Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki] /* COM/2011/0804 konč. - 2011/0380 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Predlog Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, ki je bil sprejet 29. junija, določa proračunski okvir ter glavne usmeritve financiranja skupne ribiške politike (SRP) in celostne pomorske politike (CPP). Poleg tega je Komisija 13. julija 2011 sprejela sveženj, ki določa nov zakonodajni okvir SRP. Celostna pomorska politika se je v obdobju 2008–2010 financirala z vrsto pilotnih programov in pripravljalnih ukrepov. Komisija je predlagala nov finančni instrument za obdobje med letoma 2012 in 2013. Z uvedbo novega večletnega finančnega okvira je treba sprejeti tudi dolgoročen instrument za finančno podporo CPP. Komisija je 6. oktobra 2011 sprejela predlog uredbe o „skupnih določbah“, ki določa skupna pravila za sklade z deljenim upravljanjem in katere glavni cilj je poenostavitev izvajanja politike. Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ter prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (skladi skupnega strateškega okvira) imajo cilje, ki se medsebojno dopolnjujejo, ter enak način upravljanja. Uredba o „skupnih določbah“ določa sklop skupnih pravil za te sklade. Te določbe zadevajo splošna načela, kot so partnerstvo, upravljanje na več ravneh, enakost spolov, trajnost ter skladnost z veljavno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo. Predlog vsebuje tudi skupne elemente strateškega načrtovanja in načrtovanja programov, vključno s seznamom tematskih ciljev, ki izhajajo iz strategije Evropa 2020, ter določbami o skupnem strateškem okviru na ravni Unije in pogodbah o partnerstvu, ki morajo biti sklenjene z vsako državo članico. Uvaja makroekonomske pogoje in določa skupni pristop naravnanosti k učinkovitosti skladov skupnega strateškega okvira. V skladu s tem vključuje predhodne pogoje in pregled uspešnosti ter način spremljanja, poročanja in vrednotenja. Pri skupnih določbah se upoštevajo pravila o upravičenosti, pri čemer so za finančne instrumente in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, opredeljene posebne ureditve. Nekatere ureditve upravljanja in nadzora so skupne vsem skladom skupnega strateškega okvira. Cilj tega predloga uredbe o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR) je uresničevanje ciljev prenovljene SRP in CPP. Predlog temelji na naslednjih ciljih, ki so na novo opredeljeni glede financiranja: (1) spodbujanje trajnostnega ter konkurenčnega ribištva in ribogojstva; (2) pospeševanje razvoja in izvajanja celostne pomorske politike Unije ob dopolnjevanju s kohezijsko politiko in SRP; (3) spodbujanje uravnoteženega in vključujočega ozemeljskega razvoja ribiških območij (vključno z ribogojstvom in ribolovom v celinskih vodah); (4) prispevanje k izvajanju SRP. Trenutno potekajo pogajanja s Svetovno trgovinsko organizacijo o novih pravilih glede subvencij za ribištvo. Ker so pogajanja v začetni fazi, še ni mogoče predvideti rezultatov. Če se bodo EU v pogajanjih naložile nove obveznosti, je treba zagotoviti skladnost s predlogom ESPR. Zaradi tega bo morda potrebna analiza združljivosti zadevnih ukrepov ESPR. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA Na podlagi naknadne ocene finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva, vmesne ocene Evropskega sklada za ribištvo (ESR) in ocene učinka za reformo SRP so bili z oceno učinka v zvezi z ESPR ocenjeni trije alternativni scenariji: (i) „ESR+“, ki pomeni nadaljevanje sedanjega ESR brez večine neposrednih subvencij za ladjevje in s podporo za doseganje ciljev reforme SRP, (ii) „ESR+ vključevanje“, pri katerem so v sklad, ki nadomešča ESR, vključeni drugi instrumenti za financiranje SRP, pri čemer se ohrani enak način upravljanja, ter (iii) „ESR+ konvergenca“, pri katerem je podpora CPP prav tako vključena v nov enotni sklad in se vsi instrumenti v največjem možnem obsegu izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Ti trije scenariji politike so bili usklajeni s prednostnim scenarijem za reformo SRP in ocenjeni na podlagi istega izhodiščnega scenarija. V zvezi z njimi so se upoštevali tudi rezultati posvetovanj v okviru sprejetja zelene knjige aprila 2009. Rezultat teh posvetovanj je povzet v nadaljevanju: – V več prispevkih se poziva k nadaljevanju javnega financiranja ribištva, čeprav je mnenje nekaj držav članic in večine nevladnih organizacij, da se s tem ohranjajo gospodarsko neuspešne strukture, povečuje presežna zmogljivost in vzdržuje odvisnost industrije od subvencij. – Velja dogovor, da mora vsako prihodnjo podporo spremljati izvajanje reforme SRP in znižanje stroškov prilagajanja industrije. – Financiranje EU se mora osredotočiti na raziskave in inovacije, ki prispevajo k izboljšanju varstva morja ter podpirajo organizacije ribičev in lokalni razvoj. – Povezava s CPP je pomembna: pomorske politike ne morejo več delovati ločeno, pri čemer je treba okrepiti skladnost SRP s CPP. – Financiranje EU mora biti bolj pogojeno z doseganjem ciljev SRP. Skladnost s pravili/cilji mora vplivati na razpoložljivost sredstev. – Skupina držav članic odločno podpira bolj sektorski pristop k dodeljevanju sredstev (ki bi bil povezan z velikostjo ribiškega sektorja in ne z ravnjo gospodarskega razvoja, kot je trenutna praksa), čemur pa Evropski parlament nasprotuje. – Države članice se na splošno strinjajo o pomenu ladjevja za mali priobalni ribolov, ki ostaja pomemben vir delovnih mest v obalnih skupnostih. Nekatere države članice želijo, da bi imelo takšno ladjevje privilegiran dostop do financiranja, medtem ko druge države članice posebnega pristopa ne podpirajo. – Velika večina predstavnikov industrije in držav članic meni, da bi se morale skupne storitve (kot sta nadzor in zbiranje podatkov) še naprej podpirati s financiranjem EU. Poleg javnega posvetovanja je bilo organiziranih približno 200 srečanj z zainteresiranimi stranmi. Srečanja, na katerih sta se obravnavala reforma in financiranje SRP, so potekala tudi v letih 2010 in 2011. Pomembni so bili predvsem: (i) poseben seminar o prihodnosti ESR, na katerem so sodelovale zainteresirane strani iz industrije, sindikati, Evropski parlament in države članice, 13. aprila 2010 v Bruslju, (ii) dve srečanji držav članic v Gentu (12.–14. septembra 2010) in Noordwijku (9.–11. marca 2011), (iii) konferenca o prihodnosti lokalnega razvoja ribiških območij 12. in 13. aprila 2011 v Bruslju. Komisija, Svet in Evropski parlament so potrdili utemeljenost integriranega pristopa k pomorskim zadevam in potrebo po financiranju CPP. Ocena učinka je pokazala, da je program „ESR+ konvergenca“ uspešnejši od drugih dveh možnosti glede na tri kazalnike učinka, ki so bili izbrani za analizo: zmanjšanje vpliva ribištva na okolje, odpravo inovacijske vrzeli na področju ribištva in ribogojstva ter število ustvarjenih delovnih v skupnostih, ki so odvisne od ribištva. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Predlaga se, da se večina veljavnih finančnih instrumentov SRP in CPP združi v en sklad, razen sporazumov o trajnostnem ribolovu in obveznih prispevkov za regionalne organizacije za upravljanje ribištva. ESPR sestavljajo 4 stebri: · pametno in zeleno ribištvo (deljeno upravljanje) za spodbujanje prehoda na trajnostni ribolov, ki je selektivnejši, ne ustvarja zavržkov in povzroča manjšo škodo za morske ekosisteme, s čimer prispeva k trajnostnemu upravljanju morskih ekosistemov; ter za zagotavljanje podpore, usmerjene v inovacije in dodano vrednost, zaradi česar bo ribiški sektor postal gospodarsko uspešen ter odporen na zunanje pretrese in konkurenco iz tretjih držav; · pametno in zeleno ribogojstvo (deljeno upravljanje) za doseganje gospodarsko uspešnega, konkurenčnega in zelenega ribogojstva, ki bo sposobno preživeti v svetovni konkurenci ter potrošnikom v EU zagotavljati zdrave proizvode in proizvode z visoko hranilno vrednostjo; · trajnosten in vključujoč ozemeljski razvoj (deljeno upravljanje), da bi se ustavilo propadanje številnih obalnih in celinskih skupnosti, odvisnih od ribištva, in sicer s povečanjem dodane vrednosti ribištva in dejavnosti, povezanih z njim, ter z diverzifikacijo v druge panoge pomorskega gospodarstva; · celostna pomorska politika (neposredno centralizirano upravljanje), ki bo podpirala horizontalne prednostne naloge, ki ustvarjajo prihranke in rast, pri čemer jih države članice ne bodo izvajale same – na primer znanje o morju, pomorsko prostorsko načrtovanje, celovito gospodarjenje z obalnim pasom, celostni pomorski nadzor, varstvo morskega okolja, zlasti njegove biotske raznovrstnosti, in prilagajanje škodljivim učinkom podnebnih sprememb na obalnih območjih. Poleg navedenih štirih stebrov bo ESPR vključeval tudi spremljevalne ukrepe na področjih, kot so: zbiranje podatkov in znanstveni nasveti, nadzor, upravljanje, trgi z ribiškimi proizvodi (vključno z najbolj oddaljenimi regijami), prostovoljna plačila regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva ter tehnična pomoč. Predlog je skladen z načelom subsidiarnosti. Splošna cilja ESPR sta podpiranje ciljev SRP, za katero ima EU izključno pristojnost, in nadaljnji razvoj celostne pomorske politike EU. Države članice samostojno ne morejo doseči teh ciljev, ki bodo lažje dosegljivi na ravni EU z večletnim financiranjem, usmerjenim v ustrezne prednostne naloge. 4. Pridobljene izkušnje in novi elementi ESPR Prispevek k strategiji Evropa 2020 ESPR bo prispeval k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 v okviru treh vodilnih pobud: (i) Evropa, gospodarna z viri, (ii) Unija inovacij ter (iii) program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta. Podpora za prehod na trajnostni ribolov, ki temelji na največjem trajnostnem donosu, odpravi zavržkov in zmanjšanju vpliva ribištva na morsko okolje, spodbujanje ribogojstva z visoko ravnjo varstva okolja ter večja usklajenost pomorskih politik, ki omogoča bolj trajnostno rabo virov, bodo ključni prispevek ESPR k „Evropi, gospodarni z viri“. V skladu s „programom za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta“ bo prednostna naloga ESPR povečanje zaposlovanja, ozemeljske kohezije in socialne vključenosti v skupnostih, odvisnih od ribištva. Z diverzifikacijo lokalnega gospodarstva, zlasti v druge sektorje pomorskega gospodarstva, se bodo ustvarila nova delovna mesta in priložnosti za rast na obalnih območjih. ESPR bo prispeval tudi k „Uniji inovacij“ s podpiranjem inovativnih proizvodov in postopkov na vseh ravneh verige proizvodnje, trženja in distribucije v sektorju ribištva in ribogojstva, povečanjem dodane vrednosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, podpiranjem ekoloških inovacij in nadaljnjim razvojem novih, inovativnih, medsektorskih orodij politike, kot so znanje o morju, pomorsko prostorsko načrtovanje in celostni pomorski nadzor. Okrepljena socialna razsežnost ESPR bo spodbujal socialno kohezijo in ustvarjanje delovnih mest v skupnostih, odvisnih od ribištva, s povečanjem dodane vrednosti ribištva in diverzifikacijo v druge pomorske sektorje Pristop k trajnostnemu razvoju ribiških območij, ki ga vodi skupnost, bo okrepljen. Poleg tega se v okviru ESPR prvič priznava, da imajo zakonski partnerji – večinoma ženske – pogosto pomembno vlogo v družinskih ribiških podjetjih, pogosto brez pravnega priznavanja. Med drugim so lahko upravičeni do podpore iz ESPR za usposabljanje, zlasti za pridobivanje znanja in spretnosti, povezanih s podjetništvom in upravljanjem podjetij. ESPR bo spodbujal tudi človeški kapital in diverzifikacijo, in sicer tako, da bo lokalnim skupnostim omogočil pridobivanje znanja in spretnosti, potrebnih za začetek izvajanja novih dejavnosti, ki se pojavljajo v drugih pomorskih sektorjih. Ta pristop bo temeljil tudi na naravni in kulturni dediščini, ki bosta postali pomembno sredstvo lokalnega razvoja. Glede na pomen, ki ga ima za obalne skupnosti ladjevje za mali priobalni ribolov, se v okviru ESPR predlaga, da se zanj uporabi višja stopnja intenzivnosti pomoči in da se uvedejo nekateri posebni ukrepi, do katerih je upravičeno le to ladjevje. Ti ukrepi vključujejo strokovno svetovanje o poslovnih in trženjskih strategijah, zagon podjetij zunaj ribištva in posebno podporo za inovacije; ta podpora je zlasti pomembna, saj je večina takšnih ribiških podjetij mikro podjetij, ki imajo omejen dostop do financiranja. Prednost bodo imeli kolektivni pristopi, ki jih bodo med drugim sprejele organizacije proizvajalcev, ki temeljijo na socialnem kapitalu in omogočajo doseganje kritične mase naložb. Takšni kolektivni pristopi bodo upravičeni tudi do višje stopnje intenzivnosti pomoči. Okoljska trajnost Sedanji ukrepi so bili poenostavljeni in pregledani, da bi se vzpostavila tesnejša povezava z okoljsko trajnostjo. Presežna zmogljivost je še vedno velika težava SRP in eden od glavnih dejavnikov prelova. Odpravljanje presežne zmogljivosti z državno pomočjo, na primer z razrezom, se je izkazalo za neučinkovito. Čeprav je bilo od leta 1994 za razrez namenjene 1,7 milijarde EUR, se dejanska ribolovna zmogljivost večine ladjevja EU ni zmanjšala. ESPR zato ne bo več podpiral razreza, pri čemer bo tako prihranjena finančna sredstva namenil učinkovitejšim oblikam pomoči za trajnostni ribolov. ESPR bo podprl prehod k največjemu trajnostnemu donosu in omogočil postopno uvedbo prepovedi zavržkov s celostnim pristopom, ki vključuje ukrepe, kot so podpora za uporabo selektivnejšega orodja in ribolovnih tehnik, naložbe v opremo na krovu in pristaniške zmogljivosti, potrebne za uporabo naključnega ulova, tržni ukrepi in predelava. Z istim ciljem so se znatno povečala dodeljena finančna sredstva za zbiranje podatkov in znanstvene nasvete (za povečanje števila staležev, za katere so na voljo znanstveni nasveti) ter za nadzor odhodkov (za zagotavljanje večje skladnosti). Pozornost bo namenjena tudi razvoju ribogojstva z visoko ravnjo varstva okolja in podpori ribogojstva, ki pozitivno vpliva na ekosisteme. Poraba goriva v sektorju ribištva predstavlja 1,2 % svetovne porabe goriva. Povečati je treba učinkovitost rabe virov in zmanjšati emisije v ribolovnem sektorju ter v manjšem obsegu v ribogojstvu, kar bo prispevalo k doseganju glavnega cilja strategije Evropa 2020 o podnebnih spremembah. Zato bo ESPR podprl nekatere ukrepe za ublažitev podnebnih sprememb. Usmerjenost v inovativno, uspešno ter konkurenčno ribištvo in ribogojstvo Ribištvo in ribogojstvo nista dovolj inovativna. Oskrba, trženje in komercializacija so zdaj organizirani tako, da so podjetja za ribištvo in ribogojstvo redko vključena v prodajo in trženje proizvodov. 1. Novi ukrepi, osredotočeni predvsem na inovacije, so vključeni v ESPR ter spodbujajo razvoj novih ali izboljšanih proizvodov, postopkov, sistemov upravljanja in organizacijskih sistemov v celotni vrednostni verigi, s katerimi bi se ribištvu in ribogojstvu pomagalo pri povečanju dodane vrednosti njunih proizvodov, zmanjševanju vpliva njunih dejavnosti na okolje in zniževanju proizvodnih stroškov. Inovacije bodo podprte tudi z ukrepi za spodbujanje sodelovanja med znanstveniki in ribiči. Podpora za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, se bo uporabila tudi za razširjanje inovacij na lokalni ravni, ob upoštevanju, da so takšne inovacije pogosto opredeljene v lokalnem okviru, pri čemer so lahko tehnološke ali netehnološke, in da temeljijo na novih ali tradicionalnih praksah. 2. Cilja ESPR bosta prvič tudi spodbujanje novih oblik ribogojstva z velikimi možnostmi za rast, kot sta ribogojstvo na odprtem morju in neprehransko ribogojstvo, ter zagon podjetij. Novi elementi vključujejo tudi podporo za večfunkcionalno ribogojstvo, ki omogoča diverzifikacijo prihodka nosilcev dejavnosti ribogojstva z dejavnostmi, kot je turistični ribolov, neposredna prodaja, ekološki turizem ali izobraževalne dejavnosti o ribogojstvu. Predlagana je tudi podpora za uporabo svetovalnih storitev, namenjenih nosilcem dejavnosti ribogojstva, in za ukrepe za povečanje potenciala območij gojenja vodnih organizmov (med drugim s financiranjem pomorskega prostorskega načrtovanja in izboljšanjem infrastrukture). Spodbujala se bosta dopolnjevanje in sinergija s programi na področju raziskav in inovacij, predvidenimi v novem okvirnem programu za raziskave, ki se še pripravlja (Obzorje 2020). Nova spodbuda za razvoj celostne pomorske politike (CPP) Celostna pomorska politika (CPP) je bila sprejeta leta 2007 za spodbujanje čezmejnega in medsektorskega pomorskega usklajevanja (na področju pomorskega prometa, industrije, obalnih regij, pridobivanja energije morja, ribištva ali morskega okolja). Usklajevanje med nekdaj segmetiranimi politikami prispeva k zmanjšanju stroškov in večji učinkovitosti. Financiranje CPP iz ESPR bo osredotočeno na razvoj medsektorskih orodij politike: pobude, ki koristijo več sektorjem, vendar jih ni mogoče doseči znotraj posameznih področij politike. Pomorsko prostorsko načrtovanje zagotavlja stabilen pravni okvir za trajnostno upravljanje morskih območij, virov in ekosistemskih storitev. Izkazalo se je, da pospešuje naložbe v pomorstvo ter znižuje pravne in upravne stroške za podjetja. Celostni pomorski nadzor omogoča javnim udeležencem, da si izmenjujejo podatke za učinkovito spopadanje z dogodki na morju v realnem času. Preprečuje drago podvajanje dejavnosti pomorskega nadzora, ki porabljajo vire. Celostni nadzor pomeni stroškovno učinkovite sinergije za učinkovitejšo porabo javnega denarja. Cilj sporočila Znanje o morju 2020 je združitev razdrobljenega evropskega znanja o morju v vir, ki bi bil prosto in javno dostopen. V okvirni direktivi o morski strategiji, ki je okoljski steber CPP, bo dodatno opredeljena omejitev trajnosti človekovih dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje. Celostno upravljanje pomorskih zadev pomeni učinkovitejšo porabo javnih sredstev in povečanje učinka različnih politik, ki zadevajo morje. S financiranjem se bo prav tako zagotovila podpora za razvoj celostnega pomorskega upravljanja na ravni morskih bazenov. Z usklajevanjem na ravni morskih bazenov se zagotavlja, da se sredstva porabijo v skladnem okviru politike, ki združuje različne vire financiranja. Vključitev CPP v ESPR prav tako podpira vključevanje ciljev s področja pomorstva v druge sklade, zaradi česar lahko pomorske politike učinkoviteje prispevajo k strategiji Evropa 2020. Poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena Z vključitvijo petih finančnih instrumentov SRP in CPP v enoten sklad bo zaradi enostavnejših ter združenih predpisov in postopkov dosežena velika poenostavitev. Poleg tega se bodo zbiranje podatkov ter nadzorni in tržni ukrepi, skupaj z nadomestili za najbolj oddaljene regije, upravljali skupaj z ukrepi nekdanjega ESR v okviru deljenega upravljanja. To pomeni, da bo štiri sklope finančnih odločitev ter postopkov poročanja, spremljanja in vrednotenja nadomestil en sklop. Poleg tega je vmesno vrednotenje ESR pokazalo, da je upravno breme predvsem posledica vzpostavitve sistema upravljanja in nadzora. V predlogu uredbe o skupnih določbah je predviden sistem upravljanja in nadzora, ki je podoben za vse sklade skupnega strateškega okvira in temelji na skupnih načelih. Vzpostavlja se sistem nacionalne akreditacije za poudarjanje zavezanosti držav članic dobremu finančnemu poslovodenju. Ureditve, ki podpirajo ponovno potrditev pravilnosti odhodkov za Komisijo, so bile usklajene, pri čemer so bili uvedeni novi skupni elementi, kot sta izjava o zanesljivosti upravljanja in letna potrditev računovodskih izkazov. S tem pristopom se bo znatno skrajšal čas, potreben za vzpostavitev sistemov upravljanja in nadzora, izvajanje pa se bo pospešilo. Državam članicam se bo možnost, da bodo za upravljanje operativnih programov EKSRP in ESPR uporabile iste organe, zagotovila zlasti z uskladitvijo izvedbenega mehanizma z izvedbenim mehanizmom sklada za razvoj podeželja. Tako se bodo zaradi enotnega pristopa v smislu upravljanja in nadzora, vključno s poročanjem, vrednotenjem in spremljanjem, dodatno znižali upravni stroški. S skupnimi pravili o uporabi finančnih instrumentov bo zagotovljen jasnejši okvir, hkrati pa bo jasno, da se lahko finančni instrumenti uporabijo za vse vrste naložb in upravičencev. To omogoča vključitev prispevka ESPR v že obstoječe finančne institucije, kjer so bili dogovori o sodelovanju že oblikovani za druge sklade EU, s čimer se bosta preprečila upravno breme in podvajanje, finančni inženiring pa bo postal privlačnejši od sofinanciranja z nepovratnimi sredstvi. S celostnim pristopom k lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost (sedanja os 4), se spodbujajo skupni podvigi, ki se financirajo iz skladov skupnega strateškega okvira, in sicer z omogočanjem skupnih ocen in odobritev lokalnih razvojnih strategij, omogočanjem financiranja stroškov upravljanja le iz enega vira ter preprečevanjem poročanja o teh stroških različnim organom. Z uporabo skupnih kazalnikov se bo olajšalo poročanje s strani držav članic ter zagotovilo, da bo poročanje osredotočeno na količinsko opredeljene podatke o napredku in da se bo zmanjšala količina opisnih elementov. V okviru ESPR so pojasnjena tudi pravila o skladnosti s SRP, zlasti z okvirom zbiranja podatkov, nadzorom ter uredbami o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, s čimer se državam članicam in upravičencem zagotavlja večja pravna varnost. Zaradi nadaljnje poenostavitve izvajanja ESPR so pravila o upravičenosti usklajena z drugimi skladi EU. Tako se zagotavlja lažje upravljanje projektov za upravičence in nacionalne organe ter omogoča izvajanje integriranih projektov. Za del ESPR v okviru deljenega upravljanja bo dovoljena obsežnejša uporaba poenostavljenih metodologij za izračun stroškov (standardni stroški, pavšalni zneski in pavšalno financiranje nepovratnih sredstev), s čimer se bodo znižali stroški nadzora in zmanjšala stopnja napak. Strateški pristop Skupni strateški okvir in pogodbe o partnerstvu zajemajo pet skladov z deljenim upravljanjem v okviru uredbe o skupnih določbah. Ta okvir omogoča boljše strateško prilagajanje med temi skladi na ravni Unije. Skupni strateški okvir se bo izvajal na podlagi pogodbe o partnerstvu, pri čemer bo usklajevanje skladov skupnega strateškega okvira potekalo na nacionalni ravni. Zdaj se ESR usklajuje z drugimi sklopi financiranja EU po načelu „razmejitvenih črt“ med skladi, kar je povzročilo prekrivanje in vrzeli v obsegu politike. Za reševanje takšnih težav sta potrebna učinkovitejši usklajevalni mehanizem in nov izvedbeni mehanizem, s katerima bi se okrepil strateški pristop. Skupni strateški okvir in pogodbe o partnerstvu bodo nadomestili strateški pristop (nacionalni strateški načrti) iz sedanjega ESR, ki ima velike omejitve in pomeni nesorazmeren napor za države članice, ki prejemajo omejena sredstva iz ESR. Strateško načrtovanje programov ESPR se osredotoča na dolgoročne strateške cilje SRP in CPP, vključno s trajnostnim in konkurenčnim ribištvom in ribogojstvom, skladnim okvirom politike za nadaljnji razvoj CPP ter uravnoteženim in vključujočim ozemeljskim razvojem ribiških območij. V skladu s strategijo Evropa 2020 so navedeni splošni cilji za obdobje 2014–2020 preoblikovani v naslednjih šest prednostnih nalog Unije za ESPR: – povečanje zaposlovanja in ozemeljske kohezije, – spodbujanje ribištva, ki temelji na inovacijah, konkurenčnosti in znanju, – spodbujanje ribogojstva, ki temelji na inovacijah, konkurenčnosti in znanju, – pospeševanje trajnostnega in z viri gospodarnega ribištva, – pospeševanje trajnostnega in z viri gospodarnega ribogojstva, – spodbujanje izvajanja SRP. Na teh prednostnih nalogah bo temeljilo finančno načrtovanje, skupaj z opredelitvijo kazalnikov rezultatov glede na posamezne prednostne naloge. Pogojenost Uredba o skupnih določbah uvaja nove določbe o pogojenosti za zagotovitev, da se bodo s financiranjem EU ustvarile pomembne spodbude za države članice pri uresničevanju splošnih in posameznih ciljev strategije Evropa 2020. Pogojenost bo izražena v obliki „predhodnih“ pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, preden se sredstva izplačajo, in „naknadnih pogojev“, s katerimi bo sprostitev 5 % dodeljenih sredstev ESPR vezana na uspešnost. Naknadni pogoji bodo določali doseganje mejnikov v zvezi s cilji za realizacije in rezultate, povezane s cilji iz strategije Evropa 2020, ki so določeni za programe iz pogodbe o partnerstvu. Finančna pomoč Unije iz ESPR bo pogojena s tem, ali države članice in gospodarski subjekti upoštevajo cilje in pravila SRP, zlasti obveznosti glede nadzora, uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ter obveznosti zbiranja podatkov. Poleg tega bo predhodna pogojenost veljala za ribogojstvo, pri čemer bodo morale države članice pripraviti večletne nacionalne strateške načrte na podlagi strateških smernic Unije. Kot je predvideno v uredbi o SRP, bo cilj teh načrtov, ki temeljijo na strateških smernicah Unije, spodbujanje trajnostnega razvoja ribogojstva v zvezi z varnostjo poslovanja, dostopom do voda in prostora ter upravno poenostavitvijo izdaje dovoljenj. Z navedenimi pogoji se bo spodbujalo upoštevanje pravil SRP in povečala skladnost celotne politike. Spremljanje in vrednotenje Vmesno vrednotenje ESR je pokazalo, da so obstoječi kazalniki osredotočeni na realizacije in da jih je preveč. Poleg tega nimajo skupnega pristopa in skupne opredelitve enot, ki jih je treba izmeriti. V skladu s tem se v okviru ESPR predlaga skupni strateški okvir spremljanja in vrednotenja, v katerem se bo v sodelovanju z državami članicami opredelil sklop skupnih kazalnikov realizacij, rezultatov in vpliva, ki bo sprejet z izvedbenim aktom. Ti kazalniki bodo povezani s prednostnimi nalogami ESPR in bodo omogočali združevanje podatkov na ravni Unije ter ocenjevanje napredka, uspešnosti in učinkovitosti izvajanja politike, ki je med drugim potrebno za dodelitev rezerve za uspešnost. Predhodno vrednotenje se bo uporabilo za določanje vrednosti kazalnikov izhodišč, mejnikov in ciljev, ki bodo vključeni v pogodbe o partnerstvu in operativne programe. V posebnih letnih poročilih za leto 2017 in 2019 bodo obravnavani stanje izvedbe in pridobljene izkušnje za naslednje obdobje načrtovanja. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog večletnega finančnega okvira določa, da je treba ribiški in pomorski politiki še naprej nameniti velik del proračuna EU. Sredstva za obdobje 2014–2020 so glede na trenutne cene določena na 7,535 milijarde EUR, skupaj s sporazumi o trajnostnem ribolovu in obveznimi prispevki regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva, ki se financirajo ločeno. Glede na trenutne cene proračun ESPR znaša 6 567 milijonov EUR. Podrobnosti finančnega vpliva predloga ESPR so navedene v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena predlogu. 2011/0380 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki] EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 42, člena 43(2), člena 91(1), člena 100(2), člena 173(3), člena 175, člena 188, člena 192(1), člena 194(2) in člena 195(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[1], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[2], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Reforma skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o SRP) so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu: SRP) po letu 2013. Na podlagi razprave o tem sporočilu je treba SRP reformirati z začetkom veljavnosti od 1. januarja 2014. Reforma mora zajemati vse glavne elemente SRP, vključno z njenimi finančnimi vidiki. Za doseganje ciljev reforme je treba razveljaviti Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo[3], Uredbo (ES) št. 861/2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava[4], določbe Uredbe (ES) št. 1290/2005 o jamstvenem skladu v zvezi z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva[5], Uredbo (ES) št. 791/2007 o uvedbi sistema nadomestil za dodatne stroške pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij Azori, Madeira, Kanarski otoki ter Francoska Gvajana in Réunion[6] ter jih nadomestiti z novo uredbo o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR). Ob priznavanju, da so vse zadeve v zvezi z evropskimi oceani in morji medsebojno povezane, mora nova uredba podpreti tudi nadaljnji razvoj celostne pomorske politike (CPP) iz [Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike]. (2) Področje uporabe ESPR mora zajemati podporo SRP v zvezi z ohranjanjem, upravljanjem in izkoriščanjem morskih bioloških virov, sladkovodnih bioloških virov in ribogojstva ter v zvezi s predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, kadar se te dejavnosti izvajajo na ozemlju držav članic ali v vodah Unije, tudi kadar jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so registrirana v njih, ali ribiška plovila Unije ali državljani držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave in ob upoštevanju določb člena 117 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu. (3) Uspešnost skupne ribiške politike je odvisna od učinkovitega sistema nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ter od zanesljivih in celovitih podatkov za potrebe znanstvenih nasvetov, izvajanja in nadzora, zato je treba s sredstvi ESPR podpreti te politike. (4) Področje uporabe ESPR mora zajemati podporo za CPP na področju razvoja in izvajanja usklajenih dejavnosti in postopkov odločanja v zvezi z oceani, morji, obalnimi regijami in pomorskimi sektorji, ki dopolnjujejo različne politike EU na tem področju, zlasti skupno ribiško politiko, promet, industrijo, ozemeljsko kohezijo, okolje, energijo in turizem. Pri upravljanju različnih sektorskih politik v morskih bazenih Baltskega morja, Severnega morja, Keltskega morja, Biskajskega zaliva in iberske obale, Sredozemskega morja ter Črnega morja je treba zagotoviti skladnost in vključevanje. (5) V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, s katerimi je bila sprejeta strategija Evropa 2020, morajo Unija in države članice izvajati pametno, trajnostno in vključujočo rast ter hkrati spodbujati skladen razvoj Unije. Za doseganje splošnih in posameznih ciljev strategije Evropa 2020 je zlasti treba razporediti vire ter izboljšati učinkovitost z večjim osredotočanjem na rezultate. Vključitev CPP v novi ESPR prav tako prispeva k pomembnim ciljem politike iz sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast[7] v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) ter je v skladu s splošnimi cilji za povečanje gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije iz Pogodbe. (6) Za zagotavljanje prispevka ESPR k uresničevanju ciljev SRP, CPP in strategije Evropa 2020 se je treba osredotočiti na omejeno število glavnih prednostnih nalog v zvezi s podpiranjem ribištva in ribogojstva, ki temeljita na inovacijah in znanju, spodbujanjem trajnostnih ribištva in ribogojstva, gospodarnih z viri, povečanjem zaposlovanja in ozemeljske kohezije s sproščanjem potencialov za rast in delovna mesta v obalnih in celinskih ribiških skupnostih ter spodbujanjem diverzifikacije ribiških dejavnosti v druge sektorje pomorskega gospodarstva. (7) Cilji Unije na vseh stopnjah izvajanja sklada morajo biti odprava neenakosti in spodbujanje enakosti spolov ter boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. (8) Splošni cilj skupne ribiške politike je zagotoviti, da ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva dolgoročno prispevajo k trajnostnim okoljskim pogojem, ki so potrebni za gospodarski in socialni razvoj. Poleg tega mora prispevati k večji produktivnosti, primernemu življenjskemu standardu za ribiški sektor in stabilnim trgom ter zagotavljati razpoložljivost virov in dostopnost preskrbe za potrošnike po primernih cenah. (9) Okoljska vprašanja je nujno treba bolje vključiti v SRP, ki mora prispevati k doseganju splošnih in posameznih ciljev okoljske politike Unije in strategije Evropa 2020. Cilj SRP je najpozneje do leta 2015 doseči tako izkoriščanje živih morskih bioloških virov, da se bodo staleži rib obnavljali in ohranjali na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos. V okviru SRP se izvajata previdnostni in ekosistemski pristop k upravljanju ribištva. Zato je treba s sredstvi ESPR prispevati k varstvu morskega okolja v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji)[8]. (10) Ker države članice zaradi obsega in učinkov dejavnosti, ki se financirajo v okviru operativnih programov, strukturnih težav, s katerimi se srečujejo pri razvoju ribiškega in pomorskega sektorja, ter omejenih finančnih sredstev ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, je mogoče te cilje lažje doseči na ravni Unije z zagotavljanjem večletne finančne pomoči, osredotočene na ustrezne prednostne naloge, pri čemer lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5(4) Pogodbe ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. (11) Pri financiranju odhodkov skupne ribiške politike in celostne pomorske politike iz enotnega sklada, tj. ESPR, je treba upoštevati potrebo po poenostavitvi in okrepitvi povezovanja obeh politik. Z razširitvijo deljenega upravljanja na skupno ureditev trga, vključno z nadomestilom za najbolj oddaljene regije, nadzorom in zbiranjem podatkov, je treba dodatno prispevati k poenostavitvi in zmanjšati upravno breme za Komisijo in države članice ter doseči večjo skladnost in učinkovitost dodeljene podpore. (12) Iz proračuna Unije se morajo financirati odhodki skupne ribiške politike in celostne pomorske politike iz enotnega sklada, tj. ESPR, neposredno ali v okviru deljenega upravljanja z državami članicami. Deljeno upravljanje z državami članicami se mora uporabiti za ukrepe za podporo ribištva, ribogojstva in razvoja, ki ga vodi skupnost, ter tudi za skupne ureditve trga in nadomestila za najbolj oddaljene regije, nadzor in zbiranje podatkov. Neposredno upravljanje se mora uporabiti za znanstvene nasvete, prostovoljne prispevke regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva, svetovalne svete ter dejavnosti za izvajanje celostne pomorske politike. Podrobno je treba opredeliti vrste ukrepov, ki se lahko financirajo iz ESPR. (13) Ločevati je treba med nadzornimi ukrepi in ukrepi izvrševanja, ki se sofinancirajo v okviru deljenega upravljanja, ter ukrepi v okviru neposrednega upravljanja. Omejen del sredstev je treba nameniti za nadzor v okviru sistema deljenega upravljanja. (14) V skladu s členoma 50 in 51 [Uredbe o skupni ribiški politiki] (v nadaljnjem besedilu: Uredba o SRP) mora biti pogoj za finančno pomoč Unije iz ESPR upoštevanje pravil SRP s strani držav članic in gospodarskih subjektov. Cilj te pogojenosti je izražanje odgovornosti Unije pri zagotavljanju ohranjanja morskih bioloških virov v okviru SRP v javnem interesu, kakor je določeno v členu 3 PDEU. (15) Izpolnjevanje ciljev SRP bi bilo ogroženo, če bi se finančna pomoč Unije v okviru ESPR izplačala gospodarskim subjektom, ki predhodno ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških virov. Zato morajo imeti dostop do pomoči le gospodarski subjekti, ki v določenem obdobju pred vložitvijo zahtevka za pomoč niso bili udeleženi pri upravljanju, vodenju ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznam plovil Unije, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov (seznam plovil IUU), kot to določa člen 40(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2005 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999[9], ter gospodarski subjekti, ki niso storili hude kršitve v skladu s členom 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali členom 90(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006[10], ali gospodarski subjekti, ki niso kršili drugih pravil SRP, zaradi česar bi zlasti ogrožali trajnost zadevnih staležev in resno ogrožali trajnostno izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. (16) Poleg tega morajo upravičenci še naprej izpolnjevati zahteve v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških virov po vložitvi zahtevka za pomoč v celotnem obdobju izvajanja dejavnosti, za nekatere vrste dejavnosti pa tudi v določenem obdobju po zadnjem plačilu. Podpora, ki se dodeli upravičencem ali jo zadržijo upravičenci, ki ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških virov, bi lahko bila povezana s kršitvami, zaradi česar bi bilo lahko ogroženo uresničevanje ciljev SRP. (17) Posledice, določene za neizpolnjevanje pogojev za upravičenost, se morajo uporabiti, če upravičenci kršijo pravila SRP. Pri določitvi zneska neupravičenih odhodkov je treba upoštevati resnost neskladnosti upravičenca s pravili SRP, gospodarsko prednost, ki izhaja iz neskladnosti s pravili SRP, ali pomen prispevka ESPR h gospodarski dejavnosti upravičenca. (18) Uresničevanje ciljev SRP bi bilo ogroženo tudi, če bi se finančna pomoč Unije v okviru ESPR izplačala državam članicam, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v skladu s pravili SRP v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških virov, kot sta zbiranje podatkov in izvajanje obveznosti nadzora. Poleg tega neizpolnjevanje teh obveznosti pomeni tveganje, da države članice ne bi odkrile upravičencev, ki ne izpolnjujejo pogojev, ali neupravičenih dejavnosti. (19) Kot preventivne ukrepe za preprečevanje neskladnih plačil in spodbujanje držav članic, da izpolnjujejo pravila SRP ali izpolnjevanje pravil zahtevajo od upravičencev, je treba uporabiti prekinitev roka plačila in začasno ustavitev plačil, katerih področje uporabe je časovno omejeno. Za izpolnitev načela sorazmernosti se morajo finančni popravki, ki imajo določene in nepopravljive posledice, uporabljati le za odhodke, ki so neposredno povezani z dejavnostmi, v okviru katerih so bila kršena pravila SRP. (20) Za izboljšanje usklajevanja in uskladitev izvajanja skladov za podporo v okviru kohezijske politike, to so Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad, s skladi za razvoj podeželja, to je z Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP), ter za pomorski in ribiški sektorjem, in sicer z Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo (ESPR), so bile za vse te sklade (skladi skupnega strateškega okvira) sprejete skupne določbe v [Uredbi (EU) št. […] o skupnih določbah][11]. Poleg te uredbe za ESPR veljajo posebne določbe v zvezi s posebnostmi SRP in CPP. (21) Ob upoštevanju velikosti prihodnjega ESPR in glede na načelo sorazmernosti določbe v zvezi s strateškim načrtovanjem odstopajo od Uredbe [o skupnih določbah], zato je treba v prihodnje posvetovanje z zainteresiranimi stranmi izvesti vsaj dvakrat v programskem obdobju, pri čemer ga ni obvezno izvesti enkrat na leto, ker bi to pomenilo pretirano upravno in finančno breme za Komisijo in države članice. (22) Ukrepi Unije morajo dopolnjevati ukrepe držav članic ali prispevati k njim. Za zagotovitev znatne dodane vrednosti je treba partnerstvo med Komisijo in državami članicami okrepiti z dogovori o sodelovanju med različnimi partnerji ob polnem upoštevanju institucionalnih pristojnosti držav članic. Posebno pozornost je treba nameniti zagotavljanju ustrezne zastopanosti žensk in manjšin. To partnerstvo zadeva regionalne in lokalne organe ter druge javne organe, kakor tudi druge ustrezne organe, vključno s tistimi, ki so pristojni za okolje in za spodbujanje enakosti spolov, gospodarske in socialne partnerje ter druge pristojne organe. Zadevni partnerji morajo sodelovati pri pripravi pogodb o partnerstvu ter pri pripravi, izvajanju, spremljanju in vrednotenju programov. (23) V skladu z načelom sorazmernosti se lahko sredstva, ki jih za izvedbo namenijo Komisija in države članice, razlikujejo glede na celotni znesek javnofinančnih odhodkov za posamezen operativni program. Tako razlikovanje se mora uporabljati predvsem pri dodelitvi sredstev za vrednotenje, nadzor in poročanje o izvajanju operativnih programov. (24) Komisija mora pripraviti letno razdelitev razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah na podlagi objektivnih in preglednih meril; ta merila morajo vključevati pretekle dodelitve v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 in preteklo porabo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 861/2006. (25) V okviru SRP je zelo pomembno, da so izpolnjeni nekateri predhodni pogoji, zlasti v zvezi s predložitvijo večletnega nacionalnega strateškega načrta za ribogojstvo in dokazano upravno zmožnostjo za izpolnjevanje zahtev glede podatkov za upravljanje ribištva ter izvajanje sistema Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje. (26) V skladu s ciljem poenostavitve sistema se morajo vse dejavnosti ESPR v okviru deljenega upravljanja, vključno z nadzorom in zbiranjem podatkov, izvajati v obliki enega samega operativnega programa na državo članico v skladu z njeno nacionalno strukturo. Načrtovanje programov zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Vsaka država članica mora pripraviti en operativni program. V vsakem programu je treba opredeliti strategijo za doseganje ciljev v zvezi s prednostnimi nalogami Unije v okviru ESPR in izbrane ukrepe. Načrtovanje mora biti skladno s prednostnimi nalogami Unije in hkrati ustrezati nacionalnim razmeram ter mora dopolnjevati druge politike Unije, zlasti politiko za razvoj podeželja in kohezijsko politiko. (27) Za prispevanje k cilju poenostavitve izvajanja ESPR ter zmanjšanje stroškov nadzora in stopenj napak morajo države članice čim bolj izkoristiti možnost iz [Uredbe o skupnih določbah] v zvezi z uporabo pavšalnih zneskov in drugih poenostavljenih oblik nepovratnih sredstev. (28) Države članice morajo za namene izvrševanja obveznosti glede nadzora v okviru SRP pripraviti oddelek o nadzoru v operativnem programu v skladu s prednostnimi nalogami Unije, ki jih je Komisija sprejela za to področje politike. Za prilagoditev operativnega programa spreminjajočim se potrebam v smislu nadzora in izvrševanja se lahko oddelek o nadzoru iz operativnih programov redno pregleduje na podlagi sprememb prednostnih nalog Unije v zvezi s politiko nadzora in izvrševanja v okviru SRP. Te spremembe mora odobriti Komisija. (29) Da bi se ohranila prožnost pri načrtovanju dejavnosti na področju nadzora, je treba za pregled oddelka o nadzoru v operativnem programu uporabiti poenostavljeni postopek. (30) Države članice morajo pripraviti oddelek operativnega programa o zbiranju podatkov v skladu z večletnim programom Unije. Da bi se države članice prilagodile posebnim potrebam glede dejavnosti zbiranja podatkov, morajo pripraviti letni delovni načrt, ki ga morajo vsako leto prilagoditi v skladu s smernicami Komisije, pri čemer ga mora Komisija tudi odobriti. (31) Za povečanje konkurenčnosti in gospodarske uspešnosti ribolovnih dejavnosti je nujno treba spodbujati inovacije in podjetništvo. Zato je treba s sredstvi ESPR podpreti inovativne dejavnosti in razvoj podjetij. (32) Da bi bile ribolovne in pomorske dejavnosti konkurenčnejše in gospodarsko uspešnejše, so bistvene tudi naložbe v človeški kapital. Zato je treba s sredstvi ESPR podpirati vseživljenjsko učenje, sodelovanje med znanstveniki in ribiči, da se spodbudi razširjanje znanja, in storitve svetovanja, ki prispevajo k boljši splošni učinkovitosti in večji konkurenčnosti gospodarskih subjektov. (33) Ob upoštevanju pomena vloge zakonskih partnerjev samozaposlenih malih priobalnih ribičev je treba s sredstvi ESPR podpreti usposabljanje in povezovanje v mreže, kar bi prispevalo k njihovemu poklicnemu razvoju in jim omogočilo, da bolje izvajajo pomožne naloge, ki jih tradicionalno opravljajo. (34) Ob zavedanju majhne prisotnosti malih priobalnih ribičev v socialnem dialogu je treba s sredstvi ESPR podpreti organizacije, ki spodbujajo ta dialog v ustreznih forumih. (35) Ob zavedanju, da je mogoče z diverzifikacijo ustvariti veliko možnosti za male priobalne ribiče in da imajo ti ključno vlogo v obalnih skupnostih, je treba s sredstvi ESPR prispevati k diverzifikaciji s financiranjem zagona podjetij in naložb za naknadno opremljanje plovil skupaj z ustreznim usposabljanjem za pridobitev strokovnih znanj in spretnosti na ustreznem področju zunaj področja ribolovnih dejavnosti. (36) Za zadovoljitev zdravstvenih in varnostnih potreb na krovu plovil je treba s sredstvi ESPR podpreti naložbe v varnost in higieno na krovu. (37) Zaradi vzpostavitve sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij iz člena 27 [Uredbe o SRP] in zagotavljanja podpore državam članicam pri izvajanju teh novih sistemov je treba iz ESPR dodeliti nepovratna sredstva za krepitev zmogljivosti in izmenjavo najboljših praks. (38) Z uvedbo sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij je treba povečati konkurenčnost sektorja. Zato so morda potrebne nove poklicne priložnosti zunaj ribolovnih dejavnosti. Zato je treba s sredstvi ESPR podpreti diverzifikacijo in ustvarjanje delovnih mest v ribiških skupnostih, zlasti s podpiranjem zagona novih podjetij in prerazporeditvijo plovil za pomorske dejavnosti zunaj področja ribolovnih dejavnosti za ladjevje za mali priobalni ribolov. Zdi se, da je ta zadnja dejavnost primerna, ker ladjevje za mali priobalni ribolov ni zajeto v sisteme prenosljivih ribolovnih koncesij. (39) Cilj skupne ribiške politike je zagotoviti trajnostno izkoriščanje staležev rib. Presežna zmogljivost je pomemben dejavnik prelova. Zato je nujno treba prilagoditi ribiško ladjevje Unije razpoložljivim virom. Odpravljanje presežne zmogljivosti z državno pomočjo, npr. z začasnim ali trajnim prenehanjem dejavnosti in programi za razrez, se je izkazalo za neučinkovito. ESPR bo zato podpiral vzpostavitev in upravljanje sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij, da bi se zmanjšala presežna zmogljivost ter povečali gospodarska uspešnost in donosnost zadevnih gospodarskih subjektov. (40) Ker je presežna zmogljivost eden od glavnih dejavnikov prelova, je treba sprejeti ukrepe za prilagoditev ribiškega ladjevja Unije razpoložljivim virom; v tem okviru je treba s sredstvi ESPR podpreti uvedbo, prilagajanje in upravljanje sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij, ki jih kot upravljavska orodja za zmanjšanje presežne zmogljivosti uvaja SRP. (41) Okoljska vprašanja je nujno vključiti v ESPR in podpreti izvajanje ohranitvenih ukrepov v okviru SRP, pri čemer pa je treba upoštevati različne pogoje v vodah Unije. Zato je nujno razviti regionaliziran pristop k ohranitvenim ukrepom. (42) Prav tako je treba s sredstvi ESPR podpreti zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje, zlasti s spodbujanjem ekoloških inovacij, selektivnejšega orodja in opreme ter ukrepov za varstvo in obnovo morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter storitev, ki jih ti zagotavljajo, v skladu s strategijo EU o biotski raznovrstnosti do leta 2020. (43) V skladu s prepovedjo zavržkov, ki jo uvaja SRP, je treba s sredstvi ESPR podpreti naložbe v ribiška plovila, ki bi omogočile čim boljše izkoriščanje naključnega ulova in uporabo premalo izkoriščenih delov ulovljenih rib. Ker so viri omejeni, je treba za povečanje vrednosti ulovljenih rib s sredstvi ESPR podpreti tudi naložbe v ribiška plovila s ciljem povečanja komercialne vrednosti ulovljenih rib. (44) Ob zavedanju, kako pomembna so ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja in zavetja, je treba s sredstvi ESPR podpreti ustrezne naložbe, zlasti za zagotavljanje večje energetske učinkovitosti, boljšega varstva okolja, kakovosti iztovorjenih proizvodov ter večje varnosti in boljših delovnih pogojev. (45) Za Unijo je bistveno, da se doseže trajnostno ravnovesje med sladkovodnimi viri in njihovim izkoriščanjem; zato je treba ob ustreznem upoštevanju vpliva na okolje in hkratnem zagotavljanju nadaljnje gospodarske sposobnosti preživetja teh sektorjev z ustreznimi določbami podpreti ribolov v celinskih vodah. (46) V skladu s strategijo Komisije za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva[12], cilji SRP in strategijo Evropa 2020 je treba s sredstvi ESPR podpreti okoljsko, gospodarsko in socialno trajnosten razvoj sektorja ribogojstva. (47) Ribogojstvo prispeva k rasti in delovnim mestom v obalnih in podeželskih regijah. Zato je bistveno, da je ESPR dostopen nosilcem dejavnosti ribogojstva, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, ter da prispeva k vstopu novih ribogojcev v sektor. Za povečanje konkurenčnosti in gospodarske uspešnosti dejavnosti ribogojstva je nujno spodbujati inovacije in podjetništvo. Zato je treba s sredstvi ESPR podpreti inovativne dejavnosti in razvoj podjetij, zlasti neprehransko ribogojstvo in ribogojstvo na odprtem morju. (48) Nove oblike prihodkov v kombinaciji z dejavnostmi ribogojstva že ustvarjajo dodano vrednost za razvoj podjetij. Zato je treba s sredstvi ESPR podpreti te dopolnilne dejavnosti zunaj sektorja ribogojstva, kot so turistični ribolov, dejavnosti na področju izobraževanja ali dejavnosti na področju okolja. (49) Druga pomembna načina za povečanje prihodkov nosilcev dejavnosti ribogojstva sta ustvarjanje dodane vrednosti proizvodov teh podjetij s predelavo in trženjem lastnih proizvodov ter uvajanje novih tržno zanimivih vrst, s čimer se diverzificira proizvodnja. (50) Ob zavedanju, da je treba opredeliti najustreznejša območja za razvoj ribogojstva, pri čemer je treba upoštevati dostop do voda in prostora, je treba s sredstvi ESPR podpirati nacionalne organe pri strateških odločitvah na nacionalni ravni. (51) Da bi bile dejavnosti ribogojstva konkurenčnejše in gospodarsko uspešnejše, je nujno vlagati tudi v človeški kapital. Zato je treba s sredstvi ESPR podpirati vseživljenjsko učenje in povezovanje v mreže, da se spodbudi razširjanje znanja, ter storitve svetovanja, ki prispevajo k boljši splošni učinkovitosti in večji konkurenčnosti gospodarskih subjektov. (52) Za spodbujanje okoljsko trajnostnega ribogojstva je treba s sredstvi ESPR podpirati dejavnosti ribogojstva, ki so zelo prijazne do okolja, prehod nosilcev dejavnosti ribogojstva na okoljsko ravnanje, uporabo sistemov okoljske presoje in prehod na ekološko ribogojstvo. Prav tako je treba s sredstvi ESPR podpirati ribogojstvo, ki zagotavlja posebne okoljske storitve. (53) Ob zavedanju pomembnosti varstva potrošnikov je treba s sredstvi ESPR zadostno podpreti ribogojce, da se prepreči in zmanjša tveganje za javno zdravje in zdravje živali, ki lahko nastane pri dejavnostih reje živali v sektorju ribogojstva. (54) Ob upoštevanju tveganosti naložb v dejavnosti ribogojstva je treba s sredstvi ESPR prispevati k varnosti podjetij s kritjem dostopa do zavarovanja staleža, da se zavaruje prihodek proizvajalcev v primeru neobičajnih izgub pri proizvodnji, zlasti zaradi naravnih nesreč, neugodnih podnebnih pogojev, nenadnih sprememb kakovosti vode, bolezni ali napadov škodljivcev in uničenja proizvodnih zmogljivosti. (55) Ker je pristop k lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, v zadnjih letih koristno prispeval k spodbujanju razvoja ribiških in podeželskih območij ob celovitem upoštevanju potreb po notranjem razvoju v več sektorjih, je treba v prihodnosti še naprej in še bolj podpirati ta pristop. (56) Na ribiških območjih je treba v procesu lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, spodbujati inovativne pristope k rasti in ustvarjanju novih delovnih mest, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti ribiških proizvodov in diverzifikacijo lokalnega gospodarstva z uvajanjem novih gospodarskih dejavnosti, vključno z dejavnostmi v okviru „modre rasti“ in v širših pomorskih sektorjih. (57) Trajnostni razvoj ribiških območij mora prispevati k doseganju ciljev Strategije Evropa 2020 za spodbujanje socialne vključenosti in zmanjševanje revščine ter k spodbujanju inovacij na lokalni ravni in k ozemeljski koheziji, ki je glavna prednostna naloga v skladu z Lizbonsko pogodbo. (58) Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, je treba izvajati od spodaj navzgor v okviru lokalnih partnerstev med predstavniki javnega in zasebnega sektorja ter civilne družbe, pri čemer mora pravilno odražati lokalno družbo; ti lokalni akterji lahko najbolje oblikujejo in izvajajo celovite večsektorske strategije lokalnega razvoja v skladu s potrebami svojih lokalnih ribiških območij; da bi se zagotovila ustrezna zastopanost lokalnih akcijskih skupin, nobena posamezna interesna skupina ne sme imeti več kot 49 % glasovalnih pravic v organih odločanja. (59) Ključna značilnost tega pristopa je povezovanje lokalnih partnerstev v mrežo. Sodelovanje med temi lokalnimi partnerstvi je pomembno orodje razvoja, ki ga je treba zagotoviti v okviru ESPR. (60) Podporo za ribiška območja v okviru ESPR je treba usklajevati z lokalno razvojno pomočjo iz drugih skladov Unije, pri čemer mora zajemati vse vidike priprave in izvajanja lokalnih razvojnih strategij in dejavnosti lokalnih akcijskih skupin ter stroške animacije lokalnega območja in vodenja lokalnega partnerstva. (61) Da bi se zagotovila sposobnost preživetja ribištva in ribogojstva na zelo konkurenčnem trgu, je treba sprejeti določbe o zagotavljanju podpore za izvajanje [Uredbe (EU) o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva][13] ter za dejavnosti trženja in predelave, ki jih izvajajo gospodarski subjekti, da bi povečali vrednost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju dejavnosti, ki povezujejo proizvodne dejavnosti ter dejavnosti predelave in trženja v dobavni verigi. Zaradi prilagoditve novi politiki prepovedi zavržkov je treba s sredstvi ESPR podpreti tudi predelavo naključnega ulova. (62) Prednostno se je treba osredotočiti na organizacije in združenja organizacij proizvajalcev, ki jim je treba dodeliti podporo. Nadomestilo za pomoč za skladiščenje ter pomoč za načrte proizvodnje in trženja je treba postopno opustiti, ker se je pomen takšne podpore zmanjšal glede na spreminjajočo se strukturo trga Unije za takšne proizvode in vedno večji pomen močnih organizacij proizvajalcev. (63) Ob zavedanju, da se mali priobalni ribiči srečujejo z vse večjo konkurenco, je treba s sredstvi ESPR podpreti podjetniške pobude malih priobalnih ribičev za ustvarjanje dodane vrednosti ulova, zlasti s predelavo ali neposrednim trženjem ulovljenih rib. (64) Ribolovne dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije se srečujejo s težavami, zlasti zaradi dodatnih stroškov pri trženju nekaterih ribiških proizvodov, ki so posledica posebnih omejitev, opredeljenih v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije. (65) Da bi se ohranila konkurenčnost nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij Evropske unije glede na konkurenčnost podobnih proizvodov iz drugih regij Unije, je Evropska unija leta 1992 sprejela ukrepe za uvedbo sistema nadomestil za takšne dodatne stroške v ribiškem sektorju. Ukrepi, ki veljajo za obdobje 2007–2013, so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 791/2007[14]. Od 1. januarja 2014 je treba zagotavljati nadaljnjo podporo za nadomestitev dodatnih stroškov trženja nekaterih ribiških proizvodov. (66) Zaradi drugačnih pogojev trženja v zadevnih najbolj oddaljenih regijah, nihanj v ulovu in staležih ter povpraševanja na trgu morajo biti zadevne države članice tiste, ki določajo, kateri ribiški proizvodi so upravičeni do nadomestila, njihovo največjo količino in višino nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico. (67) Države članice je treba pooblastiti za pripravo seznama in določitev količin zadevnih ribiških proizvodov ter višine nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico. Prav tako morajo imeti pravico do prilagajanja svojih načrtov nadomestil, če to upravičujejo spremembe pogojev. (68) Države članice morajo določiti višino nadomestila na ravni, ki omogoča ustrezno nadomestilo za dodatne stroške, ki so posledica posebne prikrajšanosti najbolj oddaljenih regij in izhajajo predvsem iz stroškov prevoza proizvodov v celinsko Evropo. Da bi se izognili čezmernim nadomestilom, mora biti njihova višina sorazmerna z dodatnimi stroški, kritimi iz pomoči, ter ne sme v nobenem primeru presegati 100 % stroškov prevoza na evropsko celino in z njim povezanih stroškov. Zato je treba upoštevati tudi druge vrste javnih intervencij, ki vplivajo na višino dodatnih stroškov. (69) Bistveno je, da imajo države članice in gospodarski subjekti ustrezno opremo za izvajanje nadzora v skladu z visokimi standardi ter s tem za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike ob zagotavljanju trajnostnega izkoriščanja živih vodnih virov; s sredstvi ESPR je zato treba podpreti države članice in gospodarske subjekte v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009. Z vzpostavitvijo kulture spoštovanja pravil mora ta podpora prispevati k trajnostni rasti. (70) V okviru ESPR je treba še naprej zagotavljati podporo državam članicam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 za nadomestilo odhodkov za izvajanje sistema Unije za nadzor v okviru enega sklada. (71) V skladu s cilji Unije o politiki nadzora in izvrševanja se zdi primerno, da se čim manj časa nameni nadzoru ribištva z uporabo patruljnih čolnov, letal in helikopterjev, ki ga je treba natančno določiti, da se zagotovi podlaga za podporo v okviru ESPR. (72) Ker je na področju nadzora pomembno sodelovanje med državami članicami, je treba s sredstvi ESPR podpreti to sodelovanje. (73) Sprejeti je treba določbe o podpori za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov o ribištvu, kot je opredeljeno v večletnem programu Unije, zlasti za zagotovitev podpore za nacionalne programe ter upravljanje in uporabo podatkov za znanstvene analize in izvajanje SRP. V okviru ESPR je treba še naprej zagotavljati podporo državam članicam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 za nadomestilo odhodkov za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov o ribištvu v okviru enega sklada. (74) Prav tako je treba podpreti sodelovanje med državami članicami in po potrebi s tretjimi državami na področju zbiranja podatkov v istem morskem bazenu ter sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi znanstvenimi ustanovami. (75) Cilj CPP je podpreti trajnostno izkoriščanje morij in oceanov ter razviti usklajen, dosleden in pregleden proces odločanja o politikah, ki zadevajo oceane, morja, otoke, obalne in najbolj oddaljene regije ter pomorske sektorje, v skladu s sporočilom Komisije „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“[15]. (76) Zagotoviti je treba vzdržno financiranje izvajanja in nadaljnjega razvoja celostne pomorske politike Evropske unije v skladu z izjavami Sveta, Evropskega parlamenta in Odbora regij[16]. (77) S sredstvi ESPR je treba podpreti spodbujanje celostnega pomorskega upravljanja na vseh ravneh, zlasti z izmenjavo najboljših praks ter nadaljnjim razvojem in izvajanjem strategij morskih bazenov. Cilj teh strategij je vzpostaviti celosten okvir za soočanje s skupnimi izzivi v evropskih morskih bazenih in okrepiti sodelovanje med zainteresiranimi stranmi, da bi se čim bolje izkoristili finančni instrumenti in sredstva Unije ter spodbudila gospodarska, socialna in ozemeljska kohezija v Uniji. (78) S sredstvi ESPR je treba podpreti tudi nadaljnji razvoj orodij za ustvarjanje sinergij med pobudami v različnih sektorjih, ki zadevajo morja, oceane in obale. To velja za celostni pomorski nadzor, katerega cilj je okrepitev ozaveščenosti o stanju na področju pomorstva z boljšo in varno izmenjavo informacij med sektorji. Vendar se dejavnosti v zvezi s pomorskim nadzorom, ki spadajo na področje uporabe naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije, ne smejo financirati v okviru ESPR. (79) Zaradi medsebojne povezanosti nekaterih informacijskih sistemov, ki se uporabljajo v teh sektorjih, bodo morda morali ti sektorji skladno uporabiti lastne mehanizme financiranja v skladu z določbami Pogodbe. Pomorsko prostorsko načrtovanje in celovito gospodarjenje z obalnim pasom sta bistvena za trajnostni razvoj morskih območij in obalnih regij, pri čemer prispevata k ciljem upravljanja, ki temeljijo na ekosistemih, ter razvoju povezav med kopnim in morjem. Ta orodja so pomembna tudi za upravljanje različnih oblik izkoriščanja obal, morij in oceanov, da bi se zagotovil njihov trajnostni gospodarski razvoj in spodbujale čezmejne naložbe, medtem ko se bodo z izvajanjem Okvirne direktive o morski strategiji dodatno opredelile omejitve trajnosti človekovih dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje. Poleg tega je treba izpopolniti znanje o morskem svetu in spodbujati inovacije z zagotavljanjem lažjega zbiranja, brezplačne izmenjave, ponovne uporabe in razširjanja podatkov o stanju oceanov in morij. (80) S sredstvi ESPR je treba tudi podpreti trajnostno gospodarsko rast, zaposlovanje, inovacije in konkurenčnost v pomorskih sektorjih in obalnih regijah. Zlasti je treba opredeliti regulativne ovire in pomanjkljivosti na področju znanj in spretnosti, ki ovirajo rast sektorjev v vzponu in prihodnjih pomorskih sektorjev, ter dejavnosti, katerih cilj je spodbuditi naložbe v tehnološke inovacije, ki so potrebne za krepitev poslovnega potenciala morskih in pomorskih dejavnosti. (81) ESPR mora dopolnjevati obstoječe in prihodnje finančne instrumente Unije in držav članic ter biti skladen s temi finančnimi instrumenti na nacionalni in podnacionalni ravni, da bi se spodbudila varstvo in trajnostna raba oceanov, morij in obal, prispevalo k spodbujanju učinkovitejšega sodelovanja med državami članicami ter njihovimi obalnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami ter upoštevali prednostne naloge in napredek pri izvajanju nacionalnih in lokalnih projektov. Sklad bo povezan z drugimi politikami Unije, ki lahko imajo pomorsko razsežnost, zlasti z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom in Evropskim socialnim skladom ter programom Obzorje 2020 za raziskave in energetsko politiko. (82) Da bi se dosegli cilji SRP na svetovni ravni, ima Unija dejavno vlogo pri delu mednarodnih organizacij. Zato je bistveno, da Unija prispeva k financiranju dejavnosti takih organizacij, katerih namen je zagotavljanje ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov na odprtem morju in v vodah tretjih držav. V okviru ESPR je treba še naprej zagotavljati podporo mednarodnim organizacijam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 v okviru enega sklada. (83) Da bi se izboljšalo upravljanje v okviru SRP in zagotovilo učinkovito delovanje svetovalnih svetov, je treba svetovalnim svetom zagotoviti zadostno in trajno financiranje, da lahko učinkovito izvajajo svoje naloge na področju svetovanja v okviru SRP. V skladu z načelom financiranja iz enega sklada je treba podporo regionalnim svetovalnim svetom namesto na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 zagotavljati s sredstvi ESPR. (84) S tehnično pomočjo je treba v okviru ESPR zagotavljati podporo pri pripravljalnih delih, upravno in tehnično podporo ter podporo za ukrepe na področju informiranja, povezovanja v mrežo, vrednotenja, revizij, študij in izmenjave izkušenj, da bi se olajšalo izvajanje operativnega programa ter spodbujali inovativni pristopi in prakse za preprosto in pregledno izvajanje. Tehnična pomoč mora vključevati tudi vzpostavitev evropske mreže lokalnih akcijskih skupin za ribištvo, katerih namen je gradnja zmogljivosti, razširjanje informacij, izmenjava izkušenj in podpiranje sodelovanja med lokalnimi partnerstvi. (85) V zvezi z vsemi dejavnostmi v okviru deljenega in neposrednega upravljanja, ki se financirajo v skladu s to uredbo, je treba zagotoviti zaščito finančnih interesov Unije z ustrezno uporabo pravnih aktov v zvezi z zaščito navedenih interesov ter zagotoviti, da države članice in Komisija izvajajo ustrezen nadzor. (86) V zvezi z določbami te uredbe, ki zadevajo deljeno upravljanje, je treba uporabljati [Uredbo (EU) št. […] o splošnih določbah] in določbe, sprejete v skladu z navedeno uredbo. V okviru te uredbe je treba spoštovati zlasti [Uredbo (EU) št. […] o skupnih določbah][17], ki zadeva deljeno upravljanje sredstev Unije z državami članicami na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije, ter določbe o delovanju akreditacijskih organov in načela v zvezi s proračunom. (87) Vendar je treba ob upoštevanju posebnosti ESPR, zlasti njegove velikosti, vrste financiranih dejavnosti, tesne povezanosti s SRP in drugih pomembnih dejavnikov, v tej uredbi nekatere skupne določbe o deljenem upravljanju prilagoditi, opustiti ali dopolniti. Kadar to določa [Uredba (EU) št. […] o skupnih določbah], je treba v okviru ESPR dopolniti te skupne določbe. (88) Ob zavedanju pomembnosti zagotavljanja ohranjanja morskih bioloških virov in zaščite staležev rib, zlasti pred nezakonitim ribolovom, in v duhu sklepov iz zelene knjige o reformi SRP[18] je treba podporo iz ESPR odreči gospodarskim subjektom, ki ne delujejo v skladu s pravili SRP in ki zlasti ogrožajo trajnost zadevnih staležev in zato pomenijo resno grožnjo za trajnostno izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, ter zlasti gospodarskim subjektom, ki sodelujejo pri nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. Finančna sredstva Unije se ne smejo v nobeni fazi, od izbiranja do izvajanja dejavnosti, uporabiti za ogrožanje javnega interesa ohranjanja morskih bioloških virov, izraženih v ciljih uredbe o SRP. (89) Države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja sistemov za upravljanje in nadzor. V ta namen je treba za vsak operativni program določiti organ upravljanja, plačilno agencijo in certifikacijski organ ter opredeliti njihove odgovornosti. Te odgovornosti se nanašajo zlasti na dobro finančno poslovanje, organizacijo vrednotenja, potrjevanje odhodkov, revizijo in skladnost z zakonodajo Unije. Predvideti je treba redne sestanke med Komisijo in zadevnimi nacionalnimi organi, da se zagotovi spremljanje pomoči. Kar zadeva upravljanje in nadzor, je treba zlasti določiti, kako države članice zagotovijo, da so sistemi vzpostavljeni in da zadovoljivo delujejo. (90) Finančne interese Unije je treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi z ustreznimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev ter po potrebi kazni. (91) Zneski, ki jih države članice izterjajo v primeru nepravilnosti, morajo ostati na voljo za operativne programe zadevne države članice. Uvesti je treba sistem finančne odgovornosti držav članic v primeru nepopolne izterjave sredstev zaradi nepravilnosti, pri čemer mora imeti Komisija možnost, da zaščiti interese proračuna Unije z bremenitvijo računa zadevne države članice za del sredstev, ki so bila izgubljena zaradi nepravilnosti in niso bila izterjana v razumnem roku. (92) V interesu dobrega delovnega partnerstva in ustreznega spodbujanja pomoči Unije je treba zagotoviti najširšo možno informiranje in obveščanje javnosti. Organi, ki so odgovorni za upravljanje pomoči, morajo biti odgovorni za ta vidik in za obveščanje Komisije o sprejetih ukrepih. (93) Pravila in postopke, ki urejajo obveznosti in plačila, je treba poenostaviti, da se zagotovi stalen dotok denarja. Predfinanciranje v višini 4 % prispevka ESPR bi pripomoglo k hitrejšemu izvajanju operativnega programa. (94) Za zagotovitev dobrega upravljanja s sredstvi Unije bi bilo treba izboljšati napovedovanje in izvrševanje odhodkov. V ta namen morajo države članice Komisiji redno pošiljati napovedi glede porabe sredstev Unije, pri čemer morata biti posledici kakršne koli zamude pri finančnem izvajanju vračilo predplačila in samodejno prenehanje prevzetih obveznosti. (95) Za obravnavanje posebnih potreb v okviru SRP iz členov 50 in 51 [uredbe o SRP] ter prispevanje k skladnosti s pravili SRP je treba pri pravilih o prekinitvi roka plačil [Uredba (EU) št. [...] o skupnih določbah] določiti dodatne določbe. Če država članica ali gospodarski subjekt ne izpolnjuje obveznosti v okviru SRP ali če ima Komisija dokaze o takšnem pomanjkanju skladnosti, mora biti kot previdnostni ukrep Komisiji dovoljeno, da prekine plačila. (96) Poleg možnosti prekinitve in za preprečitev očitnega tveganja izplačila neupravičenih odhodkov mora imeti Komisija možnost, da začasno ustavi plačila, povezana z neskladnostjo s pravili SRP iz členov 50 in 51 [uredbe o SRP]. (97) Za vzpostavitev finančnega razmerja med akreditiranimi plačilnimi agencijami in proračunom Unije mora Komisija vsako leto potrditi računovodske izkaze teh plačilnih agencij. Odločitev o potrditvi računovodskih izkazov mora zajemati popolnost, točnost in verodostojnost računovodskih izkazov, ne pa tudi skladnosti odhodkov z zakonodajo Unije. (98) Operativni program je treba spremljati in vrednotiti, da se izboljša njegova kakovost in dokažejo njegovi dosežki. Komisija mora vzpostaviti okvir za skupno spremljanje in vrednotenje, da bi se med drugim pravočasno zagotovili ustrezni podatki. V zvezi s tem mora Komisija določiti seznam kazalnikov in vpliv politike ESPR v zvezi s specifičnimi cilji. (99) Za spremljanje programa morata biti odgovorna organ upravljanja in odbor za spremljanje, ki se ustanovita za ta namen. Opredeliti je treba odgovornosti obeh organov. V zvezi s spremljanjem programa morata med drugim pripraviti letno poročilo o izvajanju in ga predložiti Komisiji. (100) Za lažjo dostopnost in boljšo preglednost informacij o možnostih financiranja in upravičencih projektov mora biti v vsaki državi članici na voljo ena spletna stran ali spletni portal z informacijami o operativnem programu, vključno s seznami dejavnosti, za katere se prejema podpora v okviru posameznega operativnega programa. Na podlagi teh informacij je treba širši javnosti in zlasti davkoplačevalcem v Uniji zagotoviti razumne, oprijemljive in dejanske informacije o načinu porabe sredstev Unije v okviru ESPR. Poleg tega mora biti cilj objave zadevnih podatkov nadaljnje obveščanje javnosti o možnosti vložitve zahtevka za sredstva Unije. Vendar se ob popolnem upoštevanju temeljne pravice do varstva podatkov in v skladu s sodbo Sodišča v združenih zadevah Schecke[19] ne sme zahtevati objava imen fizičnih oseb. (101) Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi s kodeksom ravnanja o opredelitvi primerov neskladnosti s pravili SRP, ki bi lahko povzročili nedopustnost zahtevka in časovnega okvira zahtevka, da se zagotovijo sorazmerni predhodni pogoji; o opredelitvi upravičenih naložb v plovila, da se preprečijo naložbe, ki bi povzročile povečanje ribolovne zmogljivosti plovila; o metodi izračuna neto prihodkov v primeru ekoloških inovacij; o določitvi upravičenih dejavnosti ter stroškov, povezanih z varstvom in obnovo zaščitenih morskih okolij; o opredelitvi upravičenih stroškov pri naložbah v ribogojstvo na odprtem morju in neprehransko ribogojstvo; o določitvi vsebine akcijskega načrta o lokalnih razvojnih strategijah; o določitvi upravičenih stroškov v okviru pripravljalne podpore za lokalne razvojne strategije; o opredelitvi upravičenih stroškov v okviru tekočih stroškov in stroškov animacije za lokalne razvojne strategije; o obveznostih plačilnih agencij; o določitvi nalog certifikacijskih organov; o pojasnitvi postopkov za ustrezno revizijsko sled; o pojasnitvi obveznosti držav članic v primeru povračila neupravičenih plačil; o določitvi primerov neskladnosti SRP, ki bi lahko povzročile začasno ustavitev plačil; o določitvi meril in metodologije, ki se uporabljajo v primeru pavšalnih ali ekstrapoliranih finančnih popravkov, ter seznama ustreznih primerov neskladnosti s pravili SRP, ki bi lahko povzročili uporabo finančnih popravkov; ter o vsebini in sestavi sistema spremljanja in vrednotenja. (102) Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (103) Komisijo je treba pooblastiti, da z izvedbenimi akti sprejme sklepe o letni razdelitvi dodelitev, sklepe o odobritvi operativnih programov in njihovih sprememb, sklepe o prednostnih nalogah Unije v zvezi s politiko nadzora in izvrševanja, sklepe o odobritvi letnih delovnih načrtov za zbiranje podatkov, sklepe o določanju dokazov za neskladnost s SRP, kar bi lahko povzročilo prekinitev roka plačil, sklepe o neizpolnjevanju pravil SRP, kar bi lahko povzročilo začasno ustavitev plačil, sklepe o začasni ustavitvi plačil in odpravi začasne ustavitve plačil, sklepe o finančnih popravkih in sklep o potrditvi računovodskih izkazov. (104) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z obliko operativnega programa, postopki za sprejetje operativnega programa, postopki v zvezi s sprejetjem letnega delovnega načrta za zbiranje podatkov, dejansko uporabo odstotnih točk intenzivnosti pomoči iz Priloge I, obdobjem za pošiljanje vmesne izjave o odhodkih, predpisi o obveznosti plačilnih agencij v zvezi z upravljanjem in nadzorom, posebnimi nalogami certifikacijskih organov, predpisi za učinkovito upravljanje in nadzor, predpisi o določanju plačil, ki jih je treba ustaviti, postopki za prekinitev roka plačil ali za prekinitev plačil, postopkom za dodatne preglede na kraju samem, ki jih izvede Komisija, obliko letnih poročil o izvajanju, elementi, ki jih je treba vključiti v predhodna in naknadna vrednotenja, ter pripravo tehničnih elementov za ukrepe obveščanja. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[20]. (105) Glede na postopkovno naravo določb, ki jih mora Komisija sprejeti z izvedbenimi akti iz členov 24, 98, 120 in 143, je treba pri sprejemanju teh členov uporabiti svetovalni postopek. (106) Za lažji prehod s sistema, uvedenega z Uredbo (ES) št. 1198/2006, na sistem, uveden s to uredbo, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z opredelitvijo prehodnih določb. (107) Nova shema podpore iz te uredbe nadomešča shemo podpore iz Uredbe (ES) št. 1198/2006, Uredbe (ES) št. 861/2006, Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike, Uredbe (ES) št. 1290/2005 o jamstvenem skladu, Uredbe (ES) št. 791/2007 in člena 103 Uredbe 1224/2009. Zato je treba te uredbe in določbo razveljaviti s 1. januarjem 2014 – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I CILJI POGLAVJE I Področje uporabe in opredelitev pojmov Člen 1 Vsebina Ta uredba opredeljuje finančne ukrepe Unije za izvajanje: (a) skupne ribiške politike (SRP), (b) ustreznih ukrepov v zvezi s pomorskim pravom, (c) trajnostnega razvoja ribiških območij in ribolova v celinskih vodah, (d) ter celostne pomorske politike (CPP). Člen 2 Geografsko območje uporabe Ta uredba se uporablja za dejavnosti, ki se izvajajo na ozemlju Unije, razen če je v njej izrecno določeno drugače. Člen 3 Opredelitev pojmov 1. V tej uredbi se brez poseganja v odstavek 2 uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 5 [Uredbe o skupni ribiški politiki][21], člena 5 [Uredbe o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva], člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 in člena 2 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah][22]. 2. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „skupno okolje za izmenjavo informacij“ pomeni mrežo sistemov z decentralizirano zasnovo za izmenjavo informacij med uporabniki iz različnih sektorjev, da se okrepi ozaveščenost o stanju v zvezi z dejavnostmi na morju; (2) „medsektorske dejavnosti“ pomenijo pobude, ki hkrati koristijo različnim sektorjem in/ali sektorskim politikam v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije in ki jih ni mogoče v celoti doseči z ukrepi na posameznem zadevnem področju politik; (3) „sistem za elektronsko zapisovanje in poročanje“ pomeni sistem za elektronsko izpolnjevanje in pošiljanje podatkov iz členov 15, 24 in 63 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009; (4) „evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke“ pomeni mrežo, ki povezuje nacionalne programe pomorskega opazovanja in podatkov v skupen in dostopen evropski vir; (5) „ribiško območje“ pomeni območje z morsko ali jezersko obalo ali območje z ribniki ali rečnim izlivom in z znatnim deležem zaposlenosti v ribištvu ali ribogojstvu, ki ga kot tako določi država članica; (6) „ribič“ pomeni vsako osebo, ki opravlja profesionalni ribolov, kot ga priznava država članica, na krovu delujočega ribiškega plovila, ali poklicno pridobiva morske organizme, kot jih priznava država članica, brez plovila; (7) „celostna pomorska politika“ (CPP) pomeni politiko Unije, katere cilj je spodbujanje usklajenega in doslednega odločanja, da se s skladnimi pomorskimi politikami in ustreznim mednarodnim sodelovanjem čim bolj povečajo trajnostni razvoj, gospodarska rast in socialna kohezija držav članic ter zlasti obalnih, otoških in najbolj oddaljenih regij v Uniji ter pomorskih sektorjev; (8) „celostni pomorski nadzor“ je pobuda EU za povečanje uspešnosti in učinkovitosti nadzora evropskih morij z izmenjavo informacij ter medsektorskim in čezmejnim sodelovanjem; (9) „nepravilnost“ pomeni nepravilnost, kakor je opredeljena v členu 1(2) Uredbe Sveta 2988/95; (10) „ribolov v celinskih vodah“ pomeni ribolov, ki se izvaja v pridobitne namene s plovili, ki delujejo izključno v celinskih vodah, ali z drugimi pripravami, ki se uporabljajo za ribolov na ledu; (11) „celovito gospodarjenje z obalnim pasom“ pomeni strategije in ukrepe, kakor so opredeljeni v priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta (2002/413/ES) z dne 30. maja 2002 o celovitem gospodarjenju z obalnim pasom v Evropi[23]; (12) „celostno pomorsko upravljanje“ pomeni usklajeno upravljanje vseh sektorskih politik EU, ki zadevajo oceane, morja in obalne regije; (13) „morske regije“ pomenijo geografska območja iz Priloge I k Sklepu Sveta 2004/585/ES in območja, ki so jih določile regionalne organizacije za upravljanje ribištva; (14) „pomorsko prostorsko načrtovanje“ pomeni postopek, s katerim javni organi analizirajo ter razdelijo prostorsko in časovno porazdelitev človekovih dejavnosti v morskih območjih za izpolnitev ekoloških, gospodarskih in socialnih ciljev; (15) „ukrep“ pomeni sklop dejavnosti; (16) „javnofinančni odhodki“ pomenijo vsak prispevek k financiranju dejavnosti iz proračuna države članice, regionalnih ali lokalnih organov oziroma Evropske unije in vse podobne odhodke. Vsak prispevek k financiranju dejavnosti, ki izhaja iz proračunov subjektov javnega prava oziroma združenj enega ali več regionalnih ali lokalnih organov ali subjektov javnega prava, ki delujejo v skladu z Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev[24], se šteje kot javni prispevek; (17) „strategija morskih bazenov“ pomeni strukturiran okvir sodelovanja na področju določenega geografskega območja, ki ga razvijejo evropske institucije, države članice, njihove regije in po potrebi tretje države, ki si delijo morski bazen; strategija upošteva geografske, podnebne, gospodarske in politične značilnosti morskega bazena; (18) „mali priobalni ribolov“ pomeni ribolov z ribiškimi plovili, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega orodja iz preglednice 3 v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti[25]; (19) „plovila, ki delujejo izključno v celinskih vodah“, pomenijo plovila, ki opravljajo gospodarski ribolov v celinskih vodah in niso vključena v register ribolovne flote Unije. NASLOV II SPLOŠNI OKVIR POGLAVJE I Ustanovitev Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter njegovi cilji Člen 4 Ustanovitev Ustanovi se Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR). Člen 5 Cilji ESPR prispeva k naslednjim ciljem: (a) spodbujanje trajnostnega in konkurenčnega ribištva in ribogojstva; (b) pospeševanje razvoja in izvajanja celostne pomorske politike Unije z dopolnjevanjem kohezijske politike in skupne ribiške politike; (c) spodbujanje uravnoteženega in vključujočega ozemeljskega razvoja ribiških območij; (d) pospeševanje izvajanja SRP. Člen 6 Prednostne naloge Unije Uresničevanje ciljev ESPR prispeva k strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Cilji se uresničujejo prek naslednjih šestih prednostnih nalog Unije, ki zadevajo ustrezne tematske cilje skupnega strateškega okvira: (1) povečanje zaposlovanja in ozemeljske kohezije z izpolnitvijo naslednjih ciljev: (a) spodbujanje gospodarske rasti, socialne vključenosti, ustvarjanja novih delovnih mest ter podpiranja mobilnosti delovne sile v obalnih in celinskih skupnostih, ki so odvisne od ribištva in ribogojstva; (b) diverzifikacija ribiških dejavnosti v druge sektorje pomorskega gospodarstva in rast pomorskega gospodarstva, vključno z blažitvijo podnebnih sprememb; (2) spodbujanje ribištva, ki temelji na inovativnosti, konkurenčnosti in znanju, s poudarkom na naslednjih področjih: (a) podpiranje krepitve prenosa tehnološkega razvoja, inovacij in znanja; (b) povečanje konkurenčnosti in sposobnosti preživetja ribištva, zlasti ladjevja za mali priobalni ribolov, ter izboljšanje varnostnih ali delovnih pogojev; (c) razvoj novih strokovnih znanj in spretnosti ter vseživljenjskega učenja; (d) boljša tržna ureditev za ribiške proizvode; (3) spodbujanje ribogojstva, ki temelji na inovativnosti, konkurenčnosti in znanju, s poudarkom na naslednjih področjih: (a) podpiranje krepitve prenosa tehnološkega razvoja, inovacij in znanja; (b) spodbujanje konkurenčnosti in sposobnosti preživetja nosilcev dejavnosti ribogojstva, predvsem malih in srednje velikih podjetij; (c) razvoj novih strokovnih znanj in spretnosti ter vseživljenjskega učenja; (d) boljša tržna ureditev za proizvode iz ribogojstva; (4) spodbujanje trajnostnega ribištva in ribištva, gospodarnega z viri, s poudarkom na naslednjih področjih: (a) zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje; (b) varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti ter ekosistemov, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo; (5) spodbujanje trajnostnega ribogojstva in ribogojstva, gospodarnega z viri, s poudarkom na naslednjih področjih: (a) krepitev ekosistemov, ki so povezani z ribogojstvom, in spodbujanje ribogojstva, gospodarnega z viri; (b) spodbujanje ribogojstva z visoko ravnjo varstva okolja, zdravja in dobrega počutja živali ter javnega zdravja in varnosti; (6) spodbujanje izvajanja SRP s: (a) pridobivanjem novih znanstvenih spoznanj in zbiranjem podatkov; (b) podpiranjem nadzora in izvrševanja, izboljšanjem institucionalnih zmogljivosti in učinkovito javno upravo. POGLAVJE II Deljeno in neposredno upravljanje Člen 7 Deljeno in neposredno upravljanje 1. Ukrepe iz naslova V in tehnično pomoč iz člena 92 ESPR financira v skladu z načelom deljenega upravljanja med državami članicami in Unijo ter v skladu s skupnimi pravili iz [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah].[26] 2. Ukrepe iz naslova VI, razen tehnične pomoči iz člena 92, ESPR financira v skladu z načelom neposrednega upravljanja. POGLAVJE III Splošna načela pomoči v okviru deljenega upravljanja Člen 8 Državna pomoč 1. Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se členi 107, 108 in 109 Pogodbe uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem, dejavnim na področju ribištva in ribogojstva. 2. Vendar se členi 107, 108 in 109 Pogodbe ne uporabljajo za izplačila, ki jih države članice izvedejo na podlagi te uredbe in v skladu z njo na področju uporabe člena 42 Pogodbe. 3. Nacionalne določbe, ki določajo javno financiranje, ki presega določbe te uredbe o finančnih prispevkih iz odstavka 2, se obravnavajo kot celota na podlagi odstavka 1. Člen 9 Partnerstvo Z odstopanjem od člena 5(4) [Uredbe (EU) št. […] o skupnih določbah] se Komisija v programskem obdobju vsaj dvakrat posvetuje o izvajanju podpore iz ESPR z organizacijami, ki zastopajo partnerje na ravni Unije. Člen 10 Usklajevanje Poleg načel iz člena 4 [Uredbe (EU) št. […] o skupnih določbah] Komisija in države članice zagotovijo usklajenost in dopolnjevanje med podporo iz ESPR, podporo iz drugih politik in finančnih instrumentov Unije, vključno z [Uredbo (ES) št. [...] o oblikovanju okvirnega programa za ukrepe na področju okolja in podnebnih sprememb (okvirni program LIFE)][27], ter podporo iz instrumentov v okviru zunanjega delovanja Unije. Usklajevanje med pomočjo iz ESPR in okvirnega programa LIFE se doseže zlasti s spodbujanjem financiranja dejavnosti, ki dopolnjujejo integrirane projekte, financirane iz okvirnega programa LIFE, ter s spodbujanjem uporabe rešitev, metod in pristopov, potrjenih z okvirnim programom LIFE. Člen 11 Predhodna pogojenost Za ESPR se uporabljajo predhodni pogoji iz Priloge III k tej uredbi. POGLAVJE IV Dopustnost vlog in neupravičene dejavnosti Člen 12 Dopustnost vlog 1. Podpora iz ESPR v določenem časovnem obdobju ni dopustna za vloge, ki jih predložijo naslednji gospodarski subjekti: (a) gospodarski subjekti, ki so storili hudo kršitev v skladu s členom 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali členom 90(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009; (b) gospodarski subjekti, udeleženi pri upravljanju, vodenju ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznam plovil IUU Unije, kot to določa člen 40(3) Uredbe (ES) št. 1005/2008; (c) gospodarski subjekti, ki v drugih primerih, ki resno ogrožajo trajnost zadevnih staležev, ravnali neskladno s SRP. 2. Vloge gospodarskih subjektov, ki so storili nepravilnost v okviru ESR ali ESPR, niso dopustne v določenem časovnem obdobju. 3. Komisija je v skladu s členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o: (a) določitvi časovnega obdobja iz odstavkov 1 in 2, ki je sorazmerno z resnostjo ali ponavljanjem kršitve ali neskladnosti; (b) ustreznih začetnih in končnih datumih obdobja iz odstavka 1; (c) določitvi drugih primerov neskladnosti iz odstavka 1(c), ki resno ogrožajo trajnost zadevnih staležev. 4. Države članice zahtevajo, da gospodarski subjekti, ki vložijo vlogo v okviru ESPR, organu upravljanja predložijo podpisano izjavo, s katero potrjujejo, da spoštujejo merila iz odstavka 1 in da niso storili nepravilnosti v okviru ESR ali ESPR v skladu z odstavkom 2. Države članice pred odobritvijo dejavnosti preverijo verodostojnost izjave. 5. Komisija je v skladu s členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o prenosu v zvezi z vzpostavitvijo sistema za izmenjavo informacij o neskladnosti med državami članicami. Člen 13 Neupravičene dejavnosti Naslednje dejavnosti niso upravičene v okviru ESPR: (a) dejavnosti, ki povečujejo ribolovno zmogljivost plovila; (b) gradnja novih ribiških plovil, umik ribiških plovil iz obratovanja ali njihov uvoz; (c) začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti; (d) poskusno ribištvo; (e) prenos lastništva podjetja; (f) neposredno obnavljanje staleža, razen če je to s pravnim aktom Unije izrecno predvideno kot ohranitveni ukrep, ali v primeru poskusnega obnavljanja staleža. NASLOV III FINANČNI OKVIR Člen 14 Izvrševanje proračuna 1. Proračun Unije, dodeljen ESPR v skladu z naslovom V, se izvršuje v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 4 [Uredbe (EU) št. […] o skupnih določbah]. 2. Proračun Unije, dodeljen ESPR v skladu z naslovom V, neposredno izvršuje Komisija v skladu s členom 55(1)(a) [nove finančne uredbe]. 3. Komisija prekliče vse proračunske obveznosti ali njihov del v okviru neposrednega upravljanja v skladu z [novo finančno uredbo] in členom 147 te uredbe. 4. Načelo dobrega finančnega poslovodenja se uporablja v skladu s členoma 27 in 50 [nove finančne uredbe]. Člen 15 Proračunska sredstva v okviru deljenega upravljanja 1. Razpoložljiva sredstva za prevzem obveznosti iz ESPR za obdobje 2014–2020 v okviru deljenega upravljanja znašajo 5 520 000 000 EUR v trenutnih cenah v skladu z letno razdelitvijo iz Priloge II. 2. Trajnostnemu razvoju ribištva, ribogojstva in ribiških območij iz poglavij I, II in III naslova V se dodeli 4 535 000 000 EUR sredstev iz odstavka 1. 3. Ukrepom nadzora in izvrševanja iz člena 78 se dodeli 477 000 000 EUR sredstev iz odstavka 1. 4. Ukrepom za zbiranje podatkov iz člena 79 se dodeli 358 000 000 EUR sredstev iz odstavka 1. 5. Sredstva, dodeljena za nadomestilo za najbolj oddaljene regije iz poglavja V naslova V, letno ne presegajo: – 4 300 000 EUR za Azore in Madeiro; – 5 800 000 EUR za Kanarske otoke; – 4 900 000 EUR za Francosko Gvajano in Réunion. 6. Za pomoč za skladiščenje iz člena 72 se od leta 2014 do vključno leta 2018 dodeli 45 000 000 EUR sredstev iz odstavka 1. Člen 16 Proračunska sredstva v okviru neposrednega upravljanja Za ukrepe v okviru neposrednega upravljanja, opredeljene v poglavjih I in II naslova VI, se dodeli 1 047 000 000 EUR iz ESPR. Ta znesek vključuje tehnično pomoč iz člena 91. Člen 17 Finančna razdelitev za deljeno upravljanje 1. Razpoložljiva sredstva za obveznosti držav članic iz člena 15(2) do (6) za obdobje 2014–2020, kot so opredeljene v preglednici v Prilogi II, se določijo na podlagi naslednjih objektivnih meril: (a) v zvezi naslovom V: (i) stopnja zaposlenosti v ribištvu in ribogojstvu, (ii) stopnja proizvodnje v ribištvu in ribogojstvu ter (iii) delež ladjevja za mali priobalni ribolov v ribiškem ladjevju; (b) v zvezi s členoma 78 in 79: (i) obseg nadzornih nalog zadevnih držav članic, približno določen glede na velikost nacionalnega ribiškega ladjevja, število iztovarjanj in vrednost uvoza iz tretjih držav, (ii) razpoložljiva sredstva za nadzor v primerjavi z obsegom nadzornih nalog države članice, pri čemer so razpoložljiva sredstva približno določena glede na število nadzorov, izvedenih na morju, in število inšpekcijskih pregledov iztovarjanj; (iii) obseg nalog v zvezi z zbiranjem podatkov zadevne države članice, približno določen glede na velikost nacionalnega ribiškega ladjevja, število iztovarjanj, obseg dejavnosti znanstvenega spremljanja na morju in število raziskav, v katerih sodeluje država članica, in (iv) razpoložljivi viri za zbiranje podatkov v primerjavi z obsegom nalog zbiranja podatkov države članice, pri čemer so razpoložljiva sredstva približno določena glede na število opazovalcev na morju ter obseg človeških virov in tehničnih sredstev, potrebnih za izvajanje nacionalnega programa vzorčenja za zbiranje podatkov; (c) v zvezi z vsemi ukrepi: pretekle dodelitve v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 in pretekla poraba v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 861/2006. 2. Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep o letni razdelitvi skupnih virov po državah članicah. NASLOV IV NAČRTOVANJE PROGRAMOV POGLAVJE I Načrtovanje ukrepov, financiranih v okviru deljenega upravljanja Člen 18 Priprava operativnih programov 1. Vsaka država članica pripravi en sam operativni program za izvajanje prednostnih nalog Unije, ki bodo sofinancirane iz ESPR. 2. Države članice pripravijo operativni program v tesnem sodelovanju s partnerji iz člena 5 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]. Partnerji imajo v okviru posvetovanj o pripravljalnih dokumentih možnost, da te dokumente pregledajo. 3. Komisija za potrebe oddelka operativnega programa iz člena 20(1)(n) z izvedbenim aktom najpozneje do 31. maja 2013 sprejme prednostne naloge Unije za politiko izvrševanja in nadzora. 4. Oddelek operativnega programa iz člena 20(1)(o) o delu večletnega progama iz člena 37(5) [Uredbe o skupni ribiški politiki] za leto 2014 se predloži najpozneje 31. oktobra 2013. Člen 19 Usmeritvena načela za operativni program Pri pripravi operativnega programa država članica upošteva naslednja usmeritvena načela: (a) ustrezne kombinacije ukrepov so vključene glede na posamezne prednostne naloge Unije, ki logično temeljijo na predhodnem vrednotenju ter analizi prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti (v nadaljnjem besedilu: analiza SWOT); (b) v program je vključen primeren pristop k inovativnosti in blažitvi podnebnih sprememb ter prilagajanju nanje; (c) predvideni so ustrezni ukrepi za poenostavitev in spodbujanje izvajanja programa; (d) po potrebi so ukrepi v okviru prednostnih nalog Unije za ESPR iz člena 6(3) in (5) te uredbe usklajeni z večletnim nacionalnim strateškim načrtom za ribogojstvo iz člena 43 [Uredbe o skupni ribiški politiki]. Člen 20 Vsebina operativnega programa 1. Poleg elementov iz člena 24 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] operativni program vključuje: (a) predhodno oceno iz člena 48 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]; (b) analizo stanja glede na analizo SWOT in določitev potreb, ki jih je treba izpolniti na geografskem območju programa. Analiza je strukturirana na podlagi prednostnih nalog Unije. Vse prednostne naloge Unije se ocenijo glede posebnih potreb v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje ter spodbujanjem inovacij, s čimer se bo poskušalo določiti ustrezne odzive na teh dveh področjih na ravni posamezne prednostne naloge; sinteza stanja na področjih politik, ki so z vidika prednosti in slabosti upravičena do pomoči; (c) prikaz v program vključenega primernega pristopa k inovativnosti in okolju, vključno s posebnimi potrebami v zvezi z območji Natura 2000, ter blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; (d) oceno predhodnih pogojev in po potrebi ukrepe iz člena 17(4) [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] ter mejnike, določene za namene člena 19 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]; (e) seznam izbranih ukrepov, organiziranih glede na prednostne naloge Unije; (f) opis izbirnih meril za projekte; (g) opis izbirnih meril za strategije lokalnega razvoja iz poglavja III naslova V; (h) jasno navedbo dejavnosti iz poglavja III naslova V, ki se lahko izvajajo v sodelovanju, zaradi česar so lahko upravičene do višje intenzivnosti pomoči v skladu s členom 95(3); (i) analizo potreb v zvezi z zahtevami glede spremljanja in vrednotenja ter načrt vrednotenja iz člena 49 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]. Države članice zagotovijo zadostne vire in dejavnosti za povečanje zmogljivosti za izpolnitev ugotovljenih potreb; (j) finančni načrt, ki se pripravi v skladu s členoma 18 in 20 [Uredbe (EU) št. […] o skupnih določbah] in v skladu s sklepom Komisije iz člena 17(3) ter vključuje: (i) preglednico, v kateri je naveden celoten prispevek ESPR, ki je načrtovan za vsako leto posebej; (ii) preglednico, v kateri so navedeni uporabljeni viri in stopnja sofinanciranja iz ESPR za cilje v okviru prednostnih nalog Unije iz člena 6 ter tehnična pomoč. Po potrebi so v preglednici ločeno navedeni viri in stopnje sofinanciranja iz ESPR, ki se uporabljajo z odstopanjem od splošnega pravila iz člena 94(1) za podporo iz členov 72 in 73, člena 78(2)(a) do (d) in (f) do (j), člena 78(2)(e) ter člena 79; (k) informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz drugih skladov skupnega strateškega okvira ali okvirnega programa LIFE; (l) izvedbene ukrepe programa, ki vključujejo: (i) določitev vseh organov iz člena 107, ki jo izvede država članica, ter informativni opisni povzetek upravljavskih in nadzornih struktur, (ii) opis postopkov spremljanja in vrednotenja ter opis sestave odbora za spremljanje, (iii) določbe za zagotavljanje obveščanja javnosti o programu v skladu s členom 143; (m) določitev partnerjev iz člena 5 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] in rezultate posvetovanj s partnerji; (n) za doseganje cilja večje skladnosti prek nadzora iz člena 6(6) in v skladu s členom 18(3): (i) seznam organov za izvajanje sistemov nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ter kratek opis njihovih človeških in finančnih virov, ki so na voljo za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje na področju ribištva ter njihovo opremo za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje na področju ribištva, zlasti število plovil, letal in helikopterjev, (ii) splošne cilje nadzornih ukrepov, ki jih je treba izvesti z uporabo skupnih kazalnikov, ki se določijo v skladu s členom 133, (iii) specifične cilje, ki jih je treba izpolniti v skladu s prednostnimi nalogami Unije iz člena 6 in podrobneje določajo, koliko postavk posamezne kategorije odhodkov se kupi v celotnem programskem obdobju; (o) za doseganje cilja zbiranja podatkov za trajnostno upravljanje ribištva iz člena 6(6) in člena 18(4) ter v skladu z večletnim programom Unije iz člena 37(5) [Uredbe o skupni ribiški politiki]: (i) opis dejavnosti zbiranja podatkov, ki jih je treba izvesti, da se omogoči: – ocena ribiškega sektorja (biološke, gospodarske in prečne spremenljivke ter raziskave na morju), – ocena gospodarskega položaja ribogojstva in predelovalne industrije, – ocena učinkov ribiškega sektorja na ekosistem, (ii) opis metod shranjevanja podatkov ter njihovega upravljanja in uporabe, (iii) prikaz zmogljivosti za doseganje dobrega finančnega in upravnega poslovodenja zbranih podatkov. Ta oddelek operativnega programa se dopolni s členom 23. 2. Operativni program vključuje metode za izračun poenostavljenih in dodatnih stroškov ali izpada prihodkov v skladu s členom 103 ali metodo za izračun nadomestila v skladu z ustreznimi merili se določi za vsako dejavnost, ki se izvaja v skladu s členom 38(1). 3. Poleg tega operativni program vključuje opis posebnih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti in preprečevanje diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, vključno z ureditvami za zagotavljanje vključitve vidika spolov v operativni program in njegovo izvajanje. 4. Komisija z izvedbenimi akti določi pravila za predložitev elementov iz odstavkov 1, 2 in 3. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 151(2). Člen 21 Odobritev operativnega programa 1. Poleg določb člena 25 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] Komisija oceni skladnost operativnih programov s to uredbo in njihov dejanski prispevek k prednostnim nalogam Unije za ESPR iz člena 6, pri čemer upošteva predhodno vrednotenje. 2. Komisija z izvedbenim aktom odobri operativni program. Člen 22 Sprememba operativnega programa 1. Komisija z izvedbenimi akti odobri spremembo operativnega programa. 2. Zaradi prilagajanja na spreminjajoče se tehnične potrebe dejavnosti nadzora se lahko oddelek operativnega programa iz člena 20(1)(n) spremeni vsaki dve leti, prvič z začetkom veljavnosti 1. januarja 2015. Zato lahko Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep, ki podrobno določa spremembe prednostnih nalog