SL Uradni list Evropske unije C 128/149

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskem letu prostovoljstva 2011

(COM(2009) 254 konč. - 2009/0072 (CNS))

(dodatno mnenje)

(2010/C 128/30)

Glavna poročevalka: ga. zu EULENBURG

Predsedstvo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je 29. septembra 2009 sklenilo, da v skladu s členom 29(A) izvedbenih določb poslovnika pripravi dodatno mnenje o naslednji temi:

Evropsko leto prostovoljstva 2011

COM(2009) 254 konč. – 2009/0072 (CNS).

Predsedstvo Odbora je strokovno skupino za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo zadolžilo za pripravo dela na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 457. plenarnem zasedanju 4. in 5. novembra 2009 (seja z dne 5. novembra) za glavno poročevalko imenoval go. ZU EULENBURG ter soglasno sprejel naslednje mnenje.

1. Sklepi

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira predlog, da se leto 2011 razglasi za evropsko leto prostovoljstva. S tem bo priznano delo številnih državljanov in državljank, ki se prostovoljno vključujejo v dejavnosti na različnih področjih v korist družbe in socialne kohezije v Evropi.

1.2 EESO meni, da so zastavljeni cilji v okviru tega leta primerni za ustvarjanje evropske dodane vrednosti za državljane in državljanke.

1.3 EESO poudarja, da se prostovoljno delo ne sme instrumentalizirati.

1.4 Izkoristiti bi bilo treba tesno povezanost dejavnosti v okviru tega leta z evropskima letoma 2010 (boj proti revščini) in 2012 (aktivno staranje in solidarnost med generacijami), da bi ustvarili trajnostne sinergije.

1.5 EESO predlaga, da se pripravi politični program za spodbujanje prostovoljnega dela in infrastrukture, ki je zanj potrebna v državah članicah EU.

1.6 EESO meni, da je treba vzpostaviti ugodne okvirne pogoje, da se zagotovita potrebna podpora in infrastruktura za prostovoljno delo na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni ter da se omogoči sodelovanje državljanov.

1.7 EESO se zavzema za oblikovanje trajnostnih struktur na evropski ravni. K doseganju tega cilja bi lahko prispevala platforma za prostovoljno delo zainteresiranih strani.

1.8 EESO meni, da je nujno potrebno znatno povečanje finančnih sredstev, da bi lahko dosegli zastavljene cilje in upoštevali lokalno razsežnost.

1.9 Akterji morajo imeti na voljo dovolj časa za pripravo in učinkovito izvajanje dejavnosti v okviru leta prostovoljstva. Svet in Parlament bi morala zato čim prej sprejeti potrebne vsebinske in finančne odločitve.

1.10 Na podlagi poročila o oceni bi bilo treba pripraviti belo knjigo, da se zagotovi nadaljnje spremljanje ter poudarijo nadaljnji postopki in ukrepi na evropski ravni.

2. Cilji predloga Komisije

2.1 Komisija je junija 2009 predstavila predlog odločbe Sveta o evropskem letu prostovoljstva (2011). Cilj evropskega leta je okrepiti pomen in koristi prostovoljstva za evropske družbe.

2.2 Komisija v okviru evropskega leta prostovoljstva predlaga štiri cilje:

— oblikovanje ugodnega okolja za uveljavitev prostovoljstva kot načina za spodbujanje državljanske udeležbe in dejavnosti na medosebni ravni;

— okrepitev pristojnosti prostovoljskih organizacij in izboljšanje kakovosti prostovoljnega dela, da se olajša prostovoljstvo ter spodbudijo mrežno povezovanje, mobilnost in sodelovanje;

— nagrajevanje in priznavanje prostovoljnih dejavnosti tako, da se spodbudijo ustrezne spodbude za posameznike, podjetja in organizacije;

— krepitev ozaveščenosti o koristih in pomembnosti prostovoljstva.

2.3 Cilji naj bi se dosegli prek izmenjave izkušenj, razširjanja rezultatov študij, organizacije konferenc in dogodkov kot tudi informativnih in promocijskih kampanj. V zvezi s tem je predviden proračun v višini 6 milijonov EUR za leto 2011 in 2 milijona EUR za pripravljalne ukrepe v letu 2010.

3. Splošne ugotovitve

3.1 EESO podpira predlog Komisije o evropskem letu prostovoljstva. Komisija je s tem upoštevala želje in predloge EESO in drugih organizacij civilne družbe kot tudi Evropskega parlamenta.

3.2 Izrecno je treba priznati pripravljenost Komisije, da nadaljuje intenziven civilni dialog z organizacijami civilne družbe. Treba si je prizadevati, da bodo organizacije civilne družbe tudi na nacionalni ravni vključene v delo usklajevalnih organov, ki naj bi bili ustanovljeni, in v načrtovanje in izvajanje dejavnosti ter da bodo pripravljeni ustrezni nacionalni in evropski politični programi. Odprta metoda usklajevanja bi lahko služila kot zgled.

3.3 Izbira naslova „Evropsko leto prostovoljstva“ je smiselna, saj omogoča zajeti celoten obseg pojavov. Naslov je dovolj konkreten, da se lahko Evropejci in Evropejke z njim identificirajo, in pušča dovolj manevrskega prostora, da se poudarijo vsi različni vidiki te dejavnosti. V tem smislu ime ustreza horizontalnemu značaju prostovoljnega dela in različnim področjem, na katerih so dejavni prostovoljci, zato ga je treba ohraniti.

3.4 EESO izraža zadovoljstvo, da je prostovoljno delo predstavljeno kot izraz udeležbe državljanov, evropskih vrednot, solidarnosti in razvoja evropskih družb. EESO je na ta vidik opozoril v več mnenjih.

3.5 V nobenem primeru ne gre za „instrumentalizacijo“ te dejavnosti. Prostovoljci niso instrumenti politike, temveč izraz ali sestavni del aktivnega državljanstva. S svojim delom uresničujejo idejne vrednote, kot so na primer socialna vključenost, socialna kohezija, solidarnost in vseživljenjsko učenje na področju okolja, športa, človekovih pravic in kulture, če omenimo samo nekatere.

3.6 Nevarnost instrumentalizacije prostovoljnega dela, kot na primer v zvezi s trgom dela in zaposljivostjo, je vidna v nekaterih delih besedila predloga Komisije. V uvodni izjavi 3 je na primer poudarjeno, da prostovoljstvo „pomeni neformalno izobraževalno izkušnjo, ki zagotavlja razvoj strokovnega znanja in spretnosti ter kompetenc, in je pomemben način za dejavno državljansko udeležbo“. Neformalne izobraževalne izkušnje, ki vsekakor lahko izboljšajo vključevanje na trg dela in zaposljivost, so nedvomno pozitiven stranski učinek.

3.7 Sedanja gospodarska in finančna kriza se pogosto omenja kot poziv k spremembi miselnosti na različnih področjih. Pri tem je treba zlasti paziti, da se ne bomo avtomatično zatekali k prostovoljstvu, da bi preprečili negativne posledice krize za naše družbe. Z vidika prostovoljnega dela je ta kriza namreč ponovno pokazala, kako pomembna je prostovoljna dejavnost državljanov za našo družbo: ustvarja dejansko solidarnost, ljudem pa daje možnost, da se zavzemajo za dobro soljudi in da imajo tudi sami koristi od prostovoljstva, kar bo nenazadnje povečalo njihove sposobnosti in/ali povezovanje v socialne mreže. Prostovoljno delo lahko torej ublaži učinke krize in prepreči razpadanje družbe. Vendar to ni posledica krize, temveč sestavni del resnične vrednosti prostovoljstva, ki je bila tukaj ponovno „odkrita“.

4. Posebne ugotovitve

4.1 Ustvarjanje ugodnega okolja

4.1.1 Potreben je pravni okvir, da se zagotovi potrebna infrastruktura za prostovoljno delo na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni ter da se olajša udeležba državljanov. Poleg tega je treba tudi finančne in politične okvirne pogoje oblikovati tako, da se odpravijo ovire za prostovoljno delo. V nekaterih državah članicah na primer brezposelnim osebam pripada zgolj zelo omejeno število ur za njihovo sodelovanje v prostovoljnih dejavnostih (1).

4.2 Okrepitev pristojnosti prostovoljskih organizacij

4.2.1 Spodbujanje prostovoljskih organizacij kot mest in pobudnikov prostovoljstva je ključnega pomena: te organizacije so večinoma prve in edine kontaktne točke za prostovoljce, pogosto pa jih prostovoljci ustanovijo kar sami. Prostovoljske organizacije so hrbtenica civilne družbe in prostovoljnih dejavnosti, zato morajo imeti izmenjava izkušenj, izboljšanje zmogljivosti znotraj prostovoljskih organizacij ter kakovost njihovega dela v letu 2011 poseben pomen.

4.2.2 Cilj mora biti vzpostavitev trajnostnih struktur tudi na evropski ravni. Platforma zainteresiranih strani, vključenih v prostovoljno delo, bi lahko zagotovila, da bo učinek dejavnosti v okviru tega evropskega leta mogoče čutiti tudi po letu 2011 in da se bodo začela prizadevanja za oblikovanje „politike, ki bo naklonjena prostovoljstvu“.

4.2.3 Evropsko leto prostovoljstva 2011 bi bilo treba izkoristiti za prikaz in izmenjavo primerov najboljše prakse.

4.3 Izboljšanje kakovosti

4.3.1 V zvezi z izboljšanjem kakovosti je v predlogu Komisije med drugim omenjena „strokovnost“. Ta pojem je dvoumen, zato se mu je treba izogniti. V glavnem gre za zagotavljanje kakovosti prostovoljstva. Prostovoljci imajo pravico, da se vključijo v tisto dejavnost, ki jim je všeč. Njihovo delo koristi družbi, posameznikom in tudi njim samim. Zagotoviti je treba finančne in človeške vire, ki so potrebni za njihove kvalifikacije, usposabljanje in dodatno izobraževanje kot tudi za spremstvo v času njihove prostovoljne dejavnosti.

4.4 Priznavanje prostovoljnih dejavnosti

4.5 EESO pozdravlja razvoj „kulture priznavanja“. Vendar pri prostovoljcih ne bi smeli govoriti o „nagrajevanju“. Ta pojem je nejasen, saj ne gre za denarno priznanje dejavnosti. Poleg tega lahko pojem „nagrajevanje“ povzroči zmedo. Prav v okviru evropskega leta 2011 namreč ne bi smeli zabrisati ločnice med plačano zaposlitvijo in neplačanim prostovoljnim delom, temveč bi morali poudariti njuno komplementarnost.

4.6 Ozaveščanje o koristih in pomenu prostovoljstva

4.7 Ozaveščanje širše javnosti je pomemben cilj, ki ga je treba pozdraviti. Vendar je treba zagotoviti dovolj sredstev za ta namen. Učinkovita in uspešna kampanja ozaveščanja na ravni EU, ki bo poudarila možnosti in koristi vključevanja v prostovoljne dejavnosti, zahteva proračunska sredstva v višini 3,5 milijona EUR in bi izčrpala že več kot polovico sredstev, če naj sporočilo doseže ljudi. Ta znesek se ne zdi zadosten. Za primerjavo: za evropsko leto izobraževanja skozi šport (2004) je bilo načrtovanih 12,3 milijonov EUR. Ocenjevalno poročilo, katerega pripravo je naročila Komisija, pa je pokazalo, da so bili Evropejke in Evropejci „malo ali tako rekoč nič“ obveščeni o tem letu in da jih ključna sporočila v okviru tega leta niso dosegla.

4.8 Proračunska sredstva

4.8.1 Predlog predvideva proračunska sredstva v višini 6 milijonov EUR za ukrepe v letu 2011 in 2 milijona EUR za pripravljalne ukrepe v letu 2010. Za doseganje zastavljenih ciljev in za upoštevanje zlasti lokalne razsežnosti dejavnosti Evropejk in Evropejcev mora EU pripraviti realen proračun. Sredstva v višini 6 milijonov EUR za vse dejavnosti na evropski ravni in ravni držav članic se nam zdijo nezadostna. Bilo bi obžalovanja vredno, če bi dejavnosti v okviru leta 2011, za katere je namenjena manj kot polovica proračuna zgoraj omenjenega leta 2004, privedle do podobnega rezultata in če visoko zastavljeni cilji ne bi bili doseženi zaradi nezadostnih proračunskih sredstev.

4.8.2 Vlada Velike Britanije je samo za britansko leto prostovoljcev leta 2005 namenila 10 milijonov funtov, medtem ko je pokrajina Valencia za dejavnosti v okviru podobnega leta odobrila 4,2 milijona EUR. Kot dober primer za pripravo realnega proračuna na ravni EU lahko služi načrtovano leto 2010, za katerega je na voljo 17 milijonov EUR, od katerih je 9 milijonov EUR predvidenih za dejavnosti v državah članicah. Poleg tega pa so se države članice zavezale, da bodo prispevale dodatnih 9 milijonov EUR.

4.9 Bela knjiga

4.9.1 Za namene spremljanja in vrednotenja želi Komisija predstaviti poročilo o izvajanju, rezultatih in splošni oceni pobud. EESO v zvezi s tem opozarja na svoj predlog in poziva, naj se v beli knjigi navedejo dodatni postopki in ukrepi, da bi tako zagotovili trajnostni učinek rezultatov evropskega leta.

4.10 Izkoriščanje sinergij

4.10.1 Nujno je treba prikazati in izkoristiti sinergije dejavnosti v okviru let 2010 (boj proti revščini), 2011 (prostovoljstvo) in 2012 (aktivno staranje in solidarnost med generacijami). Ta usklajenost dejavnosti iz navedenih let nudi edinstveno priložnost, da se delovanje evropskih institucij in držav članic na področju prostovoljne dejavnosti državljanov v teh treh letih osredotoči na osrednjo temo in da se na ta način dosežejo trajnostni učinki. Delovne skupine znotraj evropskih in nacionalnih institucij, pristojne za organizacijo dejavnosti v okviru teh treh let, morajo med seboj tesno sodelovati.

4.11 Medinstitucionalni proces

4.11.1 Da bi vsem udeleženim akterjem zagotovili čas za pripravo in izvajanje dejavnosti v okviru tega leta, bi bilo treba od Sveta in Evropskega parlamenta zahtevati, naj čim prej in brez odloga sprejmeta predlog. Predlog bi moral biti sprejet do konca leta 2009, da se lahko priprave uradno začnejo in da se zagotovijo ustrezna finančna sredstva.

V Bruslju, 5. novembra 2009 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) V nekaterih državah članicah na primer brezposelnim osebam pripada zgolj zelo omejeno število ur za njihovo sodelovanje v prostovoljnih dejavnostih.