SL Uradni list Evropske unije C 323/74

DRŽAVNE POMOČI – LITVA

Državna pomoč SA.18832 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/MX) (ex N 44/2005) – Znižanje trošarine na biogoriva

Poziv k predložitvi pripomb v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 323/04

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 17. julija 2013 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Litvo o svoji odločitvi, da začne postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o ukrepu, v zvezi s katerim Komisija sproža postopek v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

Evropska komisija Directorate-General for Competition Directorate for State Aid State Aid Greffe 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË Telefaks: +32 22961242

Te pripombe se pošljejo Litvi. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

POVZETEK

1. POSTOPEK

Shema pomoči, ki jo je Komisija odobrila pod številko zadeve državne pomoči SA.18832 (N44/2005), je bila vključena v postopek spremljanja 2011.

2. OPIS UKREPA

Shema pomoči je namenjena spodbujanju uporabe biogoriv. Pomoč se odobri v obliki znižanja trošarin za biogoriva v mešanici z drugimi gorivi.

Med postopkom spremljanja leta 2011 je Litva predložila podrobnosti glede nacionalne pravne podlage in o načinu izvajanja sheme v letih 2009 in 2010. Poleg tega je Litva predložila podatke o individualnih pomočeh, dodeljenih trem upravičencem, ki jih je izbrala Komisija.

3. PRESOJA UKREPA

Podatki, ki jih je posredovala Litva v okviru postopka spremljanja so vzbudili pomisleke glede konkurence. Litva je predložila dokumentacijo, ki dokazuje, da je Ministrstvo za gospodarstvo spremljalo sheme pomoči in zbiralo podatke o proizvodnih stroških in cenah upravičencev. Kljub temu pa podatki, ki jih je posredovala Litva, Komisiji ne omogočajo preverjanja ustreznega izvajanja sistema, zlasti glede odsotnosti čezmernega nadomestila.

Iz posredovanih podatkov o dodeljeni pomoči za leti 2009 in 2010 je možno sklepati, da je v letu 2009 prišlo do manjšega prekomernega nadomestila na agregatni ravni. Litva je posredovala razlago glede možnega vzroka za ta presežek (uporaba različnih metodologij za izračun podatkov), vendar ni posredovala podatkov, ki bi dokazovali, da do prekomernega nadomestila ni prišlo, prav tako pa ni navedla katere prilagoditvene ukrepe je sprejela za zaznano prekomerno nadomestilo.

Končno se je Litva zavezala, da bo Komisiji predložila podrobna letna poročila o spremljanju, vendar teh ni predložila.

Komisija brez ustreznih podatkov o proizvodnih stroških biogoriva in cen goriva ne more preveriti, ali so litovski organi izvajali ustrezno spremljanje in sprejeli morebitne prilagoditvene ukrepe za zagotovitev ustreznega izvajanja sheme in odpravo prekomernih nadomestil.

Glede na navedeno Komisija dvomi, da se je ukrep pomoči pravilno izvajal v skladu z odločbo Komisije.

BESEDILO DOPISA

„Komisija norėtų informuoti Lietuvą, kad išnagrinėjusi informaciją, kurią Jūsų valdžios institucijos pateikė nurodytos pagalbos priemonės stebėsenos laikotarpiu, nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, nes yra susirūpinusi dėl galimo netinkamo pagalbos panaudojimo. 1. PROCEDŪRA IR PAGRINDINIAI FAKTAI 1) Nuo 2006 m. Konkurencijos generalinis direktoratas kasmet atlieka atrinktų valstybėse narėse įgyvendinamų pagalbos priemonių ex post stebėsenos procedūrą. Lietuvos akcizo mokesčio sumažinimo biokurui schema buvo įtraukta į 2011 m. stebėsenos procedūrą, kurios metu Komisija nagrinėjo, kaip valstybės narės taikė atrinktas galiojančias schemas 2009–2010 m. laikotarpiu. Šią schemą Komisija patvirtino 2005 m. liepos 27 d. sprendimu K (2005) 2957C (bylos Nr. N44/2005; toliau – Komisijos sprendimas). 2) 2011 m. spalio 7 d., 2012 m. sausio 27 d. ir birželio 26 d. raštais Komisija paprašė Lietuvos pateikti būtiną informaciją, kad galėtų įvertinti pagalbos schemos įgyvendinimą 2009–2010 m. Lietuva pateikė prašomą informaciją 2011 m. lapkričio 10 d., 2012 m. vasario 24 d. ir liepos 18 d. raštais. 2. PRIEMONĖS APRAŠYMAS 3) Tikrinama pagalbos schema siekiama skatinti biodegalų mišinių gamybą ir naudojimą, sumažinant akcizo mokestį, taikomą mišinyje esančiai biodegalų daliai. Šiuo sumažinimu siekiama kompensuoti didesnes biodegalų gamybos sąnaudas. Schema Komisijos sprendimu patvirtinta iki 2010 m. pabaigos. 3. VERTINIMAS 4) Komisija dar sprendime dėl N44/2005 padarė išvadą, kad atitinkama priemonė yra pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnio 3 dalyje. Komisija šią pagalbos schemą įvertino remdamasi 2001 m. Pagalbos aplinkos apsaugai gairėmis (1), visų pirma jų E.3.3 skyriumi, ir padarė išvadą, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka. 5) Per 2011 m. stebėsenos procedūrą Komisijos tarnybos tikrino, ar patvirtinta pagalbos schema buvo įgyvendinta laikantis Komisijos sprendimo. 6) Nustatyta, kad pagalbos schemos nacionalinis teisinis pagrindas atitinka Komisijos sprendimą. 7) Remiantis Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Finansų ministerijos pateiktais duomenimis, bendra pagal schemą suteiktos pagalbos biodegalų gamintojams suma, kaip nurodė Lietuvos valdžios institucijos, 2009 m. buvo 77,00 mln. LTL (maždaug 22 mln. EUR), o 2010 m. – 4,82 mln. LTL (maždaug 1,4 mln. EUR). Lietuvos valdžios institucijos paaiškino, kad pagalbos suma pastaraisiais metais smarkiai sumažėjo dėl to, kad nuo 2010 m. sausio 1 d. nebeteikiama akcizo mokesčio lengvata privalomajai 5 % biodaliai. 8) Lietuva pateikė gavėjų, kurie gavo pagalbą pagal pagalbos schemą, sąrašą ir išsamią informaciją apie trims didžiausiems gamintojams 2008–2009 m. skirtą individualią pagalbą: AB „Mažeikių nafta“ (2009 m. pervadinta į AB „Orlen Lietuva“), UAB „Rapsoila“ (2) ir AB „Biofuture“. Šių gavėjų atžvilgiu Komisijos tarnybos nenustatė jokios kompensacijos permokos ar pažeidimo ir padarė išvadą, kad pagalba suteikta laikantis Komisijos sprendimo nuostatų. 9) Tačiau vertinant informaciją, kurią Lietuva pateikė vykstant stebėsenos procedūrai, kilo abejonių, ar schema buvo taikoma laikantis Komisijos sprendimo. 10) Pirma, kaip nurodyta Komisijos sprendime, Lietuva įsipareigojo kasmet peržiūrėti biodegalų, kuriam taikomas sumažintas akcizo mokestis, gamybos sąnaudas ir biomasės kainų kitimą, palyginti su iškastinio kuro kainomis, ir prireikus pakoreguoti pagalbos sumą, kad būtų išvengta kompensacijos permokos ir kad biodegalų kainų lygis išliktų toks pats kaip tradicinės energijos. Lietuva taip pat įsipareigojo teikti Komisijai metines stebėsenos ataskaitas, kuriose būtų nurodyta visa reikšminga informacija apie biodegalų gamybos sąnaudas ir degalų rinkos kainą, siekiant įrodyti, kad nėra kompensacijos permokos (žr. Komisijos sprendimo 12 punktą). Į visus šiuos elementus Komisija atsižvelgė vertindama pagalbos schemą ir darydama išvadą, kad pagalbos schema yra suderinama su vidaus rinka. 11) Nuo 2005 m., kai buvo priimtas Komisijos sprendimas, Komisija negavo jokios metinės ataskaitos, kurioje būtų nurodyta reikšminga informacija apie biodegalų gamybos sąnaudas ir degalų rinkos kainą, siekiant įrodyti, kad kompensacijos permokos nebuvimas stebimas ir užtikrinamas. Šią informaciją Lietuva pateikė tik Komisijai paprašius per stebėsenos procedūrą ir tik už tuos metus, su kuriais buvo susijusi atitinkama stebėsenos procedūra. 12) Lietuva pateikė duomenis apie bioetanolio ir biodyzelino gamybos sąnaudas, Komisija tuos duomenis įvertino. Lietuva paminėjo, kad be bioetanolio ir biodyzelino, pagalba gali būti teikiama grynam augaliniam aliejui, ir įsipareigojo atlikti analizę iškart po to, kai šiam biodegalų produktui būtų pritaikytas sumažintas mokestis, siekiant užtikrinti, kad dėl sumažinimo neatsirastų kompensacijos permoka. Ši informacija turėjo būti pateikta Komisijai metinėse stebėsenos ataskaitose (žr. Komisijos sprendimo 31 punktą). Komisija negavo jokios informacijos, kad Lietuva tokią analizę atliko. 13) Antra, vykstant stebėsenos procedūrai, Lietuva pateikė dokumentus, įrodančius, kad Ūkio ministerija dar 2009 m. prašė gavėjų pateikti informaciją apie 2008 m. degalų vidutines sąnaudas ir pardavimo kainą. Ūkio ministerija tokius duomenis gavo dar 2009 m. ir atrinktų gavėjų duomenis Komisijai pateikė per 2011 m. stebėsenos procedūrą. Vis dėlto, Lietuva nepateikė suvestinių duomenų apie biodegalų gamybos sąnaudas. Todėl Komisija negali tinkamai patikrinti, ar nėra kompensacijos permokos. 14) Lietuva pateikė duomenis apie degalų kiekį ir degaluose esančių biodegalų procentinę dalį. Ji taip pat pateikė duomenis apie deklaruotas akcizo mokesčio sumas ir pagalbos, suteiktos pagal schemą akcizo mokesčio lengvatos pavidalu, sumą. Įvertinusios šiuos duomenis, Komisijos tarnybos 2012 m. sausio 27 d. raštu pranešė Lietuvai, kad panašu, jog 2009 m. būta nedidelės kompensacijos permokos. 2012 m. vasario 24 d. raštu Lietuvos valdžios institucijos nurodė, kad akivaizdi kompensacijos permoka apskaičiuota dėl skirtingos pateiktų duomenų skaičiavimo metodikos (remiantis apskaičiuota vidutine biodegalų dalimi ir remiantis svertine biodegalų dalimi). Tačiau Lietuvos valdžios institucijos papildomos informacijos nepateikė, kad įrodytų, jog nėra kompensacijos permokos. 4. IŠVADA 15) Dėl pirmiau išdėstytų faktų Komisija abejoja, ar Lietuvos valdžios institucijos per tikrintą 2009–2010 m. laikotarpį schemą taikė laikydamosi Komisijos sprendimo. 16) Pirma, kyla abejonių, ar buvo užtikrinta, kad nebūtų kompensacijos permokos, nes Lietuva nepateikė suvestinių duomenų apie 2009–2010 m. gamybos sąnaudas ir degalų kainas, kurie Komisijai yra būtini, kad galėtų tai patikrinti. 17) Antra, Komisija pažymi, kad Lietuva nepateikė metinių ataskaitų, kuriose būtų nurodyta visa reikšminga informacija apie biodegalų gamybos sąnaudas ir degalų rinkos kainą, siekiant įrodyti, kad nėra kompensacijos permokos (žr. Komisijos sprendimo 12 ir 31 punktus). 18) Kai tam tikri valstybės narės pateikti įsipareigojimai yra aiškiai paminėti sprendime dėl pagalbos schemos patvirtinimo, Komisija tikisi, kad valstybė narė laikysis atitinkamų įsipareigojimų, nes sprendimas dėl pagalbos suderinamumo buvo priimtas atsižvelgiant į atitinkamus įsipareigojimus. 19) Šiuo atveju Lietuva nepateikė metinių stebėsenos ataskaitų ir per stebėsenos procedūrą nepateikė visos būtinos informacijos apie biodegalų gamybos sąnaudas ir degalų rinkos kainą, todėl Komisija negali patikrinti, ar patvirtinta pagalbos schema buvo tinkamai įgyvendinta, visų pirma ar buvo užtikrinta, kad nebūtų kompensacijos permokos. 20) Todėl šiuo etapu Komisija negali daryti išvados, kad Lietuva tinkamai įgyvendino pagalbos schemą, laikydamasi Komisijos sprendimo. Visų pirma, Komisija abejoja, ar Lietuva laikėsi įsipareigojimų, nustatytų Komisijos sprendimo 12 ir 31 punktuose. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą prašo Lietuvos per vieną mėnesį nuo šio rašto gavimo dienos pateikti savo pastabas ir visą informaciją, kuri padėtų įrodyti, kad pagalbos schema 2009–2010 m. buvo įgyvendinta tinkamai. Visų pirma, Komisija prašo Lietuvos įrodyti, kad 2009–2010 m. nebuvo kompensacijos permokos. Jei kompensacijos permoka 2009–2010 m. buvo, prašoma Lietuvos paaiškinti, kokių koregavimo priemonių ji ėmėsi, kad ištaisytų padėtį kitais metais. Be to, Komisija prašo Lietuvos pateikti metines ataskaitas už visą schemos taikymo laikotarpį ir paaiškinti, kokius mechanizmus ji įgyvendino, kad būtų išvengta galimos kompensacijos permokos. Komisija prašo Jūsų valdžios institucijų šio rašto kopiją nedelsiant nusiųsti galimiems pagalbos gavėjams. Ji norėtų atkreipti Jūsų dėmesį į Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį, kuriame nustatyta, kad visa neteisėta pagalba gali būti iš gavėjo susigrąžinta. Komisija įspėja Lietuvą, kad ji informuos suinteresuotas šalis paskelbdama šį raštą ir jo santrauką Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Ji taip pat informuos suinteresuotas šalis ELPA šalyse, pasirašiusiose EEE susitarimą, paskelbdama pranešimą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, ir informuos ELPA priežiūros instituciją, nusiųsdama šio rašto kopiją. Visų tokių suinteresuotų šalių bus prašoma pateikti savo pastabas per vieną mėnesį nuo tokio paskelbimo dienos.“

(1) OL C/37/2001.

(2) Lietuva nurodė, kad didžiausiam riebiųjų rūgščių metilo esterio (FAME) gamintojui UAB „Mestilla“ akcizo mokestis nebuvo taikytas, nes įmonė didžiąją dalį savo produkcijos eksportuoja. Taigi, Lietuva nurodė kitą sąraše esantį gamintoją – UAB „Rapsoila“.