1. Uvod

Komisija od leta 2009 v svojih letnih strateških dokumentih o širitvi na podlagi analize v priloženih poročilih o napredku priporoča, naj se začnejo pristopna pogajanja z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. To poročilo je odgovor na Sklepe Sveta z dne 11. decembra 2012, ki med drugim navajajo:

„Glede na možno odločitev Evropskega sveta, da začne pristopna pogajanja z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, bo Svet na podlagi poročila, ki naj bi ga Komisija predložila spomladi leta 2013, v okviru dialoga na visoki ravni o pristopu preučil izvajanje reform ter sprejete ukrepe za spodbujanje dobrih sosedskih odnosov in iskanje obojestransko sprejemljive rešitve za vprašanje imena v pogajanjih pod okriljem ZN.“

To poročilo, ki zajema obdobje šestih mesecev po objavi zadnjega poročila o napredku, je razdeljeno na dva dela. Prvi del vsebuje oceno izvajanja reform v okviru dialoga na visoki ravni o pristopu, ki ga je Komisija vzpostavila marca 2012, pri čemer se dodatni napredek ocenjuje po točkah agende dialoga na visoki ravni o pristopu.

Drugi del tega poročila ocenjuje ukrepe za spodbujanje dobrih sosedskih odnosov z vsemi sosednjimi državami s posebnim poudarkom na odnosih s sosednjimi državami članicami EU.

To poročilo temelji na informacijah, ki jih je zbrala in analizirala Komisija, ter informacijah države same in sosednjih držav članic EU.

V obdobju poročanja je prišlo do politične krize zaradi dogodkov v parlamentu 24. decembra 2012, po spornem sprejetju letnega proračuna za leto 2013. Potem ko so varnostniki prisilno odstranili poslance opozicije in novinarje iz poslanske dvorane, je največja opozicijska stranka bojkotirala parlament ter zagrozila z odstopom svojih poslancev in bojkotom lokalnih volitev. Sledilo je dvomesečno politično mrtvilo, ki je vplivalo na delovanje parlamenta, ta je še naprej zasedal v odsotnosti opozicije, in organizacijo lokalnih volitev. Stranke so 1. marca politični zastoj premagale s sporazumom, s katerim se je ponovno vzpostavilo normalno delovanje parlamenta ter omogočila izvedba lokalnih volitev in sprejetje zavez o ključnih strateških prednostnih nalogah in reformah. Poleg tega sporazum, sprejet 1. marca, določa sprejetje memoranduma o soglasju, ki potrjuje medstrankarsko soglasje o tem, da so strateški cilji države članstvo v EU, čezatlantsko povezovanje in ustanovitev preiskovalnega odbora, ter zavezo v zvezi s temi cilji.

To poročilo obravnava učinek političnega mrtvila in vsebino sporazuma z dne 1. marca, v kolikor sta vplivala na izvajanje reform na podlagi dialoga na visoki ravni o pristopu ali na napredek na področju dobrih sosedskih odnosov. V poročilu o napredku, sprejetem oktobra 2013, bo v okviru običajne ocene delovanja institucij ocenjeno splošno izvajanje zavez iz sporazuma z dne 1. marca in delo preiskovalnega odbora v zvezi z dogodki 24. decembra 2012 in po potrebi opredeljeni ustrezni ukrepi.

2. Izvajanje reform v okviru dialoga na visoki ravni o pristopu

V okviru dialoga na visoki ravni o pristopu so bila doslej organizirana štiri srečanja na visoki ravni: marca, maja in septembra 2012 ter aprila 2013. Med vlado in Evropsko komisijo so bili organizirani tudi številni tehnični sestanki v podporo dejavnostim v okviru dialoga na visoki ravni o pristopu. Ta proces je pozornost ponovno usmeril v izvajanje nacionalnega programa reform in odnose med državo in EU ter obojemu zagotovil nov zagon.

Ker je bilo več ključnih zakonov, strategij in akcijskih načrtov v okviru dialoga na visoki ravni o pristopu sprejetih konec leta 2012, je v letu 2013 močno poudarjeno njihovo izvajanje. Kljub politični krizi, ki je vplivala na delo parlamenta, so se reforme v obdobju poročanja še naprej izvajale, . Preoblikovanje vlade je vplivalo tudi na resor evropskega vključevanja, saj je prejšnji nosilec resorja odstopil zaradi kandidature na lokalnih volitvah.

V preteklem letu je država sprejemala ukrepe v zvezi s skoraj vsemi cilji iz dialoga. Na nekaterih področjih so bili cilji doseženi, na primer v zvezi z dekriminalizacijo obrekovanja, uvedbo sistematičnega preverjanja izjav o interesu ter izboljšavo zakonodaje o prestrezanju komunikacij. V letu 2013 bo poudarek na uresničevanju preostalih ciljev.

Ocena je strukturirana po točkah agende dialoga na visoki ravni o pristopu in obravnava napredek pri uresničevanju specifičnih ciljev, ki so bili določeni na začetku dialoga na visoki ravni o pristopu.

Svoboda izražanja in mediji

Novembra 2012 so bile sprejete spremembe kazenskega zakonika, s čimer sta bila dekriminalizirana obrekovanje in razžalitev. Sprejet je bil tudi novi zakon o civilni odgovornosti za razžalitev časti in obrekovanje, ki med drugim določa zgornjo mejo za odškodnino, ki jo lahko civilna sodišča naložijo v zadevah zaradi obrekovanja. Zakonodajne reforme so bile izvedene v skladu z evropskimi standardi. K uvedbi reform so prispevale razprave med vlado in združenjem novinarjev v okviru okrogle mize o medijih in povezane delovne skupine, ki sta bili vzpostavljeni leta 2011, upoštevana pa so bila tudi posvetovanja s strokovnjakom Sveta Evrope. Do konca leta 2012 se je usposabljanja o svobodi izražanja udeležilo več kot 200 sodnikov, pravnikov, novinarjev in drugih oseb, ki delajo na področju prava, leta 2013 pa je bil uveden poseben program usposabljanja s poudarkom na členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah, namenjen vsem sodnikom, ki obravnavajo primere obrekovanja. Doslej se ga je udeležilo 45 sodnikov in 7 sodnih uslužbencev. Do konca leta 2012 je bilo prevedenih ter na spletnih straneh Ministrstva za pravosodje in akademije za sodnike in tožilce objavljenih več kot 70 ključnih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s členom 10, da bi jih osebe, ki delajo na področju prava, lahko uporabljale kot izobraževalno gradivo. Potrebna bodo znatna prizadevanja za zagotovitev, da bodo sodišča novo zakonodajo izvajala v skladu z zahtevami Evropskega sodišča za človekove pravice.

Delo okrogle mize o medijih so 24. decembra prekinili dogodki, ki so privedli do prekinitve stikov med vlado in združenjem novinarjev. Združenje novinarjev je vložilo ustavno pritožbo v zvezi z odstranitvijo predstavnikov medijev iz poslanske dvorane tistega dne in napovedalo, da bo obnovilo dialog z vlado šele, ko bodo znane ugotovitve preiskovalnega odbora. Zaveza vlade iz sporazuma z dne 1. marca, da bo obnovila dialog z novinarji, še ni bila izpolnjena. Ponovno je treba utrditi zaupanje, da bo mogoče obravnavati preostala področja delovnega programa delovne skupine za medije (ki vključujejo krepitev javne radiotelevizije, izboljšane poklicne standarde in etiko novinarjev ter razvoj sistema samourejanja).

Svet za radiodifuzijo je izboljšal rezultate izvrševanja v zvezi z nezakonito koncentracijo lastništva in navzkrižjem interesov. Poleg tega je sprejel je nove smernice o spodbujanju pluralizma in konkurence na trgu medijev ter o neselektivnem nalaganju sankcij, pa tudi novo strategijo radiodifuzije za obdobje 2012–2017. Uskladitev nacionalne zakonodaje z Direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah že poteka. Bistvenega pomena je, da je proces sprejetja kakršne koli zakonodaje, povezane z mediji in svobodo izražanja, vključujoč, ter da so udeležene vse zainteresirane strani. V zvezi s povečanjem preglednosti vladnega oglaševanja, ki je tudi del delovnega programa delovne skupine za medije, ni bilo nobenega napredka.

Še naprej ostajajo pomisleki v zvezi s samocenzuro, neurejenimi delavskimi pravicami novinarjev in javno dostopnim, objektivnim poročanjem. Poleg tega so opazovalci v času marčevskih lokalnih volitev ugotovili neuravnoteženo poročanje javne radiotelevizije in zasebnih postaj (glej tudi poglavje o volilni reformi v nadaljevanju).

Pravna država in temeljne pravice

Kar zadeva učinkovitost pravosodja, so sodišča na vseh ravneh v letu 2012 ohranila pozitivno stopnjo reševanja primerov, kar pomeni, da je bila večina sodišč zmožnih obravnavati toliko primerov, kolikor jih je bilo predloženih, ali več. Decembra je bilo na vrhovnem in upravnem sodišču zapolnjenih šest prostih mest za sodnike, kar je sodišči okrepilo pri soočanju z delovno obremenitvijo. Vendar dolgoročna strategija za zagotovitev pravilne porazdelitve človeških virov v pravosodju še ni oblikovana. Treba je izboljšati zmogljivost za zbiranje zanesljivih podatkov o skupni dolžini sodnih postopkov, vključno z izvrševanjem sodb, ter podatkov o številu starih primerov. S tem namenom se preizkuša nova programska oprema za pravosodno statistiko, ki bo dopolnila obstoječi avtomatizirani sistem upravljanja sodnih zadev in se bo po pričakovanjih začela uporabljati junija 2013. Ker to ne bo zajelo dela sodnih izvršiteljev, bo treba uvesti dodatni sistem spremljanja. Ob koncu leta 2012 je bilo imenovanih dodatnih šest sodnih izvršiteljev, s čimer se je njihovo skupno število povzpelo na 97. Zmogljivost urada temeljnega javnega tožilstva za boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji se je okrepila z zaposlitvijo treh tožilcev, s čimer je bilo zapolnjenih vseh 13 mest. Zagotovljena so bila proračunska sredstva za imenovanje dodatnih sedem javnih tožilcev in 16 sodnih uslužbencev zaradi pristojnosti, ki jih nalaga novi zakon o kazenskem postopku. Vendar tožilstvo kot celota še nima ustrezne strojne opreme IT, povezljivost s strežniki pa še ni vzpostavljena.

Kar zadeva kakovost in neodvisnost sodstva, morajo biti od januarja 2013 vsi na novo imenovani prvostopenjski sodniki diplomanti akademije za sodnike in tožilce, saj so začele veljati spremembe zakona o sodiščih, ki krepijo načelo strokovnosti in zaposlovanja na podlagi dosežkov. Doslej je bilo za sodnika ali tožilca imenovanih 61 od 80 kandidatov, ki so diplomirali na akademiji po januarju 2009, 19 pa jih še čaka, da bodo imenovani na svoje prvo delovno mesto. Za študijski leti 2011/2012 in 2012/2013 načrtovan vpis 29 novih študentov na akademijo se bo septembra 2013 začel s skoraj enoletno zamudo zaradi nizkega števila vpisani. Sprejeti so bili ukrepi za pritegnitev prijav, na primer večkratni razpisi, ukrepi za ozaveščanje, medijske kampanje, organizacija pripravljalnih usposabljanj in zakonodajne spremembe za povečanje mesečne štipendije vpisanih študentov. Veljavno zakonodajo, ki ureja disciplinske postopke proti sodnikom in njihovo razrešitev, bi bilo treba določiti bolj natančno in predvidljivo morala zagotoviti pa je treba tudi, da jo bo sodni svet uporabljal v skladu z načelom sorazmernosti.

V povezavi s preprečevanjem korupcije je po spremembi zakonodajnega okvira v letu 2012 za zagotovitev sistematičnega preverjanja izjav o interesu državna komisija za preprečevanje korupcije preverila 483 izjav o interesu, ki so jih predložili poslanci, ministri, namestniki ministrov in uradniki, ki jih je izvolil ali imenoval parlament. Ugotovljenih in obravnavanih je bilo več primerov navzkrižja interesov. Med preverjanjem je bilo ugotovljeno, da 123 uradnikov ni predložilo izjav, zato so bili proti 26 uradnikom v začetku leta 2013 sproženi postopki. Da se okrepi sistem nadzora, so bile novembra 2012 sprejete spremembe zakona o financiranju političnih strank, vendar bo na konkretne rezultate v smislu okrepljenega izvajanja treba še počakati. Trenutno se pripravlja izčrpen pregled vseh preiskav, vloženih obtožnic, obsodb in izrečenih kazni, tudi glede zadev korupcije na visoki ravni, skupaj s podatki o kaznih za prekrške, davčnih globah in disciplinskih ukrepih, ki so bili naloženi v zadnjih letih. Pri tem pregledu sodeluje več organov, med drugim policija, finančna policija, carinska uprava, urad za javne prihodke, javno tožilstvo in sodišča, pa tudi državna komisija za preprečevanje korupcije. Še naprej bi bilo treba sprejemati ukrepe za krepitev sodelovanja med pristojnimi službami in pretoka informacij, da se v boju proti korupciji odkrijejo in obravnavajo kakršne koli pomanjkljivosti.

Dialog med skupnostmi

Med mandatom koalicijske vlade se je dialog nadaljeval na vseh ravneh, politična kriza, ki ni imela etničnih prvin, pa ga ni prizadela.

V obdobju poročanja je izbruhnilo nekaj incidentov med različnimi etničnimi skupinami. Po predvolilnem preoblikovanju vlade je bil na mesto obrambnega ministra imenovan nekdanji član nacionalne osvobodilne vojske, kar je zanetilo številne proteste. Organi in voditelji lokalnih skupnosti so hitro in učinkovito ukrepali, da bi preprečili njihovo stopnjevanje. Med prvim krogom lokalnih volitev 24. marca je Urad za demokratične ustanove in človekove pravice (ODIHR) OVSE v svojih začasnih ugotovitvah opozoril na povečanje napetosti v nekaterih občinah zaradi retorike, ki povzroča razdor med etničnimi skupnostmi.

Sekretariat za izvajanje Ohridskega okvirnega sporazuma je začel pregledovati izvajanje tega sporazuma, ki od leta 2001 predstavlja okvir za medetnične odnose; pregled bo potekal v štirih fazah, rezultat pregleda pa bodo politična priporočila. Prva faza pregleda Ohridskega okvirnega sporazuma je bila objavljena 11. aprila, druga faza pa še poteka. Zagotovljeno je bilo državno financiranje v višini 100 000 EUR. Izboljšati je treba sodelovanje med sekretariatom za izvajanje Ohridskega okvirnega sporazuma in drugimi zadevnimi institucijami, kot je agencija za zaščito manjšin, pa tudi način, kako navedeni sekretariat razdeljuje sredstva.

Po sestanku voditeljev političnih strank VMRO-DPMNE in DUI decembra 2012 sta stranki izdali skupno izjavo, ki poudarja, da se bodo medetnična vprašanja obravnavala v duhu medsebojnega spoštovanja in strpnosti.

V obdobju poročanja je bilo na drugem delovnem sestanku v nizu takih sestankov pregledano izvajanje vladnega akcijskega načrta, ki je temeljil na ugotovitvah seminarja o Romih iz leta 2011. Doslej je bilo odprtih 11 informacijskih centrov za Rome, ki zagotavljajo pomoč pri dostopu do socialnih in izobraževalnih storitev. Projekti za vključevanje romskih otrok v predšolsko in srednješolsko izobraževanje, vključno z mentorstvi in štipendijami, se še naprej izvajajo. Nedavni ukrepi za odkrivanje oseb brez osebnih dokumentov in pomoč tem osebam so pokazali določene rezultate, vendar je treba sprejeti bolj sistematične ukrepe. Čeprav so se v letu 2013 povečala proračunska sredstva za izvajanje strategije o socialnem vključevanju Romov, so dodelitve proračunskih sredstev namesto zdravstvu, kulturi ali socialnemu varstvu namenjene predvsem kapitalskim naložbam, izvajanje pa poteka počasi.

Reforma javne uprave

Vlada je oktobra 2012 sprejela posodobljeno strategijo za reformo javne uprave, da bi upoštevala razvoj na tem področju po sprejetju prvotne strategije leta 2010. Nadaljevale so se priprave v zvezi z izpopolnitvijo zakonodajnega okvira za javno upravo in splošne upravne postopke. Priprava osnutkov zadevnih zakonov v posvetovanju s strokovnjaki EU je napredovala.

Pripravljen je bil nov zakonodajni pristop za poenotenje temeljnih načel v zvezi z zaposlovanjem v javni upravi, kot so preglednost zaposlovanja, registri o zaposlovanju v javnem sektorju, načelo zaposlovanja na podlagi kvalifikacij in uresničevanje ciljev v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo. Začel se je pregled splošnih načel za zaposlovanje na specifičnih področjih v javnem sektorju, kot sta zdravstveno varstvo in izobraževanje, začela pa se je tudi priprava osnutkov zakonov za specifične sektorje, vključno z osnutkom zakona o javnih uslužbencih. Za pripravo zakona o javnih uslužbencih je bila novembra 2012 ustanovljena delovna skupina, v kateri so zastopane najrazličnejše zainteresirane strani. Marca je bil sprejet strateški dokument, ki navaja glavne elemente novega zakona, med drugim v zvezi z upravljanjem človeških virov, postopki ocenjevanja in odpuščanja, usposabljanjem in mobilnostjo. Novembra 2012 sta OVSE in OECD (v okviru pobude podpora za izboljšanje upravljanja in vodenja) v Ohridu organizirala konferenco o uravnoteženi zastopanosti.

Po javnem posvetovanju decembra 2012 je vlada januarja 2013 sprejela strateški dokument, ki določa glavne cilje novega zakona o splošnem upravnem postopku. Vlada je delovni skupini zaupala pripravo osnutka zakona do konca leta 2013.

V zvezi z decentralizacijo in regionalno politiko je vlada po opravljenem pregledu marca 2013 sprejela metodologijo za spremljanje izvajanja programa decentralizacije in akcijskega načrta. Projekti kapitalskih naložb v regijah se bodo še naprej financirali. Vendar izziv ostaja celovito izvajanje zakona iz leta 2008 in strategije za regionalni razvoj 2009–2019, zlasti zahteve, da se regionalnim razvojnim organom zagotovijo zadostna sredstva za dejavnosti regionalnega gospodarskega razvoja. Treba je doseči finančno vzdržnost občin, da se zagotovi izvrševanje vseh prenesenih/decentraliziranih pristojnosti.

Volilna reforma

Novembra 2012 so bile sprejete spremembe volilnega zakonika in zakona o financiranju političnih strank, ki upoštevajo nekatera priporočila OVSE/ODIHR, Beneške komisije in Skupine držav proti korupciji (GRECO). Spremembe so zajele področja, kot je ločitev med vladajočo stranko in državo ter večja preglednost financiranja političnih strank in volilnih kampanj. Mnoga priporočila, zlasti v zvezi z neusklajenostjo pragov za prispevke fizičnih in pravnih oseb za volilno kampanjo, roki za revizijo vmesnih poročil o financiranju kampanje, dodelitvijo mandatov volivcem v tujini in revizijo seznama volivcev, niso bila upoštevana. Sporazum, ki je bil sprejet 1. marca, vsebuje zavezo, da se bodo ta vprašanja obravnavala po lokalnih volitvah. V skladu z navedenim sporazumom je bil volilni zakonik nekaj tednov pred volitvami spremenjen, da so se lahko upoštevali pozno predloženi seznami kandidatov največje opozicijske stranke, ki je pred tem grozila z bojkotom volitev. Pred lokalnimi volitvami je bil seznam volivcev izboljšan predvsem s preverjanji oseb z biometričnimi potnimi listi in osebnimi izkaznicami ali brez njih. Vse večje politične stranke so podprle spremembo zakonodaje, ki bi samo državljanom z veljavnim biometričnim osebnim dokumentom omogočila uveljavljanje pravice do glasovanja na volitvah. Potekale so kampanje za ozaveščanje javnosti, da bi se povečalo število imetnikov biometričnih dokumentov in opozorilo volivce na možnost ogleda javno dostopnega volilnega imenika. To možnost je izkoristilo 42 747 državljanov, kar je bistveno več kot v času zadnjih volitev leta 2011. Ne glede na to pa je bilo na dan volitev vloženih nekaj pritožb zaradi nove zahteve, da morajo imeti volivci biometrični osebni dokument, če želijo uveljavljati svojo pravico do glasovanja na volitvah, čeprav so o tej zahtevi poročali mnogi mediji. Revizija volilnega imenika v skladu s priporočilom OVSE/ODIHR, ki je določena v sporazumu z dne 1. marca, še ni bila opravljena, vendar bo dokončana po lokalnih volitvah.

Predhodne ugotovitve OVSE/ODIHR o nedavnih lokalnih volitvah navajajo, da so bile volitve dobro organizirane in da bilo upravljanje volitev na vseh ravneh na splošno učinkovito, vsi volilni roki pa so bili izpolnjeni v skladu z veljavnim zakonodajnim okvirom. Kandidati so lahko svobodno sodelovali v volilnem boju, volilna kampanja pa je bila živahna. Kandidati za župane v večini regij so podpisali kodeks ravnanja za svobodne in pravične volitve. Dan volitev je potekal mirno, glasovanje pa je dobro organizirano potekalo na večini volišč. Volivci so lahko svobodno izrazili svojo voljo v mirnem vzdušju. Udeležba na volitvah je bila visoka.

Vendar pa je po poročilih OVSE/ODIHR ves čas volilne kampanje prihajalo do obtožb o zastraševanju volivcev in zlorabi državnih virov, ločitev med državo in vladajočo stranko pa je bila nejasna. Mediji so o kampanji obsežno poročali, vendar več televizijskih postaj, vključno z javno radiotelevizijo, o kampanji ni poročalo uravnoteženo. Čeprav je zaupanje v točnost volilnega imenika okrepljeno, bi bilo mogoče postopke za sestavljanje in ohranjanje imenika še izboljšati.

Krepitev tržnega gospodarstva

Temeljni zakon o proračunu je bil spremenjen decembra 2012, da se okrepi strateško načrtovanje javne porabe. Treba je vložiti nadaljnja prizadevanja v izboljšanje strateškega načrtovanja in uvedbo večletnega načrtovanja proračuna. Strateški pomen ključnih področij reform ni dovolj razviden iz letnega načrtovanja proračuna in potrebne so podrobne informacije za izvajanje ukrepov politike in dodelitve sredstev zanje.

Konec februarja 2013 je vlada poravnala neporavnane plačilne obveznosti (vračila DDV ter plačila za blago in storitve) v višini 92 milijonov EUR. Da bi se izboljšali preglednost, načrtovanje proračuna in upravljanje, je vlada spremenila priročnik za upravljanje z državno blagajno, pri čemer je z letom 2014 za proračunske organizacije uvedla obvezno poročanje o večletnih plačilnih obveznostih.

Sredi oktobra 2012 je vlada sprejela akcijski načrt za zaposlovanje mladih za obdobje 2012–2015, ki naj bi pripomogel k odpravi visoke ravni brezposelnosti med mladimi s spodbujanjem ustvarjanja večjega števila boljših delovnih mest za mlade. Načrt vključuje strukturne in aktivne ukrepe.

Spremembe zakonov, povezanih s trgom dela, so bile sprejete decembra 2012, njihov cilj pa je izboljšanje statistike trga dela in boljše določanje pravega števila brezposelnih. Izvajanje tekočih aktivnih ukrepov na trgu dela se nadaljuje, vendar je učinkovito le deloma. Decembra 2012 je vlada sprejela operativni akcijski načrt za ukrepe na področju aktivnih programov in zaposlovanja za leto 2013. Dodeljena finančna sredstva za aktivne programe na področju trga dela ostajajo nizka.

Parlament je decembra 2012 sprejel spremembe na področju prava gospodarskih družb, cilj teh sprememb pa je lažji umik s trga s poenostavitvijo izbrisa iz poslovnega registra. Izbris dolgoročno nedelujočih podjetij iz poslovnega registra se je začel.

Usklajevanje sektorske zakonodaje z zakonom o koncesijah in javno zasebnih partnerstvih je napredovalo. Od 16 zakonov, ki jih je treba uskladiti, jih je bilo sprejetih 12, štirje pa so v pripravi. Za neovirano izvajanje novega sklopa zakonov bo treba okrepiti upravne zmogljivosti ministrstva za gospodarstvo in poglobiti sodelovanje z drugimi pristojnimi organi.

Parlament in vlada sta preučila letno poročilo državnega revizijskega urada za leto 2011. Treba je vzpostaviti postopke, da se parlamentu zagotovijo mehanizmi za nadaljnje ukrepanje. Treba bi bilo institucionalizirati na novo vzpostavljeno prakso, v skladu s katero vlada spremlja, ali so proračunski uporabniki upoštevali priporočila državnega revizijskega urada, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti sistemskim pomanjkljivostim, ki so bile ugotovljene v revizijskih poročilih državnega revizijskega urada. Treba je izboljšati tudi učinkovitost javnega tožilstva pri nadaljnjem ukrepanju pravosodnih organov na podlagi poročil državnega revizijskega urada.

3. Sprejetje ukrepov za spodbujanje dobrih sosedskih odnosov in iskanje obojestransko sprejemljive rešitve za vprašanje imena v pogajanjih pod okriljem Združenih narodov

Regionalno in sektorsko sodelovanje

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija dejavno sodeluje pri regionalnih pobudah in gosti pomembna regionalna srečanja. Sodeluje tudi v dvostranskih in regionalnih okvirih na področju pravosodja in notranjih zadev, kar vključuje sodelovanje na področju upravljanja meja z Albanijo, Srbijo, Kosovom[*] in Bolgarijo; obstoječe ali načrtovane skupne centre za stike za policijsko in carinsko sodelovanje; redne „mešane“ mejne patrulje z Albanijo, Srbijo, Kosovom in Bolgarijo ter skupni mejni nadzor s srbskimi organi, sporazume o policijskem sodelovanju s Hrvaško, Črno goro in Srbijo ter o sodelovanju s Kosovom, pa tudi izpolnjevanje regionalnih zavez. Sporazum o vzajemnem potovanju državljanov, sklenjen s Črno goro, je začel veljati decembra 2012 in tako kot podobna sporazuma, sklenjena z Albanijo in Srbijo, državljanom omogoča, da prosto potujejo v vsako državo samo z biometričnim osebnim dokumentom.

Na področju obrambnega in varnostnega sodelovanja država sodeluje v dvostranskih in regionalnih pobudah, katerih cilj je krepitev medsebojnega zaupanja, poleg tega prispeva k misiji Euforja Althea v Bosni in Hercegovini.

V povprečju 20 % trgovine te države še vedno poteka v okviru Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini, pri čemer dve tretjini mednarodne trgovine poteka skozi Grčijo (Solun). Kosovo je drugi največji izvozni partner te države, takoj za Nemčijo, vendar je trgovina v zadnjem letu upadla, deloma zaradi nerazvitih infrastrukturnih povezav. Tudi trgovino z Albanijo ovirajo infrastrukturne težave, čeprav sporazum, ki sta ga novembra 2012 podpisala oba ministrska predsednika, predvideva odprtje novega mejnega prehoda. Podobno velja za čezmejni železniški tovorni promet v X. koridorju, ki je utrpel resen upad. Vendar pa je bilo ob nedavnem srečanju z ministrskim predsednikom Srbije poudarjena poglobitev trgovinskih odnosov in gospodarskega sodelovanja, vključno z morebitnimi skupnimi infrastrukturnimi projekti in dejavnostmi, povezanimi z X. koridorjem. Poleg dvostranskih sporazumov o naložbah z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Črno goro, Srbijo, Turčijo in Bolgarijo, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija preučuje možnosti za sklenitev sporazuma s Kosovom in je izrazila interes za sklenitev sporazuma z Grčijo.

Dvostranski odnosi

Bolgarija

Na podlagi ugotovitev poročila o napredku iz oktobra 2012, zaskrbljenosti, ki jo je izrazila Bolgarija, in Sklepov Sveta iz decembra 2012 v skladu s katerimi se je Svet seznanil tudi

„(...) z nedavnimi stiki na visoki ravni med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Bolgarijo ter z veseljem pričakuje, da se bodo ti udejanjili v konkretnih ukrepih in rezultatih,“

sta državi začeli dialog za izboljšanje odnosov. Izmenjave na ravni zunanjih ministrov so 27. novembra privedle do predloga Bolgarije, da v širši okvir Sporazuma o dobrih sosedskih odnosih in sodelovanju vključi mnoge ukrepe za krepitev zaupanja, privedle pa so tudi do oblikovanja skupnih tematskih delovnih skupin, ki so povezane z glavnimi perečimi področji, trajno zavezo in dobro voljo pri izvajanju vseh sklenjenih sporazumov. Elementi tega predloga, ki črpa iz izjave ministrskih predsednikov iz leta 1999, so prav tako predstavljeni v enostranski izjavi, ki jo je Bolgarija sprejela po Sklepih Sveta iz decembra 2012.

Skupna delovna skupina, ki so ji bila zaupana pogajanja o novem sporazumu in priprava operativnega načrta za napredek na področju dvostranskih odnosov na splošno, se je sestala 14. decembra, 14. in 15. januarja, 1. februarja in konec marca. Formalno je bil osnutek sporazuma Bolgariji predložen v začetku januarja. Srečanja obeh zunanjih ministrov so potekala v senci mednarodne konference 1. in 2. februarja, pa tudi 16. februarja, ko je Skopje obiskal ministrski predsednik Bolgarije. Obe državi poročata, da je v zvezi z besedilom sporazuma ostalo le nekaj nerešenih vprašanj.

Za zdaj vprašanja v zvezi z drugimi novimi elementi, ki jih je bolgarski zunanji minister navedel v pismu z dne 27. novembra (vzpostavitev vrste skupnih delovnih skupin za ključna področja, sveta na visoki ravni in letnih srečanj vlad ali odzivi na različne predloge za konkretne ukrepe in rezultate (npr. uradni obiski na visoki ravni, upravno sodelovanje in izmenjave, vzpostavitev strokovnega dialoga o zgodovinskih vprašanjih, okrepljeno sodelovanje pri sektorskih vprašanjih in pogajanja o sporazumih o sodelovanju v zvezi z različnimi sektorji)) čakajo na obravnavo, dokler sporazum ne bo podpisan.

Stiki z Bolgarijo na visoki ravni so se v obdobju poročanja okrepili. Ko je bolgarski ministrski predsednik 16. februarja obiskal Skopje, sta oba ministrska predsednika jasno izrazila svojo zavezo o krepitvi dvostranskih odnosov, izjavila, da bi morala biti srečanja na visoki ravni okrepljena ter da bo pošiljanje pozitivnih sporočil javnosti prispevalo k zmanjšanju stereotipov in krepitvi sodelovanja. Predsednik Ivanov je prevzel mnoge pobude, vključno z obiskom bolgarskega kulturnega in informacijskega centra ter proslave ob državnem prazniku. Namestnik zunanjega ministra se je 13. marca 2013 udeležil skupnega dneva spomina na holokavst v Bolgariji.

V obdobju poročanja in preden so se začela pogajanja o sporazumu, so 15. novembra v Sofiji na podlagi Memoranduma o sodelovanju na področju evropskega in evro-atlantskega povezovanja iz septembra 2011 potekala posvetovanja med obema zunanjima ministrstvoma o vprašanjih v zvezi z EU. Drugega kroga posvetovanj in nadaljevanja seminarja o pristopnih pogajanjih za članstvo v EU, ki je oktobra 2012 potekal v Skopju, še ni bilo.

Kar zadeva čezmejne, sektorske in trgovinske odnose, neposredne tuje naložbe ostajajo visoke, v državi pa je registriranih skoraj 800 podjetij z bolgarskim kapitalom. Letno srečanje dvostranske gospodarske zbornice je potekalo 27. marca. Uvoz iz Bolgarije se je v letu 2012 povečal na 6 %, izvoz pa ostaja nespremenjen in je kot delež celotnega izvoza nekoliko upadel – z 9 % na 7 %. Decembra 2012 je bilo objavljeno tretje povabilo k oddaji ponudb za čezmejne projekte na področju okolja, razvoja zasebnega sektorja in socialne kohezije, ki se financirajo iz instrumenta za predpristopno pomoč. Oba ministrska predsednika sta poudarila potrebo po izboljšanju povezav med Skopjem in Sofijo, ki temeljijo na cestni in železniški infrastrukturi v VIII. Koridorju, in po odprtju mejnega prehoda Klepalo. Obe državi tesno sodelujeta pri varnostnih in obrambnih vprašanjih, njuni vojski pa sta izvedli skupne vaje in redno izmenjujeta osebje za namene usposabljanja ter izkušnje na področju načrtovanja, logistike in obveščevalne dejavnosti.

Grčija

V Sklepih Sveta iz decembra 2012 je navedeno:

„ (...) bo Svet na podlagi poročila, ki naj bi ga Komisija predložila spomladi leta 2013 (...) preučil (...) sprejete ukrepe za spodbujanje dobrih sosedskih odnosov in iskanje obojestransko sprejemljive rešitve za vprašanje imena v pogajanjih pod okriljem ZN.“

Zunanji minister Avramopoulos je 3. oktobra 2012 poslal pismo, v katerem je predlagal podpis memoranduma o soglasju, na katerega je zunanji minister Poposki odgovoril 5. novembra.

Uradni pogovori o vprašanju imena pod okriljem ZN, ki so potekali pod vodstvom osebnega odposlanca generalnega sekretarja Združenih narodov Matthewa Nimetza, so v obdobju poročanja doživeli nov zagon. Nimetz je Atene in Skopje obiskal v začetku januarja, 29. in 30, januarja pa so sledili pogovori pogajalcev v New Yorku. Med zadnjimi pogovori, ki so potekali 8. in 9. aprila, je osebni odposlanec generalnega sekretarja Združenih narodov predstavil nov predlog, za katerega upa, da bi lahko „utrl pot resnim razpravam in v najboljšem primeru rešitvi“.

Sodelovanje na različnih področjih (gospodarstvo in trgovina, policijsko in carinsko sodelovanje, vojaško sodelovanje) na strokovni ravni poteka dobro in je pokazalo oprijemljive rezultate. Na vseh ravneh redno potekajo dvostranska srečanja in se vzpostavljajo stiki v zvezi s širokim izborom vprašanj. Vzpostavljeno je tudi dobro sodelovanje v zvezi z vprašanji EU, v okviru katerega je junija 2012 potekalo srečanje med visokimi uradniki zunanjega ministrstva v Atenah in ob koncu decembra 2012 seminar o skupni varnostni politiki v Atenah. Nadaljnjo srečanje uradnikov zunanjega ministrstva je potekalo 5. aprila 2013 v Skopju, razpravljalo pa se je o krepitvi dvostranskega sektorskega sodelovanja, izmenjavi strokovnega znanja EU v okviru programa tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ali programa za izmenjavo informacij in tehnično pomoč, ter o seminarjih, npr. na področju okolja.

Gospodarsko sodelovanje na področju čezmejnih, sektorskih in trgovinskih odnosov vključuje stike med obema gospodarskima zbornicama z možnostjo ustanovitve poslovnega foruma v Atenah. Na skupnem srečanju, ki sta ga decembra 2012 soorganizirala grški urad za zvezo in gospodarska zbornica v Skopju, so bila obravnavana različna trgovinska in carinska vprašanja. Vzpostavljeno je tesno sodelovanje na področju prometa, tudi v zvezi z 10. koridorjem. Predstavljeni so bili mnogi predlogi za izgradnjo dodatnih mejnih prehodov, v zvezi s katerimi bi bilo treba izdelati dodatno oceno izvedljivosti. Turizem in drugi stiki med ljudmi ostajajo zelo razširjeni. Kar zadeva trgovino med državama, se je uvoz iz Grčije v letu 2012 znatno povečal, tako da je Grčija postala drugi največji trgovinski partner in četrti največji vir naložb (10 % vseh vhodnih naložb). Izvajanje čezmejnega programa, financiranega iz instrumenta za predpristopno pomoč, napreduje neovirano. Vzpostavljeno je tudi tesno sodelovanje v zvezi s policijskimi in vojaškimi vprašanji.

Zahodni Balkan

Država je ohranila konstruktivne dvostranske odnose z drugimi državami, ki so vključene v proces širitve. Odprtih vprašanj v zvezi s potekom meja ni. V obdobju poročanja je predsednik v začetku oktobra obiskal Sarajevo, načrtovan pa je podpis sporazuma o evro-atlantskem partnerstvu s Hrvaško. Dobre odnose in skupno namero o krepitvi gospodarskega sodelovanja je 14. februarja z obiskom utrdil črnogorski podpredsednik vlade. V okviru dvostranskih odnosov z Albanijo sta oba ministrska predsednika 23. novembra med obiskom v Tirani potrdila prijateljstvo med državama in skupno zavezo vključevanju v EU, to sporočilo pa sta oba predsednika ponovno poudarila 5. decembra 2012. Albanski in kosovski ministrski predsednik sta se udeležila slovesnosti v Skopju ob stoti obletnici neodvisnosti Albanije, novembra pa je bil podpisan sporazum z Albanijo, ki predvideva odprtje novega mejnega prehoda. Odnosi s Srbijo so napredovali z vrsto obiskov na visoki ravni, katerih vrhunec bo skupna seja vlad v maju 2013. Oba ministrska predsednika sta januarja 2013 v Skopju izrazila željo, da različna mnenja v zvezi s statusom Kosova in pravoslavne cerkve ne bi smela biti ovira nadaljnjemu poglabljanju sodelovanja. Zunanja ministra sta 18. februarja podpisala sporazum o sodelovanju v okviru procesa pristopa k EU, podoben sporazum pa je bil podpisan z Albanijo. V zvezi s Kosovom obsežni pogodbeni okvir za dvostranske odnose in zavezo o poglabljanju sodelovanja vključuje tekoča prizadevanja za prostovoljno vrnitev kosovskih beguncev, ki so ostali v državi.

4. Sklepna ugotovitev

Na področjih, ki jih obsega to poročilo, je bil dosežen napredek kljub politični krizi, ki je sledila dogodkom 24. decembra 2012. Pomembno je, da se politični sporazum z dne 1. marca 2013, ki je pripomogel k premostitvi politične krize, nemudoma začne izvajati, zlasti to velja za tiste določbe, ki se nanašajo na ustanovitev preiskovalnega odbora. Prav tako se nadaljuje izvajanje reform, povezanih z EU, v okviru dialoga na visoki ravni o pristopu. Sosedski odnosi ostajajo dobri in sprejeti so bili ukrepi v zvezi z dvostranskimi odnosi z Bolgarijo in Grčijo. Uradni pogovori o vprašanju imena so v obdobju poročanja doživeli nov zagon.

[*] To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.