

116. ugotavlja, da pri uvajanju sistema elektronskih podpisov obstajajo zakonske in organizacijske težave: s pravnega stališèa bi bilo treba razjasniti, kako projekt uskladiti z zahtevami poslovnika, ki urejajo vlaganje predlogov sprememb na plenarnem zasedanju; z organizacijskega stališèa bi bilo treba na novo opredeliti naèin vlaganja predlogov sprememb in poslanskih vprašanj;

117. sprašuje, kaj namerava generalni sekretar narediti, da bi se izvajal Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje;

118. opozarja, da je disciplinski svet dokonèal delo in ugotovil, kdo je odgovoren za primanjkljaj v blagajni v višini 4136125 BEF, ki je nastal leta 1982; prosi generalnega sekretarja, da Odboru za proraèunski nadzor sporoèi, kakšni so izidi disciplinskih ukrepov in ali je bila vsota, vkljuèno z obrestmi, povrnjena.

[1] UL L 60, 8.3.2005.

[2] UL C 264, 31.10.2006, str. 1.

[3] DV/614096EN.doc.

[4] UL C 263, 31.10.2006, str. 1.

[5] UL C 263, 31.10.2006, str. 10.

[6] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

[7] PE 349.540.

[8] UL L 177, 6.7.2007, str. 3.

[9] UL L 262, 7.10.2005, str. 1.

[10] PE 377.686/BUR.

[11] Glej odstavek 7 zgoraj omenjene resolucije z dne 26. septembra 2006.

[12] UL L 196, 27.7.2005, str. 28.

[13] UL L 330, 4.11.2004, str. 160.

[14] UL L 148, 16.6.2003, str. 62.

[15] Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

[16] Odstavek 90 resolucije o razrešnici za leto 2001 (UL L 148, 16.6.2003, str. 62).

[17] Pismo predsedniku Odbora za proračunski nadzor z dne 11. januarja 2007 (300319).

[18] Sklep predsedstva z dne 30. junija 2003.

[] V skladu z določbami o izvrševanju proračunske postavke 3701.

[] PPE: Evropska ljudska stranka; PSE: Stranka evropskih socialistov; ELDR: Evropska stranka liberalcev, demokratov in reformistov; EFPG: Evropska zveza strank zelenih; AEN: Združenje za Evropo narodov; PDE: Evropska demokratska stranka; GE: Stranka evropske levice; EFA: Evropska svobodna zveza.

[21] UL L 297, 15.11.2003, str. 1.

[22] UL C 292 E, 1.12.2006, str. 127.

[23] Glej odstavek 88 zgoraj omenjene resolucije z dne 26. septembra 2006.

[24] Glej odstavke 73 do 79 zgoraj omenjene resolucije z dne 26. septembra 2006.

[25] UL C 61 E, 10.3.2004, str. 384.

[26] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

--------------------------------------------------