SL Uradni list Evropske unije C 283/12

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2006/C 283/08)

Ta objava omogoča ugovor zoper registracijo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Ugovori morajo biti vloženi pri Evropski komisiji v šestih mesecih od te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

Vloga za registracijo po členu 5 in členu 17(2)

„BAYERISCHER MEERRETTICH“ ALI „BAYERISCHER KREN“

Št. ES DE/PGI/005/0299/19.3.2003

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek je informativne narave. Vsi zainteresirani se lahko s celotno specifikacijo seznanijo pri nacionalnih organih, navedenih v oddelku 1, in pri Evropski komisiji (1).

1. Pristojna služba v državi članici

Naziv: Deutsches Patent- und Markenamt — Markenabteilung 3.2 Naslov: D-80297 München Telefon: (49-89) 21 95 46 22 Telefaks: (49-89) 21 95 41 43 E-naslov: —

2. Vlagatelj:

Naziv: Schutzgemeinschaft „BAYERISCHER MEERRETTICH“ Naslov: Industriestraße 24, D-91083 Baiersdorf Telefon: (49-9133) 776 00 Telefaks: (49-9133) 77 60 77 E-naslov: hts@schamel.de Povzetek Proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6, Zelenjava, sveža in predelana

4. Specifikacija (povzetek zahtev iz člena 4(2))

4.1 Ime: „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“

4.2 Opis: „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ se prideluje v skladu z veljavnimi „bavarskimi standardi kakovosti za hren“ z dne 16. 5. 1979. „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ je na voljo v obliki korenine (nepredelano blago) ali v predelani obliki (predelano blago). Predelani bavarski hren „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ se po tradicionalnih receptih proizvaja zlasti v okrožjih Erlangen-Höchstadt, Neustadt an der Aisch/Bad Windsheim in Forchheim.

Predelani, za uživanje pripravljeni „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ sestoji iz nastrganega hrena (nepredelano blago), ki je pomešan s kisom, oljem in začimbami.

Minimalni delež nastrganega hrena, ki mora biti v končnem proizvodu, je določen v „zahtevah kakovosti za trajna živila iz hrena“.

Nepredelani hren (nepredelano blago) za izdelavo predelanega „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ mora 100 % izvirati z Bavarske, ker bavarsko nepredelano blago odločilno vpliva na posebno ostrino in posebno aromatičen značaj končnega proizvoda „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“. Ostale sestavine, kot so kis, olje in začimbe, niso nujno proizvedene ali pridelane na Bavarskem.

Posebne značilnosti nepredelanega blaga:

„Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ ima visok delež vitamina C, eteričnih olj in antibiotičnih snovi. Značilni sta posebna ostrina in edinstvena aroma bavarskega hrena „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“.

Posebne značilnosti predelanega blaga:

Nastrgani „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ se pripravi po receptih, ki so se ohranjali in prenašali med generacijami. Sestavine so v glavnem hren, kis, olje in začimbe. Pripravljeni „Bayerische Meerrettich“ ali „Bayerische Kren“ je posebno oster in aromatičen, kar pomeni, da ima rustikalen, trajno oster in aromatičen okus. Zaradi posebno pazljive predelave je končni proizvod povsem svetle barve brez temnih točk in ima visoko viskozno konsistenco.

Najmanjša vsebnost nepredelanega blaga v predelanih pripravkih iz hrena mora biti v skladu s smernicami za predelane proizvode iz hrena. Ti pripravki se lahko imenujejo „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ samo pod pogojem, da se upoštevajo te najmanjše vsebnosti.

4.3 Geografsko območje: „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ mora biti pridelan na Bavarskem, na primernih tleh, zlasti na srednjem in zgornjem Frankovskem, pa tudi predelan mora biti v Svobodni deželi Bavarski. Predelava nepredelanega blaga se tradicionalno izvaja predvsem v frankovskih okrožjih Erlangen-Höchstadt, Neustadt an der Aisch/Bad Windsheim in Forchheim.

4.4 Dokazilo o poreklu: Jasna sledljivost izvora bavarskega končnega proizvoda je predpisana z zakonskim določilom o sledljivosti: s pomočjo oznake skupine, ki je na vsakem posameznem zavoju, in zakonsko predpisane evidence proizvajalca o nakupu, prodaji in proizvodnji, se lahko kadarkoli dokaže izvor „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“. Neodvisni nadzorni organ, ki ga je pooblastil predlagatelj, preveri verodostojnost evidence o nakupu, prodaji in proizvodnji.

Kmetijski pridelovalci „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ so evidentirani v registru, ki ga vodi in letno posodablja skupnost pridelovalcev bavarskega hrena. Samo kmetijski pridelovalci iz omenjenega registra, lahko dobavljajo nepredelano blago predelovalcem za proizvodnjo „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“. „Erzeugergemeinschaft Bayerischer Meerrettich“ („Skupnost pridelovalcev bavarskega hrena“) je hkrati član „Skupnosti za varstvo interesov Bayerischer Meerrettich“. Neodvisni nadzorni organ, ki ga je pooblastil predlagatelj, preveri verodostojnost evidence o pridelavi in prodaji.

4.5 Metoda pridobivanja: Hren se na Bavarskem prideluje po stoletja stari tradiciji in na osnovi dobre kmetijske prakse. Od sredine 15. stoletja dalje ima bavarsko pridelovalno območje za hren najbogatejšo tradicijo na svetu.

Pridelava je težavna in zahteva veliko ročnega dela. Stara kmečka modrost zato pravi „njiva s hrenom želi videti svojega gospodarja vsak dan.“ Konec februarja, ko se končuje obdobje slane, se odkrije zasipnica, v kateri so prezimile reznice (sadike). Reznice se uskladiščijo v svetlem prostoru, dokler ne poženejo poganjkov s pomočjo delovanja svetlobe. Aprila se položijo z „vrhovi proti vzhodu, k vzhajajočemu jutranjemu soncu“ v ogone, nagnjene rahlo navzgor. Na začetku maja se nato pokažejo prvi poganjki na vršičkih. Tedaj se začne „obrezovanje“. Vsaka reznica se do polovice odkoplje, poganjki se odlomijo in le najmočnejši poganjek ostane. To je potrebno, da se lahko kasneje poberejo enoglave korenine.

Do spravila v jeseni je treba vsako posamezno korenino potem še najmanj enkrat odkopati in ponovno zakopati, da se lahko odstranijo stranske koreninice. Za to je še danes potrebno pretežno ročno delo, le na spodnjem delu korenine lahko rastejo take koreninice (to so namreč sadike za prihodnje leto). Obarvanje listov naznanja bližajoče se zorenje. Oktobra dozori: s strojem za pobiranje pridelka se zrahljajo tla in korenine hrena se ročno potegnejo iz zemlje.

Ker korenina izčrpa iz zemlje veliko hranilnih snovi, je treba gojiti hren na istem polju le na vsaka tri leta.

V predelavo pride izbrano, pregledano in ročno prebrano nepredelano blago. Hren se očisti, opere, sveže nastrga in izboljša z dodatki (glej zgoraj pod 4.2). Z uporabo natančnih postopkov se popolnoma ohrani aroma bavarskega hrena „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“. Nepredelano blago, ki se ne predela takoj, se skladišči v hladilnicah.

Poudariti je treba, da se korenine hrena pred nadaljnjo predelavo ročno preberejo. Podjetja so na bavarskem predelovalnem območju skozi stoletja razvila posebne postopke, ki dovoljujejo le najmanjši vpliv delovanja mehanskih sil na hren, da se pri pripravljanju obvaruje aroma in izgubi le malo posebne ostrine in visokovrednih sestavin. Poleg tega je treba poudariti, da se „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ za konzerviranje le žvepla in ne vsebuje nikakršnih drugih konzervansov. Tudi po tem se razlikuje od predelanega hrena drugega izvora.

4.6 Povezava z geografskim območjem: Oznaka „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ se že stoletja uporablja za hren, ki se prideluje in predeluje na Bavarskem. Hren naj bi uvedel v 15. stoletju mejni grof Johannes Alchemista ob reki Regnitz. Natančna navodila se prvič pojavijo v knjigi „Die Nymphe Noris“ iz leta 1650, pri čemer je govora o „češkem hrenu v deželi česna“ (Frankovsko). Poljedelsko pridelavo hrena med Forchheim in Erlangen omenja Johann Füssel v svojem popotnem dnevniku iz leta 1787. Po odprtju kanala Ludwig-Donau v letu 1846 se „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ z ladjami iz Baiersdorfa prevaža v Avstrijo in na Madžarsko, pa tudi v Izrael, ZDA, Rusijo in druge dežele. Od leta 1912 ponujajo proizvajalci iz Baiersdorfa in okolice tudi nastrgan hren in hren, pripravljen za uporabo. V okolici mesta hrena Baiersdorf je najbolj tradicionalno pridelovalno območje na svetu. Poleg tega je do danes najpomembnejše območje za pridelovanje hrena v Nemčiji.

Tla na bavarskih pridelovalnih območjih in tamkajšnje klimatske posebnosti omogočajo optimalne pogoje za rast hrena. Tako zagotavljajo toplo podnebje (povprečna letna temperatura 8,5 oC) in nizka raven padavin (okoli 600 mm) v kombinaciji s posebnimi značilnostmi tal (rahla, peščena in ilovnata tla) v primerjavi z drugimi pridelovalnimi območji visoko vsebnost glukozinulata v hrenu.

Tradicionalni pripravki proizvajalcev in njihovo poznavanje natančne predelave so razlog za edinstvenost bavarskega hrena „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“. Predelan bavarski hren „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ ne potrebuje dopolnitve s hrenom drugih pridelovalnih območij.

Bavarski hren „Bayerischer Meerrettich“ ali „Bayerischer Kren“ ima že stoletja velik ugled pri potrošnikih na Bavarskem in izven Bavarske.

4.7 Nadzorni organ:

Naziv: Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft — Institut für Ernährungswirtschaft und Markt Naslov: Menzinger Strasse 54 D-80638 München Telefon: (49-89) 17 80 00 Telefaks: (49-89) 17 80 03 13 E-naslov: —

4.8 Označevanje: „Bayerischer Meerrettich g.g.A.“ (geschützte geographische Angabe — zaščitena označba porekla) ali „Bayerischer Kren g.g.A.“ (geschützte geographische Angabe — zaščitena označba porekla).

4.9 Nacionalne zahteve: —

(1) Evropska komisija, Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja, Enota za kakovost kmetijskih proizvodov, B-1049 Bruselj.