SL Uradni list Evropske unije C 189/40

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o športu kot platformi socialnega vključevanja prek prostovoljstva

(2017/C 189/09)

SVET EU IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,

OPOZARJAJO NA NASLEDNJE:

1. Šport je najmnožičnejša družbena in prostovoljna dejavnost v Evropi. Zanj se zanima veliko ljudi in ima pomembno vlogo pri zbliževanju ljudi z različnimi ozadji.

2. Evropske družbe se pri ohranjanju kohezivnosti in vključujočnosti srečujejo z izzivi. Prostovoljstvo v športu kot družbeno udejstvovanje je lahko v oporo družbeni integraciji, prispeva k aktivnemu državljanstvu in je lahko koristno pri reševanju problema socialne izključenosti (1).

3. Prostovoljstvo v športu lahko med ranljivimi člani družbe okrepi občutek družbene pripadnosti. To lahko pripomore k širjenju aktivnega državljanstva. Ti sklepi Sveta, pri katerih je upoštevano dejstvo, da je evropska družba raznolika, so usmerjeni v reševanje vprašanja skupin, izpostavljenih marginalizaciji, namreč migrantov in beguncev (2), starejših občanov, invalidov in ranljivih mladih (3);

PRIZNAVAJO NASLEDNJE:

4. Več držav članic EU je kljub le počasnemu okrevanju po gospodarski in finančni krizi nadaljevalo boj proti revščini in socialni izključenosti (4). Socialno vključevanje zahteva enako obravnavanje vseh skupin v družbi in poseben poudarek na udeležbi.

5. Konflikti, krize in nestabilne razmere v tretjih državah so z letom 2010 povzročili porast števila migrantov in beguncev brez primere (5) ter sprožili migrantsko in begunsko krizo v Evropi, ko so države članice le stežka obvladovale pritok.

6. Skupna izjava Sveta, Komisije in Evropskega parlamenta o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2017 je usmerjena v reševanje najbolj perečih vprašanj, s katerimi se danes sooča EU. Določa šest posebnih področij, ki jih je treba obravnavati prednostno. Med njimi sta tudi posvetiti se socialni razsežnosti EU in reformirati in izpopolniti migracijsko politiko EU (6).

7. Prostovoljstvo v športu lahko do ljudi seže na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, spodbuja aktivno državljanstvo in je lahko močno socialno orodje na številnih območjih. Lahko je v pomoč pri integraciji naraščajoče populacije migrantov, boju proti socialni izključenosti ali krepitvi medgeneracijske solidarnosti, prispeva pa lahko tudi k doseganju enakosti spolov. Z njim se sovzpostavljajo socialna kohezija in vključujoče skupnosti. Tu imajo ključno vlogo lokalni organi, ki sodelujejo s športnimi društvi, združenji in drugimi subjekti, ki kot metodo pri svojem delu uporabljajo tudi šport.

8. Starejši občani so pomemben in naraščajoč del evropske družbe, gospodarstva, kulture in življenja. Splet dejavnikov, kot so nizek dohodek, slabo zdravje, starost in/ali diskriminacija na podlagi spola, manjše telesne ali duševne sposobnosti, brezposelnost, izolacija, zlorabe in omejen dostop do storitev lahko prispevajo k večji izpostavljenosti nekaterih znotraj te skupine revščini in socialni izključenost (7). Prostovoljstvo v športu lahko te osebe potegne iz izolacije in jih odpre izmenjavi izkušenj, s čimer je v oporo medgeneracijskemu dialogu.

9. Prostovoljstvo v športu poleg tega, da se z njim razvija vrsta spretnosti in kompetenc, mladim ponuja tudi priložnosti za neformalno in priložnostno učenje, s katerim lahko usvojijo pozitivno socialno naravnanost, utemeljeno na vrednotah, ki se razvijajo s športom (8). Prostovoljstvo v športu lahko služi tudi kot varnostna mreža za mlade na robu družbe, ki se ne izobražujejo oziroma niso zaposleni (9).

10. Enake možnosti za invalide tem omogočajo, da so pri športu kot prostovoljci udeleženi enako kot drugi (10). Vsi invalidi bi morali imeti pravico do popolnega dostopa do športnih dejavnosti, vključno s tem, da gredo med prostovoljce (11);

UGOTAVLJAJO NASLEDNJE:

11. Glede na Eurobarometrovo publikacijo iz leta 2014 naj bi pri prostovoljnem delu v podporo športnim dejavnostim (12) sodelovalo 7 % prebivalcev EU. Raziskava je pokazala, da tretjina anketirancev prostovoljstvu nameni več kot šest ur na mesec, 8 % pa 21 ur ali več.

12. Prostovoljstvo ključno prispeva k vključevanju ljudi v skupnost, saj se z njim krepi vloga aktivnih državljanov, povečuje zaposljivost ter širijo vrednote in medkulturni dialog. Prostovoljne dejavnosti v športu lahko potekajo v različnih oblikah in se izvajajo le občasno (na primer priprava in organizacija lokalnih, regionalnih, nacionalnih in mednarodnih športnih prireditev) ali redneje vsakodnevno (na primer, dejavnosti, ki se izvajajo v zvezi z delovanjem različnih športnih teles ali združenj, dejavnih na področju športa) (13).

13. V prid politikam na področju socialnega vključevanja in prostovoljstva v športu še vedno ni dovolj dokazov. Zaenkrat še ni nobene sistematične čeznacionalne študije, ki bi posebej obravnavala politične pogoje, gospodarske in socialne implikacije ter strukturne značilnosti športnih združenj, zvez, društev in drugih subjektov, ki spodbujajo socialno vključevanje in prostovoljstvo v športu (14) (15).

14. Evropska solidarnostna enota je namenjena ustvarjanju možnosti, da bi bilo s prostovoljstvom, zaposlitvijo, pripravništvom ali vajeništvom pri široki vrsti solidarnostnih dejavnosti udeleženih več mladih, ko bi bilo treba priskočiti na pomoč pri reševanju težavnih razmer po Evropi. Lahko jim je v pomoč pri razvijanju kompetenc, ki jih potrebujejo na trgu dela in za aktivno državljanstvo. Z druge strani pa to lahko pripomore k širjenju socialnega vključevanja in evropskih vrednot (16);

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

15. preučijo in potrdijo prostovoljstvo v športu kot platformo socialnega vključevanja. To je mogoče doseči s podpiranjem in spodbujanjem lokalnih in regionalnih organov v sodelovanju s športnimi društvi in organizacijami, vključno z nevladnimi organizacijami, ki kot metodo pri svojem delu med drugim uporabljajo tudi šport, da bi dostop zagotovili tudi socialno izključenim. S tem bi lahko pripomogli k spodbujanju in razvoju inovativnih načinov za širjenje socialne vključenosti manjšin in ranljivih skupin, tudi izoliranih starejših občanov, ranljivih mladih, invalidov, migrantov in beguncev, s širjenjem prostovoljstva v športu, tako da bi te manjšine opremili z novimi spretnostmi ter jim šport približali kot način življenja;

16. spodbujajo prostovoljstvo v športu med ljudmi iz vseh družbenih sfer, vključno z migranti, starejšimi občani, invalidi in ranljivimi mladimi;

17. razvijajo in spodbujajo prostovoljstvo v športu kot dragocen izobraževalen koncept, ki se uporabi na različnih ravneh priložnostnega in neformalnega učenja, ob soudejstvovanju mladinskih in športnih organizacij in drugih civilnodružbenih deležnikov ter krepitvi sodelovanja med njimi. Pri tem bi lahko šlo za izobraževalne programe v sodelovanju s športnimi organizacijami, namenjene poudarjanju koristi za telesno in duševno dobro počutje ter pomena prostovoljcev na športnem področju;

18. spodbujajo prostovoljstvo pri organizaciji najpomembnejših športnih dogodkih v partnerstvu s športnim gibanjem. Najpomembnejši športni dogodki so lahko čudovita priložnost kot primeren okvir za usposabljanje prostovoljcev kot pomoč pri pridobivanju potrebnih kompetenc;

POZIVAJO EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

19. podpira izmenjavo dobrih praks in znanja s področja prostovoljstva v športu med vsemi državami članicami EU z vidika prispevka in učinka prostovoljstva v športu na socialno vključevanje;

20. razmisli o podpori za nadnacionalne pobude (npr. izmenjave dobrih praks, študije, omrežja, projekte), s poudarkom na izvajanju nacionalnih in mednarodnih strateških ukrepov o socialni vključenosti v okviru programov financiranja EU, zlasti programa Erasmus+ in Evropskega socialnega sklada, s poudarkom na prostovoljstvu v športu;

POZIVAJO EVROPSKO KOMISIJO IN DRŽAVE ČLANICE, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

21. razmislijo o evropskem tednu športa kot pobudi, ki bi pripomogla k širjenju prostovoljstva v športu in bi pritegnila ljudi iz vseh segmentov družbe. Na ta način bi lahko dosegli vse dele družbe, saj bi organizirali dejavnosti tudi na prikrajšanih območjih in skušali privabiti tamkajšnje športne prostovoljce;

22. spodbujajo priznavanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja v kontekstu prostovoljstva v športu, zlasti z uporabo evropskih orodij in smernic (17), ki lahko prispeva k lažjemu preverjanju in boljši primerljivosti, preglednosti in izboljšavam pri priznavanju pridobljenih učnih rezultatov. Namen pri tem bi bil preučiti, kako izboljšati status prostovoljcev in doseči, da bodo kompetence, ki so jih pridobili, priznane;

23. spodbujajo uporabo sredstev iz strukturnih in investicijskih skladov in Kohezijskega sklada za infrastrukturne in tudi druge programe za športna društva za izboljšanje prevladujočih socialnih pogojev, zlasti na območjih z visoko koncentracijo skupin, izpostavljenih marginalizaciji;

24. širijo koncept evropske solidarnostne enote med športnimi organizacijami in spodbujanje le teh k sodelovanju pri tej pobudi, tako da bi za mlade, ki se udejstvujejo na športnem področju, izboljšali dostopnost do tega programa;

POZIVAJO ŠPORTNO GIBANJE, NAJ PREUČI MOŽNOST:

25. spodbujanja vključevanja migrantov in beguncev, starejših občanov, invalidov, ranljivih mladih v različne prostovoljske vloge v okviru množičnih športnih dejavnosti pri organizaciji manjših in najpomembnejših športnih dogodkov in doseganja večje dostopnosti vstopanja v prostovoljstvo v športu v okviru množičnega športa zaradi opolnomočenja zadevnih posameznikov;

26. razvijanja sodelovanja s športnimi organizacijami, mladinskimi organizacijami in drugimi nevladnimi organizacijami pri vprašanju, kako promovirati, pritegniti in obdržati prostovoljce, da se prostovoljstvu v športu odpre kar največ možnosti, na primer v okviru najpomembnejših športnih dogodkov;

27. ustvarjanja priložnosti za učenje in usposabljanje, usmerjeno v izboljšanje spretnosti prostovoljskega osebja športnih organizacij, vključno z migranti in begunci, starejšimi občani, invalidi, ranljivimi mladimi in drugimi manjšinami, in hkrati reševanja problema razvoja usposobljenosti odgovornih za oblikovanje in upravljanje raznoterih skupin prostovoljcev;

28. spodbujanja enakih možnosti v športnih društvih, vključno z enakim obravnavanjem skupin, izpostavljenih marginalizaciji, glede članstva in udeležbe pri društvenem prostovoljstvu;

29. spodbujanja udejstvovanja starejših občanov v športnih društvih in vključevanja starejših občanov med prostovoljce ter uporabe njihovih dragocenih življenjskih izkušenj v športnih strukturah na vseh ravneh.

(1) Socialno izključenost je razumeti kot proces, ki ljudi potiska na družbeni rob, kar omejuje njihov dostop do virov in možnosti, omejuje njihovo udeleženost pri običajnem družbenem in kulturnem življenju, zaradi česar se čutijo odrinjene, nemočne in diskriminirane.

(2) Ta dokument se na integracijo migrantov in beguncev sklicuje v skladu s sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic o integraciji državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo v Evropski uniji (sprejeti 9. decembra 2016). (15312/16).

(3) Skupine, ki so revščini in socialni izključenosti izpostavljene bolj kot splošna populacija. Etnične manjšine, migranti, invalidi, brezdomci, tisti, ki jih pesti zloraba snovi, izolirani starejši in mladi se vsi pogosto soočajo s težavami, ki lahko vodijo v še globljo socialno izključenost, ki se na primer kaže v nižji stopnji izobrazbe, brezposelnosti ali podzaposlenosti;

(4) Social Policy Reforms in the EU: A Cross-national Comparison Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – Reform Barometer. Jan Arpe, Simona Milio, Andrej Stuchlik (ur.).

(5) Bela knjiga o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025, str. 4: „Begunska kriza, zaradi katere je leta 2015 v Evropo prispelo 1,2 milijona ljudi, je največja po drugi svetovni vojni“ (glej tudi opombo 3).

(6) Skupna izjava o letnem medinstitucionalnem načrtovanju za leto 2017 – odobritev (dok. 15375/16).

(7) Active Senior Citizens for Europe – A Guide to the EU (2012) AGE Platform Europe.

(8) UL C 372, 20.12.2011, str. 24.

(9) Promoting Inclusion and Fundamental Values through Formal and Non-Formal Learning: EU Level measures to implement the Paris Declaration.

(10) UL C 326, 3.12.2010, str. 5.

(11) COM(2010) 636 final – Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir.

(12) Sport and Physical Activity Special Eurobarometer 412 (2014).

(13) Strokovna skupina za razvoj človeških virov in šport. Recommendations to encourage volunteering in sport, best practices on legal and fiscal mechanisms.

(14) Projekt „socialno vključevanje in prostovoljstvo v evropskih športnih društvih“ s podporo iz programa EU Erasmus+ (2015–2017).

(15) Evropska mreža za vključevanje s športom – spodbujanje enakih možnosti migrantov in manjšin s prostovoljstvom v športu.

(16) Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji;

(17) Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1).