SL ECB -PUBLIC  
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 11. aprila  2014  
o neodvisnosti Banke Slovenije  
(CON/2014/ 25) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 19. februarja 2014 prejela zahtevo predsednika slovenskega 
parlamenta za mnenje o predlogu zako na o spremembah in dopolnitvah Zakona o Banki Slovenije1 (v 
nadaljnjem besedilu: predlog zakona).  
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov  127(4) in  282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje alinee člena 2(1) Odločbe Sveta 98/415/ES2, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije.  V skladu s prvim stavkom člena  17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel 
Svet ECB.  
 
1.  Namen predloga zakona  
1.1 V skladu z obrazložitvijo k predlogu zakona, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila 
skupina poslank in poslancev, je namen predloga zakona okrepiti demokratično  odgovornost Banke 
Slovenije in povečati preglednost njenega delovanja, zlasti v zvezi z njeno vlogo pri bančnem 
nadzoru.  
1.2 Predlog zakona spreminja določbe Zakona o Banki Slovenije (v nadaljnjem besedilu: Zakon), ki so 
povezane s poročanjem Banke Sloven ije Državnemu zboru.  Določa izjeme od dolžnosti varovanja 
zaupnih informacij glede kreditnih institucij, ki prejemajo državno pomoč, kadar takšne 
informacije zahteva Državni zbor ali njegovi odbori.  Predlog zakona tudi omogoča, da na sejah 
Sveta Banke Slov enije sodelujejo še dodatni predstavniki teles Državnega zbora.  
1.3. Predlog zakona določa višjo zahtevano večino poslancev pri glasovanju o imenovanju guvernerja 
in drugih članov Sveta Banke Slovenije v Državnem zboru, spreminja pa tudi pravila o njihovem  
imenovanju in omejuje število njihovih mandatov na dva.  
1.4 Predlog zakona nadalje uvaja nov razlog za razrešitev članov organov odločanja Banke Slovenije 
in daje guvernerju Banke Slovenije pravico, da lahko brez razloga razreši direktorje ali namestnike 
direktorjev oddelkov.  
                                                 
1  Uradni list RS, št. 72/2006 – uradno prečiščeno besedilo in 59/11.  
2  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede 
osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42).   
ECB -PUBLIC  
2 1.5 Končno predlog zakona tudi določa, da poslovanje Banke Slovenije revidira zunanja revizijska 
gospodarska družba, ki jo izbere Državni zbor na predlog komisije, ki je pristojna za nadzor javnih 
financ.  Ta zunanji revizor bi bil pri stojen tudi za ugotavljanje nezdružljivosti funkcij članov Sveta 
Banke Slovenije, ne pa sama Banka Slovenije.  
 
2. Razrešitev članov organov odločanja Banke Slovenije  
2.1 Člen 130 Pogodbe določa načelo osebne neodvisnosti, ki je ključni vidik načela neodvis nosti 
centralnih bank za članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB).  To načelo je odraženo v 
členu 7 in členu 14.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v 
nadaljnjem besedilu: Statut ESCB).  Zlasti č len 14.2 med drug im določa, da so guvernerji lahko 
razrešeni funkcije le, če ne izpolnjujejo več pogojev, ki se zahtevajo za opravljanje njihovih 
dolžnosti, ali če so zagrešili hujšo kršitev, pri čemer imajo možnost zadevo predložiti Sodišču 
Evropske unije.  
Namen člena 14. 2 Statuta ESCB je preprečiti organom, ki sodelujejo pri imenovanju guvernerjev, 
zlasti vladi ali parlamentu, da bi izvršili svojo diskrecijsko pravico in razrešili guvernerja.  Ker se 
člen 14.2 neposredno uporablja, statuti nacionalnih centralnih bank (NCB)  ne bi smeli niti 
vsebovati razlogov za razrešitev po členu 14.2 niti jih izpustiti.  Po izvolitvi ali imenovanju 
guvernerji ne smejo biti razrešeni pod pogoji, ki niso navedeni v členu 14.2 Statuta ESCB, tudi če 
še niso prevzeli svojih dolžnosti.  
Osebna ne odvisnost bi bila ogrožena, če ista pravila ne bi veljala tudi za druge člane organov 
odločanja NCB, ki so vključeni v izvajanje nalog, povezanih z ESCB.  Različne določbe Pogodbe in 
Statuta ESCB zahtevajo primerljivo varnost položaja.  Člen 14.2 Statuta ESC B ne omejuje varnosti 
položaja samo na guvernerje, medtem ko člen 130 Pogodbe in člen 7 Statuta ESCB omenjata 
»člane organov odločanja« NCB, ne pa izrecno guvernerjev.  To še zlasti velja, če je  guverner »prvi 
med enakimi« med sodelavci z enakovrednimi glas ovalnimi pravicami ali  če ti sodelavci sodelujejo 
pri opravljanju nalog, povezanih z ESCB3. 
2.2 Prvi odstavek 39. člena4 Zakona določa, da so člani Sveta Banke Slovenije lahko predčasno 
razrešeni samo, če sami zahtevajo razrešitev (1. točka), če v času tra janja mandata nastopijo razlogi 
za nezdružljivost opravljanja funkcije (2. točka) ali če se v predpisanem postopku5 ugotovi, da ne 
izpolnjujejo več pogojev, ki se zahtevajo za opravljanje njihovih dolžnosti, ali so zagrešili hujšo 
kršitev (3. točka).   
2.3 S predlagano spremembo 39. člena Zakona se določa tudi razrešitev člana Sveta Banke Slovenije 
na predlog predsednika republike, če zanjo glasuje dvotretjinska večina vseh poslancev Državnega 
                                                 
3  Glej na primer Konvergenčno poročilo ECB iz leta 2013, str. 28. Vsa konvergenčna poročila ECB so dostopna na spletni 
strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.  
4  V povezavi z 39.a členom Zakona, ki določa uporabo nekaterih dol očb zakona, ki ureja preprečevanje korupcije.  
5  Ta postopek je urejen v Sklepu o postopku ugotavljanja odgovornosti članov Sveta Banke Slovenije, ki ga je sprejela 
Banka Slovenije v soglasju z ministrom, pristojnim za finance (Uradni list RS, št. 24/2003) . 
ECB -PUBLIC  
3 zbora.  S tem se razlogoma za razrešitev, določenima v členu 14.2 Statuta ESCB, dodaja še eden, 
kar je nezdružljivo s Statutom ESCB.  To predlagano spremembo bi bilo zato treba črtati.   
2.4 Nezdružljivost funkcij iz 2. točke prvega odstavka 39. člena Zakona se nanaša samo na situacije, 
opredeljene v 38. členu Zakona.  S tem v zvezi bi ECB ponovila svoje stališče, izraženo v 
Konvergenčnem poročilu iz maja 2006, da bi bilo zaradi pravne varnosti v 2. točki prvega odstavka 
39. člena dobrodošlo dodati navzkrižno navajanje 38. člena.  Pojasni ti bi bilo treba tudi, da je 
2. točka prvega odstavka 39. člena Zakona pogoj, ki se zahteva za opravljanje dolžnosti, ne pa 
dodaten razlog za razrešitev poleg razlogov, določenih v členu 14.2 Statuta ESCB.   
 
3. Sodelovanje predstavnikov tretjih oseb na sejah Sveta Banke Slovenije  
V skladu z na čelom institucionalne neodvisnosti centralnih bank, ki ga vsebujeta člen 130 Pogodbe 
in člen 7 Statuta ESCB, je sodelovanje predstavnikov tretjih oseb v organu odločanja NCB s 
pravico glasovanja o zadevah v zvezi z opravljanjem nalog NCB, povezanih z ESCB,  nezdružljivo 
s Pogodbo in Statutom  ESCB , tudi če ta glas ni odločilen6. Nadalje, v skladu z načelom 
institucionalne neodvisnosti centralnih bank  je tudi sodelovanje predstavnikov tretjih oseb  brez 
pravice glasovanja na sejah organa odločanja NCB, ki oprav lja nalog e, povezan e z ESCB, 
nezdružljivo s Pogodbo in Statutom ESCB, če t ovrstno  sodelovanje ovira  opravljanje nalog, 
povezanih z ESCB7, s strani tega organa odločanja ali ogroža skladnost z ureditvijo zaupnosti v 
ESCB.  
 
4. Zunanji revizor delovanja  Banke  Slovenije   
4.1 S predlogom zakona se uvaja nov 41.a člen8 Zakona, po katerem bi poslovanje Banke Slovenije 
revidirala revizijska gospodarska družba, ki jo izbere Državni zbor na predlog komisije, ki je 
pristojna za nadzor javnih financ.  
4.2 Člen 27.1 Stat uta ESCB zahteva, da revizijo računovodskih izkazov ECB in NCB opravljajo 
neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet, in to je pravilno odraženo v 
52. in 65. členu Zakona.  Predlagana sprememba je zato nezdružljiva s členom 27.1 S tatuta ESCB 
in v nasprotju z obstoječimi določbami 52. in 65. člena Zakona.  
4.3 Kadar je delovanje NCB predmet nadzora državnega revizijskega urada ali podobnega organa, ki je 
pristojen za nadzor uporabe javnih finančnih sredstev, bi morala veljati nasledn ja varovala 
neodvisnosti centralnih bank:  (a) obseg tega nadzora mora biti jasno opredeljen v pravnem okviru;  
(b) ne sme se posegati v dejavnost neodvisnih zunanjih revizorjev NCB9; (c) v skladu z načelom 
institucionalne neodvisnosti, ki ga vsebujeta člen 130 Pogodbe in člen 7 Statuta ESCB, takšna 
                                                 
6  Glej na primer Konvergenčno poročilo ECB iz leta 2013, str. 26.  
7  V skladu z 2. členom Zakona je treba načelo neodvisnosti centralne banke spoštovati ne samo, ko Banka Slovenije 
opravlja naloge, povezane z ESCB, ampak tudi , ko opravlja nacionalne nal oge. 
8  V povezavi s predlaganim črtanjem točke 1 v prvem odstavku 32. člena Zakona.  
9  O dejavnostih neodvisnih zunanjih revizorjev NCB glej člen 27.1 Statuta ESCB.  
ECB -PUBLIC  
4 revizija:  (i) mora biti skladna s prepovedjo dajanja navodil NCB in njenim organom odločanja,  
(ii) ne sme posegati v naloge NCB, ki so povezane z ESCB,  in (iii) mora biti opravljena na 
nepolitični, neodvisni in iz ključno strokovni osnovi10. Predlagane spremembe Zakona vseh teh 
zahtev ne izpolnjujejo.  
 
5. Poročanje Banke Slovenije Državnemu zboru in zaupn ost informacij  
5.1 Kot ECB izpostavlja v svojih konvergenčnih poročilih11, lahko obveznost varovanja poslovne 
skriv nosti, ki velja za zaposlene ECB in NCB na podlagi člena 37 Statuta ESCB, privede do 
podobnih določb v statutih NCB ali v zakonodaji držav članic.  Primarnost prava Unije in pravil, 
sprejetih na njegovi podlagi, pomeni tudi, da nacionalni zakoni o dostopu t retjih oseb do 
dokumentov ne smejo privesti do kršitve ureditve zaupnosti v ESCB.  Dostop do informacij in 
dokumentov NCB ne sme posegati v ureditev zaupnosti v ESCB, ki velja za člane organov 
odločanja in zaposlene NCB.  NCB bi morale zagotoviti, da bodo ti  organi varovali zaupnost 
razkritih informacij in dokumentov na isti ravni, kakršna velja za NCB.  Zato bi moralo biti 
posredovanje informacij, ki ga omogočajo predlagane spremembe 26. člena Zakona glede 
poročanja Banke Slovenije Državnemu zboru in predlaga na sprememba 47. člena Zakona o 
varovanju zaupnih podatkov, skladno z upoštevnimi predpisi Unije, vključno s tistimi, ki urejajo 
izmenjavo nadzornih in statističnih informacij, kot tudi z obveznostjo varovanja poslovne 
skrivnosti.  Glede na navedeno se 26. člen Zakona v tem smislu ne bi smel sklicevati le na 
nacionalne zakone, ampak tudi na predpise Unije, vključno s členom 37 Statuta ESCB.  ECB 
poudarja, da se zaupne informacije lahko izmenjujejo le, če je to nujno potrebno za izvajanje nalog 
organa, ki te i nformacije prejme.  V tej zvezi ECB ugotavlja, da lahko predstavnik odbora 
Državnega zbora, pristojnega za finance in monetarno politiko, sodeluje na sejah Sveta Banke 
Slovenije12, kjer se lahko seznani tudi z zaupnimi informacijami, vključno s podrobnostmi v zvezi z 
odobravanjem državne pomoči kreditnim institucijam.   
5.2 Predlagani novi tretji odstavek 26. člena Zakona, določa, da mora poročilo Državnemu zboru 
vsebovati tudi poročilo o delu in izvrševanju nalog članov Sveta Banke Slovenije.  Vendar pa je 
Svet Banke Slovenije kolegijsko telo, ki odgovarja Državnemu zboru kot celota.  Ta določba, 
odvisno od ravni podrobnosti tega poročila, zbuja pomisleke glede institucionalne neodvisnosti 
Banke Slovenije in osebne neodvisnosti članov Sveta Banke Slovenije.  Zako n bi moral vsebovati 
ustrezna varovala, s katerimi bi se zagotovilo naslednje:  (a) obveznosti poročanja ne smejo privesti 
do poseganja v neodvisnost članov Sveta Banke Slovenije, ki je določena v členu 130 Pogodbe in 
členu 7 Statuta ESCB;  (b) poseb en statu s guvernerjev v njihovi funkciji članov organov odločanja 
                                                 
10  Glej na primer str. 31 Konvergenčnega poročila ECB iz leta 2013 ter mnenji ECB CON/2011 /9 in CON/2011/53.  Vsa 
mnenja ECB so dostopna na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.  
11  Glej na primer Konvergenčno poročilo ECB iz leta 2013, str. 33.  
12  Glej prvi odstavek 33. člena Zakona.  
ECB -PUBLIC  
5 ECB mora biti v celoti spoštovan; in  (c) upoštevane morajo biti zahteve po zaupnosti, ki izhajajo iz 
Statuta ESCB13. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
 
 
V Frankfurtu na Majni, 11. aprila  2014  
 
[podpis]  
 
Predsednik ECB  
Mario DRAGHI  
 
                                                 
13  Glej na primer Konvergenčno poročilo ECB iz leta  2013, str. 26.