SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, XXX 
[…](2011) XXX osnutek 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta 
o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1185/2003 o odstranjevanju plavuti morskih psov na 
krovu plovil 
 
 
SL   SL 
 POVZETEK  
1. OPREDELITEV PROBLEMA 
 
Populacije morskih psov so zaradi lastnos ti svojega življenjskega cikla zelo ob čutljive na 
prelov, pri čemer si po iz črpanju staleža opomorejo šele po daljšem obdobju. Obseg ribolova 
na morske pse je vedno ve čji zaradi vedno ve čjega povpraševanja po proizvodih iz morskih 
psov, zlasti po plavutih. Rezanje pl avuti je praksa, pri kateri se  plavuti morskih psov odrežejo 
in obdržijo, medtem ko se trup odvrže v morje. Ta praksa je zel o potratna in netrajnostna. Ob 
priznavanju, da so morski psi, skati in raže zelo ob čutljivi na čezmerni ribolov, da je veliko 
staležev morskih psov resno ogroženih ter da prak sa rezanja plavuti mors kim psom prispeva k 
prekomerni umrljivosti in iz črpavanju staleža, je Svet leta 2003 sprejel Uredbo (ES) 
št. 1185/2003 o odstranjevanju plavuti morskih psov na krovu plovil. Uredba se uporablja za 
vse vrste ribolova v vodah EU in za vsa plovila EU, ki lovijo v vodah zunaj EU.  
 Uredba brez izjeme prepove duje rezanje plavuti, pri čemer prepoveduje tudi odstranjevanje 
plavuti morskih psov na krovu plov il. Vendar obstaja v zvezi s to  prepovedjo odstopanje, saj 
se lahko plavuti morskih ps ov odstranijo od tr upov na krovu plovil, ki imajo posebna 
dovoljenja za ribolov. Za zagotovitev, da trupi niso bili zavrženi, masa plavuti v nobenem 
primeru ne sme prese či 5 % žive mase ulova morskih psov na krovu.  
 Glavne težave, zaradi katerih je  treba spremeniti sedanjo ure dbo, zadevajo slabosti v zvezi z 
nadzorom zaradi obstoja dovoljenj, ki jih izdajo države članice po lastni presoji in ki 
dovoljujejo odstranjevanje plavut i na krovu, in zaradi uporabe r azmerij med maso plavuti in 
maso trupa, na podlagi katerega se preverja, ali so bile pla vuti odrezane. Zato je treba 
obravnavati naslednje posebne probleme:  1. Uredba dovoljuje, da se predelani trupi in plavuti morskih psov iztovorijo v lo čenih 
pristaniščih in ob razli čnem času, zaradi česar plavuti in trupov ni mogo če fizično tehtati 
istočasno in primerjati njunih mas, zato inšpektorji ne morejo potrditi, da se plavuti niso 
rezale na krovu. Inšpektorji se morajo pri zaht evanih primerjavah mase  zanesti na podatke 
iz evidence v ladijskem dnevniku. 
 2. Pri preverjanju, ali je upoštevano 5-odstotno razmerje med živo maso plavuti in maso 
trupa, morajo inšpektorji, ki obravnavajo predelane trupe in/ali plavuti, uporabiti 
pretvorbene faktorje, na podlagi katerih potrd ijo, da se plavuti niso rezale na krovu. 
Masno razmerje in pretvorbeni faktor se razli kujeta glede na vrsto, l okacijo in življenjsko 
obdobje ter metode predelave/konzerviranj a, kot sta zamrzovanje in/ali sušenje 
proizvodov. Za vse te primere ni mogo če uporabiti nobenega enotnega razmerja. 
 3. Flote po svetu uporabljajo razli čne tehnike rezanja plavuti in obdržijo razli čne sklope 
plavuti, odrezane od trupov. Zaradi metod rezanja  plavuti, ki jih uporabljajo flote EU, in 
dejstva, da obdržijo vse pla vuti na krovu, je njihovo razmerje  med maso plavuti in maso 
trupa večje od razmerja, izra čunanega za druge flote. Plovila EU obi čajno iztovarjajo v 
 
SL   SL 
 2
pristaniščih zunaj EU, v katerih se uporabljajo st rožja masna razmerja, zato se ugotavlja, 
da kršijo predpise, ki  se uporabljajo lokalno. 
 4. Predelava na krovu ovira zbiran je podatkov, ki so bistveni za oblikovanje ukrepov za 
upravljanje in ohranjanje.  
 5. Uredba nalaga državam članicam obveznost letnega poro čanja. Večina držav članic te 
obveznosti ne spoštuje zadovolji vo (glej Prilogo). Zato se zd i ustrezno, da se obveznost 
poročanja poenostavi za države članice, ki ne izdajajo po sebnih dovoljenj, in države 
članice, ki ne lovijo morskih psov. 
 6. V zvezi z izdajanjem dovoljenj, za katerega so pristojni nacionalni organi, ne obstajajo 
nobene enotne smernice.  
  To zadeva predvsem plovila EU s posebnim dovoljenjem za ribolov. Obi čajno so to plovila s 
površinskim parangalom za dolge plovbe, ki v veliki ve čini plujejo pod zastavo Španije 
(181 plovil), sledijo pa jim plov ila, ki plujejo po zastavo Portugalske (29). Dovoljenje imata 
tudi eno litovsko in eno ciprsko plovilo.   
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI 
 
Evropska unija ima izklju čno pristojnost za ohranjanje mo rskih bioloških virov, zato ima 
Evropska komisija pravico, da na tem podro čju v okviru skupne ribiške politike predlaga 
ustrezno zakonodajo. Morske pse lovijo pl ovila, ki plujejo pod zastavami razli čnih držav 
članic znotraj in zunaj voda EU, zato so ukrepi EU na tem podro čju nujni in utemeljeni. 
 
3. CILJI  
Splošni cilj uredbe je okrepiti ohranjanje morskih psov. Glavni cilj politike je zagotoviti, da se 
ob upoštevanju previdnostnega na čela okrepi ohranjanje staležev morskih psov. 
 Za doseganje tega cilja so dolo čeni tudi natan čnejši cilji:  
 – ohranitev morskih psov (zlasti sinjega mors kega psa in atlantskeg a maka) z odpravo vseh 
možnosti za rezanje plavuti;   – olajšanje u činkovitega in zanesljivega nadzora;   
 – omogo čanje zbiranja podatkov, ki so klju čni za uvedbo ukrepov za upravljanje in 
spremljanja staleža.  
 
SL   SL 
 3
Uresničevanje tega cilja bi za gotovila skladnost zakonodaje EU  z mednarodnimi predpisi 
(zlasti predpisi FAO, ICCAT in IOTC), ki jih mora upoštevati EU.    
4. MOŽNOSTI POLITIKE 
Preučile in ocenile so se naslednje možnosti: 
 Možnost 1: ohranjanje uporabe 5-odstotnega razmerja med živo maso plavuti in maso trupa
 
 (i) Uporaba 5-odstotnega razmerja med živo maso plavuti in maso trupa brez zahteve, da se 
predelani trupi in plavuti iztovorijo isto časno ali v istem pristaniš ču.  
 (i) Uporaba 5-odstotnega razmerja med živo maso plavuti in  maso trupa skupaj z zahtevo, da 
se predelani trupi in plavuti iztovorijo isto časno in v istem pristaniš ču. 
 Pri možnosti 1(i) bi se ohranilo obstoje če stanje,kar pomeni, da bi bila predelava na krovu še 
vedno dovoljena za plovila z dovoljenjem za predel avo. Kadar se plavuti in trupi iztovorijo 
istočasno v istem pristaniš ču, jih je treba stehtati in preveri ti, ali masa plavuti presega 5 % 
žive mase morskega psa, da se ugotovi, ali so se plavuti rezale na krovu. Kadar se plavuti in 
trupi iztovorijo lo čeno, se morajo inšpekto rji zanesti na podatke iz  evidence v ladijskem 
dnevniku.  Možnost 1(ii) omogo ča neposredne inšpekcijske preglede  ter tehtanje plavuti in trupov. V 
okviru te možnosti se pri dolo čanju razmerja med maso plavuti in maso trupa ni treba zanašati 
le na ladijske dnevnike.   Možnost 2: Prehod od sedanje omejitve 5-odstotn ega razmerja med živo maso plavuti in maso
 
trupa k 5-odstotnemu razmerju med maso  plavuti in maso obdelanega trupa (obi čajno brez 
glave, drobovja in kože) ter zahteva, da  se plavuti in trupi iztovorijo isto časno in v istem 
pristanišču 
 Ker je lahko masa obdelanega trupa pribli žno enaka polovici žive mase, bi se koli čina plavuti, 
ki bi jih lahko plovilo obdržal o na krovu, zaradi takega pr ehoda razpolovila. Podobno kot 
možnost 1(ii) bi možnost 2 omogo čila neposredne inšpekcijske preg lede ter tehtanje plavuti in 
trupov, s čimer bi se odpravila zahtev a, da se morajo inšpektor ji pri preverjanju skladnosti z 
največjim dovoljenim razmerjem med maso plavuti in  maso trupa zanaša ti na evidenco iz 
ladijskih dnevnikov.  Možnost 3: Pristop, pri kate rem se plavuti držijo trupa
 
 Če je treba zagotoviti, da se plavuti držijo trupa, ni mogo če izvajati rezanja plavuti. Za lažje 
skladiščenje na krovu se lahko plavuti delno odrežejo in  stisnejo ob trup, kot se to izvaja pri 
ribolovu v nekaterih državah Severn e, Srednje in Južne Amerike. 
 
Možnost 4: Prepoved natovarjanja morski h psov na plovila s površinskim parangalom
 
 
 
SL   SL 
 4
Ta prepoved bi pomenila, da plovila s povr šinskimi parangali ne smejo obdržati na krovu, 
pretovarjati ali iztovarj ati morskih psov. Za spoštovanje te prepovedi bi bilo  treba bistveno 
spremeniti tehni čne ukrepe in ribolovne prakse, ker predstavljajo morski psi 40–70 vol % 
ulova parangalk (25–47 % vrednosti ulova).  
5. ANALIZA U ČINKOV 
Učinki posamezne možnosti politike so se ocenili v najve čjem možnem obsegu. Vendar 
zaradi pomanjkanja ustreznih podat kov, zlasti ekonomskih podatkov, teh u činkov ni bilo 
mogoče natančno količinsko opredeliti. U činki so povzeti v preglednici 1. 
 Tabela 1: Povzetek primer jave možnosti politike – u činki posamezne možnosti 
 U     Č     I     N     K    I  
Možnost  ekonomski  ohranjanje  nadzor in 
izvrševanje  zbiranje 
podatkov  poenostavitev, 
upravna 
obremenitev in 
odnosi z 
državami, ki niso 
članice EU  
1(i) Kratkoročnih 
učinkov ni, 
vendar je srednjeročno in 
verjetno 
dolgoročno 
mogoče 
zmanjšanje prihodkov 
zaradi 
zmanjšanja ulova.
 Dolgoročno se 
bo negativni učinek vse bolj 
krepil.
 Velike težave pri zagotavljanju skladnosti. Inšpektorji EU 
navajajo, da je ta 
možnost nesprejemljiva.
 Ostaja zelo omejeno.
 Učinka na 
poenostavitev ali upravno obremenitev ni. 
Težave se verjetno 
ponovijo, kadar plovila EU iztovarjajo v pristaniščih zunaj 
EU, v katerih se 
uporablja pravilo glede 5 % obdelane mase.
 
1(ii) Kratkoročnih 
učinkov ni, 
vendar je srednjeročno in 
verjetno 
dolgoročno 
mogoče 
zmanjšanje prihodkov 
zaradi 
zmanjšanja ulova.
 Dolgoročno se 
bo negativni učinek vse bolj 
krepil.
 Nadzor je lažji, vendar še vedno obstaja dolo čena 
stopnja 
negotovosti v 
zvezi s skladnostjo.
 Ostaja zelo omejeno.
 Učinka na 
poenostavitev ali upravno obremenitev ni. 
Težave se verjetno 
ponovijo, kadar plovila EU iztovarjajo v pristaniščih zunaj 
EU, v katerih se 
uporablja pravilo glede 5 % obdelane mase.
 
2 Pričakuje se 
zmeren negativen 
učinek. Učinek 
je v določeni Glede na odziv 
sektorja je mogoče 
pričakovati 
nadaljevanje Nadzor je lažji, 
vendar še vedno obstaja dolo čena 
stopnja 
negotovosti v Ostaja zelo 
omejeno.
 Učinka na 
poenostavitev ali upravno 
obremenitev ni. 
Plovila EU, ki 
 
SL   SL 
 5
meri mogo če 
izravnati, ker je sektor 
pripravljen 
prilagoditi prakse rezanja plavuti.
 sedanjih trendov ali pozitiven 
učinek, 
katerega obseg ni znan.
 zvezi s skladnostjo.
 iztovarjajo v nekaterih pristaniščih zunaj 
EU, morajo 
spoštovati pravilo glede 5 % obdelane mase, ki se uporablja lokalno.
 
3 V zvezi z 
nosilci 
dejavnosti, ki spoštujejo veljavno uredbo, se ne pričakuje noben 
bistven 
negativen učinek.
 Pričakuje se 
pozitiven 
učinek, 
katerega obseg ni znan ter ki se bo srednje- in dolgoro čno 
okrepil.
 Nadzor je veliko lažji in 
enostavnejši, negotovost v zvezi skladnostjo pa je dejansko odpravljena.
 Bistveno 
boljše, kar v 
prihodnosti omogoča 
uvedbo dodatnih ukrepov za 
upravljanje.
 Odprava masnih razmerij in 
posebnih dovoljenj za ribolov bi prispevala k poenostavitvi pravil in njihovega 
izvajanja. Na 
odnose z državami, ki niso članice EU, ni 
neposrednega 
učinka.
 
4 Pričakuje se 
znaten 
negativen učinek zaradi 
izgube znatnega deleža sedanjih 
prihodkov 
plovil s površinskim parangalom.
 Kratko-, 
srednje- in 
dolgoročno se 
pričakuje 
znaten pozitiven 
učinek.
 Nadzor je veliko 
lažji in 
enostavnejši, negotovost v zvezi skladnostjo pa je dejansko 
odpravljena.
 Zbiranje podatkov se 
dejansko ne izvaja.
 Odprava masnih 
razmerij in 
posebnih dovoljenj za ribolov bi prispevala k poenostavitvi 
pravil in njihovega 
izvajanja. Na odnose z državami, ki niso članice EU, ni 
neposrednega 
učinka.
 
 
 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI POLITIKE  
 
Možnost 4 bi lahko imela najve čji pozitiven u činek na staleže morskih psov, zlasti na staleže 
sinjega morskega psa in atlantskega maka, če bodo ukrepi za prepre čevanje ulova morskih 
psov uspešni in ne bodo nastajali zavrž ki. Vendar bi možnost 4 imela najve čji negativni 
ekonomski u činek na ribiški sektor, ki bi lahko prenehal biti dobi čkonosen. Poleg tega bi 
možnost 4 dodatno omejila zbiranje podatkov in tako v prihodnosti ovirala uvedbo učinkovitih ukrepov za upravljanje,  kot sta celotni dovoljeni ulov in režim kvot. Tudi 
možnost 3 bi imela velik pozitiven vpliv na na vedene staleže, vendar veliko manjši negativni 
učinek na ribiški sektor kot možnost 4. Glede na  uporabo prilagoditvenih strategij (nove tržne 
poti, novi vzorci ribištva, pred elave in pretovarjanja itd.) bi  se lahko sektor morda izognil 
negativnim ekonomskim u činkom možnosti 3. Poleg tega bi možnost 3 zelo pozitivno 
 
SL   SL 
 6
vplivala na zbiranje podatkov te r tako srednje- in dolgoro čno omogo čila uvedbo nujnih 
ukrepov za ohranjanje in upravljanje. Možnost 3 bi poenostavila tudi nadzor in okrepila 
njegovo u činkovitost. Z možnostmi 1(i), 1(ii) in 2 ne bi bili uresni čeni načrtovani cilji 
politike.    
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE 
Določitev značilnosti režima spremljanja bo odvi sna od izbire možnosti politike. Če bodo 
izbrane možnosti 1(i), 1(ii) ali 2, se bo izva jal režim spremljanja, podoben sedanjemu režimu, 
kar pomeni, da bodo morale države članice predložiti letna poro čila, podobna poro čilom iz 
člena 6 veljavne uredbe.  
 Če bosta izbrani možnosti 3 ali 4, bodo zna čilnosti poro čanja bistveno druga čne in bo oblika 
poročanja zelo poenostavljena, ker pose bna dovoljenja za ribolov ne bodo ve č obstajala. 
Sedanja oblika poro čanja vklju čuje vprašalnik, pri čemer veliko vprašanj temelji na 
predpostavki, da se na krovu iz vaja odstranjevanje plavuti. Če bi se odstranjevanje plavuti na 
krovu odpravilo, bi se ta vprašanja izklju čila iz prihodnjega vpr ašalnika za nadaljnje 
spremljanje.   Ne glede na izbiro oblike in zna čilnosti prihodnjih obveznosti poro čanja se bistveni stroški ali 
prihranki ne pri čakujejo. Vendar se bo zman jšala upravna obremenitev, če bosta izbrani 
možnosti 3 ali 4.
 
 Vrednotenje pozitivnih u činkov na ohranjanje dveh glavnih zadevnih vrst morskih psov bo 
treba spremljati srednje- in dolgoro čno, ker se bodo kateri koli pozitivni trendi  v staležu 
zaradi lastnosti življenjskega cikla mo rskih psov jasno pokazali šele po ve č letih ali morda 
desetletjih.