ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.7

smernici 6 je dobrodošlo; prav tako bi bile dragocene dodatne podrobnosti o potencialu za zeleno rast. Podobno bi morala k večji mobilnosti prispevati nova zaveza, „da se pravice do usposabljanja prenašajo med poklicnimi prehodi“. Zato EESO poudarja, da je treba ohraniti dostojno življenje med usposabljanjem, ne glede na to, kje to poteka. Preučiti bi bilo treba tudi instrumente, ki so v uporabi v nekaterih državah članicah, kot so nepovratna sredstva, posojila, kolektivne pogodbe o plačanem študijskem dopustu ali druge določbe, da bi dobra praksa na področju minimalnih standardov glede pravic do študijskega dopusta postala običajna praksa v drugih državah članicah. EESO odobrava novo besedilo v smernici 6 o priznavanju neformalnega učenja in povečani ponudbi prožnega nadaljevalnega poklicnega usposabljanja ter odločnejše ukrepe za odrasle slušatelje. Nekaj dela je bilo opravljenega tudi pri razširitvi določb smernice 6 o ovirah za zaposlovanje žensk na več skupin ter oblikovanju določb, ki so bolj nevtralne glede na spol. EESO poziva k določeni previdnosti pri tem, da se ne izgubi posebna pozornost, ki se namenja enakosti spolov. Določbe o ravnovesju med poklicnim in zasebnim življenjem so dobrodošle in so do neke mere že upoštevane. V zvezi s tem EESO ponavlja svojo podporo zakonodajnemu predlogu Komisije o uravnoteženju poklicnega in zasebnega življenja, vključno s plačanim dopustom za nego in varstvo, kot je izrazil v nedavnem mnenju Sklicevanje na tehnološke in okoljske spremembe vje dobrodošlo; prav tako bi bile dragocene dodatne podrobnosti o potencialu za zeleno rast. Podobno bi morala k večji mobilnosti prispevati nova zaveza, „da se pravice do usposabljanja prenašajo med poklicnimi prehodi“. Zato EESO poudarja, da je treba ohraniti dostojno življenje med usposabljanjem, ne glede na to, kje to poteka. Preučiti bi bilo treba tudi instrumente, ki so v uporabi v nekaterih državah članicah, kot so nepovratna sredstva, posojila, kolektivne pogodbe o plačanem študijskem dopustu ali druge določbe, da bi dobra praksa na področju minimalnih standardov glede pravic do študijskega dopusta postala običajna praksa v drugih državah članicah. EESO odobrava novo besedilo v smernici 6 o priznavanju neformalnega učenja in povečani ponudbi prožnega nadaljevalnega poklicnega usposabljanja ter odločnejše ukrepe za odrasle slušatelje. Nekaj dela je bilo opravljenega tudi pri razširitvi določb smernice 6 o ovirah za zaposlovanje žensk na več skupin ter oblikovanju določb, ki so bolj nevtralne glede na spol. EESO poziva k določeni previdnosti pri tem, da se ne izgubi posebna pozornost, ki se namenja enakosti spolov. Določbe o ravnovesju med poklicnim in zasebnim življenjem so dobrodošle in so do neke mere že upoštevane. V zvezi s tem EESO ponavlja svojo podporo zakonodajnemu predlogu Komisije o uravnoteženju poklicnega in zasebnega življenja, vključno s plačanim dopustom za nego in varstvo, kot je izrazil v nedavnem mnenju ( 29 ) (to manjka v zadnjem odstavku smernice 6). Po njegovem mnenju bi moralo v smernici 6 ostati izrecno sklicevanje na Evropski socialni sklad.
4.2.2

Evropa je tako sporazume o gospodarskem partnerstvu sklenila s šestimi regijami, ki zajemajo 79 držav AKP, da bi oblikovali skupna partnerstva za trgovino in razvoj, ki bi bila podprta z razvojno pomočjo. Od leta 2000 do 2008 je dostop do evropskega trga potekal prek enostranskih nacionalnih ugodnosti, ki so vključevale sistem odstopanja od pravil STO. Po letu 2008 so bili prostotrgovinski sporazumi podpisani v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu, vendar pa so se v zvezi z zahtevanimi podpisi in posledičnim izvajanjem nenehno pojavljale težave. Čeprav je bilo doslej vzpostavljenih šest sporazumov o gospodarskem partnerstvu, postopki ratifikacije večinoma niso potekali nemoteno. Evropa je leta 2007 podpisala prvega izmed teh sporazumov s 15 karibskimi državami, ki je začasno začel veljati decembra 2008. V Afriki so bili rezultati bolj različni. Leta 2014 se je 16 držav Zahodne Afrike, dve regionalni organizaciji – Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) in Zahodnoafriška ekonomska in monetarna unija (WAEMU) – in Vzhodnoafriška skupnost dogovorilo o sporazumu, ki pa še vedno ni podpisan. Države Južnoafriške razvojne skupnosti so sporazum o gospodarskem partnerstvu podpisale leta 2016. Papua Nova Gvineja in Fidži pa sta začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in pacifiškimi državami podpisali leta 2009, saj ti dve državi predstavljata večji del trgovine med Evropo in Pacifikom.
5.6

Komisija je leta 2011 podala stališče glede razlage določb o kabotaži v več točkah (Novi režim kabotaže iz Uredbe (ES) št. 1072/2009, na voljo na spletnem mestu GD MOVE). V sedanjem predlogu je navedeno, kako Komisija razlaga kabotažo v predlagani spremembi opredelitve iz člena 2(6), rešeno pa je tudi vprašanje razpoložljivosti dokumentacije v vozilu za cestne preglede, ki je obravnavano v predlaganem novem odstavku 4a člena 8. EESO pozdravlja ta pojasnila, vendar obžaluje, da v predlogu niso obravnavana nekatera druga pomembna vprašanja, ki so obravnavana v razlagalnem dokumentu Komisije. To velja za vprašanji, ali mora biti ves mednarodni tovor dostavljen pred začetkom kabotaže, ter kako izračunavati trenutno določeno sedemdnevno obdobje kabotaže iz člena 8(2). EESO ravno tako obžaluje, da ob tej priložnosti ni bilo pojasnjeno, ali se lahko za preverjanje skladnosti z določbami o kabotaži uporabijo tudi podatki iz tahografov. Iz razlagalnega dokumenta Komisije iz leta 2011 je jasno, da Komisija meni, da je to mogoče. EESO je mnenja, da bi bilo treba izkoristiti to priložnost ter to tudi jasno navesti v besedilu uredbe. EESO vsekakor opozarja, da je pomembno vsem omogočiti uporabo digitalnih tahografov kot sredstva za nadzor skladnosti, zato se zavzema za znatno skrajšanje roka za naknadno opremljanje obstoječih vozil s to vrsto tahografov.
SL Uradni list Evropske unije C 81/215

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1295/2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020)

(COM(2017) 385 final – 2017/0163 (COD))

(2018/C 081/30)

Zaprosilo Evropski parlament, 11. 9. 2017 Svet, 22. 9. 2017 Pravna podlaga člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI) Datum sprejetja na plenarnem zasedanju 18. 10. 2017 Plenarno zasedanje št. 529 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 196/0/3

Odbor je prejšnje mnenje o programu Ustvarjalna Evropa 2014–2020 (Uredba (EU) št. 1295/2013 – CCMI/098 – CES828-2012_AC) sprejel 28. marca 2012 (1).

EESO se je v navedenem mnenju v celoti strinjal tako z vsebino predloga Komisije o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) kot s povečanjem proračunskih sredstev za njegovo financiranje. Izpostavil je pomen gospodarskih vidikov programa Ustvarjalna Evropa, vendar je tudi poudaril, da se preveč osredotoča na konkurenčnost kot splošni cilj, medtem ko je spodbujanje jezikovne in kulturne raznolikosti ter vrednot Evrope premalo izpostavljeno. Prav tako je menil, da je v primerjavi s celotnim proračunom EU ali sredstvi, s katerimi nekatere države podpirajo kulturne dejavnosti, višina proračunskih sredstev nezadostna za uresničitev ciljev programa.

Komisija v novem predlogu predlaga, da se ustvari pravno nesporna in pregledna rešitev za zagotavljanje trajnostne podpore mladinskemu orkestru Evropske unije (EUYO), ob upoštevanju njegovih posebnih značilnosti ter njegovem priznanju kot „organa, ki je določen s temeljnim aktom,“ v smislu člena 190(1)(d) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.

Ta pobuda je v celoti skladna s stališčem Odbora iz prejšnjega mnenja. Za financiranje EUYO ne bodo potrebna dodatna sredstva iz proračuna EU.

Z novim predlogom se v členu 13(1) Uredbe (EU) št. 1295/2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) doda le ena točka: „(f) Mladinski orkester Evropske unije.“

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v prejšnjem mnenju (2) CCMI/098 – CES828-2012_AC, sprejetem 28. marca 2012, zato je na 529. plenarnem zasedanju 18. in 19. oktobra 2017 (seja z dne 18. oktobra) s 196 glasovi za, brez glasu proti in tremi vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 18. oktobra 2017 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) Mnenje EESO o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2018) (UL C 181, 21.6.2012, str. 35).

(2) Glej opombo 1.
3.4

Komisija mora v strategiji, ki jo načrtuje, posebno pozornost nameniti prehodu z ene ravni izobraževanja na drugo in sodelovanju med različnimi ponudniki izobraževanja v formalnem in neformalnem okolju. EESO veseli poudarek na vzpostavljanju vključujočih in povezanih visokošolskih sistemov in spodbujanju šol, naj zagotovijo boljše povezave in sodelovanje z visokošolskim izobraževanjem na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (STEM), vendar meni, da širši namen izobraževanja temelji na ravnovesju in tesnem sodelovanju med študijem STEM ter družboslovja in humanistike. Zato poziva k bolj interdisciplinarnemu pristopu k izobraževanju in vseživljenjskemu učenju, ki je osredotočen na partnerstva ter prilagodljive poti, ki presegajo eno samo raven izobraževanja in posamezno področje študija. Ta pristop bi prispeval tudi k zmanjševanju različnih neenakosti, kot je neenakost spolov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter v znanosti na splošno, saj bi odpravil stereotipne poglede na to, kaj je primernejše ali bolj običajno glede na spol, raso in druge osebne značilnosti.
4.1.1

V pregled izvajanja okoljske politike so trenutno zajeti krožno gospodarstvo in ravnanje z odpadki, narava in biotska raznovrstnost, kakovost zraka in hrup ter kakovost vode in gospodarjenje z vodo, kar je obsežno področje okoljske zakonodaje. Ob naslednjem pregledu bi bilo treba vključiti še druge sektorje, ki so tesno povezani s temi področji politike. To velja zlasti za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, saj je to ključnega pomena za številne okoljske politike, kot sta varstvo narave in biotske raznovrstnosti ter gospodarjenje z vodo. Izvajanje zakonodaje o kemikalijah je ključno za zdravo okolje, dobro počutje in čisto krožno gospodarstvo.
6.1

Splošni cilj platforme bi lahko bil okrepiti sodelovanje žensk in izboljšati enakost spolov v sektorju prometa. To bi dosegli z izboljšanjem priložnosti za ženske, za podjetja v lasti žensk in za ženske na vodstvenih položajih kakor tudi z izboljšanjem pogojev dela za vse v tem sektorju, kar bi se na koncu odrazilo v delovnih mestih, vključujočnosti, inovacijah, trajnostnosti in rasti. Poudarek bi moral biti na enakosti spolov, s čimer bi spodbudili zaposlovanje in odpravili razlike v sektorju. Ta cilj bi lahko med drugim dosegli z boljšo kakovostjo delovnih mest in pogojev dela za vse, posvečanjem pozornosti nadlegovanju in spolnemu nasilju, izboljšanjem razmerja med poklicnim, zasebnim in družinskim življenjem, povečanjem števila žensk na odločevalskih položajih ter izboljšanjem podobe sektorja, da bi postal privlačnejši za delavke, podjetnice, univerze in inovatorke. Področje delovanja platforme bi lahko pozneje razširili na sorodna vprašanja, kot so izboljšanje uporabniške izkušnje in poudarek na ukrepih, ki so usmerjeni k ženskam kot uporabnicam.
4.2.3.2

Komisija je sprejela številne pobude za razvoj znanj in spretnosti v turizmu, ki bodo pripomogli tudi k nastajanju modrih delovnih mest; eden od njih je novi program znanj in spretnosti za Evropo (19). V tem pomembnem političnem dokumentu je tudi okvir za sektorsko sodelovanje na področju znanj in spretnosti, v katerem je turizem opredeljen kot eno od šestih pilotnih področij, kjer se bodo pod okriljem industrije izvajali specifični ukrepi. V zvezi s tem je bil konec januarja 2017 v okviru sklada programa Erasmus+ s proračunom v višini 4 milijone EUR objavljen poziv k zbiranju predlogov. Sklad bo podprl vzpostavitev platforme ključnih deležnikov v tem sektorju (vključno z industrijo in izvajalci izobraževanja), ki bodo v naslednjih 5–10 letih predlagali ukrepe in priporočila. Na platformi se bodo analizirali glavni trendi in potrebe po znanjih in spretnostih v tem sektorju, oblikovali konkretni ukrepi za zadovoljevanje kratko- in srednjeročnih potreb po znanjih in spretnostih, pregledovali poklicni profili, posodabljali novi učni programi, promovirala privlačnost sektorja ter spodbujala mobilnost študentov in iskalcev zaposlitve.
4.15

Glede energijske revščine (uvodna izjava 14 in člen 5 predloga direktive COM(2016) 864 final ter člena 28 in 29 predloga uredbe COM(2016) 861 final): EESO je že večkrat jasno navedel, da je energijska revščina problem, ki ga je treba odpraviti in ga upoštevati v prihodnjih političnih ukrepih za prehod na nizkoogljično družbo. Zato EESO ponavlja stališče, ki ga je izrazil v prejšnjem mnenju na to temo (8), in podpira tudi stališče Komisije ter konkretne predloge. Vendar pa opozarja na stališča iz prejšnjih mnenj (9), namreč da sta lahko energija iz obnovljivih virov in zlasti energija proizvajalcev-odjemalcev v nekaterih okoliščinah trajnostni način za trajno odpravo energijske revščine, če se ranljivim odjemalcem zagotovijo javna posojila in boljši dostop do kapitala s pomočjo lokalnih oblasti, kot so regije ali občine ali zasebni akterji, npr. nevladne organizacije. V tem smislu bi bilo treba tudi razumeti pomen pravil o dejavnih odjemalcih in lokalnih energetskih skupnostih iz členov 15 in 16 predloga Direktive COM(2016) 864 final. V členu 5(2) predloga direktive COM(2016) 864 final bi bilo treba izrecno navesti, da je energija proizvajalcev-odjemalcev ena od možnosti za preprečitev energijske revščine.
5.2

Pripravljen je bil niz ključnih vprašanj, ki so bila uporabljena kot izhodišče za večino razprav. Te so zajele celo vrsto tem, ki so odražale različne nacionalne sisteme, prednostne naloge in okoliščine. Po razpravah so trojke članov, zadolžene za usklajevanje, pripravile nacionalna poročila, v katera so v večini primerov vključile ugotovitve in/ali priporočila. Razprave so temeljile na naslednjem nizu vprašanj: 1. Kateri so po vašem mnenju najbolj pereči gospodarski in družbeni problemi v Evropi in v vaši državi? Kaj bi bilo potrebno za njihovo odpravo? 2. Ali menite, da je steber socialnih pravic potreben? Kako naj bi bil oblikovan, da bi z njim odpravili ključne družbene in gospodarske probleme v Evropi in v vaši državi? 3. Kako bi lahko prenovljena strategija EU za trg dela odgovorila na potrebe podjetij, delavcev in iskalcev zaposlitve glede prožnosti in varnosti? Kako bi lahko pri tem upoštevala pomembna vprašanja, kot so nova realnost vse bolj digitaliziranih gospodarstev in trgov dela, izzivi starajočega se prebivalstva in potreba po spodbujanju prehajanja na trgu dela? 4. Kako bi lahko zagotovili vzdržnost sistemov socialne zaščite in razpoložljive vire prednostno namenili za učinkovite, ustrezne in potrebne socialne naložbe in storitve? Kakšno vlogo imajo različni akterji? 5. Kako bi lahko evropski steber socialnih pravic pozitivno podprl gospodarsko in socialno konvergenco v Evropi? 6. Kaj je potrebno za spodbujanje in ohranjanje povezanih družb v Evropi?
4.3

Davčne goljufije in utaja davkov povzročajo znaten upad javnih prihodkov, kar zelo negativno vpliva na uresničevanje ciljev Pakta za stabilnost in rast ter zmogljivosti za povečanje javnih naložb. Zlasti davčne oaze so ključne za utaje davkov velikega obsega in z njimi povezana kazniva dejanja (npr. pranje denarja). Prenehanje uporabe davčnih oaz bi moralo biti prednostna naloga. EESO poziva vse institucije EU in euroobmočja, naj v ta namen nemudoma sprejmejo in začnejo izvajati ustrezne direktive.
3.5

EESO pozdravlja določitev procesnih jamstev za zaščito pravic prosilcev; v zvezi s tem je njegovo stališče že od nekdaj jasno. Vsi prosilci, ki dospejo v države članice, so v ranljivem položaju, saj jih je velika večina prepotovala velike razdalje in pri tem preživljala stiske in nevarnosti. Če se želijo prilagoditi in sodelovati z oblastmi, morajo premagati jezikovne, kulturne in psihološke ovire. Predlagani novi postopki so sicer jasnejši, vendar pa jih bodo morali izvajati organi držav članic in če bodo ti imeli z njimi težave, je treba opredeliti oblike pomoči in podpore.
3.5

EESO ponavlja predhodno podani predlog (7) in Komisiji priporoča, naj izkoristi priložnost, ki jo ponuja ta uredba, ter uvede ukrepe za razvoj orodja za statistične raziskave na ravni EU in držav članic, ki bodo omogočila ovrednotenje ekonomske vrednosti prostovoljstva. Metodološki pristop bi moral temeljiti na priročniku o merjenju prostovoljnega dela, ki ga je pripravila Mednarodna organizacija dela. Vsebuje namreč opis in opredelitev prostovoljstva, za katerega določa tri temeljne značilnosti: prostovoljno delo so dejavnosti produktivnega dela, ki so prostovoljne, niso plačane in niso v korist gospodinjstva prostovoljca.
3.8

Predstava o morebitnem geografskem blokiranju in tržnem razvoju na velikem domačem trgu, kot so ZDA, bi bila izjemno koristna, ne glede na to, kako težavna in draga bi bila taka analiza, in bi lahko bila model, ki bi mu Evropa lahko sledila. Posamezne zvezne države ZDA imajo prav tako kot v Evropi lahko nekatere zakonske pristojnosti, ki ovirajo dejavnosti na nacionalni ravni, vendar so te pristojnosti nedvomno manj obsežne kot v Evropi. Svoboda gospodarske pobude in povpraševanje potrošnikov sta najbrž pretežno naklonjena elektronskemu trgovanju med podjetji in potrošniki, zato na domačem trgu ZDA nastaja ugodno okolje za konkurenco, pa tudi za hitro rastoča zagonska podjetja in podjetja v širitveni fazi.
5.9

Ureditev in strategije za prihodnost. Potrebne so analiza učinkov prihodnjih mednarodnih standardov na evropski trg ter sektorske in medsektorske analize napovedi. Redno je treba ocenjevati in spremljati učinkovitost uporabe sprejetih ukrepov, in sicer z ustreznimi mehanizmi, ki so na voljo v institucijah, kot npr. stalna skupina za standardizacijo pri EESO ter podobni organi v OR in Evropskem parlamentu.
SL Uradni list Evropske unije C 487/113

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu

(COM(2016) 248 final – 2016/0130 COD)

(2016/C 487/20)

Zaprosilo Svet, 24. 5. 2016 Evropski parlament, 25. 5. 2016 Pravna podlaga člen 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojna strokovna skupina strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 21. 9. 2016 Plenarno zasedanje št. 519 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 171/0/3

Odbor je to vprašanje že obravnaval v svojih mnenjih o predlogu direktive Sveta o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 8 Direktive 80/1107/EGS), sprejetih 2. junija 1988 (1) in 20. oktobra 1999 (2), ter o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu (2014–2020), sprejetem 11. decembra 2014, zato je sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v navedenih mnenjih.

V Bruslju, 21. septembra 2016 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) UL C 208, 8.8 1988, str.43 .

(2) UL C 368, 20.12.1999, str. 18.
3.3

Pobude, uvedene v okviru tega novega akcijskega načrta, bi morale upoštevati naslednja temeljna načela: — Privzeto digitalno: javna uprava bi morala storitve zagotavljati v prvi vrsti digitalno, šele nato prek drugih kanalov (ki pa bi bili še vedno odprti za tiste, ki do digitalnih ne želijo ali ne morejo dostopati). Poleg tega bi bilo treba javne storitve izvajati prek enotne kontaktne točke ali sistema vse na enem mestu in prek različnih kanalov. — Načelo „samo enkrat“: v skladu s tem načelom državljanom in podjetjem istega podatka javni upravi ni treba predložiti večkrat. — Vključevalnost in dostopnost: javne uprave bi morale oblikovati digitalne javne storitve, ki so privzeto vključujoče in zadovoljujejo različne potrebe, kot so npr. potrebe starejših in invalidov. — Odprtost in preglednost: javne uprave bi si morale izmenjavati informacije in podatke ter državljanom in podjetjem omogočiti dostop do njihovih podatkov ter nadzor in popravljanje njihovih podatkov, uporabnikom bi morale omogočati spremljanje upravnih postopkov, ki jih zadevajo, odprto in dejavno bi morale sodelovati z zainteresiranimi stranmi (na primer podjetji, raziskovalci in nepridobitnimi organizacijami) pri oblikovanju in zagotavljanju storitev. — Privzeta čezmejnost: javne uprave bi morale zagotoviti, da so ustrezne digitalne javne storitve na razpolago čezmejno in preprečiti nadaljnjo razdrobljenost, s čimer bi se olajšala mobilnost na enotnem trgu. — Privzeta interoperabilnost: javne storitve bi morale biti oblikovane tako, da lahko delujejo nemoteno po vsem enotnem trgu in preko ozkih organizacijskih okvirov; pri tem se morajo opreti na prost pretok podatkov in digitalnih storitev v Evropski uniji. — Verodostojnost in varnost: z vključitvijo navedenih elementov v fazi oblikovanja bi morale vse pobude preseči le golo skladnost s pravnim okvirom o varstvu osebnih podatkov in zasebnosti ter varnosti IT.
3.1

Unija in šestindvajset držav članic so podpisale novo mednarodno konvencijo o živem srebru. Minamatska konvencija obravnava celoten življenjski cikel živega srebra na svetovni ravni, od primarnega izkopa do ravnanja z odpadki z živim srebrom, njen cilj pa je varovanje zdravja ljudi in okolja pred antropogenimi emisijami živega srebra in živosrebrovih spojin v zrak, vodo in zemljo. Unija in velika večina njenih držav članic so podpisale to novo mednarodno konvencijo o živem srebru, ki je zbrala že 128 podpisov, do sedaj pa jo je ratificiralo 25 podpisnic (3).
2.8

Predlog Komisije je bil pripravljen na podlagi obsežnih in dolgotrajnih posvetovanj z mnogimi udeleženimi organizacijami in socialnimi partnerji (med drugim: mednarodne rečne komisije: Osrednja komisija za plovbo po Renu, Donavska komisija, Komisija za reko Savo; Gospodarska komisija Združenih narodov za Evropo; nacionalne uprave, pristojne za oblikovanje politike prevoza po celinskih plovnih poteh in upravne dejavnosti; strokovna združenja: Evropska zveza za plovbo po celinskih vodah in Evropska organizacija kapitanov; sindikati: Evropska federacija delavcev v prometu – oddelek za prevoz po celinskih plovnih poteh; PLATINA – Platforma za izvajanje programa NAIADES; ustanove za usposabljanje in izobraževanje na področju prevoza po celinskih plovnih poteh v Evropi EDINNA; AQUAPOL in Evropska federacija za celinska pristanišča. Evropski socialni partnerji na področju prevoza po celinskih plovnih poteh vključujejo Evropsko zvezo za plovbo po celinskih vodah, Evropsko organizacijo kapitanov in Evropsko federacijo delavcev v prometu.).
5.9

Avtorske pravice so temeljno sredstvo za zaščito avtorjev in tistih, ki sodelujejo pri razširjanju del in predstav prek medsebojno povezanih digitalnih omrežij. Da bi se prilagodili zelo hitremu razvoju tehnologij in inovacij na področju distribucije in storitev, je treba posodobiti avtorske pravice. Ta posodobitev mora biti izvedena tako, da se zaščitijo pravice avtorjev in izvajalcev, zagotovi, da avtorji in izvajalci dobijo pošteno plačilo za svoja ustvarjalna prizadevanja in da imajo koristi od komercialnega uspeha svojih del, ter da se ohrani visoka raven zaščite in financiranja del. Zlasti je treba pregledati pravni status spletnih platformnih storitev z vidika avtorskih pravic. Čeprav uporabniki danes do spletnih vsebin dostopajo zlasti prek platformnih storitev, se te skuša prikazati zgolj kot tehnične posrednike, na osnovi česar se odklanjajo plačila ustvarjalcem vsebin. S tem se krni učinkovitost trga, izkrivlja konkurenca in znižuje skupna vrednost kulturnih vsebin v spletu.