[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.7.2009

COM(2009) 374 konč.

POROČILO KOMISIJE

Poročilo o politiki konkurence za leto 2008 {SEC(2009) 1004}

Uvod

POROČILO KOMISIJE

Poročilo o politiki konkurence za leto 2008 {SEC(2009) 1004 }

Uvod

1. Letno poročilo o konkurenci letos prvič vsebuje poglavje, posebej namenjeno temi, ki je še zlasti pomembna na področju politike konkurence. Letošnja izbrana tema je „Karteli in potrošniki“.

2. V prvem poglavju tega poročila je prikazan pregled, kako so se dodatno razvijali in uporabljali instrumenti politike konkurence, tj. protimonopolna pravila ter pravila o združitvah in državni pomoči. V drugem poglavju je obravnavano, kako so se ti in drugi instrumenti izvajali v izbranih sektorjih. V tretjem poglavju je prikazan pregled razvoja dejavnosti v zvezi s potrošniki v preteklem letu. V četrtem poglavju je poudarek na sodelovanju z Evropsko mrežo za konkurenco in nacionalnimi sodišči, medtem ko so v petem poglavju obravnavane mednarodne dejavnosti. V zadnjem, šestem poglavju je na kratko opisano medinstitucionalno sodelovanje.

3. Zaradi zelo težkih finančnih in gospodarskih razmer, s katerimi se je Evropa soočala v letu 2008, ter zaradi njihovega vpliva na sposobnost preživetja evropskih podjetij je v letošnjem poročilu posebna pozornost namenjena oceni Evropske komisije v zvezi z ukrepi za reševanje in prestrukturiranje. To je zahteval tudi Evropski parlament v svoji resoluciji o letnih poročilih o politiki konkurence za leti 2006 in 2007[1].

4. Dodatne informacije so na voljo v podrobnem delovnem dokumentu služb Komisije in na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco[2].

GLAVNO POGLAVJE: KARTELI IN POTROšNIKI

5. Boj proti kartelom je osrednjega pomena za zagotovitev, da so koristi pravilno delujoče konkurenčne ureditve na voljo končnemu potrošniku na posameznem trgu izdelkov ali storitev. Karteli so ena od najresnejših kršitev konkurenčnega prava. Karteli ščitijo udeležence pred konkurenco in jim tako omogočajo, da višajo cene, omejujejo proizvodnjo in ločujejo trge. Zato denar pristane na napačnem mestu, kar zaradi višjih cen škodi potrošnikom in prispeva k ožjemu izboru izdelkov in storitev.

6. Primeri, kot je kartel trgovcev z bananami[3], kažejo, da je učinek kartela na končne potrošnike lahko neposreden, kadar so potrošniki kupci ali uporabniki izdelka ali storitve. Višje cene, ki so posledica kartelov, povezanih s potrošniškimi izdelki, vplivajo na finančno stanje tistih, ki kupujejo te vsakdanje izdelke in storitve. Izvršilni ukrepi Komisije in organov za konkurenco v državah članicah preprečujejo to povišanje cen in njihovo nadaljnje višanje v prihodnosti ter odvračajo družbe od takšnega ravnanja.

7. Za potrošnike je koristen tudi boj proti takšnim kartelom na trgih, na katerih neposredne stranke prihajajo iz industrijskega sektorja in na katerih se konkurenčno pravo krši v zgodnejših fazah dobavne verige. V zadevi Avtomobilsko steklo [4] so bili na primer izdelki avtomobilska okna, ki jih potrošniki kupijo kot del svojih avtomobilov ali ob popravilu svojega avtomobila. Povišanje cen za sestavne dele, kot so avtomobilska okna, vpliva na skupno ceno avtomobila ali popravila. Prednosti nižjih cen zaradi konkurence ni mogoče prenesti na potrošnike. Tudi če lahko proizvajalec nadomesti višjo ceno za surovino, preden proda končni izdelek, to še vedno lahko škodi potrošniku, če se zato na primer zmanjšajo druge storitve ali če je ne voljo manj denarja za inovacije in razvoj prihodnjih, boljših izdelkov. Čeprav je povečanje cen morda majhno, lahko več takšnih povečanj skupaj vpliva na velike naložbe v inovacije, izdelke ali storitve. Tako se koristi konkurence izgubijo, kar posledično škodi splošni blaginji.

8. Navedeni primeri dokazujejo, zakaj je bistveno, da Komisija sprejme ukrepe za ustavitev in preprečevanje kartelov. Kadar Komisija prepove protikonkurenčno ravnanje in naloži globe članom kartela, njen končni cilj ni le kaznovati te člane za preteklo ravnanje, ampak zlasti odvrniti vsako družbo od tega, da nadaljuje protikonkurenčno ravnanje ali ga začne. Komisija sama ne sodeluje pri zahtevah za odškodnino za stranke v posameznih zadevah. Tožbe za odškodnino na podlagi odločb Komisije je mogoče predložiti nacionalnim sodiščem (za podrobne informacije glej poglavje 11 Bele knjige o odškodninskih tožbah zaradi kršitve protimonopolnih pravil ES[5], v katerem so navedeni konkretni predlogi politike za odpravljanje ovir, ki trenutno omejujejo učinkovit sistem odškodnin).

9. Preventivni učinek naložitve globe presega dejansko posamezno zadevo. Komisija s svojo politiko naložitve glob spodbuja kulturo skladnosti s konkurenčnim pravom na ravni celotne skupine podjetij. Zato tudi v primeru, da pravo kršijo posamezniki znotraj manjše enote organizacije ali hčerinske družbe, globa na ravni skupine poudarja odgovornost izvršnih direktorjev in vodstva ter odborov in delničarjev, da je treba konkurenčno pravo jemati resno ter si prizadevati za preprečevanje kršitev prava s strani katerega koli člana osebja znotraj katerega koli podjetja, ki je povezano s skupino. Tako bo globa zoper kartel verjetno vplivala na širši sektor panoge, ki se bo verjetno seznanil z zadevo in tveganji, povezanimi s sklepanjem kartelskih dogovorov. Komisija nalaga višje globe ponovnim kršiteljem, saj je v primeru večkratne kršitve konkurenčnega prava s strani iste družbe jasno, da prizadevanje za kulturo skladnosti ni bilo vzeto dovolj resno in da so potrebni strožji odvračilni ukrepi. V zadevi Avtomobilsko steklo je Komisija na primer povišala globe za družbo Saint-Gobain za 60 %, ker je bila ta družba ponovni kršitelj, saj je že bila oglobljena zaradi dveh kartelov v sektorju ravnega stekla[6]. Takšna dejanja še bolj jasno sporočajo, da je treba ravnati v skladu z zakonodajo, saj bo za nadaljnjo ali novo kršitev naložena veliko višja globa.

10. Komisija lahko odkrije kartele na številne načine, in sicer z analizo trga in iskanjem dokazov o protikonkurenčnem ravnanju ali s pridobitvijo dokazov iz različnih virov. Takšne dokaze lahko pridobi neposredno od potrošnikov ali drugih strank družb, ki kršijo konkurenčno pravo. Takšne dokaze lahko zagotovijo tudi posamezniki, ki so povezani z družbo in ki želijo razkriti nepravilnosti, ali celo sami člani kartela, ki uporabijo program prizanesljivosti. Stroge sankcije zoper kartele lahko te člane dejansko spodbudijo, da prekinejo tajni dogovor in sodelujejo s Komisijo v okviru programa prizanesljivosti tako, da predložijo obremenilne dokaze. Cilj tega sklopa določb ni omogočiti nekaterim kršiteljem, da se izognejo globam za kršenje prava, ampak preprečiti škodljive poslovne dogovore in omogočiti ciljno preiskavo takšnih dogovorov.

11. V skladu s programom prizanesljivosti iz leta 2006 lahko prva družba, ki predloži dokaze, pridobi popolno imuniteto pred globami. Ta ugodnost je zelo močna spodbuda za prekinitev obveze o molčečnosti kartelov. V primeru kartela proizvajalcev voska za sveče je prva družba, ki je Komisiji predložila informacije, prejela popolno imuniteto, pri čemer so bile trem drugim članom kartela globe znižane glede na čas razkritja in stopnjo njihovega sodelovanja. Temeljni pogoj za kakršno koli ugodno obravnavanje je, da podjetja predložijo vse dokaze, ki jih imajo, in s tem pomagajo dokazati obstoj kartela.

12. Komisija je leta 2008 še naprej izvajala stroge izvršilne ukrepe proti kartelom, pri čemer je naložila globo 34 podjetjem[7] v skupni višini 2 271 milijonov EUR v sedmih kartelnih zadevah[8]. V zadevi Avtomobilsko steklo je Komisija naložila najvišjo globo v kartelni zadevi do sedaj, in sicer v višini 1 383 milijonov EUR.

13. Poleg tega so službe Komisije leta 2008 izvedle splošne ocene škode, ki jo je gospodarstvo utrpelo zaradi kartelov. Službe Komisije so proučile 18 kartelov, ki so bili obravnavani v odločbah Komisije v obdobju 2005–2007, velikost zadevnih trgov, trajanje kartelov in zelo konzervativne predpostavke glede ocenjenega povišanja cen. Ob predpostavki, da so se cene povišale za 5–15 %, znaša škoda, ki jo je povzročilo teh 18 kartelov, približno 4–11 milijard EUR. Na podlagi srednje vrednosti teh povišanih cen, tj. 10 %, je konzervativna ocena škode, ki so jo ti karteli povzročili potrošnikom, 7,6 milijarde EUR. Tudi ta znesek je najverjetneje prenizek. Na podlagi literature s področja gospodarstva v zvezi s to temo je mogoče sklepati, da povprečno povišanje cen morda znaša kar 20–25 %.

14. Poleg tega ta znesek ne upošteva koristi odvračanja in spodbujanja skladnosti med podjetji prek odločb o prepovedi in naložitve glob. Strogi izvršilni ukrepi proti kartelom odvračajo od oblikovanja kartelov, ki bi v nasprotnem primeru morda nastali. Urad za pošteno trgovanje je nedavno izvedel obsežno strokovno raziskavo v zvezi s tem. Na podlagi raziskave je mogoče sklepati, da se z vsakim odkritim kartelom prepreči oblikovanje petih novih kartelov ali pa to prispeva k opustitvi petih dodatnih kartelov. To pomeni, da je 18 odločb proti kartelom v obdobju 2005–2007 morda prispevalo k dodatnemu prihranku, in sicer v višini približno 60 milijard EUR.

1. INSTRUMENTI

1.1 Protimonopolna pravila – člena 81 in 82 Pogodbe ES

1.1.1 Oblikovanje pravil in politike

15. Komisija je 2. aprila sprejela Belo knjigo o odškodninskih tožbah zaradi kršitve protimonopolnih pravil ES [9], ki je del stalnega projekta politike Komisije.

16. Sodišče Evropskih skupnosti je izjavilo, da lahko v skladu s pravom EU vsak posameznik zahteva povrnitev škode, če med to škodo in sporazumom ali ravnanjem, ki ni v skladu s členom 81[10] Pogodbe ES, obstaja vzročno razmerje, vendar je Komisija ugotovila, da žrtve protimonopolnih kršitev v praksi le redko prejmejo nadomestilo škode.

17. V beli knjigi so navedeni konkretni predlogi, kako odpraviti ovire, ki trenutno omejujejo učinkovito odškodnino, ter hkrati zagotavljati spoštovanje evropskih pravnih sistemov in tradicij. Priporočila vzpostavljajo ravnovesje med pravicami in obveznostmi tožnika in toženca ter vključujejo zaščitne ukrepe proti zlorabam sodnih postopkov. Glavni cilj je izboljšanje odškodnine za vse žrtve. Hkrati bodo učinkovitejši mehanizmi za odškodnino sami po sebi imeli koristne odvračilne učinke. Komisija namerava pripraviti tudi nezavezujoča navodila za količinsko opredelitev odškodnine v protimonopolnih zadevah, da bi olajšala ta izračun.

18. Na področju izvajanja protikartelnih ukrepov je bil uveden nov mehanizem, ki bo Komisiji omogočil poravnavo kartelnih zadev po poenostavljenem postopku. Paket poravnav , ki je začel veljati 1. julija 2008, je sestavljen iz uredbe Komisije[11] in obvestila Komisije [12], ki podrobneje razlagata nov sistem. Če se družbe po pregledu dokazov iz spisa Komisije odločijo priznati svojo udeležbo v kartelu, če priznajo natančno naravo kršitve in odgovornost za to kršitev, se globa, ki se naloži strankam, zmanjša za 10 %. Cilj poravnav je poenostaviti upravne postopke, kar bi lahko prispevalo k temu, da se bodo sredstva Komisije, ki so namenjena za sodne postopke pred sodišči Skupnosti v kartelnih zadevah, zmanjšala, tako da bo na voljo več sredstev Komisije za obravnavo drugih kartelnih zadev in nove preiskave.

19. Komisija je 3. decembra izdala navodila glede prednostnih nalog izvrševanja za izključevalna ravnanja, s katerimi prevladujoča podjetja zlorabljajo svoj položaj. Prednostna naloga Komisije bo spremljanje izključevalnega ravnanja prevladujočih podjetij, ki bi lahko omejevalo konkurenco tako, da bi škodilo potrošnikom. V navodilih je vzpostavljen analitični okvir, ki ga bo Komisija uporabila, da bi določila, ali lahko izključevalna ravnanja prevladujočega podjetja škodijo potrošnikom. Navodila vsebujejo splošni del, v katerem so določena glavna načela pristopa, ki temelji na učinkih, in so opredeljene prednostne naloge izvrševanja v zvezi s členom 82 Pogodbe ES, potem pa je ta splošni analitični okvir uporabljen za najpogostejše oblike izključevalnega ravnanja, kot so izključni sporazumi, rabati, vezana in paketna prodaja, prakse oblikovanja oderuških cen, zavrnitev dobave in zmanjševanje marž. Tako se zagotavljata preglednost in predvidljivost okoliščin, ki zahtevajo posredovanje Komisije in ki naj bi, še pomembneje, odvračale prevladujoča podjetja od nekaterih oblik ravnanja.

20. Komisija je leta 2008 začela oziroma nadaljevala revizijo uredbe o skupinskih izjemah, ki se uporablja za vertikalne sporazume[13], uredbe o skupinskih izjemah za motorna vozila[14] in uredbe o skupinskih izjemah na področju zavarovalništva[15].

1.1.2 Uporaba pravil

21. V zvezi z uporabo protimonopolnih pravil v kartelnih zadevah je Komisija leta 2008 sprejela odločbe o naložitvi globe za 34 podjetij[16] v sedmih kartelnih zadevah[17] v skupni višini 2 271 milijonov EUR. V zadevi Avtomobilsko steklo je naložila najvišjo globo v kartelni zadevi do sedaj, in sicer v višini 1 383 milijonov EUR.

22. V zvezi z uporabo protimonopolnih pravil v nekartelnih zadevah je Komisija julija sprejela odločbo[18], s katero je kolektivnim organizacijam EGP, ki so članice Mednarodne konfederacije društev avtorjev in skladateljev (CISAC ), prepovedala uporabo omejitev članstva in klavzul o izključnosti v svojih dvostranskih sporazumih o vzajemnem zastopanju ter usklajeno ravnanje glede ozemeljske razmejitve teh sporazumov.

23. Kar zadeva zlorabe prevladujočega položaja , je Komisija, ob upoštevanju obvestila o nasprotovanju v zadevi Microsoft iz marca 2007, 27. februarja sprejela odločbo, v kateri je določila, da Microsoft ni izpolnil svoje obveznosti v zvezi s predložitvijo popolnih in točnih informacij o interoperabilnosti pod razumnimi in nediskriminatornimi pogoji. Microsoftu je bila izrečena dokončna denarna kazen v višini 899 milijonov EUR[19]. Microsoft je bila prva družba v zgodovini politike konkurence v EU, ki ji je bila izrečena periodična denarna kazen zaradi neupoštevanja predhodne odločbe Komisije. Komisija je nadaljevala svoje postopke proti Microsoftu, da bi zagotovila izpolnjevanje odločbe iz leta 2004 in načel, ki so določena v sodbi Sodišča prve stopnje z dne 17. septembra 2007 glede pogojev oblikovanja cen in izdajanja licenc za informacije o interoperabilnosti, ki jih mora Microsoft razkriti v okviru korektivnih ukrepov iz odločbe iz leta 2004[20].

24. V zadevi Intel je bilo 17. junija izdano dodatno obvestilo o nasprotovanju, v katerem je bilo potrjeno predhodno stališče Komisije, izraženo v obvestilu o nasprotovanju z dne 26. julija 2007, da je Intel prekršil pravila Pogodbe ES o zlorabi prevladujočega položaja (člen 82), da bi izključil svojega glavnega tekmeca, tj. družbo AMD, s trga centralnih procesnih enot x86.

25. Komisija je novembra sprejela odločbo o zavezah, s katero je zaveze, ki jih je družba E.ON predložila za odpravo pomislekov iz preiskave v skladu s členom 82 Pogodbe ES, določila kot pravno zavezujoče, pri čemer se je preiskava začela kot nadaljnji ukrep po preiskavi energetskega sektorja.

1.2 Državni ukrepi: javna podjetja in/ali podjetja z izključnimi ali posebnimi pravicami

26. Komisija je bila dejavna tudi na področju člena 86 Pogodbe ES, ki preprečuje državam članicam, da sprejmejo ali ohranijo v veljavi ukrepe, ki so v nasprotju s pravili iz Pogodbe ES o javnih podjetjih in podjetjih, ki jim države članice odobrijo posebne ali izključne pravice, ter zlasti s pravili o konkurenci.

27. Komisija je marca sprejela odločbo, v kateri je ugotovila, da je Grčija prekršila člen 86 v povezavi s členom 82 Pogodbe ES s tem, ko je ohranila v veljavi pravne določbe, ki so državnemu podjetju Public Power Corporation (PPC) zagotavljale dostop do skoraj vseh grških rudnikov lignita, ki jih je mogoče izkoriščati[21]. Ker je proizvodnja električne energije iz lignita najcenejša oblika proizvodnje električne energije v Grčiji, so te razmere ustvarile neenake priložnosti med udeleženci na trgu in družbi PPC omogočile, da ohrani svoj prevladujoči položaj na veleprodajnem trgu z električno energijo. Grčija je morala predložiti predloge, v skladu s katerimi bo konkurentom zagotovila zadosten dostop do lignita, in ki bodo postali pravno zavezujoči za Grčijo na podlagi druge odločbe, če bo Komisija menila, da so zadovoljivi.

28. Komisija je 7. oktobra sprejela odločbo[22], v kateri je ugotovila, da je sprememba slovaškega poštnega zakona pomenila kršitev člena 86 v povezavi s členom 82 Pogodbe ES, ker je dostavo pošiljk po hibridni pošti[23] vključila v rezervirano področje („monopol nad poštnimi storitvami“), medtem ko je bila pred tem takšna dostava liberalizirana. Niti Slovaška niti Slovenská Pošta (prvotni poštni operater) ni dokazala, da je bila ta razširitev monopola nad poštnimi storitvami potrebna za opravljanje univerzalne poštne storitve. Ker Republika Slovaška ni obvestila Komisije o ukrepih, sprejetih za odpravo kršitve, je Komisija proti Republiki Slovaški sprožila postopek za ugotavljanje kršitev zaradi neupoštevanja odločbe z dne 7. oktobra[24].

1.3 Nadzor združevanja

1.3.1 Oblikovanje pravil in politike

29. Korektivni ukrepi so spremembe združitve, ki jih predlagajo udeleženci združitve in s katerimi naj bi se odpravili pomisleki Komisije v zvezi s konkurenco. Da bi Komisija zagotovila boljša navodila glede vprašanj, povezanih s korektivnimi ukrepi, je 22. oktobra sprejela novo sporočilo o korektivnih ukrepih [25], ki hkrati spreminja tudi izvedbeno uredbo[26]. Reforma korektivnih ukrepov je zlasti kodifikacija nedavne prakse sodišč Skupnosti, vendar upošteva tudi sklepne ugotovitve iz študije o korektivnih ukrepih[27] in odgovore na javno posvetovanje v zvezi z osnutkom sporočila o korektivnih ukrepih.

30. Reforma uvaja strožje zahteve v zvezi z informacijami o udeležencih združitve, pri čemer morajo priglasitelji sistematizirati informacije, ki jih je treba predložiti. Poleg tega pojasnjuje in poostruje zahteve za zadosten obseg odsvojitev in ustreznost kupcev ter pojasnjuje tudi uporabo določb o „znanem kupcu“ in „predhodnih“ rešitev. V sporočilu je poudarjeno, da so korektivni ukrepi, ki ne vključujejo odsvojitve, sprejemljivi le takrat, kadar so po svojem učinku enakovredni odsvojitvi, ter da lahko težave pri nadzoru in tveganja v zvezi z neučinkovitostjo prispevajo k zavrnitvi takšnih korektivnih ukrepov.

1.3.2 Uporaba pravil

31. Število priglasitev združitve je bilo tudi leta 2008 rekordno, saj je bilo Komisiji priglašenih skupno 347 transakcij, kar je tretja najvišja zabeležena vrednost. Komisija je med letom sprejela skupno 340 končnih odločb. Od teh končnih odločb je bilo med fazo I brezpogojno odobrenih 307 transakcij. V skladu z običajnim postopkom je bilo brezpogojno odobrenih skupno 118 odločb, medtem ko je bilo 189 odločb brezpogojno odobrenih v skladu s poenostavljenim postopkom. Med fazo I je bilo pogojno odobrenih 19 transakcij. Komisija je med letom začela deset postopkov v okviru faze II. Občutno se je povečalo število odločb, sprejetih na podlagi člena 8 (14, kar predstavlja 4 % vseh priglasitev, medtem ko je predhodno leto ta delež znašal 2,5 %), ter umikov v fazi I (10, kar pomeni 2,9 % za leto 2008, medtem ko je ta delež za leto 2007 znašal 1,2 %) in fazi II (3, kar pomeni 0,9 % za leto 2008, medtem ko je za leto 2007 ta delež znašal 0,7 %). Odločbe o prepovedi niso bile sprejete.

1.4 Nadzor državnih pomoči

1.4.1 Oblikovanje pravil in politike

32. Na začetku leta 2008 se je Komisija na področju državnih pomoči posvetila zlasti nadaljnjemu izvajanju akcijskega načrta državnih pomoči[28]. Vendar je zaradi nastopa finančne in gospodarske krize preusmerila svojo pozornost ter v kratkem času izdala tri sporočila o vlogi politike državnih pomoči v okviru krize in o procesu okrevanja.

33. Komisija je v zvezi s finančno krizo najprej predložila začetna navodila o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami[29], ki so izjemoma temeljila na členu 87(3)(b) Pogodbe ES, ki omogoča pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice. Nato je Komisija dopolnila in izboljšala svoja navodila z novim sporočilom o tem, kako lahko države članice v trenutni finančni krizi dokapitalizirajo banke[30], da bi zagotovile ustrezne ravni posojil preostalemu gospodarstvu in stabilizirale finančne trge ter se hkrati izognile prekomernemu izkrivljanju konkurence. Poleg tega je Komisija sprejela nov začasni okvir[31], da bi državam članicam zagotovila dodatne možnosti za obvladovanje učinkov pomanjkanja posojil na realno gospodarstvo. Vsi ukrepi so časovno omejeni do konca leta 2010, čeprav bo Komisija na podlagi poročil držav članic ocenila, ali bi bilo treba ukrepe ohraniti tudi po letu 2010, če se bo kriza nadaljevala.

34. Kar zadeva izvajanje akcijskega načrta državnih pomoči , je Komisija, kot je bilo objavljeno, sprejela uredbo o splošnih skupinskih izjemah[32], ki določa samodejno odobritev številnih ukrepov pomoči[33] in tako državam članicam omogoča, da odobrijo takšno pomoč, ne da bi morale o tem predhodno obvestiti Komisijo, pri čemer morajo izpolniti vse zahteve, ki so določene v uredbi. Komisija je v okviru paketa o podnebnih spremembah sprejela nove smernice o državni pomoči za varstvo okolja[34], ki uvajajo standardno oceno za manjše primere in podrobno oceno za primere, ki lahko vključujejo znatno izkrivljanje konkurence. Poleg tega je Komisija podaljšala okvir za državno pomoč ladjedelništvu[35] za dodatna tri leta, in sicer do 31. decembra 2011. V novem obvestilu o državni pomoči v obliki poroštev[36] so določene jasne in pregledne metodologije za izračun elementa pomoči poroštva, hkrati pa so zagotovljena tudi poenostavljena pravila za mala in srednja podjetja, vključno s predhodno opredeljenimi premijami varnega pristana in enotnimi premijami za poroštva z nizkimi zneski.

35. Poleg tega so se začela javna posvetovanja glede novih pravil v zvezi s storitvijo javne radiodifuzije, morebitnim podaljšanjem sporočila o kinematografih (ki naj bi bilo sprejeto januarja 2009) do leta 2012, navodili o podrobni oceni regionalne pomoči za velike naložbene projekte ter glede meril za analizo združljivosti na področju usposabljanja in državne pomoči za prikrajšane delavce in invalide, za katere velja posamična priglasitev.

36. Poleg tega je Komisija leta 2008 začela številna javna posvetovanja o postopkovnih vprašanjih, kot je posvetovanje o osnutku pravil o najboljši praksi[37], o izvajanju postopkov nadzora državne pomoči ter o osnutku obvestila o poenostavljenem postopku za obravnavo nekaterih vrst državne pomoči. Cilj obeh dokumentov je zagotoviti večjo preglednost, predvidljivost in učinkovitost postopkov glede državne pomoči v skladu z akcijskim načrtom državnih pomoči. Razprava z državami članicami in drugimi zainteresiranimi strankami v zvezi s pravili o najboljši praksi in poenostavljenim postopkom bo potekala na začetku leta 2009. Po sedanjih predvidevanjih bosta osnutka sprejeta v prvi polovici leta 2009. Poleg tega je Komisija izvedla posvetovanje glede osnutka obvestila Komisije o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih[38].

37. Komisija si je leta 2008 še naprej prizadevala, da bi izboljšala izvajanje in nadzor odločb o državni pomoči. Komisija želi na podlagi obvestila o vračilu, sprejetega leta 2007[39], doseči učinkovitejše in takojšnje izvajanje odločb o vračilu. Na podlagi informacij, ki so jih predložile zadevne države članice, je mogoče sklepati, da je bil v tem obdobju dosežen dober napredek v zvezi z vračilom. To se kaže tudi v zneskih vrnjene pomoči. Od skupno 10,3 milijarde EUR nezakonite in nezdružljive pomoči, ki jo je bilo treba vrniti v skladu z odločbami, sprejetimi od leta 2000, je bilo do konca leta 2008 dejansko vrnjenih približno 9,3 milijarde EUR (tj. 90,7 % skupnega zneska). Poleg tega je bilo vrnjenih dodatnih 2,5 milijarde EUR obresti pri vračilu.

38. Kot je bilo objavljeno v akcijskem načrtu državnih pomoči, je Komisija še naprej sprejemala stroge ukrepe proti državam članicam, ki niso učinkovito izvajale odločb o vračilu, ki so bile naslovljene nanje. Komisija je leta 2008 v skladu s členom 88(2) ali 228(2) Pogodbe ES začela pravni postopek proti državam članicam zaradi neizpolnjevanja obveznosti v zvezi z vračilom. Komisija se je v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES odločila sprožiti postopke v petih zadevah, ki so vključevale Italijo in Slovaško, v skladu s členom 228(2) Pogodbe ES pa postopek v osmih zadevah, ki so vključevale Italijo in Španijo.

39. Generalni direktorat za konkurenco je zaradi večje preglednosti in boljše komunikacije na svoji spletni strani objavil priročnik o pravilih o državnih pomočeh[40], v katerem so povzeta glavna pravila, ki se uporabljajo za nadzor državnih pomoči.

1.4.2 Uporaba pravil

40. Posodobljeni statistični pregled državnih pomoči[41] iz jeseni 2008 kaže, da države članice vse pogosteje izkoriščajo možnosti, ki jih zagotavljajo pred kratkim pregledana pravila EU o državni pomoči, da tako bolje usmerjajo svojo pomoč. Države članice so leta 2007 za horizontalne cilje dodelile povprečno 80 % svoje pomoči v primerjavi s približno 50 % v sredini devetdesetih let 20. stoletja, pri čemer se je povečala poraba za raziskave in razvoj ter pomoč za varstvo okolja. Glede na sedanjo finančno krizo je usklajeno delovanje držav članic in Komisije zagotovilo, da so bili programi podpore za finančni sektor izvedeni takoj in v skladu s pravili o državni pomoči.

41. Splošna raven državne pomoči se je v zadnjih 25 letih znižala z več kot 2 % BDP v osemdesetih letih 20. stoletja na približno 0,5 % v letu 2007. V statističnem pregledu je bilo sicer izpostavljeno, da države članice še naprej namenjajo pomoč zlasti horizontalnim ciljem, vendar pa je pokazal tudi, da se bo po sedanji finančni krizi delež pomoči za reševanje in prestrukturiranje v nekaterih državah v letu 2008 verjetno izrazito povečal.

42. Komisija je leta 2008 odobrila 88 priglašenih shem na podlagi okvira Skupnosti za raziskave in razvoj ter inovacije [42] iz leta 2006; med temi shemami je bilo 66 shem za raziskave in razvoj, devet shem pomoči za inovacije in 13 mešanih shem, namenjenih uresničevanju ciljev na področju raziskav in razvoja ter inovacij.

43. Poleg tega je bila v več posameznih primerih, ki so vključevali italijanski letalski sektor, sprejeta pomembna odločba[43], in sicer po izvedeni oceni na podlagi okvirov Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj iz leta 1996[44] in leta 1986[45]. Odločba, sprejeta 11. marca, zajema 17 posameznih projektov za raziskave in razvoj v letalskem sektorju, ki so jih italijanski organi podprli v devetdesetih letih 20. stoletja. Odločba zahteva takojšnje odplačilo posojil za večino posameznih projektov skupaj z zamudnimi obrestmi v nekaterih primerih. Upravičenci so v roku dveh mesecev, določenem v odločbi, odplačali približno 350 milijonov EUR.

44. Komisija je na področju financiranja tveganega kapitala za mala in srednja podjetja odobrila 18 shem tveganega kapitala na podlagi smernic o tveganem kapitalu[46]. Enajst shem je bilo ocenjenih na podlagi poglavja 4 smernic, ker so bile v skladu z določbami o varnem pristanu, ki dovoljujejo enostavno oceno; tri sheme so bile ocenjene na podlagi poglavja 5 v skladu s podrobno oceno[47]. Komisija je v treh primerih menila, da shema ni vključevala državne pomoči[48]. Za del ene od shem se je štelo, da ne vključuje državne pomoči, delno pa je bilo ocenjena na podlagi poglavja 4 smernic[49].

45. Komisija je na področju industrijskega prestrukturiranja sprejela odločbo, v kateri od Romunije zahteva, da vrne 27 milijonov EUR nezakonite pomoči v zvezi s privatizacijo družbe Automobile Craiova, ki je bila prodana pod pogoji, v skladu s katerimi se zagotovi določena stopnja proizvodnje in zaposlenosti ter se hkrati sprejmejo nižje prodajne cene[50]. Poleg tega je Komisija po več letih preiskave ugotovila, da poskusi poljskih organov za prestrukturiranje ladjedelnic v Gdynii in Szczecinu ter obnovitev njihovih gospodarskih zmogljivosti niso bili uspešni[51]. Zato je Komisija od Poljske zahtevala, naj od ladjedelnic izterja nezakonito državno pomoč z nadzorovano prodajo premoženja ladjedelnic in poznejšo likvidacijo družb.

2. Razvoj dogodkov po sektorjih

2.1 Energetika in okolje

46. O paketu ukrepov za notranji energetski trg , ki ga je 19. septembra 2007 predlagala Komisija, so leta 2008 vse tri institucije intenzivno razpravljale. Parlament je svoja mnenja v prvi obravnavi o energetskem paketu sprejel poleti (18. junija za električno energijo in 9. julija za plin). Svet za energijo je politični kompromis dosegel 10. oktobra.

47. Komisija je 23. januarja predložila daljnosežen paket predlogov za uresničevanje ambicioznih zavez EU za boj proti podnebnim spremembam in spodbujanje obnovljive energije do leta 2020 in pozneje. Evropski parlament in Svet sta decembra v celoti v skladu s predlogi Komisije sprejela sporazum o ciljih, ki bodo do leta 2020 postali pravno zavezujoči. Dogovorjeno je bilo, da se bodo emisije toplogrednih plinov zmanjšale za 20 %, da bo določen 20-odstotni delež obnovljive energije in da se bo energetska učinkovitost izboljšala za 20 %. Sporazum je zadeval ponovne preglede sistema trgovanja z emisijami, porazdelitev prizadevanja za zmanjšanje zunaj sistema trgovanja z emisijami, zavezujoče nacionalne cilje za delež proizvedene energije iz obnovljivih virov, pravni okvir za okolju prijazno zajemanje in shranjevanje ogljika ter s tem povezane predloge o emisijah CO2 iz vozil in kakovosti goriva. To bo prispevalo k preoblikovanju Evrope v gospodarstvo, ki temelji na nizkih emisijah ogljika, in povečalo njeno varnost oskrbe z energijo. Za podporo splošni politiki Komisije na področju podnebnih sprememb in obnovljive energije paket vključuje tudi nove smernice o državni pomoči za varstvo okolja, v katerih so določeni pogoji, na podlagi katerih se lahko pomoč za varstvo okolja razglasi za združljivo s Pogodbo ES. Te smernice so se začele uporabljati aprila. Komisija je julija sprejela novo uredbo o splošnih skupinskih izjemah, na podlagi katere je državna pomoč za obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost ob izpolnjevanju nekaterih meril izvzeta iz priglasitve.

48. Komisija je 13. novembra sprejela drugi strateški pregled energetske politike [52], ki vključuje različne predloge za izboljšanje varnosti oskrbe z energijo in med drugim izpostavlja pomen delovanja konkurenčnega notranjega energetskega trga za varnost oskrbe z energijo.

49. Na pravilno delujočih energetskih trgih morajo novi udeleženci imeti dostop do energetskih omrežij in odjemalcev. Komisija še naprej obravnava zlasti tri splošne vrste zlorab v sektorju električne energije in plina, ki vključujejo tri glavna področja nepravilnosti pri delovanju trga, ugotovljena med preiskavo sektorja. Te protimonopolne preiskave obravnavajo zlasti izključevalna ravnanja, izkoriščevalske zlorabe in tajno dogovarjanje.

50. Komisija je leta 2006 začela preiskave na nemškem trgu z električno energijo kot nadaljnji ukrep po preiskavi energetskega sektorja[53]. Komisija je med preiskavo sprejela predhodno mnenje, da je družba E.ON morda zlorabila svoj prevladujoči položaj na trgu na dva načina, in sicer najprej kot veletrgovec na trgu z električno energijo, ko je strateško omejevala proizvodne zmogljivosti nekaterih elektrarn na veleprodajnem trgu, da bi povišala ceno. Poleg tega je bila Komisija zaskrbljena, da je družba E.ON razvila in izvajala strategijo, s katero bi tretje stranke odvrnila od naložb v proizvodnjo električne energije. Drugič, družba je kot upravljavec prenosnega omrežja dajala prednost lastni proizvodnji na sekundarnem izravnalnem trgu z električno energijo[54]. Komisija se je junija posvetovala z zainteresiranimi strankami o strukturnih zavezah, ki jih je predlagala družba E.ON za odpravo pomislekov o protikonkurenčnem ravnanju na nemških trgih z električno energijo[55]. Rezultati so potrdili, da so bile zaveze sorazmerne in nujne za odpravo pomislekov. Na podlagi tega je Komisija 26. novembra sprejela odločbo, s katero so zaveze, ki jih predlagala družba E.ON , postale pravno zavezujoče, in zaključila svojo preiskavo[56].

51. Kar zadeva druge zadeve v zvezi s trgom električne energije, je Komisija decembra izdala obvestilo o nasprotovanju za družbo Electricité de France (EdF) , v katerem je navedla domnevno zapiranje trga za stranke prek dejanskih in/ali pravnih izključnih dolgoročnih pogodb med družbo EdF in velikimi industrijskimi uporabniki v Franciji[57]. Poleg tega je Komisija nadaljevala preiskavo v zadevi Suez/Electrabel , v kateri obravnava enako domnevno ravnanje v Belgiji[58]. Komisija je po nenapovedanih inšpekcijskih pregledih leta 2006 v prostorih družb E.ON AG (E.ON), E.ON Ruhrgas AG in Gaz de France (GdF) v Nemčiji in Franciji[59] ter formalni sprožitvi postopkov julija 2007[60] izdala obvestilo o nasprotovanju za družbi E.ON in GdF .

2.2 Finančne storitve

52. Finančna kriza je na začetku jeseni sistematično prizadela gospodarstva držav članic EU. Več vlad EU je sprejelo ukrepe za podporo finančni stabilnosti, obnovitev zaupanja v finančne trge in zmanjšanje tveganja resnega omejevanja posojil.

53. Vloga Komisije na področju politike konkurence in zlasti nadzora državnih pomoči je bila podpora finančni stabilnosti s čim prejšnjo zagotovitvijo pravne varnosti za ukrepe, ki jih sprejmejo države članice. Komisija je prispevala tudi k ohranjanju enakih konkurenčnih pogojev in zagotavljanju, da nacionalni ukrepi ne bi enostavno prenašali težav v druge države članice.

54. Komisija je v svojem oktobrskem sporočilu o „uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize“[61] pojasnila svoj splošni pristop in zagotovila smernice glede več državnih intervencij, zlasti glede državnih jamstev, ki so bila v začetni fazi najbolj razširjena oblika odziva na krizo.

55. Pozneje so države članice pozornost preusmerile na dokapitalizacijo bank. Komisija je decembra zagotovila navodila glede ocenjevanja takih ukrepov na podlagi pravil EU o državni pomoči, in sicer v sporočilu „Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence“[62].

56. Usklajena metodologija, določena v teh navodilih, je omogočila hiter razvoj in odobritev številnih nacionalnih shem in posameznih ukrepov za obvladovanje krize, hkrati pa je preprečila škodljiva gospodarska neravnovesja med bankami in med državami članicami.

57. Komisija je na podlagi člena 87(3)(c) odobrila pomoč v naslednjih odločbah: Sachsen LB[63], IKB[64], West LB[65], Roskilde Bank[66], Hypo Real Estate[67] in Bradford and Bingley[68].

58. Komisija se je zaradi zaostrovanja krize na začetku oktobra odločila, da bo odobrila državno pomoč na podlagi člena 87(3)(b) o pomoči za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice. Komisija je leta 2008 odobrila naslednje sheme pomoči za podporo finančni stabilnosti: enajst jamstvenih shem (Danska[69], Finska[70], Francija[71], Irska[72], Italija[73], Latvija[74], Nizozemska[75], Portugalska[76], Slovenija[77], Španija[78] in Švedska[79]), dve shemi dokapitalizacije (Francija[80] in Italija[81]), eno shemo odkupa sredstev (Španija[82]) in štiri splošne sheme , ki vključujejo dva ali več navedenih elementov (Avstrija[83], Nemčija[84], Grčija[85], Združeno kraljestvo[86]).

59. Komisija je leta 2008 odobrila tudi več posameznih primerov , vključno s primeri dokapitalizacije, jamstev in likvidnosti: ING[87], KBC[88], Parex[89], SNS Reaal[90], Bayern LB[91], Fortis[92], Dexia[93], Nord LB[94], jamstvo za banko IKB[95], Carnegie Sweden[96], Aegon[97], Fortis Bank in Fortis Bank Luxembourg[98].

60. Komisija se je hitro odzvala, da bi obnovila zaupanje v trg. S sprejetjem teh odločb je državam članicam zagotovila jasnost in pravno varnost ter dokazala, da se lahko politika EU o državni pomoči pragmatično in odgovorno odzove na spreminjajoče se tržne razmere.

61. Finančna kriza je znatno vplivala na realno gospodarstvo EU. Banke so zmanjševale delež posojilnih finančnih instrumentov in postajale veliko manj pripravljene tvegati kot v preteklih letih. Družbe so se začele srečevati s težavami pri dostopu do posojil. Izziv za Komisijo je bil preprečevanje javne intervencije, ki bi izkrivljala konkurenčne pogoje na notranjem trgu in ovirala uresničevanje cilja pravilno usmerjene državne pomoči. Kljub temu je Komisija priznala, da je v nekaterih okoliščinah za obvladovanje krize potrebna državna pomoč. Vendar se državna pomoč ne sme uporabljati za odložitev potrebnega prestrukturiranja družb s strukturnimi težavami ali izogibanje temu prestrukturiranju. Glede na to je Komisija poleg posebnih ukrepov za finančni in bančni sektor sprejela več ukrepov za obravnavanje stanja v realnem gospodarstvu.

62. Komisija je sprejela zlasti „Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi“[99]. Ta začasni okvir državam članicam zagotavlja dodatne možnosti za obvladovanje učinkov omejevanja posojil na realno gospodarstvo. Države članice lahko za uresničevanje teh ciljev v nekaterih okoliščinah in do konca leta 2010 na primer dodelijo:

- pavšalni znesek pomoči do 500 000 EUR na družbo za naslednji dve leti za olajšanje njenih sedanjih težav;

- državna jamstva za posojila z nižjo premijo;

- subvencionirana posojila, zlasti za proizvodnjo okolju prijaznih proizvodov (ki izpolnjujejo ali presegajo standarde varstva okolja);

- pomoč za tvegani kapital do 2,5 milijona EUR na MSP na leto (namesto sedanjih 1,5 milijona EUR) v primerih, ko je udeležba zasebnih vlagateljev pri naložbenih stroških vsaj 30 % (namesto sedanjih 50 %).

Manjše je tudi dokazno breme za tržne nepopolnosti na trgu zavarovanja izvoznih posojil.

63. Komisija je sprejela proaktivni pristop, saj je zagotovila, da so bili krizni ukrepi odobreni zelo hitro. Prvi ukrepi so bili odobreni konec leta (N 661/08, Posojilo družbe KfW iz nemškega programa Konjunkturprogramm, in N 668/08, Zvezni okvir „Majhni zneski združljive pomoči“, oboje Nemčija).

2.3 Elektronske komunikacije

64. V sektorju elektronskih komunikacij v EU so še vedno značilne hitre tehnološke in komercialne spremembe, pri čemer so se leta 2008 že šesto zaporedno leto povečale naložbe v sektorju. Prehod od nekdanjih državnih monopolov h konkurenci se je leta 2008 nadaljeval.

65. Regulativni okvir EU za elektronske komunikacije (regulativni okvir)[100], ki je namenjen zagotavljanju lažjega dostopa do razpoložljive infrastrukture, spodbujanju naložb v nadomestno omrežno infrastrukturo ter zagotavljanju izbire in nižjih cen za potrošnike, še naprej zagotavlja pravni okvir za veliko večino ponudnikov elektronskih komunikacijskih storitev. Leta 2008 je Komisija ocenila 121 priglasitev nacionalnih regulativnih organov in sprejela 83 dopisov s pripombami in 33 dopisov brez pripomb v skladu s posvetovalnim mehanizmom Skupnosti iz člena 7 okvirne direktive. Komisija je v petih primerih resno dvomila v združljivost priglašenih ukrepov z zakonodajo EU in na podlagi člena 7(4) okvirne direktive sprožila drugo fazo preiskav.

66. Regulativni okvir in načela konkurenčnega prava, na katerih ta okvir temelji, omogočajo opredelitev podnacionalnih geografskih trgov, na katerih so očitno različni pogoji konkurence, kar omogoča, da se urejanje izvaja zlasti na tistih območjih, kjer je še vedno potrebno predhodno urejanje. Ta pristop je uporabilo več nacionalnih regulativnih organov pri svojem prizadevanju za deregulacijo in oceno trgov elektronskih komunikacij. Ob upoštevanju vse večje konkurence, zlasti na maloprodajnih trgih, se zdaj kažejo rezultati priporočila Komisije iz leta 2007[101] o upoštevnih trgih, ki so lahko predmet predhodnega urejanja. Leta 2008 je večina nacionalnih regulativnih organov ugotovila, da je treba kljub upoštevanju nacionalnih posebnosti deregulirati vse ali nekatere trge, ki niso več navedeni v priporočilu.

67. Komisija je leta 2008 nadaljevala svoje delo v zvezi s pregledom regulativnega okvira . Evropski parlament je 24. septembra v prvi obravnavi sprejel mnenja o zakonodajnih predlogih Komisije, pri čemer je 27. novembra Svet Evropske unije dosegel politični sporazum o paketu ukrepov za reformo okvira EU za elektronske komunikacije.

68. Komisija je ob upoštevanju dejstva, da so cene zaključevanja klicev v EU visoke in niso usklajeno urejene po vsej EU, predlagala priporočilo , ki naj bi bilo sprejeto leta 2009 in bi cene zaključevanja klicev znižalo na učinkovito raven, kar bi zagotovilo usklajen pristop k urejanju teh cen. Poleg tega si Komisija zdaj prizadeva za pripravo priporočila o ustreznem regulativnem pristopu in ukrepih , ki se bodo uporabljali za dostop do omrežja nove generacije. Komisija je poenostavila tudi Priporočilo o priglasitvah, rokih in posvetovanjih , predvidenih v členu 7 okvirne direktive[102], da bi zmanjšala birokracijo ter izboljšala učinkovitost sodelovanja med nacionalnimi regulativnimi organi in Komisijo.

69. Komisija na področju državne pomoči v sektorju elektronskih komunikacij spodbuja ukrepe državne pomoči, ki so namenjeni zagotovitvi uravnotežene pokritosti s širokopasovnimi storitvami po dostopnih cenah za evropske državljane. Komisija je leta 2008 ugotovila dva glavna trenda javnih intervencij na trgu širokopasovnih storitev. Medtem ko se nekatere države članice osredotočajo zlasti na podporo za cenovno dostopne osnovne širokopasovne storitve, in sicer običajno na podeželskih območjih, kjer take storitve niso na voljo, da bi širokopasovne storitve zagotovile vsem državljanom in družbam, Komisija ugotavlja, da se javne intervencije v nekaterih državah članicah postopno preusmerjajo k podpori za hitra širokopasovna omrežja ali tako imenovana omrežja „naslednje generacije“[103]. Odločbe Komisije o državni pomoči za širokopasovni dostop so leta 2008 spadale v prvo kategorijo.

70. Komisija pripravlja tudi smernice o državni pomoči glede uporabe pravil EU o državni pomoči za javno financiranje postavitve širokopasovnih omrežij, vključno s postavitvijo tako imenovanih dostopovnih širokopasovnih omrežij naslednje generacije.

2.4 Informacijska tehnologija

71. Za sektor informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) sta značilna digitalno zbliževanje ter vzporedna in vse večja pomembnost interoperabilnosti in določanja standardov. Trg se razvija v smeri bolj usklajenih storitev ter vertikalnega in horizontalnega povezovanja, pri čemer si družbe prizadevajo za nadzor digitalnih in fizičnih omrežij ter nameravajo vzpostaviti in nadzorovati standardne platforme.

72. V zvezi z uveljavljanjem konkurence v sektorju IKT ter na podlagi postopka Komisije proti Microsoftu in zmanjšanja njegovih licenčnin za informacije o interoperabilnosti v letu 2007 je Microsoft 21. februarja na svoji spletni strani prostovoljno objavil svoja „načela interoperabilnosti“ in razkril veliko informacij v zvezi z interoperabilnostjo.

73. V zadevi Intel je Komisija 17. junija izdala dodatno obvestilo o nasprotovanju, v katerem je potrdila predhodno stališče, izraženo v obvestilu o nasprotovanju iz julija 2007, da je Intel kršil pravila Pogodbe ES o zlorabi prevladujočega položaja (člen 82), da bi svojega glavnega tekmeca, tj. družbo AMD, izključil s trga centralnih procesnih enot x86.

74. Komisija je na področju nadzora združevanja izdala dve odločbi v zvezi s sektorjem satelitske navigacije. Komisija je 14. maja odobrila[104] prevzem družbe Tele Atlas , enega od dveh dobaviteljev zbirk digitalnih zemljevidov za navigacijo, ki pokrivajo celotno območje Evropskega gospodarskega prostora, s strani družbe TomTom , proizvajalca prenosnih navigacijskih naprav in navigacijske programske opreme. Predlagani prevzem[105] družbe NAVTEQ , edinega verjetnega tekmeca družbe Tele Atlas, s strani družbe Nokia , proizvajalca mobilnih telefonov, je bil odobren 26. junija. Obe transakciji sta bili vertikalni in za obe je bila potrebna temeljita analiza na podlagi nedavno sprejetih smernic za nehorizontalne združitve.

2.5 Mediji

75. Na okrogli mizi o priložnostih in ovirah za spletno prodajo na drobno na evropskem enotnem trgu so 17. septembra potekale razprave na visoki ravni z najvišjimi predstavniki potrošnikov in industrije o poslovnih priložnostih, ki jih omogoča internet, ter obstoječih ovirah za večjo spletno prodajo glasbe in blaga na drobno v Evropi. Kot odgovor na dokument za razpravo, ki ga je za skupino objavil Generalni direktorat za konkurenco, je bilo prejetih več kot 30 prispevkov, pri čemer je 16. decembra potekalo nadaljnje srečanje s poudarkom na spletni distribuciji glasbe.

76. Kar zadeva upravljanje glasbenih pravic, je Komisija 16. julija izdala pomembno odločbo proti 24 kolektivnim organizacijam v EGP[106], ki upravljajo glasbene pravice v imenu avtorjev (skladateljev in piscev besedil). Odločba v zadevi CISAC prepoveduje klavzule o članstvu in izključnosti v sporazumih o vzajemnem zastopanju med kolektivnimi organizacijami za vse oblike izkoriščanja ter usklajeno ravnanje v zvezi z ozemeljsko razmejitvijo teh sporazumov o zastopanju za izkoriščanje teh pravic za internet, kabelsko distribucijo in satelitski prenos.

77. Prepovedane omejitve so ščitile izključni položaj kolektivnih organizacij na njihovih ozemljih v zvezi z upravljanjem pravic in izdajanjem dovoljenj za repertoarje uporabnikom. Klavzula o članstvu je imetnikom pravic preprečila imenovanje izbrane kolektivne organizacije za svojega upravljavca pravic. Klavzula o izključnosti in usklajeno ravnanje sta ovirala oblikovanje konkurence med organizacijami za izdajo dovoljenj za pravice in pojav večozemeljskih dovoljenj.

78. Komisija je leta 2008 še naprej spremljala prehod od analogne k digitalni prizemni radiodifuziji v državah članicah EU. Službe Komisije so v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev na podlagi člena 226 Pogodbe ES, ki poteka proti Italiji po pritožbi italijanskega združenja potrošnikov Altroconsumo[107], pregledale nove spremembe italijanskega radiodifuzijskega sistema[108] ter z italijanskimi organi izmenjale mnenja glede področja uporabe nove zakonodaje in meril za digitalizacijo prizemnih televizijskih omrežij. Spremembe sistema morajo omogočiti večjo razpoložljivost frekvenc za nove udeležence in obstoječe manjše radiotelevizije.

79. Poleg tega je Komisija nadaljevala z odobritvami državnega financiranja javnih radiotelevizij , kadar sta obseg javne službe in financiranje popolnoma pregledno določena ter javno financiranje ne presega sredstev, potrebnih za izpolnjevanje nalog javne službe. Komisija je leta 2008 v skladu s členom 86(2) Pogodbe ES in sporočilom o radiodifuziji sprejela dve odločbi o financiranju javnih radiotelevizij. Prva odločba je zadevala splošni sistem financiranja belgijske (flamske) javne radiotelevizije VRT[109]. Druga odločba je zadevala sistem financiranja za irski javni radioteleviziji RTÉ in TG4[110]. Poleg tega je Komisija odobrila nujno državno pomoč za izboljšanje slabega finančnega položaja dveh javnih radiotelevizij, in sicer France Télévisions[111] na podlagi člena 86(2) Pogodbe ES ter TV2 Danmark[112] na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES in določb o pomoči za reševanje in prestrukturiranje .

80. Po javnem posvetovanju, ki je potekalo med januarjem in marcem, je Komisija novembra za nadaljnje javno posvetovanje predložila novi osnutek sporočila o radiodifuziji [113], s katerim naj bi zagotovila večjo jasnost za vse udeležence na trgu in okvir, ki je ustrezno prilagojen novemu tehnološkemu okolju.

81. Komisija je oktobra začela javno posvetovanje o svojih načrtih za razširitev meril za oceno državne pomoči iz sporočila o kinematografiji [114]. Državna pomoč za filmsko produkcijo je lahko glede na sedanja merila izvzeta iz nekaterih pogojev, zlasti če taka pomoč zadeva umetniške filme, pri čemer je treba upoštevati nekatere prage v zvezi z ozemeljskimi zahtevami in intenzivnostjo pomoči.

82. Komisija je leta 2008 odobrila več shem pomoči za filmsko industrijo, kot so madžarska shema pomoči za filmsko industrijo[115], italijanske davčne olajšave za filmsko produkcijo[116], finska shema pomoči za filmsko industrijo[117] in nemška shema pomoči za filmsko industrijo[118].

83. Komisija je leta 2008 odobrila dva večja prevzema na področju medijev. Komisija je 14. februarja na podlagi pogojev in obveznosti odobrila predlagani prevzem družbe Reuters Group s sedežem v Združenem kraljestvu s strani kanadske družbe Thomson Corporation . Komisija je 11. marca prvič uporabila smernice za nehorizontalne združitve in na njihovi podlagi odobrila predlagani prevzem družbe za tehnologijo spletnega oglaševanja DoubleClick s strani družbe Google [119].

2.6 Promet

84. Leto 2008 se je izkazalo za zelo težavno v prometnem sektorju, saj so se v prvi polovici leta najprej postopno povečale cene goriva, v drugi polovici pa se je razvila gospodarska kriza. Upočasnitev gospodarske rasti je izrazito vplivala na vse vrste storitev prevoza blaga in potnikov. Na podlagi tega splošnega ozadja gospodarske krize je v prometnem sektorju potekala nadaljnja konsolidacija, ki se bo v letu 2009 verjetno nadaljevala.

85. V sektorju cestnega prometa Komisija še naprej uporablja obstoječa pravila o državni pomoči za javna naročila za storitve in obveznosti javne službe, ker revidirana uredba o javnih storitvah na področju kopenskega prometa[120] ne velja. Po sodbi Altmark [121] je Komisija prejela in proučila veliko pritožb in nekatera obvestila o subvencijah za lokalne in regionalne avtobusne storitve, ki so bila povezana zlasti z naročili, oddanimi brez predhodnega javnega razpisa. Komisija je izdala končno pozitivno odločbo v zvezi z javnim naročilom za storitve za javni avtobusni potniški promet v okrožju Lienz v Avstriji[122]. Poleg tega je zaradi pomislekov glede izpolnjevanja pogojev iz svoje odločbe z dne 20. oktobra 2004 sprožila formalni postopek preiskave o ukrepih v korist francoske družbe Sernam , ki je odvisna družba družbe Société national des chemins de Fer Français (SNCF), ki opravlja prevoz v cestnem prometu.

86. Na področju železniškega in kombiniranega prometa so se storitve železniškega tovornega prometa 1. januarja 2007 popolnoma odprle konkurenci v EU, medtem ko se bodo storitve mednarodnega železniškega potniškega prometa odprle konkurenci 1. januarja 2010. Smernice o državnih pomočeh za prevoznike v železniškem prometu [123] so začele veljati julija. V teh smernicah je natančno opredeljen pristop Komisije k državni pomoči za prevoznike v železniškem prometu iz Direktive 91/440/EGS[124] in prevoznike v mestnem, primestnem in regionalnem potniškem prometu, da bi izboljšali preglednost javnega financiranja in pravno varnost. Komisija je leta 2008 sprejela več odločb za spodbujanje železniškega in kombiniranega prometa[125]. Leta 2008 je izdala tudi več odločb na področju združitev . Komisija je 19. marca odobrila prevzem španskega izvajalca logističnih storitev Transfesa s strani nemške železniške družbe Deutsche Bahn v državni lasti[126]. Komisija je 25. novembra pogojno odobrila[127] prevzem madžarske družbe MÁV Cargo s strani avstrijske družbe RCA .

87. Glede na razveljavitev Uredbe št. 4056/86 o linijskih konferencah 18. oktobra in razširitev področja uporabe Uredbe št. 1/2003 na kabotažo in mednarodne prevozne storitve v prosti plovbi je Komisija 1. julija sprejela Smernice o uporabi člena 81 Pogodbe ES za storitve pomorskega prometa [128]. V Smernicah so določena načela, ki jih bo Komisija upoštevala pri opredelitvi trgov in oceni sistemov izmenjave informacij na področju linijskega prevoza ter sporazumov o sodelovanju v zvezi s pomorsko kabotažo , linijskim prevozom in/ali prevoznimi storitvami v prosti plovbi.

88. Komisija je 21. oktobra objavila osnutek uredbe o skupinskih izjemah o uporabi člena 81(3) Pogodbe ES za nekatere vrste sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj med ladjarskimi družbami za linijske prevoze („konzorciji“)[129] glede na to, da uredba o skupinskih izjemah preneha veljati leta 2010. S sprejetjem uredbe o skupinskih izjemah se bo končala reforma pravil o konkurenci, ki veljajo za storitve pomorskega prometa, ki se je začela leta 2003.

89. Komisija je 12. decembra izdala smernice za obravnavo ukrepov državne pomoči , ki dopolnjuje finančna sredstva Skupnosti za vzpostavitev pomorskih avtocest [130], da bi prilagodila največjo dovoljeno intenzivnost pomoči in najdaljše dovoljeno trajanje iz Smernic Skupnosti za državno pomoč v pomorskem prometu[131] tako, da bi vključila ugodnejše pogoje za projekte, ki jih zajemata drugi program „Marco Polo“ za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa („Marco Polo II“)[132] in Odločba št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T)[133].

90. Na področju storitev splošnega gospodarskega pomena je Komisija po temeljiti preiskavi odločila, da je nadomestilo, ki ga je Francija plačala družbi Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) za izvajanje obveznosti javne službe v obdobju 1991–2001, združljivo s skupnim trgom[134]. Vendar se je odločila, da sproži formalni postopek preiskave v zvezi s sistemom nadomestil za družbi CalMac in Northlink za izvajanje obveznosti javne službe glede trajektnih storitev v potniškem prometu med škotskimi otoki[135].

91. Na področju letalstva je 1. novembra začela veljati Uredba o zračnih prevozih [136], ki zdaj zagotavlja pravni okvir za zračni promet v EU in določa pravila o izdaji operativnih licenc letalskih prevoznikov Skupnosti in nadzoru nad njimi, o dostopu na trg, registraciji in zakupu zrakoplovov, obveznosti javne službe, porazdelitvijo prometa med letališči in določanju cen. Poleg tega je Komisija nadaljevala delo za pripravo nove uredbe o poenostavitvi in posodobitvi pravil o računalniških sistemih rezervacij (CRS)[137].

92. Komisija je morala leta 2008 odločati o več ukrepih za reševanje in prestrukturiranje , ko so letalske prevoznike prizadele najprej visoke cene surove nafte in potem še manjše povpraševanje zaradi finančne in gospodarske krize. V zadevi Olympic Airways / Olympic Airlines je Komisija ugotovila, da načrt privatizacije, ki so ga predložili grški organi in je vključeval prodajo nekaterih sredstev družb v paketu, ne vključuje državne pomoči, če so zaveze grških organov v celoti izpolnjene[138]. V ločeni, vendar povezani odločbi[139] je Komisija menila, da je Grčija od zadnje odločbe, izdane leta 2005, prevozniku pod njeno zastavo dodelila dodatno državno pomoč, in je zahtevala vračilo zadevne državne pomoči. Komisija je junija sprožila formalni postopek preiskave v zvezi s posojilom Italije za družbo Alitalia višini 300 milijonov EUR[140]. Novembra je izdala končno negativno odločbo, v kateri je zahtevala vračilo nezdružljive pomoči[141]. Hkrati je potrdila načrt likvidacije družbe Alitalia[142].

93. Na področju letališke infrastrukture je Komisija končala formalni postopek preiskave v zvezi z državnimi ukrepi, ki so vključevali družbo DHL Group in letališče Leipzig-Halle [143]. Komisija je menila, da je bilo povečanje kapitala letališča Leipzig združljivo s pravili iz Pogodbe ES. V zvezi z jamstvi, dodeljenimi družbi DHL , in patronatsko izjavo v korist družbe DHL pa je menila, da so nezdružljivi s pravili iz Pogodbe ES. Komisija je zahtevala vračilo nezdružljive pomoči, povezane z jamstvi, in prepovedala podelitev patronatske izjave. Sodišče prve stopnje je razveljavilo odločbo Komisije iz leta 2004, v kateri je zahtevala, da Belgija izterja nezdružljivo pomoč, ki jo je prejela družba Ryanair v zvezi z namestitvijo na letališču Charleroi[144]. Sodišče je menilo, da bi morala Komisija ukrepe, ki sta jih priznala regija Valonija in Brussels South Charleroi Airport, proučiti skupaj ter bi morala za ukrepe, ki jih je sprejela regija Valonija, uporabiti načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ker med obema subjektoma obstajajo tesne gospodarske povezave.

94. Na področju združitev je Komisija 6. avgusta v skladu z Uredbo EU o združitvah odobrila predlagani prevzem družbe Northwest Airline Corporation („NWA“) s strani družbe Delta Air Lines , Inc . („Delta“)[145], pri čemer sta obe družbi prevoznika Združenih držav. Po temeljiti preiskavi je 17. decembra odobrila koncentracijo med družbama KLM in Martinair [146].

95. V okviru sporazuma o odprtem zračnem prostoru med EU in Združenimi državami , podpisanega aprila 2007, ki vključuje določbe o okrepitvi sodelovanja med Komisijo in Ministrstvom za promet Združenih držav na področju konkurence, sta Komisija in Ministrstvo za promet Združenih držav marca začela skupni raziskovalni projekt o povezavah letalskih prevoznikov [147]. Namen tega projekta je poglobiti razumevanje čezatlantskega zračnega prometa, vpliva povezav na konkurenco med letalskimi prevozniki in možnih sprememb glede vloge povezav na podlagi sporazuma o odprtem zračnem prostoru med EU in Združenimi državami.

2.7 Farmacevtska industrija

96. Najpomembnejši ukrep, ki ga je Komisija sprejela leta 2008 v zvezi z uporabo protimonopolnih pravil EU v farmacevtskem sektorju, je bil začetek sektorske preiskave o farmacevtskih izdelkih [148] 15. januarja. Isti dan je Komisija izvedla nenapovedane inšpekcijske preglede v prostorih več originatorskih in generičnih družb v EU. V tem primeru je Komisija prvič izvedla preiskavo sektorja s predhodnimi inšpekcijskimi pregledi.

97. Preiskava sektorja se je začela na podlagi informacije, da konkurenca na farmacevtskem trgu v EU morda ne deluje pravilno. To je bilo razvidno iz zmanjšanja inovacij, ocenjenega na podlagi manjšega števila novih zdravil, ki pridejo na trg vsako leto, in primerov zadrževanja vstopa generičnih zdravil na trg. Namen preiskave je bil proučiti, ali so lahko nekatere prakse farmacevtskih družb razlogi za zadržanje vstopa generičnih zdravil na trg in zmanjšanje inovacij. Pri preiskavi so bile obravnavane zlasti prakse, ki jih lahko originatorske družbe uporabijo ne le za preprečitev ali upočasnitev konkurence generičnih družb, ampak tudi za preprečitev ali upočasnitev razvoja konkurenčnih originatorskih izdelkov. Povzete so bile tudi pomanjkljivosti regulativnega okvira za farmacevtski sektor, ki so jih sporočile vprašane družbe in javni organi.

98. Med preiskavo se je Komisija posvetovala v vsemi zainteresiranimi strankami, kot so originatorske in generične družbe, industrijska združenja, združenja potrošnikov in bolnikov, zavarovalnice, zdravniška in lekarniška združenja, bolnišnice, zdravstveni organi, Evropski patentni organ, vzporedni trgovci in nacionalni organi za konkurenco. Komisija je zbrala podatke na podlagi zahtev po informacijah, ki jih je poslala več kot 100 farmacevtskim družbam, ki opravljajo dejavnost v EU, in različnim drugim zainteresiranim strankam. Podatki se nanašajo na vzorec 219 molekul, povezanih z zdravili za uporabo v humani medicini na recept, ki so se prodajala v EU od leta 2000 do leta 2007.

99. Komisija je 28. novembra objavila predhodno poročilo o preiskavi farmacevtskega sektorja[149]. V poročilu sta potrjena zadrževanje vstopa generičnih zdravil na trg in zmanjšanje inovacij, poleg tega so preučeni nekateri možni vzroki, zlasti vzroki, ki izhajajo iz ravnanja družb. V predhodnem poročilu je izpostavljena ključna vloga pravic bolnikov za farmacevtski sektor. V njem niso navedeni posamezni primeri kršitev pravil ali opredeljene smernice o združljivosti proučenih praks s pravili Evropske skupnosti o konkurenci.

100. S preiskavo sektorja je ugotovljeno, da originatorske družbe oblikujejo in izvajajo različne strategije (tako imenovano „orodjarno“), s katerimi zagotavljajo stalne tokove prihodkov od svojih zdravil. Uspešno izvajanje teh strategij ima lahko učinek zadrževanja ali preprečevanja vstopa, vendar je v poročilu izpostavljeno, da ravnanje družb morda ni edini vzrok za zadrževanje, s katerim se soočajo generične družbe v zvezi z vstopom svojih izdelkov na trg.

101. Zainteresirane stranke so predložile tudi pripombe o regulativnem okviru za farmacevtski sektor, pri čemer so opozorile zlasti na težave in pomanjkljivosti, ki jih opažajo v zvezi z vstopom na trg in konkurenco. Generične in originatorske družbe se strinjajo, da je treba oblikovati enoten patent Skupnosti ter vzpostaviti enotno in specializirano sodstvo na področju patentov v Evropi. Ta stališča podpirajo tudi predhodne ugotovitve preiskave sektorja. Poleg tega so zainteresirane stranke navedle, kje po njihovem mnenju nastajajo težave pri izdaji dovoljenj za trženje, oblikovanju cen in postopkih povračil, kar lahko prispeva k zamudam pri dajanju farmacevtskih izdelkov na trg.

2.8 Živilska industrija

102. Komisija se je na vse višje cene hrane konec leta 2007 in v prvi polovici leta 2008 odzvala s Sporočilom „Reševanje vprašanja naraščajočih cen hrane – Smernice za ukrepanje EU“ , ki ga je izdala maja[150] in s katerim je ustanovila delovno skupino za proučitev delovanja verige preskrbe s hrano, vključno s koncentracijo na trgu ter segmentacijo trgov maloprodaje in distribucije hrane v EU. Decembra mu je sledilo drugo Sporočilo o cenah hrane v Evropi [151], v katerem je predlagan časovni načrt za izboljšanje delovanja verige preskrbe s hrano.

103. V zvezi s politiko konkurence Sporočilo poziva k zagotovitvi energičnega in skladnega izvajanja pravil o konkurenci na trgih preskrbe s hrano s strani Komisije in nacionalnih organov za konkurenco ter hkrati poudarja pomembnost protimonopolnih instrumentov in instrumentov glede združitev.

104. Komisija je leta 2008 še naprej zagotavljala, da je družba Coca-Cola izpolnjevala prejšnje zaveze, in je v skladu s členom 81 Pogodbe ES izrekla globo kartelu trgovcev z bananami . Na nacionalni ravni so organi za konkurenco natančno pregledali sektorje, povezane s hrano, in začeli več preiskav. Bistven je dosleden in usklajen pristop, ker opredelitev maloprodajnih trgov pogosto ne presega nacionalnega trga. V zvezi s tem se je Generalni direktorat za konkurenco julija in novembra udeležil dveh srečanj podskupine za hrano pri Evropski mreži za konkurenco, ki sta bili namenjeni razpravi in izmenjavi najboljše prakse o vprašanjih v zvezi z maloprodajnimi trgi hrane.

105. Konsolidacija živilskega sektorja je razvidna iz več primerov združitev, ki so bili leta 2008 priglašeni Komisiji. V zvezi z več primeri koncentracije je bila izvedena temeljita preiskava ali pa je bila koncentracija v prvi fazi odobrena šele po pomembnih odsvojitvah. V zadevi Friesland/Campina [152] je Komisija izvedla temeljito preiskavo predlagane združitve dveh nizozemskih mlečnih zadrug, ki opravljata dejavnost na različnih trgih mleka in mlečnih proizvodov. Ta koncentracija je bila odobrena, potem ko sta stranki predložili zaveze in zagotovili dostop do surovega mleka na Nizozemskem. V zadevi ABF/GBI [153] je Komisija izvedla temeljito preiskavo prevzema delov družbe GBI s strani družbe Associated British Foods (ABF) in transakcijo pogojno odobrila. V maloprodajnem sektorju hrane je Komisija proučila predlagani prevzem avstrijske družbe ADEG s strani nemške družbe REWE Group [154] in transakcijo pogojno odobrila.

2.9 Poštne storitve

106. Pomembna nova stopnja na področju poštnih storitev je tretja poštna direktiva , ki sta jo Parlament in Svet sprejela februarja[155]. V skladu s to direktivo bo morala večina držav članic doseči popolno odprtje trga do 31. decembra 2010, nekatere države članice pa bodo lahko to storile v dodatnih dveh letih. Direktiva določa odpravo rezerviranega področja v vseh državah članicah, potrditev obsega in standarda univerzalne poštne storitve ter nadgradnjo vloge nacionalnih regulativnih organov, kar omogoča različne ukrepe, ki jih lahko države članice po potrebi sprejmejo za nadzor nad univerzalno storitvijo in njeno financiranje. Zato bosta vloga državne pomoči in s tem nadzor Komisije nad njo postala bolj pomembna.

107. V zvezi z uporabo pravil o državni pomoči za poštni sektor leta 2008 je Komisija sprejela več odločb, da bi zagotovila, da izvajalci poštnih storitev, pooblaščeni za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, in njihove odvisne družbe nimajo neupravičeno dodeljenih prednosti. Komisija je nadaljevala preiskavo o domnevnem prevelikem nadomestilu družbe Deutsche Post AG [156] za izvajanje obveznosti univerzalne storitve, pri čemer je oktobra izdala odredbo o predložitvi podatkov zoper Nemčijo, ker je Nemčija zavrnila predložitev potrebnih podatkov. Poleg tega je Komisija proučila, ali so izvajalci poštnih storitev od države prejeli druge oblike pomoči. V zvezi s tem je končala preiskavo o pomoči za letališče Leipzig in družbo DHL [157] . Medtem ko je Komisija odobrila pomoč, dodeljeno letališču Leipzig za gradnjo južne vzletno-pristajalne steze, je prepovedala patronatsko izjavo in nekatera druga poroštva, ki jih je družba DHL prejela kot pomoč za preselitev svojega evropskega vozlišča v Leipzig. Pomoč, ki jo je družba DHL že prejela, bo morala vrniti.

3. Dejavnosti v zvezi s potrošniki

108. Komisija pomisleke potrošnikov obravnava kot enega najpomembnejših elementov pri svojih dejavnostih glede konkurence in meni, da si je treba v okviru politike konkurence prizadevati zlasti za povečanje blaginje potrošnikov.

109. Za vključevanje potrošniške razsežnosti v politiko konkurence je potreben ustrezen dialog med službami Komisije in potrošniki ali njihovimi predstavniškimi združenji. Zato je bila leta 2008 znotraj Generalnega direktorata za konkurenco ustanovljena enota za odnose s potrošniki. Potrošniki in njihovi predstavniki lahko zdaj službam Komisije zagotovijo informacije, ki prispevajo k boljšemu razumevanju trgov in ugotavljanju možnega slabega delovanja trgov[158]. Poleg tega lahko najustrezneje dajo neposredno mnenje o vplivu posameznega ukrepa.

110. Pri razvoju javne politike je pomembno razumeti pomisleke glavnih zainteresiranih strank in vplive nanje, pri čemer potrošniki niso izključeni. Na podlagi prejetih informacij lahko Komisija bolje razume, kako bodo te politike dejansko delovale, in zagotovi, da se lahko njihovi cilji v celoti uresničijo. Okrogla miza o priložnostih in ovirah za spletno prodajo na drobno in evropskem enotnem trgu[159] ter bela knjiga o zasebnih odškodninskih tožbah sta na primer vključevali obsežna posvetovanja, ki so bila namenjena dejavnemu ugotavljanju stališč potrošnikov in njihovih predstavnikov. Tudi pri preiskavi farmacevtskega sektorja[160] in običajno v več primerih združitev je dojemanje potrošnikov službam Komisije pomagalo, da so pri ugotavljanju težav in rešitev vse vidike trga vključile v dejanski okvir. V navodilih glede prednostnih nalog izvrševanja pri obravnavi izključevalnega ravnanja[161] je ponovno potrjena pomembnost tega pristopa, pri čemer se bodo te prednostne naloge izvajale od leta 2009.

4. Evropska mreža za konkurenco in nacionalna sodišča

111. Evropska mreža za konkurenco omogoča organom EU za konkurenco, da konstruktivno usklajujejo izvršilne ukrepe, zagotavljajo skladnost in razpravljajo o vprašanjih politike splošnega pomena.

112. Evropska mreža za konkurenco se je leta 2008 srečala v različnih sestavah od letnega zasedanja vodij vseh organov za konkurenco do sektorskih podskupin, pri čemer je treba omeniti tudi plenarna zasedanja in delovne skupine. Glavne teme razprave leta 2008 so bile (1) novejši razvoj na področju politike konkurence, (2) izkušnje nacionalnih organov za konkurenco z izvršilnimi instrumenti iz Uredbe št. 1/2003, (3) revizija politike Komisije o horizontalnih sporazumih in vertikalnih omejitvah, (4) sektorska vprašanja, kot so „toge maloprodajne cene“, večstranske medfranšizne provizije in dokumenti enotnega plačilnega območja v eurih (SEPA) ter preiskava farmacevtskega sektorja.

113. Leta 2008 se je nadaljeval tudi proces „konvergence“ v okviru Uredbe št. 1/2003. Najpomembnejši primer tega trenda je vzorčni program prizanesljivosti Evropske mreže za konkurenco. Do konca leta 2008 je programe prizanesljivosti vzpostavilo petindvajset držav članic, ostali dve (Malta in Slovenija) pa naj bi jih uvedli kmalu. Poleg tega je veliko članov Evropske mreže za konkurenco svoje programe prilagodilo vzorčnemu programu Evropske mreže za konkurenco ali jih prilagajajo.

114. Pomemben vidik Evropske mreže za konkurenco je sodelovanje pri posameznih zadevah. Leta 2008 je bila Komisija v skladu s členom 11(3) Uredbe št. 1/2003 obveščena o približno 150 novih preiskavah zadev[162], ki so jih začeli nacionalni organi za konkurenco. Podobno kot v prejšnjih letih je bilo zaradi prožnega in pragmatičnega pristopa, ki je bil vzpostavljen z Uredbo in obvestilom Mreže, zelo malo primerov, v katerih so potekale razprave o dodelitvi zadev, in še manj primerov predodelitve zadev. Da bi službe Komisije zagotovile usklajeno uporabo zakonodaje EU, so 61 predvidenih odločb, predloženih v skladu s členom 11(4) Uredbe št. 1/2003, pregledale ali v zvezi z njimi svetovale.

115. Poleg tega so leta 2008 nemoteno delovali mehanizmi sodelovanja z nacionalnimi sodišči pri uporabi zakonodaje EU o konkurenci iz člena 15 Uredbe št. 1/2003. Komisija je prejela nekaj zahtev za mnenje, ki so bile konec leta v obravnavi, in izvode približno 50 sodnih odločb, ki so jih izdala nacionalna sodišča. Poleg tega je Generalni direktorat za konkurenco sklenil petnajst sporazumov o dodelitvi sredstev za usposabljanje sodnikov in objavil nov razpis za zbiranje predlogov za takšno dejavnost.

5. Mednarodne dejavnosti

116. Glede na vse bolj globalizirano svetovno gospodarstvo je treba politiki konkurence dodati tudi globalno razsežnost. Generalni direktorat za konkurenco se je na ta izziv odzval z okrepitvijo in širitvijo odnosov s partnerji po celem svetu v dvostranskih in večstranskih forumih. Komisarka Kroes meni, da je na področju konkurence najpomembnejše učinkovito mednarodno sodelovanje.

117. V zvezi s širitvijo je bilo leta 2008 zelo tesno sodelovanje s Hrvaško in Turčijo. Hrvaška je dosegla znaten napredek pri izpolnjevanju meril uspešnosti za začetek pristopnih pogajanj o poglavju konkurence, vključno z nerešenim pomembnim vprašanjem prestrukturiranja ladjedelnic, medtem ko mora Turčija še vzpostaviti sistem za nadzor in spremljanje državne pomoči. Poleg tega je Generalni direktorat za konkurenco pomagal državam Zahodnega Balkana pri nadaljnjem usklajevanju pravil o konkurenci z zakonodajo EU, kar je vključevalo pomoč pri pripravi zakonov o konkurenci in državni pomoči ter svetovanje o ustanovitvi potrebnih institucij za izvajanje teh pravil.

118. V zvezi z dvostranskim sodelovanjem je Komisija še naprej tesno sodelovala z Nadzornim organom Evropskega združenja za prosto trgovino pri izvajanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru. Podobno kot prejšnja leta so potekale intenzivne izmenjave v skladu z namenskimi sporazumi o sodelovanju pri zadevah v zvezi s konkurenco z Združenimi državami, Kanado in Japonsko. Prednostna naloga v letu 2008 je ostalo tudi sodelovanje s Kitajsko in Korejo. Poleg tega je bil Generalni direktorat za konkurenco dejaven tudi pri stalnih pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini z Ukrajino, Indijo in Severno Korejo ter o trgovinskem delu pridružitvenega sporazuma s Srednjo Ameriko, da bi zagotovil, da protikonkurenčne prakse (vključno z državno pomočjo) ne ogrozijo trgovinskih in drugih gospodarskih koristi, ki naj bi jih dosegli z navedenimi sporazumi.

119. Na področju večstranskega sodelovanja je Generalni direktorat za konkurenco še naprej imel vodilno vlogo v Mednarodni mreži za konkurenco, v kateri je član usmerjevalne skupine, sopredsedujoči delovni skupini za kartele in dejavni član drugih delovnih skupin (o združitvah, izvajanju politike konkurence, enostranskem ravnanju in ozaveščanju). Generalni direktorat za konkurenco je še naprej dejavno prispeval k delu Odbora OECD za konkurenco in imel vodilno vlogo na razpravah okrogle mize na letni konferenci Medvladne skupine strokovnjakov za pravo in politiko konkurence v okviru Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD).

6. Medinstitucionalno sodelovanje

120. Komisija je leta 2008 še naprej sodelovala z drugimi institucijami Skupnosti v skladu z ustreznimi sporazumi ali protokoli, ki so jih sklenile zadevne institucije[163].

121. Evropski parlament je leta 2008 sprejel resolucijo ali poročilo o naslednjih temah: preiskavi sektorja v zvezi z bančnim poslovanjem s prebivalstvom, sporazumom med vlado Republike Koreje in Evropsko skupnostjo o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih in beli knjigi o odškodninskih tožbah. Leta 2008 je na ravni odborov potekala tudi razprava o letnih poročilih o konkurenci za leti 2006 in 2007, ki naj bi bili sprejeti leta 2009. Komisija je sodelovala tudi pri razpravah v Evropskem parlamentu o drugih sorodnih temah, vključno z uporabo državne pomoči kot odgovora na napredujočo finančno in gospodarsko krizo.

122. Komisija tesno sodeluje s Svetom , saj ga obvešča o pomembnih pobudah politike na področju konkurence, na primer o ukrepih državne pomoči za bančni sektor in drugih dodatnih ukrepih državne pomoči v zvezi s finančno in gospodarsko krizo. Komisija je leta 2008 predložila prispevke o politiki konkurence zlasti v zvezi s sklepi, ki jih je sprejel Svet za konkurenčnost (na primer o lizbonski strategiji, industrijski politiki in politiki za mala in srednja podjetja), Svet za promet, telekomunikacije in energijo (zakonodajni paket o notranjem energetskem trgu, paket o energiji/podnebju) in Svet za ekonomske in finančne zadeve (pregled enotnega trga, enotno plačilno območje v eurih, tvegani kapital, evropski načrt za oživitev gospodarstva).

123. Komisija obvešča Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) in Odbor regij o pomembnih pobudah politike in sodeluje pri razpravah, ki potekajo v ustreznem odboru o navedenih pobudah. Eden od primerov je sprejetje poročila EESO o letnem poročilu Komisije o politiki konkurence. Komisija je leta 2008 sodelovala na srečanjih delovne skupine EESO o konkurenci in demokraciji na notranjem trgu, Letnem poročilu o konkurenci za leto 2007 in beli knjigi o odškodninskih tožbah.

[1] Glej točko 30 Resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2009 o poročilih o politiki konkurence za leti 2006 in 2007 (2008/2243(INI)).

[2] http://ec.europa.eu/competition/index_sl.html.

[3] Sporočilo za javnost IP/08/1509, 15.10.2008.

[4] Sporočilo za javnost IP/08/1685, 12.11.2008.

[5] Dodatne informacije o tem vprašanju in o pobudi politike Komisije na tem področju so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/competition/antitrust/actionsdamages/index.html.

[6] Odločba Komisije z dne 23. julija 1984 v zadevi COMP/30.988, Ravno steklo (Beneluks) , UL L 212, 8.8.1984, str. 13, ter Odločba Komisije z dne 7. decembra 1988 v zadevi COMP/31.906, Ravno steklo (Italija) , UL L 33, 4.2.1989, str. 44.

[7] Znesek ne vključuje družb, ki so prejele imuniteto pred globami zaradi sodelovanja v skladu z obvestilom o prizanesljivosti.

[8] NBR, mednarodna selitvena dejavnost, natrijev klorat, aluminijev fluorid, vosek za sveče, banane in avtomobilsko steklo.

[9] Dodatne informacije o tem vprašanju in o pobudi politike Komisije na tem področju so na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/competition/antitrust/actionsdamages/index.html.

[10] Glej združene zadeve C-295/04 do C-298/04, Manfredi , ZOdl. 2006, str. I-6619. Glej tudi zadevo C-453/99, Courage proti Crehanu , Recueil 2001, str. I-6297. Medtem ko se Sodišče Evropskih skupnosti sklicuje le na kršitve člena 81 Pogodbe ES, je na podlagi njegove obrazložitve mogoče sklepati, da enaka pravila veljajo tudi za člen 82 Pogodbe ES.

[11] Uredba Komisije (ES) št. 622/2008 z dne 30. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 773/2004 glede vodenja postopkov poravnave v kartelnih zadevah (UL L 171, 1.7.2008, str. 3).

[12] Obvestilo Komisije o vodenju postopkov poravnave za sprejetje odločb v skladu s členoma 7 in 23 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v kartelnih zadevah (UL C 167, 2.7.2008, str. 1).

[13] Uredba Komisije (ES) št. 2790/1999 z dne 22. decembra 1999 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (UL L 336, 29.12.1999, str. 21).

[14] Uredba Komisije (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil (UL L 203, 1.8.2002, str. 30).

[15] Uredba Komisije (ES) št. 358/2003 z dne 27. februarja 2003 o uporabi člena 81(3) Pogodbe ES za določene skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj na področju zavarovalništva (UL L 53, 28.2.2003, str. 8).

[16] Številka ne vključuje družb, ki so prejele imuniteto pred globami zaradi sodelovanja v skladu z obvestilom o prizanesljivosti.

[17] NBR, mednarodna selitvena dejavnost, natrijev klorat, aluminijev fluorid, vosek za sveče, banane in avtomobilsko steklo.

[18] Zadeva COMP/38.698, CISAC .

[19] Zadeva COMP/34.792, Microsoft (še ni objavljeno v UL).

[20] Komisija je leta 2006 izrekla Microsoftu dokončno denarno kazen v višini 280,5 milijona EUR, ker Microsoft ni zagotovil popolnih in točnih informacij o interoperabilnosti.

[21] Glej sporočilo za javnost IP/08/386, 5.3.2008.

[22] UL C 322, 17.12.2008, str. 10. Glej tudi sporočilo za javnost IP/08/1467, 7.10.2008.

[23] Hibridna pošta je posebna oblika poštnih storitev, pri kateri se vsebina elektronsko prenese od pošiljatelja do poštnega operaterja, ki potem pošiljko natisne, kuvertira, razvrsti in dostavi naslovniku.

[24] Glej sporočilo za javnost IP/08/1997, 17.12.2008.

[25] Sporočilo Komisije o korektivnih ukrepih, dopustnih po Uredbi Sveta (ES) št. 139/2004 in po Uredbi Komisije (ES) št. 802/2004, („izvedbena uredba o združitvah“), (UL C 267, 22.10.2008, str. 1).

[26] Uredba Komisije (ES) št. 1033/2008 z dne 20. oktobra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 802/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 279, 22.10.2008, str. 3).

[27] Študija o korektivnih ukrepih, Generalni direktorat za konkurenco, Evropska komisija, oktober 2005.

[28] Akcijski načrt državnih pomoči – Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009 (COM(2005) 107 konč.), 7.6.2005.

[29] UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

[30] UL C 10, 15.1.2009, str. 2.

[31] UL C 16, 21.1.2009, str. 1.

[32] UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

[33] Pomoč za mala in srednja podjetja, raziskave, inovacije, regionalni razvoj, usposabljanje, zaposlovanje, tvegani kapital, varstvo okolja, podjetništvo itd.

[34] UL C 82, 1.4.2008, str. 1.

[35] UL C 173, 8.7.2008, str. 3.

[36] UL C 155, 20.6.2008, str. 10 in UL C 244, 25.9.2008, str. 32.

[37] Glej sporočilo za javnost IP/08/1950, 11.12.2008.

[38] To bi nadomestilo Obvestilo o sodelovanju med nacionalnimi sodišči in Komisijo na področju državnih pomoči iz leta 1995 (UL C 312, 23.11.1995, str. 8).

[39] UL C 272, 15.11.2007, str. 4.

[40] Priročnik je na voljo na spletni stranihttp://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/studies_reports.html#vademecum.

[41] COM(2008) 751 konč., 17.11.2008.

[42] UL C 323, 30.12.2006, str. 1.

[43] Zadeva C 61/2003: Italijanski zakon o letalstvu N808/85, posamezni primeri .

[44] UL C 45, 17.2.1996, str. 5.

[45] UL C 83, 11.4.1986, str. 2.

[46] UL C 194, 18.8.2006, str. 2.

[47] Zadeve N 263/2007, Technology Founder Fund Saxony (UL C 93, 15.4.2008, str. 1), N 521/2007, Risikokapitalregelung „Clusterfonds Start-up!“ Freistaat Bayern (UL C 100, 22.4.2008, str. 2), in N 700/2007, Finance Wales JEREMIE Fund (UL C 331, 31.12.2008, str. 2).

[48] N 836/2006, Mittelstandsfonds Schleswig-Holstein (UL C 67, 12.3.2008, str. 1), C 33/2007, IBG Beteiligungsgesellschaft Sachsen-Anhalt mbH (UL C 246, 20.10.2007, str. 20), N 389/2007, Sklad tveganega kapitala Niedersachen (UL C 145, 11.6.2008, str. 1).

[49] N 696/2007, ESRR Sklad tveganega kapitala Brandenburg (UL C 180, 17.7.2008, str. 3).

[50] Zadeva C 46/2007, Privatizacija družbe Automobile Craiova (UL C 239, 6.9.2008, str. 12). Glej sporočilo za javnost IP/08/315, 27.2.2008.

[51] Zadevi C 17/2005, Pomoč za prestrukturiranje za ladjedelnico Gdynia (UL C 220, 8.9.2005, str. 7), in C 19/2005, Pomoč za prestrukturiranje za ladjedelnico Szczecin ( UL C 220, 9.9.2005, str. 7). Glej sporočilo za javnost IP/08/1642, 6.11.2008.

[52] Glej sporočilo za javnost IP/08/1696, 13.11.2008.

[53] Glej MEMO/06/483, 12.12.2006.

[54] Izravnalna energija je električna energija, dobavljena v zadnjem trenutku, za ohranjanje frekvence toka v omrežju. Komisija je bila zaskrbljena, da je družba E.ON dajala prednost lastni proizvodni podružnici, tudi če je zaračunavala višje cene in povečane stroške prenašala na končnega potrošnika, ter da je drugim proizvajalcem električne energije preprečevala prodajo izravnalne energije na trgih družbe E.ON.

[55] Glej MEMO/08/396, 12.6.2008.

[56] Glej sporočilo za javnost IP/08/1774, 26.11.2008.

[57] Glej MEMO/08/809, 29.12.2008.

[58] Glej MEMO/07/313, 26.7.2007.

[59] Glej MEMO/06/205, 17.5.2006.

[60] Glej MEMO/07/316, 30.7.2007.

[61] UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

[62] UL C 10, 15.1.2009, str. 2.

[63] C 9/2008, Pomoč za prestrukturiranje banke Sachsen LB, Nemčija .

[64] C 10/2008, Pomoč za prestrukturiranje banke IKB, Nemčija .

[65] C 43/2008, Pomoč za prestrukturiranje banke West LB, Nemčija .

[66] N 366/2008, Pomoč za reševanje banke Roskilde Bank, Danska .

[67] NN 44/2008, Pomoč za reševanje banke Hypo Real Estate, Nemčija .

[68] NN 41/2008, Pomoč za reševanje banke Bradford and Bingley, Združeno kraljestvo .

[69] NN 51/2008, Jamstvena shema za banke na Danskem .

[70] N 567/2008, Finska jamstvena shema .

[71] N 548/2008, Ukrepi finančne pomoči za bančni sektor v Franciji (refinanciranje), še ni objavljeno.

[72] NN 48/2008, Jamstvena shema za banke na Irskem .

[73] N 520a/2008, Jamstvena shema za italijanske banke .

[74] N 638/2008, Jamstvena shema za banke .

[75] N 524/2008, Jamstvena shema za nizozemske finančne institucije .

[76] NN 60/08, Jamstvena shema za kreditne institucije na Portugalskem .

[77] N 531/2008, Jamstvena shema za kreditne institucije v Sloveniji .

[78] NN 54b/2008, Španska jamstvena shema za kreditne institucije .

[79] N 533/2008, Ukrepi pomoči za bančni sektor na Švedskem .

[80] N 613/2008, Ukrepi finančne pomoči za bančni sektor v Franciji (dokapitalizacija) .

[81] N 648/2008, Shema dokapitalizacije .

[82] NN 54a/2008, Sklad za pridobitev finančnih sredstev v Španiji .

[83] N 557/2008, Shema pomoči za avstrijski finančni sektor .

[84] N 512/2008, Shema pomoči za finančne institucije v Nemčiji .

[85] N 560/2008, Shema pomoči za bančni sektor v Grčiji .

[86] N 507/2008, Shema pomoči za bančni sektor v Združenem kraljestvu .

[87] N 528/2008, Ukrep pomoči za družbo ING (dokapitalizacija), Nizozemska .

[88] N 602/2008, Dokapitalizacija družbe KBC, Belgija .

[89] NN 68/2008, Ukrepi pomoči za banko JSC Parex Banka, Latvija .

[90] N 611/2008, Nova dokapitalizacija finančne institucije SNS Reaal s strani nizozemskih organov, Nizozemska .

[91] N 615/2008, Jamstvo in dokapitalizacija za banko Bayern LB, Nemčija .

[92] N 574/2008, Ukrepi pomoči za družbo Fortis, Belgija/Luksemburg/Nizozemska .

[93] NN 45-49-50/2008, Jamstvo za obveznosti družbe Dexia, Belgija .

[94] N 655/2008, Jamstvo za banko Nord LB, Nemčija .

[95] N 639/2008, Jamstvo za banko IKB, Nemčija .

[96] NN 64/2008, Izredni reševalni ukrepi za banko Carnegie Investment Bank, Švedska .

[97] N 569/2008, Ukrep pomoči za družbo Aegon, Nizozemska .

[98] NN 42-46-53A/2008, Pomoč za prestrukturiranje bank Fortis Bank in Fortis Bank Luxembourg .

[99] UL C 16, 22.1.2009, str. 1.

[100] Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33), Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (UL L 108, 24.4.2002, str. 7), Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (UL L 108, 24.4.2002, str. 21), Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (UL L 108, 24.4.2002, str. 51), Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

[101] Priporočilo Komisije z dne 17. decembra 2007 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij (UL L 344, 28.12.2007, str. 65).

[102] Priporočilo Komisije z dne 15. oktobra 2008 o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 301, 12.11.2008, str. 23).

[103] Dostopovna omrežja naslednje generacije je širok pojem, ki opisuje nova, običajno optična širokopasovna omrežja, ki bodo omogočila veliko hitrejšo in bolj simetrično širokopasovno povezavo za končne uporabnike kot sedanja omrežja (na primer ADSL).

[104] Zadeva COMP/M.4854, TomTom / Tele Atlas.

[105] Zadeva COMP/M.4942, Nokia/NAVTEQ.

[106] Zadeva COMP/38.698, Sporazum o CISAC .

[107] Glej sporočilo za javnost IP/07/1114, 18.8.2007, in dokument, ki ga je združenje Altroconsumo oktobra 2008 predložilo Komisiji in je na voljo na spletni strani http://www.altroconsumo.it/mercato-e-concorrenza/altroconsumo-esposto-alla-commissione-europea-sul-passaggio-al-digitale-si-parte-il-15-ottobre-ma-la-concorrenza-e-all-italiana-s222543.htm.

[108] Člen 8h Zakona št. 101/08 (Legge 06/06/2008, n. 101 – Conversione in legge, con modificazioni, del decreto-legge 8 aprile 2008, n. 59, recante disposizioni urgenti per l'attuazione di obblighi comunitari e l'esecuzione di sentenze della Corte di giustizia delle Comunità europee), objavljenega v Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana – Serie Generale, numero 132, 7.6.2008.

[109] Zadeva E 8/2006, Državna sredstva za flamsko javno radiotelevizijo VRT .

[110] Zadeva E 4/2005, Državna pomoč za financiranje RTE in TNAG (TG4) .

[111] Zadeva N 279/2008, Dokapitalizacija France Télévisions (še ni objavljeno v UL).

[112] Zadeva N 287/2008, Pomoč za reševanje TV2 / Danmark A/S (UL C 9, 14.1.2009, str. 3).

[113] Glej IP/08/1626, 4.11.2008.

[114] Glej IP/08/1580, 24.10.2008.

[115] Zadeva N 202/2008, Madžarska shema pomoči za filmsko industrijo (UL C 237, 28.10.2008, str. 1).

[116] Zadeva N 595/2008, Davčne olajšave za filmsko produkcijo (še ni objavljeno v UL).

[117] Zadeva NN 70/2006, Shema pomoči za kinematografijo na Finskem (še ni objavljeno v UL).

[118] Zadeva N 477/2008, Nemška shema pomoči za filmsko industrijo (še ni objavljeno v UL).

[119] Zadeva COMP/M.4731.

[120] Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1.).

[121] Zadeva C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark“) , Recueil 2003, str. I-7747.

[122] Zadeva C 16/2007 (še ni objavljeno v UL).

[123] UL C 184, 22.7.2008, str. 13.

[124] Direktiva Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti (UL L 237, 24.8.1991, str. 25).

[125] Zadeve N 685/2007 (UL C 140, 6.6.2008, str. 1); N 495/2007 (UL C 152, 18.6.2008, str. 21); N 11/2008 in N 34/2008 (UL C 38, 17.2.2009, str. 3); N 159/2008 (UL C 202, 8.8.2008, str. 2); N 195/2008 (UL C 329, 24.12.2008, str. 3) in N 352/2008 (UL C 7, 13.1.2008, str. 1).

[126] Zadeva COMP/M.4786, Deutsche Bahn / Transfesa.

[127] Zadeva COMP/M.5096, RCA / MÁV Cargo.

[128] UL C 245, 26.9.2008, str. 2. Glej tudi sporočilo za javnost IP/08/1063, 1.7.2008.

[129] UL C 266, 21.10.2008, str. 2. Glej tudi sporočilo za javnost IP/08/1566, 22.10.2008.

[130] Sporočilo Komisije o smernicah za državno pomoč, ki dopolnjuje finančna sredstva Skupnosti za vzpostavitev pomorskih avtocest (UL C 317, 12.12.2008, str. 10).

[131] UL C 13, 17.1.2004, str. 3.

[132] Vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1692/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 (UL L 328, 24.11.2006, str. 1).

[133] UL L 228, 9.9.1996, str. 1.

[134] Zadeva C 58/2002 (še ni objavljeno v UL).

[135] Zadeva C 16/2008 (UL C 126, 23.5.2008, str. 16).

[136] Uredba (ES) št. 1008/2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti, ki nadomešča uredbe 2407/92, 2408/92 in 2409/92 (tako imenovani „tretji paket“) (UL L 293, 31.10.2008, str. 3).

[137] Predlagana uredba bo nadomestila Uredbo (ES) št.2299/89 (UL L 220, 29.7.1989, str. 1).

[138] Zadeve N 321/2008, N 322/2008 in N 323/2008 (še ni objavljeno v UL).

[139] Zadeva C 61/2007 (še ni objavljeno v UL).

[140] Zadeva NN 31/2008 (UL C 184, 22.7.2008, str. 34).

[141] Zadeva C 26/2008 (še ni objavljeno v UL).

[142] Zadeva N 510/2008 (UL C 46, 25.2.2009, str. 6).

[143] Zadeva C 48/2006 (UL L 346, 23.12.2008, str. 1).

[144] Zadeva T-196/04, Predlog družbe Ryanair za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije 2004/393/ES z dne 12. februarja 2004 o ugodnostih, ki jih Regija Valonija in Brussels South Charleroi Airport priznavata letalski družbi Ryanair ob njeni namestitvi v Charleroiju.

[145] Zadeva COMP/M.5181.

[146] Zadeva COMP/M.5141.

[147] Glej sporočilo za javnost IP/08/459, 18.3.2008.

[148] Zadeva COMP/39.514, Odločba Komisije z dne 15. januarja 2008 o začetku preiskave farmacevtskega sektorja v skladu s členom 17 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003. Za več informacij glej http://ec.europa.eu/competition/sectors/pharmaceuticals/inquiry/index.html.

[149] Preiskava farmacevtskega sektorja, predhodno poročilo, delovni dokument Generalnega direktorata za konkurenco, 28.11.2008.

[150] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Reševanje vprašanja naraščajočih cen hrane Smernice za ukrepanje EU (COM(2008) 321 konč., 20.5.2008). V sporočilu so analizirani strukturni in ciklični dejavniki in predlagan je tristranski odgovor politike, vključno s kratkoročnimi ukrepi v okviru pregleda stanja skupne kmetijske politike in spremljanja maloprodajnega sektorja; pobudami za izboljšanje dobave kmetijskih proizvodov in zagotovitev varnosti preskrbe s hrano, vključno s spodbujanjem trajnostnih generacij biogoriva v prihodnosti; in pobudami za prispevanje k svetovnemu prizadevanju za odpravljanje posledic povišanja cen za revno prebivalstvo.

[151] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Cene hrane v Evropi (COM(2008) 821 konč., 9.12.2008).

[152] Zadeva COMP/M.5046, Friesland Foods / Campina (še ni objavljeno v UL).

[153] Zadeva COMP/M.4980, ABF/GBI BUSINESS (še ni objavljeno v UL).

[154] Zadeva COMP/M.5047, REWE / ADEG (še ni objavljeno v UL).

[155] Direktiva 2008/06/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti (UL L 52, 27.2.2008, str. 3).

[156] Zadeva C 36/2007, Pritožba proti nemški državi zaradi nezakonite državne pomoči družbi Deutsche Post (UL C 245, 19.10.2007 str. 21).

[157] Zadeva C 48/2006, Ukrepi Nemčije v korist družbe DHL in letališča Leipzig Halle (UL L 346, 23.12.2008, str. 1).

[158] Generalni direktorat za konkurenco je leta 2008 prejel približno 2 500 dopisov državljanov o protimonopolnih vprašanjih, vprašanjih v zvezi z združitvami in državno pomočjo.

[159] Za dodatne informacije glej http://ec.europa.eu/competition/sectors/media/online_commerce.html.

[160] Glej sporočilo za javnost IP/08/1829, 28.11.2008.

[161] Glej sporočilo za javnost IP/08/1877, 3.12.2008.

[162] Več kot 55 % jih je bilo povezanih z uporabo člena 81 Pogodbe ES (zlasti na področju kartelov), 30 % jih je bilo povezanih z uporabo člena 82 Pogodbe ES, preostale zadeve pa so bile povezane z uporabo členov 81 in 82 Pogodbe ES (zlasti na področju energetike, oglaševanja hrane, v prometnem, telekomunikacijskem in poštnem sektorju).

[163] Okvirni sporazum z dne 26. maja 2005 o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo; Protokol o sodelovanju med Evropsko komisijo in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom z dne 7. novembra 2005; Protokol o načinu sodelovanja med Evropsko komisijo in Odborom regij z dne 17. novembra 2005.