SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 22.12.2005 
COM(2005) 680 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Ukrepanje EU na podro čju izobraževanja s športom: graditi na dosežkih Evropskega 
leta izobraževanja s športom 2004 (ELIŠ 2004) 
  
{SEC(2005)1741} 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Ukrepanje EU na podro čju izobraževanja s športom: graditi na dosežkih Evropskega 
leta izobraževanja s športom 2004 (ELIŠ 2004) 
„Orandum est ut sit mens sana in corpore sano1“ 
(Decimus Iunius Iuvenalis, prvo stoletje n. š.)  
„Razgibaj telo, napni možgane“ 
(moto ELIŠ 2004)  
1. UVOD 
S tem sporo čilom se je Komisija odzvala na pobudo Ev ropskega parlamenta in Sveta, naj 
poroča o ukrepih, izvedenih v okviru Evropskega leta izobraževanja s športom 2004 (ELIŠ 
2004) v skladu s členom 12 sklepa2 o uvedbi leta izobraževanja. 
Komisija v sporo čilu predstavlja glavne dosežke leta ELIŠ skupaj s predlogi za nadaljnje 
ukrepanje na podro čju izobraževanja s športom. V delovnem dokumentu služb Komisije, ki je 
priložen sporo čilu, so opisane dejavnosti in ukrep i, izvedeni v okviru ELIŠ 2004. Poro čila in 
predlogi Komisije temeljijo na neodvisnem ocenjevanju3. 
Z uvedbo Evropskega leta izobraževanja  s športom 2004 naj bi okrepili ozaveš čenost o 
potencialu športa, ki lahko služi kot sred stvo za izobraževanje in socialno vklju čenost. 
Sporočilo evropskega leta je: šport lahko in mora  postati sredstvo za formalno izobraževanje 
in neformalno u čenje v naših ve čkulturnih družbah. 
Namen sodelovanja izobraževalnih ustanov, športn ih organizacij in javnih organov v okviru 
evropskega leta je bil našim državljanom, zl asti mladim, v okviru športnih dejavnosti 
posredovati vrednote kot so poštenost, strpnost, timsko delo in spoštovanje pravil in 
nasprotnika. 
Na podlagi pri čakovanj, oblikovanih v okviru pobude evr opske civilne družbe, kot tudi 
rezultatov, doseženih v okviru evropskega leta in  njegovega pozitivnega vpliva (del 2), je 
primerno nadaljnje politi čno ukrepanje (del 3). 
2. IZVAJANJE IN GLAVNI DOSEŽKI ELIŠ  2004 
2.1. Cilji in dosežki 
Osrednji cilj evropskega leta je bilo spodbuditi izobraževanje s pomo čjo športa na 
področju formalnega izobraževanja in neformalnega u čenja ter kot sredstvo za 
                                                 
1 „Treba je moliti za zdravega duha v zdravem telesu“. 
2 Sklep št. 291/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 43, 18.2.2003, str. 1). 
3 Ocenjevalno poro čilo Eurevala-C3E:  
http://www.europa.eu.int/comm/sport/actio n_sports/aees/aees_en.html#Evaluation . 
 
SL 3   SL socialno vklju čenost. To naj bi podprli s sodelovanjem izobraževalnih ustanov in 
športnih organizacij in tako spodbudili razvoj znanja in spretnosti. 
Konkretnejši cilji leta so vklju čevali spodbujanje prostovo ljnega dela, mobilnosti 
učencev ter izmenjav u čencev v okviru športnih dejavnosti, socialne vklju čenosti 
prikrajšanih skupin in zagotavljanje uravnotežene porazdelitve intelektualne in telesne aktivnosti v šolskem obdobju. 
Za uresni čitev teh ciljev, so bili izve deni informacijski in komunikacijski ukrepi, 
številne pobude in projekti. Glavni dosežki so naslednji: 
– sodelovanje 25 držav članic in 3 držav EFTA/EGP, in sicer Islandije, Lihtenštajna 
in Norveške; 
– sofinanciranje 167 projektov (od 1643 prosilcev za subvencije ); 
– 66 projektov na podro čju formalnega izobraževan ja: 22 projektov na temo 
vključevanja športa v šolski vsakdanjik, 21 na temo spodbujanja vzgojno-
izobraževalnega pomena mobilnosti in  izmenjav, 17 na temo spodbujanja bolj 
zdravega na čina življenja s športnimi dejavnostmi ter 6 na temo izobraževanja 
mladih športnikov tekmovalcev; 
– na podro čju neformalnega u čenja: 60 projektov na temo  izpostavitve športnih 
vrednot v dejavnostih za mlade (47 projek tov) in odrasle ( 12 projektov), 25 na 
temo športa kot sredstva za vklju čevanje socialno prikrajš anih skupin, 12 na temo 
invalidnosti in 4 na temo neformalnega u čenja s pomo čjo prostovoljnega dela; 
– 30 slovesnih prireditev  (ob uvedbi in zaklju čku ELIŠ); 
– udeležba na 12 mednarodnih prireditvah, kot so Evropsko nogo metno prvenstvo 
Euro 2004 ter olimpijske in paraolimpijske igre; 
– 2 anketi Eurobarometer. 
Ciljne skupine dejavnosti so vklju čevale oblikovalce politi čnih odločitev, učitelje, 
učence in študente, poslovne vodje športnih organizacij, mlade in socialno 
prikrajšane skupine. 
2.2. Izvajanje 
2.2.1. Sodelovanje z zainteresiranimi stranmi 
Pogoj za uspešno izvedbo te pobude je bi lo tesno in redno sodelovanje držav članic 
in civilne družbe. Sklep o uvedbi evropskega leta je bil zaradi dejavnega sodelovanja 
vseh zainteresiranih strani pri izvaja nju evropskega leta soglasno sprejet. 
Sodelovanje držav je usklajeval svetova lni odbor, v katerem so države v glavnem 
zastopali predstavniki državnih organov za iz obraževanje in šport. Odbor se je tako 
oblikoval v prvo stabilno evropsko omrežje javnih organov, odgovornih za 
izobraževanje in šport, ki je omogo čal intenzivno sodelovanje na  evropski kot tudi na 
nacionalni ravni. To sodelovanje je dopoln ilo omrežje nacionalnih koordinacijskih 
 
SL 4   SL organov, ki so jih države članice pooblastile za tehni čno usklajevanje in izvajanje 
pobude na nacionalni ravni. 
Dejavno sodelovanje evropske civilne družbe , zlasti športnega gibanja je bilo za 
uresničevanje ciljev evropskega leta izjemno pomembno. 
Institucije EU so aktivno sodelovale pr i dejavnostih evropskega leta. Evropski 
parlament se je v okviru ELEŠ 2004 udeležil vrste prireditev in dejavnosti, kot je 
denimo dan Evropskega leta izobraževanj a s športom 2004 na paraolimpijskih igrah 
v Atenah. Ekonomsko-socialni odbor in Odbor  regij sta leta 2004 predstavila šport 
kot eno izmed prednostnih nalog in organi zirala številne pr ireditve ter tako 
prispevala k prepoznavnosti pobude. 
Komisija je med evropskim letom sode lovala s Svetom Evrope, zlasti pri 
sofinanciranju projekta na podro čju izobraževanja o demokrati čnem državljanstvu v 
Evropi. V okviru priprav na Mednarodno leto športa in športnega izobraževanja leta 
2005 se je vzpostavil uspešen dialog z orga nizacijo UNESCO, da bi se dejavnosti 
evropskega leta izobraževanja s športom nadaljevale tudi leta 2005. 
2.2.2. Usklajenost in dopolnjevanje 
Udeleženi akterji so soglašali, da so se v okviru ELIŠ 2004 nacionalne in lokalne 
izobraževalne politike medsebojno dopolnjev ale. Evropsko leto je nudilo možnost za 
sodelovanje in vzpostavitev omrežja med akte rji, kar brez ukrepanja Skupnosti ne bi 
bilo mogo če. Evropsko leto je omogo čilo izmenjave dobrih praks in imelo s številnih 
vidikov naslednje pozitivne u činke: 
– financiranje projektov, ki  zaradi omejenih prora čunskih sredstev EU niso bili 
izbrani, so pa sodelujo če države zbrale manjkajo ča sredstva za financiranje 
evropskega leta; 
– pilotne dejavnosti, ki so jih sodelujo če države članice vzpostavile za spodbujanje 
bolj uravnotežene porazdelitve intelektualn ih in telesnih aktivnosti v šolskem 
obdobju (npr. nate čaj za podelitev naziva „športno najbolj osveš čena šola“, ki so 
se ga udeležile šole iz 8 držav članic); 
– državni organi so trudili na razli čnih ravneh (nacionalni, regi onalni in lokalni) in 
skušali oblikovati celo vrsto de javnosti in programov za spodbujanje 
izobraževanja s športom. Celo države, ki  uradno niso sodelovale pri evropskem 
letu, na primer Romunija, so oblikovale  nacionalne akcijske programe, da bi 
uresničile cilje ELIŠ 2004; 
– EU je moralno podprla številne pobude ja vnih in zasebnih organizacij, med 
drugim je odobrila tudi uporabo znaka Evr opskega leta izobraževanja s športom; 
– v okviru ELIŠ se je vzpos tavila sinergija  med programoma SOCRATES in 
MLADINA ter kampanjami za boj proti uživ anju tobaka in proti diskriminaciji 
(leta 2004 so bili tako na temo športa v okviru programa MLADINA financirani 603 projekti). 
 
SL 5   SL – za boljšo seznanjenost s razli čnimi vidiki izobraževanja s športom so bile 
naročene štiri študije4. 
Zato lahko evropsko leto ozna čimo za usklajeno pobudo tako z notranjega vidika 
(usklajenost razli čnih ukrepov in dejavnosti, izvede nih v okviru ELIŠ 2004) kot tudi 
zunanjega vidika (sinergija z drugimi nacionalnimi ali evropskimi politikami). Zlasti je treba izpostaviti usklajenost med n acionalnimi in lokalnimi politikami na podro čju 
izobraževanja s športom. 
2.3. Presoja vpliva 
Veliko število projektov, prej etih v okviru razpisa za zbir anje predlogov , je potrdilo 
visoko zastavljene cilje in pokazalo, da v evropski družbi na podro čju „izobraževanja 
s športom“ obstaja velika  potreba po konkretnih pobudah. 
Podpora projektov v okviru evropskega le ta je k sodelovanju pritegnila tiso če 
organizacij v Evropi. Tako so se oblikovala trajna omrežja, pogosto pa so se razvila 
nova partnerstva, ki so povezovala izobr aževanje s športom. Poleg vzpostavitve 
številnih omrežij so se v okviru leta  ELIŠ 2004 oblikovali številni primeri dobrih 
praks. 
Največji vplivi ELIŠ 2004 so: 
– pomemben prispevek k širjenju vzgo jno-izobraževalnih vrednot športa; 
– spodbujanje in ve čja prepoznavnost dejavnosti na podro čju izobraževanja s 
športom; 
– prispevek k spreminjanju odnosa evropske javnosti do tega podro čja. 
Sporočilo Komisije je bilo posre dovano krogom strokovnjakov s podro čja 
izobraževanja s športom, in ideje, ki  so bile poudarjene v okviru ELIŠ 2004, so 
politiki, vodstveni kadri na podro čju športa in izobraževanja ter akademiki 
popolnoma sprejeli za svoje. V Evr opi so bile na razpolago zgoš čenke s podatki o 
izvedenih projektih. Vendar pa bi morale zainteresirane strani številnim inovativnim 
dejavnostim namenjati ve č pozornosti (preko spleta, sre čanj itd.), hkrati pa bi bilo 
treba sprejeti dodatne politi čne ukrepe. 
Izobraževalne ustanove in špor tne organizacije, ki so sode lovale pri evropskem letu, 
menijo, da je evropsko le to izpolnilo njihova pri čakovanja. Zato lahko sklenemo, da 
so bili zastavljeni cilji uresni čeni. 
V nekaterih drugih pogledih pa  je bil vpliv leta vendarl e bolj ali manj omejen. To 
velja npr. za naslednje primere: š port kot sredstvo za socialno vklju čenost 
prikrajšanih skupin, zagotavljanje bolj ur avnotežene porazdelitve intelektualnih in 
telesnih aktivnosti v šolskem obdobj u in izpostavitev pozitivnega u činka 
prostovoljnega dela in mob ilnosti študentov. Na teh podro čjih so bili projekti, 
nekateri resni čno inovativni, sicer izvedeni, vendar ne  moremo trditi, da so dosegli 
zadovoljiv u činek. 
                                                
 
4 http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html. 
 
SL 6   SL Glede potrebe po boljšem vklju čevanju športa v izobraževanje  se je odnos spremenil, 
formalno in neformalno, ter tako tudi glede razvijanja omrežij in boljšega 
sodelovanja med izobraževalnimi ustanovam i in športnimi organizacijami. Ne 
moremo pa z gotovostjo trditi, da bodo te spremembe resni čno udejanjene. Zato je 
potrebna nadaljnja politi čna podpora. 
3. P OTREBA PO NADALJNJEM UKREPANJU NA PODRO ČJU IZOBRAŽEVANJA S ŠPORTOM  
Evropski svet v Nici5 je priznal vzgojno-izobraževal ni pomen športa ter pozval 
institucije Skupnosti, naj pri svoj em delovanju na podlagi razli čnih določb Pogodbe 
ustrezno upoštevajo vzgojno-izobraževal ni pomen športa ter s tem potrdil 
Deklaracijo 29, priloženo Amsterdamski pogod bi, ki šport opredeljuje kot dejavnost, 
ki oblikuje človekovo osebnost. Evropski svet je v deklaraciji iz Nice poudaril, da 
mora Skupnost, čeprav na tem podro čju nima neposrednih pooblastil, v svojem 
delovanju na podlagi razli čnih določb iz Pogodbe upoštevati socialno, vzgojno-
izobraževalno in kultu rno funkcijo športa. 
Svet je v svoji resoluciji z dne 17. decembra 19996 v okviru programa MLADINA 
Evropske skupnosti o neformalno izobraževal ni razsežnosti športnih dejavnosti 
pozval Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami razvije usklajen pristop, da 
bi izkoristili vzgojno-izobraževalni potenci al športa, saj lahko ti vidiki športa 
prispevajo h krepitvi civilne družbe . To neformalno vzgojno-izobraževalno 
razsežnost je podprl Evropski parlament, ki  je poudaril pedagoški in socialni pomen 
športa kot tudi njegovo vlogo v boj u proti rasizmu in ksenofobiji7. 
Komisija se je z uvedbo ELIŠ 2004 odzvala na  deklaracijo in resolucijo. Pozitivni 
odziv evropskih državljanov in institucij na ELIŠ 2004 je poudaril potrebo po okrepitvi povezav in sodelovanja med podro čjem športa ter na podro čju formalnega 
izobraževanja in neformalnega u čenja, da bi državljane tako bolje pripravili na nove 
izzive, s katerimi se soo čajo v vedno bolj mobilnih in razli čnih družbah (leta 2004 je 
vlogo športa v izobraževanju kot poziti vno ocenilo 82 % državljanov, 63 % pa je 
podprlo idejo o okrepitvi sodelovanja med EU, športnimi organizacijami in nacionalnimi vladami
8.) 
3.1. Pri čakovanja na podro čju formalnega izobraževanja 
Raziskave so pokazale, da redna vadba izboljšuje duševno in fizi čno zdravje, njen 
pozitivni vpliv na u čni proces pa je danes splošno priznan. Formalno izobraževanje 
bi lahko bolje izkoristilo š portne vrednote za razvoj znanja, motivacije, spretnosti, 
pripravljenosti za lastna prizadevanja in tudi razvoj socialnih spretnosti v 
večkulturnem okviru, kot so timsko delo, so lidarnost, strpnost, poštenost in nau čiti se 
sprejeti poraz. Zato je šport v formalne m izobraževanju pomemben za pridobivanje 
                                                 
5 Izjava IV, priložena sklepom predsedstva. Evropski svet 7. – 9. 12. 2000. 
6 UL C 8, 12.1.2000, str. 5. 
7 UL C 135, 7.5.2001, str.274. 
8 Odgovori na posebno anketo EUROBAROMETRA 213 „Državljani Evropske unije in šport“, 
december 2004. 
 
SL 7   SL in razvijanje klju čnih sposobnosti9, ki jih vsakdo potrebu je za osebno izpolnitev, 
socialno vklju čitev in zaposljivost. 
Po drugi strani pa mora imeti formalno izobraževanje klju čno vlogo pri spodbujanju 
redne fizi čne vadbe in opuš čanju nezdravega na čina življenja, kar je bistvenega 
pomena, saj se zdravje držav ljanov zaradi pomanjkanja fizi čne vadbe slabša. Poleg 
tega formalno izobraževanje prispeva k izbol jšanju kvalifikacij tistih, ki so dejavni v 
poklicih, povezanih s športom, in k varn ejšemu športnemu okolju. To je tesno 
povezano s sedanjim razvojem poklicnih kvalifikacij in s posobnosti športnega 
sektorja na evropski ravni (pre težno na podlagi neformalnega u čenja). Ta razvoj se 
bo v prihodnosti podprlo z obl ikovanjem skupne referen čne ravni prihodnjega 
Evropskega okvira kvalifikacij10. 
Izobraževanje in šport se torej soo čata s skupnimi izzivi in z vzpostavitvijo procesa 
za koristno vzajemno izmenjavo pa lahko obe podro čji evropskim državljanom 
ponudita ustrezne rešitve. 
ELIŠ 2004 je okrepil pri čakovanja evropskih državljanov glede ukrepov, s katerimi 
bi kar najbolje izkoristili vzgojno-izobraževalni in družbeni pomen športa v formalnem izobraževanju. Poudarjene so bile  naslednje glavne zahteve in ideje: 
– uporabiti je treba nacionalno strokovno znanje, da bi na ravni EU omogo čili boljše 
razumevanje in poznavanje funkcij športa  in telesne dejavno sti v šolskem obdobju 
ter podprli ustanove in organizacije , ki prispevajo k boljšem vklju čevanju športa v 
šolo (npr. s podelitvijo priznanj „športno najbolj osveš čena šola“ s strani držav 
članic na podlagi meril, dolo čenih na ravni EU); 
– okrepiti ozaveš čenost o vzajemnih koristih, ki jih  izobraževalnim ustanovam in 
športnim organizacijam prinaša tesno sode lovanje, da bi bolje izkoristili vzgojno-
izobraževalni pomen športa za  pridobivanje in razvoj klju čnih sposobnosti. Te 
ključne sposobnosti (npr. medosebne, medkultu rne, socialne ter državljanske 
sposobnosti) potrebujejo mladi in  odrasli pozneje v življenju; 
– izboljšati priznavanje kvalif ikacij tistih, ki so deja vni v poklicih, povezanih s 
športom (npr. trenerji in športni mened žerji), da bi v celoti izkoristili velik 
potencial za ustvarjanje novih delovnih me st in tako okrepili socialno kohezijo v 
Evropi; 
– izkoristiti prednosti potenciala špor ta in telesne aktivnosti v formalnem 
izobraževanju, da bi spremenili sedanji trend pasivnega na čina življenja, ki 
zajema pretežno sedenje; 
– v celoti izkoristiti dosežke ELIŠ 2004 z dobr imi praksami, ki so bile razvite med 
letom, in bolje uporabiti možnosti za fi nanciranje projektov in pobud, ki temeljijo 
na športnih dejavnostih. 
                                                
 
9 Predlog za priporo čilo Evropskega Parlamenta in Sveta o klju čnih sposobnostih za vseživljenjsko 
učenje (dok. COM(2005) 548 kon č.). 
10 Delovni dokument služb Komisije: Oblikovanje Evropskega okvira kvalifikacij za vseživljenjsko 
učenje (dok. SEC(2005) 957). 
 
SL 8   SL 3.2. Pri čakovanja na podro čju neformalnega u čenja 
Šport se dotakne vsakega državljana ne gl ede na spol, raso, st arost, socialni ali 
ekonomski status in ELIŠ 2004 je potrdil, da je vedno ve č zanimanja za uporabo 
športa na podro čju neformalnega u čenja. Evropsko leto je pokazalo, da v evropski 
civilni družbi obstaja potreba po tem, da se šport uporabi na podro čju neformalnega 
učenja in kot sredstvo za socialno vklju čitev, da bi razvili medkulturni dialog in 
odpravili diskriminacijo, zlas ti rasizem in ksenofobijo. 
Tako športne organizacije kot organizacije mladih se vedno bolj zavedajo sinergije 
med obema podro čjema in možnosti, ki jih nudijo programi MLADINA. ELIŠ 2004 
je prav tako pripomogel k r azvoju sinergij na podro čju aktivnega držav ljanstva. Šport 
nima vzgojno-izobraževalnega pomena le sam po sebi, temve č tudi v okviru 
aktivnega sodelovanja v športnih društvih  in organizacijah, ki s posredovanjem 
praktičnih demokrati čnih vrednot prispevajo h krepitvi civilne družbe. 
ELIŠ 2004 je tako dokazal, da je lahko so delovanje med organizacijami, ki so 
dejavne na podro čju socialnega vklju čenosti, mladine in ak tivnega državljanstva, 
izredno koristno za športne organizacije, ki ta ko priznavajo in krepijo svojo socialno 
funkcijo. 
Zaradi pri čakovanj, ki so nastala v okviru evrops kega leta evropskega državljanstva, 
so se oblikovale naslednje zahteve in ideje: 
– nacionalno strokovno znanje je treb a uporabiti za boljše razumevanje in 
izkoriščanje potenciala športa v okviru neformalnega u čenja; 
– okrepiti ozaveš čenost glede potenciala športa kot sredstva za neformalno u čenje 
med ljudmi, ki so dejavni v športnih (klubi, zveze itd.) in nešportnih organizacijah ali na podro čju mladih, aktivnega državljanstva, boja proti diskriminaciji, socialni 
vključenosti, boja proti rasizmu itd.; 
– na ravni EU spodbujati prostovoljno delo na podro čju športa kot  sredstvo za 
neformalno in priložnostno u čenja in spodbuditi mlade k aktivnejšemu 
sodelovanju v športnih organizacijah, da bi  izkoristili potencial, ki ga ima šport za 
pridobivanje novih spretnosti in družbenih vrednot; 
– bolje izkoristiti vzgojno-izobr aževalni pomen športa s spodbujanjem izmenjav in z 
izkoriščanjem sinergij športnih pobud v okviru programov EU v povezavi z 
neformalnim u čenjem in aktivnim državljanstvom. 
3.3. Nadaljnji ukrepi Evropske komisije 
ELIŠ 2004 je poudaril potrebo po boljšem vklju čevanju športa v formalno 
izobraževanje in neformalno u čenje, ter tudi po oblikovanju omrežij in boljšem 
sodelovanju med izobraževalnimi ustanovami in športnimi organizacijami. ELIŠ 2004 je sicer prispeval k spreminjanju odnosov, vendar pa je na ravni EU potrebno še nadaljnje ukrepanje. 
Ob upoštevanju zahteve po ukrepanju, ki so jo med letom izrazili državljani, bo 
Komisija, v okviru meja pristojnosti in ob polnem upoštevanju na čela subsidiarnosti 
 
SL 9   SL in avtonomnosti izobraževalnih ustanov in športnih organizacij, uvedla nadaljnje 
ukrepe za ELIŠ 2004, zlasti glede naslednjega: 
– izvedla nove študije, in sicer bo organizirala nadaljnja sre čanja strokovnjakov in 
izvedbe nove ankete Eurobarometra, da bi na ravni EU omogo čili boljše 
razumevanje in širše poznavanje športa in telesne aktivnosti na podro čju 
formalnega izobraževanja in neformalnega u čenja; 
– še naprej organizirala sre čanja z javnimi organi, ki so odgovorni za izobraževanje 
in šport ter k sodelovanju povabila tudi  druge zainteresirane strani iz obeh 
področij, da bi okrepili ozaveš čenost glede vzajemnih koristi, ki jih za 
izobraževanje in šport ima tesno sodelovanje obeh podro čij; 
– okrepila dialog in sodelovanje s športnim  gibanjem glede vzgojno-izobraževalne 
in socialne funkcije športa (npr. pros tovoljno delo, sodelovanje v športnih 
aktivnostih, zlasti za ženske, boj proti rasizmu in ksenofobiji, izobraževanje in 
zaščita mladih športnikov itd.); 
– izkoristila možnosti za financiranje projektov in pobud športnih aktivnosti v 
okviru ukrepov EU, kot so organizacija prihodnjih evropskih let11 in novega 
programa EU „Vklju čujoče vseživljenjsko u čenje“ in izkoristila prednosti 
vzgojno-izobraževalnega pomena športa na podro čju izmenjave državljanov z 
izkoriščanjem sinergij športnih pobud, pobud mladih in državljanskih pobud v 
okviru programa „Dejavna mladin a“ in „Državljani za Evropo“; 
– izboljšala priznavanje kvalifikacij p oklicev, ki so v povezavi s športom12 (npr. z 
vključevanjem športa v skupni okvir za zagot avljanje kakovosti (skupni referen čni 
okvir za podporo razvoju in reformi ka kovosti poklicnega izobraževanja in 
usposabljanja) in olajšala mobilnost (npr. z vklju čevanjem športa v Evropski 
sistem prenašanja kreditnih to čk za poklicno izobraževanje in usposabljanje) saj to 
področje predstavlja velik  potencial za ustvarjanje nov ih delovnih mest, ki torej 
lahko prispeva k socialni vklju čenosti v Evropi; 
– okrepila ozaveš čenost glede pomena telesne akti vnosti pri spreminjanju trendov 
debelosti ljudi z zagotavlja njem sodelovanja na podro čju športa na ravni EU in 
spodbujanjem udeležbe zainteresiranih strani  evropskih izobraževalnih in športnih 
ustanov in organizacij pri oblikovanju izhodiš č za ukrepe EU glede prehrane, 
telesne aktivnosti in zdravja. 
4. S KLEP  
Glavni cilji Sklepa o uvedbi evropskega le ta so izpolnjeni. S prispevki Evropskega 
parlamenta, Ekonomsko-socialnega odbora in  Odbora regij se je  okrepila ozaveš čenost o 
vzgojno-izobraževalnem pomenu športa. Na evrops ki ravni je bil vzpostavljen usklajen okvir 
za sodelovanje, prav tako je bilo okrepljeno nacionalno sode lovanje. Doseženo je bilo 
                                                 
11 Npr. Predlog za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) 
(dok. COM(2005) 467), 5.10.2005). 
12 Pravno zavezujo č instrument EU o priznavanju poklicnih kvalifikacij na podro čju zakonsko urejenih 
poklicev je Direktiva o poklicnih kvalifikacijah (UL L 255, 30.9.2005). 
 
SL 10   SL mobiliziranje izobraževalnih ustanov v širšem smislu in športnih organizacij, javnih organov 
in vlad. 
Potrdilo se je veliko povpraš evanje civilne družbe glede posredovanja EU na podro čju 
izobraževanja s športom, zlasti glede ukrepov Evropske unije za okrep itev sodelovanja med 
področjem izobraževanja in športa kot tudi z nacionalnimi vladami. 
Komisija zato: 
(1) priznava dosežke ELIŠ 2004 kot tudi potrebo  po tem, da izkoristi te dosežke ter 
uporabi in širi dobre prakse; 
(2) razvije svoje ukrepe v skladu s predlogi iz tega sporo čila, da bi izboljšali znanje na 
področju izobraževanja s športom, spodbujali sodelovanje med državami članicami in 
na področju izobraževanja in športa, okrepili uporabo športa v okviru instrumentov 
EU, okrepili priznavanje kvalifik acij in spretnosti na podro čju športa ter spodbujali 
telesno aktivnost; 
(3) poziva Svet, Evropski parlament, Ekonoms ko-socialni odbor in  Odbor regij, da 
priznajo vpliv in pozitivne rezultate, dos ežene v okviru ELIŠ 2004, in pri svojem delu 
upoštevajo pri čakovanja, ki so se oblikovala med evropskim letom.