Povzetek V tem sporočilu je povzeta ocena Komisije glede osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, ki so jih predložile države članice euroobmočja v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013. Ocena Komisije upošteva trenutno zdravstveno krizo, visoko stopnjo negotovosti in resen upad gospodarske aktivnosti, ki so posledica izbruha COVID-19. Ocena temelji na priporočilu o fiskalni politiki, ki ga je Svet sprejel 20. julija 2020, in upošteva uporabo splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Kot je navedeno v letni strategiji za trajnostno rast za leto 2021, bi morale države članice v letu 2021 še naprej zagotavljati ciljno usmerjeno in začasno fiskalno podporo za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, bi morale biti fiskalne politike namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. V tem sporočilu sta povzeta ocena posameznih osnutkov proračunskih načrtov in splošno proračunsko stanje v euroobmočju, vključno s skupno fiskalno naravnanostjo. Osnutke proračunskih načrtov za leto 2021, vključno z oceno fiskalne naravnanosti za celotno euroobmočje, je mogoče povzeti, kot sledi: 1.Gospodarstvo euroobmočja je še vedno v primežu pandemije COVID-19. Realni BDP naj bi se v letu 2020 zmanjšal za skoraj 8 %. Kljub napovedi o ponovni rasti v letu 2021 se pričakuje, da bo okrevanje nepopolno in se bo med državami članicami zelo razlikovalo. Gospodarstvo naj bi še naprej delovalo pod svojim potencialom. Negotovost in tveganja ostajajo izjemno veliki. 2.Potrebni znatni začasni ukrepi, sprejeti v letu 2020 za ublažitev posledic pandemije v euroobmočju, vplivajo na skupni fiskalni položaj, ki naj bi se v letu 2021 nekoliko izboljšal. Za leto 2021 osnutki proračunskih načrtov kažejo na skupni nominalni primanjkljaj v višini skoraj 6 % BDP in delež javnega dolga v BDP v višini približno 100 % BDP, kar je na splošno v skladu z napovedjo Komisije iz jeseni 2020. Nedavni ponovni izbruh virusa v Evropi pomeni negativna tveganja, zaradi katerih bi se lahko gospodarski in fiskalni rezultati v letu 2021 poslabšali v primerjavi z ocenami iz osnutkov proračunskih načrtov. 3.Države članice so v odziv na pandemijo sprejele obsežne fiskalne ukrepe (4,2 % BDP v letu 2020 in 2,4 % BDP v letu 2021). Nujni ukrepi so bili večinoma namenjeni obravnavanju razmer na področju javnega zdravja ter zagotavljanju nadomestil delavcem in podjetjem za izgubo dohodka zaradi ukrepov za omejitev gibanja in motenj v dobavnih verigah (3,4 % BDP v letu 2020 in 0,9 % BDP v letu 2021). Drugi ukrepi, kot so znižanja posrednih davkov ali dodatna javna dela, so bili usmerjeni v splošnejšo podporo okrevanju gospodarstva (0,8 % BDP v letu 2020 in 1,5 % BDP v letu 2021). Države članice so zagotovile tudi obsežno likvidnostno podporo gospodinjstvom in podjetjem, in sicer v obliki poroštev ali odloga plačila davkov in prispevkov za socialno varnost. V nekaterih primerih je omejen fiskalni manevrski prostor omejil tudi obseg fiskalnega odziva. Države članice z močnejšim fiskalnim položajem so na splošno zagotovile več neposredne proračunske podpore, medtem ko so se države članice s šibkejšim fiskalnim položajem bolj zanašale na likvidnostno podporo. Taki ukrepi nimajo neposrednega učinka na nominalni primanjkljaj, vendar pomenijo pogojne obveznosti. 4.Fiskalna naravnanost euroobmočja v letih 2020 in 2021 se po prilagoditvi zaradi odprave začasnih nujnih ukrepov, načrtovane v osnutkih proračunskih načrtov, zdi spodbujevalna (+1,1 % BDP v letu 2020 in +1,4 % BDP v letu 2021). Vendar je glede na nedavni ponovni izbruh pandemije v Evropi predvidena odprava nujnih ukrepov v letu 2021 povezana s povečano negotovostjo. Države članice naj bi poleg podpore, ki je predvidena v trenutnih proračunskih načrtih in že upoštevana v napovedi Komisije, zagotovile dodatno nujno podporo za potrebno okrevanje gospodarstva. 5.Pričakuje se lahko, da bo mehanizem za okrevanje in odpornost zagotovil znatno dodatno fiskalno spodbudo v primerjavi s tem, kar je bilo vključeno v trenutne načrte in napovedi držav članic. Ker naj bi bili načrti za okrevanje in odpornost predloženi in odobreni v letu 2021, napoved Komisije iz jeseni 2020 v proračunskih projekcijah za leto 2021 predvideva 10-odstotno predhodno financiranje nepovratnih sredstev v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. To predhodno financiranje se obravnava kot finančna transakcija, ki ne vpliva na proračunski saldo, vendar vpliva na zmanjšanje javnega dolga. V prihodnje se pričakuje, da bo imel mehanizem za okrevanje in odpornost makroekonomski učinek na gospodarsko aktivnost in javne finance v številnih državah članicah in celotnem euroobmočju. 6.Fiskalna naravnanost, ki je v letu 2020 zelo spodbujevalna, se za leto 2021, ko bodo upoštevani popravki za postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov, zdi še vedno spodbujevalna v skoraj vseh državah članicah. Medtem ko nujni ukrepi predstavljajo več kot tretjino vseh ukrepov, predvidenih za leto 2021 v osnutkih proračunskih načrtov, je večina ukrepov namenjena podpori okrevanju gospodarstva. Odhodki, financirani z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, naj bi zagotovili znatno dodatno fiskalno spodbudo, ne da bi vplivali na raven primanjkljaja in dolga držav članic. 7.Države članice bi se morale izogibati nenadni odpravi fiskalne podpore. Kombinacija znatnega upada proizvodnje in negativnih tveganj zahteva nadaljnjo podporo fiskalne politike v letu 2021. 8.Podporni ukrepi bi morali biti dobro ciljno usmerjeni in začasni. Države članice trenutno za leto 2021 načrtujejo kombinacijo začasnih in trajnih ukrepov. Trajni ukrepi, za katere se ne načrtuje, da bodo financirani s povečanjem prihodkov ali izravnalnim zmanjšanjem odhodkov, lahko srednjeročno vplivajo na vzdržnost javnih financ. 9.Verodostojne srednjeročne fiskalne strategije so še posebej pomembne za zagotavljanje vzdržnosti javnih financ, zlasti v primeru močno zadolženih držav članic. Izvajanje dobro zasnovanih fiskalnih ukrepov in svežnjev reform, zlasti v okviru načrtov za okrevanje in odpornost, je pomembno za obravnavo izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države. Zato mnenja Komisije o osnutkih proračunskih načrtov za leto 2021 temeljijo na kvalitativni oceni fiskalnih ukrepov. Mnenja so povzeta, kot sledi: 1.Komisija meni, da so osnutki proračunskih načrtov na splošno v skladu s priporočilom o fiskalni politiki, ki ga je Svet sprejel 20. julija 2020. Večina ukrepov iz osnutkov proračunskih načrtov podpira gospodarsko aktivnost v razmerah precejšnje negotovosti. 2.V primeru Avstrije, Belgije, Cipra, Estonije, Finske, Grčije, Irske, Latvije, Luksemburga, Malte, Nemčije, Nizozemske, Portugalske, Slovenije in Španije so ukrepi (večinoma) začasni. Nekateri ukrepi iz osnutkov proračunskih načrtov Francije, Italije, Litve in Slovaške se ne zdijo začasni ali ublaženi z izravnalnimi ukrepi. Litva je predložila osnutek proračunskega načrta na podlagi scenarija nespremenjenih politik in je pozvana, naj predloži posodobljen osnutek proračunskega načrta. 3.V primeru Belgije, Francije, Grčije, Italije, Portugalske in Španije je glede na raven njihovega javnega dolga in velike srednjeročne izzive za vzdržnost pred izbruhom pandemije COVID-19 pomembno zagotoviti, da se pri sprejemanju podpornih proračunskih ukrepov ohrani srednjeročna vzdržnost javnih financ.