o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov, SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Pandemija COVID-19 predstavlja obsežno in resno javnozdravstveno krizo. Močno vpliva na državljane, družbe in gospodarstva po vsem svetu. Obseg zdravstvene krize in odzivi politike, da bi jo obvladali, so brez primere. Posledično je globina njenih socialno-ekonomskih učinkov izjemno negotova. Že na tej stopnji je jasno, da predstavlja neprimerljive in akutne izzive za finančne in gospodarske sisteme držav članic. V skladu s spomladanskimi gospodarskimi napovedmi Komisije naj bi se BDP EU letos zmanjšal za približno 7,5 %, kar je veliko več kot v času svetovne finančne krize leta 2009, leta 2021 pa naj bi se ponovno povečal za samo 6 %.

Države članice so se odzvale s sprejemanjem izjemnih diskrecijskih gospodarskih in finančnih ukrepov. Ti ukrepi skupaj z učinkom tako imenovanih „samodejnih stabilizatorjev“, tj. plačil, predvidenih v sistemih zavarovanja za primer brezposelnosti in sistemih socialne varnosti, v kombinaciji z izgubo davčnih prihodkov močno vplivajo na javne finance držav članic s poskokom skupnega javnofinančnega primanjkljaja z 0,6 % BDP v letu 2019 na 8,5 % BDP tako v euroobmočju kot v EU letos.

Kriza zaradi pandemije COVID-19 ima velik vpliv tudi na družbe po vsem svetu, začenši z zdravstvenimi sistemi, pustila pa bo tudi hude svetovne socialne in gospodarske posledice. Naša odzivna strategija mora biti celovita, skladna in povezana ter obravnavati javno zdravje in socialno-ekonomske izzive. Najmanj razvite države so zaradi šibkih, neodpornih zdravstvenih sistemov ter kompleksnih socialno-ekonomskih izzivov in izzivov za upravljanje najbolj ranljive v času COVID-19. Jasno je, da bo imel COVID-19 velik vpliv na gospodarske in makroekonomske sisteme v naših partnerskih državah. Vlade se bodo soočale z izzivom vzdrževanja makroekonomske stabilnosti in ohranjanja fiskalnega manevrskega prostora, da bi zaščitile najbolj ranljive, svoja podjetja in delavce ter še naprej zagotavljale osnovne socialne storitve.

Ta izredna situacija zahteva usklajen in enoten pristop na ravni Unije.

Za celovit načrt za okrevanje evropskega gospodarstva bodo potrebne obsežne javne in zasebne naložbe na evropski ravni, da bi spodbudili gospodarstvo, ustvarili visokokakovostna delovna mesta in vlagali v odpravo neposredne škode, ki jo je povzročil koronavirus. Komisija zato predlaga, da se izkoristi celotna moč proračuna EU za mobilizacijo naložb in predhodno zagotovitev finančne podpore v ključnih prvih letih okrevanja, in sicer na podlagi:

Instrumenta Evropske unije za okrevanje kot izrednega ukrepa, ki temelji na

členu 122 PDEU in katerega financiranje bo temeljilo na pooblastilu iz predloga sklepa o virih lastnih sredstev. Sredstva bodo kot odziv na krizo omogočila izvajanje hitro delujočih ukrepov za zaščito možnosti za preživljanje, izboljšanje preprečevanja ter okrepitev odpornosti in okrevanja.

·Okrepljenega večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

Ukrepi za okrevanje in odpornost v okviru evropskega instrumenta za okrevanje se bodo izvajali prek izvedbenih mehanizmov, ki že obstajajo znotraj številnih posebnih programov Unije, ki jih je Komisija predlagala v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, vključno z:

–okvirnim programom za raziskave in inovacije ter njegovim posebnim izvedbenim programom Obzorje Evropa,

–instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje,

–Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja.

Zato je treba spremeniti predloge Komisije v zvezi z navedenimi programi Unije.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

·Pravna podlaga

Ukrepanje EU upravičujejo členi 43(2), 173(3), 182(1) in (4), 183, 188, 209 in 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

·Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)