ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. Države članice zagotovijo, da upravljavci infrastrukture za vsako omrežje vzpostavijo in organizirajo usklajevalne odbore. Člani tega odbora so lahko vsaj upravljavec infrastrukture, znani prosilci v smislu člena 8(3) in tudi potencialni prosilci, če to zahtevajo, organizacije, ki jih zastopajo, zastopniki uporabnikov železniških tovornih in potniških storitev ter, če je to ustrezno, regionalni in lokalni organi. Predstavniki države članice in zadevni regulatorni organ so na sestanke usklajevalnega odbora vabljeni kot opazovalci.

1. Države članice zagotovijo, da upravljavci infrastrukture za vsako omrežje, tako nacionalno, regionalno kot lokalno, vzpostavijo in organizirajo usklajevalne odbore. Člani tega odbora so lahko vsaj upravljavec infrastrukture, znani prosilci v smislu člena 8(3) in tudi potencialni prosilci, če to zahtevajo, organizacije, ki jih zastopajo, zastopniki uporabnikov železniških tovornih in potniških storitev ter, če je to ustrezno, zadevni regionalni in lokalni organi. Predstavniki države članice in zadevni regulatorni organ so na sestanke usklajevalnega odbora vabljeni kot opazovalci.
51.

meni, da je ključnega pomena, da se znatna sredstva usmerijo v podjetniško usposabljanje mladih. Ta ukrep mora biti osredotočen na tiste novo nastajajoče sektorje, ki so bili opredeljeni v različnih regionalnih strategijah znotraj globalnega ekonomskega okvira. Pridobljeno znanje in želja mladih po znanju pomenita vir rasti za evropsko družbo. Iz izkušenj se moramo naučiti, da je treba mlade podjetnike odvrniti od sektorjev, pri katerih že kratkoročno ni upanja na gospodarski uspeh. S tega vidika in v okviru gospodarsko kompleksne družbe je treba mlade „naučiti, kako se učiti“, in sicer z ukrepi usposabljanja, ki jim bodo omogočili, da od podjetniške zamisli preidejo k dejanski uresničitvi podjetniškega projekta. Menimo, da so pri tem finančna sredstva ključnega pomena. Države članice bi morale za to nameniti odstotek svojih instrumentov financiranja ter pri tem uporabiti količnike, ki so neposredno povezani s stopnjo brezposelnosti mladih, da bi pod ugodnimi pogoji omogočile financiranje projektov mladih podjetnikov.
50.

meni, da je bistveno povečati ozaveščenost evropskih državljanov glede volilnih postopkov ter njihovo zanimanje in motivacijo v zvezi s tem, in državam članicam predlaga, da ob upoštevanju načela subsidiarnosti in v okviru prizadevanj za večjo volilno udeležbo dolgoročno preučijo možnost, da se zagotovi večja dostopnost volitev, na primer z uporabo predčasnega glasovanja, elektronskih volitev ali mobilnih volišč. Pri tem je treba spoštovati tudi določbe Konvencije ZN o pravicah invalidov, v skladu s katerimi morajo imeti invalidi popoln in neoviran dostop do volitev;
50.

z zadovoljstvom ugotavlja, da se fiskalna decentralizacija v državah članicah EU glede na najnovejše poročilo Evropske komisije o javnih financah v EMU (3) povečuje, pri čemer rasteta tudi deleža porabe in prihodkov na lokalni ali regionalni ravni. Poročilo poudarja, da so lastna sredstva v obliki samostojno pobranih davkov in pristojbin na podnacionalni ravni učinkovitejši instrumenti financiranja kot transferji centralne vlade, a tudi, da so podnacionalni davki in dajatve uporabljeni v manj kot polovici primerov, poleg tega pa se niso povečali že od leta 1995;
9.

poziva, da se pojasni pojem podjetja prek jasnejših razmejitev med gospodarskim in negospodarskim področjem – npr. z določitvijo meril, in da se pripravijo skupni seznami za posamezne države članice, pri kateri sodelujejo države članice in Komisija. Medtem ko abstraktna merila upoštevajo tudi dinamičen razvoj, pa skupno zasnovani seznami zagotavljajo pravno varnost za uveljavljena področja. To bi olajšalo delo lokalnih in regionalnih organov, pa tudi Komisije;
31.

meni, da je mogoče z okvirom za nacionalne inšpekcijske preglede za celotno EU zmanjšati nelojalno konkurenco med regijami in občinami EU, do katere prihaja zaradi različnih ali pomanjkljivih ureditev inšpekcijskih pregledov, zagotoviti enake pogoje pri sodnih postopkih in izboljšati čezmejno sodelovanje in skladnost po vsej EU. Oblika in vsebina inšpekcijskih pregledov bi morali biti urejeni na nacionalni ravni, nadalje pa bi jih bilo treba razviti na lokalni in regionalni ravni, vendar na podlagi splošnih načel, določenih z okvirom EU, vključno s poenostavljenim in na oceni tveganj temelječim pristopom (19). Evropska agencija za okolje pa bi v sodelovanju z nacionalnimi agencijami za varstvo okolja lahko imela pomembno vlogo pri opredelitvi in spodbujanju teh načel;
Tematski cilji iz člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD] in ustrezne prednostne naložbe iz člena 5 te uredbe, h katerim lahko prispeva ESRR, so osredotočeni, kot sledi: (a) v bolj razvitih regijah in regijah v prehodu: (i) se najmanj 80 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD]; (ii) se najmanj 20 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD]. (b) v manj razvitih regijah: (i) se najmanj 50 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD]; (ii) se najmanj 6 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD]. Z odstopanjem od točke (a)(i) se v regijah, katerih BDP na prebivalca v obdobju 2007–2013 ni dosegel 75 % povprečnega BDP EU-25 v referenčnem obdobju, vendar so v obdobju 2014–2020 upravičene na podlagi kategorije regije v prehodu ali bolj razvite regije, kot so opredeljene v členu 82(2)(b) in (c) Uredbe (EU) št. [ ]/2012 [Uredba o SD], najmanj 60 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za vsakega od tematskih ciljev iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD].

Tematski cilji iz člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD] in ustrezne prednostne naložbe iz člena 5 te uredbe, h katerim lahko prispeva ESRR, so osredotočeni, kot sledi: (a) v bolj razvitih regijah : (i) se najmanj 60 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni načeloma nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD]; (ii) se najmanj 15 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD]. (b) v manj razvitih regijah in regijah v prehodu: (i) se najmanj 50 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD]; (ii) se najmanj 6 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD]. Z odstopanjem od točke (a)(i) se v regijah, katerih BDP na prebivalca v obdobju 2007–2013 ni dosegel 75 % povprečnega BDP EU-25 v referenčnem obdobju, vendar so v obdobju 2014–2020 upravičene na podlagi kategorije regije v prehodu ali bolj razvite regije, kot so opredeljene v členu 82(2)(b) in (c) Uredbe (EU) št. [ ]/2012 [Uredba o SD], najmanj 50 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za vsakega od tematskih ciljev iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. […]/2012 [Uredba o SD].
2.

pozdravlja resolucijo OZN z dne 28. julija 2010, ki razglaša, da je voda univerzalna in neodtujljiva človekova pravica, ki naravno in logično izhaja iz pravice do življenja: „recognizes the right to safe and clean drinking water and sanitation as a human right that is essential for the full enjoyment of life and all human rights“ (1) („razglaša pravico do pitne in čiste vode ter sanitarij za človekovo pravico, ki je bistvena za polno uživanje življenja in vseh človekovih pravic“);
28.

meni, da bi, če bi želeli opredeliti glavno nalogo strategije za jadransko-jonsko regijo, lahko rekli, da je to „povezovanje in varovanje“: povezovanje območij makroregije, da bi spodbujali trajnostni razvoj, obenem pa varovanje občutljivega morskega, obalnega in zalednega okolja. Obe evropski makrostrategiji za Baltik in Podonavje lahko skupaj s strategijo EU za jadransko-jonsko makroregijo in prihodnjimi strategijami EU (1) ustvarita medsebojne povezave in sinergije, tudi glede infrastrukture, o katerih govori točka 18 sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 13. aprila 2011. Te bi morale tvoriti idealno os med severno in južno Evropo in v tem okviru bi jadransko-jonska makroregija krepila in razbremenjevala dostop jugovzhodne Evrope do ostalega sveta, pri čemer bi lahko zajemala tudi območje osrednjega in vzhodnega Sredozemlja s podaljšanjem koridorja Baltik-Jadran, kakor predvideva Sporočilo Komisije COM(2011) 500 z dne 29. junija 2011, in njegovo povezavo z multimodalnimi omrežji. Glede na potencialno velika teritorialna prekrivanja jadransko-jonske strategije in strategije za Podonavje bi morala Evropska komisija predvideti ustrezne usklajevalne mehanizme.
42.

se strinja, da je treba razmisliti o možnostih za boljšo in učinkovitejšo uporabo teh strukturnih skladov za podporo ciljev strategije Evropa 2020 ter razširiti osredotočenost Evropskega socialnega sklada z zaposljivosti in količine delovnih mest na boj proti revščini in socialni izključenosti pod pogojem, da celostna politika zaposlovanja kot osrednji element uspešnega odpravljanja revščine ostane ključna prednostna naloga v okviru Evropskega socialnega sklada. Treba bi bilo zlasti ustvariti in razširiti družbene inovacije, tako da se lahko razvijejo nove rešitve za odziv na težave in izzive ter zberejo preverjeni pristopi in uporabijo kot merilo uspešnosti za države, regije in lokalne oblasti. Ugotavlja, da zgolj prizadevanje za cilj 75-odstotne zaposlenosti ne zadostuje za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti, zato bi se bilo treba bolj osredotočiti na odpravljanje revščine med aktivnim prebivalstvom ter na izboljšanje kakovosti in trajnosti delovnih mest po vsej Evropi, kar obsega ukrepe za zagotavljanje ustreznih dohodkov, vključno s socialnimi nadomestili;
31.

verjame, da so pri tem pomemben element pobude, ki so jih lokalne in regionalne oblasti ter civilna družba sprejele v boju proti izključenosti. Pri tem je prav tako pomembno, da Komisija v letno poročilo vključi informacije, ki prihajajo iz civilne družbe. Predpogoj za to je reden dialog o vključitvi vseh političnih ravni v varstvo in spodbujanje temeljnih pravic ter ozaveščanje lokalnih in regionalnih oblasti v EU o vprašanjih temeljnih pravic.
—

ugotavlja, da naloge opredeljevanja smernic in izvajanja proračunov, ki jih opravljajo lokalne in regionalne oblasti, niso bile deležne zadostne pozornosti, in predlaga, da bi Odbor regij imel pomožno vlogo v postopku evropskega semestra z možnostjo, da se odzove na letno poročilo o rasti v Evropski uniji, ki bo obravnavano na spomladanskem zasedanju Sveta; v podporo njegovim ciljem bi pri usklajevanju gospodarske politike morale v pravem razmerju sodelovati tudi regionalne in lokalne oblasti, zlasti v primeru regij, ki imajo zakonodajna pooblastila za to področje.
—

poudarja, da javno-zasebna partnerstva ne smejo veljati predvsem za kratkoročen vir financiranja, temveč jih je treba obravnavati z vidika življenjskega cikla, ki sega od načrtovanja, zasnove, financiranja do izvedbe in obratovanja, pri čemer je treba upoštevati, da so skupni stroški odvisni od celotne življenjske dobe projekta, ki lahko v nekaterih primerih traja tudi do 30 let;
10.

v zvezi s poglavjem o domačih zalogah energije, poudarja, da a. je treba osrednjo vlogo nameniti energiji iz obnovljivih virov, v skladu s cilji 20–20–20 in ob upoštevanju gospodarskih, socialnih in okoljskih prednosti, ki so z njimi povezane. Sklicuje se na svoje mnenje o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (2). Poleg tega — pozdravlja predlog za pripravo sporočila o odpravi ovir za obnovljivo energijo v EU. Zahteva tudi, da se ga objavi čim prej, najpozneje pa do leta 2010, in da se ga redno posodablja ter sprejme ustrezne ukrepe za odpravo teh ovir; — poudarja, da so problemi, povezani s prometnim in distribucijskim omrežjem, osrednji v razvoju energije iz obnovljivih virov; Evropsko komisijo poziva, da pripravi sporočilo o razvoju evropskega nadomrežja, kot je navedeno v drugem strateškem pregledu. To sporočilo se bo osredotočilo zlasti na vprašanja infrastrukture in možnosti, ki jih ponujajo tehnologije „inteligentnih omrežij“ (smart grids) za uresničitev ciljev 20–20–20 Evropske unije in za prehod k večji decentralizaciji proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije. Poleg tega je treba v okvir predlaganega sporočila spet postaviti cilje drugega strateškega pregleda v zvezi s prometnimi in distribucijskimi omrežji, da se sprejme resnično globalen pristop k tem vprašanjem; b. je jedrska energija odvisna od goriva, ki se v glavnem uvaža, in ga zato ne moremo imeti za „domače“. Nasprotno pa ima izraba jedrske energije „domače“ posledice, ki obremenjujejo lokalne in regionalne oblasti, zlasti glede tveganj, povezanih s to obliko energije, in ravnanja z odpadki. Odbor pozdravlja objavo „revidiranega predloga direktive o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost“ in predlaga, da se v tem okviru obravnava tudi vprašanje trajnostnega ravnanja z jedrskimi odpadki in s tem povezanih stroškov; c. je tudi premog gorivo, ki se vedno več uvaža; tako prevoz premoga kot tudi njegovo zgorevanje in odpadki, ki nastajajo pri tem, ustvarjajo velike probleme zaradi emisij. Če bo potrebna nadaljnja uporaba premoga, bo torej morala temeljiti na visoko zmogljivih elektrarnah in nizkih emisijah; d. naj Evropska komisija pri ocenah možnosti za izkoriščanje „domačih netradicionalnih“ zalog fosilnih goriv ohrani najvišje okoljske standarde (kot so navedeni v točki 2.5, alinea 7 in 8, drugega strateškega pregleda) in naj pri oceni rentabilnosti upošteva vse zunanje dejavnike, povezane z izkoriščanjem teh zalog; e. meni, da bi morala podpora prednostno spodbujati raziskave in razvoj za izkoriščanje čistih, obnovljivih morskih virov energije, kot so veter z morja, valovi, plimovanje in oceanski tokovi, glede na to, da se energija morja še ne izkorišča v komercialne namene. EU ima možnost, da na tem področju pridobi konkurenčno prednost, hkrati pa prevzame vodilno vlogo na področju okolja;
4.

opozarja na pomen pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti ter njihove odločilne vloge v Evropi na področju izobraževanja in usposabljanja, ki jim daje osrednjo vlogo v procesu doseganja predvidenih strateških ciljev. Lokalne in regionalne oblasti so v skladu s sistemi posameznih držav odgovorne za različne ravni izobraževanja, od predšolske vzgoje in izobraževanja do izobraževanja in usposabljanja za odrasle. Sporočilo obravnava vse te ravni. Evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja je tesno povezano tako z zaposlovanjem in strategijami trajnostnega gospodarskega razvoja ter problematiko preseljevanja, vključno z večjezičnostjo in demografskimi trendi, kakor tudi s politikami EU za socialno vključevanje, podjetništvo, raziskovanje in inovativnost. Zato je učinkovito izvajanje politik izobraževanja in usposabljanja, ki upoštevajo vse te vidike, naloga lokalnih in regionalnih oblasti. Pri odločanju o načinih dela v okviru dolgoročnega evropskega sodelovanja na področju izobraževanja in usposabljanja je treba upoštevati pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti;
36.

ugotavlja, da ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije, in sicer človeško dostojanstvo, prepoved suženjstva, prisilnega dela in trgovine z ljudmi, mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, pravice otrok, pravico do svobode in varnosti, svobodo izražanja in obveščanja, varstvo osebnih podatkov, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja ter načela zakonitosti in sorazmernosti kaznivih dejanj in kazni;
39.

meni, da se vse večji pomen evropske socialne politike kaže tudi v določbah Lizbonske pogodbe o reformi, saj so v členu 2 pogodbe opredeljeni novi socialni cilji za EU: „Bori se proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, enakost žensk in moških, solidarnost med generacijami in varstvo pravic otrok.“ Listina temeljnih pravic, obvezna medresorska socialna klavzula in protokol o storitvah splošnega pomena zagotavljajo bolj socialno Evropo. Pogodba ponuja tudi možnosti za zagotavljanje „okrepljenega sodelovanja“, ki ga države članice lahko spodbujajo in uporabljajo na socialnem področju (5);
32.

močno priporoča previdnost glede skladnosti med načeli, navedenimi v besedilu, in programi ukrepov Evropske unije – ne glede na to, za katero območje sveta in uporabljeni evropski instrument sodelovanja gre. Na primer: — obravnava razmerij med mehanizmi proračunske pomoči (s katerimi se bodo v prihodnje urejali prispevki EU in držav članic), dotacijami, ki jih lokalnim skupnostim vrnejo osrednje vlade, ter pristojnostmi, na njih prenesenih z zakonodajo o decentralizaciji, ki so jo sprejele številne države, upravičene do pomoči; — listina o upravi na različne načine potrjuje (kakor tudi študije OVSE in Svetovne banke med drugimi), da koristna decentralizacija temelji na dobri interakciji med vsemi ravnmi oblasti, kar predpostavlja, da osrednja raven primerno deluje in je učinkovita. Odbor zato želi, da bi se pri vmesnem pregledu tematskega programa Nedržavni akterji in organi lokalnih skupnosti v razvoju, ki ga je treba izvesti leta 2009, vprašali o primernosti podpore lokalnim skupnostim v državah, kjer so, kakor navaja program, razmere težavne; — glede razpoložljivih finančnih sredstev je tematski program le vrh ledene gore. Odbor regij želi, da bi zadevni akterji iz EU in držav v razvoju dobili natančne informacije o učinkovitem vključevanju lokalnih skupnosti v izvajanje sporazumov o sodelovanju, da bi jih lahko po potrebi izboljšali. V tem primeru bi bilo dobrodošlo seznanjanje z dobrimi praksami in njihovo razširjanje;
21.

poudarja, da predkomercialno naročilo storitev na področju raziskav in razvoja na lokalni in regionalni ravni vsakemu naročniku prinaša jasno opredeljiva kratkoročna tveganja, medtem ko so dolgoročne koristi težko opredeljive in nejasne, zaradi česar so lokalne in regionalne oblasti pogosto upravičeno zaskrbljene. Države članice in Evropska komisija morajo zato ponuditi jasno pomoč na več ravneh in zagotoviti, da bodo vsi vpleteni razumeli, da so občasni neuspehi normalni v postopkih, kjer se iščejo inovativne rešitve za stare in nove probleme, s katerimi se srečuje evropska družba;
7.

opozarja na stališča, ki jih je v več nedavnih mnenjih izrazil o lizbonski strategiji: — usklajevanje med programi strukturnih skladov in drugimi ustreznimi evropskimi programi, kot so okvirni program za konkurenčnost in inovacije, sedmi okvirni program za raziskave in razvoj, programi vseživljenjskega učenja, s ciljem izboljšati evropsko dodano vrednost in sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti (resolucija Odbora regij za spomladansko zasedanje Evropskega sveta leta 2008 z dne 7. februarja 2008); — nove možnosti za povezave med javnimi upravami, univerzami, raziskovalnimi centri in podjetji (mnenje z dne 18./19. junija 2008, Grozdi in politika grozdov); — izboljšanje dostopa MSP do financiranja in njihove udeleženosti v programih Skupnosti (mnenje z dne 13./14. februarja 2007, Financiranje rasti MSP); — celostno uresničevanje ukrepov politike aktivnega vključevanja na lokalni, regionalni, nacionalni ravni in na ravni EU (mnenje z dne 18./19. junija 2008, Dejavna vključitev); — izboljšanje in krepitev evropskih sistemov izobraževanja in poklicnega usposabljanja kot ključnih dejavnikov za dolgoročni konkurenčni razvoj EU (mnenje z dne 9./10. aprila 2008, Udeležba mladih v družbi); — vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju politik prožne varnosti (mnenje z dne 6./7. februarja 2008, Prožna varnost); — vloga socialnih storitev splošnega pomena in njihov prispevek k uresničevanju lizbonskih ciljev (mnenje z dne 6. decembra 2006 o sporočilu Komisije o izvajanju programa Skupnosti iz Lizbone – socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji); — bolj integriran enotni trg kot dinamični instrument za evropsko socialno in gospodarsko rast (mnenje z dne 23. marca 2007, Prihodnost enotnega trga in pregled stanja evropske družbe); — reforma proračuna v spreminjajoči se Evropi (mnenje na lastno pobudo z dne 10. aprila 2008, CdR 16/2008 fin); — nove perspektive za vzpostavljanje in utrjevanje evropskega raziskovalnega prostora (CdR 83/2007 fin); — podpora raziskavam in inovacijam v regijah EU (CdR 263/2007);
35.

meni, da se lokalne in regionalne oblasti hitro in učinkovito odzivajo na posledice prestrukturiranja v zaposlovanju, kot je odpuščanje zaradi zapiranja proizvodnih obratov. Imajo znanje in izkušnje, da razvijejo projekte, ki s sredstvi Evropskega socialnega sklada in drugih skrbijo za preusposabljanje, svetovanje in nadgradnjo znanja prizadetih delavcev, tako da je mogoče znanje in spretnosti povezati z novimi delovnimi mesti, ki se odpirajo. Lokalnim in regionalnim oblastem bi moral biti podobno na voljo tudi Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, da bi se lahko odzvale in zagotovile preusposabljanje in pridobivanje novih spretnosti. Izguba velikega delodajalca ima dolgoročne učinke na lokalno skupnost, med drugim na znanje in spretnosti mladih ter njihove zaposlitvene možnosti; po propadu velikega podjetja ostane zapuščena lokacija, posledice pa čutijo tudi lokalni ponudniki blaga in storitev. Pri odzivanju na takšne težave je ključno partnersko delovanje, da lahko vse organizacije, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, javnimi zavodi za zaposlovanje in usposabljanje, sindikati, lokalnimi skupinami in gospodarskimi organizacijami, uskladijo svoje ukrepe in zagotovijo, da se sredstva učinkovito usmerjajo;
4.

priznava, da je prihodnost Evropske unije in njenih ozemelj odvisna od močnejše sinergije med kohezijskimi politikami in strategijami spodbujanja konkurenčnosti ter oblikovanja politik po posameznih sektorjih, ki omogočajo zlasti ogroženim območjem soočanje z izzivi globalizacije, ob uporabi čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega pristopa; poudarja, da je čezmejno, transnacionalno in medregionalno sodelovanje že ustvarilo in še naprej ustvarja dodano vrednost, in sicer evropsko, politično, institucionalno, gospodarsko in socio-kulturno;
51.

opozarja na smernice za sisteme upravljanja varnosti in zdravja pri delu Mednarodne organizacije dela (Guidelines on occupational safety and health management systems, ILO-OSH), ki veljajo po vsem svetu in so bile zaradi zavrnitve priprave mednarodnih standardov na tem področju pripravljene na prošnjo Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO). Smernice, ki naj bi jih države uvedle na nacionalni ravni (nekatere so to že storile), odražajo vrednote in instrumente Mednarodne organizacije dela na področju zdravja in varnosti delavcev ter določajo temeljne zahteve za sisteme upravljanja varnosti in zdravja pri delu, s katerimi se zagotovi trajnostno izboljšanje na tem področju;
11.

poudarja, da želi s to delovno skupino spodbujati stalni dialog s političnimi predstavniki Hrvaške. Poleg tega bo delovna skupina spodbujala in podpirala organiziranje informativnih in komunikacijskih kampanj o širitvenem procesu v mestih in regijah Evropske unije in Hrvaške;
2.3.1

poziva Evropsko komisijo, da predvidi financiranje dejavnosti, povezanih s civilnodružbenim dialogom, začenši s proračunom za leto 2006, in to z dodelitvijo konkretnega zneska izdatkov, ki so vsako leto predvideni v okviru programa predpristopne pomoči;
2.7

zahteva, da Evropska komisija podpre predpis o mentorski službi in tako v okviru postopka spremljanja izbranim mestom omogoči hiter dostop do praktičnih izkušenj in strokovne pomoči. Ta storitev mora biti odzivna in oblikovana v skladu s potrebami mest ter mora dopolnjevati informacije, ki jih bo Komisija posredovala mestom na svoji spletni strani. To bi lahko izvedli s pomočjo: a) imenika mentorjev (na primer direktorjev in strokovnjakov s področja tehnike) iz mest, ki so že gostila programe prestolnice kulture, ali b) ponovnim oživljanjem mreže evropskih prestolnic kulture in mesecev kulture, kar bi omogočilo izmenjavo izkušenj in bi delovalo kot služba za pomoč novo izbranim mestom;