SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 16.12.2008 
SEC(2008) 3048 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
priložen   
 
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
„Posodobljen strateški okvir za evropsko so delovanje v izobraževanju in usposabljanju“ 
 
Povzetek ocene u činka 
{COM(2008) 865 kon č.} 
{SEC(2008) 3047}
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA O POSODOBLJENEM STRATEŠKEM OKVIRU ZA 
EVROPSKO SODELOVANJE V IZOBRAŽEVANJU IN USPOSABLJANJU 
Ta ocena u činka bo priložena sporo čilu Komisije o posodobljenem strateškem okviru za 
evropsko sodelovanje v izobraževanju in us posabljanju. Svet za izobraževanje je v klju čnih 
sporočilih, ki jih je marca 2008 potrdil Evropski svet, Komisijo pozval, naj pripravi tak 
predlog.  
Izobraževanje in usposabljanje sta klju čna dejavnika v lizbonski st rategiji, odprta metoda 
koordinacije (delovni program Izobraževanje in us posabljanje 2010) pa je prinesla konkretne 
rezultate, pove čala sodelovanje držav v evropskem sodel ovanju in koristi, ki jih imajo od tega 
sodelovanja, ter zmanjšala ovire za m obilnost državljanov in  vseživljenjsko u čenje. Vendar pa 
se najpomembnejši izzivi in slabosti v naciona lnih sistemih še vedno ohranjajo, kot kaže 
skupno poro čilo Sveta in Komisije o izvajanju delovnega programa  za leto 20081
. To 
dokazuje tudi premajhen napr edek pri doseganju petih me ril uspešnosti, dogovorjenih v 
okviru sedanje odprte metode koordinacije. Ti re zultati in povratne informacije, dobljene med 
posvetovanji z državami članicami in evropskimi organizacijami zainteresiranih strani, 
izvedenimi v okviru te ocene u činka, kažejo, da je treba izboljšati nacionalno izvajanje in s 
tem učinek odprte metode koordinacije na nacionalne sisteme z zagotovitvijo ve čje 
osredotočenosti na nujne prednostne naloge, ve čje politične zaveze in prepoznavnosti, 
boljšega sodelovanja zainter esiranih strani, bolj u činkovitega medsebojnega u čenja in boljše 
usklajenosti vseživljenjskega u čenja v vseh sektorjih izobr aževanja in usposabljanja. 
V zvezi s splošnimi prihodnjimi izzivi za sist eme izobraževanja in us posabljanja ostajajo 
veljavni politi čni izzivi gospodarstva znanja, demografsk ih sprememb in globalizacije, ki jih 
poudarja lizbonska strategija. Poleg tega so pos tala pomembna vprašanja, kot so migracije in 
trajnost. Obstaja veliko tveganje neujeman ja ponudbe in povpraševanja po kvalifikacijah ob 
pomanjkanju visoko usposobljenih delavcev  in prenizke ravni usposobljenosti 
nizkokvalificiranih oseb. Zato je nujno treb a izboljšati usposobljenost delovne sile in 
posameznikov, ki jim grozi izklju čenost. Ekonomski podatki potrjujejo, da vlaganja v 
izobraževanje in usposabljanje prinaš ajo velike koristi za gospodarstvo, družbo in 
posameznike glede zaposljivosti, znan ja in inovacij, socialne vklju čenosti in državljanstva, 
vključno z zmanjšanjem kriminalitete in izboljšanjem zdravja. 
Rezultat širokega posvetovanja držav, socialnih part nerjev in zainteresiranih strani o rezultatih 
sedanje odprte metode koordinacije v izobraževan ju in usposabljanju je zelo ugoden. Splošni 
izzivi in cilji, ki jih obravnava odprta me toda koordinacije, ostajajo veljavni. Države pa 
priporočajo tudi prilagoditve delovnih metod zarad i izboljšanja njihove usmerjenosti in 
učinkovitosti.  
Na podlagi omenjenih izzivov so opredeljeni trije cilji za posodobljen strateški okvir za 
evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposa bljanju: dvig ravni splošne usposobljenosti 
(dolgoročno), podpiranje držav pri njihovih reform ah izobraževanja in usposabljanja 
(srednjero čno) ter nazadnje obravnavanje posam eznih elementov zaradi izboljšanja 
učinkovitosti in vpliva odpr te metode koordinacije, zlasti z boljšo osredoto čenostjo, politi čno 
                                                 
1 Skupno poro čilo Sveta in Komisije o napredku pri izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in 
usposabljanje 2010“ za leto 2008 – „Vseživljenjsko u čenje za znanje, ustvarjalnost in inovacije“ 
(februar 2008), UL C 86/1, 5.4. 2008. 
SL 3   SL zavezo in prepoznavnostjo, vklju čenostjo zainteresiranih strani, vzajemnim u čenjem ter 
horizontalnim usklajevanjem med sektorji iz obraževanja in usposabljanja (kratkoro čno). 
Upoštevane so štiri možne polit ike: nadaljevanje dela v okviru  lizbonske strategije brez 
posebne odprte metode koordinacije za izobraževa nje in usposabljanje, nadaljevanje statusa 
quo (npr. delovni program Izobraževanje in us posabljanje 2010 v njegovi sedanji obliki), 
posodobljen strateški okvir ter širša in pogloblje na odprta metoda koordinacije. Vsaka od teh 
možnosti od držav zahteva druga čno vrsto zaveze in koli čino dela v zvezi s sodelovanjem, vse 
pa spoštujejo na čelo subsidiarnosti in so sorazmerne z najpomembnejšimi izzivi, s katerimi se 
srečujeta izobraževanje in usposabljanje v širšem okviru lizbonske strategije in prenovljene 
socialne agende.  
Vpliv odprte metode koordinacije na nacionalno snovanje politike in konv ergentnost politik je 
težko oceniti za vse štiri možnosti. Zlas ti težko je zbrati trdne dokaze za vzro čno povezavo 
med odprto metodo koordinacije in izidi naciona lne politike v obliki merljivih rezultatov (npr. 
v zvezi z dvigom ravni usposobljenosti, merjene z napredkom glede na merila uspešnosti). 
Glede kakovosti pa dosedanje izkušnje in posvetovanje potrjujejo, da države članice in 
zainteresirane strani za sedanj o odprto metodo koordinacije ne dvomno menijo, da prispeva k 
razvoju nacionalne politike, vendar pa so  potrebne izboljšave na nekaterih podro čjih. Krepitev 
njene učinkovitosti s posodobljenim strateškim  okvirom ali širšo in poglobljeno odprto 
metodo koordinacije (možnost 3 ali 4) bi torej na jverjetneje pove čala njen splošni vpliv na 
reformo nacionalnih sistemov in tako prispevala  k lizbonski in prenovlje ni socialni agendi. 
Vsaka od možnosti ima svoje prednosti, vendar pa samo posodobljen strateški okvir 
(možnost 3) ustreza zahtevam, da mora imeti odprta metoda koordinacije ve čji vpliv na 
nacionalne reforme sistemov izobraževanja in usposabljanja in da mora postati bolj u činkovit 
instrument za sodelovanje in razvoj politik. Omogo ča opredelitev ciljev politike, ki dajejo 
odgovor na celo vrsto izzivov, ki so jih opredelile države članice in zainteresirane strani, 
poleg tega pa omogo ča odziv na zahteve po spremembah delovnih metod, ki se uporabljajo 
pri odprti metodi koordinacije. Poleg tega pa je ta možnosti tudi izvedljiva. 
Mehanizmi za spremljanje in ocenjevanje vpliv a odprte metode koordinacije na nacionalno 
snovanje politik, konvergentnost politik in politi čne rezultate v izobraževanju in usposabljanju 
že obstajajo v obliki dvoletnih skupnih poro čil o napredku in letnih poro čil o kazalnikih in 
merilih uspešnosti. Njihovo u činkovitost bi bilo treba okrepiti z mo čnejšim poudarjanjem 
tematskih prioritet v skupnih poro čilih, vklju čitvijo ocen držav, boljšimi povratnimi 
informacijami držav članic o uspešnosti odprte me tode koordinacije ter ve čjim vključevanjem 
zainteresiranih strani.