SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 30.9.2010 
SEC(2010) 1123 kon č 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
Spremni dokument k 
 
Predlogu 
 
 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
   
o napadih na informacijske sisteme in razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 
2005/222/PNZ 
  
 
{COM(2010) 517 final} 
{SEC(2010) 1122 final} 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA  
1. O PREDELITEV TEŽAV  
Število napadov na informacijske sisteme se je  od sprejetja Okvirnega sklepa o napadih na 
informacijske sisteme („OS o napadih“) znatno pove čalo. Eno od vodilnih podjetij za 
internetno varnost je v svojem poro čilu navedlo, da se je v letu 2008 znatno pove čalo število 
groženj v zvezi z zaupnimi podatki (v nasprotju z javno dostopnimi podatki), in sicer se je število zabeleženih novih groženj pove čalo s 624 267 na 1 656 227 v letu 2008
1. Poleg tega je 
bilo zabeleženih ve č napadov, ki so po obsegu in nevarnosti presegali tiste iz preteklosti, taka 
sta bila primera iz Estonije leta 2007 in Litve leta 2008. Marca 2009 so bili ra čunalniški 
sistemi vlad in zasebnih organizacij v 103 državah napadeni prek mreže okuženih računalnikov, ki so pridobivali ob čutljive in zaupne dokumente
2. Napad je potekal prek 
„botnetov“3, tj. v mrežo povezanih okuženih ra čunalnikov, ki jih je mogo če upravljati na 
daljavo. Poleg tega se zdaj v svetu razširja botnet, imenova n „Conficker“ (tudi „Downup“, 
„Downadup“ in „Kido“), ki se od nove mbra 2008 razmnožuje in deluje z najve čjim obsegom 
do zdaj, pri čemer je že okužil ve č milijonov ra čunalnikov po vsem svetu4. 
Nezadostna raven sodelovanja med državami članicami ter zlasti organi kazenskega pregona 
in pravosodnimi organi v EU otežuje usklajen in u činkovit odziv na te na pade. Medtem ko je 
po navedbah poro čila o izvajanju OS o napadih ve čina držav članic uvedla stalne kontaktne 
točke v skladu s členom 11 OS o napadih, imajo države članice še vedno težave z odzivnostjo 
in zmogljivostmi v zvezi z nujnimi zahtevami po sodelovanju5. 
Obstoj kontaktne to čke še ne zagotavlja nj enega ustreznega delovanj a. Številne države članice 
so v svojih obvestilih Komisiji navedle, da so kontaktne to čke uvedle, vendar te ne delujejo 
24 ur na dan, kot to zahteva OS o napadih. To pomeni, da se zunaj uradnih ur ne morejo 
odzvati na nujne zahteve. Javno-zasebno sodelovanje pogosto ovirata slaba u činkovitost 
kontaktnih to čk ali njihova nezmožnost obravnavanja zahtev za sodelovanje iz zasebnega 
sektorja. 
Poleg tega je še vedno na voljo zelo malo poda tkov o kibernetski kriminaliteti ter dodatnem 
policijskem in sodnem ukrepanju v zvezi s temi napadi. Vse države članice ne zbirajo 
podatkov o kibernetskih napadih.  Tiste, ki te podatke zb irajo, to opravljajo na na čin, ki ne 
omogoča primerjave zaradi uporabe razli čnih statisti čnih metodologij v državah članicah.  
                                                 
1 http://eval.symantec.com/mktginfo/enterprise/white_papers/b-
whitepaper_internet_security_threat_report_xiv_04-2009.en-us.pdf, str.10. 
2 ww.theglobeandmail.com/servlet/story/RTGAM.20090328.wspy 0328/BNStory/International/home?cid=al_gam_mostemail . 
3 Izraz „botnet“ opisuje mrežo ra čunalnikov, ki so okuženi z zlonamerno programsko opremo 
(računalniškim virusom). Tako mrežo okuženih ra čunalnikov („zombijev“) je mogo če sprožiti za 
izvedbo nekaterih dejanj, kot so napadi na informacijske sisteme (kibernetski napadi). Te „zombije“ je mogoče nadzirati, pogosto brez vednosti uporabnikov okuženih ra čunalnikov, prek drugega 
računalnika. Ta „nadzorni“ ra čunalnik se lahko imenuje tudi „center za upravljanje in nadzor“. Osebe, 
ki nadzorujejo ta center, so storilci kaznivega dejanja, saj okužene ra čunalnike uporabljajo za napade na 
informacijske sisteme. Storilce je zelo težko izslediti, saj so lahko ra čunalniki, ki sestavljajo botnet in 
izvajajo napad, na drugi lokaciji kot storilci. 
4 http://www.lemonde.fr/technologies /article/2009/03/31/virus-confi cker-catastrophe-ou-poisson-d-
avril_1174916_651865.html. 
5 Poro čilo Komisije Svetu na podlagi člena 12 Okvirnega sklepa Sveta z dne 24. februarja 2005 o 
napadih na informacijske sisteme, COM(2008) 448 kon č. 
SL 3   SL Žrtve obsežnih napadov na informacijske sisteme vklju čujejo splošno javnost, tj. uporabnike 
informacijskih sistemov ter tudi državno upravo in lokalno samoupravo, mednarodne 
organizacije in zasebne subjekte.  
Napade na cilje v EU je mogo če sprožiti iz tretjih držav in obratno. 
2. S UBSIDIARNOST  
Kibernetska kriminaliteta je mednar odno vprašanje, ki ga je le redko mogo če rešiti v 
nacionalnem okviru. Znano prepri čanje je, da so za prepre čevanje in obravnavanje 
kibernetske kriminalitete nujni ukrepi na ravni EU in mednarodni ukrepi. Ve čina napadov 
presega meje EU. Napadi vplivajo na vse države članice, pri čemer obstajajo dokazi, da 
znaten delež teh napadov vklju čuje dejavnosti iz ene države članice v drugo. Informacijski 
sistemi razli čnih držav so pogosto medsebojno tehni čno povezani in soodvisni. Zato se 
strokovnjaki strinjajo, da so po trebni mednarodni ukrepi in ukr epi na ravni EU ter da se 
posamezne države članice ne morejo same u činkovito boriti proti tej vrsti kriminala.  
Z nacionalnim pristopom h kibernetski krimina liteti se tvega razdrobitev ukrepov in s tem 
neučinkovitost v celotni Evropi. Razlike v nacionalnih pristopih in pomanjkanje 
sistematičnega čezmejnega sodelovanja znatno zmanjšujejo u činkovitost doma čih 
protiukrepov. Vzrok je deloma medsebojna povezanost informacijskih sistemov, ker nizka 
raven varnosti v eni državi lahko pove ča tudi ranljivost drugih držav. 
3. K AKŠNI SO CILJI ? 
3.1 Splošni, posebni in operativni cilji 
Splošen cilj ukrepov na ravni EU je boj proti kriminalu in njegov pregon, ne glede na to, ali je 
kriminal organiziran, v skladu s členom 67 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sicer z 
bojem proti obsežnim kibernetskim na padom na informacijske sisteme.  
A Posebni cilj: pregon in obsodba stor ilcev obsežnih napadov s približevanjem 
kazenskega prava na podro čju napadov na informacijske sisteme  
B Posebni cilj: izboljšanje čezmejnega sodelovanja med organi kazenskega 
pregona  
C Posebni cilj: vzpostavitev u činkovitih nadzornih sistemov  in sistemov zbiranja 
podatkov  
4. K AKŠNE SO MOŽNOSTI POLITIKE ? 
4.1 Možnost (1): ohranitev obstoje čega stanja/brez novih ukrepov EU 
Ta možnost pomeni, da EU ne bo sprejela nov ih ukrepov za boj proti tej vrsti kibernetske 
kriminalitete. Teko či ukrepi, zlasti programi za krepitev zaš čite kritične informacijske 
infrastrukture in izboljšanje javno-zaseb nega sodelovanja v boj u proti kibernetski 
kriminaliteti, se bodo še  naprej izvajali.  
SL 4   SL 4.2 Možnost (2): razvoj programa za krepitev prizadevanja na podro čju boja proti 
napadom na informacijske sisteme z nezakonodajnimi ukrepi  
Nezakonodajni ukrepi bi se osredoto čali na program za zaš čito kritične informacijske 
infrastrukture, čezmejni kazenski pregon in javno-zasebno sodelovanje, pri čemer bi morali 
omogočati dodatne usklajene ukrepe na ravn i EU. Nezakonodajni predlog bi lahko vklju čeval 
ukrepe, kot so krepitev obstoje če mreže kontaktnih to čk za organe kazenske ga pregona, ki so 
na voljo 24 ur na dan vse dni v tednu; ustanovitev mreže javno-zasebnih kontaktnih to čk EU, 
ki bo vklju čevala strokovnjake na podro čju kibernetske kriminalitete  in kazenskega pregona, 
ter pripravo standardnega sporazuma EU o ravni  storitev za sodelovanje organov kazenskega 
pregona z nosilci dejavnosti zasebnega sektorja. 
4.3 Možnost (3): ciljna posodobitev OS o na padih za obravnavanje grožnje, ki jo 
predstavljajo obsežni napadi na informacijske sisteme  
Ta možnost pomeni uvedbo posebne ciljne (tj. omejene) zakonodaje, ki prepre čuje posebej 
nevarne obsežne napade na informacijske sisteme. Taka ciljna zakonodaja bi bila povezana z ukrepi za krepitev operativnega čezmejnega sodelovanja proti napadom na informacijske 
sisteme ob vedno višjih že predvidenih minima lnih kaznih. Ta možnost bi posodobila 
obstoječi OS o napadih, ki bi ga dopolnila z ve č nezakonodajnimi ukrepi, kot so izboljšanje 
pripravljenosti, varnosti in odpornosti zaš čite kritične informacijske infrastrukture, krepitev 
instrumentov in postopkov za čezmejno sodelovanje med organi kazenskega pregona ter 
izmenjava najboljših praks. 
4.4 Možnost (4): uvedba celostne zakonoda je EU proti kibern etski kriminaliteti 
Ob opredelitvi potrebe po hitrem ukrepanju pro ti razvoju zahtevnih napadov na informacijske 
sisteme se postavlja vprašanj e, ali bi bilo primerno uves ti tudi širšo zakonodajo EU na 
področju kibernetske kriminalitete na splošno. Ta ka zakonodaja ne bi zajela le napadov na 
informacijske sisteme, ampak tudi vprašanja, kot so finan čna kibernetska kriminaliteta, 
nezakonite internetne vsebine, zbiranje/s hranjevanje/prenos el ektronskih dokazov in 
podrobnejša pravila o sodni pristojnosti. Taka  zakonodaja EU bi se uporabljala skupaj s 
Konvencijo Sveta Evrope o kibernetski krim inaliteti, ki bi jo dopolnjevale nove dolo čbe, 
opredeljene kot nujne na ravni EU.  
4.5 Možnost (5): posodobitev Konvencije Sv eta Evrope o kibern etski kriminaliteti 
Ta možnost bi zahtevala obsežn a ponovna pogajanja o veljavni K onvenciji, kar je  dolgotrajen 
postopek, ki je v nasprotju s časovnim okvirom za ukrepe, predlagane v oceni u
činka. Zdi se, 
da mednarodna skupnost ni pripravljena na ponovna pogajanja o Konvenciji. Zato o posodobitvi Konvencije kot izvedljivi možnosti ni mogo če razmišljati v zahtevanem 
časovnem okviru za ukrepe.  
SL 5   SL 5. O CENA U ČINKOV  
Možnosti  Gospodarski 
vpliv  Socialni vpliv
 Vpliv na temeljne pravice
 Vpliv na tretje 
države
 Pomen 
za cilje A, B, C
 Skladnost z mednarodnim pravom
 
Možnost 1: ohranitev 
obstoječega stanja/brez 
novih ukrepov EU  0 0 0 – 
0 0 
Možnost 2: razvoj programa za krepitev prizadevanja na podro čju 
boja proti napadom na informacijske sisteme z 
nezakonodajnimi ukrepi.
 –/+ ++ –/+  
++ A + 
B ++ 
C + –/+ 
Možnost 3: ciljna 
posodobitev OS o 
napadih za obravnavanje grožnje, ki jo predstavljajo obsežni napadi na informacijske 
sisteme.
 – –/++ –/+++ –/++  
+++ A +++ 
B +++ 
C +++  ++ 
Možnost 4: uvedba 
celostne zakonodaje EU 
proti kibernetski kriminaliteti.
 – – –/+++ +++ – –/++  
++ A ++ 
B ++ 
C ++ –/++ 
Prednostna možnost 
(možnosti (2) in (3)): kombinacija nezakonodajnih ukrepov s ciljno posodobitvijo OS 
o napadih.
 – –/+++ +++ –/++  
+++ A +++ 
B +++ C +++
 ++ 
6. K AKŠNA JE PRIMERJAVA MOŽNOSTI ? 
6.1 Možnost (1): ohranitev obstoje čega stanja  
Na podro čju obravnavanja kibernetske kriminalitete, glede na njeno naravo in rast, ta možnost 
neizogibno vodi k bolj ranljivemu pol ožaju zasebnih subjektov, držav članic in Unije kot 
celote. Sodelovanje na evropski ravni se zahteva  tudi na trajnostni ravni trenutnih ukrepov.  
6.2 Možnost (2): razvoj programa za  krepitev prizadevanj na podro čju boja proti 
napadom na informacijske sisteme z nezakonodajnimi ukrepi  
Ta možnost vklju čuje vse prednosti in pomanjkljivosti nezakonodajnih pravnih instrumentov. 
Pozitiven vidik je možnost opisa vsake možnosti politike na na čin, skladen z najboljšimi 
nacionalnimi praksami, kar omogo ča opredelitev naju činkovitejših ukrepov. 
SL 6   SL Vendar je ta možnost manj u činkovita v smislu doseganja ciljev. 
6.3 Možnost (3): ciljna posodobitev OS o napadih za obravnavanje  grožnje, ki jo 
predstavljajo obsežni napadi na informacijske sisteme  
Ta možnost zagotavlja pravo časen in usmerjen odziv na opredeljena vprašanja. Obravnava 
vprašanja kazenskega prava, potrebna za u činkovit pregon storilcev teh kaznivih dejanj. Poleg 
tega izboljšuje mednarodno sodelovanje z uvedbo mehanizma za takojšnjo mednarodno 
pomoč v primerih nujnih zahtev za sodelova nje in spodbuja sodelovanje z zasebnim 
sektorjem s spremnimi ukrepi, kot so sre čanja strokovnjakov. Ta možnost uvaja tudi ve č 
obteževalnih okoliš čin, na primer vidik obsežnosti napado v in napade, storjene s prikrito 
identiteto storilca, pr i katerih je oškodovan zakoniti lastnik identitete. 
Končno, ta možnost uvaja obveznosti spremljanja, ki omogo čajo opredelitev obsega tega 
vprašanja. 
6.4 Možnost (4): uvedba celostne zakonoda je EU proti kibern etski kriminaliteti 
Ta možnost podobno kot možnost (3) zagotavlja dodano vrednost z uvedbo zavezujo čih 
določb, kar v primeru polnega izvajanja omogo ča višjo raven u činkovitosti. Poleg tega se 
pričakuje tudi ve čji pozitiven vpliv zakonodajnih in nezakonodajnih instrumentov na ve č 
različnih vprašanj kibernetske kriminalitete, ne le v zvezi z obsežnimi napadi. Ta možnost bi 
obravnavala tudi zakonodajni okvir k azenskega prava in hkrati izboljšala čezmejno 
sodelovanje organov kazenskega pregona. Vendar ta holisti čni pristop v tej fazi ne izraža 
soglasja zainteresiranih strani, čeprav bi njegova uve dba v primerjavi z drugimi možnostmi 
pomenila korak dlje na podro čju boja proti kibernetski kriminaliteti. 
7. P REDNOSTNA MOŽNOST  
Na podlagi analize gospodarski h in socialnih vplivov ter vplivov na temeljne pravice 
predstavljata možnosti (2) in (3) najboljši pristop k problematiki ter na čin za uresni čitev 
opredeljenih ciljev.  
Na splošno prednostna možnost združuje možnos ti politike (2) in (3),  ki se medsebojno 
dopolnjujeta ter tako najbolje  izpolnjujeta opredeljene cilje, tako vsebinsko kot časovno.  
8. S PREMLJANJE IN OCENA  
Poročilo o izvajanju se objavi v dveh letih po za četku veljavnosti Direktive. To poro čilo mora 
obravnavati natan čno izvajanje Direktive v državah članicah.  
Poleg tega je treba redno ocenjevati, kako in v kakšnem obsegu Di rektiva prispeva k 
doseganju ciljev. Prva ocena se mora opraviti v petih letih po za četku veljavnosti Direktive in 
Komisija nato na vsakih pet let objavlja ocenjevalna poro čila s podatki o izvajanju. Komisija 
na podlagi sklepov in priporo čil iz ocen obravnava vse dodatne spremembe ali morebitni 
razvoj Direktive.