OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog določa vrsto ukrepov za boljše preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej ter za zaščito njenih žrtev v skladu z veljavnim pravnim okvirom v Uniji, in sicer Direktivo 2011/36/EU (v nadaljnjem besedilu: direktiva o boju proti trgovini z ljudmi). Direktiva o boju proti trgovini z ljudmi zagotavlja splošen okvir EU za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej z določitvijo minimalnih pravil glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij na področju trgovine z ljudmi ter z uvedbo določb za okrepitev preprečevanja tega kaznivega dejanja in zaščite žrtev ob upoštevanju vidika spola. Direktiva določa skupna pravila EU o: (i) inkriminaciji, preiskovanju in pregonu trgovine z ljudmi, vključno z opredelitvijo kaznivih dejanj, kazni in sankcij; (ii) pomoči in podpori žrtvam trgovine z ljudmi ter njihovi zaščiti in (iii) preprečevanju trgovine z ljudmi.

Sprejetje direktive o boju proti trgovini z ljudmi aprila 2011 je bistveno prispevalo k okrepitvi prizadevanj EU za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej ter za zaščito njenih žrtev. To je bil ključni korak k harmonizaciji ustreznih pravil v vseh državah članicah. Vendar so se od leta 2011 pojavili ali okrepili številni izzivi. Ti so obravnavani v okviru te ciljno usmerjene revizije direktive.

Pravilen in popoln prenos direktive ter njeno celovito izvajanje ostajata prednostni nalogi Komisije. Komisija je po sprejetju poročila o prenosu nadaljevala sodelovanje z državami članicami in se zavezala, da bo pooblastila, ki so ji bila podeljena s Pogodbama, uporabila za zagotovitev popolnega prenosa in izvajanja njenih določb. Z večdisciplinarnim in celovitim pristopom je sprejela Strategijo EU za boj proti trgovini z ljudmi (2021–2025), ki določa podrobne ukrepe za izboljšanje izvajanja ustreznih določb Direktive 2011/36/EU. Strategija zagotavlja odločen odziv politike za boj proti trgovini z ljudmi – od preprečevanja in zaščite žrtev do pregona in obsodbe trgovcev z ljudmi.

Oblike izkoriščanja so se od leta 2011 spremenile. Glavna namena trgovine z ljudmi sta bila vedno spolno izkoriščanje in izkoriščanje delovne sile. Trgovina z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja je vseskozi najpogostejša oblika izkoriščanja v EU in predstavlja več kot polovico vseh žrtev, prizadene pa predvsem ženske in dekleta. Trgovina z ljudmi za namene izkoriščanja delovne sile je druga najpogostejša oblika trgovine z ljudmi v EU, pri čemer število žrtev naglo narašča in se je v zadnjih petih letih skoraj podvojilo. Vendar je sčasoma pridobila večji pomen tudi trgovina z ljudmi za druge namene, in sicer tako za namene oblik izkoriščanja, ki so že vključene v direktivo o boju proti trgovini z ljudmi (prosjačenje, izkoriščanje kriminalnih dejavnosti in odvzem organov), kot tudi oblik, ki v njej niso izrecno navedene (vključno s pod prisilo sklenjenimi zakonskimi zvezami in nezakonitimi posvojitvami). Skupni delež drugih namenov izkoriščanja obsega več kot 10 % vseh žrtev. Namen tega predloga je razširiti neizčrpen seznam oblik izkoriščanja, ki so izrecno navedene v direktivi, z vključitvijo pod prisilo sklenjenih zakonskih zvez in nezakonitih posvojitev, da se zagotovi vključitev večjega števila namenov trgovine z ljudmi v nacionalne pravne sisteme.

Spremenili so se tudi načini delovanja trgovcev z ljudmi, ki pogosto delujejo v okviru organiziranega kriminala, kar je privedlo do povečane grožnje trgovine z ljudmi. Tehnološki napredek trgovcem z ljudmi omogoča novačenje, oglaševanje in izkoriščanje žrtev na daljavo ter široko izmenjavo izkoriščevalskega gradiva na spletu. Zaradi istih tehnoloških sredstev je težje odkriti kaznivo dejanje, ugotoviti storilce ter izslediti denar, uporabljen za kazniva dejanja, in dobiček, ustvarjen s kaznivimi dejanji. Namen tega predloga je obravnavati izzive, ki jih prinaša vse večja digitalizacija trgovine z ljudmi, in okrepiti kazenskopravni odziv na kazniva dejanja, ki jih omogoča tehnologija. Zlasti v zadnjih letih so ustrezni deležniki, vključno z agencijami EU, organi kazenskega pregona in pravosodnimi organi ter mednarodnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe, večkrat izrazili zaskrbljenost zaradi vse večjega števila kaznivih dejanj trgovine z ljudmi, ki so bila storjena ali omogočena s pomočjo informacijskih in komunikacijskih tehnologij.

Trenutno veljavni neobvezni režim sankcij za pravne osebe ter obseg prenosa in uporabe v državah članicah ne izpolnjujeta v zadostni meri ciljev direktive o boju proti trgovini z ljudmi. Ta predlog je ob zagotavljanju, da so sankcije učinkovite, sorazmerne in odvračilne, namenjen okrepitvi odziva kazenskega pravosodja na kazniva dejanja trgovine z ljudmi, storjena v korist pravnih oseb, in sicer z nadomestitvijo neobveznega režima sankcij z dvema različnima obveznima režimoma, ki se uporabljata v primeru standardnih kaznivih dejanj in hudih kaznivih dejanj.

Direktiva o boju proti trgovini z ljudmi je bila sprejeta leta 2011, torej pred sprejetjem pravnega okvira EU o zamrznitvi in odvzemu. Zato Komisija predlaga posodobitev sklicevanja na sledenje, zamrznitev, upravljanje in odvzem premoženjskih koristi z izrecnim sklicevanjem na pravila EU o teh zadevah.

Še vedno bi bilo mogoče znatno izboljšati prakse zgodnjega odkrivanja in napotitev v državah članicah, tako na nacionalni kot na čezmejni ravni. Zlasti nimajo vse države članice vzpostavljenega nacionalnega mehanizma za napotitev, struktura in delovanje takih mehanizmov pa se med državami članicami zelo razlikujeta. Namen tega predloga je zagotoviti, da vse države članice z zakoni in drugimi predpisi vzpostavijo nacionalni mehanizem za napotitev, da bi racionalizirale delovanje ustreznih nacionalnih institucij ter dodatno uskladile svoje strukture in prakse v zvezi z napotitvijo žrtev na ustrezne sisteme pomoči in podpore. To bo tudi prvi korak k vzpostavitvi evropskega mehanizma za napotitev.

Informacije, zbrane na podlagi nedavnih študij in posvetovanj z ustreznimi deležniki, kažejo, da se povpraševanje, ki spodbuja trgovino z ljudmi, v več državah članicah kljub obilici ustreznih dejavnosti izobraževanja, usposabljanja in ozaveščanja ter prenosu člena 18(4) direktive o boju proti trgovini z ljudmi ni zmanjšalo. Kljub vsem prizadevanjem več deležnikov še vedno obstaja povpraševanje po spolnih storitvah ter poceni delovni sili in izdelkih. To pa spodbuja trgovino z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja in izkoriščanja delovne sile. Cilj tega predloga je nadaljnja harmonizacija med državami članicami, da bi se zmanjšalo povpraševanje. Predlog tudi priznava, da je kazensko pravo le del odziva za zmanjšanje povpraševanja in da bi ga morale v skladu z direktivo o boju proti trgovini z ljudmi še naprej spremljati dejavnosti izobraževanja, usposabljanja in ozaveščanja.

Trgovina z ljudmi je kompleksno kaznivo dejanje. Da bi ga lahko ustrezno obravnavali, se je treba opreti na skladne in zanesljive podatke. Podobno kot na drugih področjih kriminala se ocenjuje, da pomemben delež primerov trgovine z ljudmi ni prijavljen. To je eden od dejavnikov, ki ovirajo popolno razumevanje obsega trgovine z ljudmi v EU. Poleg tega obstajajo znatne vrzeli pri zbiranju podatkov o prijavljenih primerih, statistični podatki, ki jih zbira Komisija, pa so po obdobju poročanja objavljeni z veliko zamudo. Cilj tega predloga je od držav članic zahtevati, da vsako leto zbirajo podatke o trgovini z ljudmi in jih sporočijo Komisiji, ter nadalje uskladiti zbiranje podatkov, da bi se izboljšala njihova kakovost in pospešilo objavljanje sporočenih podatkov.