[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 10.8.2009

COM(2009) 404 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o metodi proizvodnje statistike EU: vizija za naslednje desetletje

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o metodi proizvodnje statistike EU: vizija za naslednje desetletje

1 Uvod

Uradna statistika je v današnji družbi zelo pomembna. Dostopnost nepristranskih in objektivnih statističnih informacij je bistvena za vse nosilce odločitev. Statistične informacije krepijo preglednost in odprtost odločitev glede politik in zato je uradna statistika javna dobrina, ki pomeni podlago za nemoteno delovanje družbe.

Na ravni EU je evropska statistika vse bolj pomembna za oblikovanje, izvajanje, spremljanje in vrednotenje politik Evropske unije. Evropska statistika zato pomeni bistven prispevek k vzpostavitvi informacijskih zmogljivosti, potrebnih za podporo strateškim ciljem EU, ter povezanim politikam in podpornim mehanizmom.

Evropska statistika se oblikuje, proizvaja in razširja na podlagi enotnih standardov in usklajenih metod. Nacionalni statistični uradi (NSU) držav članic zbirajo in proizvajajo usklajene podatke, ki jih ureja Eurostat za pripravo statistike na ravni EU. To poteka v številnih vzporednih procesih, državi za državo in na področju za področjem po tradicionalnem vzporednem procesnem modelu.

Vendar pa ta način proizvodnje statistike ni več popolnoma prilagojen spreminjajočemu se okolju. Nova uredba o statistiki[1] uvaja Evropski statistični sistem (ESS), s čimer so omogočene izboljšave učinkovitosti s sistematičnim sodelovanjem med partnerji sistema.

To sporočilo predstavlja vizijo prenove metode proizvodnje evropske statistike.Predlagane spremembe bodo sicer vplivale na proizvodne sisteme ESS kot celote, vendar bodo dosledno upoštevale načelo subsidiarnosti.Poleg tega je eden od ciljev tega sporočila uskladiti prizadevanja držav članic, med katerimi so nekatere že začele izvajati številne od teh sprememb, da bi se izognili dvojnemu delu in v največji možni meri izkoristili sinergije.

Naslednje poglavje vsebuje pregled sedanjega načina proizvodnje evropske statistike na podlagi vzporednega procesnega modela. Poglavje 3 opisuje spremembe v ozadju tega predloga za preoblikovanje metode proizvodnje statistike v EU. Poglavje 4 analizira posledice teh sprememb za poslovno arhitekturo ESS in predstavlja metodo evropskih sistemov za statistiko kot alternativo sedanji metodi. Poglavje 5 obravnava nekatere izzive za politiko in upravljanje, nastale z izvajanjem novega modela za NSU in Eurostat. Nazadnje predstavlja poglavje 6 naslednje korake za izvajanje strateške vizije, opisane v tem sporočilu.

2 Sedanje stanje: razširjeni vzporedni procesni model

Proizvodnja evropske statistike že več desetletij temelji na modelu, pri katerem posamezni NSU posameznih držav članic proizvajajo svojo nacionalno statistiko na določenem področju. Za zagotovitev primerljivosti in doslednosti podatkov vseh držav članic je proizvodnja NSU usklajena po dogovorjenih standardih. Statistiko, ki jo proizvedejo posamezni NSU, Eurostat uredi, da pridobi evropske vsote.

OKVIR 1: Razvoj sedanjega sistema proizvodnje evropske statistike *

Proizvodnja evropske statistike se je začela z nastankom Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) v začetku petdesetih let prejšnjega stoletja. To je privedlo do zahteve po količinskih in kakovostnih informacijah, na katerih naj bi temeljile politične odločitve glede enotnega trga za premog in jeklo. Da bi dobili primerljive podatke za šest držav članic, je bilo treba zbrati novo, usklajeno statistiko, ločeno od nacionalne statistike, ki je bila nesistematična in ni bila primerljiva. Z uskladitvijo metod so se postavili temelji za evropsko statistiko.

Več desetletij je proizvodnja evropske statistike zajemala zbiranje razpoložljivih podatkov v državah članicah, pri čemer je bila zagotovljena primerljivost konceptov, opredelitev in metod.

Rimska pogodba o Evropski gospodarski skupnosti (EGS) je pomenila rojstvo evropske zakonodaje o statistiki, ki ima podlago v členu 213 (pozneje člen 284). Vendar je glavna metoda dela še na prej temeljila pretežno na dobri volji in sodelovanju med Eurostatom in nacionalnimi statističnimi uradi (NSU), posledica česar so bile prostovoljne zbirke podatkov na podlagi tako imenovanih „prijateljskih dogovorov“. Pred 90-imi leti prejšnjega stoletja je obstajalo malo statističnih pravnih aktov, tisti maloštevilni pa so bili na področjih, kjer so obstajale prave politike Komisije: kmetijstvo in zunanja trgovina.

Od devetdesetih let so začele nekatere evropske politike temeljiti neposredno na statistiki, pri čemer so najbolj omembe vreden primer konvergenčna merila za EMU Maastrichtske pogodbe. Omenjeni razvoj je bistveno prispeval k bolj splošni razširitvi statistične zakonodaje. Bistvo proizvodnje evropske statistike pa je ostalo, kakršno je bilo v preteklosti: NSU zbirajo in proizvajajo usklajene podatke, ki jih Eurostat ureja in pripravi statistiko na ravni EU. Pristop je bil še naprej „razširjen“: nacionalni ravni je bila dodana še evropska.

Uredba o evropski statistiki** poudarja potrebo po okrepitvi sodelovanja v ESS, na primer z uvedbo načela stroškovne učinkovitosti (člen 2(f)), Odbora za evropski statistični sistem (člen 7), omrežij sodelovanja (člen 15) in evropskega pristopa k statistiki (člen 16). Na splošno se je za uradno statistiko v Evropi začela nova faza. Metoda evropskih sistemov za statistiko želi uresničiti namene prava, in sicer vzpostaviti resnični „sistem“, ki v čim večji meri uporablja sodelovanje in standardizacijo, ob tem pa spoštuje načelo subsidiarnosti.

_________________

* Besedilo v tem okviru je v skladu z: De Michelis, Alberto in Alain Chantraine, Memoirs of Eurostat, Luxembourg, 2003

** Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki

V vsakem NSU poteka proizvodnja statistike po različnih proizvodnih linijah ali postopkih različnih statističnih področij. Celotni proizvodni proces statističnega urada se imenuje poslovna arhitektura. Trenutno poslovna arhitektura večine NSU EU še vedno pretežno temelji na vzporednem procesnem modelu, vezanem na proizvod. V takšnem modelu vsak posamezni vzporedni procesni model, vezan na proizvod, ustreza posebnemu področju statistike skupaj z ustreznim proizvodnim sistemom. Za vsako področje poteka celoten proizvodni proces od načrta raziskovanja, zbiranja in obdelave podatkov do njihovega razširjanja neodvisno od drugih področij in vsako ima svoje dobavitelje podatkov in skupine uporabnikov.

Za proizvodnjo evropske statistike Eurostat uredi podatke, ki jih prejme od posameznih NSU tudi po posameznih področjih. Enak vzporedni procesni model, vezan na proizvod, torej obstaja pri Eurostatu, kjer se usklajeni podatki na določenem statističnem področju agregirajo za proizvodnjo evropske statistike na navedenem področju. Tradicionalni pristop k proizvodnji evropske statistike na podlagi vzporednega procesnega modela je torej mogoče označiti kot „razširjeni“ vzporedni procesni model, v katerem se nacionalni ravni doda še evropska.

Vzporedni procesni model je rezultat dolgega zgodovinskega procesa, v katerem se je statistika na posameznih področjih razvila neodvisno druga od druge. Ima vrsto prednosti: proizvodni procesi so najbolje prilagojeni ustreznim proizvodom; fleksibilen je v tem, da se lahko hitro prilagodi razmeroma majhnim spremembam pojmov, ki jih podatki opisujejo; je pod nadzorom upravljavca področja in ima poslovno arhitekturo z nizkim tveganjem, saj problem v enem od proizvodnih procesov običajno ne vpliva na ostalo proizvodnjo. Z evropskega vidika ima to prednost, da ga lahko obravnava razmeroma omejena in posebna uredba.

Vendar pa ima vzporedni procesni model tudi številne pomanjkljivosti. Prvič, anketirancem nalaga nepotrebno veliko breme. Glede na to, da zbiranje podatkov na različnih področjih poteka neodvisno in neusklajeno, so anketiranci redno več kot enkrat vprašani po istih informacijah (glej okvira 2 in 3). Drugič, vzporedni procesni model ni dobro prilagojen zbiranju podatkov o pojmih, ki zajemajo več razsežnosti, kakor so globalizacija ali podnebne spremembe. Nenazadnje pa je ta način proizvodnje izjemno neučinkovit in drag, saj ne uporablja standardizacije med področji in sodelovanja med državami članicami. Odvečno in podvojeno delo v procesu razvoja, proizvodnje ali razširjanja je neizogibno. To neučinkovitost in stroške proizvodnje nacionalnih podatkov še dodatno povečujeta zbiranje in vključevanje regionalnih podatkov, ki so nepogrešljivi za oblikovanje, spremljanje in vrednotenje nekaterih politik EU.

„Razširjeni“ vzporedni procesni model

[pic]

3 Spremembe v poslovnem okolju ESS

Vsak razvoj na področju statistike določata dve glavni gonili: na eni strani potreba po obravnavi novih in nastajajočih potreb po statistiki, na drugi pa potreba po zmanjšanju obremenitve za anketirance ter stroškov proizvodnje statistike. Poleg tega so se okoliščine, v katerih se statistika proizvaja, zaradi razvoja informacijske tehnologije spremenile.

Nove zahteve za statistiko bodo še naprej naraščale v smislu količine in kakovosti. Na vseh področjih statistike potrebe po informacijah naraščajo. Uporabniki čedalje bolj potrebujejo integrirane in dosledne podatke, saj postajajo pojavi, ki se merijo, bolj kompleksni in medsebojno povezani. Pojavljajo se nove teme, kot so globalizacija, podnebne spremembe, staranje prebivalstva, energetska učinkovitost itd. Njihova skupna značilnost je, da odsevajo več medsebojno povezanih in vzajemno odvisnih temeljnih pojavov. Vzporedni procesni model, po katerem se neodvisno proizvaja statistika na različnih področjih, je zato slabo prilagojen izpolnjevanju zahtev politike za integrirane podatkovne nize.

Poenostavitev in izboljšanje zakonodajnega okolja za podjetja in državljane EU je za Komisijo dolgoročna prednostna naloga. Na področju statistike je Svet pozdravil strateški pristop in delovni načrt iz sporočila Komisije o zmanjšanju obremenitve poročanja, poenostavitvi in določanju prednostnih nalog na področju statistike[2]. Njegovo izvajanje dobro napreduje, zlasti na področju statistike podjetij in trgovine s sprejetjem programa MEETS[3] in revizijo Uredbe Intrastat[4]. Delo na področju zmanjšanja obremenitve se bo v bližnji prihodnosti nadaljevalo in ga bo treba razširiti na druga statistična področja. Kakor je navedeno že v prejšnjem poglavju, je ena od pomanjkljivosti vzporednega procesnega modela prav ta, da anketirancem nalaga veliko breme. To je še en pomemben razlog za dvom glede vzporednega procesnega modela.

Še naprej se razvijajo nova orodja IKT za izboljšanje učinkovitosti, zmanjšanje obremenitve in povečanje statistične kakovosti. Z nastankom novih tehnologij se stremi k temu, da bi se le-te v čim večji meri uporabile in da bile statistične metode usmerjene k njim. Nove oblike komuniciranja z uporabniki in proizvajalci, kakor je Web 2,0, ter druge nove oblike informacijske tehnologije bodo verjetno povzročile temeljite spremembe komunikacijskih kanalov, ravnanja s podatki in njihovega shranjevanja. Urejanje podatkov, ki izvirajo iz NSU, na Eurostatu že postaja vse bolj interaktivno z naknadnimi ponovitvami dostav in potrjevanjem podatkov, s čimer se kakovost statistike izboljšuje. Ti dejavniki bodo morali odsevati v procesu razširjanja in proizvodnje. Poleg tega je proizvodnja statistike kot rezultat tega razvoja postala bolj integrirana, ne le v gospodarstvu, temveč v družbi kot celoti. Razvoj, proizvodnjo in razširjanje uradne statistike je torej treba prilagoditi razmeram „družbe znanja“. Tudi tu vzporedni procesni model ni videti prilagojen razvoju.

Vsi ti razmisleki vodijo k sklepu, da vzporedni procesni model ni več primeren za sedanje razmere in ga bo treba nadomestiti z boljšo alternativo.

Glavni namen in strateška usmeritev te vizije je izboljšati učinkovitost statistične proizvodnje. Samo trajna prilagoditev kataloga njegovih proizvodov in storitev z inovacijami in novim razvojem bo zagotovila, da bo ESS v prihodnosti še lahko igral pomembno vlogo za sprejemanje odločitev. Politika učinkovitosti bo ESS omogočila rešitev konflikta med naraščajočimi potrebami po informacijah in omejitvami virov.

Okvir 2: Učinki na državljane in uprave

Državljanom ni treba redno izpolnjevati vprašalnika uradne statistike:

Raziskovanja v gospodinjstvih običajno potekajo z zelo majhnimi vzorci.

Popisi prebivalstva tradicionalno potekajo enkrat na deset let.

Nekateri življenjski dogodki (npr. rojstvo, začetek šolanja, nezgoda, upokojitev) vodijo k posebnemu poročanju v demografski in socialni statistiki. Vendar se ta statistika običajno proizvaja z uporabo sredstev uprav, izobraževanja ali zdravstvenih sistemov.

Kljub temu je optimizacija statistike z integracijo in povečano uporabo upravnih virov pomemben cilj. Čedalje manjša pripravljenost za sodelovanje v statističnih raziskovanjih je že privedla do inovativnih in enostavnih rešitev za naslednji krog popisov prebivalstva 2010/2011. Zdaj je bistveno nadaljevati po tej poti in načrtovati preoblikovanje evropske statistike prebivalstva in socialne statistike za obdobje po teh popisih. Če so podatki, zbrani za statistične namene, osebni podatki, torej kakršne koli informacije v zvezi z identificirano fizično osebo ali osebo, ki jo je mogoče identificirati, bi se morala ustrezna zakonodaja o varstvu podatkov v celoti uporabljati, podatki pa bi morali biti pred nadaljnjo obdelavo za statistične namene načeloma anonimizirani. Bistven pogoj za izvedljive rešitve na tem področju bo, da bo treba potrebe po varstvu podatkov, kakor so razvidne iz ustrezne zakonodaje EU[5], vključiti. Poleg tega bo pomembno zagotoviti, da bodo upravni viri spoštovali statistične zahteve (opredelitve, tok podatkov, dostop do podatkov).

4 Posledice za poslovno arhitekturo ESS: metoda evropskih sistemov za statistiko

Na ravni držav članic

Strategija obravnave zgoraj navedenih sprememb temelji na celostnem pristopu in ne na razdrobljenem, pomenila pa bo nadomestitev vzporednega procesnega modela z integriranim modelom. Različnim pomanjkljivostim vzporednega procesnega modela iz poglavja 2 se je dejansko mogoče izogniti z vključitvijo podatkovnih nizov in kombinacijo podatkov iz različnih virov.

Na ravni NSU se tako statistike za posamezna področja ne bi več proizvajale neodvisno druga od druge, temveč kot integrirani deli obsežnih proizvodnih sistemov (tako imenovani pristop podatkovnega skladišča) za statistične sklope. Ti sistemi bi temeljili na skupni (tehnični) infrastrukturi, v čim večji meri bi uporabljali standardizirano programsko opremo in vse razpoložljive, kakovostno primerne vire podatkov.

Zato je treba preučiti, kako je mogoče združiti in uporabiti informacije iz različnih virov za različne namene, na primer z odpravo metodoloških razlik, poenotenjem statističnih klasifikacij itd.

Kot optimalna rešitev bi bilo zelo učinkovito, če bi države članice ustvarile omrežje zbirk podatkov, iz katerih bi lahko črpali vse zadevne informacije. Ker je takšno rešitev v celoti mogoče izvajati šele dolgoročno, se srednjeročno predlaga povezava podatkov na ravni mikropodatkov. Povezovanje mikropodatkov je pomembno orodje ne le za zmanjšanje obremenitve, temveč tudi za pridobitev bolje primerljivih podatkovnih nizov. Ta proces naj bi tudi zagotovil priložnost za razširitev in boljše izkoriščanje statističnih informacij, ki so na voljo na regionalni ravni, in bi tako pripomogel k izboljšanju področja uporabe in kakovosti regionalnih podatkov. Kratkoročno naj bi se s tesnim sodelovanjem znotraj ESS, z vzpostavitvijo in razvojem skupnih struktur, orodij in procesov prek omrežij sodelovanja poslovna arhitektura ESS usmerila na pravo pot proti svojim dolgoročnim ciljem.

Okvir 3: Posledice za podjetja

V nadaljevanju sledi primer najslabše možne situacije, ki bi lahko nastala v realnem življenju zaradi sedanjega modela proizvodnje. Družba z 200 zaposlenimi izdeluje dele za avtomobilsko industrijo. Na začetku vsakega leta predloži dve raziskovanji, ki se uporabljata za strukturno statistiko podjetij. Zajemata prihodke od prodaje, nabavo blaga in storitev, poslovni presežek, zaposlovanje, stroške osebja ter naložbe. Predloži tudi podatke o porabi energije za statistiko energetike. Mesečno poroča o svojem trgovanju v EU (Intrastat) po vrednosti in količini. Mesečno predloži tudi poročila o svojih poslovnih gibanjih za kratkoročno statistiko (prihodki od prodaje, zaposlovanje, nova naročila). Mesečno poroča o vrednosti in količini svoje proizvodnje blaga. Za vsako posamezno zbirko podatkov mora navesti iste osnovne informacije o nekaterih značilnostih podjetja, na primer o prihodkih od prodaje.

V integriranem sistemu bi lahko mnoge od teh podatkov pridobili iz obstoječih upravnih podatkov in/ali jih črpali neposredno iz računovodskih izkazov podjetja. Glede ostalih podatkov bi moralo eno raziskovanje na mesec zadostovati za zbiranje informacij, ki jih ni mogoče zbrati drugače.

Integrirani model temelji na dejstvu, da vlade zbirajo podatke za mnoge nestatistične namene, na primer za davčno politiko in politiko trga dela. S ponovno uporabo teh upravnih podatkov za statistične namene se lahko poveča učinkovitost. Tudi podatki iz drugih (zunanjih) virov lahko prispevajo k temu, npr. z uporabo zasebnih ponudnikov informacij ali neposredno uporabo računovodskih podatkov podjetij. Vendar si je treba prizadevati za zagotovitev kakovosti podatkov, saj zelo pogosto upravni in drugi zunanji podatki niso na voljo v obliki, kakršno potrebuje statistika.

Okvir 4: Združevanje podatkov iz raziskovanj z upravnimi podatki

Evropska raziskava o delovni sili (LFS) je podlaga za izračun usklajenih podatkih o brezposelnosti. LFS neposredno navaja četrtletne ocene. Te so v celoti primerljive med državami članicami, saj so pripravljene z uporabo dogovorjenih konceptov Mednarodne organizacije dela (ILO). Oblikovalci politik, analitiki in javnost na splošno pa mesečno potrebujejo tudi primerljive podatke o brezposelnosti.

Medtem ko je takšne mesečne ocene za malo število držav članic mogoče pridobiti neposredno iz LFS, za večino držav to ni mogoče. Za slednje je Eurostat razvil metodo za proizvodnjo mesečnih ocen z združitvijo četrtletnih rezultatov LFS in mesečnih informacij o registriranih brezposelnih. Podatki o registriranih brezposelnih prihajajo iz nacionalnih uprav trga dela. Odvisni so od specifičnih upravnih predpisov v posameznih državah. Medtem ko njihove ravni zato niso primerljive, se lahko njihove spremembe od meseca do meseca uporabljajo kot kazalnik za kratkoročni razvoj. V metodologiji Eurostata LFS zagotavlja primerljivo četrtletno merilo ravni brezposelnosti, s katerim je povezan kazalnik četrtletnih gibanj na podlagi registriranih podatkov. Tako povezava rezultatov raziskovanja in upravnih podatkov omogoča hiter in učinkovit odziv na javne potrebe po informacijah.

Na ravni EU

Na evropski ravni obstajata dve razsežnosti integriranega modela: horizontalna in vertikalna. Rezultat kombinacije obeh razsežnosti je nova metoda evropskih sistemov za statistiko .

Horizontalna integracija na evropski ravni je podobna tisti, ki je bila opisana za države članice. Opustitev vzporednega procesnega modela v NSU bi neposredno pomenila, da se tudi evropska statistika ne bi več proizvajala področje za področjem, temveč podobno na integriran način.

Vertikalni vidik integriranega modela na evropski ravni je sestavljen iz dveh sestavin. Pri individualnih statističnih ukrepih bodo razvite sinergije znotraj ESS. Skupne strukture, orodja in procese bi bilo mogoče vzpostaviti ali nadalje razviti z omrežji sodelovanja , pri čemer bi bili vključeni nacionalni statistični organi in Eurostat. Kakor predvideva člen 15 uredbe o evropski statistiki[6], bodo ta omrežja sodelovanja med partnerji ESS omogočila specializacijo posameznih držav članic za določene statistične dejavnosti v korist ESS kot celote. To bo preprečilo podvajanje dela in tako povečalo učinkovitost in zmanjšalo nepotrebno obremenitev za anketirance.

Integrirani model

[pic]Druga sestavina zadeva evropski pristop k statistiki (člen 16 uredbe o statistiki). Osnovna zamisel je, da so zanesljivi podatki na nacionalni ravni zadosten, ne pa nujen pogoj za zanesljive podatke na evropski skupni ravni. Če je edini namen podatkov zagotavljanje informacij na ravni EU, ni potrebe po popolnem nizu nacionalnih podatkov in zato obstaja možnost večje učinkovitosti sistema. Eden od možnih načinov za uresničitev te prednosti je vzorčenje EU. Na področjih, kjer ni potrebe po nacionalnih podatkih, lahko vzorčenje EU privede do zmanjšane obremenitve za anketirance, večje točnosti in izboljšane kakovosti. Evropski pristop k statistiki bi lahko vključeval tudi proizvodnjo evropske statistike z uporabo neobjavljenih nacionalnih prispevkov ali prispevkov iz podskupine držav članic ter z uporabo delnih informacij na podlagi modelov.

Povzetek: na ravni EU ima integrirani model proizvodnje statistike dve razsežnosti: zajema horizontalno integracijo čez meje statističnih področij na ravni NSU in Eurostata ter vertikalno integracijo, ki zajema nacionalno raven in raven EU. Ta model proizvodnje evropske statistike je poimenovan metoda evropskih sistemov za statistiko.

5 Nekaj izzivov za politiko in upravljanje

5.1 Izzivi za ESS

Več elementov predlaganega integriranega modela pomeni, da se bo strokovni model „zbiralcev podatkov“ spremenil v „ponovne uporabnike podatkov“. Medtem ko podatke, zbrane s tradicionalnimi metodami, nadzorujejo statistični uradi, to v veliko manjši meri velja za ponovno uporabljene podatke, kar vsebuje določena tveganja: imetniki podatkov lahko spreminjajo koncepte in opredelitve, določena zbiranja podatkov se lahko prekinejo ali spremenijo itd. Za zagotovitev upoštevanja legitimnega interesa statistike je treba ponovno preučiti in morebiti okrepiti stališče do imetnikov ponovno uporabljenih podatkov (administratorji, regulatorji ali drugi).

Obstajajo znatni izzivi tehnične in metodološke narave. Standardizacija in vključitev prej ločenih proizvodnih procesov bosta zahtevali velika prizadevanja in učinkovito upravljanje sprememb. Preoblikovanje proizvodnega sistema s skupino približno tridesetih proizvajalcev bo izvedljivo samo s postopnim pristopom in z intenzivnim sodelovanjem. Poleg tega bo ocenjevanje kakovosti statistike postalo veliko bolj zapleteno. Na primer: tradicionalni ukrepi kakovosti (npr. napaka pri vzorčenju) bodo postali manj pomembni, saj bo pri zbiranju podatkov uporabljenih manj tehnik vzorčenja. Zato bo treba razviti novo metodologijo ocene kakovosti.

Nova poslovna arhitektura, ki bo nastala iz uvedbe teh inovativnih značilnosti, bo ESS omogočila izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti proizvodnega procesa. Vendar pa je treba to strateško usmeritev dopolniti z izboljšano komunikacijo z uporabniki. Statistične informacije nikoli niso bile samoumevne – nasprotno, mnogim uporabnikom pomenijo pojave iz resničnega življenja z visoko stopnjo abstrakcije. Bolj ko statistična proizvodnja temelji na kompleksni metodologiji, bolj je treba razlagati rezultate. Zaupanje v statistični sistem je tesno povezano z dojemanjem kakovosti statističnih informacij. Poleg tega bi lahko osnovno izobraževanje na področju statističnih elementov pripomoglo k ublažitvi nesporazumov v splošni javnosti („neznanje matematike“). Posledica tega je, da mora biti vodilno načelo komuniciranja usmerjenost k uporabniku.

Okvir 5: Novi načini komuniciranja z uporabniki

Statistics Explained je novo orodje za razširjanje (meta)podatkov prek spletišča Eurostata. Nadomestilo bo tiskane publikacije in omogočalo združevanje podatkov in metainformacij z razlagalnimi besedili. Zato bo gladko združevalo statistične publikacije in zbirke podatkov. Statistics explained bo temeljilo na tehnologiji tipa Web 2.0 wiki. Za vsebino bo na decentraliziran način skrbel direktorat, pristojen za področje, enota za razširjanje pa bo pristojna za urejanje in bo stremela k poenotenju in dobri kakovosti. Interno je že bil razvit in predstavljen prototip; prvo različico bi lahko javnosti ponudili v drugi polovici leta 2009.

Nazadnje bo zlasti na ravni NSU treba pregledati interno organizacijo in jo prilagoditi novim razmeram. Kvalifikacije osebja se bodo morale skladati z novimi zahtevami (npr. v smislu tehnoloških in komunikacijskih sposobnosti). Zaposliti bo treba novo osebje z drugačnimi kvalifikacijami, sedanji zaposleni pa se bodo morali nadalje usposabljati.

5.2 Izzivi za Eurostat

Glede na to, da postaja statistični proces ESS bolj kompleksen in celosten, mora Eurostat ponovno preučiti svoj pristop k vsestranskemu zagotavljanju kakovosti.

Približno v zadnjem desetletju so stalno obstajala prizadevanja, da bi zbiranje statističnih podatkov v ESS temeljilo na zakonodaji namesto na prostovoljnih sporazumih z državami članicami. Gonilo te politike je delno želja držav članic in Eurostata po izrecni navedbi obveznosti držav članic do pošiljanja podatkov in delno zagotovitev kakovosti statistike. Pravni pristop je bil zelo uspešen pri vsestranskem zagotavljanju kakovosti, vključno s primerljivostjo in popolnostjo statistike EU. Ker pa postajajo procesi statistične proizvodnje vse bolj kompleksni in celostni, bo kakovost v prihodnje zagotovljena s kombinacijo nove generacije statistične zakonodaje skupaj z drugimi instrumenti.

Izvajanje metode evropskih sistemov za statistiko vključuje tri sestavine. Prva sestavina je še vedno zakonodaja Skupnosti , ki bo še naprej v glavnem osredotočena na rezultate in bo določala minimalne standarde za proizvodnjo statistike na določenem področju. Logična posledica tega načela bi bila, da ne bi države članice za izpolnjevanje takšnih minimalnih standardov prejemale nikakršne finančne podpore. Predlogi Eurostata za prihodnjo statistično zakonodajo Skupnosti bi bili oblikovani tako, da bi bila omogočena in bi se spodbujala nastajajoča arhitektura medsebojno odvisnih proizvodnih sistemov, ki črpajo iz več virov. Nova generacija statističnih pravnih aktov bi se ukvarjala s širšimi področji statistike kakor doslej, pri čemer bi bila poudarjena uporaba več podatkovnih virov, inovativnih metod zbiranja podatkov, informacij, ki so na voljo na regionalni ravni, in konceptov, ki segajo čez meje posameznih področij. Večina tehničnih vidikov zakonodaje ne bi bila del „osnovnega“ pravnega okvira za določeno statistično področje, temveč bi jo urejali izvedbeni akti. S tem se bo povečala prilagodljivost pravnega pristopa. Pripomniti velja, da je predlagani pravni pristop v celoti v skladu s priporočili medsebojnega pregleda na Eurostatu[7].

Ciljno usmerjen pristop pravne sestavine strategije bi lahko dopolnila uskladitev vložka s pomočjo uporabe skupnih orodij v ESS . Druga sestavina zato zadeva dopolnitev uskladitve proizvodov z uskladitvijo procesa s spodbujanjem metodologij, temelječih na skupnem orodju. To je potrebno za razvoj bolj integriranih sistemov, omogočilo pa bi tudi popolno izkoriščanje sinergij in ekonomije obsega. Vendar je zagotovitev skupnih metodoloških orodij in orodij IKT za ESS kot celoto posebno zahtevna, saj bi si odgovornost (in torej tudi stroške) za razvoj takšnih instrumentov morali deliti Eurostat in NSU. Predlagana strategija zato predvideva znaten finančni prispevek k temu razvoju na ravni EU, kar bo Eurostatu tudi omogočilo usmerjanje sistema v želeno smer. V ta namen je mogoče sprožiti več oblik sodelovanja v celotnem ESS. Med njimi velja omeniti omrežja sodelovanja (ESSnet), ki zajemajo projekte, ki jih izvede skupina institucij za pridobitev rezultatov, ki bi jih lahko uporabila celotna skupnost ESS. Projekte ESSnet sofinancirajo Komisija in sodelujoče institucije.

Tretja sestavina je spodbujanje skupnih vrednot in izmenjava znanja po vsem ESS. Pravno sestavino (določitev osnovnih pogojev) in tehnično sestavino (najboljša možna orodja) mora dopolniti sestavina, ki se nanaša na znanje in strokovnost, ki je v sistemu na voljo, torej na človeški kapital ESS. Zato se predlaga ustanovitev prave evropske ustanove za raziskovanje in usposabljanje na področju statistike.

Okvir 6: Vpliv na vlogo Eurostata v Komisiji

Statistika mednarodne blagovne menjave med državami članicami EU in državami nečlanicami EU je urejena na podlagi carinskih podatkov. V letu 2008 so med GD TAXUD in Eurostatom potekala izčrpna posvetovanja o prihodnjih spremembah te zbirke podatkov v povezavi s prihodnjim pregledom carinskega zakonika. Izid posvetovanj je bil dogovor obeh generalnih direktoratov, ki bo zagotovil, da bodo v pregledu carinskega zakonika upoštevane statistične potrebe. Če do takega dogovora ne bi prišlo, bi obstajalo tveganje, da bi bilo treba podatke zbrati z raziskovanji, s čimer bi se znatno povečala obremenitev za podjetja. Tudi na drugih področjih bo v glavnem kot rezultat povečane uporabe podatkov, ki niso bili zbrani z raziskovanji, treba zagotoviti, da bodo pri (pre)oblikovanju upravnih virov podatkov upoštevani statistični interesi. Za zagotovitev, da bodo druge službe Komisije spoštovale legitimne pomisleke proizvajalcev statistike, je potrebna politična podpora na najvišji ravni.

Poleg tega je posledica sprememb v poslovnem okolju ESS iz poglavja 3 pomembna prenova sistema upravljanja ESS. Nova uredba o evropski statistiki* krepi poslanstvo Eurostata. Skupaj z ustanovitvijo Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (ESGAB) in Evropskega svetovalnega odbora za statistiko (ESAC) pomeni posodobitev pravnih zahtev bistven prispevek h krepitvi in dopolnitvi upravljanja ESS. Upravljanje je bilo v zadnjih letih izboljšano tudi že s sprejetjem in izvajanjem Evropskega statističnega kodeksa ravnanja, ki je osrednji element formaliziranega in sistematičnega vodenja kakovosti.

Čeprav tak razvoj ni neposredna posledica preoblikovanja proizvodnih sistemov statistike EU, je njegova posledica tudi razširitev poslanstva Eurostata čez meje zgolj usklajevanja z NSU. Eurostat bo na eni strani moral zagotoviti razširjeno statistično storitev drugim organom Skupnosti (tehnično svetovanje, preverjanje kakovosti), na drugi pa bo moral okrepiti komunikacijo s temi organi Skupnosti, da bo pripravljen na statistične potrebe in se bo povečala raba obstoječe statistike. To bo pomenilo tesnejše odnose z drugimi službami Komisije ne le z letnimi obravnavami, temveč tudi skupnimi analitičnimi dejavnostmi. V ta namen bo vzpostavljeno omrežje korespondentov za statistiko pri Komisiji.

__________

*Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki

6 Približevanje novi metodi evropskih sistemov za statistiko

Jasno je, da Eurostat sam ne more uresničiti zgoraj predstavljene vizije posodobitve poslovne arhitekture v EU. Gre za skupno prizadevanje vseh partnerjev ESS, med katerimi mora vsak opraviti svoj del naloge in pri tem v celoti upoštevati načelo subsidiarnosti. Za uspeh vizije jo morajo podpreti vsi. Zato je izredno pomembno, da Eurostat vključi svoje partnerje v ESS v zgodnji fazi procesa. S tem namenom se predlaga, da Eurostat proces takoj po sprejetju predstavi Odboru ESS. S tem naj bi se zagotovilo, da bodo NSU prevzeli odgovornost za proces, saj bi sicer utegnil ostati omejen na tiste elemente, ki jih je mogoče uvesti samo na ravni EU.

Komisija si bo prizadevala tudi za podporo Evropskega parlamenta in Sveta, kar bo ključ do uspešne izvedbe predlagane vizije posodobitve poslovne arhitekture v EU. Države članice bodo zlasti vključene z razpravami v Svetu ECOFIN. Po tradiciji zadnjih nekaj let bo Svet novembra razpravljal o več vprašanjih v zvezi s statistiko (tako imenovani statistični paket) in ta predlog bo eden od elementov letošnjega paketa. Zato bo takoj, ko ga bo Komisija sprejela, predložen v razpravo Ekonomsko-finančnemu odboru.

Poleg tega morajo biti tudi druge zainteresirane strani del strategije. Glede na to, da bo neizogibna posledica nove poslovne arhitekture morebitna drastična sprememba značilnosti in celo vsebine evropske statistike, se bo treba v zgodnji fazi posvetovati tudi s skupinami uporabnikov. Pri spreminjanju nove poslovne arhitekture je treba upoštevati njihove pripombe in si dejavno prizadevati za njihovo soglasje. Zato bo predlog predložen tudi ESAC.

Medtem se bodo nadaljevala obstoječa prizadevanja za preoblikovanje proizvodnega procesa. Pri tem gre za različne pobude, kot so racionalizacija arhitekture IT s projektom „Data Life Cycle“ (CVD), uvedba bolj interaktivne proizvodne verige na podlagi rešitve „podatki pri viru“ s projektom „Census hub“ in prek okoljskih podatkovnih centrov ter preoblikovanje statistike podjetij in trgovine s programom MEETS.

[1] Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki.

[2] Sporočilo o zmanjšanju obremenitve poročanja, poenostavitvi in določanju prednostnih nalog (COM(2006) 693).

[3] Sklep št. 1297/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o uvedbi Programa za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS).

[4] Uredba (ES) št. 222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 638/2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami, UL L 87.

[5] Direktiva 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 (UL L 281) in Uredba (ES) št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 (UL L 8).

[6] Glej opombo 1.

[7] V obdobju od leta 2006 do 2008 je bil na vseh nacionalnih statističnih uradih in na Eurostatu opravljen medsebojni pregled za oceno skladnosti z Evropskim statističnim kodeksom ravnanja. Kodeks določa ključna načela za proizvodnjo in razširjanje evropske uradne statistike in institucionalno okolje, v katerem delujejo nacionalni in skupnostni statistični organi, z namenom povečati njihovo integriteto, neodvisnost in odgovornost.