SL ECB-PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 13. aprila 2016 
o prepre čevanju pranja denarja in financiranja terorizma 
(CON/2016/23) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je dne 9. marca 2016 prejela zahtevo slovenskega ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o prepre čevanju pranja denarja in financiranja terorizma 
(v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko Slovenije in na 
posebne naloge ECB v zvezi z bonitetnim nadzorom kreditnih institucij. V skladu s prvim stavkom 
člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB. 
 
1. Namen predloga zakona 
Glavni namen predloga zakona, ki nadomeš ča sedanji Zakon o prepre čevanju pranja denarja in 
financiranja terorizma2 (v nadaljnjem besedilu: zakon), je, da se v slovensko pravo prenese Direktiva 
(EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta3. Poleg tega predlog zakona uvaja nekatere spremembe, 
katerih cilj je pove čati učinkovitost sistema za prepre čevanje pranja denarja in financiranja terorizma 
(v nadaljnjem besedilu: PPDFT) v Sloveniji, in sice r z odpravo zaznanih pomanjkljivosti sedanjega zakona 
in upoštevanjem nekaterih priporo čil, ki jih je Sloveniji izdal Odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov 
proti pranju denarja in financiranja terorizma – MONEYVAL – pri Svetu Evrope4. V okviru teh sprememb 
predlog zakona krepi pooblastila Urada za prepre čevanje pranja denarja (v nadaljnjem besedilu: urad), ki 
je slovenska finan čna obveš čevalna enota, ustanovljena kot organ v sestavi Ministrstva za finance5. Urad 
lahko subjektom, ki so zavezani spoštovati zakone in druge predpise s podro čja PPDFT (v nadaljnjem 
besedilu: zavezanci), izdaja upravne odlo čbe in nalaga sankcije. Nova pooblastila urada po predlogu 
zakona bodo vklju čevala inšpekcijska pooblastila, ki bodo uradu omogo čala, da pri zavezancih opravi 
                                                 
1  Odlo čba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
2  Zakon o prepre čevanju pranja denarja in financiranja terorizma (ZPP DFT) (Uradni list RS, št. 60/07, 19/10, 77/11, 
108/12 – ZIS-E in 19/14). 
3  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o prepre čevanju uporabe finan čnega 
sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in 
Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005 /60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES 
(UL L 141, 5.6.2015, str. 73). 
4  Glej poro čilo o četrtem ocenjevalnem krogu za Slovenijo z dne 17. marca 2010 in drugo redno naknadno poro čilo o 
napredku iz aprila 2013, dostopno na spletni strani Sveta Evrope na naslovu www.coe.int. 
5  Slovenski urad je mogo če uvrstiti v upravni tip finan čne obveš čevalne enote (glej publikacijo Mednarodnega 
denarnega sklada in Svetovne banke Financial Intelligence Units: An Overview  iz leta 2004, dostopno na naslovu  
http://www.imf.org/external/pubs/ft/FIU/fiu.pdf ). 
ECB-PUBLIC  
2 inšpekcijski nadzor na kraju samem. Ta pooblastila bodo veljala tako v zvezi z zavezanci, ki nimajo 
primarnega nadzornika (npr. podjetji, ki opravljajo storitve dav čnega svetovanja), kot tudi v zvezi z 
zavezanci, ki primarnega nadzornika imajo. V skladu z obrazložitvijo predloga zakona je namen te spremembe izboljšati sistem nadzora nad zavezanci in zagotoviti u činkovitejše sankcioniranje. Primarni 
nadzorniki, ki zagotavljajo skladnost z zakoni in drugimi predpisi s podro čja PPDFT pri subjektih na 
finančnem trgu, so sicer ustrezni sektorski organi za bonitetni nadzor: Banka Slovenije, Agencija za trg 
vrednostnih papirjev in Agencija za zavarovalni nadzor. 
 
2. Splošne pripombe 
To mnenje ne obravnava vprašanja, ali se s predlogom zakona v slovensko pravo uspešno prenaša 
Direktiva (EU) 2015/849, temve č se ocena omejuje na nekatere dolo čbe predloga zakona, ki se nanašajo 
na vlogo in naloge Banke Slovenije ter na pristojnosti in odgovornosti ECB na podro čju bonitetnega 
nadzora kreditnih institucij. Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 28 in 29 Uredbe Sveta (EU) 
št. 1024/2013
6, nadzorniške naloge, ki se ne prenesejo na ECB in ostanejo v pristojnosti nacionalnih 
organov, vklju čujejo prepre čevanje uporabe finan čnega sistema za pranje denarja in financiranje 
terorizma. ECB bi morala po potrebi v celoti sodelovati z nacionalnimi organi, ki so pristojni za 
preprečevanje pranja denarja7. Urad dobiva s pristojnostmi, ki mu jih daje predlog zakona, tudi nekatera 
inšpekcijska pooblastila, ki so vzporedna tistim, ki jih ima v zvezi z istimi zavezanci Banka Slovenije. V tej 
zvezi ECB razume, da bodo nacionalni organi pri izvajanju pooblastil tesno sodelovali, ne da bi to 
negativno vplivalo na njihove nadzorniške odgovornosti. Kar zadeva ukrepe in sankcije, ki se naložijo 
kreditnim institucijam kot zavezancem zaradi kršitev predpisov s podro čja PPDFT in lahko v primeru 
najhujših kršitev vklju čujejo umik dovoljenja za opravljanje dejavnosti8, je treba izpostaviti, da je ECB 
izključno pristojna, da za namene bonitetnega nadzora odvzame dovoljenje za opravljanje ban čnih 
storitev9. Kar zadeva možnost odreditve prepovedi izvrševanja vodstvenih nalog po predlogu zakona10, je 
treba v zvezi s pomembnimi kreditnimi institucijami izpostaviti, da je ECB neposredno pristojna za 
zagotavljanje skladnosti z akti, ki dolo čajo, da morajo kreditne institucije vzpostaviti stabilno ureditev 
upravljanja, vklju čno z zahtevami glede sposobnosti in primernosti oseb, odgovornih za upravljanje 
kreditnih institucij11. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
V Frankfurtu na Majni, 13. aprila 2016 
[podpis] 
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI 
                                                 
6  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike 
bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63). 
7  Glej tudi člen 6(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013, v skladu s katerim za ECB in pristojne nacionalne organe velja, da 
morajo sodelovati v dobri veri in da morajo izmenjavati informacije.  
8  Glej osmi odstavek 165. člena v povezavi s šestim odstavkom 165. člena predloga zakona. 
9  Glej člen 4(1)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013.  
10  Glej deveti odstavek 165. člena v povezavi s šestim in sedmim odstavkom 165. člena predloga zakona. 
11  Glej člen 4(1)(e) Uredbe (EU) št. 1024/2013.