Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 46/14)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Anjou Villages Brissac“

PDO-FR-A0259-AM01

Datum obvestila: 14. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance in Soulaines-sur-Aubance.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam se zaradi večje pravne varnosti nanaša na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Nazadnje je zaradi boljšega obveščanja javnosti navedeno, da so kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, na voljo za vpogled na spletišču inštituta INAO.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2. Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja 1 specifikacije proizvoda je za besedilom „14. maja 2002“ dodano besedilo „ter zasedanju stalnega odbora nacionalnega odbora 19. januarja 2017“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je seznam občin nadomeščen z naslednjim:

„— departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

— departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet;

— departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne in Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Pellouailles-les-Vignes in Saint-Sylvain-d’Anjou) in Villevêque;

— departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.“

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

4. Kmetijsko-okoljska določba

V točki 2 oddelka VI poglavja 1 je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla zaradi uravnavanja samoraslega rastlinja ali utemelji uporabo sredstev za biotično zatiranje, ki so jih odobrili javni organi za vinogradništvo. Če se na parceli uporabljajo herbicidi za biotično zatiranje, je uporaba drugih herbicidov prepovedana.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist agroekologije v vseh anžujskih vinogradih. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova, mehanskim odstranjevanjem plevela ali celo uporabo sredstev za biotično zatiranje se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje uporabe herbicidov omogoča boljše varovanje vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter utrjuje pomen rastišča.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Določitev datuma začetka trgatve

V točki 1 oddelka VII poglavja 1 je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“

Danes ni več treba določati datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok nabor orodij, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima določeno število posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve na posamezni parceli glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Vsebnost sladkorja

V točki 1(b) oddelka IX poglavja 1 je za besedilom „glukoze in fruktoze“ dodano „v vinih po vrenju“.

Namen te spremembe je preprečiti vsakršno zamenjavo z vsebnostjo sladkorja pred vrenjem, zato je dejansko pomembno pojasniti, da je treba to vsebnost preverjati po vrenju.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7. Zmogljivost vinske kleti

V točki 1(d) oddelka IX poglavja 1 je stavek: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva glede na zadnjih pet let.“ nadomeščen s stavkom: „Zmogljivost vinske kleti posameznega izvajalca za proizvodnjo vina je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda se ne nanaša na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, tj. količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče popraviti to neskladnost pri količinah, pri čemer se v osnovi nič ne spremeni (najmanjša zmogljivost je še vedno določena na 1,4-kratno povprečno količino pridelanega vina na vinogradniško gospodarstvo v predhodnih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8. Dajanje vina v promet

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9. Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila pregledana zaradi posodobitve števila zadevnih občin (7 namesto 10). V povezavi je bilo natančneje opredeljeno, da so povprečne temperature letne temperature.

Posledično je spremenjena točka 8 enotnega dokumenta o imenu.

10. Prehodni ukrep

V oddelku XI poglavja 1 je dodano: „Določbe glede obveznosti, da je v medvrstnih prostorih prisoten samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava, ali obveznosti, da izvajalec, če tega rastlinskega pokrova ni, obdela tla ali uporabi sredstva za biotično zatiranje za zagotovitev uravnavanja samoraslega rastlinja, se ne uporabljajo za parcele z vinogradi, ki so na datum homologacije te specifikacije proizvoda že zasajeni in v katerih je razdalja med vrstami največ 1,70 metra.“

Prehodni ukrep omogoča, da se ukrepi ne uporabijo za že zasajene vinograde, v katerih sedanji način njihovega obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam. Ohranjanje trajne zatravljenosti ali obdelovanje tal v zelo gosto zasajenih vinogradih z medvrstno razdaljo največ 1,70 metra lahko dejansko pomeni tehnične težave (mehanizacija, material, orodja). Pri nizkih vinskih trtah se z zatravljenostjo povečuje tudi tveganje spomladanskih zmrzali. Poleg tega prisotnost rastlinskega pokrova pomeni še toliko ostrejši boj za oskrbo vinogradov z vodo, kolikor gostejši je nasad. Nasprotno pa bodo morali biti vinogradi, zasajeni po homologaciji specifikacije proizvoda, ob poznavanju dejstev v skladu z uvedenimi kmetijsko-okoljskimi določbami, ne glede na gostoto zasaditve in medvrstno razdaljo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

11. Vodenje registra

V točki 3 oddelka II poglavja 2 je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Z uskladitvijo določb o vodenju registrov se poenostavljata priprava načrta inšpekcijskih pregledov in nadzor nad temi registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Anjou Villages Brissac

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Vina so mirna rdeča vina, njihove glavne analitske lastnosti pa so naslednje:

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje je obvezno končano. Vina, ki so pripravljena za trženje v razsutem stanju ali v fazi pakiranja, vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih po vrenju je določena na 3 grame na liter.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12,5 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene z zakonodajo Skupnosti.

Vina se najmanj do 30. junija leta, ki sledi letu trgatve, donegujejo v kleteh za vinifikacijo.

Vino je rdeče vino, proizvedeno iz sort vinske trte cabernet franc N in cabernet sauvignon N. Že njegova poudarjena barva kaže, da je to bogato vino. Vonj je običajno kompleksen, mešanica rdečega ali črnega jagodičja in arom po začimbah, divjačini ali celo lesu. Okus je poln in mehak, hkrati pa ohranja aromatičnost. Tanini, ki so zelo prisotni, so povezani, pookus pa je obstojen.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopki

Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 1 metra. Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, manjšo od 4 000 trsov na hektar, vendar večjo od 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz te specifikacije proizvoda. Na teh vinogradniških parcelah razdalja med vrstami ne sme biti večja od 3 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 1 metra.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

Posebni enološki postopek

Dovoljene so tehnike obogatitve z rektifikacijo, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %. Prepovedana je uporaba lesenih trsk. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12,5 %.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

56 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance in Soulaines-sur-Aubance.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet-sauvignon N

Cabernet franc N

8. Opis povezave

1 Informacije o geografskem območju

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Anjou villages Brissac“ leži na obsežni skrilasti ali skrilasto-peščeni planoti armorikanskega masiva, ki se položno spušča proti reki Loari. Za pokrajino so značilni številni griči z različno izpostavljenostjo, ki se dvigujejo od 50 do 90 metrov nad morjem. Leta 2018 se prekriva z območjem kontrolirane označbe porekla „Coteaux de l‘Aubance“ in obsega sedem občin jugozahodno od mesta Angers.

Geografsko območje je na zahodu omejeno z izlivom reke Aubance v Loaro, na vzhodu s planoto Crétacé, na kateri so razvila apnenčasta tla (obrobje pariškega bazena), na severu s strugo reke Loare, na južnem robu pa z gozdovoma Brissac in Beaulieu. Reka Aubance je majhen pritok Loare, simbola tega geografskega območja, ki od izvira teče proti severu do občine Brissac-Quincé, poznane po gradu iz 16. stoletja. Od tod se usmeri proti severozahodu do občine Mûrs-Erigné, nato pa njen tok postane vzporeden z Loaro.

Tla, nastala na skrilasti podlagi, so najpogosteje plitva, z dobrimi toplotnimi lastnostmi in majhnimi zalogami vode. Na zahodnem delu geografskega območja se na površju zemlje redno pojavljajo žile, nastale iz kislih (rioliti) ali bazičnih (spiliti) predornin, zaradi katerih so tla zelo prodnata. Posebnost občin na severu geografskega območja je, da ležijo na formacijah skrilavcev. Ljudje so te več stoletij izkoriščali za gradnjo zidov hiš, pokrivanje streh, izdelavo tlakov in celo za izdelovanje opreme za dom, kot so umivalniki, mize ali stopnice, kar potrjuje edinstvenost tega ozemlja. Ti elementi so v pokrajini zelo prisotni in sooblikujejo identiteto vinorodnega območja. Vzhodni del geografskega območja pa leži na cenomanijskih formacijah, ki prekrivajo predkambrijsko podlago.

Geografsko območje je ozemlje z malo padavinami, na katero ugodno vpliva učinek fena ter ki je zaradi višjega reliefa regij Choletais in Mauges zaščiteno pred oceansko vlago. Letna količina padavin je 585 mm, v regiji Choletais pa skoraj 800 mm. Vrednosti v občini Brissac-Quincé so najnižje med meteorološkimi postajami departmaja Maine-et-Loire. Opaziti pa je mogoče tudi, da se količina padavin v rastnem ciklu razlikuje za približno 100 mm glede na preostali del departmaja. Povprečne letne temperature so razmeroma visoke (okrog 12 °C) in za 1 °C višje od temperatur celotnega departmaja Maine-et-Loire. K posebni mezoklimi tega območja prispeva južna narava flore, v kateri so prisotne črnike in pinije.

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Nekatere značilne lastnosti vinogradov so zelo stare, kot o tem priča Guillory starejši, ki je leta 1865 v biltenu z naslovom „Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d‘Angers“ (bilten kmetijske in industrijske družbe iz Angersa) podrobno navedel, da se za zasaditve vinogradov v občini Saint-Melaine-sur-Aubance uporablja „bretonska sadika“ (sadika, ki je svoje ime dobila po tem, da je bila pripeljana z ladjo prek ustja reke Loare, ki je tedaj pripadalo bretonski regiji). Ta sadika ni nič drugega kot sorta vinske trte cabernet franc N. Število nasadov te sorte vinske trte se je povečalo po krizi zaradi napada trtne uši, ki je uničila več kot tri četrtine anžujskih vinogradov.

Na začetku 20. stoletja je bila pridelava vina usmerjena predvsem v proizvodnjo vina „rouget“, kar je lokalno poimenovanje za lahka vina, ki se pijejo v kavarnah. V 20. stoletju se je pojavila tudi pridelava rdečega vina, hkrati pa je bila ustanovljena zadružna klet Brissac. V tem obdobju so se razvili tudi nasadi sorte vinske trte cabernet-sauvignon N, ki je poznejša sorta, primerna za plitva tla.

Kontrolirana označba porekla „Anjou Villages“ je bila priznana 14. novembra 1991 na pobudo, ki so jo leta 1979 dali vinogradniki regije Brissac, za 46 občin geografskega območja kontrolirane označbe porekla „Anjou“ s posebno razmejitvijo parcel in strogimi pravili proizvodnje, določenimi za proizvodnjo strukturiranega rdečega vina, ki se pakira na začetku poletja po donegovanju, s katerim se zagotovi zorenje taninov.

Vendar pa so bili strokovnjaki iz regije Brissac vedno prepričani, da imajo na voljo ozemlje ter znanje in spretnosti, ki lahko v izvirnost njihove proizvodnje rdečih vin vtisnejo svoj pečat. S požrtvovalnostjo, iskanjem najboljšega ujemanja med sorto vinske trte in kraji zasaditve, čim boljšo prilagoditvijo tehnik rezi in gojitvenih oblik vinske trte, trgatvijo pri optimalni zrelosti ter tehničnimi izboljšavami uravnavanja temperature in trajanja maceracije so ti vinogradniki 17. februarja 1998 dosegli priznanje kontrolirane označbe porekla „Anjou Villages Brissac“.

2 Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov

Vino je rdeče vino, pridelano iz sort vinske trte cabernet franc N in cabernet-sauvignon N.

Že njegova poudarjena barva kaže, da je to bogato vino. Vonj je običajno kompleksen, mešanica rdečega ali črnega jagodičja in arom po začimbah, divjačini ali celo lesu. Okus je poln in mehak, hkrati pa ohranja aromatičnost. Tanini, ki so zelo prisotni, so povezani, pookus pa je obstojen.

Za to darežljivo vino je treba počakati pet ali šest let, preden se poskusi.

3 Medsebojni vzročni vplivi

Povezava med plitvimi tlemi, vključenimi v natančno razmejitev parcel, s katero se odražajo prakse, in topografijo, ki zagotavlja odlično izpostavljenost in je ugodna za redno oskrbovanje z vodo, omogoča, da sorti vinske trte cabernet franc N in cabernet-sauvignon N izrazita vso svojo polnost in izvirnost. Zaradi teh vinogradniških leg je potrebno optimalno upravljanje rastline in njenega proizvodnega potenciala, ki se izraža v gojitveni obliki vinske trte in strogih pravilih rezi. Vinogradniki lahko z opazovanjem in analizo obnašanja vinogradov opredelijo pravilno umestitev vinograda, pri čemer so za zasaditev sorte cabernet-sauvignon N ugodna plitva tla, medtem ko se sorta cabernet franc N sadi predvsem na glinasto-apnenčastih tleh iz cenomanija ali rjavih tleh, ki so nastala na skrilavcih in imajo večjo zalogo vode.

Izvajalci s svojim znanjem in spretnostmi zagotavljajo, da se grozdje trga, ko je najnižja vsebnost sladkorja 189 gramov na liter in je doseglo optimalno stopnjo fenolne zrelosti. Izvajalci so znali iz roda v rod s prilagoditvijo tehnik pridelave vina iz grozdja potegniti najboljše. Zelo hitro se je uveljavilo obdobje donegovanja v kleti po vrenju, da bi dobili vino s kompleksnimi aromami, predvsem pa zaokroženimi in svilnatimi tanini. Za dosego teh ciljev je v specifikaciji proizvoda določeno, da donegovanje traja najmanj do 30. junija po letu trgatve.

Kontrolirana označba porekla „Anjou Villages Brissac“ spada med najboljša vina regije Anjou. Tako je izbor „cuvée ambassadeur“, tj. pokušanje, pri katerem vinogradniki in strokovnjaki iz sveta vina izberejo najbolj reprezentativno vino kontrolirane označbe porekla „Anjou villages Brissac“, postal nepogrešljiv dogodek, na katerem se za pokušani letnik potrdi sloves rdečih vin regije Anjou.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

— departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet;

— departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne in Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Pellouailles-les-Vignes in Saint-Sylvain-d’Anjou) in Villevêque;

— departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ po pravilih iz specifikacije proizvoda.

Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če gre za kraj, zaveden v katastru, in če je ta kraj naveden na prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0a43e4f9-b0f4-400f-b86a-ed65865455b8

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.