SL Uradni list Evropske unije C 222/20

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2018/C 222/13)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek (1).

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„CIDRE DE BRETAGNE“/„CIDRE BRETON“

EU št.: PGI-FR-02216 – 4. 1. 2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Ime: Organ za zaščito in upravljanje jabolčnikov z zaščiteno geografsko označbo Naslov: 123 rue Saint-Lazare 75008 Pariz FRANCIJA Tel. +33 145222432 Faks +33 145222485 E-naslov: contact@odgcidresigp.com

Navedena skupina je združenje, urejeno z zakonom z dne 1. julija 1901. Sestavljena je iz proizvajalcev jabolk za predelavo v mošt in predelovalcev, zato ima pravni interes zahtevati spremembe specifikacije proizvoda.

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

— ☐ Ime proizvoda — ☐ Opis proizvoda — ☒ Geografsko območje — ☒ Dokazilo o poreklu — ☒ Metoda proizvodnje — ☒ Povezava — ☐ Označevanje — ☒ Drugo: posodobitev kontaktnih podatkov, vzročna povezava, nadzorni organ, nacionalne zahteve in priloge

4. Vrsta sprememb

— ☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. — ☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

5.1 Opis proizvoda

— Odstavek „Jabolčniki ‚Cidres de Bretagne‘/‚Cidre breton‘ se pridobivajo s fermentacijo mošta, izdelanega iz svežega ‚sadja za predelavo v mošt‘, pridelanega in uporabljenega v Bretanji“, je nadomeščen z naslednjim: „‚Cidre de Bretagne‘/‚Cidre breton‘ je peneči se jabolčnik, ki se pridobiva s fermentacijo mošta, izdelanega iz svežih jabolk za predelavo v mošt, pridelanih in uporabljenih na geografskem območju, ki je opredeljeno v tej specifikaciji proizvoda.“ Ta opredelitev določa, da je jabolčnik peneč in da je lahko izdelan samo iz jabolk za predelavo v mošt. Jabolčnik „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ se je vedno pridobival izključno iz jabolk za predelavo v mošt zaradi sadovnjakov, zasajenih na geografskem območju. Ta omejitev je navedena v odstavku veljavne specifikacije proizvoda, ki se nanaša na surovine. Ta navedba, ki odpravlja nejasnost glede prisotnosti drugega sadja, je dodana pri opisu proizvoda.

— Glede uporabljenih surovin je v veljavni specifikaciji proizvoda navedeno sklicevanje na seznam priporočenih sort jabolk, ki ji je priložen. Ta seznam, ki vključuje približno sto sort, ni izčrpen in ni posodobljen glede na razvoj sort jabolk. Vendar vse te sorte ustrezajo isti opredelitvi jabolk za predelavo v mošt. Okvirni seznam sort je zato nadomeščen z opredelitvijo jabolk za predelavo v mošt, ki se glasi: „Za ‚jabolka za predelavo v mošt‘ se štejejo jabolka, ki se uporabijo za izdelavo jabolčnika in dajo sok z vsebnostjo taninov (polifenolov), ki je vsaj enaka 0,6 g/l skupnih naravnih ali oksidiranih taninskih kislin.“ Ker je „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ vedno izdelan iz jabolk za predelavo v mošt z enakimi značilnostmi, to na vzročno povezavo ne vpliva.

— Odstavki v zvezi z obliko proizvoda („zlasti v steklenici za šampanjec, v steklenici za en liter ali en liter in pol, v majhnih pakiranjih (0,375 l, 0,33 l, 0,25 l) in v posodah, namenjenih za točilne aparate“, „steklenice so zaprte z zamaškom v obliki gobe, zamaškom z navojem ali pokrovčkom“) so črtani. Navedena pakiranja so namreč okvirna in ustrezajo tistim, ki so najpogosteje uporabljena, dovoljene pa so torej vse oblike.

— Odstavek v zvezi s sortno strukturo bretonskega sadovnjaka („50 % posajenih sort je sladko-grenkih ali grenkih, 24 % sort pa je kiselkastih ali kislih. V Bretanji so največkrat posajene sorte frequin rouge, kermerrien, marie ménard in jeanne renard.“) je nadomeščen z naslednjim odstavkom: „Bogata sortna sestava sadovnjakov omogoča vzpostavitev ravnovesja med različnimi tipi sort na ravni geografskega območja. Ker je malo manj kot polovica površin zasajena z jabolki, ki so grenka in sladko-grenka, tretjina s kiselkastimi in kislimi, preostala pa so sladka jabolka, lahko proizvajalci jabolčnika obdelujejo jabolka tako, da najdejo najustreznejšo kombinacijo.“ Deleži družin posajenih jabolk in seznam večinskih sort so črtani, ker so to podatki, ki se lahko spreminjajo. Čeprav ravnotežja po svojem bistvu niso vprašljiva, so ti podatki ustrezali stanju bretonskih sadovnjakov, kot so jih obdelovali gospodarski subjekti iz skupine, ki je prvotno zaprosila za ZGO.

— Odstavek o naravi in lastnostih sestavin (pitna voda, sladkor, aditivi, konzervansi, sladila in CO2) je črtan, razen stavka v zvezi s karamelom, ki je premaknjen v del „Opis metode pridobivanja proizvoda“. Ta stavek je: „Karamel je edino dovoljeno barvilo.“ Namen črtanja teh elementov je prečiščenje, da se iz specifikacij proizvoda odstranijo določbe, vsebovane v splošnih nacionalnih in evropskih predpisih.

— Stavek: „Jabolčniki ‚Cidres de Bretagne‘ imajo obliko bistre ali motne pijače, v tekočini pa so prisotni rahla pena in mehurčki,“ je nadomeščen z naslednjim: „Jabolčnik ‚Cidre de Bretagne‘ ali ‚Cidre breton‘ ima obliko bistre ali motne pijače, pridobljene s fermentacijo mošta, ki se pridobi s stiskanjem pulpe jabolk za predelavo v mošt z dodajanjem vode ali brez. Ima drobne mehurčke in se rahlo peni.“ V tem besedilu so ponovljeni elementi, ki so bili že vključeni v specifikacijo proizvoda (fermentacija mošta, možnost dodajanja vode), in dodane podrobnosti glede mehurčkov in pene. Organoleptične lastnosti jabolčnika niso spremenjene.

— Dodano je, da se „[k]oličine, namenjene industrijski uporabi in izdelavi sestavljenih proizvodov, […] lahko tržijo tudi, če ni penjenja“. Jabolčnik je namreč lahko namenjen industrijski uporabi, na primer v kisarnah, ali za izdelavo sestavljenih proizvodov, kot so sokovi. Čeprav ta uporaba ni bila izrecno navedena v veljavni specifikaciji proizvoda, se je jabolčnik „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ brez penjenja stalno uporabljal. Njegova vključitev v specifikacijo proizvoda pomeni priznanje prakse, ki bo olajšala nadzor proizvoda.

— Črtane so največje vsebnosti železa (10 mg/l), etanala (100 mg/l za jabolčnik „cidre bouché“ in 120 mg/l za druge jabolčnike) in celotnega žveplovega dioksida (150 mg/l za jabolčnik „cidre bouché“ in 175 mg/l za druge jabolčnike). Navedeno črtanje je utemeljeno zato, ker so te vrednosti vključene v splošne predpise.

— Stavek: „Z njimi se je mogoče dobro odžejati in pogosto vsebujejo zelo specifične odtenke grenkosti,“ je nadomeščen s stavkom: „Jabolčnik ‚Cidre de Bretagne‘/‚Cidre breton‘ je znan po ravnovesju grenkega, kislega in sladkega okusa“. Namen te spremembe je črtanje subjektivnih („se je mogoče dobro odžejati“) in nenatančnih („pogosto“) elementov. Uporabljeni stavek poudarja znanje proizvajalcev in ne postavlja pod vprašaj obstoja grenkosti, značilne za jabolčnik „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

— Opredelitev in lastnosti različnih vrst jabolčnikov („bouchés“, sladki, suhi in polsuhi) so črtane, ker spadajo na področje splošnih predpisov, ki se uporabljajo za jabolčnike.

5.2 Geografsko območje

— Odstavek: „Jabolčniki ‚Cidre de Bretagne‘ (jabolčniki in zgoščeni mošti) se izdelujejo izključno v Bretanji,“ je nadomeščen z naslednjim: „Obiranje jabolk za predelavo v mošt in izdelava jabolčnika ‚Cidre de Bretagne‘/‚Cidre breton‘, razen pakiranja, se izvajata na geografskem območju, sestavljenem iz spodaj navedenih občin. Geografsko območje pripada armorikanskemu masivu in obsega departmaje upravne regije Bretanja, ki jih dopolnjujejo deli departmajev Mayenne, Loire Atlantique in Maine-et-Loire.“ Geografsko območje jabolčnika „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ je razširjeno na več občin, v katerih pridelujejo jabolka za predelavo v mošt in ki so imele v veljavni specifikaciji proizvoda do 31. decembra 2015 možnost, da oskrbujejo gospodarske subjekte, ki se nahajajo na geografskem območju jabolk za predelavo v mošt. Do konca leta 2015 je torej kot izjema obstajalo dodatno oskrbno območje 606 občin, porazdeljenih na del departmajev Maine-et-Loire, Mayenne in Sarthe. Spremenjena specifikacija proizvoda v geografsko območje vključuje 120 od teh občin, ki so na vzhodnem predelu departmaja Mayenne. Ima površino 2 342,6 km2, kar je 6,55 % območja, opredeljenega v veljavni specifikaciji proizvoda. Zgodovinsko razširitev proizvodnje jabolk zunaj upravnih meja Bretanje sovpada z razvojem proizvodnje jabolčnika „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“. Znatno povečanje uživanja jabolčnika v tej regiji na začetku 20. stoletja je namreč ustvarilo veliko povpraševanje po jabolkih za predelavo v mošt, ki ga ni bilo mogoče zadovoljiti lokalno. Zato so industrijska podjetja in strokovne organizacije že zelo kmalu spodbujali to razširitev pridelave. S prenovo sadovnjakov z jabolki za predelavo v mošt je vzhodni del departmaja Mayenne postal eden od sestavnih delov območja proizvodnje jabolčnika „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“. S preostankom tega območja tvori skladno celoto, ki pripada isti geološki enoti (armorikanski masiv) in vključuje pridelovalce, ki stalno zagotavljajo sadje, namenjeno za ZGO „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ od njenega priznanja dalje, ter sadovnjake, katerih sortni profil je primerljiv s tistim na preostalem geografskem območju. Od priznanja ZGO se je ta položaj še okrepil z vidika nasadov in sklenitve novih pogodb za zagotavljanje oskrbe predelovalcev. Glede pridelave jabolk za predelavo v mošt je bilo v splošnem kmetijskem popisu iz leta 2010 preštetih 1 071 pridelovalcev, ki obdelujejo namenske sadovnjake na 2 910 ha sedanjega geografskega območja, in 63 pridelovalcev na 138 ha zahtevanega razširjenega območja (4,74 % dodatne površine, pri čemer je pridelava ocenjena na približno 3 000 ton letno). Francoska medpanožna organizacija za jabolčnik je v departmaju Mayenne popisala 16 proizvajalcev jabolčnika. Večinoma gre za male proizvajalce, kot so proizvajalci na kmetijah; samo dva med njimi, ki sta poleg tega na zahodu departmaja Mayenne, proizvedeta več kot 300 hl jabolčnika letno. Proizvajalci na vzhodu departmaja Mayenne že zelo dolgo ohranjajo pogodbeno partnerstvo z bretonskimi proizvajalci jabolčnika: proizvajalca jabolčnika Loïc Raison na primer oskrbujejo že od leta 1923. Že od nekdaj se je uporabljalo sadje iz tega sektorja in je prispevalo k razvoju slovesa proizvoda na celotnem geografskem območju. Treba je dodati, da je bil v preteklosti v tej regiji precej velik obrat za proizvodnjo jabolčnika, in sicer hiša VOLCLER. Nahajala se je v mestu Mayenne, na zahodnem bregu istoimenske reke, ki teče skozi mesto. Ta obrat za proizvodnjo jabolčnika je zbral večino sadja na tem območju, vključno s tistim, ki je izviralo z vzhoda departmaja Mayenne, in bil je del geografskega območja jabolčnika „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“. Ob prenehanju dejavnosti tega obrata za proizvodnjo jabolčnika leta 2008 so se pridelovalci sadja, ki so ga oskrbovali, logično znašli na prispevnem območju drugih obratov za proizvodnjo jabolčnika na geografskem območju jabolčnika „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“. Čeprav torej zahtevano razširjeno območje nima posebnega slovesa, se na njem nahajajo pridelovalci sadja, katerih usoda je povezana z obrati za proizvodnjo jabolčnika, ki so v preteklosti proizvajali jabolčnik „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“. Zato je sestavni element slovesa ZGO „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“. Vzhodni del departmajev Maine-et-Loire in Sarthe, ki tudi sestavlja izjemno dopolnilno območje oskrbe, je drugačen primer, saj so naravne razmere (podnebje in geologija) drugačne, sortni profil pa nima enakega ravnotežja, ker se med drugim daje večji pomen sortam za dvojni namen (jabolčnik in sok), pretekle pogodbene povezave pa so nastale v novejšem času. To območje zato ni bilo vključeno v geografsko območje.

— V veljavni specifikaciji proizvoda se opredelitev geografskega območja nanaša na departmaje in kantone. Kantoni so nadomeščeni s seznamom občin, ki jih sestavljajo, ker se manj spreminjajo.

— Zaradi jasnosti je bil dodan zemljevid geografskega območja.

5.3 Dokazilo o poreklu

— Odstavek: „Jabolčniki ‚Cidre de Bretagne‘/‚Cidre breton‘ se lahko, razen pakiranja, izdeluje samo v proizvodnih enotah, ki so na geografskem območju,“ je nadomeščen z odstavkom: „Gospodarski subjekti morajo obvezno vzpostaviti sledljivost,“ da bi se okrepila obveznost sledljivosti v sektorju proizvodnje jabolčnika.

— Beseda „proizvodnja“ je nadomeščena z besedo „izdelava“, ki ustreza pravemu izrazu na področju izdelave jabolčnika.

— Naslov „spremna listina“ je nadomeščen z naslovom „dobavnica“ za vsako dostavljeno serijo. Na tej dobavnici se navede narava jabolk („narava jabolk za predelavo v mošt“). Dobavnica je tako bolj natančna.

— Elementi v zvezi z evidenco zalog jabolk za predelavo v mošt se razlikujejo od tistih v zvezi s sledljivostjo mošta. Tako besedilo zagotavlja boljšo sledljivost.

— Odstavek, ki določa, da mora imeti proizvajalec v fazi pakiranja in distribucije informacije o identifikaciji in teži serij mošta in serij zgoščenega mošta ter o naravi in datumu izvajanja tehnoloških postopkov, je črtan, ker ni zahteve, da se pakiranje izvaja na geografskem območju.

— Dodani sta določba v zvezi deklaracijo, potrebno za poznavanje in sledenje količin, ter obveznost vzdrževanja registrov za proizvajalce jabolk za predelavo v mošt (lokacija parcel, ustrezne sorte, razlikovanje med kategorijami jabolk za predelavo v mošt in drugih jabolk) in evidence zalog ali kakršnega koli računovodskega dokumenta, enakovrednega za druge gospodarske subjekte (vnos in iznos jabolk za predelavo v mošt, mošta ali zgoščenega mošta in jabolčnika). Namen teh dokumentov je izboljšati sledljivost proizvoda.

— Dodana je bila pregledna shema sledljivosti za lažje razumevanje faz in ustreznih dokumentov.

5.4 Metoda proizvodnje

Surovine

Sklic na seznam priporočenih sort jabolk za predelavo v mošt je nadomeščen z opredelitvijo jabolka za predelavo v mošt (jabolka, uporabljena za izdelavo soka z vsebnostjo taninov (polifenolov), ki je vsaj enaka kot 0,6 g/l skupnih taninskih kislin, naravnih ali oksidiranih).

Ta sprememba je utemeljena zato, ker je za izdelavo jabolčnika „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ značilna uporaba zelo raznolikih sort jabolk za predelavo v mošt z okusi, ki se dopolnjujejo. Te sorte so v veljavni specifikaciji proizvoda navedene samo delno na seznamu „priporočenih“ sort, ki je izčrpen in nedosleden. Na primer sorte, priporočene v odlokih z dne 20. aprila 1967 in 30. maja 1980, ki vse spadajo v okvir opredelitve surovine, niso v celoti na navedenem seznamu. Prav tako niso zastopane tradicionalne lokalne sorte, čeprav so izredno številne. Zaradi usklajenosti in natančnosti ter zato, ker je težko sestaviti sezname sort, ki bi bili lahko izčrpni, je uporabljeno analitično razlikovalno merilo za jabolko za predelavo v mošt. Tanini so ena od značilnosti jabolk za predelavo v mošt in se skupaj s kislostjo uporabljajo za razvrščanje sort po skupinah glede na okus za njihovo kombiniranje. Znotraj opredeljene celote se tako sorte jabolk za predelavo v mošt razdelijo na 5 kategorij, ki proizvajalcem jabolčnika omogočajo, da jih razvrstijo.

V zvezi s tem je v stavku: „Sorte sadja za predelavo v mošt so razvrščene v 6 kategorij, od katerih so glavne naslednje,“ številka 6 nadomeščena s 5, da se popravi vsebinska napaka.

Faze izdelave

Kar zadeva mešanje in stiskanje jabolk, je dodano, da morajo biti jabolka za predelavo v mošt, ki izvirajo z geografskega območja ZGO, ustrezna za vstop v predelovalno verigo. Ta zahteva je povezana s črtanjem obveznosti pranja jabolk; pranje ni zahtevano, če je sadje obrano ročno in/ali ni bilo v stiku s tlemi.

V odstavku o bistrenju pred fermentacijo je seznam naštetih metod (zbistritev, depektinizacija, ki je preprosta ali ji sledi spajanje, postopki ločevanja) nadomeščen z besedilom „prakse in obdelava, uveljavljene z uporabo“. Vse naštete metode namreč niso obvezne v vseh primerih. Izvajanje teh postopkov je odvisno od strokovnega znanja gospodarskih subjektov.

V odstavku „Fermentacija“ so dovoljene prakse (mešanje jabolčnikov med sabo, slajenje jabolčnikov, uporaba sladkorja za pripravo jabolčnika „cidre bouché“) črtane, ker spadajo na področje splošnih predpisov. Ta črtanja ne vplivajo na proizvod, ker te prakse niso obvezne in z uporabo teh predpisov ostajajo mogoče.

V odstavku „Bistrenje po fermentaciji“ je navedeno, da mešanju sledi „ali ne“ sledi centrifugiranje in/ali filtriranje. V veljavni specifikaciji proizvoda mešanju sledi centrifugiranje, ker so bile količine, s katerimi so upravljali člani skupine vložnikov za registracijo ZGO, na splošno velike. Namen te spremembe je omogočiti proizvodnjo z ZGO za male gospodarske subjekte, ki izvajajo odstranjevanje usedline ali ne. S tem dodatkom proizvod ni spremenjen, saj je lahko jabolčnik „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ bister ali moten.

V odstavku „Vrenje v steklenicah ali karbonizacija“ je beseda „karbonizacija“ nadomeščena z besedo „gaziranje“. Gaziranje je že dovoljeno v veljavni specifikaciji proizvoda. Namen te spremembe je razjasnitev in preprečitev pomešanja izrazov, ki sta enakovredna: gaziranje pijač se uporablja v prehranski industriji, in sicer z dodajanjem CO2 (karbonizacija) za pridobitev peneče (gazirane) pijače.

Odstavka „Pakiranje“ („Jabolčnik se lahko pasterizira za zagotovitev njegove mikrobiološke stabilizacije“) in „Skladiščenje“ (skladiščenje po pakiranju v suhem, prezračenem objektu, zaščiteno pred soncem in vremenskimi vplivi, po možnosti pri sobni temperaturi) sta črtana, ker se nanašata na faze po proizvodnji ZGO.

Zaradi jasnosti je dodana shema poteka izdelave proizvoda, ki povzema različne faze proizvodnje jabolčnika „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

5.5 Označevanje

Posebni elementi označevanja so omejeni na ime pijače, ki je: „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

Druge določbe, vključene v ta odstavek v veljavni specifikaciji proizvoda, so črtane, ker večinoma spadajo na področje uporabe splošnih predpisov, ki se uporabljajo za jabolčnike (neobvezne navedbe o jabolčniku „cidre bouché“, čisti sok, naravno penjenje, naravno vrenje v steklenicah…) ali širše kategorije proizvodov (potrjevanje skladnosti). Druge določbe niso zavezujoče (možnost obveščanja potrošnikov o naravi, poreklu, izdelavi, posebnostih in organoleptičnih lastnostih proizvoda).

Obveznost navedbe nadzornega organa na etiketi je črtana, ker se ta organ lahko spremeni. Ta informacija je poleg tega med drugim na voljo na spletnih straneh.

Ker je navedba logotipa ZGO od 1. januarja 2016 obvezna, je črtano tudi to, da je obvezno navesti „ZGO in/ali zaščitena geografska označba“.

5.6 Drugo

Splošno prečiščenje specifikacije proizvoda

Nekateri odstavki v poglavjih specifikacije proizvoda se preoblikujejo, združijo ali premaknejo, da bi se besedilo prilagodilo ureditvi Evropske unije in da bi ga bilo lažje brati. Te spremembe se nanašajo posebej na opis proizvoda, metodo pridobivanja in vzročno zvezo. To so formalne spremembe, ki ne vplivajo na veljavne določbe.

Posodobitev kontaktnih podatkov

Kontaktni podatki Državnega inštituta za kakovost in poreklo (Institut national de la qualité et de l’origine – INAO) so v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 dodani kot podatki pristojne službe države članice. Poleg tega so bili po spremembah v organizaciji sektorja spremenjeni ime in kontaktni podatki skupine.

Nadzorni organ

Kontaktni podatki o nadzornem organu so nadomeščeni s kontaktnimi podatki organa, pristojnega na področju nadzora. Cilj navedene spremembe je izognitev spremembi specifikacije proizvoda v primeru spremembe nadzornega organa.

Nacionalne zahteve

Dodana je bila preglednica glavnih točk, ki jih je treba preveriti.

Priloge

Priloge k veljavni specifikaciji proizvoda so črtane. Vsebujejo namreč zavezujoče določbe v zvezi z geografskim območjem, ki so ponovljene v specifikaciji proizvoda, ali nezavezujoče informacije.

ENOTNI DOKUMENT

„CIDRE DE BRETAGNE“/„CIDRE BRETON“

EU št.: PGI-FR-02216 – 4. 1. 2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Ime

„Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ je peneči se jabolčnik, ki se pridobiva s fermentacijo mošta, izdelanega iz svežih jabolk za predelavo v mošt, pridelanih in uporabljenih na opredeljenem geografskem območju.

Mošt iz jabolk za predelavo v mošt lahko delno izvira iz zgoščenega mošta, če delež tega ne presega 40 % celotne prostornine uporabljenega mošta (izraženo v rekonstituiranem moštu).

Bogata sortna sestava sadovnjakov omogoča vzpostavljanje ravnovesja med različnimi tipi sort na ravni geografskega območja. Ker je malo manj kot polovica površin zasajena z jabolki, ki so grenka in sladko-grenka, tretjina jabolk je kiselkastih in kislih, preostala pa so sladka, lahko proizvajalci jabolčnika izberejo jabolka tako, da najdejo najustreznejšo kombinacijo.

Jabolčnik „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ ima obliko bistre ali motne pijače, pridobljene s fermentacijo mošta, ki se pridobi s stiskanjem pulpe jabolk za predelavo v mošt z dodajanjem vode ali brez. Ima drobne mehurčke in se rahlo peni.

Penjenje je posledica prisotnosti CO2, ki nastane s fermentacijo in/ali je dodan.

Za jabolčnik „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ so značilne bogate arome, ki so lahko uravnotežene in preproste ali imajo sadne in cvetlične odtenke, včasih obogatene z aromami zorenja (začimbne note).

Jabolčnik je lahko vse od pretežno kislega in svetlejše barve do pretežno grenkega in rdečkasto rjave barve.

Jabolčnik „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ je znan po ravnovesju grenkega, kislega in sladkega okusa.

Skupni volumenski delež alkohola je najmanj 5,0 %, dejanski volumenski delež alkohola pa je najmanj 1,5 %. Največja vsebnost hlapnih kislin je 1 g/l (žveplova kislina).

Količine, namenjene industrijski uporabi in izdelavi sestavljenih proizvodov, se lahko tržijo tudi, če ni penjenja.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Za izdelavo jabolčnika „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ se uporabljajo jabolka za predelavo v mošt. Namizna jabolka so izključena. Za jabolka za predelavo v mošt se štejejo jabolka, uporabljena za izdelavo jabolčnika, ki dajo sok z vsebnostjo taninov (polifenolov), ki je vsaj enaka kot 0,6 g/l skupnih taninskih kislin, naravnih ali oksidiranih.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava jabolk in njihova predelava v jabolčnik (proizvodnja mošta s stiskanjem jabolk, proizvodnja jabolčnika s fermentacijo mošta). Surovi sok, pridobljen z uporabo nesegrete vode, hladna fermentacija ali fermentacija pri sobni temperaturi, edino dovoljeno barvilo: karamel.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Obvezna navedba imena pijače: „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

— departma Côtes d’Armor: vse občine,

— departma Finistère: vse občine,

— departma Ille-et-Vilaine: vse občine,

— departma Morbihan: vse občine,

— departma Loire-Atlantique, naslednje občine: celotne občine: Abbaretz, Ancenis, Anetz, Assérac, Avessac, Batz-sur-Mer, Baule-Escoublac (La), Belligné, Besné, Blain, Bonnœuvre, Bouée, Bouvron, Campbon, Carquefou, Casson, Cellier (Le), Chapelle-des-Marais (La), Chapelle-Glain (La), Chapelle-Launay (La), Chapelle-Saint-Sauveur (La), Chapelle-sur-Erdre (La), Châteaubriant, Chevallerais (La), Conquereuil, Cordemais, Couëron, Couffé, Croisic (Le), Crossac, Derval, Donges, Drefféac, Erbray, Fay-de-Bretagne, Fégréac, Fercé, Fresne-sur-Loire (Le), Gâvre (Le), Grand-Auverné, Grandchamps-des-Fontaines, Grigonnais (La), Guémené-Penfao, Guenrouet, Guérande, Herbignac, Héric, Issé, Jans, Joué-sur-Erdre, Juigné-des-Moutiers, Lavau-sur-Loire, Ligné, Louisfert, Lusanger, Malville, Marsac-sur-Don, Massérac, Maumusson, Mauves-sur-Loire, Meilleraye-de-Bretagne (La), Mésanger, Mesquer, Missillac, Moisdon-la-Rivière, Montoir-de-Bretagne, Montrelais, Mouais, Mouzeil, Nort-sur-Erdre, Notre-Dame-des-Landes, Noyal-sur-Brutz, Nozay, Orvault, Oudon, Pannecé, Petit-Auverné, Petit-Mars, Pierric, Pin (Le), Piriac-sur-Mer, Plessé, Pontchâteau, Pornichet, Pouillé-les-Côteaux, Pouliguen (Le), Prinquiau, Puceul, Quilly, Riaillé, Roche-Blanche (La), Rougé, Rouxière (La), Ruffigné, Saffré, Saint-André-des-Eaux, Saint-Aubin-des-Châteaux, Saint-Étienne-de-Montluc, Saint-Géréon, Saint-Gildas-des-Bois, Saint-Herblain, Saint-Herblon, Saint-Joachim, Saint-Julien-de-Vouvantes, Saint-Lyphard, Saint-Malo-de-Guersac, Saint-Mars-du-Désert, Saint-Mars-la-Jaille, Saint-Molf, Saint-Nazaire, Saint-Nicolas-de-Redon, Saint-Sulpice-des-Landes, Saint-Vincent-des-Landes, Sainte-Anne-sur-Brivet, Sainte-Luce-sur-Loire, Sainte-Reine-de-Bretagne, Sautron, Savenay, Sévérac, Sion-les-Mines, Soudan, Soulvache, Sucé-sur-Erdre, Teillé, Temple-de-Bretagne (Le), Thouaré-sur-Loire, Touches (Les), Trans-sur-Erdre, Treffieux, Treillières, Trignac, Turballe (La), Varades, Vay, Vigneux-de-Bretagne, Villepot in Vritz; deli občin (severno od Loare): Indre, Nantes.

— Departma Maine-et-Loire, naslednje občine: celotne občine: Andigné, Angrie, Armaillé, Aviré, Avrillé, Beaucouzé, Bécon-les-Granits, Béhuard, Bouchemaine, Bouillé-Ménard, Bourg-d’Iré (Le), Bourg-l’Évêque, Brain-sur-Longuenée, Candé, Carbay, Challain-la-Potherie, Chambellay, Champtocé-sur-Loire, Chapelle-Hullin (La), Chapelle-sur-Oudon (La), Châtelais, Chazé-Henry, Chazé-sur-Argos, Combrée, Cornuaille (La), Ferrière-de-Flée (La), Freigné, Gené, Grugé-l’Hôpital, Hôtellerie-de-Flée (L’), Ingrandes, Jaille-Yvon (La), Lion-d’Angers (Le), Loiré, Louroux-Béconnais (Le), Louvaines, Marans, Membrolle-sur-Longuenée (La), Montguillon, Montreuil-sur-Maine, Noëllet, Noyant-la-Gravoyère, Nyoiseau, Plessis-Macé (le), Possonnière (La), Pouancé, Pouëze (La), Prévière (La), Saint-Augustin-des-Bois, Saint-Clément-de-la-Place, Sainte-Gemmes-d’Andigné, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Jean-de-Linières, Saint-Lambert-la-Potherie, Saint-Léger-des-Bois, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Michel-et-Chanveaux, Saint-Sauveur-de-Flée, Saint-Sigismond, Savennières, Segré, Tremblay (Le), Vergonnes, Vern-d’Anjou, Villemoisan; deli občin (severno od Loare in zahodno od Mayenne in Maine): Angers, Pruillé, Cantenay-Épinard, Grez-Neuville in Montreuil-Juigné.

— Departma Mayenne, naslednje občine: Ahuillé, Alexain, Ampoigné, Andouillé, Argenton-Notre-Dame, Argentré, Aron, Arquenay, Assé-le-Bérenger, Astillé, Athée, Averton, Azé, Baconnière (La), Bais, Ballée, Ballots, Bannes, Bazoge-Montpinçon (La), Bazouge-de-Chemeré (La), Bazouge-des-Alleux (La), Bazougers, Beaulieu-sur-Oudon, Beaumont-Pied-de-Bœuf, Belgeard, Bierné, Bignon-du-Maine (Le), Bigottière (La), Blandouet, Boissière (La), Bonchamp-lès-Laval, Bouchamps-lès-Craon, Bouère, Bouessay, Bourgneuf-la-Forêt (Le), Bourgon, Brains-sur-les-Marches, Brecé, Brée, Brûlatte (La), Buret (Le), Carelles, Chailland, Châlons-du-Maine, Chammes, Champgenéteux, Changé, Chapelle-Anthenaise (La), Chapelle-au-Riboul (La), Chapelle-Craonnaise (La), Chapelle-Rainsouin (La), Château-Gontier, Châtelain, Châtillon-sur-Colmont, Châtres-la-Forêt, Chemazé, Chémeré-le-Roi, Chérancé, Chevaigné-du-Maine, Colombiers-du-Plessis, Commer, Congrier, Contest, Cosmes, Cossé-en-Champagne, Cossé-le-Vivien, Coudray, Couptrain, Courbeveille, Courcité, Craon, Crennes-sur-Fraubée, Croixille (La), Cropte (La), Cuillé, Daon, Denazé, Deux-Évailles, Dorée (La), Entrammes, Épineux-le-Seguin, Ernée, Évron, Fontaine-Couverte, Forcé, Fougerolles-du-Plessis, Fromentières, Gastines, Genest-Saint-Isle (Le), Gennes-sur-Glaize, Gesnes, Gesvres, Gravelle (La), Grazay, Grez-en-Bouère, Ham (Le), Hambers, Hardanges, Houssay, Huisserie (L’), Izé, Javron-les-Chapelles, Jublains, Juvigné, Laigné, Landivy, Larchamp, Laubrières, Launay-Villiers, Laval, Levaré, Lignières-Orgères, Livet, Livré, Loigné-sur-Mayenne, Loiron, Longuefuye, Loupfougères, Louverné, Louvigné, Madré, Maisoncelles-du-Maine, Marcillé-la-Ville, Marigné-Peuton, Martigné-sur-Mayenne, Mayenne, Mée, Ménil, Méral, Meslay-du-Maine, Mézangers, Montaudin, Montenay, Montflours, Montigné-le-Brillant, Montjean, Montourtier, Montsûrs, Moulay, Neau, Neuilly-le-Vendin, Niafles, Nuillé-sur-Vicoin, Oisseau, Olivet, Origné, Pallu (La), Parigné-sur-Braye, Parné-sur-Roc, Pellerine (La), Peuton, Placé, Pommerieux, Pontmain, Port-Brillet, Pré-en-Pail, Préaux, Quelaines-Saint-Gault, Renazé, Roë (La), Rouaudière (La), Ruillé-Froid-Fonds, Ruillé-le-Gravelais, Sacé, Saint-Aignan-de-Couptrain, Saint-Aignan-sur-Roë, Saint-Aubin-du-Désert, Saint-Baudelle, Saint-Berthevin, Saint-Berthevin-la-Tannière, Saint-Brice, Saint-Calais-du-Désert, Saint-Céneré, Saint-Charles-la-Forêt, Saint-Christophe-du-Luat, Saint-Cyr-en-Pail, Saint-Cyr-le-Gravelais, Saint-Denis-d’Anjou, Saint-Denis-de-Gastines, Saint-Denis-du-Maine, Saint-Ellier-du-Maine, Saint-Erblon, Saint-Fort, Saint-Fraimbault-de-Prières, Saint-Georges-Buttavent, Saint-Georges-le-Fléchard, Saint-Georges-sur-Erve, Saint-Germain-d’Anxure, Saint-Germain-de-Coulamer, Saint-Germain-le-Fouilloux, Saint-Germain-le-Guillaume, Saint-Hilaire-du-Maine, Saint-Jean-sur-Erve, Saint-Jean-sur-Mayenne, Saint-Laurent-des-Mortiers, Saint-Léger, Saint-Loup-du-Dorat, Saint-Mars-du-Désert, Saint-Mars-sur-Colmont Saint-Mars-sur-la-Futaie, Saint-Martin-de-Connée, Saint-Martin-du-Limet, Saint-Michel-de-Feins, Saint-Michel-de-la-Roë, Saint-Ouën-des-Toits, Saint-Ouën-des-Vallons, Saint-Pierre-des-Landes, Saint-Pierre-la-Cour, Saint-Pierre-sur-Erve, Saint-Pierre-sur-Orthe, Saint-Poix, Saint-Quentin-les-Anges, Saint-Samson, Saint-Saturnin-du-Limet, Saint-Sulpice, Saint-Thomas-de-Courceriers, Sainte-Gemmes-le-Robert, Sainte-Suzanne, Saulges, Selle-Craonnaise (La), Senonnes, Simplé, Soulgé-sur-Ouette, Thorigné-en-Charnie, Torcé-Viviers-en-Charnie, Trans, Vaiges, Vautorte, Villaines-la-Juhel, Villepail, Villiers-Charlemagne, Vimarcé in Voutré.

5. Povezava z geografskim območjem

Za geografsko območje ZGO „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ je značilno oceansko podnebje s precej majhnim razponom med eno in drugo skrajnostjo, vpliv morja ter obilne in redne padavine. Poletja so zmerna in zime niso hude. Za geografsko območje je tako značilno, da poleti ni pomanjkanja vode in da je malo dni z zmrzaljo.

Te naravne okoliščine jablanam omogočajo razmere, ki so ugodne za razvoj, medtem ko niso zelo primerne za druge vrste pridelave, kot je vinogradništvo.

Sadovnjaki z jabolki za predelavo v mošt, ki so obstajali od srednjega veka in v katerih so sadili sorte, ki so prišle iz Španije (Baskija), so se hitro razširili na celotno bretonsko ozemlje in njegovo obrobje. Lokalni proizvajalci ter pozneje gojitelji in drevesničarji so rastlinski material selekcionirali, izboljšali in prilagodili bretonskim talnim in podnebnim razmeram, s čimer so dobili zelo veliko število sort, ki se razlikujejo po vsebnosti taninov in posebnih tehnoloških lastnostih. Z gojenjem ali uvedbo novih sort, za katere se izkaže, da so prilagojene na lokalne razmere za pridelavo in da so primerne za predelavo, sektor zagotavlja ohranitev biotske raznovrstnosti genskih virov in s tem trajnost proizvodnje jabolčnika „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

Na geografskem območju obstaja tudi strokovno znanje o izdelavi jabolčnika, ki je zelo izpopolnjeno in specifično. Proizvajalci jabolčnika so namreč sčasoma pridobili najboljše iz vsake družine jabolk, da bi s kombiniranjem dosegli najboljša možna ravnovesja.

Do srede 19. stoletja so jabolčnik izdelovali na kmetijah. Nato so to pijačo, tudi zaradi povečane potrošnje, začeli izdelovati obrtniki in industrijski proizvajalci, ki so se razvili na podlagi obvladanja postopka predelave (tehnike bistrenja, skladiščenje na hladnem, pasterizacija, gaziranje).

Tehnike mehanskega stiskanja so omogočile izboljšanje izkoristka soka, ne da bi to škodilo posebnim lastnostim jabolk.

Od začetka 20. stoletja se je postopoma razvilo tudi filtriranje za pridobitev bolj stabilnih jabolčnikov. Okoli leta 1950 so obrati za proizvodnjo jabolčnika začeli pasterizirati sladke jabolčnike, da bi omogočili čim daljšo ohranitev, preprečili razvoj mikroorganizmov in da bi jih lahko ob manjšem tveganju pošiljali v bolj oddaljene kraje.

Bretanja je druga francoska regija po gojenju jablan, na katerih rastejo jabolka za predelavo v mošt, in eno od najpomembnejših območij proizvodnje jabolčnika v Evropi.

Jabolčnik „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“, ki je lahko bister ali moten, bolj ali manj poudarjene barve glede na sorte jabolk za predelavo v mošt in izvedene postopke, je peneči jabolčnik, izdelan izključno iz jabolk za predelavo v mošt, ki izvirajo iz geografskega območja. Ponuja široko paleto okusov zaradi kombiniranja različnih vrst jabolk za predelavo v mošt, ki omogočajo vzpostavitev želenega ravnotežja med grenkostjo, kislostjo in ostanki sladkorja, nastalimi pri fermentaciji.

Jabolčnik „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ ima velik sloves.

Množica sadovnjakov z jabolki za predelavo v mošt in bogato strokovno znanje na področju proizvodnje jabolčnika sta bistvena stebra, na katerih temelji sloves jabolčnika „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

V tem sektorju, v katerem so jabolka najpomembnejša, so se ljudje prilagodili in razvilo se je strokovno znanje proizvajalcev jabolčnika. Njihovo poznavanje jabolk in njihovih značilnosti omogoča kombinacije, ki ponujajo pravo ravnotežje med grenkostjo, kislostjo in sladkostjo.

Tehnike mehanskega stiskanja, bistrenja pred fermentacijo in po njej, fermentacije in stabilizacije so omogočile razvoj jabolčnika „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“.

Močna regionalna identiteta in razvoj posebnega sektorja sta sčasoma okrepila ugled jabolčnika „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ v prostoru, ki je večji od regije.

V Bretanji srednjeveške legende, kot so Vitezi okrogle mize, omenjajo „jablano kot plemenito drevo, njen sadež pa kot simbol sreče“.

V nekdanji ureditvi je bretonski parlament visoko obdavčil promet z jabolčnikom, zlasti na ozemlju Kraljevine Francije, kar je omejilo njegovo širjenje do francoske revolucije. Po letu 1789 se je promet z bretonskim jabolčnikom odprl, njegovo širjenje pa se je zelo pospešilo v prvi polovici 19. stoletja. Jabolčnike s severa Bretanje so pošiljali na Novo Fundlandijo in v kolonije, ker je njihova posebnost, da „dobro prenašajo“ morje (iz „univerzalnega prenosnega trgovskega slovarja“, Léopold/1819). Poleg tega so zelo iskani v Ameriki (iz „Inventaire du patrimoine culinaire de la France“, Bretagne, Albin Michel / CNAC/1994).

Prva polovica 20. stoletja je torej „zlata doba bretonskega jabolčnika“, kot pravi Yves le Goas (iz „Le Cidre en Goëlo“/Ar Men št. 41/februar 1992).

Leta 1956 je René Dumont ugotovil, da je v Bretanji „jabolčnik že od nekdaj prisoten ob vseh obrokih in ob nedeljah“. Kljub temu jabolčnik ostaja predvsem podeželska pijača, zato se je potrošnja po tem, ko je dosegla vrh na začetku stoletja, postopno zmanjšala od leta 1920, med drugim zaradi izseljevanja s podeželja.

Jabolčnik je sestavni del bretonske kulturne in kulinarične dediščine. Ker je tesno povezan z uživanjem sladkih in slanih palačink, je skupaj s prodajalnami palačink eden od močnih in prepoznavnih razlogov za bretonsko identiteto. Z razvojem prodajaln palačink zunaj Bretanje se je razvilo tudi uživanje jabolčnika, kar je močno prispevalo k njegovemu slovesu, tudi zunaj francoskih meja.

Številni turisti, ki pridejo v Bretanjo, so lahko odkrili lokalne jabolčnike in postali njihovi glasniki, želja po potovanjih in podjetniška žilica Bretoncev pa je močno prispevala k razvoju njihovega uživanja v obratih, ki so jih vzpostavili zunaj bretonskega ozemlja.

Poleg tega številni prazniki jabolčnika, kot je Poul-Fetan v Morbihanu ali Temple-de-Bretagne v Loire-Atlantique, pričajo o navezanosti na proizvod in o živahni kulturi jabolčnika na ozemlju geografskega območja ZGO. Zaradi tega je Gilles Pudlowski v reviji Saveurs (juniij 1995) dejal, da so jabolka za predelavo v mošt in proizvodi, ki se iz njega pridobivajo, „bretonske poslastice, ki uspešno kljubujejo času“.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-01730da0-67f0-4587-bdf0-a9cdea491fae/telechargement

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.