[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.12.2006

COM(2006) 807 konč.

2006/0263 (ACC)

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu in sklenitvi, v imenu Evropske skupnosti, Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu 2006, ki ga je predložila Komisija

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Konferenca, ki je bila ustanovljena v okviru UNCTAD (Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj), z namenom da bi se na njej pogajali o besedilu Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu, ki bo nasledil Mednarodni sporazum o tropskem lesu 1994, kakor je bil podaljšan, je svoje delo zaključila 27. januarja 2006 s sprejetjem besedila novega sporazuma. Novi sporazum je od 3. aprila 2006 na voljo za podpis pri depozitarju, Združenih narodih v New Yorku, in bo na voljo en mesec po nepreklicnem začetku veljavnosti, ki je predviden za 1. februar 2008, oziroma do poznejšega datuma, ko bodo izpolnjeni pogoji iz člena 39 Sporazuma.

Na teh razpravah se je Skupnost pogajala na podlagi pooblastila in pogajalskih smernic, ki jih je junija 2005[1] na predlog Komisije odobril Svet. Glede na razprave in vsebino novega instrumenta, ki izraža stališče Skupnosti, Komisija meni, da je treba Mednarodni sporazum o tropskem lesu 2006 podpisati in listino o odobritvi deponirati na oddelek za pogodbe Združenih narodov v New Yorku.

S strogo pravnega stališča je treba opomniti, da, čeprav za te trgovinske sporazume velja člen 133 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, sporazumi o tropskem lesu niso običajni sporazumi o osnovnih izdelkih, saj na podlagi trajnostnega upravljanja, katerega cilj je ohranitev tropskih drevesnih vrst, hkrati spadajo na področje trgovine in na področje okolja.

V tem primeru podrobna analiza ciljev novega sporazuma kaže, da je namen tega s trgovino neločljivo povezanega vidika spodbujanje trajnostnega upravljanja z gozdovi in trajnostnega razvoja. Mednarodna organizacija za tropski les (ITTO), ki izhaja iz tega sporazuma, ima nenavaden položaj med mednarodnimi organizacijami za osnovne proizvode, saj je povezana s trgovino, industrijo in tudi z okoljem. Zato Komisija meni, da bi morala biti pravna podlaga dvojna, in sicer člen 133 v povezavi s členom 175 Pogodbe. V tem okviru bi morala novi Mednarodni sporazum o tropskem lesu 2006 odobriti tudi Skupnost.

S finančnega vidika je treba opozoriti, da novi sporazum, podobno kot oba predhodna instrumenta, ne predvideva nobene finančne klavzule, ki bi imela za posledico intervencije na trge v obliki obvezne finančne udeležbe članic, poleg obveznosti, ki jih že imajo s prispevki v upravni proračun. Iz praktičnih razlogov in za lažje upravljanje v razširjenem okviru 27 držav članic Komisija predlaga, da Skupnost krije obvezne izdatke, povezane z upravnim proračunom. Države članice Evropske unije bodo tako lahko prostovoljno prispevale k proračunu posebnega računa. Komisija bi s tem rada zagotovila deljeno upravljanje Sporazuma, a bi pri tem še vedno upoštevala posamezne interese vseh držav članic.

Zato je namen tega predloga sklepa, da se Mednarodni sporazum o tropskem lesu 2006 odobri in da se Skupnost pooblasti, da ga deponira pri uradu za mednarodne pogodbe Združenih narodov v potrditev.

2006/0263 (ACC)

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu in sklenitvi, v imenu Evropske skupnosti, Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu 2006, ki ga je predložila Komisija

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti členov 133 in 175 Pogodbe v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Pogajalska konferenca, ki je bila ustanovljena v okviru UNCTAD (Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj), je 27. januarja 2006 odobrila besedilo Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu 2006.

(2) Namen pogajanj o novem sporazumu je, da bi nadomestil Mednarodni sporazum o tropskem lesu 1994, ki je bil podaljšan in bo veljal, dokler ne začne veljati Sporazum iz leta 2006.

(3) Mednarodni sporazum o tropskem lesu 2006 je na voljo za podpis in deponiranje listin o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi od 3. aprila 2006 ter bo na voljo en mesec po nepreklicnem začetku veljavnosti, ki je predviden za 1. februar 2008 ali pozneje.

(4) Cilji novega sporazuma so obenem povezani s skupno trgovinsko politiko in z okoljem.

(5) Evropska skupnost je sodelovala pri Mednarodnem sporazumu o tropskem lesu 1994. Novi sporazum bo še naprej prispeval k ciljem trajnostnega razvoja Evropske unije, torej je v njenem interesu, da sklene sporazum, ki bo nadomestil prejšnjega.

(6) Ker so obvezni prispevki članic, ki uporabljajo Mednarodno organizacijo za tropski les, določeni predvsem na podlagi količine uvoženega tropskega lesa, bo Evropska skupnost finančno prispevala k delovanju Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu 2006, države članice pa bodo prispevale s prostovoljnimi finančnimi prispevki za ukrepe, predvidene v posebnem računu tega sporazuma –

SKLENIL:

Člen 1

1. Skupnost podpiše Mednarodni sporazum o tropskem lesu 2006, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, ki je s tem odobren v imenu Skupnosti.

2. Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

3. Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo ali osebe, pooblaščene za podpis sporazuma in deponiranje listine o odobritvi v imenu Skupnosti pri Generalnem sekretarju Združenih narodov, v skladu s členom 36(1) in členom 36(2) Sporazuma.

4. Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo ali osebe, pooblaščene za deponiranje izjave o pristojnosti iz Priloge k temu sklepu v imenu Skupnosti, v skladu s členom 36(3) Sporazuma.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

Izjava Skupnosti v skladu s členom 36(3) sporazuma

V skladu s členom 36(3) Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu 2006 ta izjava določa pristojnosti, ki so jih države članice prenesle na Evropsko skupnost v zadevah, ki jih obravnava sporazum.

Skupnost izjavlja, da ima v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti z njenim členom 133, izključno pristojnost na področju skupne trgovinske politike, predvsem pri sklepanju sporazumov o mednarodni trgovini z blagom.

Skupnost prav tako izjavlja, da je v skladu s členom 175 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti pristojna za sklepanje mednarodnih sporazumov na področju okolja, z namenom prispevati k doseganju naslednjih ciljev:

- ohranjanje, varstvo in izboljšanje kakovosti okolja;

- varovanje človekovega zdravja;

- skrbna in preudarna raba naravnih virov;

- spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali svetovnih okoljskih problemov.

Na področju okolja Skupnost pristojnosti deli z državami članicami.

Področje uporabe in izvajanje pristojnosti Skupnosti sta že po naravi predmet stalnega razvoja. Skupnost bo to izjavo, če bo potrebno, dopolnila oziroma spremenila v skladu s členom 36(3) sporazuma.

PRILOGA

MEDNARODNI SPORAZUM O TROPSKEM LESU, 2006

PREAMBULA

Pogodbenice tega sporazuma

so se

(a) ob sklicevanju na Izjavo in Akcijski program o ustanovitvi novega mednarodnega gospodarskega reda, Integrirani program za osnovne proizvode, Novo partnerstvo za razvoj in dokumenta „Duh iz São Paula“ in „Soglasje iz São Paula“, sprejeta na UNCTAD XI (Konferenca ZN o trgovini in razvoju),

(b) ob sklicevanju tudi na Mednarodni sporazum o tropskem lesu, 1983 in Mednarodni sporazum o tropskem lesu, 1994 in ob priznavanju dela Mednarodne organizacije za tropski les in njenih dosežkov od svojega začetka ter strategije doseganja mednarodne trgovine s tropskim lesom iz virov, s katerimi se trajnostno gospodari,

(c) ob nadaljnjem sklicevanju na Johanesburško deklaracijo in Načrt za uresničevanje, sprejet na Svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju septembra 2002, Forum Združenih narodov o gozdovih, ustanovljen oktobra 2000, ter z njim povezan nastanek Skupnega partnerstva za gozdove, katerega članica je Mednarodna organizacija za tropski les, kot tudi na Deklaracijo o okolju in razvoju iz Ria, Zakonsko nezavezujočo veljavno izjavo o načelih za globalno soglasje o upravljanju, varstvu in trajnostnem razvoju vseh vrst gozdov in ustrezna poglavja iz Agende 21, sprejete na Konferenci Združenih narodov o okolju in razvoju junija 1992, Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja, Konvencijo Združenih narodov o biološki raznovrstnosti, Konvencijo Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji,

(d) ob priznavanju, da imajo države v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov in načeli mednarodnega prava suvereno pravico do izkoriščanja svojih virov v skladu s svojo okoljsko politiko in da so odgovorne za zagotovitev, da dejavnosti v njihovi pristojnosti in pod njihovim nadzorom ne škodijo okolju drugih držav ali območij izven meja njihove državne pristojnosti, kot določa načelo 1(a) Zakonsko nezavezujoče veljavne izjave o načelih za globalno soglasje o upravljanju, varstvu in trajnostnem razvoju vseh vrst gozdov,

(e) ob priznavanju pomembnosti trgovine z lesom in povezane trgovine za gospodarstvo držav, ki proizvajajo les,

(f) ob priznavanju pomembnosti mnogih gospodarskih, okoljskih in družbenih koristi gozdov, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi in okoljskimi storitvami, v okviru trajnostnega gospodarjenja z gozdovi na lokalni, državni in globalni ravni in prispevka trajnostnega gospodarjenja z gozdovi za trajnostni razvoj in odpravljanje revščine, doseganja mednarodno dogovorjenih razvojnih ciljev, vključno s cilji iz Deklaracije tisočletja,

(g) ob nadaljnjem priznavanju potrebe za pospeševanje in uporabo primerljivih meril in indikatorjev za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, kot pomembnega orodja za vse članice za ocenjevanje, spremljanje in pospeševanje napredka pri trajnostnem gospodarjenju z gozdovi,

(h) ob upoštevanju povezav med trgovino s tropskim lesom ter mednarodnim trgom z lesom in širšim globalnim gospodarstvom in ob upoštevanju potrebe po globalni perspektivi za izboljšanje preglednosti mednarodne trgovine z lesom,

(i) ob ponovnem potrjevanju svoje zavezanosti h kar najhitrejšemu doseganju izvoza tropskega lesa in lesnih proizvodov iz virov, s katerimi se trajnostno gospodari ( Cilj Mednarodne organizacije za tropski les 2000) in ob sklicevanju na ustanovitev Partnerskega sklada Bali,

(j) ob sklicevanju na zaveze članic porabnic iz januarja 1994 za vzdrževanje ali doseganje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi,

(k) upoštevajoč vlogo dobrega upravljanja, urejanje posestne pravice za pusto zemljo ter koordinacijo med vsemi sektorji pri doseganju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in zakonitega izvoza lesa,

(l) ob priznavanju pomembnosti sodelovanja med članicami, mednarodnimi organizacijami, zasebnim sektorjem in civilno družbo, vključno z avtohtonimi in lokalnimi skupnostmi, in drugimi zainteresiranimi stranmi pri pospeševanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi,

(m) ob priznavanju tudi pomembnosti takega sodelovanja za izboljšanje izvrševanja zakonodaje na področju gozdov in pospeševanje trgovine z zakonito posekanim lesom,

(n) ob ugotavljanju , da lahko krepitev zmogljivosti avtohtonih in lokalnih skupnosti, ki so odvisne od gozda, vključno z lastniki in upravljavci gozdov, prispeva k doseganju ciljev tega sporazuma,

(o) upoštevajoč tudi potrebo po izboljšanju življenjskega standarda in delovnih pogojev v gozdnem sektorju, ob upoštevanju ustreznih mednarodno priznanih načel za navedene zadeve in ustreznih konvencij in listin Mednarodne organizacije dela,

(p) ob ugotavljanju , da je les energijsko učinkovita, obnovljiva in okolju prijazna surovina v primerjavi s konkurenčnimi proizvodi,

(q) ob priznavanju potrebe za večje naložbe v trajnostno gospodarjenje z gozdovi, tudi s ponovno naložbo prihodkov, ustvarjenih z gozdovi, vključno s prihodki od trgovine, povezane z lesom,

(r) ob priznavanju tudi koristi tržnih cen, ki odražajo stroške trajnostnega gospodarjenja z gozdovi,

(s) ob nadaljnjem priznavanju potrebe po višjih in predvidljivih finančnih sredstvih s strani širše skupnosti donatorjev za pomoč pri doseganju ciljev tega sporazuma,

(t) upoštevajoč posebne potrebe najmanj razvitih držav, ki proizvajajo tropski les,

dogovorile o naslednjem:

POGLAVJE ICILJI

Člen 1

CILJI

Cilji Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu, 2006 (v nadaljnjem besedilu „ta sporazum“) so pospeševanje širitve in raznovrstnosti mednarodne trgovine s tropskim lesom iz gozdov, s katerimi se trajnostno gospodari in so zakonito posekani, ter pospeševanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi za proizvodnjo tropskega lesa z:

(a) zagotavljanjem učinkovitega okvirja za posvetovanje, mednarodno sodelovanje in razvoj politike med vsemi članicami glede vseh ustreznih vidikov svetovnega lesnega gospodarstva,

(b) zagotavljanjem posvetovalnega foruma za pospeševanje nediskriminacijskih praks trgovine z lesom,

(c) prispevanjem k trajnostnemu razvoju in odpravljanju revščine,

(d) povečanjem zmogljivosti članic za izvajanje strategij za doseganje izvoza tropskega lesa in lesnih proizvodov iz virov, s katerimi se trajnostno gospodari,

(e) pospeševanjem boljšega razumevanja strukturnih pogojev na mednarodnih trgih, vključno z dolgoročnimi trendi porabe in proizvodnje, dejavniki, ki vplivajo na dostopnost trga, prednostno izbiro potrošnikov in cenami ter pogoji za cene, ki odražajo stroške trajnostnega gospodarjenja z gozdovi,

(f) pospeševanjem in podporo raziskavam in razvoju z namenom izboljšati gospodarjenje z gozdovi in učinkovitost uporabe lesa ter konkurenčnost lesnih proizvodov glede na druge materiale, kot tudi povečati zmogljivost ohranjanja in krepitve drugih vrednosti gozda v tropskih gozdovih za proizvodnjo lesa,

(g) razvijanjem in prispevanjem k mehanizmom za zagotavljanje novih in dodatnih finančnih virov z namenom pospeševanja ustreznosti in predvidljivosti financiranja in strokovnega znanja in izkušenj za povečanje zmogljivosti članic proizvajalk za doseganje ciljev tega sporazuma,

(h) izboljšanjem tržnih informacij in spodbujanjem izmenjave informacij na mednarodnem trgu lesa, z namenom zagotavljanja večje preglednosti in boljših informacij o trgih in tržnih gibanjih, vključno z zbiranjem, urejanjem in razširjanjem podatkov, povezanih s trgovino, vključno s podatki za vrste, s katerimi se trguje,

(i) pospeševanjem povečane in nadaljnje predelave tropskega lesa iz trajnostnih virov v državah članicah proizvajalkah z namenom pospeševanja njihove industrializacije in na ta način povečevanja zaposlitvenih možnosti in zaslužka zaradi izvoza,

(j) spodbujanjem članic, da podpirajo in razvijajo pogozdovanje tropskih gozdov ter tudi obnovo in ponovno vzpostavljanje načetih gozdnih površin z upoštevanjem interesov lokalnih skupnosti, odvisnih od gozdnih virov,

(k) izboljšanjem trženja in distribucije izvoza tropskega lesa in lesnih proizvodov iz virov, s katerimi se trajnostno gospodari in ki jih zakonito posekajo in ki se zakonito tržijo, vključno s pospeševanjem ozaveščenosti potrošnikov,

(l) krepitvijo zmogljivosti članic za zbiranje, obdelavo in razširjanje statističnih podatkov o svoji trgovini z lesom in informacij o trajnostnem gospodarjenju s svojimi tropskimi gozdovi,

(m) spodbujanjem članic, da razvijajo nacionalno politiko, usmerjeno v trajnostno uporabo in ohranjanje gozdov, ki proizvajajo les, in ohranjajo ekološko ravnotežje v okviru trgovine s tropskim lesom,

(n) krepitvijo zmogljivosti članic, da izboljšajo izvrševanje zakonodaje in upravljanje na področju gozdov ter da obravnavajo nezakonito sečnjo in z njo povezano trgovino s tropskim lesom,

(o) spodbujanjem izmenjave informacij za boljše razumevanje prostovoljnih mehanizmov, kot je med drugim potrjevanje, za pospeševanje trajnostnega gospodarjenja s tropskimi gozdovi ter pomoč članicam pri njihovim prizadevanjih na teh področjih,

(p) pospeševanjem dostopa do in prenosa tehnologij in tehničnega sodelovanja za izvajanje ciljev tega sporazuma na podlagi medsebojno dogovorjenih ugodnejših in prednostnih pogojev,

(q) pospeševanjem boljšega razumevanja prispevka nelesnih gozdnih proizvodov in okoljevarstvenih storitev za trajnostno gospodarjenje s tropskimi gozdovi s ciljem krepiti zmogljivost članic, da razvijejo strategije za krepitev takih prispevkov v smislu trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, in sodelovanja med ustreznimi institucijami in postopki v ta namen,

(r) spodbujanjem članic, da prepoznajo vlogo avtohtonih in lokalnih skupnosti, ki so odvisne od gozda, pri doseganju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in razvijejo strategije za povečanje zmogljivosti teh skupnosti za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ki proizvajajo tropski les in

(s) prepoznavanjem ter obravnavanjem ustreznih novih in nastajajočih vprašanj.

POGLAVJE IIOPREDELITVE

Člen 2

OPREDELITVE

V tem sporazumu:

1. „tropski les“ pomeni tropski les za industrijsko uporabo, ki raste ali se prideluje v državah med rakovim in kozorogovim povratnikom. Izraz zajema hlode, žagan les, furnir in vezane plošče;

2. izraz „trajnostno gospodarjenje z gozdovi” bo dogovorjen v skladu z ustreznimi dokumenti v zvezi s politikami in tehničnimi smernicami organizacije;

3. „članica“ pomeni vlado, Evropsko skupnost ali katero koli medvladno organizacijo iz člena 5, ki soglaša, da jo zavezuje ta sporazum, ne glede na to, ali velja začasno ali dokončno;

4. „članica proizvajalka“ pomeni katero koli članico, ki se nahaja med rakovim in kozorogovim povratnikom, s tropskimi gozdnimi viri in/ali neto izvoznico tropskega lesa glede na količino, navedeno v Prilogi A, ki postane pogodbenica tega sporazuma, ali katero koli članico s tropskimi gozdnimi viri in/ali neto izvoznico tropskega lesa glede na količino, ki ni navedena in postane pogodbenica tega sporazuma in jo Svet s soglasjem te članice opredeli kot članico proizvajalko;

5. „članica porabnica“ pomeni katero koli članico uvoznico tropskega lesa, navedeno v Prilogi B, ki postane pogodbenica tega sporazuma, ali katero koli članico uvoznico tropskega lesa, ki ni navedena in postane pogodbenica tega sporazuma ter jo Svet s soglasjem te članice opredeli kot članico porabnico;

6. „Organizacija“ pomeni Mednarodno organizacijo za tropski les, ustanovljeno v skladu s členom 3;

7. „Svet“ pomeni Mednarodni svet za tropski les, ustanovljen v skladu s členom 6;

8. „posebno glasovanje“ pomeni glasovanje, ki zahteva najmanj dve tretjini glasov članic proizvajalk, ki so navzoče in glasujejo, in najmanj 60 % glasov članic porabnic, ki so navzoče in glasujejo, šteto posebej, pod pogojem, da te glasove odda najmanj polovica članic proizvajalk, ki so navzoče in glasujejo, in najmanj polovica članic porabnic, ki so navzoče in glasujejo;

9. „glasovanje z navadno večino“ pomeni glasovanje, ki zahteva več kot polovico glasov članic proizvajalk, ki so navzoče in glasujejo, in več kot polovico glasov članic porabnic, ki so navzoče in glasujejo, šteto posebej;

10. „finančno dveletje“ pomeni obdobje od 1. januarja enega leta do 31. decembra naslednjega leta;

11. „prosto zamenljive valute“ pomenijo evro, japonski jen, britanski funt, švicarski frank, ameriški dolar in vsako drugo valuto, ki jo mednarodne denarne organizacije občasno opredelijo kot valuto, ki se v praksi veliko uporablja za plačevanje v mednarodnih transakcijah in se z njimi veliko trguje na glavnih borznih trgih;

12. za izračun porazdelitve glasov v odstavku 2(b) člena 10, izraz „tropski gozdni viri“ pomeni naravno sklenjene gozdove in nasade gozdov med rakovim in kozorogovim povratnikom.

POGLAVJE IIIORGANIZACIJA IN UPRAVLJANJE

Člen 3

SEDEŽ IN STRUKTURA MEDNARODNE ORGANIZACIJE

ZA TROPSKI LES

1. Mednarodna organizacija za tropski les, ustanovljena s Sporazumom o tropskem lesu, 1983, še naprej upravlja in nadzira izvajanje tega sporazuma.

2. Organizacija deluje prek Sveta, ustanovljenega na podlagi člena 6, odborov in drugih pomožnih teles iz člena 26 ter izvršnega direktorja in osebja.

3. Sedež Organizacije je vedno na ozemlju članice.

4. Sedež Organizacije je v Yokohami, razen če Svet s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 določi drugače.

5. Ustanovijo se regionalne pisarne Organizacije, če Svet tako odloči s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12.

Člen 4

ČLANSTVO V ORGANIZACIJI

Obstajata dve kategoriji članstva v Organizaciji, in sicer:

(a) proizvajalka in

(b) porabnica.

Člen 5

ČLANSTVO MEDVLADNIH ORGANIZACIJ

1. Vsako sklicevanje v tem sporazumu na „vlade“ vključuje Evropsko skupnost in druge medvladne organizacije, ki imajo primerljive odgovornosti v zvezi s pogajanji, sklepanjem in uporabo mednarodnih sporazumov, zlasti sporazumov o osnovnih proizvodih. Skladno s tem vsako sklicevanje v tem sporazumu na podpis, ratifikacijo, sprejetje ali odobritev ali uradno obvestilo o začasni uporabi ali na pristop v primeru takih organizacij velja kot sklicevanje na podpis, ratifikacijo, sprejetje ali odobritev ali uradno obvestilo o začasni uporabi ali na pristop takih medvladnih organizacij.

2. V primeru glasovanja o vprašanjih v njihovi pristojnosti Evropska skupnost in druge medvladne organizacije iz odstavka 1 glasujejo s številom glasov, ki je enako skupnemu številu glasov, ki pripada njihovim državam članicam, ki so podpisnice Sporazuma v skladu s členom 10. V takih primerih države članice teh organizacij niso upravičene do uveljavljanja svojih osebnih glasovalnih pravic.

POGLAVJE IVMEDNARODNI SVET ZA TROPSKI LES

Člen 6

SESTAVA MEDNARODNEGA SVETA ZA TROPSKI LES

1. Najvišji organ Organizacije je Mednarodni svet za tropski les, ki ga sestavljajo članice Organizacije.

2. Vsako članico zastopa v Svetu en predstavnik in lahko imenuje namestnike in svetovalce, ki se udeležujejo sej Sveta.

3. Namestnik je pooblaščen, da deluje in glasuje v imenu predstavnika v njegovi odsotnosti in v posebnih okoliščinah.

Člen 7

POOBLASTILA IN FUNKCIJE SVETA

Svet uresničuje vsa pooblastila in izvaja ali organizira izvedbo vseh funkcij, ki so potrebne za izvajanje določb tega sporazuma. Zlasti:

(a) s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 sprejme pravila in predpise, ki so potrebni za izvajanje določb tega sporazuma in so skladni z njim, vključno z lastnim poslovnikom in finančnimi pravili ter kadrovskimi predpisi Organizacije. Taka finančna pravila in predpisi med drugim urejajo prejem in izdatke sredstev v okviru računov, določenih v členu 18. Svet lahko v svojem poslovniku predvidi postopek, po katerem lahko odloči o posebnih vprašanjih, ne da bi se sestal,

(b) sprejme odločitve, ki so potrebne za zagotovitev smotrnega in učinkovitega uresničevanja in delovanja Organizacije in

(c) vodi evidence, ki so potrebne za izvajanje njegovih funkcij po tem sporazumu.

Člen 8

PREDSEDNIK IN PODPREDSEDNIK SVETA

1. Svet za vsako koledarsko leto izvoli predsednika in podpredsednika, ki ne prejemata plače od Organizacije.

2. Predsednik in podpredsednik se izvolita eden izmed predstavnikov članic proizvajalk in drugi izmed predstavnikov članic porabnic.

3. Ti funkciji se menjata vsako leto med obema kategorijama članic, vendar pod pogojem, da to ne prepoveduje ponovne izvolitve enega ali obeh v izjemnih okoliščinah.

4. V začasni odsotnosti predsednika njegove naloge prevzame podpredsednik. V začasni odsotnosti obeh, predsednika in podpredsednika, ali v odsotnosti enega ali obeh do konca mandata, za katerega sta bila izvoljena, lahko Svet izvoli nove uradnike izmed predstavnikov članic proizvajalk in/ali izmed predstavnikov članic porabnic, odvisno od primera, začasno ali do konca mandata, za katerega je bil izvoljen predhodnik oziroma predhodnika.

Člen 9

SEJE SVETA

1. Praviloma ima Svet najmanj eno redno sejo na leto.

2. Svet se sestane na posebni seji vedno, kadar se tako odloči ali na zahtevo katere koli članice ali izvršnega direktorja v soglasju s predsednikom in podpredsednikom Sveta in:

(a) večine članic proizvajalk ali večine članic porabnic ali

(b) večine članic.

3. Seje Sveta se sklicujejo na sedežu Organizacije, razen če Svet s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 odloči drugače. V tem primeru Svet skliče nadomestne seje Sveta zunaj sedeža, po možnosti v državi proizvajalki.

4. Glede na pogostost in lokacijo svojih sej Svet zagotovi razpoložljivost zadostnih sredstev.

5. Obvestilo za vsako sejo in dnevni red seje posreduje članicam izvršni direktor najmanj šest tednov vnaprej, razen v izjemnih primerih, ko se posreduje najmanj sedem dni prej.

Člen 10

RAZDELITEV GLASOV

1. Članice proizvajalke imajo skupno 1.000 glasov in članice porabnice imajo skupno 1.000 glasov.

2. Glasovi članic proizvajalk se razdelijo, kot sledi:

(a) štiristo glasov se enakomerno porazdeli med tri proizvodne regije: Afriko, Azijo - Tihi ocean ter Latinsko Ameriko in Karibe. Tako dodeljeni glasovi vsaki od teh regij se potem enakomerno razdelijo med članice proizvajalke te regije;

(b) tristo glasov se razdeli med članice proizvajalke v skladu z njihovim deležem v skupnih tropskih gozdnih virih vseh članic proizvajalk;

(c) tristo glasov se razdeli med članice proizvajalke v sorazmerju s povprečno vrednostjo njihovega neto izvoza tropskega lesa v zadnjem triletnem obdobju, za katerega so na voljo dokončne številke.

3. Ne glede na določbe odstavka 2 tega člena se skupni glasovi, dodeljeni članicam proizvajalkam iz afriške regije, izračunani v skladu z odstavkom 2 tega člena, razdelijo enakomerno med vse članice proizvajalke iz afriške regije. Če ostane kaj glasov, se vsak od teh glasov dodeli članici proizvajalki iz afriške regije: prvi glas članici proizvajalki, ki ji je dodeljeno največje število glasov, izračunanih v skladu z odstavkom 2 tega člena, drugi članici proizvajalki, ki ji je dodeljeno drugo največje število glasov in tako dalje, dokler se ne razdelijo vsi preostali glasovi.

4. Ob upoštevanju odstavka 5 tega člena se glasovi članic porabnic razdelijo, kot sledi: vsaka članica porabnica ima 10 začetnih glasov, preostali glasovi se razdelijo med članice porabnice v sorazmerju s povprečno količino njihovega neto uvoza tropskega lesa v petletnem obdobju, ki se je začelo šest koledarskih let pred razdelitvijo glasov.

5. Dodeljeni glasovi članici porabnici za določeno dveletje ne presegajo 5 dodatnih odstotkov glede na dodeljene glasove tej članici v prejšnjem dveletju. Presežni glasovi se razdelijo med članice porabnice v sorazmerju s povprečno količino njihovega neto uvoza tropskega lesa v petletnem obdobju, ki se je začelo šest koledarskih let pred razdelitvijo glasov.

6. Svet lahko s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 prilagodi najnižji odstotek, ki se zahteva za posebno glasovanje članic porabnic, če meni, da je to potrebno.

7. Svet razdeli glasove za vsako finančno dveletje na začetku svoje prve seje v tem dveletju v skladu z določbami tega člena. Taka razdelitev ostane v veljavi do konca dveletja, razen kakor je predvideno v odstavku 8 tega člena.

8. Vedno kadar se spremeni članstvo v Organizaciji ali kadar se kateri koli članici začasno odvzamejo ali obnovijo glasovalne pravice na podlagi katere koli določbe tega sporazuma, Svet ponovno razdeli glasove v okviru prizadete kategorije ali kategorij članic v skladu z določbami tega člena. Svet v takem primeru odloči, kdaj začne veljati taka prerazporeditev.

9. Delni glasovi niso možni.

Člen 11

POSTOPEK GLASOVANJA V SVETU

1. Vsaka članica je upravičena do oddaje števila glasov, ki ji pripada, in nobena članica ni upravičena do delitve svojih glasov. Drugače od teh glasov pa lahko članica odda katere koli glasove, ki jih je upravičena oddati po odstavku 2 tega člena.

2. S pisnim uradnim obvestilom predsedniku Sveta lahko vsaka članica proizvajalka na svojo odgovornost pooblasti katero koli drugo članico proizvajalko in vsaka članica porabnica lahko na svojo odgovornost pooblasti katero koli drugo članico porabnico, da zastopa njene interese in odda njene glasove na kateri koli seji Sveta.

3. Kadar se članica vzdrži, se šteje, da ni oddala svojih glasov.

Člen 12

SKLEPI IN PRIPOROČILA SVETA

1. Svet si prizadeva, da sprejme vse sklepe in oblikuje vsa priporočila soglasno.

2. Če soglasja ni mogoče doseči, Svet sprejme vse sklepe in oblikuje vsa priporočila z glasovanjem z navadno večino, razen kadar ta sporazum predvideva posebno glasovanje.

3. Kadar članica uporabi določbe odstavka 2 člena 11 in odda svoje glasove na seji Sveta, se ta članica za namene odstavka 1 tega člena šteje za navzočo, ki glasuje.

Člen 13

SKLEPČNOST SVETA

1. Sklepčnost za katero koli sejo Sveta je navzočnost večine članic obeh kategorij iz člena 4, pod pogojem, da imajo te članice najmanj dve tretjini skupnih glasov v ustreznih kategorijah.

2. Če na dan, določen za sejo, in naslednji dan ni sklepčnosti v skladu z odstavkom 1 tega člena, je sklepčnost na naslednje dni seje navzočnost večine članic obeh kategorij iz člena 4, pod pogojem, da imajo te članice večino skupnih glasov v ustreznih kategorijah.

3. Zastopanje v skladu z odstavkom 2 člena 11 šteje za navzočnost.

Člen 14

IZVRŠNI DIREKTOR IN OSEBJE

1. Svet s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 imenuje izvršnega direktorja.

2. Pogoje za imenovanje izvršnega direktorja določi Svet.

3. Izvršni direktor je upravni vodja Organizacije in je odgovoren Svetu za upravljanje in izvajanje tega sporazuma v skladu s sklepi Sveta.

4. Izvršni direktor imenuje osebje v skladu s predpisi, ki jih določi Svet. Osebje je odgovorno izvršnemu direktorju.

5. Niti izvršni direktor niti noben član osebja ne sme imeti finančnega interesa v lesni industriji ali trgovini ali v povezanih ekonomskih dejavnostih.

6. Pri izvajanju svojih dolžnosti izvršni direktor in osebje ne smejo zahtevati ali prejemati navodil od katere koli članice ali katerega koli organa zunaj Organizacije. Vzdržati se morajo vseh dejanj, ki bi se utegnila negativno odražati na njihovem položaju mednarodnih uradnikov, odgovornih predvsem Svetu. Vsaka članica mora spoštovati izključni mednarodni značaj odgovornosti izvršnega direktorja in osebja in ne sme skušati vplivati na njihovo opravljanje dolžnosti.

Člen 15

SODELOVANJE IN USKLAJEVANJE Z DRUGIMI ORGANIZACIJAMI

1. Pri uresničevanju ciljev tega sporazuma Svet stori vse potrebno za posvetovanje in sodelovanje z Združenimi narodi in njihovimi organi ter specializiranimi agencijami, vključno s Konferenco Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) in drugimi zadevnimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami in institucijami, tudi z zasebnim sektorjem, nevladnimi organizacijami in civilno družbo.

2. Organizacija v čim večji meri uporablja zmogljivosti, storitve in strokovnost medvladnih, vladnih in nevladnih organizacij, civilne družbe in zasebnega sektorja, da bi se izognila podvajanju prizadevanj za doseganje ciljev tega sporazuma in okrepila združljivost in učinkovitost njihovih dejavnosti.

3. Organizacija v celoti izkoristi zmogljivosti Skupnega sklada za osnovne proizvode.

Člen 16

SPREJEM OPAZOVALCEV

Svet lahko povabi katero koli članico ali državo opazovalko Združenih narodov, ki ni pogodbenica tega sporazuma, ali katero koli organizacijo iz člena 15, ki jo zanimajo dejavnosti Organizacije, da se kot opazovalci udeležijo sej Sveta.

POGLAVJE VPRIVILEGIJI IN IMUNITETE

Člen 17

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE

1. Organizacija je pravna oseba. Ima predvsem pristojnost, da najema, pridobiva in odprodaja premičnine in nepremičnine ter sproža sodne postopke.

2. Status, privilegije in imunitete Organizacije, njenega izvršnega direktorja, osebja ter strokovnjakov in predstavnikov članic v času na Japonskem še naprej ureja Sporazum o sedežu med vlado Japonske in Mednarodno organizacijo za tropski les, podpisan v Tokiu 27. februarja 1988, s takimi spremembami, ki so morda potrebne za pravilno delovanje tega sporazuma.

3. Organizacija lahko z eno ali več državami sklene tudi sporazume, ki jih odobri Svet, za take pristojnosti, privilegije in imunitete, ki so potrebni za ustrezno uresničevanje tega sporazuma.

4. Če se sedež Organizacije prestavi v drugo državo, zadevna članica čimprej sklene z Organizacijo sporazum o sedežu, ki ga odobri Svet. Organizacija zaprosi novo vlado gostiteljico, da ji do sklenitve sporazuma o sedežu v mejah svoje nacionalne zakonodaje odobri oprostitev obdavčitve osebnih prejemkov, ki jih Organizacija izplačuje svojim zaposlenim, in sredstev, prihodkov in drugega premoženja Organizacije.

5. Sporazum o sedežu je neodvisen od tega sporazuma. Vendar pa se prekine:

(a) s sporazumom med vlado gostiteljico in Organizacijo,

(b) v primeru, da se sedež Organizacije prestavi iz države vlade gostiteljice ali

(c) v primeru, da Organizacija preneha obstajati.

POGLAVJE VIFINANCE

Člen 18

FINANČNI RAČUNI

1. Oblikujejo se:

(a) upravni račun, ki je račun za odmerjene prispevke,

(b) posebni račun in Partnerski sklad Bali, ki sta računa za prostovoljne prispevke, in

(c) drugi računi, za katere Svet meni, da so ustrezni in potrebni.

2. Svet oblikuje finančna pravila v skladu s členom 7 za pregledno vodenje in upravljanje računov, vključno s pravili, ki zajemajo obračun v primeru prekinitve ali preteka tega Sporazuma.

3. Izvršni direktor je odgovoren za vodenje računov in o tem poroča Svetu.

Člen 19

UPRAVNI RAČUN

1. Stroški, potrebni za upravljanje tega sporazuma, se vnesejo na upravni račun in se poravnajo z letnimi prispevki, ki jih plačajo članice v skladu s svojimi ustavnimi ali institucionalnimi postopki, in so ocenjeni v skladu z odstavki 4, 5 in 6 tega člena.

2. Upravni račun vključuje:

(a) osnovne upravne stroške, kot so plače in prejemki, stroške namestitev in službenih potovanj, in

(b) temeljne stroške poslovanja, kot so stroški, povezani s komunikacijo in terenskim delom, srečanji strokovnjakov, ki jih skliče Svet, in s pripravo in objavo študij in ocen v skladu s členi 24, 27 in 28 tega Sporazuma.

3. Stroške delegacij Sveta, odborov in drugih pomožnih teles Sveta iz člena 26 krijejo zadevne članice. V primerih, ko članica zahteva od Organizacije posebne storitve, Svet zahteva od članice, da plača stroške takih storitev. 4. Do konca vsakega finančnega dveletja Svet odobri proračun za upravni račun Organizacije za naslednje dveletje in oceni prispevek vsake članice v ta proračun.

5. Prispevki na upravni račun za vsako finančno dveletje se ocenijo kot sledi:

(a) Stroški iz odstavka 2(a) tega člena se enakomerno razdelijo med članice proizvajalke in članice porabnice in se ocenijo v sorazmerju s številom glasov vsake članice glede na število skupnih glasov skupine članice;

(b) Stroški iz odstavka 2(b) tega člena se razdelijo med članice v sorazmerju 20 odstotkov za proizvajalke in 80 odstotkov za porabnice in se ocenijo v sorazmerju s številom glasov vsake članice glede na število skupnih glasov skupine članic;

(c) Stroški iz odstavka 2(b) tega člena ne smejo presegati ene tretjine stroškov iz odstavka 2(a) tega člena. Svet lahko s soglasjem odloči o spremembi te meje za posamezno finančno dveletje;

(d) Svet lahko pregleda, kako upravni račun in prostovoljni računi prispevajo k smotrnemu in učinkovitemu delovanju Organizacije v okviru ocenitve iz člena 33;

(e) Pri ocenitvi prispevkov se glasovi vsake članice izračunajo ne glede na začasni odvzem glasovalnih pravic katere koli članice in iz tega izhajajočo prerazdelitev glasov.

6. Začetni prispevek vsake članice, ki se pridruži Organizaciji po začetku veljavnosti tega sporazuma, oceni Svet na podlagi števila glasov, ki jih bo imela ta članica, in preostalega obdobja v tekočem finančnem dveletju, vendar se ocene drugih članic za tekoče finančno dveletje s tem ne spremenijo.

7. Prispevki na upravni račun zapadejo na prvi dan vsakega finančnega leta. Prispevki članic za finančno dveletje, v katerem se pridružijo Organizaciji, zapadejo z dnem, ko postanejo članice.

8. Če članica svojega prispevka na upravni račun ne plača v celoti v štirih mesecih po začetku zapadlosti tega prispevka v skladu z odstavkom 7 tega člena, izvršni direktor zahteva od članice, da čim prej izvede plačilo. Če ta članica še vedno ne plača svojega prispevka v dveh mesecih po taki zahtevi, je članica pozvana, da navede razloge za svojo nezmožnost plačila. Če po izteku sedmih mesecev od datuma zapadlosti prispevka članica še vedno ne plača svojega prispevka, se njene glasovalne pravice začasno odvzamejo za čas, dokler ne plača svojega prispevka v celoti, razen če Svet s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 odloči drugače. Če članica ne plača svojega prispevka v celoti dve zaporedni leti, ob upoštevanju določbe člena 30, ta članica preneha izpolnjevati pogoje za predložitev predlogov projektov ali predprojektov v obravnavo za financiranje iz odstavka 1 člena 25.

9. Če članica svoj prispevek na upravni račun plača v celoti v štirih mesecih po začetku plačljivosti tega prispevka v skladu z odstavkom 7 tega člena, se pri prispevku članice uveljavlja popust, ki ga lahko določi Svet v finančnih pravilih Organizacije.

10. Članica, ki so ji začasno odvzete pravice v skladu z odstavkom 8 tega člena, je še vedno dolžna plačati svoj prispevek.

Člen 20

POSEBNI RAČUN

1. Posebni račun obsega dva podračuna:

(a) podračun za tematske programe in

(b) projektni podračun.

2. Možni viri financiranja posebnega računa so:

(a) Skupni sklad za osnovne proizvode,

(b) regionalne in mednarodne finančne institucije,

(c) prostovoljni prispevki članic in

(d) drugi viri.

3. Svet določi merila in postopke za pregledno delovanje posebnega računa. Ti postopki upoštevajo potrebo po uravnoteženi zastopanosti članic, vključno s prispevnimi članicami, v delovanju podračuna za tematske programe in projektnega podračuna.

4. Namen podračuna za tematske programe je pospešiti nenamenske prispevke za financiranje odobrenih predprojektov, projektov in dejavnosti, skladnih s tematskimi programi, ki jih določi Svet na podlagi politike in prednosti projektov v skladu s členoma 24 in 25.

5. Donatorji lahko svoje prispevke razdelijo med določene tematske programe ali zahtevajo od izvršnega direktorja, da pripravi predloge za razporeditev njihovih prispevkov.

6. Izvršni direktor redno poroča Svetu o razporeditvi in porabi sredstev iz podračuna za tematske programe in o izvedbi, spremljanju in oceni predprojektov, projektov in dejavnosti ter finančnih potrebah za uspešno izvedbo tematskih programov.

7. Namen projektnega podračuna je pospešiti namenske prispevke za financiranje predprojektov, projektov in dejavnosti, odobrenih v skladu s členoma 24 in 25.

8. Namenski prispevki na projektni podračun se uporabijo samo za predprojekte, projekte in dejavnosti, za katere so bili namenjeni, razen če donator v posvetovanju z izvršnim direktorjem drugače odloči. Po zaključku ali prekinitvi predprojekta, projekta ali dejavnosti o uporabi morebitnih preostalih sredstev odloči donator.

9. Za zagotovitev potrebne predvidljivosti sredstev za posebni račun, ob upoštevanju prostovoljne narave prispevkov, članice težijo k dopolnitvi le-tega za doseganje zadostne količine sredstev za popolno izvedbo predprojektov, projektov in dejavnosti, ki jih odobri Svet.

10. Vsi prejemki, ki se nanašajo na določene predprojekte, projekte in dejavnosti v okviru projektnega podračuna in podračuna za tematske programe, se vnesejo na ustrezen podračun. Vsi nastali izdatki pri takih predprojektih, projektih ali dejavnostih, vključno z osebnimi prejemki in potnimi stroški svetovalcev in izvedencev, bremenijo isti podračun.

11. Nobena članica ni zaradi svojega članstva v Organizaciji odgovorna za nobeno obveznost, ki izhaja iz katere koli dejavnosti katere koli druge članice ali subjekta v zvezi s predprojekti, projekti in dejavnostmi.

12. Izvršni direktor nudi pomoč pri pripravi predlogov za predprojekte, projekte in dejavnosti v skladu s členoma 24 in 25 in si prizadeva, da pod pogoji, ki jih določi Svet, išče ustrezno in zagotovljeno financiranje za odobrene predprojekte, projekte in dejavnosti.

Člen 21

PARTNERSKI SKLAD BALI

1. Sklad za trajnostno gospodarjenje z gozdovi za proizvodnjo tropskega lesa se ustanovi v pomoč članicam proizvajalkam pri investiranju, ki je potrebno za doseganje cilja iz člena 1(d) tega sporazuma.

2. Sklad ustanavljajo:

(a) prispevki članic donatork,

(b) 50 odstotkov zasluženega prihodka iz dejavnosti, povezanih s posebnim računom,

(c) viri drugih zasebnih ali javnih virov, ki jih Organizacija prejme v skladu s svojimi finančnimi pravili, in

(d) drugi viri, ki jih odobri Svet.

3. Vire Sklada dodeljuje Svet samo za predprojekte in projekte za namen, ki je določen z odstavkom 1 tega člena, in ki so bili odobreni v skladu s členoma 24 in 25.

4. Za dodeljevanje virov iz Sklada Svet določi merila in prednosti za uporabo Sklada, upoštevajoč:

(a) potrebe članic za pomoč pri doseganju izvoza tropskega lesa in lesnih proizvodov iz virov, s katerimi se trajnostno gospodari,

(b) potrebe članic po pripravi in upravljanju pomembnih programov za ohranitev gozdov, ki proizvajajo les in

(c) potrebe članic po izvajanju programov za trajnostno gospodarjenje z gozdovi.

5. Izvršni direktor nudi pomoč pri pripravi projektnih predlogov v skladu s členom 25 in si prizadeva pod pogoji, ki jih določi Svet, najti ustrezno in zagotovljeno financiranje za projekte, ki jih odobri Svet.

6. Članice težijo k dopolnitvi Partnerskega sklada Bali do zadostne stopnje za pospeševanje ciljev Sklada.

7. Svet redno pregleduje zadostnost virov, ki so na voljo Skladu, in si prizadeva za pridobitev dodatnih virov, ki jih članice proizvajalke potrebujejo za doseganje namena Sklada.

Člen 22

OBLIKE PLAČILA

1. Finančni prispevki na račune, določene v členu 18, so plačljivi v prosto zamenljivih valutah in so izvzeti iz omejitev deviznega poslovanja.

2. Svet lahko odloči tudi, da za izpolnitev zahtev odobrenih projektov sprejme druge oblike prispevkov na račune, določene v členu 18, razen na upravni račun, vključno z znanstveno in tehnično opremo ali osebjem .

Člen 23

REVIZIJA IN OBJAVA IZKAZOV

1. Svet imenuje neodvisne revizorje za revidiranje izkazov Organizacije.

2. Neodvisna revidirana poročila o računih, določenih v členu 18, so dostopna članicam čim prej po zaključku finančnega leta, vendar najpozneje šest mesecev po tem datumu in jih Svet ustrezno pregleda in potrdi na svoji naslednji seji. Potem se objavi povzetek revidiranih izkazov in bilance.

POGLAVJE VII OPERATIVNE DEJAVNOSTI

Člen 24

POLITIKA ORGANIZACIJE

1. Za zagotovitev ciljev, določenih v členu 1, Organizacija izvaja politiko in projektne dejavnosti na celovit način.

2. Politika Organizacije mora na splošno prispevati k uresničevanju ciljev tega sporazuma članic Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu.

3. Svet redno pripravlja akcijski načrt za vodenje političnih dejavnosti in opredelitev prednosti in tematskih programov iz odstavka 4 člena 20 tega sporazuma. V akcijskem načrtu opredeljene prednosti se odražajo v delovnih programih, ki jih odobri Svet. Politične dejavnosti lahko obsegajo razvoj in pripravo smernic, priročnikov, študij, poročil, osnovnih komunikacijskih orodij in orodij za terensko delo in podobno delo, določeno v akcijskem načrtu Organizacije.

Člen 25

PROJEKTNE DEJAVNOSTI ORGANIZACIJE

1. Članice in izvršni direktor lahko predložijo predprojektne in projektne predloge, ki prispevajo k doseganju ciljev tega sporazuma in enega ali več prednostnih delovnih področij ali prednostnih področij za tematske programe, določenih v akcijskem načrtu, ki ga odobri Svet v skladu s členom 24.

2. Svet določi merila za odobritev projektov in predprojektov, upoštevajoč med drugim njihovo ustreznost glede na cilje tega sporazuma in na delovna prednostna področja ali tematske programe, njihove učinke na okolje in družbo, odnos z državnimi programi in strategijami za gozdove, stroškovno učinkovitost, tehnične in regionalne potrebe, potrebo po preprečevanju podvajanja prizadevanj in potrebo po vključitvi pridobljenih novih znanj.

3. Svet določi načrt in postopek za predložitev, oceno, odobritev in prednostno obravnavo predprojektov in projektov, ki se potegujejo za financiranje Organizacije, kot tudi za njihovo izvajanje, spremljanje in ovrednotenje.

4. Izvršni direktor lahko ustavi izplačilo sredstev Organizacije za predprojekt ali projekt, če se ta uporabljajo v nasprotju s projektno dokumentacijo ali v primeru prevare, zapravljanja, površnega ali slabega upravljanja. Izvršni direktor bo na naslednji seji Svetu predložil poročilo v obravnavo. Svet ustrezno ukrepa.

5. Svet lahko v skladu z dogovorjenimi merili omeji število projektov in predprojektov, ki jih članica ali izvršni direktor lahko predloži v določenem projektnem ciklusu. Svet lahko po prejetju poročila izvršnega direktorja sprejme tudi ustrezne ukrepe, vključno z začasnim odvzemom ali prenehanjem sponzoriranja katerega koli predprojekta ali projekta .

Člen 26

ODBORI IN POMOŽNA TELESA

1. Kot odbori Organizacije se ustanovijo naslednji odbori, ki so dostopni vsem članicam:

(a) Odbor za gozdarsko dejavnost,

(b) Odbor za ekonomijo, statistiko in trge,

(c) Odbor za ponovno pogozdovanje in gospodarjenje z gozdovi in

(d) Odbor za finance in upravljanje.

2. Svet lahko s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 ustanovi in razpusti odbore in pomožna telesa, odvisno od primera.

3. Svet določi delovanje in obseg dela odborov in drugih pomožnih teles. Odbori in druga pomožna telesa so odgovorni Svetu in delajo pod nadzorom Sveta.

POGLAVJE VIIISTATISTIKA, ŠTUDIJE IN INFORMACIJE

Člen 27

STATISTIKA, ŠTUDIJE IN INFORMACIJE

1. Svet pooblasti izvršnega direktorja, da vzpostavi in vzdržuje tesne odnose z ustreznimi medvladnimi, vladnimi in nevladnimi organizacijami, da bi bila lažje zagotovljena razpoložljivost najnovejših in zanesljivih podatkov in informacij, vključno s podatki in informacijami o proizvodnji in trgovini s tropskim lesom, trendih in razhajanjih podatkov, kot tudi ustreznih podatkov o netropskem lesu in o upravljanju gozdov, ki proizvajajo les. Za potrebe izvajanja tega sporazuma Organizacija v sodelovanju s temi organizacijami pripravi, primerja, analizira in objavi te informacije.

2. Organizacija prispeva k prizadevanjem za poenotenje in usklajenost mednarodnega poročanja o z gozdovi povezanimi zadevami, tako da preprečuje prekrivanje in podvajanje pri zbiranju podatkov različnih organizacij.

3. Članice v času, ki ga določi izvršni direktor, priskrbijo statistične podatke in informacije o lesu, trgovini z njim in dejavnostmi, ki so usmerjene v doseganje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki proizvajajo les, in tudi druge ustrezne informacije, ki jih zahteva Svet, in so v največji možni meri v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo. Svet odloči o vrsti informacij, ki jih je treba priskrbeti v skladu s tem odstavkom, in obliki, v kateri morajo biti predložene.

4. Na zahtevo ali po potrebi si Svet prizadeva za povečevanje tehničnih zmogljivosti držav članic, še posebej držav članic v razvoju, za izpolnjevanje zahtev za statistične podatke in poročanje v skladu s tem sporazumom.

5. Če članica dve leti zaporedoma ne priskrbi statističnih podatkov in informacij, zahtevanih v odstavku 3 tega člena, in ne zaprosi za pomoč izvršnega direktorja, izvršni direktor najprej v določenem času od te članice zahteva pojasnilo. Če članica ne poda zadovoljivega pojasnila, Svet sprejme ukrepe, ki jih šteje za primerne.

6. Svet poskrbi, da se opravijo vse potrebne študije o trendih ter kratko- in dolgoročnih problemih na mednarodnih trgih lesa in o napredku pri doseganju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki proizvajajo les.

Člen 28

LETNO POROČILO IN DVELETEN PREGLED

1. Svet objavi letno poročilo o svojih dejavnostih in drugih informacijah, ki se mu zdijo primerne.

2. Svet na dve leti pregleda in oceni:

(a) svetovno stanje lesa in

(b) druge dejavnike, vprašanja in razvoj, ki je pomemben za doseganje ciljev tega sporazuma.

3. Pregled se izvede z vidika:

(a) informacij, ki jih zagotovijo članice v zvezi z domačo proizvodnjo, trgovino, oskrbo, zalogami, porabo in cenami lesa,

(b) drugih statističnih podatkov in posebnih kazalnikov, ki jih članice zagotovijo na zahtevo Sveta,

(c) informacij, ki jih zagotovijo članice o svojem napredku pri doseganju trajnostnega gospodarjenja s svojimi gozdovi za proizvodnjo lesa,

(d) drugih pomembnih informacijah, ki so na voljo Svetu, bodisi neposredno ali preko organizacij v sistemu Združenih narodov ter medvladnih, vladnih ali nevladnih organizacij in

(e) informacij, ki jih zagotovijo članice o svojem napredku pri vzpostavitvi mehanizmov nadzora in informacijskih mehanizmov v zvezi z nezakonitim sekanjem in nezakonito trgovino s tropskim lesom in nelesnimi gozdnimi proizvodi.

4. Svet pospešuje izmenjavo stališč med državami članicami v zvezi z:

(a) statusom trajnostnega gospodarjenja z gozdovi za proizvodnjo lesa in povezanimi zadevami v državah članicah in

(b) pretokom virov in zahtevami v zvezi s cilji, merili in smernicami Organizacije.

5. Na zahtevo si Svet prizadeva za povečevanje tehničnih zmogljivosti držav članic, zlasti držav članic v razvoju, za pridobitev potrebnih podatkov za zadostno izmenjavo informacij, vključno z zagotavljanjem virov za usposabljanje in zmogljivosti članic.

6. Rezultati pregleda se vključijo v ustrezna poročila o sejah Sveta.

POGLAVJE IXRAZNO

Člen 29

SPLOŠNE OBVEZNOSTI ČLANIC

1. Članice si v času trajanja tega sporazuma po najboljših močeh prizadevajo in sodelujejo pri pospeševanju doseganja ciljev in preprečevanju dejanj v nasprotju z njimi.

2. Članice se zavezujejo, da bodo sprejele in izvajale sklepe Sveta na podlagi določb tega sporazuma in da se bodo izognile izvajanju ukrepov, ki bi jih omejevali ali bi bili v nasprotju z njimi.

Člen 30

OPROSTITEV OBVEZNOSTI

1. Kadar je to potrebno zaradi izjemnih okoliščin, nujnega primera ali višje sile, ki niso izrecno predvideni v tem sporazumu, lahko Svet s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 članico oprosti obveznosti po tem sporazumu, če ga zadovolji razlaga te članice o vzrokih, zakaj ne more izpolniti obveznosti.

2. Svet pri odobritvi oprostitve članici na podlagi odstavka 1 tega člena izrecno navede pogoje, pod katerimi je članica oproščena take obveznosti in obdobje, za katero je članica oproščena take obveznosti, in vzroke, zaradi katerih je priznana oprostitev.

Člen 31

PRITOŽBE IN SPORI

Vsaka članica lahko Svetu predloži vsako pritožbo, da članica ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi tega sporazuma, in vsak spor v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma. Sklepi Sveta o teh zadevah se sprejemajo soglasno, ne glede na katero koli drugo odločbo tega sporazuma, in so dokončni in zavezujoči.

Člen 32

RAZLIKOVALNI IN SANACIJSKI UKREPI TER POSEBNI UKREPI

1. Članice porabnice, ki so države v razvoju, katerih interesi so prizadeti zaradi ukrepov, sprejetih na podlagi tega sporazuma, lahko zaprosijo Svet za ustrezne razlikovalne in sanacijske ukrepe. Svet preuči sprejetje ustreznih ukrepov v skladu z odstavkoma 3 in 4 oddelka III resolucije 93 (IV) Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj.

2. Članice v kategoriji najmanj razvitih držav, kot jih opredeljujejo Združeni narodi, lahko zaprosijo Svet za posebne ukrepe v skladu z odstavkom 4 oddelka III resolucije 93 (IV) in odstavkoma 56 in 57 Pariške deklaracije in Akcijskega programa za devetdeseta leta za najmanj razvite države.

Člen 33

PREGLED

Svet lahko oceni izvajanje tega sporazuma, vključno s cilji in finančnimi mehanizmi, pet let po začetku veljavnosti sporazuma.

Člen 34

PREPOVED RAZLIKOVANJA

Ta sporazum ne dovoljuje uporabe ukrepov, ki bi omejevali ali prepovedovali mednarodno trgovino z lesom in lesnimi proizvodi, zlasti, če se nanašajo na uvoz in uporabo lesa in lesnih proizvodov.

POGLAVJE XKONČNE DOLOČBE

Člen 35

DEPOZITAR

Za depozitarja tega sporazuma se imenuje Generalni sekretar Združenih narodov.

Člen 36

PODPIS, RATIFIKACIJA, SPREJETJE IN ODOBRITEV

1. Ta sporazum je na voljo za podpis vladam, povabljenim na Konferenco Združenih narodov o pogajanjih glede sporazuma, ki nasledi Mednarodni sporazum o tropskem lesu, 1994, in sicer na sedežu Združenih narodov od 3. aprila 2006 do enega meseca po dnevu začetka veljavnosti.

2. Vsaka vlada iz odstavka 1 tega člena lahko:

(a) v času podpisa tega sporazuma izjavi, da s takim podpisom izraža soglasje, da jo ta sporazum zavezuje (končno veljaven podpis) ali

(b) po podpisu ta sporazum ratificira, sprejme ali odobri z deponiranjem listine v ta namen pri depozitarju.

3. Ob podpisu in ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi ali pristopu ali začasni uporabi, Evropska skupnost ali katera koli medvladna organizacija, navedena v odstavku 1 člena 5 tega sporazuma, deponira izjavo, ki jo izda ustrezni organ take organizacije, z navedbo narave in obsega pristojnosti za zadeve, ki jih ureja ta sporazum, in obvesti depozitarja o vsaki naknadni bistveni spremembi v okviru te pristojnosti. Če taka organizacija izjavi izključno pristojnost za vse zadeve, ki jih ureja ta sporazum, države članice teh organizacij ne ukrepajo v skladu z odstavkom 2 člena 36, členom 37 in členom 38 ali ukrepajo v skladu s členom 41 ali prekličejo uradno obvestilo o začasni uporabi v skladu s členom 38.

Člen 37

PRISTOP

1. Ta sporazum je na voljo za pristop vladam pod pogoji, ki jih določi Svet in vključujejo rok za deponiranje listin o pristopu. Svet te pogoje pošlje depozitarju. Svet lahko odobri podaljšanje roka vladam, ki ne morejo pristopiti v roku, določenem v pogojih o pristopu.

2. Pristop se opravi z deponiranjem listine o pristopu pri depozitarju.

Člen 38

URADNO OBVESTILO O ZAČASNI UPORABI

Vlada podpisnica, ki namerava ratificirati, sprejeti ali odobriti ta sporazum, ali vlada, ki ji je Svet določil pogoje za pristop, vendar še ni mogla deponirati svoje listine, lahko kadar koli uradno obvesti depozitarja, da bo uporabljala ta sporazum začasno, v skladu s svojimi zakoni in predpisi, bodisi ko začne veljati v skladu s členom 39 bodisi na določen datum, če že velja.

Člen 39

ZAČETEK VELJAVNOSTI

1. Ta sporazum začne dokončno veljati 1. februarja 2008 ali na kateri koli datum po njem, če 12 vlad držav proizvajalk, ki imajo najmanj 60 % skupnih glasov, kakor je določeno v Prilogi A tega sporazuma, in 10 vlad držav porabnic iz Priloge B, ki predstavljajo 60 % celotnega uvoza tropskega lesa v referenčnem letu 2005, dokončno podpiše ali ratificira, sprejme ali odobri ta sporazum na podlagi odstavka 2 člena 36 ali člena 37.

2. Če ta sporazum ne začne dokončno veljati 1. februarja 2008, začne začasno veljati na ta datum ali na kateri koli datum v šestih mesecih po njem, če 10 vlad držav proizvajalk, ki imajo najmanj 50 % skupnih glasov, kakor je določeno v Prilogi A tega sporazuma, in 7 vlad držav porabnic iz Priloge B, ki predstavljajo 50 % celotnega uvoza tropskega lesa v referenčnem letu 2005, dokončno podpiše ali ratificira, sprejme ali odobri ta sporazum na podlagi odstavka 2 člena 36 ali uradno obvesti depozitarja na podlagi člena 38, da bodo ta sporazum uporabljale začasno.

3. Če zahteve za začetek veljavnosti iz odstavka 1 ali odstavka 2 tega člena niso izpolnjene do 1. septembra 2008, Generalni sekretar Združenih narodov povabi tiste vlade, ki so ta sporazum dokončno podpisale ali ratificirale, sprejele ali odobrile na podlagi odstavka 2 člena 36 ali uradno obvestile depozitarja, da bodo ta sporazum uporabljale začasno, da se, takoj ko je to izvedljivo, sestanejo in odločijo, ali naj začne ta sporazum med njimi veljati začasno ali dokončno, v celoti ali delno. Vlade, ki se odločijo, da začne ta sporazum med njimi veljati začasno, se lahko občasno sestanejo, da pregledajo stanje in odločijo, ali naj začne ta sporazum med njimi veljati dokončno.

4. Za vlado, ki uradno ne obvesti depozitarja po členu 38, da bo ta sporazum uporabljala začasno, in svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu deponira po začetku veljavnosti tega sporazuma, začne ta sporazum veljati na datum deponiranja.

5. Izvršni direktor Organizacije skliče Svet čim prej po začetku veljavnosti tega sporazuma.

Člen 40

SPREMEMBE

1. Svet lahko s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 priporoči članicam spremembo tega sporazuma.

2. Svet določi datum, do katerega članice uradno obvestijo depozitarja o sprejetju spremembe.

3. Sprememba začne veljati 90 dni potem, ko prejme depozitar obvestila o sprejetju od članic, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članic proizvajalk in najmanj 75 % glasov članic proizvajalk, in od članic, ki predstavljajo najmanj dve tretjini članic porabnic in najmanj 75 % glasov članic porabnic.

4. Potem ko depozitar obvesti Svet, da so izpolnjene zahteve za začetek veljavnosti spremembe in ne glede na odločbe odstavka 2 tega člena v zvezi z datumom, ki ga je določil Svet, lahko članica še vedno uradno obvesti depozitarja o svojem sprejetju spremembe, če ga o tem obvesti pred začetkom veljavnosti spremembe.

5. Vsaka članica, ki uradno ne obvesti o svojem sprejetju spremembe do datuma, ko začne veljati sprememba, preneha biti pogodbenica tega sporazuma s tem datumom, razen če ta članica prepriča Svet, da ni mogla pravočasno pridobiti sprejetja zaradi težav pri izpolnjevanju svojih ustavnih ali institucionalnih postopkov, in Svet odloči, da za to članico podaljša obdobje za sprejetje spremembe. Te članice sprememba ne obvezuje, dokler ne sporoči, da jo sprejema.

6. Če zahteve za začetek veljavnosti spremembe niso izpolnjene do datuma, ki ga določi Svet v skladu z odstavkom 2 tega člena, velja sprememba za umaknjeno.

Člen 41

ODSTOP

1. Članica lahko odstopi od tega sporazuma kadar koli po začetku veljavnosti tega sporazuma s pisnim obvestilom depozitarju o odstopu. Ta članica hkrati obvesti Svet o sprejetem ukrepu.

2. Odstop začne veljati 90 dni potem, ko depozitar prejme obvestilo.

3. Finančne obveznosti članice do Organizacije po tem sporazumu z odstopom članice ne prenehajo.

Člen 42

IZKLJUČITEV

Če Svet odloči, da katera koli članica krši svoje obveznosti po tem sporazumu, in poleg tega odloči, da taka kršitev znatno škoduje izvajanju tega sporazuma, lahko s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 to članico izključi iz tega sporazuma. Svet o tem takoj uradno obvesti depozitarja. Ta članica preneha biti pogodbenica tega sporazuma šest mesecev po datumu sklepa Sveta.

Člen 43

PORAVNAVA RAČUNOV S ČLANICAMI, KI ODSTOPIJO ALI SO IZKLJUČENE, ALI ČLANICAMI, KI NE MOREJO SPREJETI SPREMEMBE

1. Svet določi poravnavo računov s članicami, ki prenehajo biti pogodbenice tega sporazuma zaradi:

(a) nesprejetja spremembe tega sporazuma po členu 40,

(b) odstopa od tega sporazuma po členu 41 ali

c) izključitve iz tega sporazuma po členu 42.

2. Svet zadrži vsak delež ali prispevek, ki ga je na finančne račune iz člena 18 vplačala članica, ki preneha biti pogodbenica tega sporazuma.

3. Članica, ki preneha biti pogodbenica tega sporazuma, ni upravičena do nobenega deleža v izkupičku likvidacije ali drugih sredstev Organizacije. Prav tako pa taka članica ni dolžna plačati morebitne izgube Organizacije po prenehanju tega sporazuma.

Člen 44

TRAJANJE, PODALJŠANJE IN PRENEHANJE

1. Ta sporazum ostane v veljavi deset let po začetku veljavnosti, razen če Svet s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 odloči, da ga podaljša, spremeni ali prekine v skladu z določbami tega člena.

2. Svet se lahko s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 odloči, da podaljša ta sporazum za največ dve obdobji, najprej za obdobje pet let in nato za tri leta.

3. Če je pred iztekom desetletnega obdobja iz odstavka 1 tega člena ali pred iztekom podaljšanega obdobja iz odstavka 2 tega člena, odvisno od primera, dogovorjen nov sporazum, ki nadomesti ta sporazum, vendar še ne začne veljati niti dokončno niti začasno, lahko Svet s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 podaljša ta sporazum do začetka začasne ali dokončne veljavnosti novega sporazuma.

4. Če je sklenjen nov sporazum in začne veljati v katerem koli obdobju podaljšanja tega sporazuma na podlagi odstavka 2 ali odstavka 3 tega člena, ta sporazum, čeprav podaljšan, preneha ob začetku veljavnosti novega sporazuma.

5. Svet lahko kadar koli s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12 odloči, da ta sporazum preneha veljati z veljavnostjo na datum, ki ga določi.

6. Ne glede na prenehanje tega sporazuma Svet še naprej obstaja v obdobju, ki ne presega 18 mesecev, da izvede likvidacijo Organizacije, vključno s poravnavo računov, in ima ob upoštevanju ustreznih sklepov, sprejetih s posebnim glasovanjem v skladu s členom 12, v tem obdobju taka pooblastila in funkcije, ki so potrebne za te namene.

7. Svet uradno obvesti depozitarja o vseh sklepih, sprejetih na podlagi tega člena.

Člen 45

PRIDRŽKI

Pridržki do določb tega sporazuma niso dopustni.

Člen 46

DOPOLNILNE IN PREHODNE DOLOČBE

1. Ta sporazum nasledi Mednarodni sporazum o tropskem lesu, 1994.

2. Vsa dejanja Organizacije ali v njenem imenu ali njenih organov v okviru Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu, 1983 in/ali Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu, 1994, ki veljata na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, in pogoji, ki ne predvidevajo prenehanja na ta datum, ostanejo veljavni, razen če to spremenijo določbe tega sporazuma.

V Ženevi, 27. januarja 2006; besedilo tega sporazuma v arabskem, kitajskem, angleškem, francoskem, ruskem in španskem jeziku je enako verodostojno.

PRILOGA A

Seznam vlad, ki so se udeležile Konference Združenih narodov za pogajanje o sporazumu, ki nasledi Mednarodni sporazum o tropskem lesu, 1994, ki so možne članice proizvajalke, kot je določeno v členu 2 (Opredelitve), in okvirna dodelitev glasov, kot je navedeno v členu 10 (Razdelitev glasov)

Članice | Skupaj glasovi |

AFRIKA Angola Benin Kamerun* Srednjeafriška republika* Slonokoščena obala* Demokratična republika Kongo* Gabon* Gana* Liberija* Madagaskar Nigerija* Republika Kongo* Ruanda Togo* | 249 18 17 18 18 18 18 18 18 18 18 18 18 17 17 |

AZIJA-TIHI OCEAN Kambodža* Fidži* Indija* Indonezija* Malezija* Mjanmar* Papua Nova Gvineja* Filipini* Tajska* Vanuatu* | 389 15 14 22 131 105 33 25 14 16 14 |

LATINSKA AMERIKA IN KARIBI Barbados Bolivija* Brazilija* Kolumbija* Kostarika Dominikanska republika Ekvador* Gvatemala* Gvajana* Haiti Honduras* Mehika* Nikaragva Panama* Paragvaj Peru* Surinam* Trinidad in Tobago* Venezuela* | 362 7 19 157 19 7 7 11 8 12 7 8 15 8 8 10 24 10 7 18 |

SKUPAJ: | 1000 |

* Članica Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu, 1994

PRILOGA B

Seznam vlad, ki so se udeležile Konference Združenih narodov za pogajanje o sporazumu, ki nasledi Mednarodni sporazum o tropskem lesu, 1994, ki so možne članice porabnice, kot je določeno v členu 2 (Opredelitve)

Albanija Alžirija Avstralija* Kanada* Kitajska* Egipt* Evropska skupnost* Avstrija* Belgija* Češka republika Estonija Finska* Francija* Nemčija* Grčija* Irska* Italija* Litva Luksemburg* Nizozemska* Poljska Portugalska* Slovaška Španija* Švedska* Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska* Iran (Islamska republika) Irak Japonska* Lesoto Libijska arabska džamahirija Maroko Nepal* Nova Zelandija* Norveška* Republika Koreja* Švica* Združene države Amerike* |

* Članica Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu, 1994

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

Ta dokument spremlja in dopolnjuje obrazložitveni memorandum. Zato je primerno, da se pri izpolnjevanju tega zakonodajnega finančnega izkaza ne ponavljajo informacije iz obrazložitvenega memoranduma, pri čemer to ne sme vplivati na njegovo berljivost. Pred izpolnjevanjem obrazca si oglejte posebna navodila, ki so pri tem v pomoč in pojasnjujejo spodnje točke.

1. NASLOV PREDLOGA: Predlog sklepa Sveta o podpisu in sklenitvi Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu (ITTA) 2006.

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Zunanji odnosi, razvoj in odnosi z državami AKP. Obveznosti do mednarodnih organizacij za osnovne proizvode.

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

21 07 04 Sporazumi o osnovnih proizvodih

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Deset let, razen če se o Sporazumu ponovno pogaja ali je podaljšan.

3.3. Značilnosti proračuna (po potrebi se dodajo vrstice):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

obvezni | dif.[2] | DA | NE | NE | št. [ 4 ] |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[3] Leto (n) pomeni leto začetka obveznosti. Predvideva se, da bo to leto 2008. |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

Odobritve plačil (OP) | b | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

* Glede na to da se trgovina iz leta v leto zelo spreminja (zlasti zaradi vpliva Kitajske), lahko pride v glasovih držav, ki imajo več kot 10 osnovnih glasov (člen 10(4)), do sprememb, ki jih je zdaj nemogoče napovedati. Delež ES se izračuna na podlagi določb ITTA 2006 (člen 19). O proračunu za leto 2008 se bo odločalo leta 2007, zato so te številke le ocena na osnovi tekočega proračuna. Pri izračunu se upošteva povprečno letno povečanje, ki znaša 5 %. Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[4] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) * | 8.2.4 | c |

*Tehnična in upravna pomoč ni potrebna. REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

Odobritve plačil | b+c | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[5] Tehnična in upravna pomoč ni potrebna. |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,726** |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762** |

** Glej opombo (*) na strani 2 za točko 4.1.1

Podrobnosti o sofinanciranju

Ob predpostavki, da bo sporazum sklenila Skupnost, finančna podpora oziroma sofinanciranje držav članic ali drugih organov ne bo potrebno. V nasprotnem primeru bo višino prispevka določil Svet.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

X Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[6] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Opomba: vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

Podrobnosti o ozadju predloga so predstavljene v obrazložitvenem memorandumu. Ta oddelek zakonodajnega finančnega izkaza mora vsebovati naslednje posebne dopolnilne informacije:

5.1. Potreba, ki jo je treba zadovoljiti, kratkoročno ali dolgoročno

Pristop k Sporazumu izhaja iz ugotovitev presoje vplivov Mednarodne organizacije za tropski les, ki je bila izvedena v pripravah na ponovna pogajanja, saj bo na ta način EU ostala prisotna na tem pomembnem mednarodnem forumu. Pristop Skupnosti k Sporazumu je prav tako potreben za okrepitev položaja ES, kar bo Komisiji omogočilo, da odigra ključno vlogo v tej organizaciji. Poleg tega pa bo imela zaradi odgovornosti, da izpolni zavezujoče finančne obveznosti, precejšen nadzor nad splošnim vodenjem.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Pristop k Sporazumu izhaja iz načina ravnanja Skupnosti pri podpisovanju in sklepanju mednarodnih sporazumov o osnovnih proizvodih, ko so pogajanja končana. Ta ukrep prav tako prispeva k doseganju glavnega cilja razvoja. Izčrpna analiza ciljev novega sporazuma je pokazala, da se glavni cilji ne osredotočajo le na trgovino, ampak tudi na okolje. Sodelovanje Skupnosti bo torej ključnega pomena pri skupnih prizadevanjih z drugimi mednarodnimi akterji za usklajeno in celostno politiko na področju gozdarstva, trgovine in razvoja.

Predlog je v skladu z drugimi finančnimi instrumenti, ki ES zagotavljajo udeležbo v mednarodnih organizacijah. V sedanji fazi ni možnih sinergij.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

V okviru ABM je cilj tega predloga doseči, da Komisija razvije svojo vlogo intelektualnega središča za razvoj, in zagotoviti učinkovito udeležbo v razpravi o mednarodni politiki.

Glavni kazalnik rezultata bi lahko bila podpora EU pomembnejšim mednarodnim pobudam, konvencijam, forumom in platformam. Kot kazalnik učinka bi lahko upoštevali vpliv stališč EU v mednarodnih partnerstvih in skladih ter na mednarodnih večstranskih forumih, kot je ITTO.

Predlog bo Komisiji omogočil ukrepati v imenu Skupnosti.

Metoda izvedbe (okvirno).

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e)[8] izvedbe ukrepa:

ٱ Centralizirano upravljanje |

X neposredno Komisija |

ٱ posredno s prenosom na: |

ٱ izvajalske agencije |

ٱ organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 Finančne uredbe |

ٱ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve |

ٱ Deljeno ali decentralizirano upravljanje |

ٱ z državami članicami |

ٱ s tretjimi državami |

ٱ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti) |

Opombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Službe Komisije se redno udeležujejo sej Sveta in zasedanj upravno-finančnega odbora Mednarodne organizacije za tropski les. Ta organa imata pooblastila, da predlagata in odobrita upravni proračun ter pripadajoče prispevke. Upravni proračun, njegova poraba, finančno stanje odhodkov in računski izkazi Mednarodne organizacije za tropski les so članicam na razpolago.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Za vse sporazume o osnovnih proizvodih, ki jih sklene Evropska skupnost, se ovrednoti združljivost letnega predloga z našo finančno politiko.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Če je potrebno, se to izvede med ponovnimi pogajanji na koncu veljavnosti ITTA 2006. Zaenkrat je predlog za sklenitev v skladu s priporočili vrednotenja, ki ga je izvedel zunanji svetovalni organ pred pogajalsko konferenco v okviru UNCTAD (Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj). Ta večstranski mednarodni forum je že po svojem mandatu naraven okvir, pod okriljem katerega delujejo glavne mednarodne organizacije za osnovne proizvode.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Vrednotenje ni načrtovano, verjetno pa bo organizacija sama izvedla vmesen pregled izvajanja in dosežkov Sporazuma.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Komisija bo zagotovila stalno spremljanje upravnega poslovodenja finančnih sredstev Mednarodne organizacije za tropski les.

Če bo potrebno, bo Mednarodna organizacija za tropski les na zahtevo Komisije Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) ter drugim finančnim in revizijskim službam omogočila dostop do svojih poslovnih knjig in evidenc.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje[10] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Osebje[11], financirano iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[12], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Udeleževanje sestankov, proučevanje gradiva, razprave z državami članicami in na koncu pogajanja v okviru Mednarodne organizacije za tropski les.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

(Pri navedbi več virov delovnih mest se navede število delovnih mest iz vsakega vira)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

Potrebe po človeških in upravnih virih se krijejo s sredstvi, dodeljenimi zadevnemu GD v okviru postopka letne dodelitve. Osebje in upravni odhodki so vključeni v normalno dodelitev GD.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ |

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[14] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

[1] Dok. 9773/05 z oznako Restreint UE z dne 17. junija 2005;

[2] Diferencirana sredstva.

[3] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[4] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[5] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[6] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[7] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[8] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „opombe“ iz te točke.

[9] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[10] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[11] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[12] Te stroške referenčni znesek krije.

[13] S sklicevanjem na posebni zakonodajni finančni izkaz za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[14] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.