[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.9.2009

COM(2009) 450 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005 („osnovna uredba“) v postopku glede uvoza nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske.

- Splošno ozadje

Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Začasni ukrepi veljajo in so bili uvedeni z Uredbo Komisije (ES) št. 287/2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Se ne uporablja.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN OCENA UčINKA

- Posvetovanje z zainteresiranimi strankami

Zainteresirane stranke, ki jih zadeva postopek, so imele med preiskavo možnost zagovarjati svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe.

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno.

- Ocena učinka

Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe.

Osnovna uredba ne vključuje splošne ocene učinka, pač pa vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Komisija je 12. julija 2008 začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske.

Z Uredbo (ES) št. 287/2009 je na ta uvoz uvedla začasne protidampinške dajatve.

Priloženi predlog Uredbe Sveta temelji na dokončnih ugotovitvah o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Skupnosti. Začasne ugotovitve so bile na splošno potrjene, vendar je bilo nekaj sprememb pri izračunu stopenj dampinga in škode ter posledično dajatev.

Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog Uredbe, ki ga je treba objaviti najpozneje do 7. oktobra 2009.

- Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005.

- Načelo subsidiarnosti

Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov:

Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj navedeni osnovni uredbi in ne dopušča odločanja na nacionalni ravni.

Navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter njeni sorazmernosti z zastavljenim ciljem predloga se ne uporablja.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrumenti: uredba.

Druge oblike ne bi bile ustrezne iz naslednjega razloga:

druga sredstva ne bi bila primerna, ker osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti.

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1. Začasni ukrepi

(1) Komisija je z Uredbo (ES) št. 287/2009[2] („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske.

(2) Postopek se je začel po pritožbi, ki jo je vložil Eurométaux („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje aluminijastih folij Skupnosti.

(3) Kot je navedeno v uvodni izjavi (13) začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2005 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

1.2. Nadaljnji postopek

(4) Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strank predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Stranke so imele na zahtevo tudi možnost za zaslišanje.

(5) Po uvedbi začasnih protidampinških ukrepov je Komisija nadaljevala preiskavo v zvezi z dampingom, škodo in interesom Skupnosti ter opravila dodatne analize in preveritvene obiske glede podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili nekateri proizvajalci izvozniki in proizvajalci v Skupnosti.

(6) Pet dodatnih preveritvenih obiskov je bilo opravljenih v prostorih naslednjih proizvajalcev Skupnosti:

- Novelis UK Limited, Bridgnorth, Združeno kraljestvo

- Novelis Luxembourg, Dudelange, Veliko vojvodstvo Luxembourg

- Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Francija

- Grupa Kety S.A., Kety, Poljska

- Hydro Aluminium Inasa ,S.A., Irurtzun, Španija

(7) Dodaten obisk je bil opravljen v prostorih družb, povezanih s proizvajalci izvozniki:

- Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Španija

(8) Trije dodatni preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev izvoznikov:

- Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei („Alcoa“)

- Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong („Shandong“)

- Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu („Zhenjiang“)

(9) Obisk je bil opravljen tudi pri Shanghai Futures Exchange, Shanghai.

(10) Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske ter dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določen je bil tudi rok za predložitev njihovih stališč po tem razkritju.

(11) Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

1.3. Obseg preiskave

(12) Brazilski proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala biti Rusija vključena v obseg preiskave, saj so bili v celotnem obravnavanem obdobju (od leta 2005 do konca OP) količine uvoza in tržni delež iz Rusije znatni ter celo višji od tistih iz Armenije. Poleg tega je brazilski proizvajalec izvoznik navajal, da naj bi bile uvozne cene iz Rusije na isti ravni kot cene uvoza iz zadevnih držav in da obstajajo prime facie dokazi o dampingu v času začetka postopka.

(13) Pri analizi pritožbe je Komisija ugotovila, da v zvezi z Rusijo ni nikakršnih prima facie dokazov o dampingu. Zato se je štelo za upravičeno, da Rusija ni bila vključena v pritožbo. Glede na to, da ni dokazov o dampingu, je nepomembno, ali so bile količine in/ali tržni delež uvoza s poreklom iz Rusije dejansko višji od tistih iz ene ali več držav, ki jih zajema obseg preiskave. Trditev brazilskega proizvajalca izvoznika se zato zavrne.

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

(14) Panoge na koncu proizvodne verige v Skupnosti, t.i. „previjalci“, so ponovili trditev, da bi moral zadevni izdelek vključevati tudi zvitke za široko potrošnjo, tj. aluminijaste folije z maso manj kot 10 kg, ker bi dokončna uvedba ukrepov le na uvoz aluminijaste folije z maso več kot 10 kg („zvitki jumbo“) lahko povzročila porast izvoza zvitkov za široko potrošnjo iz zadevnih držav po nizkih cenah. Trdili so tudi, da imata oba izdelka v osnovi enake lastnosti in da se razlikujeta samo po embalaži.

(15) V uvodnih izjavah od (15) do (19) začasne uredbe je bilo ugotovljeno, da se zvitki za široko potrošnjo in zvitki jumbo razlikujejo glede na fizikalne lastnosti in osnovno končno uporabo. Nadaljnja preiskava je te ugotovitve potrdila. Fizikalne razlike med zvitki za široko potrošnjo in zvitki jumbo dejansko presegajo zgolj razliko v embalaži, saj je treba zadevni izdelek pred prepakiranjem in nadaljnjo prodajo končnemu kupcu na novo naviti. Ugotovljeno je bilo, da se razlikujejo tudi stranke, prodajne poti in osnovna uporaba. Zato ne bi bilo primerno, da se zvitki za široko potrošnjo vključijo v obseg trenutne preiskave.

(16) Trditve, da bi se uvoz zvitkov jumbo lahko nadomestil z uvozom zvitkov za široko potrošnjo, so obravnavane v uvodnih izjavah od (97) do (99).

(17) V zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom ni bilo drugih pripomb, zato se ugotovitve iz uvodnih izjav od (14) do (21) začasne uredbe potrdijo.

3. TRŽNOGOSPODARSKA OBRAVNAVA (TGO) IN PRIMERLJIVA DRŽAVA

3.1. Armenija

(18) Edini proizvajalec izvoznik v Armeniji je nasprotoval začasnim ugotovitvam iz uvodnih izjav od (24) do (31) začasne uredbe.

(19) Družba je najprej izjavila, da se Komisija moti, da bi morala Armenija vložiti zahtevek za TGO, saj naj bi bila po njenem mnenju Armenija država s tržnim gospodarstvom v skladu s Protidampinškim sporazumom STO, in da bi bilo treba vključitev Armenije v opombo k členu 2(7)(a) osnovne protidampinške uredbe umakniti.

(20) Vendar je Armenija, kot je navedeno v uvodni izjavi (25) začasne uredbe, v opombi k členu 2(7)(a) osnovne uredbe izrecno omenjena kot ena od držav z netržnim gospodarstvom. Obravnava proizvajalcev izvoznikov v državah z netržnim gospodarstvom, ki so članice STO, je navedena v členu 2(7)(b). Sedanja preiskava je v celoti skladna z navedenimi določbami. Argument je bil zato ponovno zavrnjen.

(21) Družba je nato izjavila, da izpolnjuje drugo merilo TGO, za katerega je bilo v uvodnih izjavah od (27) do (29) začasne uredbe začasno ugotovljeno nasprotno. Družba je to utemeljevala s predložitvijo računovodskih evidenc za 2007, ki med preveritvenim obiskom družbe pred uvedbo začasnih ukrepov niso bili zagotovljene. Družba je ponovno izjavila, da ne verjame, da se morajo v skladu z drugim merilom računovodske evidence družbe pripravljati v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in da so armenski nacionalni računovodski standardi zadostni, saj je Armenija članica STO.

(22) Ta argument je bil zavrnjen. Družba mora imeti jasen seznam računovodskih evidenc v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Napake, ki so jih revizorji zabeležili za finančni leti 2006 in 2007, so jasno pokazale, da računovodske evidence družbe niso bile pripravljene v skladu z MRS, zato družba ni mogla dokazati, da izpolnjuje drugo merilo. Merila TGO se nedvomno ravnajo po mednarodnih standardih in članstvo STO tega ne spremeni. Poleg tega članstvo STO samo po sebi ne zagotavlja, da v gospodarskih dejavnostih neke družbe prevladujejo tržni pogoji.

(23) Nadalje je družba izjavila, da izpolnjuje tretje merilo TGO, za katerega je bilo v uvodni izjavi (30) začasne uredbe začasno ugotovljeno nasprotno na podlagi nepravilnosti v zvezi s delnicami, ki jih je prodala armenska država, in zemljiščem, ki ga je družba od države prejela brezplačno. Družba je izjavila, da je vprašanje glede zemljišča, ki ga je prejela brezplačno, nepomembno in se ne bi smelo obravnavati skupaj z vprašanjem glede delnic, ki se družbi prav tako ne zdi pomembno.

(24) Tudi ta argument je bil zavrnjen. Samo dejstvo, da je družba pridobila zemljišče brezplačno in da ga lahko proda s plačilom katastrske vrednosti državi (ki je znatno nižja od tržne vrednosti), pomeni, da je to zemljišče pomembno in vredno premoženje, ki ga računovodske evidence ne vsebujejo, zato znatno vpliva na stroške družbe. Družba tudi ni dokazala, da je bilo izkrivljanje zaradi prodaje delnic po ceni, nižji od nominalne, nepomembno.

(25) Zato se lahko sklene, da navedeni vprašanji, ki zadevata skladnost s tretjim merilom, kažeta na izkrivljanje, preneseno iz razmer netržnega gospodarstva.

(26) Ugotovitev, da je treba družbi zavrniti TGO, je potrjena.

3.2. LRK

(27) En proizvajalec izvoznik v LRK je nasprotoval začasnim ugotovitvam iz uvodne izjave (32) začasne uredbe. Ponovil je trditev, da pri primerjavi cene, ki jo navajata Šanghajska terminska borza (Shanghai Futures Exchange – SHFE) in Londonska borza barvnih kovin (London Metal Exchange – LME), Komisija ne bi smela upoštevati le osnove brez DDV, in da bi bile cene med obdobjem preiskave brez te prilagoditve podobne.

(28) Ta argument je bil zavrnjen iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi (38) začasne uredbe, saj je treba cene primerjati na enaki osnovi. Kitajski proizvajalci zadevnega izdelka plačujejo DDV na nabavo primarnega aluminija. Za večino tega DDV se nato zahteva vračilo pri prodaji končnega izdelka, prodanega doma (ko se zahteva vračilo v celoti) ali za izvoz (ko kitajska vlada v nekaterih primerih za nekatero blago po določenih stopnjah zahtevek za vračilo DDV omeji). Vključitev majhnega zneska nepovrnjenega DDV nima znatnega vpliva na zgoraj navedene ugotovitve.

(29) Opozoriti je treba, da znatna razlika v cenah med LME in SHFE v OP kaže na vmešavanje države v mehanizme določanja cen primarnega aluminija, ta ugotovitev začasne uredbe (uvodna izjava (32)) je bila potrjena po obisku služb Komisije v šanghajski terminski borzi (SHFE).

(30) Obisk je potrdil, da ima država glavno vlogo pri določanju cen SHFE in se vmešava v mehanizme določanja cen, zlasti glede na njen položaj, ki zajema tako prodajalca primarnega aluminija kot kupca prek Urada za državne rezerve ali drugih državnih teles. Poleg tega država dnevno določa omejitve cen prek pravil SHFE, ki jih odobri državni regulator, Kitajska nadzorna komisija za vrednostne papirje (China Securities Regulatory Commission – CSRC). Jasno je tudi, da je SHFE zaprta borza za kitajske registrirane družbe in kitajske državljane in da ni učinkovite borzne izmenjave med CSRC in mednarodnimi borzami zunaj Kitajske. To dokazujejo tudi znatne cenovne razlike med SHFE in mednarodnimi borzami, kot je LME. Poleg tega kadar se terminska pogodba SHFE zaključi s fizično izročitvijo, se ta lahko izvede le v odobrenem skladišču na ozemlju LRK, medtem ko so na mednarodnih borzah izročitve možne po celem svetu. S temi pravili izročanja ostaja kitajski domači trg izoliran od svetovnega trga in od izkrivljanja cen imajo koristi samo kitajske družbe.

(31) Zato se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od (22) do (40) potrdijo.

3.3. LRK in Armenija: Individualna obravnava (IO)

(32) Ker ni bilo pripomb se začasne ugotovitvah glede proizvajalca izvoznika v Armeniji iz uvodne izjave (42) začasne uredbe potrdijo.

(33) En proizvajalec izvoznik na Kitajskem je nasprotoval začasnim ugotovitvam iz uvodne izjave (42) začasne uredbe, da mu je treba zavrniti IO. Razlog za zavrnitev je bil, da je večinski lastnik družbe država. Družba je izjavila, da bi bilo to treba popraviti, saj je država lastnica prek družbe, ki kotira na hongkonški borzi in v upravi ni nobenega državnega uradnika.

(34) Ti argumenti so bili zavrnjeni. Družba je v večinskem lastništvu države, zato je upravni odbor, ki vodi družbo, odgovoren največjemu lastniku – državi. Družba tudi ni mogla dokazati, in ni predložila dokazov, da se država ne more vmešavati v poslovne odločitve družbe prek odločitev upravnega odbora.

(35) Zato se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (41) in (42) začasne uredbe potrdijo.

3.4. Primerljiva država

(36) Ker ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od (43) do (52) začasne uredbe, da je Turčija ustrezna in primerna primerljiva država.

4. DAMPING

4.1. Brazilija

(37) Ker ni bilo pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od (53) do (68) začasne uredbe.

4.2. Armenija

(38) Edini proizvajalec izvoznik iz Armenije je nasprotoval začasnim ugotovitvam iz uvodnih izjav od (69) do (77) začasne uredbe. Družba je trdila, da odbitki v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter razumni znesek dobička za prodajo prek povezanih družb, niso upravičeni.

(39) Po proučitvi je bilo ugotovljeno, da nekaj prodaje ni potekalo prek povezanih uvoznikov v Skupnosti. V teh okoliščinah prilagoditve v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe niso bile utemeljene in izračun je bil ustrezno popravljen.

4.3. LRK

(40) Ker ni bilo pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od (78) do (82) začasne uredbe.

(41) Za izračun preostale stopnje dampinga za Kitajsko je bila začasna metodologija iz uvodne izjave (83) začasne uredbe spremenjena, tako da je bila stopnja izračunana na podlagi tehtanega povprečja (i) splošne stopnje dampinga, izračunane za družbo, ki ji nista bili odobreni ne TGO ne IO, ter (ii) transakcije te družbe, pri kateri je bila stopnja dampinga najvišja − ugotovljena pri izvoznih cenah Comexta (te cene so bile reprezentativne za nesodelujoče kitajske izvoznike). Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države določena v višini 47,0 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

4.4. Dokončne stopnje dampinga

Država | Družba | Dokončna stopnja dampinga |

Brazilija | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % |

vse druge družbe | 27,6 % |

LRK | Alcoa Bohai and Alcoa Shanghai | 25,6 % |

Shandong Loften | 33,7 % |

Zhenjiang Dingsheng | 37,4 % |

vse druge družbe | 47,0 % |

Armenija | RUSAL Armenal | 33,4 % |

vse druge družbe | 33,4 % |

5. ŠKODA

5.1. Proizvodnja Skupnosti in opredelitev industrije Skupnosti

(42) Kot je navedeno v uvodni izjavi (87) začasne uredbe, je pritožbo vložil Eurométaux v imenu štirih proizvajalcev Skupnosti, ki so sodelovali v preiskavi. Pritožbo je podprl še en proizvajalec, eden pa ji je nasprotoval. Za pet proizvajalcev, ki so pritožbo vložili ali jo podpirali, se zato šteje, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

(43) Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo in opredelitvijo industrije Skupnosti, se uvodni izjavi (86) in (87) začasne uredbe potrdita.

5.2. Potrošnja Skupnosti

(44) Armenski proizvajalec izvoznik je spodbijal določitev potrošnje Skupnosti in trdil, da bi bilo treba upoštevati prodajo industrije Skupnosti na omejenem trgu. Ista družba je trdila tudi, da ocenjeni podatki iz pritožbe niso zanesljiva osnova za določitev potrošnje v Skupnosti in se je sklicevala na neodvisno tržno študijo.

(45) Kar zadeva domnevno omejeno porabo, je bilo ugotovljeno, da je bila med OP za omejeni trg namenjena le majhna količina. Ta prodaja je zadevala le enega proizvajalca Skupnosti v prvem letu obravnavanega obdobja. Zato se je štelo, da je bil njen morebiten učinek na celotno stanje neznaten.

(46) V zvezi z določitvijo skupne potrošnje Skupnosti se je štelo, da je bila metoda iz začasne faze ustrezna, in da je dala dokaj popolno sliko dejanskega stanja. Armenski proizvajalec izvoznik ni pojasnil, zakaj bi bila metoda, ki so jo uporabile institucije Skupnosti, neprimerna in zakaj bi bili njeni rezultati nezanesljivi. Ugotovljeno je bilo, da študija, ki jo je navedel armenski proizvajalec izvoznik, ni bila neposredno relevantna, saj se je nanašala na različne vrste aluminijaste folije in vsebovala podatke za družbe izven EU, ki jih ni bilo mogoče preveriti. Poleg tega so druge zainteresirane stranke, vključno z uvozniki, ki niso povezani z industrijo Skupnosti, potrdili začasne ugotovitve glede celotne potrošnje Skupnosti iz preglednice 1 uvodne izjave (90) začasne uredbe.

(47) Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da daje celotna potrošnja Skupnosti, določena v začasni uredbi, zanesljivo sliko dejanskega stanja.

(48) Ker v zvezi s potrošnjo Skupnosti ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave od (88) do (90) začasne uredbe potrdijo.

5.3. Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

(49) Po začasnem razkritju je brazilski proizvajalec izvoznik ponovil, da izdelek s poreklom iz Brazilije, izpolnjuje višje standarde kakovosti, na primer zahteve glede najmanjše natezne trdnosti in raztezka, ki omogočajo širši razpon uporabe in prodajo širšemu krogu strank v primerjavi z izdelkom, ki ga izvažata drugi dve zadevni državi. Tako naj bi obstajali različni tržni segmenti za aluminijasto folijo glede na kakovost in samo brazilski izdelek naj bi ustrezal standardom za prodajo na končnih trgih visokokakovostnih izdelkov blagovnih znamk.

(50) Brazilski izvoznik je ponovil tudi, da imajo njegovi izdelki različne prodajne poti in načine distribucije. Zlasti je trdil, da se Brazilija izvaža predvsem prek trgovcev, medtem ko armenski in kitajski proizvajalci izvozniki prodajajo neposredno previjalcem v Skupnosti. Brazilski izvoznik naj bi domnevno imel tudi dolgoletne in trdne poslovne odnose z določenimi strankami v Skupnosti, medtem ko naj bi izvoznika iz Armenije in Kitajske šele pred kratkim vstopila na trg Skupnosti.

(51) Nazadnje je isti proizvajalec izvoznik trdil, da se gibanja glede obsega uvoza in tržnega deleža razlikujejo od gibanj drugih držav izvoznic, kar kaže, da so konkurenčni pogoji dejansko različni.

(52) Glede prve trditve, tj. o različnih standardih kakovosti, je preiskava pokazala, da je na trgu z aluminijasto folijo kljub razlikam v kakovosti najpomembnejša cena in da imajo te razlike pri izbiri dobavitelja le manjšo vlogo. Te ugotovitve so potrdili sodelujoči uvozniki in zadevni uporabniki. Neutemeljena trditev brazilskega proizvajalca izvoznika, da je trg aluminijaste folije razdeljen na več segmentov glede na razlike v kakovosti izdelka, med sedanjo preiskavo torej ni mogla biti potrjena in zahtevek s tem v zvezi je bilo treba zavrniti.

(53) Kar zadeva domnevne različne prodajne poti in načine distribucije, se opozarja, da brazilski proizvajalec izvoznik ne ugovarja, da je prodajal svoje izdelke tako prek nepovezanega trgovca kot neposredno previjalcem v Skupnosti. Na podlagi tega se je štelo, da so prodajne poti iste. Dejstvo, da je brazilski izvoznik v preteklosti vzpostavil dolgoročne poslovne odnose, samo po sebi ne pomeni, da takšni izdelki ne bi mogli imeti enakih konkurenčnih pogojev kot izdelki konkurentov, ki so pravkar vstopili na trg. Proizvajalec izvoznik dejansko ni trdil ali dokazal, da njegove stranke ne bi prešle k drugim dobaviteljem, če bi se jim zdelo to primerno. Zato na podlagi dejstva, da je brazilski izvoznik na trgu Skupnosti že dolgo prisoten, ni mogoče sklepati, da imajo njegovi izdelki drugačne konkurenčne pogoje od izdelkov, uvoženih iz Armenije in Kitajske. Zahtevek s tem v zvezi je bil zato zavrnjen.

(54) Nazadnje pa v zvezi z različnimi uvoznimi gibanji brazilski proizvajalec izvoznik ni predložil nobenih dodatnih informacij ali dokazov in začasne ugotovitve iz uvodne izjave (93) se tako potrdijo.

(55) Po začasnem razkritju je armenski proizvajalec izvoznik trdil, da se pri analizi škode armenski uvoz ne bi smel kumulirati glede na majhen obseg uvoza, njegov majhen tržni delež in neživahno gibanje uvoza ter domnevno znatne razlike med izdelkom, izvoženim iz Armenije, ter izdelkoma iz Brazilije in LRK.

(56) Ta trditev ni mogla biti sprejeta, ker je bilo ugotovljeno, da so izpolnjeni vsi pogoji za kumulacijo iz člena 3(4) osnovne uredbe:

- kot je bilo začasno ugotovljeno in potrjeno v uvodnih izjavah (38) in (39), je bila ugotovljena stopnja nad pragom de minimis , kakor je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe,

- obseg uvoza iz Armenije ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe, saj je njegov tržni delež znašal 5,26 %, kakor je navedeno v uvodni izjavi (96) (preglednica 4) začasne uredbe. Ugotovljeno je bilo tudi, da se je uvoz iz Armenije od leta 2006 do konca OP bistveno povečal kljub ponovnemu uvozu iz Kitajske in znatnemu uvozu iz Brazilije v obravnavanem obdobju,

- glede na konkurenčne pogoje med uvoženimi izdelki iz zadevnih držav in zlasti glede na argumente v zvezi z znatnimi razlikami v kakovosti med uvoženimi izdelki v skladu z uvodno izjavo (52), je bilo ugotovljeno, da imajo izdelki iz Armenije enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter da se uporabljajo za iste osnovne načine uporabe, ne glede na njihovo kakovost. Opozoriti je tudi treba, da je ta proizvajalec izvoznik izjavil, da namerava preusmeriti proizvodnjo na konvertersko aluminijasto folijo še višje kakovosti, kar kaže, da je argument glede domnevno slabe kakovosti proizvedenih izdelkov morda pretiran.

(57) Trditve armenskega proizvajalce izvoznika v zvezi s tem so bile zato zavrnjene.

(58) Ker ni bilo drugih pripomb glede kumulativne ocene učinkov zadevnega uvoza v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe, se potrdijo začasni sklepi iz uvodnih izjav od (91) do (94) začasne uredbe.

5.4. Uvoz iz zadevnih držav

5.4.1. Obseg in tržni delež zadevnih držav

(59) Ker ni bilo nobenih pripomb glede uvoza iz zadevnih držav, se ugotovitve iz uvodnih izjav (95) in (96) začasne uredbe potrdijo.

5.4.2. Cene

(60) Ker ni bilo nobenih pripomb glede cen zadevnega uvoza, se ugotovitve iz uvodne izjave (97) začasne uredbe potrdijo.

5.4.3. Nelojalno nižanje cen

(61) Proizvajalec izvoznik v Braziliji je nasprotoval metodologiji izračuna zanj veljavne stopnje nelojalnega nižanja cen. S tem v zvezi je proizvajalec izvoznik trdil, da izračun nelojalnega nižanja cen ni bil narejen na isti stopnji trgovine. Trdil je, da se iz Brazilije izvaža in prodaja predvsem nepovezanemu uvozniku, ki izdelek prodaja naprej previjalcem, medtem ko industrija Skupnosti prodaja previjalcem neposredno. Zato naj bi bilo po njegovih trditvah izvozni ceni treba prišteti PSA-stroške in dobiček trgovca. Preiskava je pokazala, da v nasprotju s trditvami brazilskega proizvajalca izvoznika izvoz ni bil prodan predvsem nepovezanemu uvozniku, saj je bilo 70 % izvoza prodanega neposredno previjalcem. Prav tako je preiskava razkrila, da je industrija Skupnosti zadevni izdelek sicer prodajala pretežno previjalcem, vendar je bilo nekaj prodanega tudi trgovcem. Zato, in da bi bila primerjava vendarle narejena na isti ravni trgovine, je bilo sklenjeno, da se izključi prodaja trgovcem in se pri izračunu nelojalnega nižanja cen upošteva samo neposredna prodaja previjalcem. To se je štelo za reprezentativno, saj ta prodaja predstavlja več kot 70 % skupne prodaje proizvajalca izvoznika v Skupnost.

(62) Drugi argument istega proizvajalca izvoznika v Braziliji je bil, da je potrebna prilagoditev, s katero bi se upoštevale razlike v kakovosti med uvoženim izdelkom in izdelkom industrije Skupnosti. Vendar je preiskava jasno pokazala, da vprašanje kakovosti ni odločilen dejavnik, saj se končni uporabnik odloča na podlagi cene in ne morebitnih razlik v kakovosti (npr. debeline folije).

(63) Na podlagi zgoraj navedenega, je tehtano povprečje nelojalnega nižanja cen, izraženo kot odstotek prodajnih cen industrije Skupnosti neodvisnim strankam na ravni franko tovarna, za Brazilijo znašalo 9,6 %.

(64) Ker glede nelojalnega nižanja cen ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav od (98) do (100) začasne uredbe potrdijo.

5.5. Stanje industrije Skupnosti

(65) Kot je omenjeno v uvodni izjavi (42), so bili dejavniki škode določeni na podlagi preverjenih informacij petih proizvajalcev Skupnosti. Šesti proizvajalec Skupnosti je predložil izpolnjeni vprašalnik po sprejetju začasne ugotovitve, ki pa ga ni bilo več mogoče preveriti in zato ni bil upoštevan pri dokončni ugotovitvi. Po koncu vseh preveritvenih obiskov na kraju samem, je bilo treba na podlagi dokazov, najdenih v obiskanih družbah, nekatere dejavnike škode pregledati in popraviti. Zato je bilo treba v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti in oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, ustrezno pregledati.

5.5.1. Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Preglednica 1: Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2005 | 2006 | 2007 | OP |

Proizvodnja v tonah | 50 952 | 48 467 | 40 071 | 32 754 |

Proizvodnja (indeks) | 100 | 95 | 79 | 64 |

Proizvodna zmogljivost v tonah | 59 400 | 59 400 | 59 400 | 59 400 |

Proizvodna zmogljivost (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 |

Izkoriščenost zmogljivosti | 86% | 81% | 67% | 55% |

Izkoriščenost zmogljivosti (indeks) | 100 | 94 | 79 | 64 |

(66) Kot je razvidno iz gornje preglednice, je obseg proizvodnje industrije Skupnosti med letom 2005 in OP kazal jasno negativen trend. Kar zadeva skupno proizvodno zmogljivost, so dokončne ugotovitve v obravnavanem obdobju potrdile padec izkoriščenosti zmogljivosti.

5.5.2. Obseg prodaje, tržni deleži, rast in povprečna cena na enoto v ES

(67) Spodnja preglednica prikazuje zmogljivost industrije Skupnosti pri prodaji neodvisnim strankam v Skupnosti.

Preglednica 2: Obseg prodaje, tržni delež, cene in povprečne cene na enoto v Skupnosti

2005 | 2006 | 2007 | OP |

Obseg prodaje (v tonah) | 43 661 | 45 191 | 37 207 | 30 310 |

Obseg prodaje (indeks) | 100 | 104 | 85 | 70 |

Tržni delež | 48 % | 53 % | 34 % | 33 % |

Cene na enoto v EUR/ tono | 2 566 | 3 045 | 3 219 | 3 068 |

Cene na enoto (indeks) | 100 | 119 | 125 | 120 |

(68) Kot je bilo začasno ugotovljeno, se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 4 %, medtem ko se je obseg prodaje industrije Skupnosti znižal za 30 %, kar pomeni, da industrija Skupnosti ni mogla imeti koristi od povečanja potrošnje. Zato se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal z 48 % v 2005 na 33 % v OP.

(69) Kar zadeva uspešnost industrije Skupnosti pri prodaji neodvisnim strankam v Skupnosti, dokončne ugotovitve bistveno niso spremenile začasno ugotovljenega stanja.

5.5.3. Zaloge

(70) Spodnji podatki pomenijo obseg zalog na koncu vsakega obdobja.

Preglednica 3: Zaloge

2005 | 2006 | 2007 | OP |

Zaloge v tonah | 1 789 | 1 711 | 2 148 | 2 355 |

Zaloge (indeks) | 100 | 96 | 120 | 132 |

(71) Kot je navedeno v uvodni izjavi (107) začasne uredbe, je preiskava je pokazala, da zalog ni mogoče šteti za pomemben dejavnik škode, saj je velika večina proizvodnje opravljena na podlagi naročil. Zato so gibanja zalog zgolj informativna. Kljub temu pa dokončne ugotovitve kažejo znatno povečanje ravni zalog, in sicer za 32 %, ki je bilo po ugotovitvah posledica zaloge že prodanega, a še nedobavljenega blaga ene družbe in zato ne more biti reprezentativno za kakršno koli gibanje.

5.5.4. Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

Preglednica 4: Naložbe

2005 | 2006 | 2007 | OP |

Naložbe (EUR) | 7 090 015 | 807 899 | 1 355 430 | 3 998 397 |

Naložbe (indeks) | 100 | 11 | 19 | 56 |

(72) Naložbe industrije Skupnosti so se znatno zmanjšale, zato se gibanje, ugotovljeno v uvodni izjavi (108) začasne uredbe, potrdi. Ker ni bilo znatnih sprememb in pripomb glede naložb industrije Skupnosti med 2005 in OP, se ugotovitve iz uvodne izjave (108) začasne uredbe potrdijo.

5.5.5. Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok

Preglednica 5: Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok

2005 | 2006 | 2007 | OP |

Dobičkonosnost prodaje ES | −2,8 % | −2,6 % | 0,2 % | −0,1 % |

Donosnost celotnih naložb | −43,7 % | −439,1 % | 19,3 % | −1,3 % |

Denarni tok | 2 % | 1 % | 4 % | 5 % |

(73) Zgornja preglednica kaže, da se je dobičkonosnost industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem rahlo izboljšala, vendar je v OP kljub temu ostala negativna, predvsem pa znatno pod ciljnim dobičkom 5 %. Kot je razvidno iz preglednic 1 in 2 zgoraj, je preiskava razkrila, da se je oslabitev industrije Skupnosti odrazila predvsem v znatnem zmanjšanju obsega proizvodnje in prodaje industrije Skupnosti. To kaže, da se je industrija Skupnosti, soočena z dampinškim uvozom, odpovedala obsegu prodaje in tržnemu deležu, da bi zmanjšala izgube. Če povzamemo, industrija Skupnosti je kljub majhnemu dobičku leta 2007 imela v OP spet majhno izgubo, zato se šteje, da je utrpela znatno škodo. Revidirane ugotovitve glede dobičkonosnosti v zvezi s tem niso spremenile začasnih sklepnih ugotovitev in dokončne ugotovitve ne spreminjajo sklepa, da je splošna dobičkonosnost ostala zelo nizka, če ne negativna, kljub temu da je se je potrošnja leta 2007 in v OP znatno povečala.

(74) Donosnost naložb je bila na novo izračunana na podlagi preverjenih podatkov industrije Skupnosti z uporabo iste metodologije, kot je navedena v uvodni izjavi (110) začasne uredbe. Izračun je pokazal, da je bil ta kazalnik za leto 2007 pozitiven, kar kaže, da je industrija Skupnosti v tem obdobju ustvarila majhen dobiček.

(75) Tudi dokončne ugotovitve glede denarnega toka so bile revidirane na podlagi preverjenih podatkov industrije Skupnosti. Ta kazalnik potrjuje, da se je industrija Skupnosti na povečanje dampinškega uvoza iz zadevnih držav poskušala odzvati tako, da je ohranila prodajne cene na najvišjih možnih ravneh, kar je škodilo njenemu obsegu prodaje in tržnem deležu.

5.5.6. Zaposlovanje, produktivnost in plače

Preglednica 6: Zaposlovanje, produktivnost in plače

2005 | 2006 | 2007 | OP |

Število zaposlenih oseb | 482 | 460 | 386 | 343 |

Število zaposlenih oseb (indeks) | 100 | 95 | 80 | 71 |

Stroški zaposlovanja | 13 618 746 | 13 031 854 | 10 882 109 | 9 642 041 |

Stroški zaposlovanja (indeks) | 100 | 96 | 80 | 71 |

Povprečni stroški dela | 28 226 | 28 359 | 28 195 | 28 122 |

Povprečni stroški dela (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 |

Produktivnost (ton/zaposleno osebo) | 106 | 105 | 104 | 96 |

Produktivnost (indeks) | 100 | 100 | 98 | 90 |

(76) Po pregledu podatkov se lahko sklene, da so trendi glede zaposlovanja, produktivnosti in plač industrije Skupnosti med letom 2005 in OP ostali na splošno enaki kot trendi iz začasne uredbe. Ker ni bilo znatnih sprememb in pripomb, se ugotovitve iz uvodne izjave (112) začasne uredbe potrdijo.

5.5.7. Višina stopnje dampinga

(77) Glede zgoraj navedenega ni bilo pripomb, zato se ugotovitve iz uvodne izjave (113) začasne uredbe potrdijo.

5.5.8. Okrevanje od preteklega dampinga

(78) Glede zgoraj navedenega ni bilo pripomb, zato se ugotovitve iz uvodne izjave (114) začasne uredbe potrdijo.

5.5.9. Rast

(79) Glede zgoraj navedenega ni bilo pripomb, zato se ugotovitve iz uvodne izjave (115) začasne uredbe potrdijo.

5.6. Sklepna ugotovitev o škodi

(80) Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi s stanjem industrije Skupnosti, se potrdijo sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav od (116) do (118) začasne uredbe, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo.

6. VZROČNA ZVEZA

6.1. Učinki dampinškega uvoza

(81) Armenski proizvajalec izvoznik je trdil, da tržni delež armenskega uvoza v obravnavanem obdobju v povprečju ni bil zadosten za povzročitev škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Eden od proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem je trdil, da uvoz iz Kitajske ni povzročil škode, ker je bilo ob povečanju uvoza iz Kitajske gibanje dobičkonosnosti industrije Skupnosti pozitivno.

(82) Kot je navedeno v uvodnih izjavah od (91) do (94) začasne uredbe in potrjeno v zgornjih uvodnih izjavah od (49) do (58) so bili izpolnjeni pogoji za kumulacijo uvoza iz vseh obravnavanih držav za oceno učinka dampinškega uvoza na stanje industrije Skupnosti v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Zato se je individualna analiza uvoza iz zadevnih državah štela za neprimerno in zgornje trditve je bilo treba zavrniti.

(83) Kar zadeva razvoj dobičkonosnosti industrije Skupnosti, revidirani podatki na splošno niso bistveno spremenili slike o škodi. Industrija Skupnosti je svoje izgube zmanjšala med letoma 2005 in 2006, medtem ko je imela leta 2007 manjši dobiček (0,2 %). Ta stopnja dobička se je v OP zmanjšala in se v OP spremenila v izgubo v višini -0,1 %.

(84) Spomniti je tudi treba, da se je v skladu z ugotovitvami iz uvodne izjave (121) začasne uredbe ter uvodne izjave (73) zgoraj, oslabitev industrije Skupnosti odrazila predvsem v bistvenem zmanjšanju obsega proizvodnje in obsega prodaje industrije Skupnosti. To kaže, da je industrija Skupnosti ob prizadevanju za zmanjšanje izgub zaradi dampinškega uvoza zmanjšala obseg prodaje in izgubila tržni delež. Kljub temu, da je industrija Skupnosti v letu 2007 dosegla majhne dobičke, je potrjeno, da je utrpela znatno škodo, saj so revidirane ugotovitve o dobičkonosnosti pokazale izgubo v OP. Ker je poslabšanje stanja industrije Skupnosti sovpadalo s povečanjem uvoza iz zadevnih držav, se sklepi iz uvodne izjave (123) začasne uredbe potrdijo.

(85) Zato se sklene, da je pritisk zaradi dampinškega uvoza, katerega obseg in tržni delež sta se od leta 2006 znatno povečevala, imel ključno vlogo pri škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Zgoraj navedene trditve se zato zavrnejo.

6.2. Učinki drugih dejavnikov

6.2.1. Uvoz s poreklom iz tretjih držav, razen LRK, Armenije in Brazilije

(86) V zvezi uvozom s poreklom iz tretjih držav, razen zadevnih držav, ni bilo pripomb, zato se potrdijo sklepi iz uvodnih izjav od (124) do (126) začasne uredbe.

6.2.2. Izvoz industrije Skupnosti

(87) V zvezi z izvozom industrije Skupnosti ni bilo drugih pripomb, zato se potrdijo sklepi iz uvodnih izjav od (127) do (128) začasne uredbe.

6.2.3. Uvoz industrije Skupnosti

(88) En proizvajalec izvoznik je ob sklicevanju na določeno tržno informacijo trdil, da je eden od proizvajalcev Skupnosti od svoje povezane kitajske družbe uvozil znatno količino.

(89) Vendar teh trditev ni bilo mogoče potrditi, ker so preverjeni podatki zadevnega kitajskega proizvajalca izvoznika in njegovega povezanega uvoznika v Skupnosti potrdili začasne sklepe iz uvodne izjave (129) začasne uredbe.

6.2.4. Samopovzročena škoda

(90) Nekatere zainteresirane stranke so ponovile trditev, da proizvajalce Skupnosti bolj zanima dobičkonosnejši trg konverterske aluminijaste folije (KAF). Po njihovih trditvah se KAF in zadevni izdelek (imenovan tudi gospodinjska aluminijasta folija) izdelujeta v isti proizvodni liniji, zato je prehod z enega izdelka na drugega razmeroma enostaven. Zato naj bi se obseg proizvodnje zadevnega izdelka industrije Skupnosti zmanjšal zaradi njenega povečanja proizvodnje KAF in ne zaradi povečanega uvoza iz zadevnih držav. Razlog za povečanje uvoza iz zadevnih držav naj bi bila nasprotno nezadostna dobava industrije Skupnosti na trgu Skupnosti zaradi povečane proizvodnje KAF. Kritizirali so ugotovitve iz uvodne izjave (132) začasne uredbe, ker so temeljile na podatkih le enega proizvajalca KAF iz Skupnosti.

(91) Preiskava je potrdila, da se obseg proizvodnje KAF industrije Skupnosti ni bistveno povečal. Nadaljnja preiskava je pokazala, da dejansko nihče od pritožnikov in proizvajalcev Skupnosti, ki podpirajo pritožbo, ni znatnega dela svoje celotne proizvodnje preusmeril na KAF, zato je treba obtožbe v zvezi s tem zavrniti. Na podlagi tega ni bilo mogoče skleniti, da so bile znatne proizvodne zmogljivosti zares preusmerjene z zadevnega izdelka na KAF. Res je, da se z istimi stroji za valjanje lahko proizvajajo različne vrste folij, zato se lahko sklene tudi, da bi imela industrija Skupnosti v primeru ponovne vzpostavitve dobičkonosnosti zadevnega izdelka v pogojih poštene trgovine na voljo več zmogljivosti za proizvodnjo zadevnega izdelka. S tem so torej potrjeni začasni sklepi, izraženi v uvodni izjavi (132) začasne uredbe.

6.2.5. Razvoj potrošnje na trgu Skupnosti

(92) V zvezi s potrošnjo na trgu Skupnosti ni bilo drugih pripomb, zato se potrdijo sklepi iz uvodnih izjav (133) in (134) začasne uredbe.

6.2.6. Razvoj stroškov industrije Skupnosti

(93) En proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila industrija Skupnosti sposobna povečati svoje stopnje dobička kljub povečanju stroškov surovine, kar je v nasprotju z začasnim sklepom iz uvodne izjave (136) začasne uredbe, tj. da industrija Skupnosti svojih prodajnih cen ni mogla višati z enako hitrostjo kot so se večali stroški surovine. To trditev je bilo treba zavrniti. Prvič, čeprav je preiskava končno razkrila rahlo izboljšanje dobičkonosnosti v letu 2007, rast dobička ni sledila istemu trendu kot povečanje potrošnje Skupnosti. Drugič, glede na dampinški uvoz na trgu, ki je nelojalno zniževal cene industrije Skupnosti, je bila posledica prenosa povečanih stroškov na stranke znatna izguba obsega prodaje in tržnega deleža. Preiskava je tudi pokazala, da je padec obsega proizvodnje povezan s povečanjem dampinškega uvoza, medtem ko so proizvodne zmogljivosti ostale enake. Proizvodni stroški so bili zato preneseni na zmanjšan obseg proizvodnje, kar je povzročilo večje stroške na enoto.

6.3. Sklep o vzročni zvezi

(94) Ker v zvezi s tem ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav (137) in (138) začasne uredbe potrdijo.

7. INTERES SKUPNOSTI

7.1. Interes industrije Skupnosti

(95) Ker ni bilo pripomb glede interesa industrije Skupnosti, se sklepi iz uvodnih izjav od (142) do (145) začasne uredbe potrdijo.

7.2. Interes uvoznikov

(96) Ker ni bilo pripomb glede interesa uvoznikov, se ugotovitve iz uvodnih izjav od (146) do (149) začasne uredbe potrdijo.

7.3. Interes uporabnikov

(97) Previjalci, glavni uporabniki zadevnega izdelka v Evropski skupnosti, ki jih zastopa Aluminium Foil Association („EAFA“), so trdili:

- V nasprotju z začasnimi ugotovitvami iz uvodne izjave (153) začasne uredbe predstavljajo prevozni stroški zvitkov za široko potrošnjo iz Kitajske le majhen odstotek vrednosti blaga (približno 1 % prodajne cene) in se skoraj ne razlikujejo od prevoznih stroškov zadevnega izdelka (približno 0,2 % prodajne cene).

- Širok proizvodni program previjalcev Skupnosti ne pomeni prednosti, ker lahko trgovci na drobno zadevni izdelek v velikih količinah kupujejo prek ločenih pogodb od uvoznikov/trgovcev z zvitki za široko potrošnjo.

- V nasprotju z začasnimi ugotovitvami iz uvodne izjave (154) začasne uredbe dajejo proizvajalci Skupnosti, ki jih ne zanima proizvodnja zadevnega izdelka, še vedno prednost proizvodnji KAF. Če bi bili uvedeni dokončni ukrepi, zaloga zadevnega izdelka v Skupnosti ne bi zadostovala za izpolnjevanje potreb previjalcev.

- V nasprotju z začasnimi ugotovitvami iz uvodne izjave (163) začasne uredbe bi morali morebitni dokončni ukrepi veljati tudi za izdelke, ki tehtajo manj od 10 kg. Sicer bi ti ukrepi povzročili velik porast dampinškega uvoza zvitkov za široko potrošnjo, zlasti iz Kitajske, kar bi imelo resne negativne posledice za previjalce Skupnosti, ki bi privedle do izgube 4 000 delovnih mest v Skupnosti. To stališče so podprli proizvajalci izvozniki iz dveh zadevnih držav.

(98) Dokazi glede transportnih stroškov so se šteli za zanesljive, zato se lahko sprejmejo. Vendar se tveganje, da bi se uvoz zadevnega izdelka lahko zamenjal z uvozom izdelka na koncu proizvodne verige, samo po sebi ne šteje za razlog proti uvedbi protidampinških ukrepov. Dejansko ni bilo predloženih ali prejetih nobenih dokazov, da bi se tak uvoz povečal v znatnih količinah in po cenah, ki bi nelojalno zniževale cene previjalcev v Skupnosti. Nepoštene trgovinske prakse proizvajalcev izvoznikov na koncu proizvodne verige bi bilo treba proučiti ločeno na podlagi zadostnih prima facie dokazov. Poleg tega se šteje, da bi prehod na izdelke s konca proizvodne verige na Kitajskem v večjih količinah po vsej verjetnosti trajal kar nekaj časa, saj bi zahteval nove naložbe v stroje in vzpostavitev novih prodajnih poti. Zato bi se učinki občutili le srednjeročno. Kar zadeva število delovnih mest v industriji na koncu proizvodne verige v Skupnosti, trditev ni bila utemeljena. Navedeni podatki se zato ne morejo šteti za zanesljive. Na podlagi tega se začasni sklepi iz uvodnih izjav od (153) do (162) začasne uredbe potrdijo.

(99) Ker glede interesa Skupnosti ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav od (150) do (163) začasne uredbe potrdijo.

8. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

8.1. Stopnja odprave škode

(100) En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi moral izračun stopnje odprave škode namesto na prodajni ceni temeljiti na stroških proizvodnje zadevnega izdelka. Ta izvoznik je trdil, da je bil ciljni dobiček, uporabljen pri izračunu stopnje odprave škode, previsok in bi moral znašati 1 %, kar bi bilo bolj usklajeno s trenutnimi razmerami na trgu, zlasti z gospodarsko krizo. Poleg tega je ponovil svojo trditev, da bi bile potrebne prilagoditve za razlike v kakovosti med izvoženim zadevnim izdelkom ter izdelkom, ki ga na trgu Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti.

(101) Glede prve trditve, tj. da bi bilo treba stopnjo odprave škode določiti na podlagi stroškov proizvodnje, je ugotovljeno, da takšna metoda ne bi vplivala na rezultat, zato se je štela za nerelevantno. Kar zadeva ciljni dobiček, je bila skladno z uvodno izjavo (165) začasne uredbe pri izračunu dobička proizvajalcev pred obdavčitvijo uporabljena zmerna stopnja v višini 5 %. Ta je bila predlagana tudi v pritožbi in uporabljena v prejšnji preiskavi. Vendar predlagani ciljni dobiček ni bil na ravni, ki bi industriji Skupnosti omogočala ohraniti proizvodne zmogljivosti in nove naložbe, zato je moral biti zavrnjen. Glede trditve o kakovosti izdelka, je bilo v skladu z navedbami iz uvodne izjave (52) ugotovljeno, da imajo vse vrste izdelkov podobne osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter da so se uporabljale za iste osnovne namene uporabe, ne glede na njihovo kakovost. Ker ni bilo dokazov, ki bi te trditve podprli, se začasni sklepi iz uvodnih izjav od (164) do (166) začasne uredbe potrdijo.

(102) Drugi proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala biti stopnja odprave škode namenjena določitvi prodajnih cen, ki bi izravnale dejansko izgubo. To je bilo treba zavrniti, saj je stopnja odprave škode raven cene, ki bi jo industrija Skupnosti lahko upravičeno dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza.

(103) Isti proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da bi morala biti stopnja ciljnega dobička določena na ravni dejansko doseženega dobička na začetku obravnavanega obdobja, kar je bila v tem primeru izguba. Na podlagi tega naj bi bila stopnja nelojalnega znižanja de minimis.

(104) To trditev je bilo treba zavrniti, ker je bila industrija Skupnosti še vedno prizadeta zaradi prejšnjega dampinga iz Rusije in Kitajske, kakor tudi dampinškega uvoza s poreklom iz Brazilije. Zato se je štelo, da bi bila stopnja dobička 5 % tista stopnja dobička, ki bi jo industrija te vrste v sektorju lahko upravičeno dosegla v normalnih konkurenčnih pogojih.

(105) Kot je navedeno v uvodni izjavi (61), se za zagotovitev primerjave na isti ravni trgovine prodaja proizvajalca izvoznika v Braziliji njegovim nepovezanim trgovcem pri izračunu nelojalnega nižanja in posledično tudi stopnje odprave škode ni upoštevala.

(106) Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi s stopnjo odprave škode, se uvodne izjave od (164) do (166) začasne uredbe potrdijo.

(107) Dokončna stopnja odprave škode na ravni države za Kitajsko je bila izračunana na podlagi tehtanega povprečja (i) stopnje škode družbe na Kitajskem, ki sta ji bili zavrnjeni TGO in IO ter (ii) najvišje stopnje škode te družbe na izvozne cene iz podatkov Eurostata (glede na to, da je predstavljala nesodelujoče kitajske izvoznike). Na podlagi tega je bila stopnja škode na ravni države določena na 30,0 % CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

8.2. Dokončni ukrepi

(108) Glede na navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni, ki omogoča odpravo škode, povzročeno z dampinškim uvozom, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga.

(109) Predlagajo se naslednje dokončne protidampinške dajatve:

Država | Družba | Dokončna stopnja dampinga | Dokončna stopnja škode | Dokončna protidampinška dajatev |

Brazilija | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 17,6 % | 17,6 % |

vse druge družbe | 27,6 % | 17,6 % | 17,6 % |

LRK | Alcoa Bohai and Alcoa Shanghai | 25,6 % | 6,4 % | 6,4 % |

Shandong Loften | 33,7 % | 20,3 % | 20,3 % |

Zhenjiang Dingsheng | 37,4 % | 24,2 % | 24,2 % |

vse druge družbe | 47,0 % | 30,0 % | 30,0 % |

Armenija | RUSAL Armenal | 33,4 % | 13,4 % | 13,4 % |

vse druge družbe | 33,4 % | 13,4 % | 13,4 % |

(110) Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, proizvedenih v izrecno navedenih družbah. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

(111) Vsak zahtevek za uporabo stopnje protidampinške dajatve za posamezno podjetje (npr. zaradi spremembe imena družbe ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih enot) je treba takoj vložiti pri Komisiji[3], skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezane s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih enot. Ta uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do posameznih stopenj dajatve.

8.3. Dokončno pobiranje začasnih dajatev

(112) Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Če so dokončne dajatve nižje od začasnih, se sprostijo začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev.

8.4. Oblika ukrepov

(113) Med preiskavo sta edini proizvajalec izvoznik iz Armenije in edini proizvajalec izvoznik iz Brazilije, ponudila cenovni zavezi v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

(114) Obe ponudbi sta bili proučeni. Ponudba brazilskega proizvajalce odpravlja škodljive učinke dampinga in v zadostnem obsegu omejuje tveganje izogibanja. V zvezi s ponudbo armenskega izvoznika je treba povedati, da obstaja glede na kompleksno strukturo skupine in njenih zapletenih prodajnih poti velika nevarnosti navzkrižne kompenzacije s prodajo istega izdelka, a z različnim poreklom, istim kupcem, kot tudi s prodajo različnih izdelkov istim kupcem iz različnih prodajnih družb v isti skupini. Armenski izvoznik je po izteku roka iz člena 8(2) osnovne uredbe predložil precej spremenjeno ponudbo za zavezo. Poleg tega, da je bila spremenjena ponudba predložena po izteku roka, je ni mogoče sprejeti iz naslednjega razloga. Družba je sicer ponudila neposredno prodajo le prvi neodvisni stranki v EU, tj. ne da bi bili v prodajno pot vključeni njeni dve povezani družbi, vendar je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je istim strankam v EU prodajala druge izdelke. Poleg tega je povedala, da namerava proizvajati in prodajati v EU novo vrsto izdelka, namreč konvertersko aluminijasto folijo (KAF). Ker je možno, da bi se ta nova vrsta izdelka prodajala istim strankam v EU, niti spremenjena ponudba za zavezo ne more dovolj omejiti tveganja za navzkrižno kompenzacijo.

(115) Komisija je s Sklepom 2009/XXX/ES sprejela zavezo, ki jo je ponudil CBA. Svet priznava, da ponudba zaveze odpravlja škodljiv učinek dampinga in v zadostnem obsegu omejuje tveganje izogibanja. Ponudba družbe Rusal Armenal se zavrne iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (114), pa tudi zaradi nepravilnosti pri njihovih računovodskih evidencah, kot je pojasnjeno v zgornjih uvodnih izjavah (21) in (22).

(116) Da se Komisiji in carinskim organom nadalje omogoči učinkovito spremljanje skladnosti CBA z zavezo, ko se zadevnemu carinskemu organu predloži zahteva za sprostitev v prosti promet, mora biti oprostitev plačevanja protidampinške dajatve pogojena (i) s predložitvijo računa na podlagi zaveze, tj. trgovinskega računa, ki vsebuje vsaj elemente, naštete v Prilogi, in izjavo, določeno v Prilogi II; (ii) z dejstvom, da CBA uvoženo blago proizvede, odpremi in zaračuna neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti ter (iii) dejstvom, da blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. Kadar zgoraj navedeni pogoji niso izpolnjeni, se ob sprejetju deklaracije za sprostitev v prosti promet uvede ustrezna protidampinška dajatev.

(117) Kadar Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe po kršitvi umakne svoje sprejetje zaveze s sklicevanjem na določene transakcije ter razglasi zadevne račune na podlagi zaveze za neveljavne, nastane ob sprejetju deklaracije za sprostitev teh transakcij v prosti promet carinski dolg.

(118) Uvozniki se morajo zavedati možnosti nastanka carinskega dolga kot običajnega trgovinskega tveganja ob sprejetju deklaracije za sprostitev v prosti promet, kot je opisano v uvodnih izjavah (116) in (117), tudi če je Komisija sprejela zavezo, ki jo ponudi proizvajalec, od katerega posredno ali neposredno kupujejo.

(119) V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi Komisijo takoj obvestiti, kadar odkrijejo znake kršitve zaveze.

(120) Iz zgoraj omenjenih razlogov šteje Komisija zavezo, ki jo je ponudil CBA, za sprejemljivo, zavezo Armenala pa za nesprejemljivo, in zadevni državi sta bili seznanjeni z osnovnimi dejstvi, premisleki in obveznostmi, na katerih temeljita sprejetje in zavrnitev.

(121) V primeru kršitve ali umika zaveze ali če Komisija umakne sprejetje zaveze, začne protidampinška dajatev, ki jo je določil Svet v skladu s členom 9(4), samodejno veljati s členom 8(9) osnovne uredbe.

9. SPREMLJANJE

(122) Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi so naslednji.

(123) Predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike.

(124) Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, bi se takšno povečanje obsega obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države −

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz aluminijaste folije debeline najmanj 0,008 mm in ne več kot 0,018 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje neobdelane, za zvitke širine največ 650 mm in teže več kot 10 kg, trenutno uvrščene pod oznako KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607 11 19 10), s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske.

2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:

Država | Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |

Armenija | Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal“ | 13,4 % | A943 |

vse druge družbe | 13,4 % | A999 |

Ljudska republika Kitajska | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. in Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 6,4 % | A944 |

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 20,3 % | A945 |

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 24,2 % | A946 |

vse druge družbe | 30,0 % | A999 |

Brazilija | Companhia Brasileira de Aluminio | 17,6 % | A947 |

vse druge družbe | 17,6 % | A999 |

3. Ne glede na prvi odstavek dokončna protidampinška dajatev ne velja za uvoz, sproščen v prosti promet v skladu s členom 2.

4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

5. Uporaba individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi I. Če družbe takega računa ne predložijo, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe

Člen 2

1. Uvoz, ki je deklariran za sprostitev v prosti promet in so ga zaračunale družbe, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v Sklepu Komisije [2009/…./ES], kakor je občasno spremenjena, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, pod pogojem, da:

- ga proizvede, odpremi in zaračuna neposredno omenjeno podjetje prvi neodvisni stranki v Skupnosti ter

- to blago spremlja račun na podlagi zaveze, tj. trgovinski račun, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi II te Uredbe, ter

- blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze.

2. Carinski dolg nastane ob sprejetju deklaracije za sprostitev v prosti promet:

- kadar koli se v zvezi z uvozom, opisanim v odstavku 1, ugotovi, da ni izpolnjen eden ali več pogojev iz tega odstavka ali

- ko Komisija umakne svoje sprejetje zaveze na podlagi člena 8(9) osnovne uredbe v uredbi ali sklepu, ki velja za določene transakcije, ter razglasi zadevne račune na podlagi zaveze za neveljavne.

Člen 3

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 287/2009 na uvoz aluminijaste folije debeline najmanj 0,008 mm in ne več kot 0,018 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje neobdelane, za zvitke širine največ 650 mm in teže več kot 10 kg, uvrščene pod oznako KN ex 7607 11 19 (oznaka TARIC 7607 11 19 10), s poreklom iz Armenije, Brazilije in Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejo v višini dokončne dajatve, uvedene v skladu s členom 1. Zavarovani zneski, ki presegajo višine dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik […]

Priloga I

Izjava, ki jo podpiše uradnik družbe, ki je izdala trgovinsko fakturo, mora biti na veljavni trgovinski fakturi iz člena 1(5) in v naslednji obliki:

1. Ime in položaj uradnika pravne osebe, ki je izdala trgovinsko fakturo.

2. Naslednjo izjavo: „Podpisani potrjujem, da je „količina“ aluminijaste folije, prodane za izvoz v Evropsko skupnost, ki jo zajema ta trgovinska faktura, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“

3. Datum in podpis.

4. Priloga II

Trgovinski račun, ki je priložen blagu družb, namenjenemu za prodajo v Skupnosti in za katerega velja zaveza, vsebuje naslednje podatke:

1. Naslov „TRGOVINSKI RAČUN, PRILOŽEN BLAGU, ZA KATEREGA VELJA ZAVEZA“.

2. Ime podjetja, ki je izdalo trgovinski račun.

3. Številko trgovinskega računa.

4. Datum izdaje trgovinskega računa.

5. Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na računu carini na meji Skupnosti.

6. Natančen opis blaga, vključno:

- s številčno oznako izdelka (PCN), ki se uporablja za potrebe zaveze,

- z enostavnim opisom blaga, ki ustreza zadevni kodi PCN,

- s številčno oznako izdelka družbe (CPC),

- z oznako Taric,

- s količino (navedeno v tonah).

7. Opis prodajnih pogojev, vključno:

- s ceno na tono,

- z veljavnimi plačilnimi pogoji,

- z veljavnimi dobavnimi pogoji,

- s skupnimi popusti in rabati.

8. Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateremu družba neposredno izda trgovinski račun, ki je priložen blagu, za katero velja zaveza.

9. Ime predstavnika družbe, ki je izdala trgovinski račun, in naslednjo podpisano izjavo:

„Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem računu, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko skupnost, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudila [DRUŽBA], Evropska komisija pa jo je sprejela s [Sklep 2008/XXXX/ES]. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“

[1] UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

[2] UL L 94, 8.4.2009, str. 17.

[3] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Pisarna N-105 4/92, 1049 Bruselj, Belgija.