Predlog UREDBA SVETA o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 /* COM/2012/0112 final - 2012/0051 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA · Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog se nanaša na uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), v pregledu zaradi izteka ukrepa glede veljavne protidampinške dajatve na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. · Splošno ozadje Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. · Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog Trenutno veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 130/2006 (UL L 23, 27.1.2006, str. 1.), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. XX/2012 (UL L XX, xx.yy.2012, str. x.). · Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ni relevantno. 2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Zainteresirane strani, na katere se nanaša postopek, so imele možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. · Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Zunanje strokovno mnenje ni bilo potrebno. · Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne določa splošne ocene učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA · Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 26. januarja 2011 začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da se damping vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske nadaljuje in da bi se z ukinitvijo protidampinških ukrepov znova povzročila škoda industriji Unije. Ugotovljeno je bilo tudi, da nadaljevanje ukrepov ne bi bilo v nasprotju z interesom Unije. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe za podaljšanje trenutno veljavnih ukrepov za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga je treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije do 24. aprila 2012. · Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti. · Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. · Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. Oblika ukrepanja je opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča odločanja na nacionalni ravni. Navedba o načinu zmanjšanja finančne in administrativne obremenitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti s ciljem predloga ni relevantna. · Izbira instrumentov Predlagani instrumenti: uredba. Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega razloga: navedena osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Unije. 2012/0051 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), ter zlasti člena 9(4) in člena 11(2), (5) in (6) Uredbe, ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“), ob upoštevanju naslednjega: A. POSTOPEK 1. Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi (1) Z Uredbo (ES) št. 130/2006[2] („prvotna uredba“) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini od 0 do 34,9 % na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“). Opozoriti je treba, da je bila dokončna protidampinška dajatev na vinsko kislino, ki jo proizvaja kitajski proizvajalec izvoznik, družba Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. („Hangzhou Bioking“), 0-odstotna, medtem ko se je za ostale kitajske proizvajalce izvoznike gibala med 4,7 % in 34,9 %. (2) Svet je 22. februarja 2008 po pregledu, ki se je začel na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe, z Uredbo (ES) št. 150/2008[3] spremenil obseg navedenih ukrepov. (3) Svet je XX. aprila 2012 po pregledu obstoječih ukrepov v zvezi z družbo Hangzhou Bioking, ki se je začel na podlagi člena 2(3) Uredbe (ES) št. 1515/2001, ob upoštevanju poročila pritožbenega organa STO z naslovom „Mehika – dokončni protidampinški ukrepi za goveje meso in riž“[4], ki v odstavkih 305 in 306 določa, da je treba proizvajalca izvoznika, za katerega v prvotni preiskavi damping ni bil ugotovljen, izključiti iz obsega dokončnega ukrepa, uvedenega po preiskavi, zanj pa se ne smeta izvajati upravni pregled in pregled v zvezi s spremenjenimi okoliščinami, z Uredbo (EU) št. XXX/2012[5] spremenil ukrepe v zvezi z družbo Hangzhou Bioking. (4) Preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo, pa je v nadaljnjem besedilu „prvotna preiskava“. 2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa (5) Po objavi obvestila o bližnjem izteku[6] veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija 27. oktobra 2009 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek so vložili naslednji proizvajalci („vložniki“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l in Comercial Quimica Sarasa s.l., ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje vinske kisline v Uniji. (6) Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov, uvedenih za uvoz vinske kisline s poreklom iz Kitajske, damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala. 3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa (7) Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 26. januarja 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije[7], napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („obvestilo o začetku“). 4. Vzporedni primeri (8) Komisija je 29. julija 2011 v skladu s členom 5 napovedala tudi začetek protidampinškega postopka[8] za uvoz vinske kisline s poreklom iz Kitajske, omejenega na kitajskega proizvajalca izvoznika Hangzhou Bioking. (9) Isti dan je Komisija v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe objavila začetek delnega vmesnega pregleda[9] protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz vinske kisline s poreklom iz Kitajske, omejenega na preiskavo dampinga v zvezi z dvema kitajskima proizvajalcema izvoznikoma, in sicer družbama Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, in Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. 5. Preiskava 5.1. Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje (10) Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). 5.2. Strani, ki jih preiskava zadeva (11) Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja ter predstavnike zadevne države izvoznice. (12) Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. (13) Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz Kitajske, nepovezanih uvoznikov v Uniji in proizvajalcev Unije, ki so bili vključeni v preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po objavi obvestila o začetku javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. (14) Glede na prejete odgovore je bilo odločeno, da se vzorčenje uporabi za proizvajalce Unije. V preiskavi niso sodelovali nepovezani uvozniki v Uniji. Le dva proizvajalca izvoznika iz Kitajske sta izrazila svojo pripravljenost sodelovati v preiskavi. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje za proizvajalce izvoznike ni potrebno. (15) Zahtevane informacije iz obvestila o začetku je predložilo šest proizvajalcev Unije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od teh proizvajalcev Unije, izbrala vzorec štirih proizvajalcev Unije, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo industrijo Unije glede obsega prodaje podobnega izdelka v Uniji. Njihov skupni obseg prodaje je znašal 61 % obsega prodaje na trgu Unije. (16) Izpolnjene vprašalnike so poslali štirje vzorčeni proizvajalci Unije, dva uporabnika v Uniji in dva proizvajalca izvoznika iz Kitajske. Poleg tega sta dva sodelujoča proizvajalca Unije predložila zahtevane splošne podatke za analizo škode. (17) Izvoz družbe Hangzhou Bioking, za katero je individualna stopnja dampinga v prvotni preiskavi znašala nič, je bil izključen iz analize dampinga in analize škode, vključno z verjetnostjo nadaljevanja dampinga in tveganjem ponovitve škode zaradi dampinškega uvoza. Analiza v sedanjem pregledu je zato temeljila na izvozu zadevnega izdelka iz Kitajske v Unijo v OPP brez izvoza proizvajalca Hangzhou Bioking; ta izvoz je v tej uredbi imenovan tudi „izvoz, za katerega veljajo ukrepi“. (18) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: (a) proizvajalci Unije: – Comercial Quimica Sarasa S.L.; – Alcoholera Vinícola Europea S.A.; – Distillerie Mazzari S.p.a.; – Distillerie Bonollo S.p.a.; (b) proizvajalci izvozniki v Kitajski: – Changmao Biochemical Engineering Co Ltd; – Ninghai Organical Chemical Factory; (c) uporabniki: – Danisco A/S; – Kerry (NL) B.V.; (d) proizvajalec v primerljivi državi: – Tarcol S.A., Argentina. B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK (19) Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak izdelku, opredeljenem v Uredbi (ES) št. 150/2008, s katero je bil spremenjen obseg ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo, kot je pojasnjeno zgoraj. Zadevni izdelek je vinska kislina, razen vinske kisline D-(-)- z negativno optično rotacijo najmanj 12,0 stopinj, ki se meri v raztopini vode v skladu z metodo, opisano v evropski farmakopeji, s poreklom iz Kitajske, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918 12 00 90) („zadevni izdelek“). (20) V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo tako kot v prvotni preiskavi potrjeno, da imajo zadevni izdelek, uvožen na trg Unije, in izdelki, ki jih proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na domačih trgih, ter tisti, ki jih industrija Unije proizvede in proda v Uniji („podoben izdelek“), enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. C. VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA 1. Uvodne opombe (21) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnosti obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. (22) Kot je navedeno v uvodni izjavi (11), je bilo zaradi možnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov, vključenih v ta pregled, v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Od 20 znanih proizvajalcev izvoznikov sta se javili le dve družbi, ki jima je bila odobrena tržnogospodarska obravnava, in privolili v sodelovanje. Ti družbi v OPP pokrivata večino uvoza zadevnega izdelka iz Kitajske v Unijo, razen izvoza družbe Hangzhou Bioking, za katero je individualna stopnja dampinga v prvotni preiskavi znašala nič. 2. Damping uvoza v OPP 2.1. Primerljiva država (23) V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe in ker je gospodarstvo Kitajske v tranziciji, je treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim tržnogospodarska obravnava („TGO“) ni bila odobrena, določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v primerni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“). (24) V obvestilu o začetku je bila tako kot v prvotni preiskavi kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti predlagana Argentina. Zainteresirane strani imele možnost, da predložijo pripombe glede ustreznosti te izbire. (25) En industrijski uporabnik vinske kisline je opozoril na nekatere zadržke v zvezi z izbiro Argentine kot primerljivega trga in se zavzel za to, da ta država ne bi smela biti edino merilo za določanje normalne vrednosti. Zadevna stran je še zlasti poudarila domnevne razlike v proizvodnih procesih Kitajske in Argentine, omejen obseg letne proizvodnje v primerjavi s svetovno proizvodnjo ter nihanje menjalnih tečajev. Vendar pa noben argument ni bil podkrepljen z dokumentarnimi dokazili. (26) Sicer pa so bili različni proizvodni procesi v Argentini in Kitajski ter posledičen vpliv na obračun stroškov in vrednotenje zadevnega izdelka temeljito preučeni že v prvotni preiskavi, v kateri je bilo ugotovljeno, da to ne vpliva na primerljivost izdelkov, za katere je bilo ugotovljeno, da so podobni. Ker trditev industrijskega uporabnika ni prinesla nobenih novih dejstev, njegove navedbe pa niso bile utemeljene, se argument zavrne. Ugotovitve trenutnega pregleda zaradi izteka ukrepov torej potrjujejo ugotovitve prvotne preiskave, po katerih razlike v proizvodnem procesu niso vplivale na primerljivost izdelkov. (27) Dejstvo, da je obseg letne proizvodnje vinske kisline v Argentini v primerjavi s svetovnim trgom omejen, ni ustrezen argument pri ocenjevanju primernosti določenega trga za določanje normalne vrednosti na primerljivem trgu. Dejansko pa je bilo v preiskavi potrjeno, da je Argentina odprt in konkurenčen trg z vsaj dvema subjektoma. Na podlagi tega se argument zavrne. (28) Argument o velikih nihanjih menjalnih tečajev med regijami ni bil utemeljen. Poleg tega pa pri preiskavi na kraju samem niso bili ugotovljeni nobeni dejavniki, ki bi kazali na izkrivljanje menjalnih tečajev med regijami. Na podlagi tega se tudi ta argument zavrne. (29) Zato je bilo tako kot v prvotni preiskavi sklenjeno, da je Argentina ustrezna primerljiva država za določanje normalne vrednosti. (30) Stik je bil vzpostavljen z dvema znanima argentinskima družbama, vendar je le ena privolila v sodelovanje, izpolnjevanje vprašalnika in preveritveni obisk. Številke te družbe so bile uporabljene za določanje normalne vrednosti. 2.2. Normalna vrednost (31) Za družbi, ki jima je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, je bila normalna vrednost določena na podlagi njihovih podatkov. Komisija je v skladu s členom 2 osnovne uredbe preučila, ali je bila domača prodaja vinske kisline neodvisnim strankam v OPP reprezentativna, tj. ali znaša obseg prodaje izdelka, namenjenega domači potrošnji, 5 % ali več izvoza zadevnega izdelka družb v Unijo. (32) Za eno od družb, ki ji je bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost konstruirana, ker domača prodaja ni bila zadostna, da bi veljala za reprezentativno, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (30). Zato je bila določena normalna vrednost izračunana na podlagi proizvodnih stroškov družbe, h katerim so bili dodani še prodajni, splošni in administrativni stroški („PSA“) ter dobiček od prodaje na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja. (33) Za drugo družbo, ki ji je bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost določena na podlagi cen, ki so jih plačale neodvisne stranke v državi izvoznici, ker je bila domača prodaja reprezentativna in del običajnega poteka trgovanja. (34) V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za družbe, ki jim v prvotni preiskavi TGO ni bila odobrena, določena na osnovi informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi. (35) Zato je bila domača prodaja neodvisnim strankam v primerljivi državi ocenjena tudi v skladu z merilom iz člena 2 osnovne uredbe. Komisija je lahko potrdila, da je bila ta prodana količina zadostna in da je bila prodaja del običajnega poteka trgovanja, zato se lahko uporabi za določanje normalne vrednosti za družbe, ki jim TGO ni bila odobrena. 2.3. Izvozna cena (36) Ves izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo je bil namenjen neposredno neodvisnim strankam v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. (37) Informacije o izvozni ceni vseh proizvajalcev v Kitajski so iz statističnih podatkov o uvozu, ki so na voljo v podatkovni zbirki 14–6. 2.4. Primerjava (38) Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. (39) Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ter v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se v obliki prilagoditve ustrezno upoštevale nekatere razlike pri transportu, zavarovanju, davkih in stroških kredita, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. (40) Za ustrezno primerjavo normalne vrednosti franko tovarna iz primerljive države in izvozne cene, ki je navedena v uvodni izjavi (36), so bile izvozne cene CIF prilagojene ravni franko tovarna na podlagi zbranih podatkov med preveritvenimi obiski. 2.5. Stopnja dampinga (41) V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. (42) Ta primerjava je pokazala, da so sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki jim je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, še nadaljevali damping, čeprav v malo manjšem obsegu. (43) Izračun preostale dajatve je pokazal znatno stopnjo dampinga, ki je bila celo višja kot v prvotni preiskavi. 3. Verjetnost nadaljevanja dampinga (44) Po analizi obstoja dampinga v OPP je bila preučena tudi verjetnost nadaljevanja dampinga. (45) V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: obseg in cene dampinškega uvoza iz Kitajske, proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Kitajski, privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav. 3.1. Obseg in cene dampinškega uvoza iz Kitajske (46) Po uvedbi dokončnih ukrepov januarja 2006 se je dampinški uvoz iz Kitajske še naprej povečeval, saj se je s 3 034 ton v letu 2007 povečal na 3 649 ton v OPP, kar je približno 20-odstotno povečanje. Vzporedno se je tržni delež dampinškega uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju povečal za 1,0 odstotne točke, in sicer z 12,6 % v letu 2007 na 13,5 % v OPP. (47) V istem obdobju so cene dampinškega uvoza iz Kitajske ostale razmeroma stabilne, saj so se med letoma 2007 in 2008 povišale za 12,6 %, nato pa so se leta 2009 in v OPP neprekinjeno zniževale, dokler niso v slednjem obdobju dosegle ravni iz leta 2007. 3.2. Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Kitajski (48) Iz različnih javno dostopnih virov informacij[10] je razvidno, da celotna proizvodna zmogljivost vinske kisline v Kitajski znatno presega povpraševanje na kitajskem domačem trgu. (49) Celotna proizvodna zmogljivost v Kitajski je bila ob upoštevanju informacij, zbranih med preiskavo na kraju samem, in na podlagi tržnih raziskav[11] ocenjena na približno 25 000 ton. Kitajski trg je z ocenjeno porabo 5 000 ton v primerjavi z razpoložljivo zmogljivostjo v Kitajski majhen. (50) Poleg tega obstajajo očitni znaki, da je zmogljivost v Kitajski celo višja od 25 000 ton. Celotna zmogljivost dveh sodelujočih kitajskih izvoznikov se je v trenutnem OPP povečala za več kot 200 % v primerjavi s podatki za obdobje prvotne preiskave. Ustrezna prosta zmogljivost v OPP je bila okoli 20 % celotne zmogljivosti. (51) Nadalje je iz informacij iz izvlečkov poročil, navedenih v uvodni izjavi (46), in javno dostopnih informacij razvidno, da sta bila leta 2007 ustanovljena vsaj dva nova proizvajalca vinske kisline. (52) Na podlagi tega je očitno, da je zmogljivost v Kitajski v primerjavi z domačo potrošnjo nesorazmerna, kar potrjuje potrebo kitajskih proizvajalcev po utrjevanju njihovega položaja na izvoznih trgih. 3.3. Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov (53) Po informacijah, ki so jih predložile sodelujoče kitajske družbe, je raven cen za tretje države v skladu z ravnjo cen, ki bi jih družbe lahko dosegle na trgu Unije. Kot je navedeno zgoraj, je na kitajskem domačem trgu proizvodna zmogljivost znatno prevelika, kar kaže na to, da je Kitajska prisiljena poiskati druge trge, ki bodo absorbirali ta presežek proizvodne zmogljivosti. (54) Trg Unije je s 40 % svetovne porabe vinske kisline daleč največji na svetu in še vedno raste, kot je navedeno v uvodni izjavi (60). Glede na informacije, zbrane med preiskavo, je očitno, da so kitajske družbe pokazale velik interes za okrepitev svoje prisotnosti na največjem trgu na svetu in ohranjanje znatnega tržnega deleža na trgu Unije. 4. Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga (55) Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da se znatna količina blaga iz Kitajske še vedno uvaža po dampinških cenah in da se bo damping z veliko verjetnostjo nadaljeval. Glede na možno prosto zmogljivost v Kitajski, vključno z novimi proizvajalci na kitajskem trgu, in glede na to, da je trg Unije največji na svetu s privlačno ravnjo cen, je mogoče skleniti, da bodo kitajski izvozniki v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno še dodatno povečali svoj izvoz v Unijo po dampinških cenah. D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE (56) V OPP je podobni izdelek proizvajalo devet proizvajalcev v Uniji. Od tega jih je šest v celoti sodelovalo v preiskavi, predložilo obrazce za vzorčenje in zahtevalo vključitev v vzorec. Ugotovljeno je bilo, da teh šest proizvajalcev predstavlja večji delež, v tem primeru več kot 73 %, celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Kot je navedeno v uvozni izjavi (57), bo 9 proizvajalcev, ki so predložili podatke iz zahtevka za pregled, v nadaljnjem besedilu imenovanih „industrija Unije“ v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. (57) Za analizo škode so bili določeni kazalci škode na naslednjih dveh ravneh: – makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, produktivnost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost ter višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od proizvajalcev, ki so se javili pri vzorčenju, za druge tri proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz zahtevka za pregled; – analiza mikroekonomskih elementov (povprečna cena na enoto, zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila izvedena na podlagi informacij, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. (58) Treba je navesti, da je za vinsko kislino na trgu Unije značilno razmeroma majhno število proizvajalcev, v večini primerov gre za mala in srednja podjetja v Italiji in Španiji. Z izjemo enega proizvajalca iz Španije, ki proizvaja samo vinsko kislino, so vsi ostali proizvajalci vertikalno integrirani, njihova glavna dejavnost pa je proizvodnja alkohola iz vinske usedline, postopek, katerega stranski proizvod je vinska kislina. E. POLOŽAJ NA TRGU UNIJE 1. Potrošnja na trgu Unije (59) Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, podatkovne zbirke kitajskega izvoza in podatkov o obsegu uvoza za trg Unije, pridobljenih od Eurostata, pri čemer so podatki o drugih proizvajalcih Unije temeljili na oceni na podlagi zahtevka za pregled. (60) Potrošnja vinske kisline v Uniji se je med letom 2007 in OPP povečala za 11 %. Očitno povpraševanje se je med letoma 2007 in 2009 zmanjšalo za 15 %. Toda v OPP je potrošnja Unije dosegla 29 964 ton, kar pomeni znatno povečanje za 26 odstotnih točk v primerjavi s prejšnjim letom. To povečanje je posledica velike cenovne elastičnosti vinske kisline. Kadar so cene nizke, tako kot so bile v OPP, se lahko vinska kislina uporablja tudi v druge namene, na primer kot nadomestek za druge kemične surovine, kot sta citronska in jabolčna kislina, zato je prišlo do povečanja skupne potrošnje Unije. Tabela 1 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Skupna potrošnja v EU (v tonah) || 26 931 || 25 333 || 22 983 || 29 964 Indeks || 100 || 94 || 85 || 111 Vir: Izpolnjeni vprašalniki, podatkovna zbirka kitajskega izvoza, Eurostat 2. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Kitajske 2.1. Obseg in tržni delež (61) Obseg celotnega uvoza zadevnega izdelka iz Kitajske v Unijo se je v obravnavanem obdobju povečal za 45 %. V OPP je dosegel 8 495 ton, kar ustreza 28,4-odstotnemu tržnemu deležu. (62) Obseg uvoza vinske kisline kitajskih proizvajalcev, za katere veljajo protidampinški ukrepi, v Unijo se je povečal za 20 % in v OPP dosegel 3 649 ton, kar ustreza 12,2-odstotnemu tržnemu deležu v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja, ko je tržni delež znašal 11,3 %. Preostali uvoz v obsegu 4 846 ton je pripadel kitajskemu izvozniku z 0-odstotno stopnjo dampinga, ki je v obravnavanem obdobju tudi povečal svoj delež v celotnem kitajskem izvozu v Unijo (+9 odstotnih točk). Tabela 2 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Obseg uvoza iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi (v tonah) || 3 035 || 3 042 || 2 945 || 3 649 Indeks = 100 || 100 || 100 || 97 || 120 Tržni delež uvoza iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi || 11,3 % || 12,0 % || 12,8 % || 12,2 % Indeks = 100 || 100 || 106 || 113 || 107 2.2. Cene in nelojalno nižanje cen (63) V naslednji tabeli je prikazan razvoj povprečnih cen CIF meja Unije za uvoz iz Kitajske, za katerega so bili uvedeni ukrepi, in ustrezne povprečne prodajne cene industrije Unije. Tabela 3 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Cena kitajskega uvoza (v EUR/tono), za katerega veljajo ukrepi || 1 834 || 2 060 || 1 966 || 1 819 Indeks = 100 || 100 || 112 || 107 || 99 Vir: Izpolnjeni vprašalniki, podatki iz člena 14(6) (64) Povprečna prodajna cena na enoto kitajskega izvoza, za katerega veljajo ukrepi, na ravni CIF je v OPP dosegla 1 819 EUR/tono, kar v obravnavanem obdobju pomeni 20-odstotno povečanje. (65) V zvezi s prodajno ceno vinske kisline na trgu Unije v OPP so se primerjale cene vinske kisline, ki jo industrija Unije proizvede in proda, ter cene uvoza iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi. Upoštevale so se ustrezne prodajne cene industrije Unije za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov. Te cene so se primerjale s prodajnimi cenami, ki so jih navedeni kitajski proizvajalci izvozniki zaračunali brez popustov in so bile po potrebi prilagojene cenam CIF meja EU z ustrezno prilagoditvijo za stroške carinjenja in stroške po uvozu. Tehtana povprečna prodajna cena v Uniji v OPP je bila 2 496 EUR/tono. (66) Primerjava po posamezni vrsti izdelka je pokazala, da je bil v OPP zadevni izdelek iz Kitajske, za uvoz katerega veljajo ukrepi, prodan v Uniji po cenah, ki znatno nelojalno nižajo cene industrije Unije, in sicer za 32,6 %. 3. Uvoz iz drugih tretjih držav (67) V spodnji tabeli so prikazani razvoj obsega in tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza. Tabela 4 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah) || 590 || 135 || 156 || 845 Indeks = 100 || 100 || 23 || 26 || 143 Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav || 2,2 % || 0,5 % || 0,7 % || 2,8 % Indeks = 100 || 100 || 24 || 31 || 129 Uvozna cena (EUR/tono) || 2 503 || 2 874 || 2 300 || 2 413 Vir: Eurostat, podatkovna zbirka 14(6) (68) Obseg uvoza vinske kisline iz drugih tretjih držav v EU se je v obravnavanem obdobju povečal za 43 % in v OPP dosegel 845 ton. Cene tega uvoza so razmeroma visoke, znatno višje od ustreznih cen v Kitajski in le nekoliko nižje od povprečne ravni cen industrije Unije. Vseeno pa se izvoz iz drugih tretjih držav lahko obravnava kot neznaten, saj je v OPP njegov tržni delež znašal le 2,8 % kljub temu, da se je ob koncu obravnavanega obdobja ta odstotek močno povečal. 4. Gospodarske razmere industrije Unije (69) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe so bili preučeni vsi pomembni gospodarski dejavniki in indeksi, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. 4.1. Uvodne opombe (70) Glede na to, da se je za industrijo Unije uporabilo vzorčenje, so bili za analizo škode določeni kazalci škode na dveh ravneh, kot je navedeno v uvodni izjavi 57. 4.2. Makroekonomski elementi (a) Proizvodnja (71) Proizvodnja Unije se je med letom 2007 in OPP povečala za 5 %. Med letom 2009 in OPP se je povečala za 19 odstotnih točk na približno 30 500 ton, potem ko je med letoma 2007 in 2009 močno upadla za 14 %. Zaradi povečane proizvodnje je industrija Unije lahko obvladovala povišanje proizvodnih stroškov, kar je pozitivno vplivalo na celotno dobičkonosnost industrije Unije. Tabela 5 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Obseg proizvodnje (v tonah) || 29 000 || 27 500 || 25 000 || 30 588 Indeks = 100 || 100 || 95 || 86 || 105 Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled (b) Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti (72) Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2 %. (73) Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2007 znašala 63 %, vendar se je leta 2009 zmanjšala na 56 %, v OPP pa je dosegla 68 %. Nižja stopnja izkoriščenosti leta 2009 odraža negativne učinke krize. Skupna izkoriščenost zmogljivosti se je v obravnavanem obdobju povečala za 8 %, zaradi česar so se stalni stroški še naprej zmanjševali. Tabela 6 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Proizvodna zmogljivost (v tonah) || 46 000 || 46 000 || 45 000 || 45 000 Indeks = 100 || 100 || 100 || 98 || 98 Izkoriščenost zmogljivosti || 63 % || 60 % || 56 % || 68 % Indeks = 100 || 100 || 95 || 88 || 108 Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled (c) Obseg prodaje (74) Obseg prodaje proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v OPP nekoliko povečal, in sicer za 1 %. Najprej se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšal za 11 %, nato se je leta 2009 zmanjšal še za 9 %, ob koncu obravnavanega obdobja pa je dosegel skoraj enako raven kot na začetku obravnavanega obdobja, kar kaže na močna nihanja zlasti zaradi gospodarske krize v letih 2008 in 2009. Tabela 7 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Prodaja nepovezanim strankam v Uniji (v tonah) || 20 489 || 18 165 || 16 709 || 20 623 Indeks = 100 || 100 || 89 || 82 || 101 Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled (d) Tržni delež (75) Tržni delež proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7,3 odstotne točke, in sicer se je s 76,1 % leta 2007 zmanjšal na 68,8 % v OPP. To zmanjšanje tržnega deleža odraža dejstvo, da se prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju kljub povečani potrošnji ni mogla povečevati enako hitro, ampak je ostala razmeroma stabilna. Tabela 8 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Tržni delež proizvajalcev Unije || 76,1 % || 71,7 % || 72,7 % || 68,8 % Indeks = 100 || 100 || 94 || 95 || 90 Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled in Eurostat (e) Rast (76) Med letom 2007 in OPP, ko se je potrošnja Unije povečala za 11%, je obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije ostal stabilen, tržni delež industrije Unije pa se je zmanjšal za 10 %. Zato se sklene, da proizvajalci Unije niso mogli izkoristiti rasti trga. (f) Zaposlenost (77) Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2007 in OPP znižala za 28 %. Natančneje gledano, se je število zaposlenih oseb znatno zmanjšalo s 320 v letih 2007 in 2008 na 280 leta 2009, v OPP pa na 230. Padec v letu 2009 odraža prizadevanja številnih proizvajalcev Unije za prestrukturiranje. Tabela 9 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Zaposlenost (osebe) || 320 || 320 || 280 || 230 Indeks = 100 || 100 || 100 || 88 || 72 Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled (g) Produktivnost (78) Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjene s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 47 %. To je posledica tega, da se je proizvodnja povečala za 5 %, stopnja zaposlenosti pa se je zmanjšala za 28 %, in kaže na povečano učinkovitost industrije Unije. Še zlasti je to očitno v OPP, ko se je proizvodnja povečala, medtem ko se je raven zaposlenosti še naprej zniževala, pri čemer je bila produktivnost za 48 odstotnih točk višja kot leta 2009. Tabela 10 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Produktivnost (v tonah na zaposlenega) || 90 || 85 || 89 || 132 Indeks = 100 || 100 || 94 || 99 || 147 Vir: Izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled 4.3. Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije (h) Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene (79) Letne povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev na trgu Unije, ki se zaračunavajo nepovezanim strankam, so se med letoma 2007 in 2009 povišale za 8 %, vendar so se v obravnavanem obdobju spet znižale za 6 %, saj se je v OPP letna povprečna prodajna cena znižala na 2 496 EUR/tono v primerjavi z letom 2007, ko je bila cena 2 667 EUR/tono. Dostopnost kalcijevega tartrata, ki se izdeluje iz vinske usedline in predstavlja 66 % skupnih stroškov proizvodnje vinske kisline, je odvisna od kakovosti vinske letine. Ugodne ali neugodne podnebne razmere vplivajo torej na skupno ponudbo kalcijevega tartrata, od katere so potem odvisne tudi povprečne prodajne cene. V letih 2007 in 2008 vinska letina ni bila najboljša, zato so se po proizvodnem obdobju stroški surovin in prodajne cene povišali (ker gre za sezonski proizvod, se učinki pokažejo šele nekaj mesecev po trgatvi). Nasprotno pa je bila leta 2009 vinska letina dobra, zato so bile letne povprečne prodajne cene v OPP 14 % nižje v primerjavi s prejšnjim letom. Tabela 11 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Cena na enoto na trgu EU (EUR/tono) || 2 667 || 2 946 || 2 881 || 2 496 Indeks = 100 || 100 || 110 || 108 || 94 Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled (i) Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu (80) Glede na stopnjo dampinga, ki je bila ugotovljena v tej preiskavi, popolnega okrevanja po preteklem dampingu ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije. Opozoriti je treba, da sta bili v prvotni preiskavi za sodelujoča kitajska proizvajalca, ki jima je bila odobrena TGO, ugotovljeni stopnji dampinga 4,7 % in 10,1 %. Stopnja dampinga za vse druge družbe je 34,9 %. Nadalje je Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi (7), začela protidampinški postopek, omejen na kitajskega proizvajalca izvoznika, družbo Hangzhou Bioking, za katerega ne veljajo ukrepi; ni mogoče izključiti, da bo v preiskavi ugotovljeno, da ta proizvajalec izvoznik izvaja damping. Kot je navedeno v uvodnih izjavah (46) do (54), je bilo tudi ugotovljeno, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga zlasti zaradi presežne proizvodne zmogljivosti v Kitajski in precej majhnega kitajskega domačega trga. V zvezi z okrevanjem od preteklega dampinškega uvoza iz Kitajske je pomembno opozoriti, da se po uvedbi dokončnih ukrepov januarja 2006 uvoz iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi, še naprej povečuje, kot je navedeno v uvodni izjavi (45). Zato dejanskega okrevanja po preteklem dampingu ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije. (j) Zaloge (81) Količina zaloge je v obravnavanem obdobju ostala razmeroma nespremenjena, povečala se je le za 2 %. Natančnejša primerjava pokaže, da se je leta 2008 povečala za 65 % kot neposredna posledica razvoja prodaje, kot je navedeno v uvodni izjavi (74). Med letom 2008 in OPP se je količina zaloge zmanjšala, ker se je prodaja nepovezanim strankam v istem obdobju povečala. Tabela 12 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Končne zaloge (v tonah) || 863 || 1 428 || 933 || 879 Indeks = 100 || 100 || 165 || 108 || 102 Vir: Izpolnjeni vprašalniki (k) Plače (82) Povprečni strošek dela se je v obravnavanem obdobju povišal za 19 % kljub prizadevanjem vzorčenih proizvajalcev za znižanje stroškov dela, zlasti pri nekvalificiranih delavcih, kar se kaže pri zmanjševanju skupne delovne sile, navedene v uvodni izjavi (f). Tabela 13 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Povprečna plača (EUR) || 28 686 || 31 871 || 31 574 || 34 245 Indeks = 100 || 100 || 111 || 110 || 119 Vir: Izpolnjeni vprašalniki (l) Dobičkonosnost in donosnost naložb (83) Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu Unije, izražena kot odstotek neto prodaje, se je v obravnavanem obdobju povečala za več kot 6 odstotnih točk. Natančneje, dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 3,7 odstotne točke na 7,7 %, kar je pod ciljnim dobičkom, med letom 2009 in OPP pa se je povečala ter dosegla 17,6 %. (84) Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjižne vrednosti naložb, je bila na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti. S 36,4 % leta 2007 se je leta 2008 zmanjšala na 21,9 %. Leta 2009 se je povečala na 44,4 %, v OPP pa se je znova povečala na 142,9 %. Na splošno je donosnost naložb v obravnavanem obdobju ostala zelo pozitivna. Tabela 14 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Dobičkonosnost EU (% neto prodaje) || 11,4 % || 7,7 % || 12,5 % || 17,6 % Indeks = 100 || 100 || 67 || 109 || 153 Donosnost naložb (dobiček v % neto knjižne vrednosti naložb) || 36,4 % || 21,9 % || 44,4 % || 142,9 % Indeks = 100 || 100 || 60 || 122 || 393 Vir: Izpolnjeni vprašalniki. (m) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala (85) Neto denarni tok iz poslovanja je bil leta 2007 pozitiven, in sicer 4,6 milijona EUR. Leta 2008 se je zmanjšal na 1,8 milijona EUR, do konca obravnavanega obdobja pa se je znatno izboljšal ter v OPP dosegel 6,8 milijona EUR. Na splošno je bil denarni tok v obravnavanem obdobju nenehno pozitiven. (86) Ni bilo znakov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so proizvajalci povečini integrirane družbe, kot je navedeno v uvodni izjavi (58). Tabela 15 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Denarni tok (EUR) || 4 691 458 || 1 841 705 || 4 706 092 || 6 802 164 Indeks = 100 || 100 || 39 || 100 || 145 Vir: Izpolnjeni vprašalniki. (n) Naložbe (87) Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so se med letom 2007 in OPP povečale za 23 %. Med letoma 2007 in 2008 so se povečale za 5 %, nato pa leta 2009 še za 32 odstotnih točk. Strm padec naložb med letom 2009 in OPP (za 60 odstotnih točk) je mogoče delno pojasniti s tem, da so preiskovane družbe v obravnavanem obdobju svoje najpomembnejše načrtovane glavne naložbe že izvedle. Tabela 16 || 2007 || 2008 || 2009 || OPP Neto naložbe (v EUR) || 2 518 189 || 2 632 013 || 3 461 990 || 1 943 290 Indeks = 100 || 100 || 105 || 137 || 77 Vir: Izpolnjeni vprašalniki. 5. Sklepna ugotovitev o položaju industrije Unije (88) Analiza makroekonomskih podatkov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju povečali. Vendar pa je treba ugotovljeno povečanje, ki kot tako sicer ni bilo znatno, obravnavati v okviru povečanega povpraševanja med letom 2007 in OPP, ki je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža proizvajalcev Unije za 7,3 odstotnih točk, tj. na 68,8 %. (89) Hkrati ustrezni mikroekonomski kazalniki kažejo izboljšanje gospodarskih razmer industrije Unije. Dobičkonosnost in donosnost naložb sta v OPP ostali pozitivni, prav tako tudi denarni tok. (90) Glede na navedeno se sklene, da industrija Unije ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Vendar pa je treba ob ugotovitvi, da v OPP ni nastala znatna škoda, upoštevati tudi druge pomembne kazalce škode, ki so se v obravnavanem obdobju negativno razvijali, še posebno prodajne cene, izguba tržnega deleža in zaposlenost. Zato se ocenjuje, da je industrija Unije še vedno v ranljivem položaju in v nekaterih pogledih daleč od pričakovanih ravni, ki bi jih lahko dosegla, če bi si popolnoma opomogla od škode, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi. F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE 1. Vpliv predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov (91) Kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah (48) do (50), imajo proizvajalci izvozniki v Kitajski znatne proste zmogljivosti in očitno možnost znatnega povečanja obsega izvoza na trg Unije, vključno s preusmeritvijo izvoza z drugih trgov. (92) Izvozne cene CIF vinske kisline za Unijo, ki jih imajo kitajski izvozniki, za katere trenutno veljajo ukrepi, so bile v OPP znatno nižje od cen industrije Unije; pri posamezni vrsti izdelka so bile cene nelojalno nižje za 32,6 %. (93) Analiza kitajskega izvoza[12] vinske kisline v druge dele sveta po OPP kaže, da se je obseg izvoza znatno zmanjšal, in sicer z 10 862 ton v OPP na 8 118 ton konec julija 2011 (–25 %). To zmanjšanje obsega kitajskega izvoza na druge trge za 2 744 ton bi lahko povzročilo povečan kitajski izvoz na trg Unije. (94) Glede na obstoječe proste zmogljivosti za vinsko kislino v Kitajski in že navedeno privlačnost trga Unije, bi izvozniki v Kitajski po vsej verjetnosti poskušali povečati tržne deleže v Uniji, s čimer bi povzročili znatno škodo industriji Unije. Zato bi ob odsotnosti protidampinških dajatev na izvoz vinske kisline s poreklom iz Kitajske kakršno koli povečanje obsega dampinškega uvoza iz Kitajske povečalo pritisk na cene industrije Unije in povzročilo znatno škodo. (95) Kot je navedeno v uvodni izjavi (h) imajo podnebne/s trgatvijo povezane razmere določeno vlogo pri celotnem finančnem položaju industrije Unije. Opozoriti je treba, da je mogoče vinsko kislino, ki jo uporabljajo tudi proizvajalci vina, pridobiti iz stranskih proizvodov pri proizvodnji vina ali, kot v primeru kitajskih izvoznikov, s kemično sintezo iz petrokemičnih ali ogljikovih spojin, kot je benzen. (96) Zato je treba tudi navesti, da za Kitajske proizvajalce ni nobenih večjih omejitev obsega proizvodnje, saj sintetično proizvajajo vinsko kislino, proizvajalci Unije pa jo pridobivajo iz naravnih surovin – vinskih usedlin. (97) Ker je dobičkonosnost industrije Unije deloma odvisna od podnebnih razmer, dosežene velike dobičkonosnosti v OPP ne gre imeti za trajno. Dejansko industrija Unije tudi v obravnavanem obdobju ni bila vedno zmožna doseči ciljnega dobička v višini 8 %. V šestih mesecih po koncu OPP je dobičkonosnost industrije Unije že znatno upadla na približno 3 %, industrija pa se je zopet znašla v ranljivem položaju. 2. Sklepna ugotovitev o verjetnosti ponovitve škode (98) Na podlagi tega se sklene, da bi se zaradi razveljavitve ukrepov po vsej verjetnosti povečal dampinški uvoz s poreklom iz Kitajske, posledica tega pa bi bilo znižanje cen industrije Unije ter poslabšanje gospodarskih razmer industrije Unije. Zato se sklene, da bi razveljavitev ukrepov proti Kitajski po vsej verjetnosti povzročila ponovitev škode industriji Unije. G. INTERES UNIJE 1. Uvod (99) V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti Kitajski v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. (100) Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega dejstvo, da gre pri sedanji preiskavi za pregled, tj. analizo položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli neupravičenega negativnega učinka sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne strani. (101) Na podlagi tega je bilo preučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajali prepričljivi razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov proti uvozu iz Kitajske ni v interesu Unije. 2. Interes industrije Unije in drugih proizvajalcev Unije (102) Industrija Unije dokazuje, da je na splošno sposobna preživeti. To je potrdil tudi pozitiven razvoj njenih gospodarskih razmer v obravnavanem obdobju, deloma zaradi prizadevanj za prestrukturiranje in veljavnih ukrepov. Industrija Unije je tako v obravnavanem obdobju izboljšala strukturo stroškov in dobiček ter obseg proizvodnje. (103) Upravičeno gre pričakovati, da bo industrija Unije še naprej imela koristi od ohranitve ukrepov. Če se ukrepi proti uvozu iz Kitajske ne ohranijo, bo industrija Unije verjetno spet utrpela znatno škodo zaradi velikega obsega dampinškega uvoza iz Kitajske, kar bi resno poslabšalo njen finančni položaj. Zares obstaja velika verjetnost škodljivega dampinga v znatnem obsegu, ki ga industrija Unije ne bi vzdržala. Zato bi industrija Unije še imela koristi od ohranjanja trenutnih protidampinških ukrepov. (104) V skladu s tem se sklene, da je ohranitev protidampinških ukrepov proti Kitajski nedvomno v interesu industrije Unije. 3. Interes uvoznikov (105) Treba je opozoriti, da je bilo v prejšnjih preiskavah ugotovljeno, da vpliv uvedbe ukrepov ne bi bil znaten. V sedanji preiskavi niso sodelovali nobeni trgovci/uvozniki. Glede na to, da ni dokazov o bistvenem vplivu veljavnih ukrepov na uvoznike, se sklene, da nadaljevanje ukrepov ne bo znatno vplivalo na uvoznike Unije. 4. Interes uporabnikov (106) Vinska kislina se uporablja zlasti v vinski in živilski industriji kot dodatek v živilih in pijačah ter v gradbeni industriji kot zaviralno sredstvo pri proizvodnji mavca. (107) V tej preiskavi je bil vzpostavljen stik z vsemi znanimi uporabniki. (108) Uporabniki iz gradbene industrije niso bili pripravljeni sodelovali. Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, vinska kislina predstavlja manj kot 2 % stroškov izdelkov iz mavca, pri katerih se vinska kislina uporablja. Zato je bilo sklenjeno, da bi nadaljevanje ukrepov imelo zanemarljiv vpliv na stroške in konkurenčni položaj gradbene industrije. (109) Pomembna uvoznika/uporabnika iz živilskega sektorja sta v celoti sodelovala v postopku. Ugotoviti je bilo mogoče, da sta obe družbi dobičkonosni, vključno z njunimi linijami izdelkov, pri katerih se zadevni izdelek uporablja kot surovina. Poleg tega prodaja izdelkov, ki so izdelani iz zadevnega izdelka, predstavlja le majhen odstotek njunega celotnega prihodka od prodaje. Zato je mogoče skleniti, da nadaljevanje ukrepov ne bi pretirano vplivalo na uporabnike živilske industrije. Poleg tega je bilo za te uporabnike zelo pomembno, da so imeli na voljo različne vire dobave za zadevni izdelek. 5. Sklepna ugotovitev o interesu Unije (110) Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se sklene, da ni prepričljivih razlogov proti ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov. H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI (111) Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Kitajske. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. (112) Uporabnik iz gradbenega sektorja je trdil, da bi podaljšanje veljavnih ukrepov povzročilo pomanjkanje zadevnega izdelka, to bi lahko povišalo njihove proizvodne stroške, kar bi privedlo do povišanja cen končnih izdelkov. Uporabnik ni predložil dokazov v podporo tem trditvam. Ker trditve niso bile utemeljene in uporabniki iz gradbenega sektorja niso bili pripravljeni sodelovati, teh trditev ni bilo mogoče preveriti. (113) Uporabnika iz živilskega sektorja, ki sta sodelovala v preiskavi, sta trdila, da vpliv nadaljevanja ukrepov na živilsko industrijo ni bil ustrezno upoštevan, eden od njiju pa je zahteval zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje. (114) Med zaslišanjem ta uporabnik ni nasprotoval sklepu, da nadaljevanje ukrepov na splošno ne bi negativno vplivalo na dobičkonosnost družbe kot celote, ampak je trdil, da bi bil vpliv na dobičkonosnost določene proizvodne linije, pri kateri se uporablja zadevni izdelek in ki predstavlja le majhen odstotek celotnega prihodka od prodaje, po mnenju družbe znaten. Trdil je tudi, da so se domače cene za vinsko kislino bistveno povišale po obdobju preiskave v zvezi s pregledom in da bi te ravni cen spet znatno znižale dobičkonosnost prodaje izdelka družbe. Vendar pa ta uporabnik ni zanikal, da je povišanje cene posledica pomanjkanja surovin na trgu Unije, katerih dobava vseskozi niha glede na vinsko letino, zato se to povišanje ne more obravnavati kot trajno ali kot posledica veljavnih protidampinških ukrepov. (115) Drugi sodelujoči uporabnik je na zaslišanju pri skupini za zaslišanje nasprotoval podaljšanju ukrepov s podobnimi argumenti. Zato so bili tudi ti argumenti zavrnjeni (glej prejšnjo uvodno izjavo). (116) Sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da se industrija Unije ne more še vedno obravnavati kot ranljiva, da je bistveni razlog za sedanji položaj industrije Unije tesno povezan s podnebnimi razmerami, zato nasprotuje nadaljevanju ukrepov. Te trditve niso bile podkrepljene z dokazi in jih zato ni bilo mogoče sprejeti. Poleg tega ne bi mogle spremeniti ugotovitev glede položaja industrije Unije. (117) Nazadnje je industrija Unije svoje podatke o dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju utemeljila s tem, da je zaprtje edinega francoskega proizvajalca sredi leta 2008 kratkoročno zmanjšalo količino zadevnega izdelka, na voljo na domačem trgu, zato so se začasno povišale prodajne cene ter s tem tudi dobičkonosnost industrije Unije. Industrija Unije je trdila, da se v danih okoliščinah te spremembe v nobenem primeru ne morejo obravnavati kot trajne. Zato ostajajo ugotovitve glede položaja industrije Unije nespremenjene. (118) Po obravnavi vseh pripomb, ki so bile predložene po razkritju sklepov preiskave zainteresiranim stranem, je bilo ugotovljeno, da nobena pripomba ni bila takšna, da bi lahko spremenila ugotovitve preiskave. (119) Iz zgoraj navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz vinske kisline s poreklom iz Kitajske, ohraniti še za obdobje petih let. SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz vinske kisline, razen vinske kisline D-(-)- z negativno optično rotacijo najmanj 12,0 stopinj, ki se meri v raztopini vode v skladu z metodo, opisano v evropski farmakopeji, trenutno uvrščene pod oznako KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918 12 00 90), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. 2. Stopnja dokončne veljavne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je: Družba || Protidampinška dajatev || Dodatna oznaka TARIC Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Ljudska republika Kitajska || 10,1 % || A688 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ljudska republika Kitajska. || 4,7 % || A689 Vse druge družbe (razen družbe Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Ljudska republika Kitajska – dodatna oznaka TARIC A687) || 34,9 % || A999 3. Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe. 4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi. Člen 2 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik Priloga Veljaven trgovinski račun iz člena 1(3) te uredbe mora vključevati izjavo, ki jo podpiše uslužbenec subjekta, v naslednji obliki: (1) ime in položaj uslužbenca subjekta, ki je izdal trgovinski račun; (2) naslednja izjava: „Podpisani(-a) potrjujem, da je (količina) vinske kisline, prodane za izvoz v Evropsko unijo, zajete v tem trgovinskem računu, proizvedla družba (ime in naslov subjekta) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so informacije v tem računu popolne in pravilne.“ Datum in podpis [1] UL L 343, 22.12.2009, str. 51. [2] UL L 23, 27.1.2006, str. 1. [3] UL L 48, 22.2.2008, str. 1. [4] WT/DS295/AB/R, 29. november 2005. [5] UL L XX, XX.XX.XXXX, str. X. [6] UL C 211, 4.8.2010, str. 11. [7] UL C 24, 26.1.2011, str. 14. [8] UL C 223, 29.7.2011, str. 11. [9] UL C 223, 29.7.2011, str. 16. [10] Na primer „Chemical Economic Handbook (CEH)“ ali poročila CCM International LTD. [11] Na primer „Chemical Economic Handbook (CEH)“ ali poročila CCM International LTD. [12] Vir: Podatkovna zbirka kitajskega izvoza