EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.3.2022 COM(2022) 135 final 2022/0090(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom ter Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (Besedilo velja za EGP)



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji a)Zanesljivost oskrbe Morebitne grožnje za zanesljivost oskrbe s plinom v EU, ki so večinoma povezane z njeno odvisnostjo od primarne energije iz tretjih držav, so že sprožile priprave na reševanje dodatnih izzivov. Zlasti z uvedbo evropskega zelenega dogovora, nadgradnjo in razširitvijo infrastrukture za utekočinjeni zemeljski plin ter diverzifikacijo virov in poti plina iz plinovoda je že sprejela pomembne ukrepe za zaščito gospodinjstev in podjetij pred pretresi v oskrbi. Mednarodne napetosti so pokazale, da je treba pospešiti načrte in ukrepe, da bi postali bolj neodvisni od tretjih držav. S pospešitvijo zelenega prehoda se bodo zmanjšale emisije in odvisnost od uvoženih fosilnih goriv ter zagotovila zaščita pred zvišanji cen. Vendar sedanje geopolitične razmere zahtevajo dodatne kratkoročne ukrepe za odpravo tržnih neravnotežij v zvezi z energijo in za zagotavljanje oskrbe v prihodnjih letih. Ker lahko do motenj v oskrbi s plinom iz plinovoda pride kadar koli, so uvedeni ukrepi za politiko zavarovanja v zvezi z ravnjo napolnjenosti skladišč v Uniji. Dobro napolnjena skladišča plina prispevajo k varnejši oskrbi s plinom za zimo 2022/2023. b)Vloga skladišč in sedanje težave Skladišča plina prispevajo k zanesljivosti oskrbe, saj zagotavljajo dodatno oskrbo v primeru močnega povpraševanja ali motenj v oskrbi; iz skladišč se dobavi 25–30 % pozimi porabljenega plina. Med kurilno sezono se s skladiščenjem zmanjša potreba po uvozu dodatnega plina. Skladiščenje prispeva k blaženju pretresov v oskrbi. V zadnjih šestih mesecih so zaradi neuravnoteženega trga plina strmo porasle cene plina. Raven napolnjenosti skladišč v EU pozimi je bila precej nižja od ravni iz prejšnjih let – januarja v odstotnih točkah 10 % nižja. To je povečalo negotovost glede zanesljivosti oskrbe in nestanovitnosti cen. Namen tega predloga je obravnavati tri bolj specifične težave, navedene spodaj: –razlike med poletnimi in zimskimi cenami plina so pomembne za ugodnejše polnjenje skladišča s plinom. Glede na trenutni geopolitični razvoj in visoke cene energije je ocena predvidenega poletnega/zimskega razmika zelo nezanesljiva. Po pričakovanjih bi bile lahko razmere še posebej problematične pred naslednjo zimo, saj bi bile lahko cene poleti višje kot pozimi. To bi lahko povzročilo razmere, v katerih skladiščenje ne bi bilo privlačno za udeležence na trgu, potrebe po polnjenju pa bi bilo treba zagotoviti z javnimi intervencijami, vključno s finančno podporo za spodbujanje uporabe skladiščenja; –Komisija in koordinacijska skupina za plin sta februarja 2022 izvedli okrepljeno analizo pripravljenosti na tveganja za vso EU. Ta analiza je pokazala, da bi kljub naposled varni zimi 2021/2022 lahko obstajalo tveganje nezadostno polnih skladišč plina v naslednji zimi 2022/2023. Optimizacija skladiščnih zmogljivosti v sezoni polnjenja bi zahtevala takojšnje vbrizgavanje od začetka sezone polnjenja (aprila 2022). Taki zgodnji ukrepi bi zmanjšali tveganje ozkih grl pri polnjenju skladišč ob morebitnimi motnjah z vzhoda, zaradi katerih bi bilo treba plin do skladišč preusmeriti z drugih poti; –ravni skladiščenja plina v letih 2021/2022 so se izkazale za posebno nizke v obratih v lasti subjektov iz tretjih držav. To je prispevalo k skoraj polovici letošnje nenavadno nizke ravni skladiščenja. Skladišča so strateška sredstva in ključna za zanesljivost oskrbe Unije in njenih držav članic. Nadzor in uporaba skladišč s strani subjektov iz tretjih držav lahko povzročita tveganja za zanesljivost oskrbe, vplivata na druge bistvene varnostne interese in dodatno ogrozita strateško avtonomijo EU. c) Cilji predloga Namen tega predloga je obravnavati zelo velika tveganja za zanesljivost oskrbe in gospodarstvo Unije, ki so posledica dramatično spremenjenih geopolitičnih razmer. Cilj predloga je zlasti zagotoviti, da skladiščne zmogljivosti v Uniji, ki so ključne za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe, ne bodo ostale neizkoriščene, da se zagotovi souporaba skladišč po vsej Uniji v duhu solidarnosti. V ta namen bo obvezna minimalna raven plina v skladiščih okrepila zanesljivost oskrbe pred zimo 2022/2023 in v naslednjih zimskih obdobjih. Obvezno certificiranje operaterjev skladiščnega sistema bo zagotovilo, da se lahko izključijo morebitna tveganja za zanesljivost oskrbe, ki bi nastala zaradi vpliva na kritično skladiščno infrastrukturo. Nazadnje, uporaba skladišč se bo spodbujala z omogočanjem izvzetja uporabnikov tarif za prenos na vstopnih ali izstopnih točkah skladiščenja. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta predlog spreminja dve obstoječi uredbi, in sicer Uredbo (EU) 2017/1938 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in Uredbo (EU) št. 715/2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina. Temelji na obstoječem okviru za zanesljivost oskrbe s plinom in pravilih notranjega trga plina ter dodaja dodatne ukrepe, potrebne za zagotovitev zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom v Uniji v okviru hude energetske krize, ki so jo povzročile nedavne spremembe geopolitičnih razmer. Predlagana pravila o obveznih ciljih napolnjenosti skladišč so povezana s predlogom o uporabi skladišč, ki je bil vključen v člen 67 predloga Komisije za uredbo o notranjih trgih plinov iz obnovljivih virov, zemeljskega plina in vodika z dne 15. decembra 2021. V tem členu se predlaga vključitev novega člena 7(b) v Uredbo (EU) 2017/1938, da bi države članice spodbudili k uporabi nekaterih ukrepov, povezanih s skladiščenjem, za povečanje zanesljivosti oskrbe brez uvedbe obveznosti skladiščenja. Ker pa so se geopolitične razmere od decembra 2021 znatno spremenile, so okrepljeni ukrepi za zagotovitev zanesljivosti oskrbe postali ključni. Komisija je v sodelovanju s koordinacijsko skupino za plin izvedla namensko analizo tveganja, ki je pokazala, da so nujno potrebna strožja pravila za zagotovitev boljše uporabe skladišč v Uniji. Hitra pogajanja o celovitem predlogu uredbe o notranjih trgih plinov iz obnovljivih virov, zemeljskega plina in vodika z dne 15. decembra 2021 so ključna za zeleni dogovor in zmanjšanje odvisnosti Evrope od fosilnega plina. Da bi se izognili motnjam v pogajalskem procesu v zvezi s predlogom z dne 15. decembra 2021, je predlog pravil za povečanje ravni napolnjenosti pripravljen v obliki ločene uredbe, ki je omejena na tri ciljno dobro usmerjene spremembe (obveznost polnjenja skladišč, certificiranje skladišč in tarifni popust). Kratek in ciljno dobro usmerjen predlog bi moral Svetu in Parlamentu omogočiti, da ga sprejmeta v kratkem roku, saj so nova pravila nujno potrebna za zagotavljanje napolnjenosti skladišč v času rastočih cen energije.

Da bi se izognili pravnemu nasprotju med členom 67 predloga uredbe o notranjih trgih iz obnovljivih virov, zemeljskega plina in vodika z dne 15. decembra 2021 in sedanjim predlogom, se veljavnost predlagane uredbe omeji do začetka veljavnosti prenovljene Uredbe (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o notranjih trgih iz obnovljivih virov, zemeljskega plina in vodika, ki temelji na predlogu Komisije z dne 15. decembra 2021. Določbe v zvezi z napolnjenostjo skladišč iz tega predloga naj bi bile sprejete čim prej, da se zagotovi, da bodo začele učinkovati pred začetkom kurilne sezone oktobra 2022. Pozneje bi jih bilo mogoče zlahka vključiti v uredbo o notranjih trgih iz obnovljivih virov, zemeljskega plina in vodika. •Skladnost z drugimi politikami Unije Predlog je skladen s širšim sklopom pobud za povečanje energetske odpornosti Unije in pripravo na morebitne izredne razmere, predvsem s predlogi Komisije „Pripravljeni na 55“, zlasti z revizijo tretjega energetskega svežnja za plin (Direktiva 2009/73/EU in Uredba št. 715/2009/EU), katerih namen je urediti konkurenčne trge razogljičenega plina in dolgoročno ustvariti trajnostni energetski sektor v dobro evropskih potrošnikov. Evropska komisija je oktobra 2021 predstavila sporočilo za sprejetje in podporo ustreznih ukrepov za ublažitev vpliva naraščajočih cen energije. Sporočilo vsebuje tudi ukrepe za zagotovitev cenovno dostopne energije in zadostne ravni skladiščenja, s čimer bo EU postala odpornejša na prihodnje pretrese. Po nedavnih geopolitičnih dogodkih je Komisija marca 2022 izdala sporočilo „REPowerEU“ o skupnih evropskih ukrepih za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo. V skladu s sporočilom „REPowerEU“ bo Komisija pripravila zakonodajni predlog za zagotovitev ustrezne letne ravni skladiščenja do naslednje zime. Sporočilo poudarja nujno potrebo po napolnjenih skladiščih v Uniji in pojasnjuje tudi, da se lahko državna pomoč uporabi za finančno podporo za polnjenje skladišč. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Ta predlog spreminja Uredbo (EU) 2017/1938, katere pravna podlaga je bil člen 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Spreminja tudi Uredbo (EU) št. 715/2009, ki je, ker Pogodba o delovanju Evropske unije takrat še ni veljala, temeljila na členu 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je postal člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta predlog temelji na členu 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Načrtovani ukrepi te pobude so popolnoma v skladu z načelom subsidiarnosti. Zaradi tveganja morebitne prekinitve oskrbe s plinom in njegovega znatnega učinka na celotno Unijo je potrebno ukrepanje na ravni EU. Glede na neprecedenčno naravo krize v oskrbi s plinom in njene čezmejne učinke ter dejstvo, da so države EU povezane prek skupnega plinskega omrežja, je ukrepanje na ravni Unije upravičeno, saj države članice tveganja hudih gospodarskih težav, ki so posledica znatnih motenj v oskrbi, ne morejo zadovoljivo in usklajeno obravnavati same. Samo ukrepi EU v duhu solidarnosti med državami članicami lahko zagotovijo učinkovito pripravljenost na motnje v oskrbi, ki bi povzročile trajno škodo za državljane in gospodarstvo. •Sorazmernost Pobuda je skladna z načelom sorazmernosti. Glede na neprecedenčne geopolitične razmere ter znatno grožnjo za potrošnike in gospodarstvo EU v primeru motenj v oskrbi s plinom obstaja očitna potreba po usklajenem in nujnem ukrepanju. Predlog kljub nujnosti upošteva, da bodo države članice potrebovale nekaj časa za uvedbo potrebnih ukrepov za zagotovitev napolnjenosti skladišč. Predlog zato določa mehanizem „postopnega uvajanja“, tj. pravila, ki so za leto 2022 manj stroga kot za naslednja leta (npr. nižji cilj napolnjenosti, manj vmesnih ciljev, obveznost Komisije, da pri izvrševanju upošteva omejen čas uporabe). Zato predlog ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev, ki so določeni v sedanjem instrumentu. Predlagani ukrepi se štejejo za sorazmerne in v največji možni meri temeljijo na obstoječih pristopih. Podpora solidarnostnim ukrepom in zahteva po napolnjenosti skladišč učinkovito zagotavljata, da so tveganja v zvezi z zanesljivostjo oskrbe na regionalni ravni čim manjša. Izbira zahtevane ravni napolnjenosti je bila skrbno preučena. O njej se je razpravljalo z deležniki okviru koordinacijske skupine za plin, pred čemer so bila opravljena intenzivna posvetovanja s področnimi strokovnjaki in državami članicami. Na podlagi teh posvetovanj je predlagana 90-odstotna stopnja napolnjenosti potrebna in ustrezna raven za zagotovitev zanesljivosti oskrbe pozimi v primeru hudih motenj v oskrbi, ne da bi pri tem prekomerno obremenili države članice, energetska podjetja ali državljane. •Izbira instrumenta To je predlog za spremembo dveh uredb, Uredbe (EU) 2017/1938 in Uredbe (EU) št. 715/2009, zato je izbrani instrument uredba o spremembi. Glede na to, da ne gre za popolno revizijo nobene od uredb, se prenovitev ne šteje za primerno. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Posvetovanja z deležniki Zaradi nujnosti predloga, ki je nastal kot odziv na nepričakovano geopolitično krizo in ga je treba nujno sprejeti, da se zagotovi napolnjena skladišča pred kurilno sezono, so morala biti posvetovanja z deležniki manj formalna. Kljub temu so bila opravljena ciljno usmerjena posvetovanja z deležniki, tudi prek koordinacijske skupine za plin, ter večplastna dvostranska posvetovanja s ključnimi deležniki, sektorskimi strokovnjaki in državami članicami.

Komisija je 8. marca 2022 objavila sporočilo COM(2022) 108 final „REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo“, v katerem je bila določena glavna vsebina sedanjega predloga o ukrepih za polnjenje skladišč in v okviru katerega je bilo že omogočeno posvetovanje o predlaganih ukrepih z ustreznimi deležniki. Na podlagi tega dokumenta so imele vse zainteresirane strani – na primer organi, deležniki in državljani – priložnost izraziti svoje mnenje o zakonodajnem pristopu Komisije, kot je opisan v sporočilu. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Zaradi politične občutljivosti in nujnosti predloga razen obsežnih posvetovanj z deležniki ni bilo zaprošeno za nobeno zunanje strokovno mnenje. •Ocena učinka Zaradi politične občutljivosti in nujnosti predloga ocena učinka ni bila izvedena, opravljeni pa so bili okrepljena analiza pripravljenosti na tveganja za vso EU (glej zgoraj) in ciljno usmerjena posvetovanja. Pred predlogom so bili ocenjeni ukrepi za polnjenje skladišč in možne alternative ter se je o njih intenzivno razpravljalo z deležniki, zlasti v koordinacijski skupini za plin. Na sestanku koordinacijske skupine za plin 23. februarja 2022 so udeleženci poudarili, da bi bilo treba čim prej sprejeti ukrepe za ponovno napolnjenost skladišč pred naslednjo zimo. Posegi so bili osredotočeni na načine za spodbujanje polnjenja, po možnosti z uporabo tržnih mehanizmov, stopnjo napolnjenosti, ki jo je treba doseči, način financiranja skladiščenja, vključno z morebitno državno pomočjo, in način usklajevanja med državami članicami. Komisija je na sestanku koordinacijske skupine za plin 11. marca 2022 predstavila ukrepe v zvezi s skladiščenjem, predvidene v tem predlogu, in opisane v sporočilu REPowerEU. Skupina je izrazila zadovoljstvo s sporočilom in pripombe o ciljnem datumu za napolnjenost skladišča, stopnjo prožnosti za dosego cilja v vsaki državi članici, možne spodbude za udeležence na trgu in načine za izboljšanje sodelovanja. •Temeljne pravice Ukrep bo omogočil podporo nekaterim najranljivejšim odjemalcem, zlasti tistim, ki se že soočajo z energijsko revščino. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračunski vpliv na proračun EU, povezan s tem predlogom, zadeva človeške vire in druge upravne odhodke Generalnega direktorata (GD) Evropske komisije za energijo. Predlog določa novo, izboljšano strukturo zanesljivosti oskrbe s plinom z novimi obveznostmi za države članice in ustrezno okrepljeno vlogo GD za energijo na številnih področjih, in sicer pri: ·splošnem upravljanju in izvajanju Uredbe (1 EPDČ); ·upravljanju okrepljene vloge koordinacijske skupine za plin (0,5 EPDČ); ·spremljanju stopenj napolnjenosti in opredelitvi elementov tehničnega izvajanja, kot so krivulje polnjenja (vključno z ekonomsko in tehnično analizo ter upravljanjem podatkov) (1,5 EPDČ); ·pravnem izvajanju ukrepov, predvidenih v novem členu 6d(7) (ocenjeno letno povprečje: 5 odločitev o opozorilu; 2 odločitvi o skrajnih ukrepih.) (2 EPDČ); ·upravljanju platforme za UZP, predvidene v novem členu 6b(1) (5 EPDČ); ·oceni obvestil o porazdelitvi bremen iz člena 6c (1 EPDČ);

·mnenju o certificiranju operaterjev skladiščnega sistema (3 EPDČ); ·upravni podpori (1 EPDČ). Za izvajanje zgoraj navedenih novih odgovornosti je zato treba človeške vire GD za energijo stalno okrepiti z 12 dodatnimi EPDČ in 3 začasnimi EPDČ, ki so posebej namenjeni certificiranju, dokler se ta postopek ne zaključi. Poleg tega bodo za izvajanje, usklajevanje in spremljanje te uredbe o spremembi v državah članicah potrebne dodatne upravne odobritve, kot sledi: 150 000 EUR/leto za službena potovanja in sestanke strokovnjakov (zlasti: koordinacijske skupine za plin). 5.DRUGI ELEMENTI •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Člen 1 spreminja Uredbo (EU) 2017/1938. V členu 1(1) so bile v členu 2 Uredbe (EU) 2017/1938 dodane opredelitve pojmov za opredelitev „krivulje polnjenja“, „cilja napolnjenosti“, „strateškega skladiščenja“ in „strateške zaloge“. Člen 1(2) vstavlja nove člene 6a do 6d. –Člen 6(a). Ta nova določba bo od držav članic zahtevala, da vsako leto do 1. novembra zagotovijo, da se infrastruktura za skladiščenje na njihovem ozemlju načeloma napolni do najmanj 90 % zmogljivosti na ravni države članice z vmesnimi cilji februarja, maja, julija in septembra za vsako državo članico. Za leto 2022 se uporabljata nižji cilj in drugačna krivulja napolnjenosti, pri čemer se upošteva, da imajo države članice omejen čas, da začnejo izvajati to uredbo. Komisija je pooblaščena, da zagotovi, da so cilji napolnjenosti izpolnjeni, če niso doseženi vmesni cilji. –Člen 6b določa ukrepe, ki jih države članice sprejmejo za zagotovitev, da se dosežejo obvezni cilji napolnjenosti v skladu s členom 6a. –člen 6c. Uveden je mehanizem za porazdelitev bremena, saj bodo imele vse države članice, čeprav vse na svojem ozemlju nimajo skladišč, koristi od zagotovljene visoke ravni napolnjenosti v smislu zavarovalne vrednosti pred tveganji v zvezi z zanesljivostjo oskrbe in učinki zaviranja cen pozimi. –člen 6d. Ta nova določba zagotavlja učinkovite instrumente za spremljanje novih obveznosti polnjenja in krepi vlogo koordinacijske skupine za plin ter ji daje izrecen mandat za spremljanje uspešnosti držav članic na področju zanesljivosti oskrbe s plinom in za razvoj najboljših praks na tej podlagi. Posodobljeni nacionalni energetski in podnebni načrti ter celovita nacionalna energetska in podnebna poročila o napredku, sprejeta v skladu s členom 17 Uredbe 2018/1999, odražajo napredek pri krivuljah in ciljih napolnjenosti ter načrtovanih politikah in ukrepih za njihovo doseganje. Člen 2 spreminja Uredbo (EU) št. 715/2009. Člen 2(1) vstavlja nov člen 3a o certificiranju operaterjev skladiščnega sistema, v skladu s katerim države članice certificirajo vsa podjetja, ki imajo v lasti operaterja skladiščnega sistema, vključno z operaterji prenosnih sistemov, s čimer zagotovijo, da lastnik operaterja skladiščnega sistema ne ogroža zanesljivosti oskrbe z energijo v Uniji ali kateri koli državi članici. Člen 2(2) dodaja nov zadnji odstavek členu 13 z uporabo popusta v višini 100 % za tarife za prenos na podlagi zmogljivosti na vstopnih točkah iz skladišč in izstopnih točkah v skladišča. Člen 3 se nanaša na začetek veljavnosti. 2022/0090 (COD) Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom ter Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Čeprav so se kratkoročne prekinitve oskrbe s plinom dogajale že v preteklosti, se trenutne razmere zaradi več dejavnikov razlikujejo od prejšnjih kriz. Stopnjevanje oboroženega konflikta v Ukrajini od februarja 2022 je privedlo do zvišanja cen brez primere. Zaradi tega se bodo verjetno bistveno spremenile spodbude za napolnitev skladišč v Uniji. V sedanjih geopolitičnih razmerah ni več mogoče izključiti nadaljnjih motenj v oskrbi s plinom. To bi lahko imelo resne posledice za državljane in gospodarstvo Unije, saj je Unija še vedno v veliki meri odvisna od zunanje oskrbe s plinom, na katero lahko konflikt negativno vpliva. (2)Narava in posledice teh dogodkov so obsežne in vplivajo na celotno Unijo, zato zahtevajo celovit odziv. Pri odzivu bi bilo treba dati prednost ukrepom, ki lahko okrepijo zanesljivost oskrbe na ravni Unije, zlasti za zaščitene odjemalce. Zato je ključnega pomena, da Unija ukrepa usklajeno, da bi preprečila morebitna tveganja v primeru prekinitve oskrbe s plinom. (3)Dobro napolnjena skladišča plina prispevajo k zanesljivosti oskrbe, saj zagotavljajo dodatno oskrbo v primeru povečanega povpraševanja ali motenj v oskrbi. Ker lahko do motenj v oskrbi s plinom iz plinovodov pride kadar koli, je treba uvesti ukrepe v zvezi z ravnjo napolnjenosti skladišč v Uniji, da se zagotovi oskrba za zimo 2022/2023. (4)Z Uredbo (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta so bili uvedeni solidarnostni mehanizmi, namenjeni obravnavanju izrednih razmer, ko je v kateri izmed držav članic oskrba zaščitenih odjemalcev, torej bistvena varnostna potreba in nujna prioriteta, ogrožena. V primeru izrednih razmer na ravni Unije bi bilo treba s takojšnjim odzivom zagotoviti, da lahko države članice odjemalcem zagotovijo večjo zaščito. (5)Učinek oboroženega spopada na mejah Unije je pokazal, da obstoječa pravila o zanesljivosti oskrbe niso prilagojena nenadnim velikim geopolitičnim spremembam, pri katerih pomanjkanje oskrbe in visoke cene niso le posledica okvar infrastrukture ali ekstremnih vremenskih razmer, temveč tudi na primer namernih večjih dogodkov in daljših ali nenadnih prekinitev oskrbe. Zato je treba obravnavati nenadna močno povečana tveganja, ki so posledica trenutnih sprememb geopolitičnih razmer. (6)Na podlagi analiz Komisije o ustreznih ukrepih za zanesljivo oskrbo s plinom, med drugim okrepljene analize pripravljenosti na tveganje po vsej EU, ki sta jo februarja 2022 izvedli Komisija in koordinacijska skupina za plin, bi morale države članice načeloma zagotoviti, da so skladiščne infrastrukture na njihovem ozemlju do 1. novembra napolnjene vsaj do 90 % zmogljivosti na ravni države članice, vmesni cilji za vsako državo članico pa bodo določeni za maj, julij, september in februar naslednjega leta. To je potrebno za zagotovitev ustrezne zaščite evropskih odjemalcev pred pomanjkanjem oskrbe. Za leto 2022 bosta veljala nižji cilj 80-odstotnega napolnjenosti in manjše število vmesnih ciljev (avgust, september in oktober), pri čemer se upošteva, da se bo uredba začela uporabljati šele po začetku sezone polnjenja skladišč plina in da imajo države članice omejen čas za izvajanje te uredbe. (7)Sistem „krivulje polnjenja“ omogoča neprekinjeno spremljanje skozi celotno sezono polnjenja skladišč (od 1. aprila do 30. septembra). Od leta 2023 dalje se bo skladiščenje posebej spremljalo februarja (februarska kontrolna točka), da se prepreči nenadno praznjenje skladišča sredi zime, kar bi lahko povzročilo izzive v zvezi z zanesljivostjo oskrbe pred koncem zime. (8)Komisija lahko z delegiranim aktom prilagodi cilj napolnjenosti in krivuljo polnjenja od leta 2023 naprej, pri čemer upošteva letne simulacije ENTSO-G in skupno analizo, ki jo morajo izvesti regionalne rizične skupine, opredeljene v Uredbi (EU) 2017/1938. Sklep Komisije za določitev „krivulj polnjenja“ bo sprejet po posvetovanju s koordinacijsko skupino za plin. (9)Države članice morda ne bodo vedno pravočasno izpolnile ciljev napolnjenosti, saj lahko pride do tehničnih težav, kot so težave, povezane s plinovodi, ki napajajo skladišče, ali z napravami za vbrizgavanje. V takih primerih je primerno, da imajo države članice možnost, da cilj dosežejo pozneje. Vendar je treba cilj napolnjenosti doseči takoj, ko je to tehnično mogoče, najpozneje pa do 1. decembra, da se zagotovi zanesljivost oskrbe v zimskem obdobju.

(10)Poleg tega države članice morda ne bodo mogle izpolniti ciljev napolnjenosti v primeru izrednih razmer po vsej EU, tj. v času izjemnega pomanjkanja plina. Zato se cilji napolnjenosti ne bi smeli uporabljati, kadar Komisija razglasi izredne razmere na ravni Unije ali regionalni ravni v skladu s členom 12 Uredbe (EU) 2017/1938 in dokler take razmere trajajo. (11)Pristojni organi stalno spremljajo polnjenje podzemnih skladišč za zagotovitev, da se doseže nacionalna krivulja polnjenja. Nacionalne krivulje polnjenja so določene ob upoštevanju razpona dveh odstotnih točk. Če je raven napolnjenosti v zadevni državi članici za več kot 2 odstotni točki nižja od ciljev krivulje polnjenja, pristojni organi nemudoma sprejmejo učinkovite ukrepe za povečanje ravni napolnjenosti. Države članice o takih ukrepih obvestijo Komisijo in koordinacijsko skupino za plin. (12)Znatno in trajno odstopanje od krivulj polnjenja lahko ogrozi doseganje ustrezne ravni skladiščenja, ki je v duhu solidarnosti potrebna za zagotovitev zanesljivosti oskrbe po vsej Uniji. V primeru takih znatnih in trajnih odstopanj bi bilo zato treba Komisijo pooblastiti, da sprejme učinkovite ukrepe za preprečevanje težav z zanesljivostjo oskrbe, ki so posledica nenapolnjenih skladišč. Komisija pri odločanju o ustreznih ukrepih upošteva posebne razmere v zadevni državi članici, kot je velikost skladišč glede na domačo porabo plina ali pomen skladišč za zanesljivost oskrbe v regiji. Ker bo ta uredba začela veljati po začetku sezone polnjenja skladišč v letu 2022, bi bilo treba pri vseh ukrepih, ki jih Komisija sprejme za odpravo odstopanj od krivulje polnjenja za leto 2022, upoštevati omejen čas za izvajanje te uredbe na nacionalni ravni. Komisija bi morala zagotoviti, da ukrepi ne presegajo tistega, kar je potrebno za ohranjanje zanesljivosti oskrbe, ne da bi nesorazmerno obremenili države članice, udeležence na trgu plina, operaterje skladiščnih sistemov ali državljane. (13)Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da so obvezni cilji napolnjenosti izpolnjeni. Glede na različne regulativne ureditve, ki so v številnih državah članicah že vzpostavljene za podpiranje polnjenja skladišč, niso predpisani posebni instrumenti za upoštevanje krivulje polnjenja in izpolnjevanje cilja napolnjenosti, temveč lahko države članice svobodno izberejo instrument, ki najbolj ustreza njihovemu nacionalnemu sistemu, če so izpolnjeni pogoji iz člena 6(b)(2) in (3). Države članice lahko torej svobodno izberejo, kateri udeleženci na trgu bodo morali zagotoviti polnjenje skladišč. Odločijo se lahko tudi, ali regulativna sredstva, kot so ukrepi, ki jih omogočajo obstoječa tržna pravila EU in s katerimi se od imetnikov zmogljivosti zahteva, da sprostijo neizkoriščene zmogljivosti, morda zadostujejo za doseganje ciljev napolnjenosti, ali pa so potrebne finančne spodbude, ki bi lahko pomenile državno pomoč. Države članice bi morale z drugimi državami članicami uporabljati usklajene instrumente, kot so platforme za nakup UZP, da bi čim bolj povečale uporabo UZP za napolnitev skladišč ter zmanjšale infrastrukturne in regulativne ovire za skupno uporabo UZP za ta namen. (14)Sporočilo Komisije COM(2022) 108 final z dne 8. marca 2022 z naslovom „REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo“ je v zvezi s tem pojasnilo, da pravo Unije državam članicam omogoča, da dobaviteljem zagotovijo državno pomoč v skladu s členom 107(3)(c) PDEU, da bi zagotovile napolnitev skladišč, na primer v obliki jamstev („dvosmerna pogodba na razliko“). (15)Vsi ukrepi za zagotavljanje polnjenja skladišč plina bi morali biti nujni, jasno opredeljeni, pregledni, sorazmerni, nediskriminatorni in preverljivi, ne bi smeli neupravičeno izkrivljati konkurence ali učinkovitega delovanja notranjega trga plina ter ne bi smeli ogrožati zanesljivosti oskrbe s plinom drugih držav članic ali Unije. Taki ukrepi zlasti ne bi smeli privesti do krepitve prevladujočega položaja ali nepričakovanih dobičkov za podjetja, ki nadzorujejo skladišča ali ki so rezervirala, vendar niso uporabljala skladiščnih zmogljivosti. (16)Učinkovita uporaba obstoječe infrastrukture, vključno s čezmejnimi prenosnimi zmogljivostmi, skladišči in obrati za UZP, je pomemben dejavnik pri zagotavljanju zanesljivosti oskrbe v duhu solidarnosti. Odprte energetske meje so ključne za zanesljivost oskrbe, tudi v času motenj v oskrbi s plinom na nacionalni in regionalni ravni ali ravni Unije. Zato noben ukrep, sprejet za zagotovitev polnjenja skladišč plina, ne bi smel blokirati ali omejevati čezmejnih zmogljivosti, dodeljenih v skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) 2017/459. (17)Obveznost skladiščenja bo pomenila finančno breme za zadevne akterje v tistih državah članicah, ki imajo na svojem ozemlju ustrezna skladišča, povečanje ravni zanesljivosti oskrbe pa bo koristilo vsem državam članicam, vključno s tistimi, ki nimajo skladišč. Da bi si v duhu solidarnosti delili breme zagotavljanja zanesljivosti oskrbe z zadostno napolnjenostjo skladišč v Uniji, bi morale države članice brez skladišč izpolnjevati obveznost uporabe skladišč v drugih državah članicah. Če povezave z drugimi državami članicami niso vzpostavljene ali so čezmejne prenosne zmogljivosti omejene ali če zaradi drugi tehničnih razlogov ni mogoče uporabljati skladišč v drugih državah članicah, bi bilo treba obveznost ustrezno zmanjšati. (18)Vendar za države članice taka obveznost ne bi smela veljati, če skupaj z eno ali več državami članicami, ki imajo skladišča, razvijejo alternativni mehanizem za porazdelitev bremena. Tak alternativni mehanizem lahko med drugim upošteva že obstoječe enakovredne pravne obveznosti skladiščenja alternativnih goriv. Države članice bi morale o takih alternativnih mehanizmih za porazdelitev bremena uradno obvestiti Komisijo. (19)Ukrepi, s katerimi države članice, ki nimajo skladišč, breme obveznosti skladiščenja delijo z državami članicami, ki jih imajo, imajo lahko finančne posledice za zadevne udeležence na trgu. Države članice, ki nimajo skladišč, lahko zato udeležencem na trgu zagotovijo finančne spodbude ali nadomestila za izpad prihodkov ali stroške, nastale zaradi obveznosti, ki so jim naložene in jih ni mogoče pokriti s prihodki. Če se ukrep financira z dajatvijo, se ta ne dodeli čezmejnim povezovalnim točkam. (20)Učinkovito spremljanje in poročanje je bistveno tako za oceno narave in obsega tveganj, povezanih z zanesljivostjo oskrbe, kot tudi za izbiro ustreznih ukrepov za preprečevanje takih tveganj. Upravljavci skladišč bi morali med obdobjem polnjenja skladišč pristojnim nacionalnim organom mesečno poročati o ravneh napolnjenosti. Lastnike in upravljavce skladišč se tudi spodbuja, da na osrednji platformi za poročanje redno zabeležijo zmogljivost in raven napolnjenosti za vsako skladišče. (21)Regulativni organi bi morali imeti pomembno vlogo pri spremljanju zanesljivosti oskrbe, ki je ena od nalog, ki jih zakonodaja o notranjem energetskem trgu nalaga regulatorjem, ter zagotoviti ravnovesje med varnostjo in stroški ukrepov za odjemalce. Komisija bo skupaj s pristojnimi organi držav članic spremljala ravni napolnjenosti. (22)Okrepiti bi bilo treba vlogo koordinacijske skupine za plin, in sicer z izrecnim mandatom, da spremlja uspešnost držav članic na področju zanesljivosti oskrbe s plinom in na tej podlagi razvija najboljše prakse na tem področju. Komisija zato redno poroča koordinacijski skupini za plin, ki ji pomaga pri spremljanju ciljev napolnjenosti skladišč in pri zagotavljanju njihovega izpolnjevanja. (23)Unija meni, da je sektor sistemov za shranjevanje zelo pomemben za Unijo, njeno zanesljivost oskrbe z energijo in druge bistvene varnostne interese. V skladu s tem se skladišča štejejo za kritično infrastrukturo, kot je opredeljena Direktivi Sveta 2008/114/ES z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite. Države članice bi morale ukrepe iz te uredbe upoštevati v svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih ter poročilih o napredku, sprejetih v skladu z Uredbo 2018/1999. (24)Unija meni, da so v mreži sistema za skladiščenje potrebne dodatne varovalke, da se preprečijo grožnje javnemu redu in javni varnosti v Uniji ter blaginji državljanov Unije. Države članice bi morale zagotoviti, da regulativni organ ali drug pristojni organ, ki ga imenuje država članica, vsakega operaterja skladiščnega sistema, vključno z operaterji, ki jih nadzorujejo operaterji prenosnih sistemov, certificira v skladu s to uredbo, da se zagotovi, da vpliv na operaterje skladiščnih sistemov ne ogroža zanesljivosti oskrbe z energijo ali drugih bistvenih varnostnih interesov v Uniji ali kateri koli državi članici. Za analizo morebitnih tveganj v zvezi z zanesljivostjo oskrbe v drugih državah članicah je pomembno usklajevanje med državami članicami pri oceni zanesljivosti oskrbe, pri čemer se ne bi smelo razlikovati med udeleženci na trgu, v celoti pa bi se morala upoštevati načela dobro delujočega notranjega trga. Da bi hitro zmanjšali nevarnost nizke ravni skladiščenja, bi bilo treba certificiranje prednostno in hitreje izvajati za večja skladišča in skladišča, ki so imela do pred kratkim stalno nizko raven napolnjenosti, da se izključijo morebitne težave z zanesljivostjo oskrbe, ki izhajajo iz nadzora nad takimi velikimi skladišči. (25)Regulativni organi bi morali zavrniti certificiranje, če bi lahko oseba, ki neposredno ali posredno nadzoruje operaterja skladiščnega sistema ali uveljavlja kakršne koli pravice v zvezi z njim, ogrozila zanesljivost oskrbe z energijo ali kateri koli drug bistveni varnostni interes države članice, regije ali Unije. V tej oceni bi morali regulativni organi upoštevati poslovne odnose, ki bi lahko negativno vplivali na spodbude in zmožnost upravljavca skladišča, da napolni skladišče, ter mednarodne obveznosti Unije in vsa druga posebna dejstva in okoliščine primera. Da bi zagotovili dosledno uporabo teh pravil po vsej Uniji, spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije ter solidarnost in energetsko varnost v Uniji, bi morali regulativni organi pri sprejemanju odločitev o certificiranju v največji možni meri upoštevati mnenje Komisije. Kadar regulativni organ zavrne certificiranje, bi moral imeti pooblastilo, da od katere koli osebe zahteva odsvojitev deleža ali pravic, ki jih ima pri operaterju skladiščnega sistema, in da določi rok za takšno odsvojitev, odredi kateri koli drug ustrezen ukrep, s katerim zagotovi, da ta oseba ali te osebe ne morejo izvajati nadzora ali pravice nad navedenim operaterjem skladiščnega sistema, ter da odloči o ustreznih izravnalnih ukrepih. Vsi ukrepi, ki so v sklepu o certificiranju sprejeti za obravnavanje tveganj glede zanesljivosti oskrbe ali drugih bistvenih varnostnih interesov, bi morali biti nujni, jasno opredeljeni, pregledni, sorazmerni in nediskriminatorni. (26)Če bi morala podjetja kupiti več plina, ko je ta drag, bi se lahko cene še zvišale. Zato to uredbo spremlja ukrep za odpravo vstopnih in izstopnih tarif za prenosne zmogljivosti v skladišče in iz njega, zaradi česar je skladiščenje za udeležence na trgu privlačnejše. Regulativni organi in organi, pristojni za konkurenco, bi morali svoje pristojnosti uporabiti tudi za učinkovito preprečevanje neupravičenih povišanj tarif za skladiščenje. (27)Glede na trenutne izjemne okoliščine in negotovosti, povezane s prihodnjim geopolitičnim razvojem, se države članice spodbuja, naj cilje napolnjenosti skladišč dosežejo čim prej, v vsakem primeru pa najpozneje v rokih, določenih v tej uredbi. (28)Ob upoštevanju neposredne nevarnosti za zanesljivost oskrbe, ki jo povzroča sedanji oboroženi spopad, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu. Za zagotovitev skladnosti s predlogom Komisije COM(2021) 804 final za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika (prenovitev) bi se morala ta uredba uporabljati le, dokler se ne sprejme in začne veljati uredba na podlagi navedenega predloga Komisije COM(2021) 804 final, ki odraža spremembe, uvedene s to uredbo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Spremembe Uredbe (EU) 2017/1938 Uredba (EU) 2017/1938 se spremeni: (1)v členu 2 se dodajo naslednje točke: (27) „krivulja polnjenja“ pomeni več vmesnih ciljev za vsako državo članico, kot so opredeljeni v Prilogi Ia in Ib; (28) „cilj napolnjenosti“ pomeni zavezujoč cilj ravni napolnjenosti skladišč za neutekočinjen zemeljski plin; (29) „strateško skladiščenje“ pomeni skladiščenje neutekočinjenega zemeljskega plina, za katerega sprostitev je potrebno dovoljenje javnega organa, in ki ga ni mogoče prodati na trgu, temveč se sprosti le v primeru pomanjkanja oskrbe, motenj v oskrbi ali izrednih razmer;“ (30) „strateška zaloga“ pomeni neutekočinjen zemeljski plin, ki ga kupijo, s katerim upravljajo in ki ga skladiščijo operaterji prenosnih sistemov izključno za izvajanje svojih funkcij kot operaterji prenosnih sistemov in za namene zanesljivosti oskrbe. Plin, skladiščen kot del strateške zaloge, se sprosti le, če je to potrebno za ohranjanje delovanja sistema pod varnimi in zanesljivimi pogoji v skladu s členom 13 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES, ali v primeru razglašenih izrednih razmer v skladu s členom 11, drugače pa ga ni mogoče prodati na veleprodajnih trgih plina.“; (2)vstavijo se naslednji členi 6a do 6e: „Člen 6a Obvezni cilj napolnjenosti in krivulja polnjenja (1)Vsaka država članica zagotovi, da se cilj napolnjenosti iz odstavka 2 za skupno zmogljivost vseh skladišč na njenem ozemlju doseže do 1. novembra vsako leto. (2)Za leto 2022 se cilj napolnjenosti določi v višini 80 % zmogljivosti vseh skladišč na ozemlju zadevne države članice. Razen če Komisija v skladu z odstavkom 4 odloči drugače, se cilj napolnjenosti za naslednja leta določi v višini 90 %. (3)Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za izpolnitev vmesnih ciljev iz Priloge Ia in Ib za vsako državo članico. Za leto 2022 se vmesni cilji določijo samo za avgust, september in oktober. Od leta 2023 države članice zagotovijo, da se izpolnijo vmesni cilji za februar, maj, julij in september. (4)Na Komisijo se prenese pooblastilo, da po posvetovanju s koordinacijsko skupino za plin v skladu s členom 19 sprejme delegirani akt o spremembi Priloge Ib, da se določita cilj napolnjenosti in krivulja polnjenja od leta 2023 naprej. Navedeni delegirani akt se sprejme najpozneje 31. decembra v letu pred letom, za katerega je določen nov cilj napolnjenosti. Cilj napolnjenosti in krivulja polnjenja, ki ju določi Komisija, temeljita na oceni splošne zanesljivosti oskrbe ter razvoja povpraševanja po plinu in oskrbe z njim v Uniji in posameznih državah članicah ter se določita na način, ki zagotavlja zanesljivost oskrbe, hkrati pa preprečuje nepotrebno breme za države članice, udeležence na trgu plina, operaterje skladiščnih sistemov ali državljane. (5)Če država članica zaradi posebnih tehničnih značilnosti enega ali več skladišč na svojem ozemlju, na primer zaradi izjemno nizke stopnje vbrizgavanja, ne more doseči cilja napolnjenosti, lahko cilj napolnjenosti doseže šele 1. decembra. Država članica o tem obvesti Komisijo pred 1. novembrom in navede razloge za zamudo. (6)Cilji napolnjenosti se ne uporabljajo, kadar Komisija razglasi izredne razmere na ravni Unije ali regionalni ravni v skladu s členom 12 in dokler take razmere trajajo. (7)Pristojni organi vsako leto stalno spremljajo krivuljo polnjenja in o tem redno poročajo koordinacijski skupini za plin. Če je raven napolnjenosti v zadevni državi članici za več kot 2 odstotni točki nižja od začrtane krivulje polnjenja iz Priloge Ib, pristojni organi nemudoma sprejmejo učinkovite ukrepe za povečanje ravni napolnjenosti. Države članice o sprejetih ukrepih obvestijo Komisijo in koordinacijsko skupino za plin.

(8)V primeru znatnega in trajnega odstopanja od krivulje polnjenja se sprejmejo naslednji ukrepi: (a)po posvetovanju s koordinacijsko skupino za plin in zadevno državo članico Komisija državi članici izda opozorilo in priporoči ukrepe, ki bi jih bilo treba nemudoma sprejeti; (b)če se odstopanje od krivulje v enem mesecu od datuma opozorila ne zmanjša bistveno, Komisija po posvetovanju s koordinacijsko skupino za plin in zadevno državo članico kot skrajni ukrep sprejme sklep, s katerim od države članice zahteva, da sprejme ukrepe za učinkovito odpravo odstopanja od začrtane krivulje, po potrebi vključno z enim ali več ukrepi iz člena 6b(1) ali katerim koli drugim ukrepom za zagotovitev doseganja obveznega cilja napolnjenosti v skladu s tem členom; (c)Komisija pri odločanju o ustreznih ukrepih v skladu s točko (b) upošteva posebne razmere v zadevni državi članici, kot je velikost skladišč glede na domačo porabo plina ali pomen skladišč za zanesljivost oskrbe v regiji. Pri vseh ukrepih, ki jih Komisija sprejme za odpravo odstopanj od krivulje polnjenja za leto 2022, se upošteva kratek časovni okvir za izvajanje tega člena na nacionalni ravni, ki je morda prispeval k odstopanju od krivulje polnjenja za leto 2022; (d)Komisija zagotovi, da ukrepi ne presegajo tistega, kar je potrebno za ohranjanje zanesljivosti oskrbe, ne da bi nesorazmerno obremenili države članice, udeležence na trgu plina, operaterje skladiščnih sistemov ali državljane. Člen 6b Izpolnjevanje cilja napolnjenosti (1)Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, vključno s finančnimi spodbudami ali nadomestili udeležencem na trgu, da zagotovijo, da se izpolnijo obvezni cilji napolnjenosti v skladu s členom 6(a). Ti ukrepi lahko vključujejo zlasti: (a)naložitev obveznosti dobaviteljem plina glede minimalne količine skladiščenega plina; (b)naložitev obveznosti lastnikom skladišč, da svoje zmogljivosti z razpisom oddajo udeležencem na trgu; (c)naložitev obveznosti operaterjem prenosnih sistemov za nakup in upravljanje strateških zalog plina izključno za izvajanje njihovih funkcij, ki jih opravljajo kot operaterji prenosnih sistemov, in za namene zanesljivosti oskrbe v primeru izrednih razmer; (d)uporabo usklajenih instrumentov, kot so platforme za nakup UZP, z drugimi državami članicami, da bi se čim bolj povečala uporaba UZP ter zmanjšale infrastrukturne in regulativne ovire za skupno uporabo UZP za napolnitev skladišč; (e)zagotavljanje finančnih spodbud za udeležence na trgu ali nadomestil za morebitni izpad prihodkov ali za stroške, nastale zaradi obveznosti udeležencev na trgu, ki jih ni mogoče pokriti s prihodki; (f)sprejetje učinkovitih instrumentov za določitev obveznosti imetnikov skladiščnih zmogljivosti, da uporabijo ali sprostijo neizkoriščene rezervirane zmogljivosti. (2)Ukrepi, sprejeti v skladu s tem členom, so omejeni na to, kar je potrebno za doseganje cilja napolnjenosti, ter so jasno opredeljeni, pregledni, sorazmerni, nediskriminatorni in preverljivi. Ne smejo neupravičeno izkrivljati konkurence ali učinkovitega delovanja notranjega trga plina ali ogroziti zanesljivosti oskrbe s plinom drugih držav članic ali Unije. (3)Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da na učinkovit način zagotovijo uporabo obstoječe infrastrukture na nacionalni in regionalni ravni za izboljšanje zanesljivosti oskrbe. Ti ukrepi v nobenem primeru ne preprečujejo ali omejujejo čezmejne uporabe skladišč ali obratov za UZP in ne omejujejo čezmejnih prenosnih zmogljivosti, dodeljenih v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2017/459. Člen 6c

Porazdelitev bremena (1)Države članice brez skladišč zagotovijo, da imajo domači udeleženci na trgu dogovore z upravljavci skladišč iz držav članic, ki imajo skladišča, na podlagi katerih se zagotovi uporaba skladiščenih količin v navedenih državah članicah do 1. novembra, in sicer v višini vsaj 15 % letne porabe plina v državi članici brez skladišč. Kadar zaradi čezmejne prenosne zmogljivosti ali drugih tehničnih omejitev ni mogoče v celoti uporabiti 15 % nedomačih skladiščenih količin, se zunaj države članice brez skladišč skladiščijo le količine, ki jih je tehnično mogoče uporabiti. (2)Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice brez skladišč namesto tega skupaj z eno ali več državami članicami s skladišči razvijejo mehanizem za porazdelitev bremena. Mehanizem za porazdelitev bremena temelji na ustreznih podatkih iz najnovejše ocene tveganja v skladu s členom 7 in upošteva naslednje parametre: (a)stroške finančne podpore za izpolnitev ciljev napolnjenosti brez upoštevanja stroškov izpolnjevanja obveznosti strateškega skladiščenja;

(b)količine plina, potrebne za zadovoljitev povpraševanja zaščitenih odjemalcev v skladu s členom 6(1); (c)tehnične omejitve, kot so razpoložljiva skladiščna zmogljivost, čezmejna tehnična zmogljivost in stopnje praznjenja. (3)O skupaj razvitem mehanizmu se uradno obvesti Komisijo najpozneje en mesec po začetku veljavnosti tega člena. (4)Države članice brez skladišč lahko udeležencem na trgu zagotovijo spodbude ali finančno nadomestilo za izpad prihodkov ali stroške, nastale zaradi obveznosti, ki so jim naložene in jih ni mogoče pokriti s prihodki, da se zagotovi izvajanje obveznosti skladiščenja plina v drugih državah članicah v skladu z odstavkom 1 ali izvajanje skupno razvitega mehanizma v skladu z odstavkom 2. Če se ukrep financira z dajatvijo, se ta ne dodeli čezmejnim povezovalnim točkam. Člen 6d Spremljanje in izvrševanje (1)Operaterji skladiščnih sistemov pristojnim organom v državah članicah, v katerih se nahajajo, sporočijo raven napolnjenosti na vsaki kontrolni točki, določeni v skladu s Prilogo Ia in Ib. (2)Pristojni organi držav članic ob koncu vsakega meseca spremljajo raven napolnjenosti skladišč na svojem ozemlju in o rezultatih brez nepotrebnega odlašanja poročajo Komisiji. (3)Komisija na podlagi informacij, ki jih predložijo pristojni organi držav članic, redno poroča koordinacijski skupini za plin. (4)Koordinacijska skupina za plin podpira Komisijo pri spremljanju ciljev napolnjenosti in krivulj polnjenja ter za Komisijo pripravi smernice o ustreznih ukrepih za zagotovitev skladnosti v primeru, ko države članice ne dosegajo začrtane krivulje polnjenja ali ne izpolnjujejo ciljev napolnjenosti. (5)Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za upoštevanje krivulje polnjenja in izpolnjevanje cilja napolnjenosti ter za zagotovitev, da udeleženci na trgu izpolnjujejo obveznosti skladiščenja, potrebne za upoštevanje te krivulje in izpolnjevanje cilja napolnjenosti, vključno z dovolj odvračilnimi sankcijami in globami. (6)Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o izvršilnih ukrepih, sprejetih v skladu s to uredbo. (7)Kadar se izmenjujejo poslovno občutljive informacije, lahko Komisija skliče sestanke koordinacijske skupine za plin v obliki, omejeni na države članice. (8)Izmenjane informacije so omejene na to, kar je potrebno za spremljanje skladnosti z zahtevami te uredbe. Komisija, regulativni organi in države članice varujejo zaupnost poslovno občutljivih informacij, prejetih v okviru te uredbe. Člen 6e Področje uporabe Določbe členov 6a do 6d se ne uporabljajo za dele obratov za UZP, ki se uporabljajo za skladiščenje. (3)Priloge se spremenijo v skladu z besedilom iz Priloge I k tej uredbi.“

Člen 2 Spremembe Uredbe (ES) št. 715/2009 (1)Vstavi se naslednji člen 3a: „Člen 3a Certificiranje operaterjev skladiščnih sistemov (1)Države članice zagotovijo, da vsakega operaterja skladiščnega sistema, vključno z operaterji skladiščnih sistemov, ki jih nadzorujejo operaterji prenosnih sistemov, certificira regulativni organ iz tega člena ali drug pristojni organ, ki ga imenuje zadevna država članica, v skladu s postopkom iz tega člena. Obveznost certificiranja upravljavcev skladišč v skladu s tem členom velja tudi za operaterje skladiščnih sistemov, ki jih nadzorujejo operaterji prenosnih sistemov, ki so že bili certificirani v skladu s pravili o ločevanju iz členov 9 do 11 Direktive 2009/73/ES. (2)Za operaterje skladiščnih sistemov, ki upravljajo skladišča z zmogljivostjo nad 3,5 TWh, ki so bila 31. marca 2021 in 31. marca 2022 napolnjena na ravni, ki je v povprečju znašala manj kot 30 % njihove največje zmogljivosti, regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, sprejme osnutek sklepa o certificiranju operaterjev skladiščnih sistemov v 100 delovnih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe ali prejema obvestila v skladu z odstavkom 8. Za vse druge operaterje skladiščnih sistemov se osnutek odločitve sprejme v 18 mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe ali prejema uradnega obvestila v skladu z odstavkom 7 ali 8. Pri obravnavanju tveganja za zanesljivost oskrbe z energijo regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, upošteva morebitna tveganja za zanesljivost oskrbe na nacionalni ali regionalni ravni ali ravni Unije, ki na primer izhajajo iz: (a)lastništva, dobave ali drugih poslovnih odnosov, ki bi lahko negativno vplivali na spodbude in sposobnost upravljavca skladišča, da napolni skladišče; (b)pravic in obveznosti Unije v zvezi s tretjo državo ali tretjimi državami, ki izhajajo iz mednarodnega prava ter iz sporazumov, sklenjenih z eno ali več tretjimi državami, katerih podpisnica je Unija in ki obravnavajo zanesljivost oskrbe z energijo; (c)pravic in obveznosti države članice ali držav članic do tretje države ali tretjih držav, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih z njimi, če so v skladu s pravom Unije; ali (d)katerih koli drugih posebnih dejstev in okoliščin primera. (3)Regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, zavrne certificiranje, če se dokaže, da lahko oseba, ki ima neposreden ali posreden nadzor nad operaterjem skladiščnega sistema ali ki pri njem uveljavlja kakršne koli pravice v smislu člena 9 Direktive 2009/73/ES, ogrozi zanesljivost oskrbe z energijo ali bistvene varnostne interese katere koli države članice ali Unije. Regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, se lahko namesto tega odloči za izdajo certifikata pod pogoji, ki zagotavljajo, da so vsa tveganja, ki bi lahko negativno vplivala na napolnjenost skladišč, kot je določeno v tej uredbi, zadostno zmanjšana, in pod pogojem, da se lahko njihova izvedljivost v celoti zagotovi z učinkovitim izvajanjem in spremljanjem. (4)Kadar regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, ugotovi, da tveganj za zanesljivost oskrbe ni mogoče odpraviti s pogoji iz odstavka 3, in zato zavrne certificiranje: (a)od vsake osebe ali oseb, za katere meni, da bi lahko ogrozile zanesljivost oskrbe z energijo ali bistvene varnostne interese katere koli države članice ali Unije, zahteva, da odsvojijo lastniški delež ali pravice, ki jih imajo pri operaterju skladiščnega sistema, in določi rok za tako odsvojitev; (b)po potrebi odredi začasne ukrepe, s katerimi zagotovi, da taka oseba ali osebe ne morejo izvajati nadzora ali pravice nad tem operaterjem skladiščnega sistema do odsvojitve deleža ali pravic; ter (c)sprejme sklep o ustreznih izravnalnih ukrepih. (5)Regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, Komisijo nemudoma uradno obvesti o osnutku sklepa in ji predloži vse ustrezne informacije v zvezi z njim. Komisija svoje mnenje o osnutku sklepa nacionalnemu regulativnemu organu ali organu, imenovanemu v skladu z odstavkom 1, predloži v 50 delovnih dneh. Regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, v največji možni meri upošteva mnenje Komisije.

(6)Regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, sprejme sklep o certificiranju operaterjev skladiščnih sistemov najpozneje v 25 delovnih dneh po prejemu mnenja Komisije. (7)Pred začetkom obratovanja novo zgrajenega skladišča je operater skladiščnega sistema certificiran v skladu z odstavki 1 do 6. Operater skladiščnega sistema regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, uradno obvesti o tem, da bo skladišče začelo obratovati. (8)Operaterji skladiščnih sistemov regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, uradno obvestijo o vseh načrtovanih transakcijah, zaradi katerih bi bilo treba ponovno oceniti njihovo skladnost z zahtevami za certificiranje iz odstavkov 1 in 2. (9)Regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, spremlja, ali operaterji skladiščnih sistemov stalno izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 1 in 2. Da zagotovi izpolnjevanje teh zahtev, začne certifikacijski postopek: (a)po prejemu obvestila s strani operaterja skladiščnega sistema v skladu z odstavkom 7 ali 8; (b)na lastno pobudo, če ve, da bi lahko načrtovana sprememba pravic ali vpliva nad operaterjem skladiščnega sistema povzročila neskladnost z zahtevami iz odstavkov 1 in 2; (c)na utemeljeno zahtevo Komisije. (10)Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev neprekinjenega obratovanja skladišč na svojem ozemlju. Ta skladišča lahko prenehajo obratovati le na podlagi ocene, ki jo izvede regulativni organ ali organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, ob upoštevanju mnenja ENTSO-G, v katerem je ugotovljeno, da prenehanje obratovanja ne slabi zanesljivosti oskrbe s plinom na nacionalni ravni ali ravni Unije. Če prenehanje obratovanja ni dovoljeno, se po potrebi sprejmejo ustrezni izravnalni ukrepi. (11)Komisija lahko sprejme delegiran akt, v katerem je podrobno določen postopek za uporabo tega odstavka v skladu s členom 19. (12)Določbe tega člena se ne uporabljajo za dele obratov za UZP, ki se uporabljajo za skladiščenje.“ (2)V členu 13 se doda naslednji odstavek 3: „3. Na vstopnih točkah iz skladišč in izstopnih točkah v skladišča se za tarife za prenos na podlagi zmogljivosti uporablja popust v višini 100 %, razen če se skladišče, ki je povezano z več kot enim prenosnim ali distribucijskim omrežjem, uporablja za konkuriranje povezovalni točki, in v obsegu take uporabe za konkuriranje. Komisija pet let po začetku veljavnosti te uredbe ponovno preuči ta tarifni popust. Oceni, ali je raven zmanjšanja iz tega člena še vedno ustrezna glede na obveznost skladiščenja v skladu s členom 6a Uredbe (EU) 2017/1938.“ Člen 3 Začetek veljavnosti in uporaba Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba se uporablja do datuma začetka veljavnosti Uredbe (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika, ki temelji na predlogu Komisije z dne 15. decembra 2021. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet predsednica predsednik



OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom ter Uredbe (EU) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina 1.1.Zadevna področja Evropski zeleni dogovor – energija – zanesljivost oskrbe z energijo 1.2.Ukrep, na katerega se predlog/pobuda nanaša ✓ Nov ukrep ◻ Nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa ◻ Podaljšanje obstoječega ukrepa ◻ Združitev ali preusmeritev enega ali več ukrepov v drug/nov ukrep 1.3.Cilji 1.3.1.Splošni cilji Namen tega predloga je obravnavati zelo velika tveganja za zanesljivost oskrbe in gospodarstvo Unije, ki so posledica dramatično spremenjenih geopolitičnih razmer. Cilj predloga je zlasti zagotoviti, da skladiščne zmogljivosti v Uniji, ki so ključne za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe, ne bodo ostale neizkoriščene, da se zagotovi souporaba skladišč po vsej Uniji v duhu solidarnosti. V ta namen bo obvezna minimalna raven plina v skladiščih okrepila zanesljivost oskrbe pred zimo 2022/2023 in v naslednjih zimskih obdobjih. Obvezno certificiranje operaterjev skladiščnega sistema bo zagotovilo, da se lahko izključijo morebitna tveganja za zanesljivost oskrbe, ki bi nastala zaradi vpliva na kritično skladiščno infrastrukturo. Nazadnje, uporaba skladišč se bo spodbujala z omogočanjem izvzetja uporabnikov tarif za prenos na vstopnih ali izstopnih točkah skladiščenja. 1.3.2.Specifični cilji Specifični cilj 1:

ustrezne ravni skladiščenja plina v EU novembra 2022 Specifični cilj 2: ustrezne ravni skladiščenja plina v EU novembra 2023 in pozneje Specifični cilj 3: certificiranje operaterjev skladiščnega sistema v EU v 18 mesecih 1.3.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne učinke naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. okrepljena strateška avtonomija EU večja energetska varnost EU stabilnost / zmanjšana nestanovitnost na trgih plina 1.3.4.Kazalniki smotrnosti Navedite, s katerimi kazalniki se bodo spremljali napredek in dosežki. stopnje napolnjenosti skladišč od novembra 2022 dalje število certificiranih operaterjev skladiščnega sistema v EU 1.4.Utemeljitev predloga/pobude 1.4.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude Predlog upošteva zahtevo voditeljev držav in vlad iz Versaillesa in bi ga bilo treba nemudoma začeti izvajati, vključno z dogovorom s sozakonodajalcema, da se pospeši postopek soodločanja. 1.4.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. Razlogi za ukrepanje na evropski ravni (predhodno) Pričakovana ustvarjena dodana vrednost Unije (naknadno)

1.4.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Letošnje izkušnje kažejo, da je treba skladišča plina ustrezno napolniti ob začetku kurilne sezone, praznjenje plina pa mora potekati na način, ki ne ogroža zanesljivosti oskrbe v EU. To je nujno za zaščito evropskih državljanov in podjetij pred morebitnimi motnjami ter za strateško avtonomijo EU. 1.4.4.Skladnost z večletnim finančnim okvirom in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti Pobuda spada v okvir evropskega zelenega dogovora, katerega ključni steber je zanesljivost oskrbe. 1.4.5.Ocena različnih razpoložljivih možnosti financiranja, vključno z možnostmi za prerazporeditev Za izvajanje tega zakonodajnega akta bodo potrebni dodatni človeški viri in tudi nekateri upravni odhodki. 1.5.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic ◻ Časovno omejeno –◻ od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL, –◻ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL za odobritve za prevzem obveznosti ter med letoma LLLL in LLLL za odobritve plačil. ✓ Časovno neomejeno –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma 2022 in 2027. –ki mu sledi izvajanje v celoti. 1.6.Načrtovani načini upravljanja ✓ Neposredno upravljanje – Komisija –✓ z lastnimi službami, vključno s svojim osebjem v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami.

◻ Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 70 in 71 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe ni relevantno 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Ta ocena finančnih posledic zakonodajnega predloga vključuje odhodke za osebje in morebitne dogovore o izvajanju. Veljajo standardna pravila za to vrsto odhodkov. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistemi 2.2.1.Utemeljitev načinov upravljanja, mehanizmov financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol Veljajo standardna pravila za to vrsto odhodkov. 2.2.2.Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje

Za pobudo so na splošno potrebni odhodki za osebje in morebitni dogovori o izvajanju. Veljajo standardna pravila za to vrsto odhodkov. 2.2.3.Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku) Za pobudo so na splošno potrebni odhodki za osebje in morebitni dogovori o izvajanju. Veljajo standardna pravila za to vrsto odhodkov. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe, npr. iz strategije za boj proti goljufijam. Za pobudo so na splošno potrebni odhodki za osebje in morebitni dogovori o izvajanju. Veljajo standardna pravila za to vrsto odhodkov. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice ·Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe ni relevantno ni relevantno ni relevantno ni relevantno ni relevantno ni relevantno ·Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe ni relevantno ni relevantno ni relevantno ni relevantno ni relevantno ni relevantno 3.2.Ocenjene finančne posledice predloga za odobritve 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odobritve za poslovanje –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –◻ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek

večletnega finančnega okvira Številka ni relevantno

GD: <…….> Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ • Odobritve za poslovanje Proračunska vrstica obveznosti (1a) plačila (2a) Proračunska vrstica obveznosti (1b) plačila (2b) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Proračunska vrstica (3) Odobritve za GD <…….>

SKUPAJ obveznosti = 1a + 1b + 3 plačila = 2a + 2b + 3





• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) plačila (5) • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz RAZDELKA <….>

večletnega finančnega okvira

SKUPAJ obveznosti = 4 + 6 plačila = 5 + 6 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov za poslovanje, ponovite zgornji odsek: • Odobritve za poslovanje SKUPAJ (vsi razdelki za poslovanje) obveznosti (4) plačila (5) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (vsi razdelki za poslovanje) (6) Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 6

večletnega finančnega okvira

SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti = 4 + 6 plačila = 5 + 6







Razdelek

večletnega finančnega okvira 7 „Upravni odhodki“ Ta oddelek se izpolni s „proračunskimi podatki upravne narave“, ki jih je treba najprej vnesti v Prilogo k oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga (Priloga V k notranjim pravilom), ki se prenese v sistem DECIDE za namene posvetovanj med službami. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD ENER • Človeški viri 2,355 2,355 2,355 2,198 2,041 1,884 - 13,188 • Drugi upravni odhodki 0,080 0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 - 0,830 GD <….> SKUPAJ odobritve 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 - 14,018 Odobritve iz RAZDELKA 7

večletnega finančnega okvira

SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 - 14,018 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 7

večletnega finančnega okvira

SKUPAJ obveznosti 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 - 14,018 plačila 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 - 14,018 3.2.2.Ocenjene realizacije, financirane z odobritvami za poslovanje ni relevantno odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ REALIZACIJE vrsta povprečni stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJ št. 1... – realizacija – realizacija – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 1 SPECIFIČNI CILJ št. 2 … – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 2 SKUPAJ

3.2.3.Povzetek ocenjenih posledic za upravne odobritve –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –✓ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ RAZDELEK 7

večletnega finančnega okvira Človeški viri 2,355 2,355 2,355 2,198 2,041 1,884 - 13,188 Drugi upravni odhodki 0,080 0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 - 0,830 Seštevek za RAZDELEK 7

večletnega finančnega okvira 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 - 14,018 Zunaj RAZDELKA 7

večletnega finančnega okvira Človeški viri 0 0 0 0 0 0 0 Drugi upravni odhodki

0 0 0 0 0 0 0 Seštevek

zunaj RAZDELKA 7

večletnega finančnega okvira 0 0 0 0 0 0 0 SKUPAJ 2,455 2,505 2,505 2,384 2,191 2,304 - 14,018 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.1.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –✓ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto

N Leto

N+1 Leto N+2 Leto N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) 20 01 02 01 (sedež in predstavništva Komisije) 15 15 15 14 13 12 - 20 01 02 03 (delegacije) - - - - - - - 01 01 01 01 (posredne raziskave) - - - - - - - 01 01 01 11 (neposredne raziskave) - - - - - - - Druge proračunske vrstice (navedite) - - - - - - - • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) 20 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) - - - - - - - 20 02 03 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) - - - - - - - XX 01 xx yy zz - na sedežu - - - - - - - - na delegacijah - - - - - - - 01 01 01 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) - - - - - - - 01 01 01 12 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) - - - - - - - Druge proračunske vrstice (navedite) - - - - - - - SKUPAJ 15 15 15 14 13 12 - XX je zadevno področje ali naslov v proračunu. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog:

Uradniki in začasni uslužbenci Predlog določa novo, izboljšano strukturo zanesljivosti oskrbe s plinom z novimi obveznostmi za države članice in ustrezno okrepljeno vlogo GD za energijo na številnih področjih, in sicer pri: ·splošnem upravljanju in izvajanju Uredbe (1 EPDČ); ·upravljanju okrepljene vloge koordinacijske skupine za plin (0,5 EPDČ); ·spremljanju stopenj napolnjenosti in opredelitvi elementov tehničnega izvajanja, kot so krivulje polnjenja (vključno z ekonomsko in tehnično analizo ter upravljanjem podatkov) (1,5 EPDČ); ·pravnem izvajanju ukrepov, predvidenih v novem členu 6d(7) (ocenjeno letno povprečje: 5 odločitev o opozorilu; 2 odločitvi o skrajnih ukrepih.) (2 EPDČ), ·upravljanju platforme za UZP, predvidene v novem členu 6b(1) (5 EPDČ); ·oceni obvestil o porazdelitvi bremen iz člena 6c (1 EPDČ); ·mnenju o certificiranju operaterjev skladiščnega sistema (3 EPDČ); ·upravni podpori (1 EPDČ). Zunanji sodelavci ni relevantno 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom Predlog/pobuda: –◻ se lahko v celoti financira s prerazporeditvijo znotraj zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira; Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. V primeru pomembnejših sprememb med programi predložite Excelovo tabelo. –◻ zahteva uporabo nedodeljene razlike do zgornje meje v zadevnem razdelku večletnega finančnega okvira in/ali uporabo posebnih instrumentov, kot so opredeljeni v uredbi o večletnem finančnem okviru; Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice, ustrezne zneske in instrumente, ki naj bi bili uporabljeni. –◻ zahteva spremembo večletnega finančnega okvira. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju V predlogu/pobudi: –◻ ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb; –◻ je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo - - - - - - - - Sofinancirane odobritve SKUPAJ - - - - - - - -

3.3.Ocenjene posledice za prihodke –✓ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. –◻ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: za lastna sredstva,