EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 5.7.2018 COM(2018) 524 final SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU Prvo dvoletno poročilo o napredku pri razvoju carinske unije EU in njenem upravljanju





1.UVOD Komisija je pred dobrim letom začela razpravo s petimi možnimi scenariji o tem, kako bi se lahko Evropska unija (EU) razvijala, da bi bila pripravljena na številne izzive, od globalizacije in družbenega vpliva novih tehnologij do varnostnih vprašanj in vzpona populizma. Komisija verjame, da ima carinska unija, ki letos praznuje 50. obletnico ustanovitve, pomembno vlogo pri spopadanju s temi izzivi, zato je njen nadaljnji razvoj bistvenega pomena. Carinska unija je eden od prvih dosežkov EU in jo lahko štejemo kot eno od njenih najpomembnejših zgodb o uspehu. Carinska unija je EU omogočila ne samo odpravo notranjih meja, temveč tudi konkuriranje preostalemu svetu. Enotni trg EU, ki vsem podjetjem, ustanovljenim v EU, omogoča prodajo blaga in vlaganje po vsej EU brez kakršnih koli notranjih meja, ne bi bil mogoč, če ne bi imeli okolja brez tarif, ki ga zagotavlja carinska unija, in nadzora nad uvozom in izvozom, pri katerem carinska unija igra pomembno vlogo. Na mednarodni ravni je EU sedaj največji trgovinski blok na svetu; predstavlja 15 % svetovne trgovine, zato ima v trgovinskih pogajanjih s tretjimi državami precej močnejši položaj, kot bi ga imela katera koli posamezna država članica. Carinska unija se je v zadnjih 50 letih precej razvila in carinski organi zdaj uspešno opravljajo številne naloge na mejah. Carinski organi držav članic delujejo skupaj, da olajšajo trgovino in zmanjšajo birokracijo, zbirajo prihodke za nacionalne proračune in proračun EU ter ščitijo javnost pred terorističnimi, zdravstvenimi, okoljskimi in drugimi grožnjami. Ob upoštevanju te široke pristojnosti je carina zdaj dejansko vodilni organ za nadzor blaga na zunanjih mejah EU. Vendar pa je pred nami veliko izzivov. Novi trendi in tehnologije – digitalizacija, povezljivost, internet stvari, podatkovna analitika, umetna inteligenca in tehnologija veriženja podatkovnih blokov – so obenem priložnosti in grožnje. Nastajajo novi poslovni modeli (npr. e-trgovina in optimizacija dobavne verige), ki jih je treba spodbujati. Obenem pa so javne finance pod pritiskom, obseg svetovne trgovine se povečuje, goljufije in tihotapljenje so stalna in naraščajoča skrb, prisotne pa tudi trajne grožnje nadnacionalnega kriminala in varnostne grožnje. Strategije, sprejete na drugih področjih politike, vplivajo na carinsko dejavnost in jo razširjajo. Potrebni so viri in financiranje, zlasti za razvoj in vzdrževanje elektronskih sistemov, ki so ključni za delovanje carinske unije. Obenem je treba prednostno obravnavati številne carinske posledice izstopa Združenega kraljestva iz EU. Zaradi vsega naštetega so carinski organi EU pod vse večjim pritiskom. V zadnjih letih je bilo slišati pozive k reševanju teh težav z enotnejšim pristopom k carinski uniji ter učinkovitejšim in bolj usklajenim splošnim upravljanjem. Evropski parlament poudarja, da lahko različni carinski elektronski sistemi v državah članicah povzročijo razdrobljenost, dodatne upravne obremenitve in zamude, ki ovirajo pretok blaga čez mejo. Evropsko računsko sodišče je izjavilo, da neučinkovito izvajanje uvoznih postopkov in pomanjkljivosti v pravnem okviru negativno vplivajo na finančne interese EU. Evropski ekonomsko-socialni odbor med drugim trdi, da moramo za učinkovito uporabo carinske zakonodaje zmanjšati možnosti, da bi uprave posameznih držav članic različno razlagale zakonodajo. Komisija je v svojem Sporočilu o razvoju carinske unije EU in njenem upravljanju iz leta 2016 (‚sporočilo o upravljanju‘) predlagala rešitve za reševanje teh izzivov, vključno z bolj povezano in enotnejšo uporabo skupnih carinskih predpisov v okviru okrepljenih političnih in operativnih struktur, ki temeljijo na partnerstvu; boljšim sodelovanjem carinskih organov z drugimi organi za upravljanje meja in varnostnimi organi; ter celovitejšo dolgoročno strategijo za razvoj in vzdrževanje carinskih elektronskih sistemov. Marca 2017 je Svet Evropske unije pozdravil sporočilo o upravljanju in Komisijo pozval, naj v dvoletnem poročilu poda posodobljene informacije, zlasti na nekaterih področjih, za katera je Svet ugotovil, da jim je treba nameniti posebno pozornost. Na podlagi tega to sporočilo vsebuje pregled delovanja carinske unije do danes in opredeljuje prednostna vprašanja v prihodnosti. To sporočilo bi moralo prispevati k izboljšanju dialoga z vsemi deležniki, vključno z državljani, podjetji, državami članicami, Evropskim parlamentom in drugimi evropskimi institucijami, katerih prispevek k nadaljnjemu uspehu carinske unije je bistvenega pomena. 2.OZADJE Vloga carinskih organov Svet se je v 50 letih obstoja carinske unije dramatično spremenil, prav tako pa se je spremenila vloga carinskih organov držav članic. V tem času so carinski organi poleg tega, da še naprej ščitijo finančne interese EU in njenih držav članic, prevzeli odgovornost za izvajanje mejnih vidikov nekaterih drugih skupnih politik EU, pri čemer so bili zelo uspešni. Vse blago, ki vstopa v EU ali izstopa iz nje, je predmet carinskih kontrol in lahko tudi carinskih pregledov. Carina je prevzela mesto v prvi liniji boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. Po napadu na Svetovni trgovinski center v New Yorku leta 2001 je EU v svojo carinsko zakonodajo vključila varnostne določbe. S temi je uvedla skupna merila tveganja za celotno EU pri predhodni analizi tveganja tovora in skupni okvir EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju, da bi carinskim organom pomagala pri izmenjavi informacij o operativnem tveganju in rezultatov njihovega dela, s čimer bi pripomogla k hitremu odzivu na kakršne koli krizne dogodke v dobavni verigi. Poleg tega carina nadzira gibanje velikih količin gotovine, ki jo v EU in iz nje nosijo posamezni potniki, kar je sestavni del ukrepov EU za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. Carina v boju proti tem grožnjam tesno sodeluje tudi z drugimi mejnimi in varnostnimi organi. Carina v številkah Pobiranje prihodkov ·Leta 2016 so nacionalni carinski organi odkrili za 537 milijonov EUR neplačanih dajatev, ki jih je treba vrniti v proračun EU. Boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ·Carina EU je leta 2016 v Evropski uniji zasegla skoraj 6 300 kosov strelnega orožja, več kot milijon kosov streliva in več kot 1 500 kosov eksploziva. ·V istem letu je carina zasegla skoraj 300 ton drog (povečala se je količina zaseženega kokaina in sintetičnih drog); količina droge, ki je bila zasežena v hitrih in poštnih pošiljkah, se je v primerjavi z letom 2015 povečala za 23 % (skupno 13 ton). ·Carina na leto povprečno obravnava 100 000 prijav za kontrolo gotovine v skupni vrednosti od 60 do 70 milijard EUR, hkrati na leto odkrije za približno 300 milijonov EUR neprijavljene ali nepravilno prijavljene gotovine. Varstvo pravic intelektualne lastnine – zasegi ponarejenega blaga in predmetov kulturne dediščine ·Carini je leta 2016 uspelo zadržati več kot 41 milijonov enot ponarejenega blaga, ki je predstavljalo kršitev pravic intelektualne lastnine, ocenjene vrednosti skoraj 672 milijonov EUR (večinoma cigarete, igrače in živila). ·Istega leta je carina odkrila 96 poskusov tihotapljenja evropskih dragocenosti iz EU. Upravljanje trgovinskih tokov prek meja EU ·Carinski organi po vsej EU vsako sekundo obravnavajo več kot 9 carinskih deklaracij v skupni vrednosti 100 000 EUR, na leto pa zberejo 25 milijard EUR dajatev. ·Evropski trgovci kar 99 % carinskih deklaracij predložijo v elektronski obliki; kmalu bodo lahko carinske elektronske sisteme uporabljali tudi za druge elemente svojega poslovanja, kar je v skladu s tekočim uveljavljanjem elektronskih sistemov carinskega zakonika Unije. ·Postopek carinjenja je trenutno izjemno hiter: tudi carinske deklaracije, predložene po standardnem postopku (tj. kadar poenostavljeni postopki niso bili uporabljeni), so načeloma obdelane v eni uri (93 % leta 2016).

Pravni okvir Carinska zakonodaja se sprejema na ravni EU, čeprav so za njeno izvajanje pristojne države članice prek svojih nacionalnih carinskih uprav. Carinski zakonik Unije od leta 2016 zagotavlja osvežen in celovit pravni okvir za carinska pravila in postopke na carinskem območju EU; prilagojen je realnemu trenutnemu položaju trgovine in globalnim standardom, da bi podjetjem v EU olajšal njihove mednarodne dejavnosti. Velik napredek je bil dosežen s prehodom na izključno elektronske carinske postopke, kot predpisuje novi zakonik. V okviru opravljanja mejnih vidikov drugih skupnih politik EU, carina uporablja tudi več kot 60 aktov necarinske zakonodaje. Poleg tega zakonodajna in nezakonodajna orodja carinskim organom EU omogočajo, da med seboj sodelujejo pri boju proti varnostnim in finančnim tveganjem; obstajajo tudi mednarodni sporazumi o sodelovanju s številnimi tretjimi državami. Elektronski sistemi Komisija in države članice pri razvoju in delovanju elektronskih sistemov za podporo carinskih operacij sodelujejo od leta 2008. Ti sistemi zajemajo različne carinske postopke, med drugim carinske deklaracije, gibanje blaga, vključno s tranzitom v EU in iz nje, ter informacijske tokove med upravami ter med upravami in Komisijo. Vključujejo tudi nekatere skupne baze podatkov, npr. o tarifah. Razvoj sedemnajstih elektronskih sistemov za upravljanje postopkov, določenih v carinskem zakoniku Unije, je precejšen korak naprej v strategiji e-carine, hkrati pa tudi ključen, da bodo lahko carinske uprave opravljale svoje naloge in istočasno olajševale trgovinske tokove. Olajševanje trgovine Naloge carine slonijo na preprostem splošnem načelu, da mora carina vzpostaviti ravnotežje med carinskimi kontrolami in olajševanjem zakonite trgovine – da lahko EU cveti in razvija konkurenčna podjetja. Namen carinskega zakonika Unije je doseči to ravnotežje, poenostaviti pravila in postopke, hkrati pa uvesti funkcije, kot so obvezna jamstva in okrepljena pravila za varnost in varovanje. Pomemben instrument za carinske kontrole in olajševanje trgovine, ki je bil uveden z dodanimi varnostnimi določbami, je status t. i. pooblaščenega gospodarskega subjekta. Pooblaščeni gospodarski subjekti uživajo nekatere ugodnosti (npr. manj mejnih kontrol, lažje poročanje, nižjo oceno verjetnosti tveganja), v zameno pa tesno sodelujejo s carinskimi organi in jim pomagajo zagotavljati varnost dobavne verige. Podjetja, ki želijo izkoristiti ta status, morajo opraviti strog postopek certificiranja, ki je določen v zakonodaji EU, in morajo biti pripravljena sprejeti dodatne ukrepe, da carinskim organom nenehno dokazujejo, da v celoti izpolnjujejo svoje obveznosti in dejavno prispevajo k varnosti in varovanju mednarodnih dobavnih verig. Carinski zakonik Unije je izboljšal koristi statusa, hkrati pa od potencialnih pooblaščenih gospodarskih subjektov zahteva, da izpolnjujejo stroge dodatne pogoje. Takšnih subjektov je bilo konec leta 2016 že skoraj 16 000, njihovo delovanje v dobavni verigi pa je istega leta doseglo 77 %. Nenehno se izvajajo ukrepi za nadaljnje pospeševanje splošnega upravljanja statusa in zagotavljanje enotnega pristopa po vsej carinski uniji. vendar je ta status lahko verodostojen in učinkovit samo, če si države članice prizadevajo zagotavljati dober nadzor, zlasti s takojšnjim ukrepanjem v primeru težav ali neskladnosti. V tem okviru države članice neprestano izmenjujejo informacije o posebnih tveganjih, povezanih z vsemi fazami postopka pooblaščenih gospodarskih subjektov. 3.PREGLED OPERACIJ CARINSKE UNIJE NA PREDNOSTNIH PODROČJIH Kljub številnim dosežkom v zadnjih 50 letih se Komisija strinja z Evropskim parlamentom, Evropskim računskim sodiščem in Svetom, da je treba storiti več, saj se bo carinska unija le tako lahko še naprej soočala z izzivi prihodnosti. V tem poglavju poročamo o tem, kako se je delovanje carinske unije izboljšalo v skladu s predlogi Komisije iz sporočila o upravljanju in ki je Svet potrdil v svojih sklepih marca 2017. Poglavje se osredotoča na prednostna področja, ki jih je Svet opredelil v teh sklepih. Opozarja tudi na tekoče delo, potrebno za nadaljnji napredek na vsakem od posebnih področij, ki so obravnavana. I.Izvajanje carinskega zakonika Unije Če želimo, da carinska unija deluje uspešno, je treba sodobni in učinkoviti pravni okvir izvajati v celoti. Komisija je pred kratkim poročala o trenutnem stanju izvajanja carinskega zakonika Unije, ki se uporablja od 1. maja 2016. Zakonodajne določbe se izvajajo nemoteno, pri čemer redno potekajo razprave s trgovci in državami članicami, da se razrešijo morebitne težave pri razlagi ali uporabi. Poleg tega je Komisija leta 2016 vzpostavila petnajst e-učnih modulov o zakoniku, da bi podprla uvedbo in enotno izvajanje te zakonodaje. Za pravilno izvajanje zakonika so pomembni tudi dokumenti s smernicami, ki pojasnjujejo praktične vidike izvajanja zakonika. Države članice in predstavniki trgovcev so s Komisijo sodelovali pri oblikovanju vseh potrebnih smernic in po potrebi še naprej sodelujejo pri posodabljanju teh dokumentov. Večina dela na področju nadgradnje ali vzpostavitve elektronskih sistemov (skupno 17), predvidenih v carinskem zakoniku Unije, bo dokončana do leta 2020. Vendar se bodo nekateri sistemi vzpostavljali postopoma, do leta 2025,in bodo odvisni od financiranja v okviru nove generacije programov financiranja EU za carine. Zagotoviti je treba vse elektronske sisteme, saj lahko le tako carinskim upravam omogočimo upravljanje finančnih in varnostnih tveganj, hkrati pa spodbujamo trgovino. Ena od pomembnih nalog, ki čakajo carinske uprave držav članic, je znova pregledati številna dovoljenja, izdana na podlagi prejšnjega carinskega pravnega okvira, carinskega zakonika Skupnosti; ponovni pregled je treba zaključiti do maja 2019. Dovoljenja se gospodarskim subjektom podeljujejo za različne namene, predvsem pa jim omogočajo uporabo nekaterih poenostavljenih oz. manj okornih carinskih postopkov. Dober primer je dovoljenje, ki podeljuje status pooblaščenega gospodarskega subjekta. Ker so se pogoji za izdajo dovoljenj s sprejetjem carinskega zakonika Unije morda spremenili in so v nekaterih primerih postali strožji in enotnejši, je treba obstoječa dovoljenja znova pregledati in tako zagotoviti dosledno uporabo novih pravil.

Komisija državam članicam in predstavnikom trgovcev pomaga tako, da zagotavlja forume za razpravo o vprašanjih, ki se pojavljajo v postopku ponovnega pregleda dovoljenj v obdobju do maja 2019. Postopek izvajanja carinskega zakonika Unije in vključevanja novih določb in novih sistemov informacijske tehnologije mora ostati prednostna naloga v prihodnjih letih. II.Razvoj celovite srednjeročne in dolgoročne strategije za carinske sisteme informacijske tehnologije Kot je Komisija zapisala v sporočilu o upravljanju, bodo v prihodnjih letih stroški za vzdrževanje vedno naprednejših elektronskih sistemov v celotni EU visoki, zato potrebujemo ustrezne rešitve, kako se s tem soočiti. Obstajajo tudi dolgoročnejša vprašanja, kako se izogniti podvajanju prizadevanj in sredstev pri posodabljanju starih elektronskih sistemov v posameznih državah članicah. Obenem pa so elektronski sistemi nepogrešljivi za učinkovito in posodobljeno delovanje carinske unije. Od takrat so države članice in Komisija izvedle obsežne razprave ter poskušale vzpostaviti učinkovitejši, stroškovno učinkovitejši in enostavnejši pristop k upravljanju elektronskih sistemov. Določen napredek je bil dosežen pri iskanju morebitnih rešitev, seveda ob upoštevanju digitalne agende, možnosti za medsektorske interoperabilne pristope in posledic tehnoloških inovacij v prihodnjih letih. Komisija je pred kratkim sprejela poročilo o napredku strategije za carinski sistem informacijske tehnologije, da bi pripomogla usmerjati razprave, potrebne v prihodnjih letih. Prednostna naloga je ustanoviti t. i. spodbujevalno skupino, ki jo bodo sestavljale zainteresirane države članice in Komisija ter bo obravnavala specifična vprašanja iz poročila o napredku. Kot navedeno v poročilu o napredku, bi bil cilj te skupine pripraviti izvedljiv dolgoročnejši scenarij in načrt za njegovo uresničitev, vključno z nadaljnjimi pilotnimi projekti, delom pri skrbnem pregledu glede sinergiji z drugimi akterji, ustreznimi pravnimi analizami ter preverjanjem stroškov in koristi. Komisija je pri teh nalogah pripravljena aktivno sodelovati. III.Razvoj upravljanja carinske unije Svet in Komisija se strinjata glede potrebe po dolgoročni splošni politiki in skupni viziji operativnega upravljanja za carinsko unijo. To bo omogočilo sprejemanje potrebnih odločitev na področju različnih politik z različnimi deležniki na vključujoč in partnerski način, pri čemer bi upoštevali potrebe vseh. Ena od skupin, ki naj bi se uporabila za namene skupnega upravljanja carinske unije, je svetovalna skupina generalnih direktorjev carinskih uradov na Komisiji (‚skupina za carinsko politiko‘). Nedavni primer tega, kako lahko okrepljeno partnerstvo med Komisijo in državami članicami pomaga pri učinkovitem upravljanju carinskih prednostnih nalog, je vključitev skupine za carinsko politiko v pregled datumov za uvajanje elektronskih sistemov, določenih v carinskem zakoniku Unije. Komisija predlaga, naj ima ta skupina jasnejšo in bolj specifično vlogo pri delu, povezanem s carinsko unijo. Komisija je začela postopek preoblikovanja skupine za carinsko politiko v formalno strokovno skupino z jasnimi nalogami in poslovnikom. IV.Nadaljnji razvoj projekta za uspešnost carinske unije Bistveni deli upravljanja carinske unije so nenehno spremljanje politike, analize in ocene morebitnih učinkov. V ta namen se Komisija ukvarja z razvojem orodja za uspešnost carinske unije, ki bo pomagalo oblikovati politike in sprejemati strateške odločitve. To orodje naj bi omogočilo sistematično merjenje uspešnosti carinske unije glede na njene strateške cilje učinkovitosti, uspešnosti in enotnosti, in sicer z analiziranjem ključnih trendov in s tem določanjem področij, na katerih so možne izboljšave. Gre za nepogrešljivo orodje za ozaveščanje glavnih deležnikov in širše javnosti o dosežkih in dodani vrednosti carinske unije. Orodje za uspešnost carinske unije deluje tako, da ocenjuje delovanje carinske unije na podlagi ključnih kazalnikov uspešnosti na številnih področjih, kot so zaščita finančnih interesov, zagotavljanje varnosti in zaščite državljanov EU ter ocenjevanje pomena carine pri zagotavljanju rasti in konkurenčnosti EU. Čeprav se je projekt uspešnost carinske unije že izkazal za koristnega, ga je treba razvijati naprej, da tako krepimo oblikovanje politike, ki temelji na podatkih; to vključuje razvoj ključnih kazalnikov uspešnosti in povečanje uporabe sistema referenčnih vrednosti ter sodobnih analitskih metod in orodij. Pri tem delu je nujno treba graditi na sinergijah med carinskimi organi, Komisijo, drugimi organi, odgovornimi za upravljanje meja, in mednarodnimi organizacijami, saj lahko le tako zagotovimo ponovno uporabo virov podatkov in preprečimo morebitno podvajanje. Prihodnje avstrijsko predsedstvo se je zavezalo, da bo to delo podprlo in okrepilo strateško razsežnost projekta za uspešnost carinske unije, in sicer z organizacijo seminarja na visoki ravni na to temo, ki bo potekal jeseni 2018. Komisija nadaljuje posvetovanja z deležniki in preučuje potrebo po pravni podlagi za podporo projektu za uspešnost carinske unije in njeno izvedljivost, kot je že navedeno v sporočilu o upravljanju.

V.Eno okno Komisija razvija okolje za enotno okence za carinske storitve EU‚ ki bi gospodarskim subjektom omogočal predložitev podatkov, potrebnih za različne regulativne namene (veterinarske, sanitarne, okoljske itd.), v standardiziranem formatu, več prejemnikom in prek usklajenih točk dostopa. ‚Enotno okence‘ za carinske storitve EU bi lahko prineslo veliko koristi, tako trgovinski skupnosti kot tudi regulativnim organom. Je pa to kompleksno področje, na katerem je treba skrbno preprečevati podvajanja in nepotrebne stroške. Z ozirom na to so se Komisija in države članice dogovorile, da bodo okolje za ‚enotno okence‘ za carinske storitve vzpostavile v več fazah. V prvi fazi se zagotovijo orodja za povezovanje sistemov izdaje potrdil EU z nacionalnimi sistemi, da lahko carinski organi držav članic nato avtomatsko sprejemajo elektronska potrdila, ki so jih izdali drugi organi, za katere je vzpostavljena podatkovna baza na ravni EU. V morebitni naslednji fazi bi lahko zagotovili okvir, ki bi podpiral vzpostavitev integriranega in skladnega okolja za ‚enotno okence‘ za carinske storitve EU. Komisija si še naprej prizadeva vzpostaviti podporno okolje za ‚enotno okence‘ za carinske storitve EU in bo na tej podlagi proučila morebitne nadaljnje korake. VI.Izboljšanje carinskega in davčnega sodelovanja Nujno je izboljšati sodelovanje med carinskimi in davčnimi organi, zlasti z ozirom na to, da carinski organi zagotavljajo pravilno uporabo DDV in trošarin na uvoz blaga. Prednosti sodelovanja, ki jih Svet, Evropski parlament, Evropsko računsko sodišče in Komisija večkrat poudarjajo, vključujejo boljše ravnovesje med nadzorom in olajševanjem trgovine, odpravljanje neusklajenosti med pravili, pomoč pri boju proti goljufijam in poenostavljene uprave. V zadnjem letu je bil v zvezi s tem dosežen pomemben napredek. Države članice so se decembra 2017 dogovorile, da bodo podjetjem, ki potrošnikom prodajajo blago prek spleta, zagotovile enostavnejša in učinkovitejša pravila o DDV ter odpravile trenutno oprostitev plačila DDV na uvoz majhnih pošiljk iz tretjih držav, saj to ustvarja nelojalno konkurenco in izkrivlja konkurenco v škodo podjetij EU. S carinskimi in davčnimi organi potekajo razprave, saj bo imela carina po novih pravilih veliko odgovornost pri upravljanju uporabe DDV na uvoz blaga. Novembra 2017 je Komisija sprejela predlog, s katerim naj bi sistem DDV postal odpornejši proti goljufijam in s katerim naj bi se preprečile večje goljufije na področju DDV. Namen predloga je izboljšati sodelovanje med carinskimi in davčnimi organi pri pobiranju DDV na uvoz blaga iz tretjih držav, da bi tako preprečili zlorabo ukrepa za olajšanje trgovine, znanega kot postopek 42. Predlog obravnava pomanjkljivosti izvajanja tega postopka, ki sta jih v svojih preiskavah odkrila Evropsko računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam. Pogajanja v Svetu so v teku, sporazum o tej pobudi pa je pomemben del carinske agende za prihodnja leta. Zakonodajne ukrepe morajo spremljati konkretne dejavnosti davčnih in carinskih organov držav članic, da se vzpostavijo potrebne oblike sodelovanja. Poleg tega bo imel prihodnji urad evropskega javnega tožilca vsa pooblastila za preiskavo in pregon goljufij in drugih kaznivih dejanj v EU, ki vplivajo na finančne interese EU, vključno s carinskimi goljufijami in hudimi goljufijami na področju DDV. Direktiva o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava, sprejeta 5. julija 2017, usklajuje opredelitve, sankcije in zastaralne roke za enaka kazniva dejanja. Komisija in carinski organi držav članic morajo še naprej intenzivno sodelovati pri pripravi na leto 2021, ko se izteče veljavna oprostitev DDV za blago iz tretjih držav z vrednostjo manj kot 22 EUR. Posledično mora carina zbrati DDV na večjem številu enot uvoženega blaga. VII.Nadaljnje vključevanje trgovine v carinsko zakonodajo EU

Trgovina še naprej ključno prispeva k temu, da so carinski postopki in pravila izvedljivi in ustrezno uravnotežijo zahteve zakonitih trgovcev z učinkovitimi kontrolami. Komisija nadalje razvija mehanizem za krepitev trgovinskih vložkov v različnih fazah postopkov, in sicer revizijo pristojnosti glavnega posvetovalnega organa – kontaktne skupine za trgovino. Poleg glavne platforme Komisija spodbuja tudi skupne carinske in trgovinske razprave na različnih stopnjah razvoja in izvajanja zakonodaje. Revidirane pristojnosti kontaktne skupine za trgovino so bile sprejete in objavljene leta 2017. Na področju trgovine bo potreben proaktiven pristop, da se iz teh tesnejših delovnih ureditev pridobi največja mogoča vrednost. Komisija bo še naprej organizirala redna posvetovanja s predstavniki trgovine, ki uporabljajo te nove ureditve. VIII.Večje povezovanje operacij in upravljanja med carinskimi organi Komisija meni, da je poglobljeno operativno sodelovanje med nacionalnimi carinskimi organi nujno. Z vidika skupnega okvira EU za obvladovanje tveganja za carinske kontrole je treba posebno pozornost nameniti organizacijskim zmogljivostim za sodelovanje, da bi tako dosegli čim boljšo donosnost naložb v nove podatke, sisteme in pravila. Čeprav je izvajanje carinske zakonodaje v pristojnosti posameznih držav članic, je enotno izvajanje naloga in skrb carinske unije kot celote. Program Carina 2020 zagotavlja organizacijski, metodološki in proračunski okvir za sodelovanje med nacionalnimi carinskimi organi, da se omogoči poglobljeno povezovanje na operativni ravni. Dodana vrednost je največja na področju elektronskih sistemov, kjer program omogoča razvoj in delovanje vseevropskih sistemov. Program pa ima tudi pomembno dodano vrednost v smislu skupnih dejavnosti, kot so projektne skupine, od katerih so mnoge pomembno prispevale k ciljem carinske unije. Novost, ki jo prinaša program Carina 2020, so strokovne ekipe, namenjene doseganju rezultatov z intenzivnejšim sodelovanjem med omejenim številom držav pri določenem vprašanju. Več ekip strokovnjakov, ustanovljenih leta 2016, je leta 2017 pokazalo obetavne rezultate, npr. nacionalne carinske laboratorije, ki združujejo strokovno znanje in opremo za analizo vzorcev in izmenjavo rezultatov ter CELBET (gl. preglednico spodaj). Kljub obetavnim rezultatom nekatere ekipe strokovnjakov svojega potenciala niso izkoristile v celoti. Anketa, ki je bila opravljena poleti leta 2017, je pokazala, da je lahko eden od razlogov za to veliko administrativno breme ustanavljanja in vodenja ekip strokovnjakov. CELBET (Skupina strokovnjakov za carino na vzhodni in jugovzhodni kopenski meji) Ta skupina strokovnjakov združuje 11 držav članic na vzhodni in jugovzhodni kopenski meji EU, njeno delovanje traja 18 mesecev in stane 927 000 EUR (sofinancira EU). Obetavni rezultati zajemajo: ·obvladovanje tveganj: skupno oblikovanje profilov tveganja in njihova ocena po uporabi; ·operativni nadzor: kartiranje nekomercialnih mejnih prehodov; izvajanje skupnih okrepljenih ukrepov na izbranih kopenskih mejnih prehodih; ·oprema in nabava: popis vseh naprav za nadzor in odkrivanje, ki so na voljo na mejnih prehodih, vzpostavitev tipologije in analize vrzeli; ·usposabljanje: izvedena je bila analiza vrzeli, gradiva za usposabljanje za mejne policiste in carinike so v pripravi; ·evalvacija / merjenje uspešnosti: delo na ključnih kazalnikih uspešnosti za mejne prehode; ·sodelovanje z mejnimi policisti in sosednjimi državami: priporočila za izboljšanje izmenjave informacij pri delu na kopenskih mejnih prehodih. Delovanje carinske unije in nadaljnje povezovanje nacionalnih carinskih organov ostajata v celoti odvisna od carinskega programa. Glede na izzive, s katerimi se soočajo svet, Evropska unija in carinska unija, je ključnega pomena, da se ta program nadaljuje tudi po letu 2020. Komisija je pred kratkim predstavila predloge za vzpostavitev i) novega carinskega programa, katerega namen je carinski uniji zagotoviti trdno podlago za spopadanje z izzivi, zlasti prek poglabljanja sedanjih mehanizmov sodelovanja in krepitve zmogljivosti ter ii) sklada za opremo za carinske kontrole, katerega namen je podpirati enakovredne carinske kontrole. 4.PREDNOSTNA VPRAŠANJA PRIHODNOSTI Carinska unija ne more biti statična. Trgi, trgovina in tehnologije so dinamični in carinska unija mora ta razvoj podpirati. Da bi to dosegli, ni dovolj, da carinske uprave držav članic le napredujejo na področjih, opisanih v prejšnjem poglavju, temveč morajo prav tako upoštevati strategije za razvoj v prihodnosti, nove pristope in različne načine dela, ob vsem tem pa imeti v mislih pritiske zaradi bolj omejenih sredstev in možnosti, da bodo morale v prihodnosti prevzemati več odgovornosti. V tem duhu Komisija za bližnjo prihodnost predlaga naslednji seznam prednostnih vprašanj, ki bi jih bilo treba upoštevati v forumih carinske politike: a) Izvedba Brexita Združeno kraljestvo bo izstopilo iz EU in njene carinske unije ter posledično postalo tretja država, kar bo močno vplivalo na vse carinske postopke. Zagotovitev urejenega izstopa in izvajanje sprememb, kot so spremembe carinskih postopkov, bosta vplivala na sredstva Komisije in držav članic, zlasti zaradi precejšnjih negotovosti, povezanih s samim izstopom. Komisija z državami članicami tesno sodeluje pri preverjanju carinskih postopkov in postopkov za opredelitev pravnih, informacijskotehnoloških in vseh drugih vidikov, ki jih je treba obravnavati v zvezi z izstopom. Jasno je, da bodo ti ukrepi zahtevali prilagoditve carinskih informacijskih sistemov, kar lahko privede do dodatnih stroškov in povečanega povpraševanja po virih in sodelovanju med državami članicami in Komisijo ter med samimi državami članicami. Prilagoditi se morajo tudi gospodarski subjekti. Prvi korak k obveščanju zainteresiranih strani je bila objava obvestila o posledicah izstopa Združenega kraljestva za področje carine in za relevantne vidike posrednega obdavčenja (DDV in trošarine). b) Krepitev nadzora in boj proti goljufijam Ker je izogibanje carinskim dajatvam in DDV treba nadomestiti z višjimi prispevki držav članic v proračun EU, kar pomeni, da jih na koncu plačajo evropski davkoplačevalci, je bistveno, da države članice ugotovijo, kako izboljšati učinkovitost nadzora. Komisija je, da bi v EU zagotovila skupen pristop k upravljanju finančnih tveganj, nedavno sprejela sklep o skupnih merilih in standardih finančnega tveganja. Glede na obseg čezmejne dejavnosti bo za uspešno preprečevanje goljufij morda treba vključiti nove in različne načine nadzora blaga, na primer z optimizirano uporabo informacijskih sistemov bolje prepoznavati in nadzirati tvegane posle, in sicer z večjim zanašanjem na zaupanja vredne trgovce in njihove podatke, ne da bi zanemarjali preizkušene in zaupanja vredne metode nadzora v primerih, ko so te ustrezne.

c) Boljši izkoristek spremljanja carinske zakonodaje EU Ključnega pomena je, da carinsko zakonodajo enotno izvajajo vse države članice, saj lahko goljufi izkoristijo pomanjkljivosti na eni sami zunanji meji in tako ustvarijo težave za celotno carinsko unijo. Pričakuje se, da bo Komisija spremljala izvajanje skupnih carinskih predpisov držav članic in po potrebi ukrepala, da bi zagotovila njihovo skladnost. Čeprav so postopki za ugotavljanje kršitev pomembno orodje, jih je treba obravnavati kot zadnjo možnost. Zato Komisija izvaja tudi ukrepe za krepitev zmogljivosti in sodelovanje med državami članicami, vključno z medsebojnim spremljanjem, katerega cilj je spodbujanje najboljših praks in splošno ozaveščanje o carinskih predpisih. Trenutna politika Komisije v zvezi z nadzorom carinske unije je v pregledu, cilja tega pregleda pa sta boljše razumevanje postopka z vidika vseh strani in boljša uporaba virov. d) Izboljšanje učinkovitosti carinskih uprav Več sodelovanja med operativnimi službami na terenu, tudi med davčnimi in carinskimi upravami, bi lahko omogočilo smotrnejšo uporabo omejenih virov. Izkušnje iz trenutnih projektov v okviru Carine 2020 kažejo, da sodelovanje med državami članicami in Komisijo na tem področju prinaša visoko dodano vrednost in ga je zato treba nadaljevati, npr. da bi raziskali nove tehnike analize podatkov, preizkusili skupne delovne metode in opredelili morebitne zmogljivosti, je treba države članice pri usmerjenem obvladovanju nadnacionalnih tveganj podpirati tako med carinjenjem kot tudi med naknadnim nadzorom. e) Izkoriščanje inovacij Nova digitalna resničnost, ki prinaša nove poslovne modele, načine dela, avtomatizacijo, razdrobljenost in spremembe v vrednostni verigi, vpliva na konkurenčnost EU, na pravičnost, za katero se EU zavzema, ter njeno varnost. Ključnega pomena je, da gremo v korak s časom in izkoristimo razvijajoče se tehnologije, še posebej analizo podatkov in pristop blokovnih verig; o tem je že večkrat tekla razprava z državami članicami. Medsektorsko sodelovanje in interoperabilnost sta ključni zahtevi, ki sta temelj vseh tehnoloških dosežkov. Morda bodo potrebni tudi novi evropski in mednarodni standardi. f) Optimizacija carinskih elektronskih sistemov in njihova uporaba Večje sodelovanje med državami članicami na področju elektronskih sistemov je bistveno, če želimo zmanjšati skupne stroške in odpraviti podvajanje stroškov pri razvoju, vzdrževanju in delovanju sistemov. Države članice že pozivajo k prizadevanjem za bolj centralizirane sisteme in rešitve za sodelovanje, kot je opisano v poročilu Komisije o strategiji za carinski sistem informacijske tehnologije. Na podlagi poročila se bo Komisija krajši čas dejavno ukvarjala z analizo različnih alternativ na tem področju. g) Ukvarjanje z e-trgovino Izzivi e-trgovine za carine so dobro znani. Danes se morajo carine ukvarjati s strmoglavim naraščanjem količine blaga iz tretjih držav, kupljenim prek spleta; potrebna sta nadzor in zbiranje ustreznih dajatev. Količina blaga z nizko vrednostjo, ki se uvozi v EU, vsako leto naraste za 10–15 %. Carina mora poleg izvajanja učinkovitega nadzora za boj proti goljufijam kot prednostne naloge in pobiranja ustreznih dajatev za blago ob uvozu hkrati podpirati in olajšati razvoj te oblike trgovine, ki podjetjem in državljanom prinaša velike koristi. Komisija dejavno podpira trgovce, da bodo do leta 2020 pripravljeni na elektronsko posredovanje informacij že pred samim prihodom blaga, kot zaradi varnosti in zaščite določa carinski zakonik Unije. h) Izkoriščanje carinske unije za izboljšanje varnosti EU Ukrepi za izboljšanje varnosti EU pomenijo, da je treba razmisliti o tem, kako je mogoče skupne politike, povezane s policijo, upravljanjem meja in carinskim območjem izboljšati tako, da bi bolje sodelovali v boju proti hudemu in organiziranemu kriminalu in terorizmu, zlasti pa izboljšali zaščito na zunanjih mejah EU. Prav tako je treba nadalje proučiti področja za praktično sodelovanje na operativni ravni z mejnimi policisti in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo. Carina je kot vodilni organ za nadzor pretoka blaga na zunanjih mejah, ki je odgovoren zlasti za predhodno analizo tveganja tovora, ključni partner za varnostne organe in organe kazenskega pregona v boju proti nadnacionalnim grožnjam. i) Nadaljevanje dela na mednarodnih odnosih Leta 2017 je uvoz iz tretjih držav v EU dosegel 1 879 milijard EUR, izvoz iz EU v tretje države pa 1 859 milijard EUR. Obseg zunanje trgovine nenehno narašča. To zahteva nenehno in poglobljeno sodelovanje med EU in tretjimi državami, da se izboljša skladnost s carinskimi predpisi in olajša trgovanje EU s preostalim svetom. Poleg teh prizadevanj je treba delati na robustnejših dobavnih verigah na mednarodni ravni v okviru foruma Svetovne carinske organizacije, in sicer tako, da se še naprej krepi status pooblaščenega gospodarskega subjekta. Ključnega pomena je tudi nadaljnji razvoj vzajemnega priznavanja programov pooblaščenih gospodarskih subjektov s partnerskimi državami, kot že poteka z ZDA, Kitajsko, Japonsko, Švico in Norveško, saj tako spodbujamo širše sprejetje statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta. 5.SKLEP Carinska unija je na razpotju. Imamo nov pravni okvir, nove metode dela in nova orodja informacijske tehnologije. Vse to moramo v naslednjih nekaj letih združiti in usklajeno izvajati, da bi spodbujali skladnost in usmerjeno obravnavo področij tveganja, hkrati pa je treba vlogo carine širiti na druga področja politik EU, zlasti varovanje, da bi s tem okrepili skupne politike EU. Razvoj carinske unije je dinamičen proces in v zadnjih letih smo dosegli napredek na številnih področjih, povezanih z boljšim upravljanjem carinske unije. Delo na teh področjih se mora nadaljevati. Hkrati pa Komisija meni, da mora carina EU obravnavati nova prednostna vprašanja, da se bo lahko spopadla z izzivi prihodnosti. Ti so naslednji: ·Izvedba Brexita ·Krepitev nadzora in boja proti goljufijam ·Boljša uporaba spremljanja carinske zakonodaje EU