EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2020 SWD(2020) 320 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2020











Poglavje o stanju pravne države na Poljskem Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2020



Stanje pravne države v Evropski uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Povzetek Reforme pravosodja, sprejete na Poljskem, so vse od leta 2015 pogost vir polemik na nacionalni ravni in tudi na ravni EU ter so vzbudile resne pomisleke, od katerih mnogi še niso bili odpravljeni. Reforme, ki vplivajo na ustavno sodišče, vrhovno sodišče, splošna sodišča, nacionalni sodni svet in tožilstvo, so povečale vpliv izvršilne in zakonodajne oblasti na pravosodni sistem ter s tem oslabile neodvisnost sodstva. Komisija je zato leta 2017 začela postopek na podlagi člena 7(1) PEU, ki je še vedno v obravnavi v Svetu. Komisija je v letih 2019 in 2020 uvedla dva nova postopka za ugotavljanje kršitev, da bi zagotovila neodvisnost sodstva, Sodišče Evropske unije pa je odobrilo začasne ukrepe za začasen odvzem pristojnosti disciplinskemu senatu vrhovnega sodišča v disciplinskih zadevah proti sodnikom. Vzpostavljen je razvit pravni in institucionalni okvir za preprečevanje korupcije in spodbujanje preglednosti. Poseben vladni program za boj proti korupciji je osredotočen na usposabljanje uradnikov in zagotavljanje smernic za njihovo delo. Kljub temu so bile ugotovljene strukturne pomanjkljivosti na področjih, kot so veljavni sistem za prijavo premoženja in predpisi o lobiranju. Načrtuje se sprejetje zakonodaje o preglednosti javnega življenja, s katero bodo ključne preventivne določbe preoblikovane v en sam pravni akt, vendar nenehne zamude vzbujajo skrb. Pojavljajo se tudi dvomi o neodvisnosti glavnih institucij za preprečevanje korupcije in boj proti njej, zlasti zaradi podrejenosti osrednjega protikorupcijskega urada izvršilni veji oblasti in dejstva, da je minister za pravosodje hkrati tudi generalni državni tožilec. Poljski pravni okvir za pluralnost medijev temelji na ustavnih jamstvih in sektorski zakonodaji. Vzpostavljena so ustrezna jamstva za nacionalni svet za radiodifuzijo kot medijskega regulatorja, vendar pa so bili izraženi nekateri pomisleki glede njegove neodvisnosti. Vloga regulatorja se je zmanjšala tudi z reformo iz leta 2016, s katero so bile pristojnosti za upravljanje poljskih javnih medijev dodeljene nacionalnemu svetu za medije. Pravni okvir za preglednost lastništva medijev se ne uporablja enako za vse medijske akterje. Kar zadeva zaščito novinarjev, je kriminalizacija žalitve javnih uradnikov še vedno težava. Pod pritiskom so tudi drugi mehanizmi, ki so del sistema zavor in ravnovesij. Reforme so bile sprejete po skrajšanem zakonodajnem postopku in z nezadostnim posvetovanjem z deležniki ali ob omejeni možnosti opozicije, da bi v zakonodajnem postopku prevzela svojo vlogo. Poljska ima dejavno civilno družbo in močna strokovna združenja sodnikov in tožilcev, ki sodelujejo v javni razpravi. Kljub temu so bile organizacije tarča negativnih izjav politikov. Ne glede na težavne okoliščine ima varuh človekovih pravic še naprej ključno vlogo pri zaščiti pravne države.



I.Pravosodni sistem Poljski pravosodni sistem se deli na dve veji, tj. upravno in splošno sodstvo. Vrhovno upravno sodišče in 16 upravnih sodišč izvajajo nadzor nad javno upravo, vključno s presojanjem o zakonitosti ukrepov organov lokalne uprave in teritorialnih organov državne uprave. Splošno sodstvo, ki ga nadzoruje vrhovno sodišče, deluje na treh ravneh: 11 pritožbenih sodišč, 46 okrožnih sodišč in več kot 300 okrajnih sodišč. Sodnike imenuje predsednik republike na zahtevo nacionalnega sodnega sveta. Ustavno sodišče odloča predvsem o ustavnosti zakonodaje. Sestavlja ga 15 sodnikov, ki jih za devetletni mandat izbere sejm (spodnji dom parlamenta). Nacionalni sodni svet je po ustavi zavezan k varovanju neodvisnosti sodstva. Posebnost sistema pregona, ki ni del neodvisnega sodstva, je, da funkciji generalnega državnega tožilca in ministra za pravosodje opravlja ista oseba. Ustava določa, da lahko odvetniki in pravni svetovalci svojo dejavnost regulirajo sami. Neodvisnost Postopek uvajanja reform pravosodja, ki se je začel novembra 2015, se je nadaljeval. Te reforme so bile izvedene z več kot 30 zakoni, ki zadevajo celotno strukturo pravosodnega sistema, vključno z ustavnim sodiščem, nacionalnim sodnim svetom, vrhovnim sodiščem, splošnimi sodišči, upravnimi sodišči in tožilstvom. Več vidikov reforme pravosodja vzbuja resne pomisleke glede uresničevanja načela pravne države, zlasti neodvisnosti sodstva. To je glavna tema postopka na podlagi člena 7(1) PEU, ki ga je začela Evropska komisija in ki je še vedno v obravnavi v Svetu. Tudi Evropski parlament je izrazil zaskrbljenost glede uresničevanja načela pravne države na Poljskem. Poleg tega so nekateri vidiki teh reform predmet postopkov za ugotavljanje kršitev. Varovanje neodvisnosti sodstva na Poljskem je bilo eno od priporočil državi v sklopu evropskega semestra 2020. Mnenje o neodvisnosti sodstva je v širši javnosti in med podjetji slabo ter se v zadnjih letih še poslabšuje. V letu 2019 je 34 % splošne javnosti ocenilo, da je neodvisnost sodišč in sodnikov „dokaj ali zelo dobra“, enako meni 27 % podjetij. Najpogosteje naveden razlog, zaradi katerega je bila neodvisnost sodstva ocenjena kot nezadostna, sta vmešavanje ali pritisk vlade in politikov. Javno razpravo o sodstvu spremlja velika napetost. Poljski mediji so leta 2019 poročali, da so bili visoki uradniki domnevno povezani s kampanjo blatenja sodnikov, ki so odkrito kritizirali reforme pravosodja. Sodbe Sodišča so potrdile zahteve glede neodvisnosti sodstva, ki izhajajo iz prava EU. Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je leta 2019 izdalo sodbi, s katerima je potrdilo, da je zakonodaja, ki jo je Komisija izpodbijala v okviru postopkov za ugotavljanje kršitev, v nasprotju s pravom EU o zahtevah za neodvisnost sodstva. Sodišče je razsodilo proti spremembam upokojitvene ureditve za sodnike vrhovnega sodišča, zaradi katerih je približno tretjini sodnikov tega sodišča predčasno prenehal mandat. Poleg tega je Sodišče ugotovilo, da je poljska zakonodaja o novi upokojitveni ureditvi za sodnike splošnih sodišč v nasprotju s pravom EU, zlasti ker vanjo niso bila vključena zadostna jamstva za zagotavljanje neodvisnosti sodstva. Poljski organi so nacionalno zakonodajo spremenili že pred sodbama. Poljska sodišča so v zvezi z reformo pravosodja pri Sodišču začela več kot 10 postopkov predhodnega odločanja. Pomisleki glede neodvisnosti in legitimnosti ustavnega sodišča, ki jih je izpostavila Komisija v skladu s postopkom na podlagi člena 7(1) PEU, doslej še niso bili odpravljeni. Leta 2019 sta varuh človekovih pravic in vrhovno sodišče še naprej izražala zaskrbljenost glede njegovega delovanja in legitimnosti. Pomisleke glede ustavnega sodišča so znova izrazili tudi Beneška komisija ter mednarodne in nevladne organizacije. Postopke v zvezi s politično občutljivimi vprašanji, zlasti o reformi pravosodja, so sprožili predsednik vlade, predsednica sejma, nacionalni sodni svet in novoustanovljeni disciplinski senat vrhovnega sodišča. Nekateri postopki, ki sta jih začela generalni državni tožilec in disciplinski senat, se nanašajo na presojo združljivosti določb Pogodb EU z ustavo. Nacionalni sodni svet sestavljajo večinoma politično imenovani člani. Z reformo pravosodja iz leta 2018 je bil spremenjen postopek za imenovanje sodnikov v nacionalni sodni svet. Člane sodnike, ki predstavljajo večino članov nacionalnega sodnega sveta, zdaj neposredno imenuje sejm in ne več sodniki sami. Pri novi sestavi nacionalnega sodnega sveta niso bila upoštevana priporočila Sveta Evrope, kar je eden od pomislekov, ki jih je Komisija navedla v obrazloženem predlogu v zvezi s pravno državo na Poljskem, sprejetem v skladu s postopkom na podlagi člena 7(1) PEU. Ustavno sodišče je 25. marca 2019 na zahtevo nacionalnega sodnega sveta razglasilo, da je novi postopek imenovanja sodnikov v nacionalni sodni svet v skladu z ustavo. Na podlagi predloga vrhovnega sodišča za sprejetje predhodne odločbe o neodvisnosti in nepristranskosti novoustanovljenega disciplinskega senata je Sodišče 19. novembra 2019 presodilo, da lahko sodelovanje sodnega sveta v postopku za imenovanje sodnikov, ki ga opravi predsednik republike, k večji objektivnosti prispeva le, če je tak organ dovolj neodvisen od zakonodajne in izvršilne veje oblasti ter od organa, kateremu podaja mnenje. Vrhovno sodišče, ki se je sklicevalo na to sodbo Sodišča, je 23. januarja 2020 izdalo resolucijo, v kateri je navedlo, da nacionalni sodni svet v novi sestavi ni neodvisen, in poudarilo, da novi sodniki vrhovnega sodišča, ki jih izbere svet, ne smejo razsojati o zadevah. Na zahtevo predsednika vlade in predsednice sejma, ki sta ju podprla predsednik republike in generalni državni tožilec, je ustavno sodišče pozneje razsodilo, da resolucija ni skladna z ustavo in pravom EU. Kljub temu vrhovno sodišče resolucijo še naprej uporablja. Nacionalni sodni svet predsedniku republike še vedno predlaga kandidate za sodnike. Nova senata vrhovnega sodišča, ki sta bila ustanovljena na podlagi reforme iz leta 2018, sta leta 2019 dobila nove pristojnosti. Disciplinski senat ter senat za izredni nadzor in javne zadeve sta sestavljena le iz novih sodnikov, ki so imenovani na zahtevo nacionalnega sodnega sveta v novi sestavi. Po sodbi Sodišča z dne 19. novembra 2019 je vrhovno sodišče v treh sodbah ugotovilo, da disciplinski senat ni neodvisno sodišče v smislu prava EU in nacionalnega prava. Z zakonom z dne 20. decembra 2019 je bila novemu senatu za izredni nadzor in javne zadeve podeljena izključna pristojnost za odločanje o vprašanjih v zvezi z neodvisnostjo sodstva. Ta del navedenega zakona je eden od elementov, izpostavljenih v postopkih za ugotavljanje kršitev, ki jih je Komisija začela 29. aprila 2020. Novi disciplinski senat je dobil tudi pristojnost za odvzem imunitete sodnikom, zoper katere je bil uveden kazenski postopek (to pristojnost so pred tem izvajala disciplinska sodišča prve stopnje). Podelitev novih pristojnosti senatoma je sprožila kritike številnih nacionalnih institucij in Beneške komisije. Za vrhovno sodišče je bilo sprejetih več novih reform, zlasti v zvezi s postopkom imenovanja prvega predsednika. Nekaj mesecev pred koncem mandata prejšnje prve predsednice vrhovnega sodišča je bil z novim zakonom, ki ga je sprejel spodnji dom parlamenta (sejm), spremenjen postopek za imenovanje novega prvega predsednika. Zakon, ki je začel veljati februarja 2020, določa, da lahko predsednik republike imenuje vršilca dolžnosti prvega predsednika, ki je pristojen za organizacijo postopka izbire kandidatov. Poleg tega je bil z zakonom spremenjen tudi prag sklepčnosti, ki velja za glasovanje o seznamu kandidatov za zasedbo funkcije. Izmed sodnikov, ki v skladu z navedeno resolucijo vrhovnega sodišča niso več pristojni za odločanje, je predsednik republike 1. maja 2020 imenoval vršilca dolžnosti prvega predsednika. Postopek izbire je sprožil polemike, zlasti ker je vršilec dolžnosti prvega predsednika zavrnil izključitev članov disciplinskega senata iz postopka, čeprav ni bilo jamstev glede njihove neodvisnosti. Predsednik republike je 26. maja 2020 imenoval novo prvo predsednico, ki pa je obenem tudi sodnica, ki v skladu z navedeno resolucijo vrhovnega sodišča ni več pristojna za odločanje. Disciplinska ureditev za sodnike je bila spremenjena in se dejavno uporablja. Disciplinska ureditev, ki je bila bistveno spremenjena leta 2018, je sprožila pomisleke, da ne zagotavlja ustreznih jamstev za zaščito neodvisnosti sodstva, ker obstaja tveganje za sankcioniranje sodnikov na podlagi vsebine sodnih odločb, vključno z odločitvami o vložitvi predlogov za sprejetje predhodne odločbe Sodišča. Poleg tega ostajajo pomisleki glede neodvisnosti disciplinskega senata vrhovnega sodišča, ki v disciplinskih zadevah odloča na zadnji stopnji in je sestavljen samo iz sodnikov, ki jih izbere nacionalni sodni svet v novi sestavi. Komisija je 10. oktobra 2019 odločila, da proti Poljski začne postopek pred Sodiščem in izpodbija to novo ureditev. Disciplinska ureditev omogoča uvedbo disciplinskega postopka proti sodnikom zaradi vsebine njihovih sodnih odločb ali izjav, ki jih podajo o delovanju ustavnih organov na Poljskem. Sodišče je 8. aprila 2020 na podlagi predloga za sprejetje začasnih ukrepov Poljski odredilo, naj takoj preneha uporabljati nacionalne določbe o pristojnostih disciplinskega senata v disciplinskih zadevah, sproženih proti sodnikom. Na podlagi sklepa je disciplinski senat ustavnemu sodišču predložil pravno vprašanje, s katerim je izpodbijal ustavnost določb Pogodb, na katerih temelji sklep o začasnih ukrepih. Z zakonom z dne 20. decembra 2019 je bil dodatno razširjen pojem disciplinske kršitve, kar je povečalo tveganje za zagotavljanje neodvisnosti sodstva. To vprašanje je predmet novih postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je Komisija sprožila 29. aprila 2020. Zaradi nove disciplinske ureditve in zakona z dne 20. decembra 2019 so sodišča drugih držav članic v okviru pravosodnega sodelovanja v EU izrazila pomisleke o ustreznosti pravnih jamstev poljskega sistema.

Sodniki morajo izpolnjevati številne nove zahteve. Zakon z dne 20. decembra 2019 vse sodnike na Poljskem zavezuje, da razkrijejo osebne informacije, kot so članstvo v združenjih, funkcije v neprofitnih organizacijah ali članstvo in položaj v političnih strankah pred 29. decembrom 1989. Te določbe vzbujajo pomisleke v zvezi s pravico do spoštovanja zasebnega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov, ki ju zagotavljata Listina EU o temeljnih pravicah in Splošna uredba o varstvu podatkov. Te nove obveznosti sledijo zahtevam iz leta 2018 glede podaljšanja delovnega obdobja sodnikom splošnih sodišč, o čemer zdaj odloča nacionalni sodni svet. Čeprav je bila sprememba uvedena kot odgovor na postopek za ugotavljanje kršitev, ni odpravila težave glede vpliva na neodvisnost sodstva zaradi pomislekov, povezanih z nacionalnim sodnim svetom. Z zakonom z dne 20. decembra 2019 je bila uvedena splošna prepoved, s katero je poljskim sodiščem onemogočeno, da bi izpodbijala pristojnosti sodišč, ustavnih organov in organov pregona. Zakon poljskim sodnikom preprečuje, da bi razsojali o zakonitosti imenovanj sodnikov in pristojnosti sodnikov za opravljanje sodnih funkcij. Prepoved velja tudi za sodnike, ki presojajo zakonitost sestave obravnavnega senata. Te zahteve so bile izpodbijane v postopkih za ugotavljanje kršitev, ki jih je Komisija začela 29. aprila 2020. Z istim zakonom se je sodnike, sodišča in druge neodvisne organe omejilo pri podajanju izjav in sprejemanju ukrepov, zaradi česar jim je zdaj prepovedano izpodbijanje pristojnosti sodnih in ustavnih organov ter organov pregona. Ta zakonska prepoved velja tudi za izjave in ukrepe samoupravnih sodnih organov, s katerimi se izpodbijajo imenovanja sodnikov. Te spremembe so sprožile pomisleke nacionalnih institucij in Beneške komisije. V zvezi s predsedniki sodišč ni bilo predlagano nobeno sredstvo za ureditev njihovega položaja, potem ko jih je več kot 70 razrešil minister za pravosodje. Zadeva o teh razrešitvah je bila predložena Evropskemu sodišču za človekove pravice. Dejstvo, da je minister za pravosodje hkrati tudi generalni državni tožilec, vzbuja posebno zaskrbljenost zaradi njegove pristojnosti, da podaja navodila v posameznih zadevah in premešča tožilce. Po reformah iz leta 2016 sta bila položaja generalnega državnega tožilca in ministra za pravosodje združena. Minister za pravosodje ima zato neposredne pristojnosti najvišjega tožilstva, vključno s pooblastilom za izdajanje navodil tožilcem v posameznih primerih. Leta 2019 so generalni državni tožilec in višji državni tožilci večkrat uporabili to pristojnost in izdali navodila (vključno z navodili, da se pregon ne uvede) v posameznih zadevah, med katerimi so bili tudi politično pomembni primeri. Kritično mnenje v zvezi s to pristojnostjo je izrazila tudi Beneška komisija. Poleg tega je generalni državni tožilec pooblaščen tudi za odločanje o napotitvi tožilcev na drugo delovno mesto za največ 6 mesecev, ne da bi za to pridobil njihovo soglasje ali podal utemeljitev. Ravno tako lahko po prostem preudarku zadevo dodeli drugemu tožilcu, kar je podobno vzbudilo skrbi, da bi politični razlogi lahko vplivali na potek kazenskega postopka. Kakovost Višina finančnih sredstev, namenjenih sodnemu sistemu, se od leta 2016 postopno povečuje. Višina sredstev za sodišča na prebivalca je na Poljskem približno na ravni povprečja v EU. Hkrati pa se Poljska uvršča v skupino držav, ki imajo glede na delež BDP najvišje splošne javnofinančne odhodke za pravosodni sistem (vključno z izdatki za pregon in pravno pomoč). Kar zadeva človeške vire, ostaja v pravosodju prostih več sodniških mest. Izpostaviti je treba, da je minister za pravosodje pred spremembo sestave nacionalnega sodnega sveta leta 2018 odložil objavo prostih delovnih mest na sodiščih, kar je pogoj za prijavo kandidatov. Na to težavo so opozorili varuh človekovih pravic in predstavniki pravnih združenj , ki so trdili, da pomanjkanje osebja na sodiščih ostaja glavni razlog za vse manjšo učinkovitost pravosodja. Na področju digitalizacije pravosodnega sistema je še vedno prostor za izboljšave. Poljska je v primerjavi s prejšnjimi leti izboljšala razpoložljivost spletnih informacij o sodnem sistemu, ki so namenjene splošni javnosti. Dosežen je bil pomemben napredek, vendar je še vedno potrebna uvedba orodij IT v okviru sodnih postopkov. K nadaljnjemu prizadevanju za digitalizacijo sodišč so pozvali združenja sodnikov, varuh človekovih pravic in vrhovni svet odvetniške zbornice, ki so izpostavili, da je nezadostna stopnja digitalizacije postala ponavljajoča se težava v času pandemije COVID-19. Reforme v zvezi s pravno pomočjo, sodnimi taksami in civilnimi postopki so začele veljati leta 2019. Brezplačna pravna pomoč in brezplačno svetovanje v civilnih zadevah sta na Poljskem na voljo vsem, ki jim plačljivo svetovanje ni dostopno in ki v zvezi s tem podajo izjavo. Načrtuje se tudi postopna uvedba brezplačne mediacije. Vrhovni svet odvetniške zbornice je izrazil pomisleke glede sprememb zakonika o civilnem postopku, ki so bile sprejete leta 2019 in ne bi prispevale k hitrejšemu poteku sodnih postopkov . Učinkovitost Z vidika trajanja postopkov je splošna učinkovitost splošnih sodišč blizu povprečja EU. Leta 2018 se je ocenjeni čas, potreben za reševanje civilnih in gospodarskih pravdnih zadev, podaljšal, stopnja rešenih zadev pa zmanjšala. Čeprav se je število teh primerov zmanjšalo, se je število nerešenih zadev povečalo. Glede trajanja civilnih in kazenskih postopkov ostaja Poljska predmet okrepljenega nadzora Odbora ministrov Sveta Evrope. Učinkovitost upravnih sodišč je nad povprečjem EU. Opazi se lahko rahel upad prejetih upravnih zadev in skrajšanje ocenjenega časa, ki je potreben za njihovo rešitev. Stopnja rešenih zadev iz te skupine ostaja nad 100 %. II.Protikorupcijski okvir Pravni in institucionalni okvir za preprečevanje korupcije in boj proti njej sta skoraj v celoti vzpostavljena. Osrednji protikorupcijski urad je specializiran protikorupcijski organ. Urad združuje obveščevalne in policijske funkcije ter lahko sproži upravne ali kazenske postopke. Cilj načrtovanega zakona o preglednosti javnega življenja je preoblikovati ključne preventivne določbe v en sam pravni akt. Pri tem bo spremenjenih še nekaj elementov, kot npr. sedanji sistem za prijavo premoženja in predpisi o lobiranju. Na najnovejšem indeksu zaznave korupcije, ki ga objavlja organizacija Transparency International, se je Poljska z oceno 58/100 uvrstila na 12. mesto v Evropski uniji in 41. mesto na svetovni ravni. Po raziskavi Eurobarometer je delež poljskih anketirancev, ki menijo, da je korupcija v njihovi državi zelo razširjena (59 %), nižji od povprečja EU (71 %), 37 % vprašanih pa je odgovorilo, da korupcija vpliva nanje osebno v vsakdanjem življenju (povprečje v EU je 26 %). Med podjetji jih je 49 % ocenilo, da je korupcija zelo razširjena (povprečje v EU je 63 %), 27 % pa jih je izrazilo, da je korupcija težava pri poslovanju (povprečje v EU je 37 %). Med anketiranci jih je 43 % menilo, da je izvedenih dovolj uspešnih postopkov kazenskega pregona za odvračanje oseb od koruptivnih praks (povprečje v EU je 36 %), 26 % podjetij pa je odgovorilo, da so osebe in podjetja, ki so ujeti pri podkupovanju visokega uradnika, ustrezno kaznovani (povprečje v EU je 31 %). Cilj načrtovane pobude je nadaljnji razvoj pravnega okvira za boj proti korupciji. Poljsko kazensko pravo zagotavlja trdne temelje za izvajanje preiskav in pregona ter razsojanje o kaznivih dejanjih korupcije . Poljska ima tudi pravni okvir za preprečevanje korupcije z več pravnimi akti, ki urejajo vprašanja etike in integritete v javnem sektorju ter predpisujejo obveznost razkritja premoženja in nasprotja interesov. Kljub temu so bili izraženi številni pomisleki, zlasti v zvezi z nasprotjem interesov in razkritjem premoženja. Nov zakon o preglednosti javnega življenja, ki je trenutno v zaključni pripravljalni fazi, je usmerjen v okrepitev mehanizmov za boj proti korupciji in vključitev načel preglednosti v en sam akt. Med cilji zakona je tudi razveljavitev nekaterih obstoječih aktov, kar bo vodilo v standardizacijo sedanjega sistema prijave premoženja in s tem povezanih pravil. Namen predloga je tudi spremeniti obstoječa pravila o lobiranju in zakon o dostopu do informacij javnega značaja ter okrepiti ukrepe za zaščito žvižgačev . Predlagane so bile spremembe kazenskega zakonika. Osnutek zakona iz junija 2019 o spremembi kazenskega zakonika je ustavno sodišče 14. julija 2020 ocenilo za protiustavnega. Predlagana je bila sprememba in razširitev opredelitve „osebe, ki opravlja javno funkcijo“, da bi med drugim vključevala tudi domačo ali tujo organizacijsko enoto, ki razpolaga z javnimi sredstvi, člane uprave ali predstavnike podjetij v državni lasti in subjekte, katerih osnovni kapital je v več kot 50-odstotni lasti centralne ali lokalne vlade. Druge predlagane spremembe so zadevale povečanje kazni za aktivno in pasivno podkupovanje, povezano s sredstvi visoke vrednosti. Kljub temu bi še vedno ostali mehanizmi, kot je določba o nekaznovanju, v skladu s katero zoper osebo, ki da podkupnino, ni uveden kazenski pregon, če o kaznivem dejanju prostovoljno obvesti organe pregona. Skupina držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO) je izrazila pomisleke glede elementov imunitetne ureditve in njihovega vpliva na pregon kaznivih dejanj, povezanih s korupcijo. Osrednji protikorupcijski urad je specializiran protikorupcijski organ. Urad združuje obveščevalne in policijske funkcije ter lahko sproži upravne ali kazenske postopke. Med osnovnimi funkcijami urada je odkrivanje korupcije, v primerih utemeljenega suma pa lahko opravlja tudi kazenske preiskave. Pristojen je za preverjanje prijav premoženja in nadzor nad odločitvami v sklopu javnih naročil. Poleg tega je zadolžen za nadzor nad spoštovanjem pravil glede prepovedi opravljanja zunanje poslovne dejavnosti za javne uradnike in pooblaščen za uvedbo postopkov za vračilo neupravičeno pridobljenih koristi. Osrednji protikorupcijski urad ima tudi preventivno vlogo in nadzira usklajevanje vladnega programa za boj proti korupciji za obdobje 2018–2020, med splošnimi cilji katerega so izboljšanje protikorupcijskih predpisov ter krepitev sodelovanja in usklajevanja med organi pregona. Vodjo urada imenuje predsednik vlade za štiri leta. Urad deluje pod pristojnostjo predsednika vlade in ministra, imenovanega za koordinatorja posebnih služb. Postopek imenovanja in podrejenost izvršilni veji oblasti, ki sta predvidena z veljavnim pravnim okvirom, sta sprožila pomisleke glede neodvisnosti in temeljne neodvisnosti urada od izvršilne oblasti. Vprašanja etičnosti in integritete v javnem sektorju ter nasprotje interesov ureja več temeljnih aktov. Glavni pravni akt za spodbujanje integritete je zakon o omejitvi opravljanja poslovne dejavnosti za osebe na javnih funkcijah, ki prepoveduje nekatere dejavnosti in omejuje lastništvo deležev v družbah ter članstvo v različnih odborih. Odlok o etičnem okviru za javne uslužbence določa etične standarde v javni upravi, pri čemer so izvzeti najvišji nosilci izvršilne veje oblasti; njihovo ravnanje je na splošno urejeno z ustavo. Ministrstva obravnavajo vprašanje integritete v svojih vrstah v različnem obsegu. Skupina GRECO je poudarila potencialne koristi skladnejše politike in priporočila pripravo splošnega načrta za zagotavljanje integritete, oblikovanje kodeksa ravnanja z zanesljivimi mehanizmi nadzora in sankcioniranja ter izvajanje ukrepov za ozaveščanje o vprašanjih integritete. Poleg tega več drugih pravnih besedil določa obveznost poročanja o posebnih primerih nasprotja interesov, vendar brez jasnega usklajevanja ali vključitve v enoten okvir. V splošno zavezujočih zakonih nasprotje interesov ni pravno opredeljeno, zakon o upravnih postopkih pa ureja vprašanje nasprotja interesov za javne uslužbence. Za ministre in druge visoke uradnike je vprašanje omejeno na nekatere posebne okoliščine, povezane s premoženjskimi interesi. Leta 2019 je osrednji protikorupcijski urad obravnaval 2 477 primerov v zvezi z nasprotjem interesov na ministrstvih za zdravje in obrambo (4 581 v letu 2018), ki so zadevali 2 187 oseb (2 110 v letu 2018), pri čemer so bili 3 primeri predloženi tožilstvu. Trenutno nista vzpostavljena enotna zakonodaja ali centraliziran sistem za predložitev in spremljanje prijav premoženja. Poslanci premoženje prijavijo v skladu z zakonom o opravljanju mandata poslanca in senatorja iz maja 1996. Zakon o omejitvi opravljanja poslovne dejavnosti za osebe na javnih funkcijah zahteva, da nosilci najvišjih izvršnih funkcij letno razkrijejo svoje finančne in gospodarske dejavnosti. Zakonodaja se v praksi uporablja za politike na vseh ravneh, vendar obstajajo pomisleki glede različnih sistemov in okvirov za zagotovitev objave prijav premoženja. Leta 2019 je osrednji protikorupcijski urad preveril 90 prijav premoženja (69 v letu 2018), opravil 364 predhodnih analiz v okviru nadzora (330 v letu 2018) in izvedel nadzor v 341 primerih (320 v letu 2018). Na ustavnem sodišču se zdaj izpodbijajo spremembe zakona o opravljanju mandata poslanca in senatorja, s katerimi bi se razširil seznam oseb, ki so zavezane k prijavi premoženja, in obseg vključenih informacij. Čeprav skupina GRECO pozdravlja obstoj obveznosti, je izjavila, da je na Poljskem treba okrepiti ureditev za prijavljanje premoženja ter jo nadgraditi z neodvisnim in uspešnim mehanizmom pregleda. Na tem področju se pripravlja osnutek zakona z novim obrazcem za prijavo premoženja, osrednji protikorupcijski urad pa razvija enoten sistem, s katerim bo vzpostavljena možnost elektronskega in avtomatiziranega načina za predložitev prijav in njihov nadzor . Sprejeti so bili ukrepi za ureditev lobiranja in pojava vrtljivih vrat, nekatere določbe pa omogočajo zaščito žvižgačev. Zakon o lobiranju v zakonodajnem postopku na splošno opredeljuje lobiranje, vzpostavlja javni register ter določa obveznosti in sankcije za neregistrirane dejavnosti. Pri tem je treba izpostaviti, da zakonske določbe pojem lobiranja omejujejo na zakonodajni postopek. Skupina GRECO je priporočila večjo preglednost stikov med poslanci in lobisti, uvedbo podrobnih pravil za stike z lobisti in razkritje zadostnih informacij o namenu teh stikov. Za ureditev pojava vrtljivih vrat je predvideno enoletno obdobje mirovanja, vendar je to omejeno na subjekte, ki jim je uradna oseba izdala posebno odločbo. Načrtuje se podaljšanje tega obdobja, poleg tega je bila priporočena tudi razširitev področja uporabe. Nekateri pravni akti vključujejo določbe o zaščiti žvižgačev, vendar v zvezi s tem ni posebne zakonodaje, poudarjena pa je bila tudi potreba po izboljšanju zaščite prijaviteljev.

III.Pluralnost medijev Pravni okvir za pluralnost medijev temelji na ustavnih jamstvih in sektorski zakonodaji. Ustava zagotavlja neodvisnost nacionalnega organa za medije, tj. nacionalnega sveta za radiodifuzijo (KRRiT), pristojnosti regulatorja pa so podrobneje opredeljene z zakonom o radiodifuziji iz leta 1992. Kar zadeva okvir za zaščito novinarjev, je svoboda izražanja ustavno zaščitena. Kljub temu so sramotitev državnih simbolov, razžalitev visokih javnih uradnikov in žalitev vere po kazenskem zakoniku kazniva dejanja. Ustava državljanom zagotavlja tudi pravico do obveščenosti o dejavnostih javnih organov. Ta pravica je podrobneje opredeljena v zakonu z dne 6. septembra 2001 o dostopu do informacij javnega značaja. Pravni okvir zagotavlja jamstva, s katerimi se varuje neodvisnost medijskega regulatorja. V skladu z ustavo je nacionalni svet za radiodifuzijo (KRRiT) pristojen za zaščito svobode govora, pravice do obveščenosti in javnega interesa pri radijskem in televizijskem oddajanju. Njegove člane imenujeta parlament in predsednik republike. Ti ne smejo pripadati političnim strankam ali sindikatom ali opravljati javnih dejavnosti, ki so nezdružljive z dostojanstvom njihove funkcije. Zakon o radiodifuziji izrecno navaja pristojnosti regulativnega organa KRRiT. Revidirana direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah določa vrsto posebnih jamstev za zagotavljanje neodvisnosti in uspešnosti nacionalnih medijskih regulatorjev. Poljska je v postopku prenosa revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, med katerim bodo morda predlagane nekatere nadaljnje uskladitve nacionalne zakonodaje z okvirom EU, ki bi bile lahko sprejete na začetku jeseni 2020. Poljski medijski regulator je morda še vedno pod političnim vplivom. V poročilu orodja za spremljanje pluralnosti medijev za leto 2020 je stopnja tveganja glede neodvisnosti in uspešnosti poljskega regulativnega organa za medije ocenjena kot srednja, ker je bilo ugotovljeno, da s postopki imenovanja članov v nacionalni svet za radiodifuzijo (KRRiT) tveganje političnega vpliva na medije ni bilo učinkovito omejeno. Leta 2019 tako na primer ni bilo naročeno spremljanje poteka volitev za analizo medijskega poročanja o volilnih kampanjah ob volitvah v evropski in nacionalni parlament. Podobno velja za predsedniške volitve leta 2020, ko KRRiT po poročanju Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) ni zagotovil neodvisnega spremljanja volilne kampanje. Poleg tega so mu bile z reformo iz leta 2016 odvzeta nekatera pooblastila in dodeljena novoustanovljenemu nacionalnemu svetu za medije, ki je zdaj pristojen za imenovanje in razrešitev upravnih in nadzornih odborov poljske televizije TVP, državnega poljskega radia in poljske tiskovne agencije. Decembra 2016 je poljsko ustavno sodišče razsodilo, da je izključitev regulativnega organa KRRiT iz postopka imenovanja upravnih odborov javnih medijev protiustavna. Sodbo je še treba izvršiti. Pravni okvir, ki zadeva preglednost lastništva medijev, se na Poljskem ne uporablja enako za vse akterje v medijskem prostoru. Zlasti ni posebnih sektorskih določb o preglednosti lastništva novičarskih medijev. V poročilu orodja za spremljanje pluralnosti medijev za leto 2020 (glej Media Pluralism Monitor (2020)) je tako ocenjeno, da je preglednost lastništva medijev na Poljskem izpostavljena srednjemu tveganju, vendar pa tudi ugotavlja, da v sektorju radiodifuzije veljajo nekatera posebna pravila. Ta se nanašajo na razkritje informacij javnemu organu KRRiT. Na Poljskem ni dovolj regulativnih zaščitnih ukrepov, s katerimi bi bil omejen politični nadzor nad medijskimi organizacijami. Med tovrstnimi zaščitnimi ukrepi so pravila o nasprotju interesov med lastniki medijev in vladajočimi strankami, strankarskimi skupinami in politiki. Raziskava javnomnenjskega centra CBOS iz leta 2019 je pokazala, da je dojemanje medijev kot politično pristranskih zelo razširjeno. Iz poročila orodja za spremljanje pluralnosti medijev za leto 2020 izhaja, da lastniki največjih medijev na Poljskem kljub temu niso odkrito povezani s političnimi strankami, večina novičarskih medijev, vključno z digitalnimi, pa spodbuja različna politična stališča. Vladajoča koalicija je med kampanjo ob predsedniških volitvah 2020 nakazala na možnost zakonodajnih sprememb glede koncentracije medijskih organizacij v tuji lasti. Uvedba takih sprememb bi lahko vplivala na pluralnost medijev in notranji trg EU. Kazenskopravne določbe lahko vplivajo na nekatere vidike okvira za zaščito novinarjev in njihove dejavnosti. Kazenski zakonik vključuje kazniva dejanja sramotitve državnih simbolov, razžalitve visokih javnih uradnikov in žalitve vere. Za obrekovanje prek sredstev množičnega sporočanja je med sankcijami predvidena tudi zaporna kazen (do največ 1 leta). Kot so navedli nekateri predstavniki novinarjev, je ta režim že dlje deležen kritik, saj bi bilo obrekovanje mogoče ustrezno obravnavati na podlagi civilne odgovornosti. V zvezi s tem je v poročilu orodja za spremljanje pluralnosti medijev za leto 2020 ugotovljeno tudi, da samoregulativni ukrepi, ki bi lahko izboljšali položaj novinarjev, na Poljskem niso bili učinkovito uvedeni. Pozitivno je, da je bil zakon o tisku spremenjen in novinarjem ne nalaga več obveznosti, da sledijo uredniški politiki določenega časopisa. Zakon zdaj novinarjem omogoča, da zavrnejo zavezujoče navodilo, če je v nasprotju z načeli pravičnosti, objektivnosti in strokovnosti. Kar zadeva varnost novinarjev, je platforma Sveta Evrope za promocijo zaščite novinarstva in varnosti novinarjev leta 2019 objavila dve opozorili v zvezi s Poljsko, leta 2020 pa šest. Opozorila so se nanašala na nadlegovanje novinarjev in na skupino dejanj, ki z zastraševalnim učinkom vplivajo na svobodo medijev . V zvezi z digitalno varnostjo novinarjev so v poročilu orodja za spremljanje pluralnosti medijev za leto 2020 izpostavljeni posamezni primeri zastraševanja novinarjev, v katerih je bil uporabljen nadzor policijskih in obveščevalnih služb, ter primeri uporabe telefonskih ali spletnih podatkov novinarjev brez predhodnega obvestila. Z veljavnim pravnim okvirom je priznana pravica dostopa do informacij javnega značaja. Kljub temu vedno znova prihaja do primerov, ko je dostop zavrnjen. Zakon z dne 6. septembra 2001 o dostopu do informacij javnega značaja državne organe (in druge subjekte) zavezuje, da dajo na voljo vse informacije o javnih zadevah. V skladu z zakonom pravica do obveščenosti javnosti vključuje pravico do takojšnje pridobitve informacij javnega značaja, ki zajemajo najnovejša dejstva o javnih zadevah. Ta določba ne velja za tajne podatke. V zvezi z uporabo te pravice v praksi so v poročilu orodja za spremljanje pluralnosti medijev za leto 2020 predstavljeni primeri, v katerih je bil dostop do informacij zavrnjen na lokalni ravni, kar velja zlasti za informacije o dejavnostih lokalnih in regionalnih oblasti ali o načrtovanih naložbah. Med primeri, v katerih je bil dostop zavrnjen, je tudi prepoved novinarjem, da bi se udeležili razprav o reformah izobraževalnega in sodnega sistema. IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Poljska je predstavniška demokratična republika z neposredno izvoljenim predsednikom, dvodomnim parlamentom in ustavnim sodiščem, ki je pristojno za ustavno presojo zakonov. Sejm je v zakonodajnem postopku pristojen za sprejemanje končnih odločitev. Pravico predlagati novo zakonodajo imajo predsednik republike, senat, skupina 15 poslancev, svet ministrov in skupina najmanj 100 000 državljanov. Naloga neodvisnega varuha človekovih pravic je varovanje svoboščin in pravic oseb in državljanov, ki so določene z ustavo in drugimi normativnimi akti. V obdobju 2015–2019 je bil pogosto uporabljen skrajšani zakonodajni postopek, po katerem so bili sprejeti tudi pomembni zakoni, vključno s pomembnimi strukturnimi reformami sodstva. Pri sprejemanju zakonodaje o reformah pravosodja je parlament vsak zakon sprejel povprečno v 18 dneh . Pomisleki so bili izraženi predvsem glede skrajšanega postopka, ki ga je zakonodajalec decembra 2019 uporabil za sprejetje spornih sprememb zakonov o sodstvu, pa tudi glede načina, na katerega so bile v zakonodajnem postopku predlagane spremembe prvotnega osnutka. Vrhovno sodišče je menilo, da so bila s tem kršena pravila dobrega zakonodajnega postopka. Beneška komisija in organizacija OVSE sta večkrat poudarili pomen temeljite razprave o zakonodajnih predlogih in spremembah, vključno s konstruktivnim posvetovanjem z deležniki, strokovnjaki in civilno družbo ter dialogom s politično opozicijo. Izpostaviti je treba, da so javna posvetovanja obvezna le, če zakonodajni predlog vloži svet ministrov, v tem primeru pa so postopek reforme sodstva začeli poslanci, zato posvetovanje ni bilo potrebno. Vlada je za spopadanje s pandemijo COVID-19 20. marca 2020 razglasila epidemijo. Deležniki so izrazili zaskrbljenost glede vpliva s tem povezanih ukrepov na temeljne pravice in predsedniške volitve. Epidemija še ni bila preklicana, vendar se omejitve postopoma sproščajo. Nekateri ukrepi, sprejeti za spopadanje z epidemijo, negativno vplivajo na mandat posebnih državnih organov, kot je npr. urad za elektronske komunikacije, proti kateremu je Evropska komisija sprožila postopek za ugotavljanje kršitev. Sodniki vrhovnega sodišča, imenovani po reformi iz leta 2017, so pooblaščeni za izvajanje sodnega nadzora nad odločitvami splošnih sodišč, ki so bile v nekaterih primerih sprejete pred 20 leti. V okviru novega izrednega pritožbenega postopka je novi senat za izredni nadzor in javne zadeve pooblaščen, da ob upoštevanju nekaterih izjem v celoti ali delno razveljavi vse pravnomočne sodbe splošnih sodišč, ki niso starejše od 20 let. Pooblastilo za vložitev izrednega pravnega sredstva imata med drugim generalni državni tožilec in varuh človekovih pravic. Po razpoložljivih informacijah je večino dosedanjih postopkov sprožil generalni državni tožilec. Izražena je bila bojazen, da bi se ta postopek lahko uporabil tudi za politične motive . Novi izredni pritožbeni postopek, za katerega se uporabljajo ohlapna merila, sproža vprašanja v zvezi z načelom pravne varnosti in je eden od pomislekov, ki jih je Komisija izrazila v obrazloženem predlogu, sprejetem v skladu s postopkom na podlagi člena 7(1) PEU. Uvedene novosti negativno vplivajo na prostor civilne družbe . Poljska ima razvejano in dejavno civilno družbo, ki jo sestavlja več kot 120 000 različnih nevladnih organizacij. Kljub temu je razvoj dogodkov pokazal, da so nevladne organizacije, ki so kritične do posameznih vladnih politik, tarča negativnih izjav predstavnikov javnih organov. Nacionalni inštitut za svobodo – center za razvoj civilne družbe je zadolžen, da nevladnim organizacijam razdeli državna sredstva in sredstva, ki jih državi nameni EU. V okviru inštituta, ki mu predseduje član vlade, so v postopku odločanja predstavniki organizacij v manjšini. Organizacija OVSE je ugotovila, da ima vlada odločilen vpliv na upravljanje in delovanje nacionalnega inštituta za svobodo, in v zvezi s tem podala priporočila. V posodobljeni različici poročila CIVICUS iz leta 2020 je navedeno, da se je civilnodružbeni prostor za delovanje nevladnih organizacij zožil. Deležniki so izrazili pomisleke glede dejstva, da so člani vlade nedavno predlagali zakonodajo, ki bi nevladnim organizacijam nalagala, da razkrijejo denarno pomoč, prejeto iz tujine, in v skladu s katero bi se nevladne organizacije pod določenimi pogoji štele za „organizacije, financirane iz tujine“. Odločitev nekaterih regij, da se razglasijo za „območja brez LGBTI“, je vzbudila resne dvome o zmožnosti lokalnih oblasti, da med nevladne organizacije pravično razdelijo sredstva EU. Zaskrbljenost so vzbudili vladni ukrepi proti skupinam LGBTI, vključno z aretacijo in pridržanjem nekaterih predstavnikov skupin, ter kampanje blatenja, usmerjene proti tem skupinam. Varuh človekovih pravic ima pomembno vlogo pri zaščiti pravne države. Novembra 2017 je Svetovna zveza nacionalnih institucij za človekove pravice pri OZN (GANHRI) varuha človekovih pravic znova akreditirala s statusom „A“. GANHRI je poudarila, da je treba zagotoviti ustrezno financiranje, ki bo varuhu človekovih pravic omogočilo učinkovito izvajanje nalog. Varuh človekovih pravic je izdal številna mnenja o novi zakonodaji, vključno z reformami, ki vplivajo na delovanje sodstva, ter nastopil pred poljskimi sodišči in Sodiščem. Varuh človekovih pravic redno posreduje v podporo posameznikom v primerih, ki zadevajo morebitne kršitve temeljnih pravic . V okviru drugih dejavnosti se varuh človekovih pravic osredotoča na spodbujanje spoštovanja standardov neodvisnosti sodstva, pravne države in temeljnih pravic. Varuh človekovih pravic se od leta 2016 sooča z zahtevnejšimi pogoji dela, za katere so značilni nezadostna sredstva (o katerih odloča sejm), kritike vladne koalicije in osebni napadi nekaterih medijev.



Priloga I: Seznam virov po abecednem vrstnem redu* * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020, je na voljo na spletišču Komisije. Amnesty International (2019), poročilo o Poljski za leto 2019. https://www.amnesty.org/en/countries/europe-and-central-asia/poland/report-poland/ . Batory Foundation (2018), Eksperci krytycznie oceniają funkcjonowanie TK. https://www.batory.org.pl/informacje_prasowe/eksperci-krytycznie-oceniaja-funkcjonowanie-tk/ .

Batory Foundation (2019), Pogłębiający się kryzys w Polsce – Kiedy w Europie umiera praworządność. https://www.batory.org.pl/upload/files/Programy%20operacyjne/Forum%20Idei/Poglebiajacy%20sie%20kryzys%20w%20Polsce.pdf . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . Civic Space Watch (2019), The 2019 Civic Space Watch. http://civicspacewatch.eu/civic-space-watch-report-2019-%E2%80%A2-success-stories-of-resistance-is-out/ . CIVICUS, Poland Country Profile. https://monitor.civicus.org/country/poland/ . Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe: Committee of Ministers (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors. Council of Europe: Committee of Ministers, CM/Del/Dec(2018)1331/H46-19: H46-19 Bąk (pritožba št. 7870/04), Majewski (pritožba št. 52690/99), Rutkowski in drugi (pritožba št. 72287/10) ter Jan Załuska, Marianna Rogalska in 398 drugih tožečih strank (pritožba št. 53491/10) proti Poljski. https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016808fde36 . Council of Europe: Venice Commission (2016), Poland – Opinion on the Act on the Constitutional Tribunal, CDL-AD(2016)026-e. Council of Europe: Venice Commission (2017), Opinion on the Act on the Public Prosecutor's office, as amended, CDL-AD(2017)028. Council of Europe: Venice Commission (2017), Parameters on the Relationship between the Parliamentary Majority and the Opposition in a Democracy: a checklist, CDL-AD(2017)031. Council of Europe: Venice Commission (2019), Checklist of 24 June 2019, CDL-AD(2019)015. Council of Europe: Venice Commission (2020), Poland – Joint Urgent Opinion of the Venice Commission and the Directorate General of Human Rights and Rule of Law (DGI) of the Council of Europe on amendments to the Law on the Common courts, the Law on the Supreme court and some other Laws, CDL-AD(2020)017. Council of Europe: Commissioner for Human Rights (2020), izjava z dne 8. avgusta 2020. https://twitter.com/CommissionerHR/status/1292007235447656448?s=20 . DoRzeczy (2019), Sejmowa awantura o Bodnara. „Antypolski rzecznik“, „to jest kryminał“. https://pinkosz.dorzeczy.pl/kraj/113540/sejmowa-awantura-o-bodnara-antypolski-rzecznik-to-jest-kryminal.html . European Commission (2020), Country Report Poland, SWD(2020) 520 final.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020SC0520&from=EN . European Institute for Gender Equality (2020), Country Specific Information: Poland (posodobljeno novembra 2019). https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/countries/poland . European Network of Councils for the Judiciary (2018), The position paper of the Board of the ENCJ on the membership of the National Council for the Judiciary of Poland. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/News/ENCJ%20Board%20position%20paper%20on%20KRS%20Poland.pdf . European Network of Councils for the Judiciary (2020), The Position Paper on the Membership of the KRS of the ENCJ setting out the reasons for its proposal to the General Assembly to expel the KRS from the Association. https://www.encj.eu/node/556 . Evropska komisija (2017), informacije o začetku postopka na podlagi člena 7(1) PEU proti Poljski. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_17_5367 . Evropska komisija (2019), informacije o postopku za ugotavljanje kršitev, ki je bil sprožen proti Poljski, in začetku postopka pred Sodiščem dne 10. oktobra 2020. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/IP_19_6033 .

Evropska komisija (2020), informacije o začetku postopka za ugotavljanje kršitev, ki je bil sprožen proti Poljski 29. aprila 2020. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_772 . Evropska komisija (2020), Julijski sveženj postopkov za ugotavljanje kršitev 2020: ključne odločitve. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/INF_20_1212 . Evropska komisija (2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/eu-justice-scoreboard_en . Gazeta Prawna (2018), 21 osobistych instrukcji Zbigniewa Ziobry. Nie oznacza to, że nieformalnych nacisków w ogóle nie ma. https://prawo.gazetaprawna.pl/artykuly/1099148,naciski-zbigniewa-ziobro-na-prokuratorow.html . Gazeta Wyborcza (2019), Minister kontroli, nacisków i ręcznego sterowania. Minister Ziobro dzieli i rządzi w resorcie sprawiedliwości. https://wyborcza.pl/7,75968,24473135,minister-kontroli-naciskow-i-recznego-sterowania-zbigniew.html . GRECO (2014), EU Anti Corruption Report 2014. GRECO (2012), Third evaluation round – evaluation report on Poland on „Incriminations“, „Transparency of Party Funding“ – Evaluation report. GRECO (2013), Fourth evaluation round – evaluation report on Poland on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2019), Fourth evaluation round – second addendum to the second compliance report including follow-up to the addendum to the evaluation report (Rule 34) on Poland. GRECO (2019), Fifth evaluation round – evaluation report on Poland on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies. Helsinki Foundation for Human Rights (2017), Smear campaign against courts continues. https://www.hfhr.pl/en/smear-campaign-against-courts-continues-hfhr-issues-statement/ . Helsinki Foundation for Human Rights (2018), Report on Activities of the Constitutional Tribunal in 2017. https://www.hfhr.pl/trybunal2017 . Helsinki Foundation for Human Rights (2020), Report, The Time of Trial. How do changes in justice system affect Polish judges? https://www.hfhr.pl/en/hfhrs-report-the-time-of-trial-how-do-changes-in-justice-system-affect-polish-judges/ . Iustitia (2020), izjava z dne 9. maja 2020. https://www.iustitia.pl/83-komunikaty-i-oswiadczenia/3830-rekomendacje-ssp-iustitia-dotyczace-funkcjonowania-sadow-podczas-pandemii-koronawirusa . Konvencija Združenih narodov proti korupciji (2015), skupina za pregled izvajanja (1. cikel). Lex Super Omnia (2020), odprto pismo predsedniku vlade z dne 3. junija 2020. http://lexso.org.pl/2020/06/10/list-otwarty-do-pana-mateusza-morawieckiego-prezesa-rady-ministrow/ . Lex Super Omnia (2020), resolucija z dne 26. aprila 2020. http://lexso.org.pl/2020/04/26/uchwala-zarzadu-stowarzyszenia-prokuratorow-lex-super-omnia-z-dnia-26-kwietnia-2020-roku-w-sprawie-obrony-niezaleznosci-prokuratorskiej/ . Ministrstvo za okolje in ministrstvo za pravosodje, sporočilo za medije z dne 7. avgusta 2020. https://www.gov.pl/web/srodowisko/nowe-prawo-wzmocni--przejrzystosc-finansowania-organizacji-pozarzadowych . Odvetniški svet, sklep vrhovnega sveta odvetniške zbornice z dne 15. junija 2019 (št. 61/2019). Odvetniški svet, sklep predsedstva vrhovnega sveta odvetniške zbornice z dne 12. marca 2020 (št. 155/20) z dodatkom.

OECD (2015), Poland: Follow up to the Phase 3 Report and Recommendations. https://www.oecd.org/daf/anti-bribery/Poland-Phase-3-Written-Follow-Up-Report-ENG.pdf . Onet.pl (2019), Preiskava Oneta. Farma trolov na ministrstvu za pravosodje ali „za dobro delo vas ne zapremo“.

https://wiadomosci.onet.pl/tylko-w-onecie/sledztwo-onetu-farma-trolli-w-ministerstwie-sprawiedliwosci-czyli-za-czynienie-dobra/j6hwp7f . OSCE-ODIHR (2020) Urgent Interim Opinion JUD-POL/365/2019 [AlC]. Parliamentary Assembly of the Council of Europe (2020), Report on the Functioning of Democratic Institutions in Poland of 6 January 2020. http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-DocDetails-EN.asp?FileID=28330&lang=EN . Prawo.pl (2019), Wakaty uderzają w sądy…szczególnie w okręgowe. https://www.prawo.pl/rawnicy-sady/wakaty-w-sadach-dane-ms-za-2016-2018-r,494093.html . Prawo.pl (2019), Finansowe zachęty mają motywować do korzystania z mediacji. https://www.prawo.pl/prawnicy-sady/mediacja-ministerstwo-sprawiedliwosci-pracuje-nad-zmianami,496489.html . Predsednik republike (2018), uradno sporočilo. https://www.prezydent.pl/kancelaria/aktywnosc-ministrow/art,1410,mucha-nsa-nie-jest-wlasciwy-do-ingerowania-w-zakres-kompetencji-prezydenta.html . Press.pl (2019), CBOS: dla większości badanych media nie są bezstronne, najgorzej wypada TVP. https://www.press.pl/tresc/57412,cbos_-dla-wiekszosci-badanych-media-nie-sa-bezstronne_-najgorzej-wypada-tvp . Reporters Without Borders, World Press Freedom Index. https://rsf.org/en/ranking . Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o spoštovanju načela pravne države in demokracije na Poljskem. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. marca 2018 o sklepu Komisije o uporabi člena 7(1) PEU glede razmer na Poljskem. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih na podlagi člena 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske. Reuters (2019), Poland to propose limits on foreign media soon, Kaczynski says. https://www.reuters.com/article/us-poland-media/poland-to-propose-limits-on-foreign-media-soon-kaczynski-says-idUSKCN24K0O1 . Sejm (2016), uradno sporočilo sejma, objavljeno 7. julija 2016. http://www.sejm.gov.pl/Sejm8.nsf/komunikat.xsp?documentId=D49AF4B1166B6550C1257FE100489A92 . Sodišče Evropske unije, sodba z dne 24. junija 2019, Komisija proti Poljski, C-619/18. Sodišče Evropske unije, sodba z dne 5. novembra 2019, Komisija proti Poljski, C-192/18. Sodišče Evropske unije, sodba z dne 19. novembra 2019, A. K., C-585/18, C-624/18 in C-625/18. Sodišče Evropske unije, sodba z dne 26. marca 2020, Miasto Łowicz, C-558/18 in C-563/18. Svet Evropske unije (2020), Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2020. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8440-2020-INIT/sl/pdf . United Nations Office of the High Commissioner for Human Rights (2017), Report of Special Rapporteur on the independence of judges and lawyers on his mission to Poland. https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G18/084/27/PDF/G1808427.pdf?OpenElement .

Ustavno sodišče (2018), odprto pismo, naslovljeno na sodnico, ki opravlja funkcijo predsednice ustavnega sodišča. https://tvn24.pl/polska/list-sedziow-trybunalu-konstytucyjnego-do-julii-przylebskiej-ra851319-2389711 . Ustavno sodišče (2018), odprto pismo, naslovljeno na sodnico, ki opravlja funkcijo predsednice ustavnega sodišča. https://oko.press/images/2018/12/List-Se%CC%A8dzio%CC%81w-TK_5.12.2018-r..pdf . Ustavno sodišče (2018), odprto pismo, ki ga je podpisalo pet sodnikov ustavnega sodišča. https://archiwumosiatynskiego.pl/wpis-w-debacie/list-pieciorga-sedziow-tk-w-sprawie-istotnych-problemow-wynikajacych-z-dzialalnosci-orzecznictwa-trybunalu-konstytucyjnego-w-2017-roku/ . Ustavno sodišče (2019), odprto pismo osebe, imenovane na že zasedeno mesto sodnika ustavnega sodišča, naslovljeno na sodnico, ki opravlja funkcijo predsednice ustavnega sodišča. https://tvn24.pl/polska/sedzia-tk-jaroslaw-wyrembak-stawia-zarzuty-prezes-julii-przylebskiej-apeluje-o-dymisje-ra986349-2299314 . Ustavno sodišče (2019), odprto pismo, ki sta ga podpisala dva upokojena sodnika ustavnega sodišča. http://monitorkonstytucyjny.eu/archiwa/11447 . Ustavno sodišče (2020), odprta izjava skupine nekdanjih sodnikov ustavnega sodišča. https://wiadomosci.onet.pl/kraj/oswiadczenie-sedziow-trybunalu-konstytucyjnego-w-stanie-spoczynku/0w4enjq . Ustavno sodišče, sodba z dne 13. decembra 2016 v zadevi K 13/16. Ustavno sodišče, sodba z dne 25. marca 2019 v zadevi K 12/18. Ustavno sodišče, sodba z dne 4. marca 2020 v zadevi P 22/19. Ustavno sodišče, sodba z dne 20. aprila 2020 v zadevi U 2/20. Ustavno sodišče, sodba z dne 21. aprila 2020 v zadevi Kpt 1/20. Varuh človekovih pravic (2018), izjava z dne 9. oktobra 2018, predložena ministrstvu za pravosodje. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/ms-%E2%80%9Ezamrozilo%E2%80%9D-etaty-s%C4%99dziowskie-procesy-przed%C5%82uzaja-sie-kolejne-wyst%C4%85pienie-rpo-do-zbigniewa-ziobry . Varuh človekovih pravic (2019), sporočilo o neizvajanju sodbe vrhovnega upravnega sodišča v zvezi z razkritjem seznama sodnikov, ki podpirajo sodnike kandidate za imenovanje v nacionalni sodni svet. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-dlaczego-kancelaria-sejmu-nie-wykonuje-wyroku-nsa-ws-list-poparcia-do-krs . Varuh človekovih pravic (2019), sporočilo o primeru tožilca Krasońa in njegovi napotitvi na drugo delovno mesto brez njegovega soglasja. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-pyta-o-uzasadnienie-naglego-przeniesienia-prokuratora-krasonia . Varuh človekovih pravic (2019), zahteva za razrešitev sodnika ustavnega sodišča. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-mozna-wnosic-o-wylaczenie-sedziego-z-powodu-jego-wadliwego-powolania . Varuh človekovih pravic (2020), dopis z dne 9. junija 2020, naslovljen na ministrstvo za pravosodje. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/koronawirus-rpo-elektronizacja-wymiaru-sprawiedliwosci-niezbedna . Varuh človekovih pravic (2020), informacije o dejavnostih varuha človekovih pravic v letu 2019. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/informacja-roczna-rpo-2019 . Varuh človekovih pravic (2020), mnenje z dne 7. januarja 2020 o zakonu z dne 20. decembra 2019 o spremembi zakona o organizaciji splošnih sodišč in nekaterih drugih zakonov. Varuh človekovih pravic (2020), izjava z dne 8. januarja 2020 o položaju nevladnih organizacij na Poljskem. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-o-wyzwaniach-dla-ngos . Varuh človekovih pravic (2020), odprto pismo predsedniku republike in prvi predsednici vrhovnega sodišča. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-do-premiera-i-sn-ws-kontyunowania-dzialan-izby-dysycyplinarnej-mimo-decyzji-tsue .

Varuh človekovih pravic (2020), sporočilo o neizvajanju sodbe ustavnega sodišča z dne 13. decembra 2016. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-krrit-nie-upomina-sie-o-wykonanie-wyroku-tk-z-2016-ws-malej-ustawy-medialnej . Virtualni obisk Poljske v okviru priprave Poročila o stanju pravne države za leto 2020. Vlada (2018), Vladni program za boj proti korupciji za obdobje 2018–2020. https://cba.gov.pl/pl/antykorupc/rzadowy-program-przeciw/3409,Rzadowy-Program-Przeciwdzialania-Korupcji-na-lata-2018-2020.html . Vrhovno sodišče (2019), mnenji vrhovnega sodišča z dne 16. decembra 2019 in 23. decembra 2019 v zvezi z zakonom z dne 20. decembra 2019 o spremembi zakona o organizaciji splošnih sodišč in nekaterih drugih zakonov. Vrhovno sodišče (2020), skupna resolucija treh senatov vrhovnega sodišča z dne 23. januarja 2020. http://www.sn.pl/aktualnosci/SitePages/Wydarzenia.aspx?ItemSID=602-0dc69815-3ade-42fa-bbb8-549c3c6969c5&ListName=Wydarzenia . Vrhovno sodišče (2020), dopis vršilca dolžnosti prvega predsednika vrhovnega sodišča, v katerem je predsedniku republike predstavljenih pet kandidatov. http://www.sn.pl/aktualnosci/SiteAssets/Lists/Wydarzenia/AllItems/Pismo%20do%20Prezydenta%20RP%20-%20lista%20kandydat%C3%B3w%20na%20stanowisko%20Pierwszego%20Prezesa%20SN.pdf . Vrhovno sodišče (2020), izjava 50 sodnikov vrhovnega sodišča, ki so bili imenovani pred reformo pravosodja. http://www.sn.pl/aktualnosci/SitePages/Wydarzenia.aspx?ItemSID=666-0dc69815-3ade-42fa-bbb8-549c3c6969c5&ListName=Wydarzenia . Vrhovno sodišče (2020), izjava prve predsednice vrhovnega sodišča, predložena v okviru pritožbe za izpodbijanje ustavnosti sklepa vrhovnega sodišča z dne 23. januarja 2020, s katerim se izvaja predhodna odločba Sodišča z dne 19. novembra 2019 v zadevi A. K., C-585/18. https://ipo.trybunal.gov.pl/ipo/dok?dok=F880008732%2FKpt_1_20_SN_2020_02_28_ADO.pdf . Vrhovno sodišče (2020), izjava predsednika disciplinskega senata vrhovnega sodišča po izdaji sklepa o začasnih ukrepih. http://www.sn.pl/aktualnosci/SitePages/Wydarzenia.aspx?ItemSID=625-0dc69815-3ade-42fa-bbb8-549c3c6969c5&ListName=Wydarzenia . Vrhovno sodišče, sodba z dne 5. decembra 2019 v zadevi III PO 7/18. Vrhovno sodišče, odločba z dne 15. januarja 2020 v zadevi III PO 8/18. Vrhovno sodišče, odločba z dne 15. januarja 2020 v zadevi III PO 9/18. Vrhovno sodišče, odločba z dne 25. junija 2020 v zadevi I KZP 1/20. Wirtualne Media (2020), Lichocka: jesienią Sejm zajmie się dekoncentracją mediów. Czarnecki: trzeba będzie odkupywać je od Niemców. https://www.wirtualnemedia.pl/artykul/lichocka-jesienia-sejm-zajmie-sie-dekoncentracja-mediow-czarnecki-trzeba-bedzie-odkupywac-je-od-niemcow . Wprost (2019), Krytyka TVP po material o synu Bodnara. „14-latek groził nożem rówieśnikom“. https://www.wprost.pl/kraj/10227621/krytyka-tvp-po-materiale-o-synu-bodnara-14-latek-grozil-nozem-rowiesnikom.html .



Priloga II: Obisk Poljske Deležniki, s katerimi so se službe Komisije virtualno sestale junija in julija 2020: ·Združenje novinarjev (Towarzystwa Dziennikarskiego) ·Združenje poljskih novinarjev (Stowarzyszenie Dziennikarzy Polskich)

·Združenji sodnikov „Iustitia“ in „Themis“ ·Združenje poljskih lokalnih in regionalnih televizijskih postaj ·Združenje tožilcev Lex Super Omnia ·Batoryjeva fundacija ·Zbornica časopisnih urednikov ·Forum za razvoj civilne družbe ·Ustavno sodišče ·Pobuda Svobodna sodišča ·Helsinška fundacija za človekove pravice ·Jagiellonski klub ·Združenje lokalnih časopisov ·Ministrstvo za pravosodje ·Nacionalni sodni svet ·Državni svet za televizijo in radiodifuzijo ·Nacionalni svet za medije ·Urad varuha človekovih pravic ·Poljsko združenje medijev ·Vrhovno upravno sodišče ·Vrhovno sodišče