[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.10.2005

KOM(2005) 472 končno

2005/0201 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o ukrepih za obnovo staleža evropske jegulje

(predložen s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

1.1 Cilji

Cilj predloga je doseči obnovitev staleža evropske jegulje na predhodno zgodovinsko raven številčnosti odraslih jegulj in vnašanje zaroda jegulje.

1.2 Zgodovinske osnove

Evropske jegulje so zelo razširjene v evropskih vodah estuarijev in celinskih vodah. V odraslem obdobju se jegulje drstijo v zahodnem delu osrednjega Atlantika, ličinke jegulj se selijo v evropske estuarije. Upravljanje s staležem evropske jegulje je pomembno za celotno Skupnost, ker ribe tvorijo en sam stalež, ki je porazdeljen po evropskem kontinentu.

Znanstveno mnenje navaja, da je stalež jegulje zelo izlovljen.

1.3 Obstoječe določbe

Mnoge države članice so sprejele vrsto ukrepov glede upravljanja z jeguljami, npr. najmanjšo velikost ulovljene jegulje, obdobja in območja prepovedi ribolova, izdajo dovoljenj za ribiče na jegulje, predpise v zvezi z gradnjo jezov in prehodov jegulj. Direktiva o habitatih EU je bila uvedena leta 1992 in okvirna direktiva o vodah leta 2000, med drugim z namenom varovanja, ohranjanja in izboljšanja okolja, kjer jegulja preživi največji del svojega življenjskega ciklusa.

1.4 Razlike od obstoječih določb

Zaradi raznolikosti habitatov in ribolovov, ki vplivajo na populacijo jegulj v različnih povodjih, se z jeguljami ne da upravljati le s pomočjo standardnih instrumentov upravljanja na vseh območjih. Zato predlagana uredba postavlja posebne cilje za upravljanje s populacijami jegulj. Vsaka država članica mora uporabljati lokalno-primerne ukrepe upravljanja za dosego tega cilja. Sprejetje skupnega cilja za vse države članice je potrebno, da bi bili ukrepi za obnavljanje populacij jegulj uravnoteženi. Ta predlagana uredba uvaja tudi obveznost za države članice, da razvijejo, izvajajo, spremljajo in ovrednotijo sredstva za dosego teh ciljev. Narejena bo ocena na ta način pridobljenih izkušenj.

Ukrep Skupnosti je potreben, da lahko vsaka država članica izvrši harmoničen in uravnotežen prispevek k upravljanju z jeguljami. Ni jasno, če so obstoječi nacionalni ukrepi primerni ali uravnoteženi.

1.5 Usklajenost z drugimi politikami

Koordinacija in usklajenost med ukrepi, sprejetimi v skladu s tem predlogom ali omenjenimi direktivami, postajata najpomembnejši, ker je obnovitev zdrave populacije jegulj kazalnik neokrnjenosti reke in kakovosti vode v okvirni direktivi o vodah.

2. REZULTATI POSVETOVANJ IN PRESOJ VPLIVOV

2.1 Posvetovanja

Komisija je marca 2003 organizirala regionalno delavnico o upravljanju z jeguljami, na kateri je bil predstavljen znanstven nasvet v zvezi z upravljanjem z jeguljami in kjer so znanstveniki, sektor za ribolov jegulj in države članice o tem razpravljali. Komisija je 1. oktobra 2003 pripravila sporočilo z naslovom „Razvoj akcijskega načrta Skupnosti za upravljanje z evropskimi jeguljami (COM(2003) 573 konč.)“. O tem dokumentu je razpravljal Svet, katerega sklepi so bili sprejeti julija 2004. Na osnovi teh sklepov je Komisija 17. septembra 2004 organizirala drugo delavnico, da bi razpravljali o posebnih ciljih in neposrednih ukrepih za upravljanje z jeguljami.

Komisija, znanstveni svetovalci, industrijske panoge in države članice so se strinjali, da je stalež jegulje zelo izlovljen, da je treba sprejeti ukrepe, da bi dosegli obnovitev in da mora Komisija predložiti posebne predloge, ki zajemajo ukrepe za obnovitev okoljskih in ribiških vidikov. Vsi sektorji so se strinjali, da je ukrep postavitve cilja upravljanja na ravni Skupnosti ob istočasnem dopuščanju svobode državam članicam pri odločanju o sredstvih za dosego cilja dober.

Vendar so se nekatere industrijske panoge osredotočile na problem oskrbe trga z zarodom jegulj in so zahtevali prepoved izvoza teh jegulj in državne pomoči za obnavljanje staleža. Komisija bo preverila možne tržne ukrepe, vendar ugotavlja, da določbe Svetovne trgovinske organizacije med drugim zahtevajo, da morajo tržni ukrepi, ki naj bi služili ohranjanju obstoja, uravnoteženo vplivati na različne vključene panoge. Komisija bo obravnavala možnosti za pomoč za obnavljanje staleža v smislu novega Evropskega sklada za ribištvo.

2.2. Zbiranje in uporaba strokovnega znanja

Komisija je od Mednarodnega sveta za raziskovanje morja in Evropskega svetovalnega odbora za notranji ribolov prejela znanstven nasvet. Ta nasvet navaja, da je za obnovitev staleža potreben nujen ukrep upravljanja. Nedavna vnašanja jegulje so predstavljala le 1 % zgodovinske ravni in med odraslimi jeguljami, ki se selijo na drst v morje, je visoka stopnja smrtnosti. Potrebno je zaščititi ta vir, da bodo povodja držav članic naseljena z zadostnim številom mladic jegulj in da bi zadostno število jegulj preživelo do časa drsti.

2.3 Presoja vplivov

Ribiški sektor za jegulje je v Evropi zelo raznovrsten. Glavni sektorji so ribištvo zaroda jegulje v Franciji, Združenem kraljestvu in Španiji, gojenje jegulj v evropskem ribogojstvu. Statistični podatki v zvezi z ribolovom jegulj so na evropski ravni nepopolni. Podatki FAO navajajo, da znaša povprečni ulov divje ribe v devetdesetih letih dvajsetega stoletja okoli 15 000 ton/leto in ribogojna proizvodnja okoli 18 000 ton/leto, s prodajno vrednostjo okoli 150 milijonov EUR. Poleg tega je znašal ulov zaroda jegulje v osemdesetih letih dvajsetega stoletja okoli 500 – 800 ton (z zelo visoko vrednostjo), vendar se trenutno nahaja na veliko nižji ravni. Zadnji zabeleženi obseg evropskega sektorja za ribolov jegulj šteje 25 000 ribičev. Na nekaterih območjih, zlasti pri ribištvu v estuarijih v Franciji, kjer posvetovanja s sektorjem navajajo, da obstaja okoli 1 100 plovil za ribolov jegulj v estuarijih in nadaljnjih 450 ribičev dela na rekah, ribolov zaroda jegulje predstavlja okoli 75 % prihodka ribičev na omenjenem območju.

Če se ne bo uvedlo nobenih ukrepov za izboljšanje preživetja odrasle srebrne jegulje, bo trenutno zelo nizka številčnost zaroda jegulje privedla do upada številčnosti rumene jegulje v rekah in na koncu pet- do desetletnega rastnega obdobja tudi do upada številčnosti odrasle srebrne jegulje. Če se bo zmanjšanje odrasle populacije odražalo v manjšem vnašanju zaroda jegulje, bo to pomenilo, da bo številčnost jegulj upadla stokratno. Če se poleg tega zmanjša tudi vnašanje zaroda jegulje ob istočasnem odseljevanju srebrne jegulje, to dejansko pomeni, da stalež jegulje po desetih letih kot pomemben vir izkoriščanja ne bo več obstajal in z njim povezana delovna mesta in trgi bodo izgubljeni. Ti vplivi so dodatek k neposrednim problemom majhne ponudbe in visoke cene, ki ju povzročata omejenost zaroda jegulj in tudi dodatek k vplivom, ki so posledica rekreacijskega ribolova.

V skladu s predlogom ostaja izbira ohranitvenih ukrepov za zagotovitev preživetja jegulj državam članicam. Ukrepi kot so zmanjševanje ribolova rumene jegulje poleti, zmanjševanje ribolova srebrne jegulje med jesenskimi selitvami v smeri toka proti morju, povečano obnavljanje staleža, izboljšanje kakovosti vode, preoblikovanje jezov in turbin, da bi bile olajšane selitve jegulj, zmanjšanje rekreacijskega ribištva in olajšane selitve so vsi ukrepi, ki bi lahko predstavljali del načrta za upravljanje z jeguljami. Različni izbori med temi ukrepi bi imeli različne socialne in ekonomske posledice, ki se jih ne da presojati na globalni ravni. Ključni element, na katerega se ne sme pozabiti, je, da bo posledica neukrepanja izginotje vseh sektorjev za ribištvo in ribogojstvo jegulj, če se bo zmanjšanje staleža nadaljevalo.

3. PRAVNI ELEMENTI

Ukrepi za zaščito staleža jegulj spadajo pod člen 37 Pogodbe, ker se upoštevajo kot kmetijski proizvodi za namene tega člena Pogodbe.

3.1. Načrti za upravljanje z jeguljami

Osnovni element Uredbe je vzpostavitev nacionalnih načrtov za upravljanje z jeguljami, s katerimi bo vsaka država članica dosegla cilj 40 % odseljevanja odrasle srebrne jegulje iz vsakega povodja (merjeno glede na razmere brez motenj). Te načrte bo preveril Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo in, če bo pridobljena pozitivna ocena, jih mora odobriti Komisija in morajo začeti veljati 1. julija 2007.

3.2 Kratkoročni ukrepi

Glede na nujnost razmer mora biti preživetje jegulj izboljšano kolikor je mogoče, skladno s socialnimi in gospodarskimi potrebami, z določanjem lovopustov za 15 dni vsak mesec. Ti lovopusti morajo veljati dokler država članica ne začne izvajati odobrenega načrta za upravljanje z jeguljami.

3.3. Odstopanja od kratkoročnih ukrepov

Ribolov se lahko nadaljuje med lovopustom, če lahko država članica verodostojno dokaže, da so obstoječi ukrepi skladni s 40 % ciljem, opisanim v poglavju 3.1 ali če se ribolov zaroda uporablja za namene obnavljanja staleža.

3.4. Subsidiarnost in sorazmernost

Obnavljanje staleža jegulj bo prineslo koristi ribičem na jegulje v vseh državah članicah. Prispevalo bo pomembne socialne in gospodarske koristi v sektorjih, ki so odvisni od jegulje, kot so trženje in razdeljevanje ter ribogojstvo. Vse države članice morajo izkazati uravnotežena in harmonizirana prizadevanja, da bi zaščitile svoje populacije jegulj, kar bi lahko pomagalo pri obnavljanju populacije jegulj. Glavni del predlagane uredbe zato predvideva obveznost za države članice, da bi dosegle določen cilj za upravljanje z jeguljami. Izbira sredstev za upravljanje je prepuščena presoji držav članic. To je primerna delitev odgovornosti med državami članicami in Skupnostjo. Izbira pripadajočega ukrepa, ki temelji predvsem na načrtih za upravljanje z jeguljami, ki so jih izbrale države članice, vendar katerih cilj je določen v zakonodaji Skupnosti in katerih kakovost in sposobnost pregledajo institucije Skupnosti, je primerna metoda, kar zadeva subsidiarnost in sorazmernost, za upravljanje s skupnim ribjim virom Skupnosti, ki je razširjen v različnih rečnih sistemih in ribištvih ter obratih.

4. VPLIVI NA PRORAčUN

Uredba ima zanemarljive neposredne dodatne vplive na proračun Skupnosti. Vplivi na proračun glede podpore za raziskavo jegulj so obravnavani v zvezi s sedmim okvirnim programom. Državna pomoč, ki se uporablja za ribištvo, in njena uporabnost pri ribolovu jegulj in okoljskih ukrepih sta obravnavani v okviru Evropskega sklada za ribištvo.

5. DODATNI ELEMENTI

Komisija bo v kratkem predlagala vzpostavitev sistema sledljivosti, ki bo pomagal v boju proti divjemu ribolovu. Kot prvi korak v tem postopku Komisija predlaga, da se določbe glede nadzora in izvrševanja skupne ribiške politike uporablja tudi za ribolov jegulj in proizvode iz jegulj. Poleg tega namerava Komisija preveriti ukrepe, ki bi omejili izvoz zaroda jegulje in ki so združljivi z mednarodnim trgovinskim pravom, da bi povečali količino zaroda jegulje, ki je na razpolago za ukrepe povečevanja staleža in je potrebna za namene ohranjanja.

Primerno upravljanje s staležem jegulje in ribolova zahteva obravnavo vpliva ribolova in vpliva okoljskih sprememb, kot so jezovi, prepusti za jegulje in hidroelektrarne. Ta uredba obravnava upravljanje z dejanskimi staleži jegulje . Obseg in pogoji finančne pomoči za izvajanje teh ukrepov so obravnavani v okviru Evropskega sklada za ribištvo za programsko obdobje 2007-2013.

2005/0201 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o ukrepih za obnovo staleža evropske jegulje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Zadnji znanstveni nasvet Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) v zvezi z evropsko jeguljo je, da je stalež izven varnih bioloških meja in trenutni ribolov ni trajnosten.

(2) ICES je razen tega svetoval, da upravljanje z ribolovom jegulj zahteva usklajeno ravnanje na ravni ulovnih območij in višje.

(3) ICES priporoča, da se načrt za obnovo razvije za celotni stalež kot prednostno in da se izkoriščanje in druge človekove dejavnosti, ki vplivajo na ribištvo ali stalež, zmanjšajo čim bližje ničli dokler se ne doseže soglasje in izvrši navedeni načrt.

(4) 19. julija 2004 je Svet sprejel sklepe v zvezi s sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 1. oktobra 2003 o razvoju akcijskega načrta Skupnosti za upravljanje z evropskimi jeguljami[1], ki vključuje prošnjo Komisiji, da predloži predloge za dolgoročno upravljanje z jeguljami v Evropi.

(5) Različni pogoji in potrebe v Skupnosti zahtevajo različne posebne rešitve. Navedeno raznovrstnost je treba upoštevati pri načrtovanju in izvajanju ukrepov za zagotovitev varstva in trajnostne rabe populacije evropske jegulje. Odločitve morajo biti sprejete čim bližje lokacijam, kjer se izkorišča jegulje. Prednostno je treba obravnavati dejavnost držav članic pri pripravi načrtov za upravljanje z jeguljami, ki so prilagojeni regionalnim in lokalnim pogojem.

(6) Direktiva 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst[2] in Direktiva 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike[3] sta med drugim namenjeni varstvu, ohranjanju in izboljševanju vodnega okolja, kjer jegulje preživijo del življenjskega ciklusa, in treba je zagotoviti koordinacijo in doslednost med ukrepi, sprejetimi s to uredbo in ukrepi, sprejetimi z omenjenimi direktivami.

(7) Načrti za upravljanje z jeguljami morajo zajemati zlasti povodja iz Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike[4].

(8) Uspeh ukrepov za obnovitev staleža evropske jegulje je odvisen od tesnega sodelovanja in skladnega delovanja na ravni Skupnosti, držav članic in na lokalni ravni kot tudi od informacij, posvetovanja in vključevanja vpletenih javnih sektorjev.

(9) Da bi zagotovili učinkovitost in pravičnost ukrepov za obnovitev staleža, morajo države članice opredeliti ukrepe, ki jih nameravajo sprejeti, in zajeta območja, da se bo razširjalo informacije in da bo ocenjena učinkovitost ukrepov.

(10) V povodju, kjer imajo lahko ribištvo in druge človekove dejavnosti, ki vplivajo na jegulje, čezmejne učinke, morajo biti vsi programi in ukrepi usklajeni za celotno ustrezno povodje. Za povodja, ki se raztezajo preko meja Skupnosti, si mora Skupnost prizadevati, da bi zagotovila primerno usklajenost z zadevnimi tretjimi državami. Vendar potreba po taki koordinaciji ne sme preprečiti nujnih ukrepov držav članic –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa okvir za varstvo in trajnostno rabo staleža evropske jegulje vrste Anguilla anguilla v estuarijih in rekah držav članic, ki tečejo v morja na območjih ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ali v Sredozemsko morje.

Ukrepi v skladu s to uredbo se sprejmejo in izvajajo brez poseganja v ustrezne določbe EU Direktive Sveta 92/43/ES o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst in Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.

Člen 2

Sezonski lovopust za ribolov jegulj

Od prvega do petnajstega dne vsak mesec se prepove ribolov, ulov in zadržanje vrste Anguilla anguilla.

Člen 3

Začasne izjeme pri sezonskem lovopustu za porast ravni odseljevanja

Z odstopanjem od člena 2 je do 30. junija 2007 dovoljeno loviti, obdržati in izvleči jegulje vrste Anguilla anguilla od prvega do petnajstega dne v vsakem mesecu pod pogojem, da:

(a) so jegulje manj kot 12 cm dolge in

(b) so vse ulovljene jegulje izpuščene v evropske celinske vode, ki imajo dostop do morja za namene porasta ravni odseljevanja odraslih srebrnih jegulj.

Člen 4

Začasne izjeme pri sezonskem lovopustu za nekatera povodja

1. Če obstoječi nacionalni ukrepi za določena povodja že zagotavljajo, da je cilj iz člena 6(4) izpolnjen, lahko zadevna država članica do 30. junija 2007 predloži prošnjo za izjemo pri ukrepih, predvidenih v členu 2 za omenjena povodja.

2. Država članica predloži prošnjo skupaj s popolnim znanstvenim in tehničnim dokazilom Komisiji in drugim državam članicam.

3. Komisija odloča o prošnji po posvetovanju z Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo.

Člen 5

Začasne izjeme pri sezonskem lovopustu za načrte upravljanja

Z odstopanjem od člena 2 je od 1. julija 2007 dovoljeno loviti, obdržati in izvleči jegulje vrste Anguilla anguilla od prvega do petnajstega dne v vsakem mesecu pod pogojem, da je tako ribištvo v skladu s tehničnimi zahtevami in omejitvami, določenimi v načrtu za upravljanje z jeguljami.

Člen 6

Osnovanje načrtov za upravljanje z jeguljami

1. Države članice opredelijo in določijo posamezna povodja, ki ležijo na njihovem nacionalnem ozemlju, ki je pred človekovim poseganjem predstavljalo naravne habitate za evropsko jeguljo („povodja za jegulje“).

2. Pri opredelitvi povodij za jegulje države članice upoštevajo upravne ureditve iz člena 3 Direktive 2000/60/ES.

3. Za vsako povodje za jegulje, opredeljeno v odstavku 1, države članice pripravijo načrt za upravljanje z jeguljami.

4. Cilj vsakega načrta za upravljanje z jeguljami je dovoliti za vsako povodje za jegulje odseljevanje v morje z veliko verjetnostjo najmanj 40 % biomase odraslih jegulj glede na najboljšo oceno potencialnega odseljevanja iz povodja v odsotnosti človekovih dejavnosti, ki vplivajo na ribolovno območje ali stalež.

5. Vsak načrt za upravljanje z jeguljami vključuje obe sredstvi za doseganje cilja, določenega v odstavku 4 in sredstva za spremljanje in preverjanje doseganja omenjenega cilja.

Člen 7

Odobritev načrtov za upravljanje z jeguljami

1. Države članice do 31. decembra 2006 sporočijo Komisiji vse posamezne načrte za upravljanje z jeguljami, pripravljene v skladu s členom 6.

2. Na osnovi tehnične in znanstvene ocene Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo se načrti za upravljanje z jeguljami, kadar je primerno, odobrijo v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

3. Države članice izvajajo načrte za upravljanje z jeguljami, ki so bili odobreni v odstavku 2, od 1. julija 2007.

4. Vsaka država članica vsem drugim državam članicam in Komisiji do 31. decembra 2006 predloži nacionalni pregled predlaganega načrta za upravljanje z jeguljami.

Člen 8

Čezmejni načrti za upravljanje z jeguljami

1. Za povodja, ki se raztezajo na ozemlje več kot ene države članice, vključene države članice skupno pripravijo načrt za upravljanje z jeguljami.

2. Kjer se povodje razteza preko ozemlja Skupnosti, si vključene države članice prizadevajo razviti načrt za upravljanje z jeguljami skupaj z ustreznimi tretjimi državami.

3. Kjer se povodje razteza preko ozemlja Skupnosti, se upošteva pristojnost vsake ustrezne regionalne ribiške organizacije.

4. Člena 6 in 7 se smiselno uporabljata pri čezmejnih načrtih iz odstavkov 1 in 2.

Člen 9

Poročanje in ocenjevanje

1. Za vsak načrt za upravljanje z jeguljami vsaka država članica do 31. decembra 2009 Komisiji poroča o spremljanju, učinkovitosti in rezultatu načrta in zlasti oceni za vsako povodje navedeni delež biomase jegulj, ki se odseli v morje, da bi se drstil, glede na odseljevanje, doseženo v odsotnosti ribolova ali drugih človekovih dejavnosti, ki vplivajo na ribolov ali stalež.

2. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. julija 2010 predloži poročilo s statistično in znanstveno oceno rezultata izvajanja načrtov za upravljanje z jeguljami s priloženim mnenjem Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo.

3. Komisija ob upoštevanju poročila, opisanega v odstavku 2, predlaga vse potrebne ukrepe, da bi z veliko verjetnostjo dosegli obnovitev staleža evropske jegulje.

Člen 10

Nadzor in izvrševanje

1. Poglavje V Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[5] se smiselno uporablja pri vseh ukrepih, opredeljenih v tej uredbi.

2. Člen 22(1)(b) Uredbe (ES) št. 2371/2002 se ne uporablja.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] COM(2003) 573 konč.

[2] UL L 206, 22.7.1992, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

[3] UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

[4] UL L 327, 22.12.2000, str.1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2455/2001/ES (UL L 331, 15.12.2001, str. 1)

[5] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.