4.Izplačilo obrokov v skladu s posojilno pogodbo je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Grčija zadovoljivo izpolnjuje dodatne mejnike in cilje, ki jih zajema posojilo ter ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. Dodatni mejniki in cilji, ki jih zajema posojilo, so upravičeni do plačila, če so doseženi najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Grčiji na voljo podporo v obliki posojila v obrokih v skladu s Prilogo. Znesek v višini 1 654 580 060 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom posojila. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Grčija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 so mejniki in cilji upravičeni do plačila, če so doseženi najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Grčiji na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo. Znesek v višini 2 310 092 538 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

1.Unija da Grčiji na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 17 769 942 602 EUR. Znesek v višini 13 515 279 418 EUR se da na voljo za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri se za Grčijo izračuna znesek, ki je enak ali višji od navedenega zneska, se da na voljo dodaten znesek v višini 4 254 663 184 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Grčije na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji ter dodatnimi mejniki in cilji, povezanimi s plačilom posojila, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(56)Grčija je zaprosila za predhodno financiranje v višini 13 % finančnega prispevka in 13 % posojila. Navedeni znesek se da na voljo Grčiji pod pogojem, da začne veljati sporazum o financiranju iz člena 23(1) Uredbe (EU) 2021/241 in posojilna pogodba iz člena 15(2) navedene uredbe.

(55)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, ko Grčija zadovoljivo doseže ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(54)Poleg tega je Grčija zaprosila za podporo v obliki posojila, da bi podprla dodatne reforme in naložbe. Največji obseg posojila, za katero je zaprosila Grčija, ne presega 6,8 % njenega bruto nacionalnega dohodka za leto 2019 v tekočih cenah. Znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost je višji od vsote finančnega prispevka, ki je na voljo za Grčijo, in zaprošene podpore v obliki posojila.

(53)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Grčijo posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Grčijo dati na voljo znesek za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek.

(52)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Grčije znašajo 31 164 331 515 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 v skladu s členom 20(2) navedene uredbe in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Grčijo, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Grčije, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Grčijo.

(51)Potem ko je Komisija v skladu s členom 20(2) Uredbe (EU) 2021/241 pozitivno ocenila grški načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz navedene uredbe, bi bilo treba v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo za izvajanje načrta v obliki nepovratne finančne podpore in podpore v obliki posojila.

(50)Del načrta je poseben oddelek z opisom postopka posvetovanja, ki je bil opravljen pred predložitvijo načrta Komisiji. Poleg tega navaja deležnike, ki so se udeležili posvetovanja med julijem 2020 in aprilom 2021 ter prispevali k njegovi pripravi, vključno s predstavniki lokalnih in regionalnih organov, industrije in drugih gospodarskih združenj, nevladnih organizacij in ključnih socialnih partnerjev. Načrt navaja tudi primere priporočil za reforme in naložbe, ki so bila upoštevana pri njegovi pripravi. Da bi se zagotovila odgovornost ustreznih akterjev, je nujno vključiti vse lokalne organe in zadevne deležnike, tudi socialne partnerje, v celotno izvajanje naložb in reform, vključenih v načrt.

(49)Načrt vključuje več čezmejnih in večdržavnih projektov, zlasti v okviru digitalnega stebra. V njem so naložbeni projekti z digitalno razsežnostjo, kot so naložbe v „koridorje 5G“, ki naj bi prav tako podprle čezmejni koridor Solun-Sofija-Beograd in naložbo v „male satelite“, ki naj bi zagotovila interoperabilnost s pobudo za evropsko infrastrukturo za kvantno komunikacijo (EuroQCI). Poleg tega se pričakuje, da bo naložbeni projekt „podmorskih optičnih kablov“ podprl namestitev podmorskih kablov iz optičnih vlaken za medsebojno povezavo celinske Grčije z njenimi otoki in s Ciprom. Načrt vključuje tudi naložbe v nov visokozmogljivostni računalniški sistem, da se nadgradi obstoječi sistem nacionalnih infrastruktur za raziskave in tehnologijo (National Infrastructures for Reseach and Technology) in zagotovi njegova medsebojna povezanost s superračunalniki EuroHPC; ter ustanovi nacionalni operativni center za kibernetsko varnost in zagotovi njegovo povezovanje v mreže s podobnimi centri v drugih državah članicah. Načrt vključuje tudi okvir evropskih storitev skupne podatkovne infrastrukture, tj. dobavo infrastrukture in storitev centralnega računalništva v oblaku.

(48)Načrt vključuje samooceno varnosti za naložbe v digitalne zmogljivosti in povezljivost. Kar zadeva naložbe v povezljivost in zlasti omrežja 5G, so v načrtu opredeljena ustrezna varnostna vprašanja in povezana tveganja ter določeni blažilni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za vsako od njih na podlagi skupnih objektivnih meril, vključenih v skupni unijski nabor orodij za kibernetsko varnost omrežij 5G.

(47)Načrt vsebuje vrsto ukrepov, ki naj bi prispevali k reševanju izzivov na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse. Med njimi so ciljno usmerjene reforme in naložbe na področju zaposlovanja, znanj in spretnosti, zdravja ter socialne kohezije. Med upravičenci so dolgotrajno brezposelni, invalidi in brezdomci, pripadniki etničnih manjšin, migranti in prosilci za azil ter osebe, ki živijo v skrajni revščini. Namen načrta je tudi spodbujati ozaveščenost o raznolikosti v zasebnem in javnem sektorju ter okrepiti mehanizme spremljanja. Kar zadeva enakost spolov, načrt vsebuje številne ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela, vključno s ciljno usmerjenimi subvencijami za zaposlovanje in programi izpopolnjevanja ter z razširitvijo ustanov za vzgojo in izobraževanje v zgodnjem otroštvu. Poleg tega vidik enakosti vključuje tudi več drugih ukrepov, ki niso izrecno namenjeni spodbujanju enakih možnosti. V fazi izvajanja načrta bi bilo treba zagotoviti zbiranje razčlenjenih podatkov po spolu in etničnem poreklu, da bi lahko bolje ocenili in spremljali vprašanja enakosti.

(46)Reforme in naložbe, ki jih je Grčija predstavila v svojem načrtu za okrevanje in odpornost, se medsebojno dopolnjujejo. Temeljijo na celovitem načrtu za rast, kar zagotavlja njegovo skladnost za prispevanje k pametnemu, vključujočemu in trajnostnemu gospodarskemu razvoju v prihodnosti. Štirje glavni stebri načrta, tj. (i) zeleni prehod, (ii) digitalna preobrazba, (iii) zaposlovanje, spretnosti in znanja ter socialna kohezija in (iv) zasebne naložbe in preobrazba gospodarstva, so močno povezani med seboj in se vzajemno krepijo. Vsebujejo ukrepe, povezane z digitalno preobrazbo, ki so ključni dejavniki omogočanja zelenega in krožnega prehoda grškega gospodarstva. Podobno naj bi vključitev podnebnih meril in meril trajnostnosti iz stebra zelenega prehoda okrepila uvajanje digitalnih tehnologij in olajšala izvajanje digitalnega stebra. Strateške naložbe v digitalne večdržavne projekte in tehnologije v vzponu naj bi pomagale doseči želeni obseg in interoperabilnost. Tretji steber naj bi zagotovil, da bo digitalni in zeleni prehod pravičen v celotni grški družbi, in sicer z dajanjem prednosti ustvarjanju trajnostnih delovnih mest, izboljšanju izobraževalnega sistema ter znanj in spretnosti in zagotavljanju visokokakovostnih in učinkovitih storitev zdravstvenega in socialnega varstva. Namen četrtega stebra je mobilizirati zasebne in javne naložbe za spodbuditev konkurenčnosti, podporo produktivnosti in dolgoročne rasti ter ustvarjanje novih delovnih mest, hkrati pa za vzpostavitev institucionalnih okvirov, ki naj bi omogočili uresničitev digitalnega in zelenega prehoda v Grčiji.

(45)V skladu s točko (k) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(44)Grčija je navedla, da že razvija informacijsko orodje za upravljanje in poročanje glede mejnikov in ciljev, da bodo izpolnjene posebne zahteve glede upravljanja in poročanja iz načrta. Grčija bi morala v skladu s točko (e) člena 20(5) Uredbe (EU) 2021/241 izvesti ta ukrep, da bi izpolnila člen 22 navedene uredbe.

(43)Sistem nadzora in revizije, ki ga je razvila Grčija, je skladno zasnovan, da izpolnjuje zahteve Uredbe (EU) 2021/241. Sistem notranjih kontrol temelji na trdnih procesih in strukturah: vloge in odgovornosti akterjev pri nadzoru in revizijah so jasno določene, relevantne nadzorne funkcije so primerno ločene, neodvisnost akterjev, ki izvajajo revizije, pa je zagotovljena. Odbor za finančno revizijo izvaja revizije, s katerimi preverja, ali izvajalski organi, ki naj bi upravljali in izvajali odobrene projekte, pri tem ravnajo tako, da preprečijo, odkrijejo in odpravijo goljufije, korupcijo in nasprotja interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih na podlagi Uredbe (EU) 2021/241, vključno z ureditvami za preprečevanje dvojnega financiranja iz drugih programov Unije ter skladno z veljavnimi pravili. Vsak izvajalski organ se oceni glede na njegovo tveganje pri delovanju in tveganje pri kontroliranju, odbor za finančno revizijo pa določi svoje revizijske prioritete na podlagi razreda tveganja. Dvojno financiranje na podlagi Uredbe (EU) 2021/241 in drugih programov Unije se prepreči z več ravnmi nadzora. Neodvisni pooblaščeni revizorji bi morali revidirati izvajalske organe, pristojne za izvajanje in upravljanje naložb in reform. Agencija za usklajevanje mehanizma za okrevanje in odpornost ima nalogo splošnega usklajevanja in spremljanja načrta za okrevanje in odpornost ter je enotna kontaktna točka med grškimi organi in Komisijo. Prošnje za plačilo bi morala agencija za usklajevanje mehanizma za okrevanje in odpornost Komisiji predložiti dvakrat na leto, po preverjanju doseganja mejnikov in ciljev prek informacijskega sistema za upravljanje mehanizma za okrevanje in odpornost, ter jim priložiti izjave o upravljanju in povzetke revizij, ki jih je opravil odbor za finančno revizijo. Akterji, pristojni za kontrolo, naj bi imeli pravna pooblastila in upravno zmogljivost za izvajanje predvidenih vlog in nalog.

(42)Določen je tudi dodatni mejnik, ki zahteva določitev zakonskega pooblastila za odbor za finančno revizijo in vzpostavitev sistema nadzora upravljanja in revizijskega sistema, da bo mogoče: (a) zagotoviti zbiranje podatkov in spremljanje doseganja mejnikov in ciljev; (b) omogočiti pripravo izjav o upravljanju in revizijskega povzetka ter zahtevkov za plačilo ter (c) vzpostaviti potrebne postopke za zbiranje in shranjevanje podatkov o upravičencih, izvajalcih, podizvajalcih in dejanskih lastnikih v skladu s členom 22 Uredbe (EU) 2021/241 za prvi zahtevek za plačilo do 30. septembra 2021. Pripraviti bi bilo treba namensko revizijsko poročilo vzpostavljenega sistema. V poročilu bi bilo treba analizirati vse s tem povezane ugotovljene pomanjkljivosti in sprejete ali načrtovane popravljalne ukrepe.

(41)V skladu s točko (j) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ustrezne (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in uveljavljanje skladnosti s pravom EU, vključno z instrumenti in orodji za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter za zaščito finančnih sredstev Unije v skladu z Uredbo (EU) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(40)Predložena je bila podrobna razčlenitev stroškov po ukrepih z metodo izračuna stroškov, ki se je razlikovala po posameznih ukrepih, pri čemer je prevladoval pristop od spodaj navzgor. Za veliko večino ukrepov so stroški ocenjeni kot razumni, verjetni, stroškovno učinkoviti in sorazmerni. Znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost je prav tako sorazmeren s pričakovanim socialnim in ekonomskim učinkom predvidenih ukrepov, utemeljitve ocen stroškov pa so na splošno zadostne. Pri omejenem številu ocen stroškov so stroški v srednjem obsegu presegli razpon stroškov, določenih s primerljivimi projekti. Oceno stroškov je ocenil zunanji svetovalec in jo potrdil grški nacionalni odbor za produktivnost. Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost so v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(39)V skladu s točko (i) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim ekonomskim in socialnim učinkom.

(37)Mejniki in cilji so pomembni tudi za že izvedene ukrepe, ki so upravičeni v skladu s členom 17(2) Uredbe. Da se upraviči zahtevek za izplačilo, je potrebno zadovoljivo doseganje teh mejnikov in ciljev v daljšem časovnem obdobju.

(36)Mejniki in cilji grškega načrta predstavljajo ustrezen sistem za spremljanje izvajanja načrta. So na splošno dovolj jasni in celoviti, da sta mogoči sledljivost in preverjanje njihovega izvajanja. Poleg tega so mejniki in ciljni ustrezni in sprejemljivi, saj njihov obseg odraža splošni cilj ukrepov.

(35)Načrt za okrevanje in odpornost predstavlja sistem nadzora upravljanja, ki vključuje štiri organe, in sicer agencijo za usklajevanje mehanizma za okrevanje in odpornost, pristojne službe resornih ministrstev, izvajalske organe in odbor za finančno revizijo. Splošno odgovornost usklajevanja izvajanja in spremljanja ima nedavno ustanovljena agencija za usklajevanje mehanizma za okrevanje in odpornost, ki je del ministrstva za finance. Večina izvajalskih organov, pristojnih za izvajanje ukrepov, še ni imenovana. Grčija bi morala v skladu s točko (e) člena 20(5) Uredbe (EU) 2021/241 ustrezno vzpostaviti sistem upravljanja in nadzora pred predložitvijo prve prošnje za plačilo Evropski komisiji, da izpolni člen 22 navedene uredbe. Načrt vsebuje podroben pregled predvidenih postopkov spremljanja in poročanja.

(34)V skladu s točko (h) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A).

(33)Naložbe, ki jih zajema načrt, so namenjene odpravljanju temeljnih vzrokov ugotovljenih ključnih izzivov in se zdijo vzdržne s finančnega in proračunskega vidika. Na centralni in občinski ravni se načrtujejo številne naložbe v digitalno infrastrukturo za javno upravo. Te naj bi skupaj s celovitim programom za poenostavitev procesov vnesle trajne strukturne spremembe v delovanje uprave in odpravile trenutno nizko raven digitalnih javnih storitev za državljane in podjetja. Poleg tega naj bi znatne digitalne naložbe v davčno upravo prispevale k boju proti davčnim utajam in tihotapljenju ter zmanjšale upravno breme za davkoplačevalce. Uvedba digitalnih procesov in orodij v pravosodni sistem naj bi skupaj z usposabljanjem sodnikov in sodnega osebja pripomogla k boljšemu delovanju sodišč. Z naložbami v izobraževanje, socialno varstvo, zdravstveno varstvo in zavode za zaposlovanje ter v izpopolnjevanje in preusposabljanje delovne sile s poudarkom na zelenih in digitalnih spretnostih in znanjih naj bi se na vključujoč in trajnosten način zaščitila odpornost ter izboljšala kakovost takih kritičnih storitev. Znatne naložbe so predvidene tudi za spodbujanje doseganja dolgoročnih ciljev okoljskih politik in politik razogljičenja, vključno z energijsko učinkovito prenovo stavb, strateškimi projekti zelene prenove mest, ukrepi sanacije zemljišč za območja izkoriščanja lignita, namestitvijo polnilne infrastrukture za električne avtomobile in ukrepi za podporo ponovnemu pogozdovanju in trajnostnemu kmetijstvu. Trajni učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, ki jih financira Evropska unija (tudi v okviru skladov kohezijske politike in sklada InvestEU), zlasti z vsebinskim obravnavanjem globoko zakoreninjenih teritorialnih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(32)Načrt sestavlja vrsta reform, ki naj bi uvedle trajne spremembe politik in olajšale njihovo učinkovito izvajanje. Reforme za zmanjšanje upravnega bremena poslovanja in izboljšanje regulativne kakovosti prispevajo k ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev za podjetja in sproščanju naložbenega potenciala Grčije. V ta namen naj bi ukrepi za krepitev nadzora trga olajšali učinkovito izvajanje politike. Kar zadeva energetsko politiko je namen racionalizacije postopka izdaje dovoljenj za proizvodne naprave na obnovljive vire energije (OVE) odprava dolgih izvedbenih rokov za uvedbo OVE in podpora zelenemu prehodu Grčije ob spoštovanju okoljske zakonodaje. Reforme finančnega sektorja so namenjene okrepitvi odločanja glede posojil ter opolnomočenju trga nedonosnih posojil z odpravljanjem asimetričnosti informacij in okrepitvi kapitalskih trgov, s čimer se bo povečala gospodarska odpornost Grčije na prihodnje šoke. S pomembnimi pobudami za izboljšanje sistema upravljanja na vseh ravneh javne uprave, posodobitev postopkov zaposlovanja osebja ter okrepitev nacionalnih okvirov za javna naročila in boj proti korupciji naj bi se odpravile inherentne strukturne pomanjkljivosti. Pomembne reforme pravosodnega sistema so namenjene posodobitvi sistema ter povečanju njegove kakovosti in učinkovitosti, vključno z revizijo geografske ureditve pravosodnega sistema, digitalizacijo ter izpopolnjevanjem sodnikov in sodnih uradnikov.

(31)V skladu s točko (g) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Grčijo.

(30)Zdi se, da so ukrepi iz načrta v zvezi z digitalnim prehodom skladni s pomanjkljivostmi Grčije na področju digitalizacije, kot so opredeljene v indeksu digitalnega gospodarstva in družbe. Ti ukrepi naj bi učinkovito dopolnjevali obstoječe nacionalne načrte in pobude ter na splošno znatno prispevali k digitalni preobrazbi grškega gospodarstva in družbe, saj bodo prispevali k izboljšanju konkurenčnosti in odpornosti gospodarstva, pri tem pa zagotovili vključenost. Ti ukrepi naj bi prav tako povzročili preobrazbeno spremembo in imeli trajen učinek.

(29)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe na področjih digitalne preobrazbe, ki obravnavajo s tem povezane izzive, ter je na splošno v skladu s ključnimi cilji digitalne strategije Unije in prednostnimi nalogami, povezanimi z digitalnim razvojem, ki jih je Komisija določila v letni strategiji za trajnostno rast za leto 2021. Ti ukrepi se nanašajo na povezljivost, interoperabilnost v zasnovi javnih storitev, kibernetsko varnost, umetno inteligenco, razvoj digitalnih spretnosti in znanj, razpoložljivost odprtih podatkov ter opolnomočanje in enaka udeležba žensk, starejših in ranljivih skupin v digitalni dobi. Komponenta 2.1 načrta vsebuje naložbe za lažjo namestitev infrastrukture z optičnimi vlakni v stavbah, razvoj omrežij 5G, ki bodo pokrivala vse najpomembnejše avtoceste v Grčiji, položitev podmorskih kablov za medomrežno povezovanje grških otokov in povezavo s Ciprom ter uporabo vesoljskih tehnologij in aplikacij. Reforme uvajajo okvir, potreben za olajšanje preklopa na hitre širokopasovne povezave in prehod na tehnologijo 5G. Ukrepi v komponenti 2.2 so usmerjeni v digitalno preobrazbo subjektov javnega sektorja, kar zadeva arhive in izboljšane digitalne storitve, izboljšanje poslovnih procesov, povečanje interoperabilnosti med sistemi in podati, kibernetsko varnost, strategije in politike za upravljanje podatkov ter razširjeno uporabo naprednih tehnologij, kot sta računalništvo v oblaku in velepodatki. Ukrepi komponente 2.3, tudi v povezavi z ukrepi komponente 4.1, so namenjeni spodbuditvi uporabe digitalnih tehnologij v podjetjih, zlasti v MSP, tako da odpravljajo ključne izzive za digitalno vključenost. Te pobude naj bi omogočile oblikovanje digitalnega poslovnega ekosistema in podprle MSP pri pridobivanju digitalnih storitev, podatkovnih platform in prostorov ter registrskih blagajn in POS terminalov, ki temeljijo na novi tehnologiji. Ukrepi komponente 2.3 naj bi v povezavi z drugimi ukrepi komponent 4.1 in 4.6 prispevali k digitalnemu prehodu grške industrije, pospešili njen prehod na industrijo 4.0 in preoblikovali poslovne modele podjetij, da se bosta povečali njihova konkurenčnost in odpornost. Načrt poleg tega v okviru komponente 3.2 vsebuje ukrepe, namenjene premostitvi trenutne digitalne vrzeli v razsežnosti človeškega kapitala s posodobitvijo in nadgradnjo sistema vseživljenjskega učenja ter zagotavljanjem možnosti izpopolnjevanja in preusposabljanja delovne sile, ki ustrezajo potrebam trga, s poudarkom na digitalnih spretnostih in znanjih. Takšni ukrepi naj bi prispevali k premostitvi digitalnega razkoraka in okrepitvi osnovne digitalne pismenosti celotnega prebivalstva. Nenazadnje naj bi bil instrument za posojila usmerjen v dejavnosti, povezane z digitalizacijo na več področjih intervencije, zlasti z naložbami v zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja, naložbami v digitalizacijo MSP in velikih podjetij, naložbami v razvoj in uvajanje tehnologij kibernetske varnosti, naprednih digitalnih tehnologij in drugih vrst informacijske infrastrukture.

(28)V skladu s točko (f) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri učinkovito prispevajo (ocena A) k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Ukrepi v podporo digitalnim ciljem predstavljajo znesek, ki predstavlja 23,3 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241.

(27)Kar zadeva okoljske cilje iz Uredbe (EU) 2020/852 so v načrt vključeni ukrepi za blažitev podnebnih sprememb, s katerimi naj bi se doseglo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, zlasti z izboljšanjem energijske učinkovitosti stavb. Načrt vključuje številne ukrepe, povezane s prilagajanjem podnebnim spremembam, med drugim pripravo lokalnih urbanističnih načrtov, ki naj bi olajšali prenovo mest in povečali njihovo odpornost proti podnebnim spremembam ter okrepili infrastrukturo za blažitev posledic poplav. Poleg tega so ukrepi v zvezi z oskrbo z vodo in komunalnimi odpadnimi vodami povezani s posebnimi cilji, ki naj bi zmanjšali iztekanje vode in porabo energije, s čimer bi prispevali k bolj trajnostni rabi vodnih virov. Končno, kar zadeva biotsko raznovrstnost, je v načrt vključen ukrep za ponovno pogozdovanje, ki naj bi gozdne površine povečal za 16 500 hektarov, in sicer z zasaditvijo pretežno avtohtonih drevesnih vrst.

(26)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki obravnavajo številne izzive na področjih zelenega prehoda. Kar zadeva čisto energijo, načrt vsebuje reforme in naložbe, ki naj bi omogočile povečanje deleža obnovljivih virov energije v grški mešanici energijskih virov. Načrtovane so obsežne naložbe, namenjene izboljšanju energijske učinkovitosti starajočega se grškega stanovanjskega fonda, dopolnjujejo pa jih ukrepi, usmerjeni v energetsko revna gospodinjstva. Sicer pa bodo k podnebnim in okoljskim ciljem pomembno prispevali ukrepi za podporo trajnostne mobilnosti prek reform in naložb, ki naj bi izboljšale mestni javni promet in okrepile infrastrukturo za električna vozila. Načrt vključuje naložbe, ki naj bi podprle biotsko raznovrstnost, in sicer s ponovnim pogozdovanjem, da se obnovijo degradirani gozdni ekosistemi in okrepi varstvo okolja z uvedbo sistema spremljanja vrst in habitatov. Načrt vključuje naložbe v trajnostno kmetovanje, ki naj bi spodbujale inovacije in zaščitile okolje z izboljšanjem okoljskega profila kmetijskih gospodarstev ter ublažitvijo učinkov podnebnih sprememb. Nenazadnje naj bi bil instrument za posojila usmerjen v dejavnosti na področju podnebnih sprememb na določenem številu področij intervencije, kot so energijska učinkovitost in predstavitveni projekti za zasebni sektor z znatnimi prihranki energije ali zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, novimi zmogljivostmi obnovljivih virov energije (sončna in vetrna energija) ter pametnimi energetskimi sistemi.

(25)Reforme in naložbe naj bi znatno prispevale k napredku pri doseganju ciljev Grčije na področju razogljičenja in energijskega prehoda, kot so določeni v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu (NECP 2030) in časovnem načrtu za ogljično nevtralnost do leta 2050, s čimer bi prispevale k doseganju določenih ciljnih vrednosti in podnebnega cilja Unije. Več naložb, ki prispevajo k zelenemu prehodu, je umeščenih v širše nacionalne načrte, kot so dolgoročna strategija prenove, strategija ravnanja z odpadki, ponovno pogozdovanje, krožno gospodarstvo in biotska raznovrstnost, in naj bi prispevale k izvajanju teh strategij.

(24)V skladu s točko (e) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri učinkovito prispevajo (ocena A) k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 37,5 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za leto 2030.

(22)Za vsakega od ukrepov naj bi načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da se ne škoduje bistveno kateremu koli od šestih okoljskih ciljev v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, tj. blažitvi podnebnih sprememb, prilagajanju podnebnim spremembam, trajnostni uporabi in varstvu vodnih in morskih virov, krožnemu gospodarstvu, preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ter varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Grčija je predložila utemeljitve v skladu s tehničnimi smernicami o „načelu, da se ne škoduje bistveno“, ki jih je sprejela Komisija (2021/C 58/01). Po potrebi je predlagala izvajanje blažilnih ukrepov, da se prepreči bistveno škodovanje, kar naj bi se zagotovilo s posameznimi mejniki in cilji.

(21)V skladu s točko (d) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem (ocena A) v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno).

(20)Izvajanje načrta naj bi učinkovito prispevalo k obravnavi številnih izzivov na področju zaposlovanja in socialne politike, ki so pomembni za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. Za spodbujanje enakih možnosti in dostopa do trga dela sta v načrtu predvideni nova strategija za vseživljenjsko učenje in posodobitev sistema izpopolnjevanja in preusposabljanje. Z reformo bi se sedanji razdrobljeni programi na novo oblikovali in nadgradili s pripravo novih učnih načrtov, povezanih s potrebami trga dela, in okvira ocenjevanja za ponudnike programov izpopolnjevanja. Prav tako so predvidene naložbe za dodatno nadgraditev poklicnega in strokovnega izobraževanja in usposabljanja. Da bi se izboljšala dinamika trga dela, Grčija načrtuje tudi znatne naložbe v programe izpopolnjevanja in preusposabljanja.

(19)Načrt predstavlja celovit sklop ukrepov za odpravo pomanjkljivosti trga dela in izboljšanje socialne kohezije. Ti ukrepi naj bi povečali zmogljivosti zavodov za zaposlovanje in socialnih ustanov. Revizija delovnopravne zakonodaje in izboljšave učinkovitosti javne uprave po zaslugi digitalizacije in boljšega spremljanja trga dela naj bi prav tako zmanjšale ranljivost za šoke. Ti ukrepi naj bi prispevali tudi h koheziji, in sicer s spodbujanjem udeležbe na trgu dela, med drugim tudi med posamezniki iz ranljivih skupin.

(18)Več ukrepov naj bi prispevalo k povečanju produktivnosti gospodarstva. Nekatere od reform so namenjene izboljšanju poslovnega okolja in naj bi poenostavile poslovanje, kar bo dopolnjeval napredek pri digitalizaciji. Načrtuje se posodobitev javne uprave, prav tako pa naj bi se zmanjšalo regulativno in upravno breme. Izboljšave davčne uprave naj bi pomagale ustvariti bolj rasti prijazno davčno okolje. Načrt vključuje ambiciozen program za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti pravosodnega sistema z digitalizacijo, revizijo geografske ureditve pravosodnega sistema in projekti naložb v fizični in človeški kapital. Nadalje naj bi dodatna sredstva, ki se bodo zasebnemu sektorju zagotovila iz instrumenta za posojila, spodbudila zasebne naložbe.

(17)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko načrt do leta 2026 povečal realni BDP Grčije za 2,1 % do 3,3 %. Načrt temelji na Razvojnem načrtu za grško gospodarstvo, objavljenem novembra 2020, in je skladen z njim. Kot tak obravnava glavne ovire za dolgoročno rast v Grčiji, vključno zlasti s precejšnjo naložbeno vrzeljo in potrebo po izboljšanju kakovosti izobraževanja, pa tudi učinkovitosti in kakovosti javne uprave in pravosodnega sistema. Izvajanje načrtovanih aktivnih politik trga dela, preusposabljanja in izpopolnjevanja ima potencial za povečanje udeležbe na trgu dela in zaposlenosti, tudi med ženskami.

(16)V skladu s točko (c) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost Grčije, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Grčiji in Uniji.

(15)Z obravnavanjem omenjenih izzivov se pričakuje, da bo izvajanje načrta prispevalo tudi k odpravljanju čezmernih makroekonomskih neravnotežij, s katerimi se spopada Grčija in ki so povezana zlasti z visokim javnim dolgom, nepopolnim zunanjim uravnoteženjem ter velikim obsegom nedonosnih posojil v razmerah visoke brezposelnosti in nizke potencialne rasti.

(14)Načrt določa prednostno izvajanje zrelih javnih naložbenih projektov in spodbuja zasebne naložbe v prednostnih sektorjih, vključno s tistimi, ki prispevajo k digitalnemu in zelenemu prehodu, pri čemer se ukrepi nanašajo na energijsko učinkovitost, trajnostni promet, varstvo okolja in obnovo urbanih območij, sorazmerno z ustreznimi izzivi v skladu s priporočili za posamezne države glede javnih in zasebnih naložb (priporočilo za Grčijo št. 3 iz leta 2020 in priporočilo za Grčijo št. 2 iz leta 2019). Načrt prav tako podpira obravnavanje izzivov, ki jih prinaša digitalizacija javne uprave in podjetij (priporočilo za Grčijo št. 3 iz leta 2020 in priporočilo za Grčijo št. 2 iz leta 2019). Načrt temelji na ključnih strukturnih reformah, ki so bile uvedene v okviru programov za makroekonomsko prilagoditev in so namenjene izboljšanju širšega delovanja gospodarstva, ter jih dopolnjuje. Te reforme se trenutno spremljajo v okviru okrepljenega nadzora. V načrtu so predlagane ambiciozne reforme poslovnega okolja, trga dela in socialnih politik, sistema zdravstvenega varstva ter javne uprave, vključno z davčno upravo in sodstvom. Te reforme spremljajo naložbe v podporo njihovemu izvajanju (priporočilo za Grčijo št. 4 iz leta 2020 in priporočilo za Grčijo št. 1 iz leta 2019).

(13)Načrt vsebuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkovitemu reševanju vseh ali znatnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo, ki jih je Svet naslovil na Grčijo v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020, zlasti za področja kakovosti in vzdržnosti javnih financ, dostopnosti in odpornosti zdravstvenega sistema, aktivnih politik trga dela, politik, ki podpirajo javne in zasebne naložbe na področju izobraževanja, pridobivanja znanj in spretnosti ter zaposljivosti, raziskav in razvoja, varnega in trajnostnega prevoza in logistike, čiste in učinkovite proizvodnje in porabe energije, vključno z energijo iz obnovljivih virov, ter medsebojne povezanosti projektov, okoljske infrastrukture, obnove urbanih območij ter digitalne preobrazbe javne uprave in podjetij. Načrt vključuje tudi precejšnje število ukrepov za obravnavo izzivov na področjih fiskalnih strukturnih politik, socialnega varstva, finančne stabilnosti, trga dela in proizvodnih trgov ter posodobitve javne uprave, nadaljevanja ukrepanja, razširitve in dokončanja zavez za obdobje po izteku programa. Glede na močni poudarek na naložbah, zaposlovanju in politikah povečevanja produktivnosti naj bi izvajanje načrta srednjeročno podprlo okrevanje gospodarstva in tako prispevalo k doseganju preudarnega fiskalnega položaja ter zagotovitvi vzdržnosti dolga v skladu z ustreznim priporočilom za posamezno državo (priporočilo za Grčijo št. 1 iz leta 2020). Predlagane aktivne politike trga dela so raznolike in usmerjene v skupine, ki potrebujejo podporo, ter so namenjene ustvarjanju delovnih mest, pri čemer prispevajo k zelenemu prehodu (priporočilo za Grčijo št. 2 iz leta 2020). Načrt podpira reševanje pomembnih izzivov, s katerimi se sooča grški izobraževalni sistem, ter predvideva obsežne naložbe v znanja in spretnosti prek vseživljenjskega učenja z močnim poudarkom na digitalni preobrazbi v obeh segmentih izobraževanja (priporočilo za Grčijo št. 3 iz leta 2020 in priporočilo za Grčijo št. 2 iz leta 2019). Predlagani so ciljno usmerjeni ukrepi v podporo vključevanju ranljivih skupin v družbo, vključno z invalidi in brezdomci, Romi in osebami, ki živijo v skrajni revščini, medtem ko je več ukrepov namenjenih spodbujanju udeležbe žensk na trgu dela (priporočilo za Grčijo št. 2 iz leta 2020).

(12)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe grškega načrta za okrevanje in odpornost. V skladu z določbami splošne odstopne klavzule ter v odziv na pandemijo COVID-19 in s tem povezani upad gospodarske rasti je Grčija sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Ta odločen odziv politike je ublažil krčenje BDP, kar je posledično omejilo povečanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga.

(11)V skladu s točko (b) člena 19(3) in oddelkom 2.2 Priloge V k Uredbi (EU) 2021/241 naj bi načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na Grčijo, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. Kar zadeva priporočilo za Grčijo št. 1 iz leta 2019 in priporočilo za Grčijo št. 4 iz leta 2020, se bodo politike za izpolnjevanje posebnih zavez, ki jih je Grčija dala Euroskupini junija 2018, še naprej spremljale v okviru okrepljenega nadzora.

(10)Grčija namerava spodbujati zasebne naložbe prek instrumenta za posojila, ki naj bi uporabljal naslednje distribucijske kanale: (i) mednarodne finančne institucije na podlagi operativnih sporazumov; (ii) poslovne banke na podlagi odprtega razpisa za izbor; (iii) platformo za lastniški kapital na podlagi sporazuma o mandatu; in (iv) oddelek InvestEU za države članice na podlagi sporazuma o prispevku. Zgoraj navedeni sporazumi in razpis za izbor poslovnih bank bi morali vključevati določbe o merilih za izbor, da bi bila podjetja, ki bi prejela posojila, skladna z Uredbo (EU) 2021/241 in Tehničnimi smernicami Komisije za uporabo „načela, da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01), s katerimi se predpisujejo uporaba preverjanja trajnostnosti, seznam izključitev in obvezno preverjanje skladnosti z zakonodajo za posle, ki so izvzeti iz preverjanja trajnostnosti, s strani neodvisnega revizorja ter izbor dejavnosti, ki so skladne z ustrezno evropsko in nacionalno okoljsko zakonodajo. Zaveze mednarodnih finančnih institucij, poslovnih bank in InvestEU za vlaganje sredstev v podporo podnebnim ukrepom in digitalnemu prehodu bi bilo treba izvesti na podlagi metodologije iz prilog VI in VII k Uredbi (EU) 2021/241, neodvisni revizorji pa bi morali preverjati skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, in s cilji za podnebje in digitalni prehod iz Uredbe (EU) 2021/241.

(9)Natančneje, kar zadeva zeleni prehod, načrt vključuje ukrepe za napredovanje Grčije v smeri modela nizkoogljične energije, zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, povečanja obnovljivih virov energije, spodbujanja energijske učinkovitosti in energijske prenove stavb, uvedbe trajnostnih načinov prevoza in zaščite naravnega okolja. Reforme in naložbe za digitalno preobrazbo se nanašajo na izboljšanje povezljivosti in pokritosti s širokopasovno povezavo, digitalizacijo javne uprave in ključnih gospodarskih panog ter razvoj digitalnih infrastruktur in digitalnih znanj in spretnosti. Za podporo pametni in vključujoči rasti načrt predvideva ukrepe za krepitev zasebnih naložb, vključno za MSP, izboljšanje poslovnega okolja, spodbuditev uspešnosti raziskav, razvoja in inovacij, povečanje zaposlovanja in povezovanja znanja in spretnosti z delovnimi mesti ter okrepitev učinkovitosti javne uprave in pravosodnega sistema. Poleg tega se načrtujejo ciljno usmerjeni posegi, namenjeni okrepitvi socialne kohezije z obravnavo izzivov v zvezi z udeležbo na trgu dela, razvojem znanja in spretnosti ter enakimi možnostmi, medtem ko je več naložb namenjenih zagotavljanju teritorialne kohezije. Poleg tega so za ublažitev negativih šokov in boljši odziv na krize v načrtu določeni ukrepi za obravnavo dolgoletnih izzivov zdravstva in sistemov socialne zaščite (socialna odpornost), spodbujanje vzdržnosti javnih prihodkov, odpornosti finančnega sektorja ter diverzifikacije gospodarske aktivnosti (ekonomska odpornost) in za zagotavljanje učinkovite javne uprave in dobrega upravljanja (institucionalna odpornost). Kar zadeva politike za naslednjo generacijo so reforme in naložbe na vseh ravneh izobraževanja namenjene digitalizaciji procesov in infrastrukture ter razvoju digitalnih znanj in spretnosti za mlade, medtem ko so drugi ukrepi usmerjeni v vzgojo in izobraževanje v zgodnjem otroštvu.

(8)Člen 3 Uredbe (EU) 2021/241 določa, da se področje uporabe Mehanizma nanaša na področja politike evropskega pomena, strukturirana v šest stebrov: (a) zeleni prehod; (b) digitalna preobrazba; (c) pametna, trajnostna in vključujoča rast, vključno z ekonomsko kohezijo, delovnimi mesti, produktivnostjo, konkurenčnostjo, raziskavami, razvojem in inovacijami, ter dobro delujoč notranji trg z močnimi MSP; (d) socialna in teritorialna kohezija; (e) zdravje ter gospodarska, socialna in institucionalna odpornost, s ciljem, da se med drugim povečata pripravljenost na krize in zmogljivost za odzivanje nanje, ter (f) politike za naslednjo generacijo, otroke in mlade, kot so izobraževanje ter pridobivanje znanj in spretnosti. Reforme in naložbe, vključene v načrt, prispevajo k navedenim šestim stebrom. Poleg tega so stebri (c), (d), (e) in (f) na splošno uravnoteženi. Načrt tako v veliki meri predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere v Grčiji.

(7)V skladu s točko (a) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice ter zaprošene podpore v obliki posojila.

(6)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da se podpre okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241(7). Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim in hkratnim izvajanjem teh reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe medsebojno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Zato bo približno tretjina učinka mehanizma na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(5)Grčija je 27. aprila 2021 Komisiji uradno predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Nacionalna odgovornost za načrte za okrevanje in odpornost je podlaga za njihovo uspešno izvajanje in trajni učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 navedene uredbe ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost, pri čemer je upoštevala smernice za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(4)[V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je bilo državam članicam euroobmočja priporočeno, naj ukrepajo, tudi prek načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter nadalje povečale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. V priporočilu Sveta je bila priporočena tudi okrepitev nacionalnih institucionalnih okvirov, zagotovitev makrofinančne stabilnosti ter dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU) in okrepitev mednarodne vloge eura.] [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, the recital will be removed.]

(3)Komisija je 2. junija 2021 objavila poglobljeni pregled za Grčijo v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Na podlagi analize je Komisija sklenila, da se Grčija spopada s čezmernimi makroekonomskimi neravnotežji, povezanimi zlasti z visokim javnim dolgom, nepopolnim zunanjim uravnoteženjem ter velikim obsegom nedonosnih posojil v razmerah visoke brezposelnosti in nizke potencialne rasti.

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Grčijo naslovil priporočila. Svet je leta 2019 Grčiji zlasti priporočil, naj v letih 2019 in 2020 ukrepa, tako da (a) doseže trajnostno okrevanje gospodarstva in odpravi čezmerna makroekonomska neravnotežja z nadaljevanjem izvajanja in dokončanjem reform v skladu z zavezami za obdobje po izteku programa, danimi Euroskupini 22. junija 2018 (priporočilo za Grčijo št. 1 iz leta 2019); in (b) osredotoči ekonomsko politiko v zvezi z naložbami na trajnostni promet in logistiko, varstvo okolja, projekte na področju energijske učinkovitosti, energije iz obnovljivih virov in medsebojnih povezav, digitalno tehnologijo, raziskave in razvoj, izobraževanje, znanja in spretnosti, zaposljivost, zdravje ter obnovo urbanih območij, pri tem pa upošteva regionalne razlike in potrebo po zagotavljanju socialne vključenosti (priporočilo za Grčijo št. 2 iz leta 2019). Svet je leta 2020 Grčiji priporočil, naj v letih 2020 in 2021 ukrepa, tako da (a) v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb; okrepi odpornost zdravstvenega sistema ter zagotovi ustrezen in enak dostop do zdravstva (priporočilo za Grčijo št. 1 iz leta 2020); (b) ublaži učinke krize na zaposlovanje in socialne učinke krize, vključno z izvedbenimi ukrepi, kot so sheme skrajšanega delovnega časa in zagotavljanje učinkovite aktivacijske podpore (priporočilo za Grčijo št. 2 iz leta 2020); (c) hitro uvede ukrepe za zagotavljanje likvidnosti in stalnega toka posojil ter drugega financiranja gospodarstva, pri čemer se osredotoči zlasti na mala in srednja podjetja, ki jih je kriza najbolj prizadela; da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe v podporo gospodarskemu okrevanju; osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na varen in trajnosten promet in logistiko, čisto in učinkovito proizvodnjo ter uporabo energije, okoljsko infrastrukturo in visoko zmogljive digitalne infrastrukture ter znanja in spretnosti; izboljša učinkovitost in digitalizacijo javne uprave ter spodbuja digitalno preobrazbo podjetij (priporočilo za Grčijo št. 3 iz leta 2020); in (d) nadaljuje in dokonča reforme v skladu z zavezami za obdobje po izteku programa, ki jih je dala v Euroskupini 22. junija 2018, za ponovno oživitev trajnostnega gospodarskega okrevanja po postopni odpravi omejitev, uvedenih zaradi izbruha COVID-19 (priporočilo za Grčijo št. 4 iz leta 2020). Po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za Grčijo ob predložitvi nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost Komisija ugotavlja, da je bil dosežen znaten napredek v zvezi s priporočili glede učinkovite obravnave pandemije, vključno z izvajanjem ukrepov, kot so sheme skrajšanega delovnega časa in zagotavljanje likvidnosti prizadetim podjetjem, pa tudi v zvezi s priporočilom glede nadaljevanja izvajanja in dokončanja reform v skladu z zavezami za obdobje po izteku programa, danimi Euroskupini 22. junija 2018.

(1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Grčije. Bruto domači proizvod Grčije na prebivalca v tekočih cenah (BDP na prebivalca) je leta 2019 znašal 55 % povprečja EU. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije 2021 se je realni BDP Grčije v letu 2020 zmanjšal za 8,2 %, v letih 2020 in 2021 pa naj bi se skupno zmanjšal za 4,5 %. Dolgoročnejši vidiki z učinkom na srednjeročno gospodarsko uspešnost vključujejo predvsem visoko raven dolgotrajne brezposelnosti in nizko rast produktivnosti zaradi koncentracije gospodarske aktivnosti v tradicionalnih sektorjih in sektorjih z nizko stopnjo inovacij; poleg tega velika regulativna bremena, birokracija ter počasen in neučinkovit pravosodni sistem ovirajo zasebne naložbe.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 17.6.2021 COM(2021) 328 final PRILOGA

k predlogu izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Grčijo {SWD(2021) 155 final}



PRILOGA ODDELEK 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 1.Opis reform in naložb A. KOMPONENTA 1.1: ZAGNATI Ta komponenta grškega načrta za okrevanje in odpornost je namenjena reformam in naložbam za povečanje teže obnovljivih virov energije v elektroenergetskem sistemu in olajšanje procesa razogljičenja Grčije. Reforme bodo poenostavile pravila za izdajanje dovoljenj za naložbe v obnovljive vire energije, povečale učinkovitost trga električne energije in zagotovile finančno vzdržnost programov podpore. Komponenta vključuje tudi ključne naložbe v omrežja, da se dokonča povezava s Kikladi in zagotovi, da bo distribucija električne energije okolju prijaznejša in zmožna absorbirati večji delež energije iz obnovljivih virov. Sistemi za shranjevanje podpirajo tudi razogljičenje gospodarstva s kopičenjem presežka električne energije iz obnovljivih virov. Prestrukturiranje zemljišč se podpira tudi na območjih, ki se trenutno uporabljajo kot rudniki lignita, kar je korak v procesu pravičnega prehoda na območjih, ki jih je postopna opustitev lignita najbolj prizadela. Komponenta je v skladu z nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom ter podpira obravnavanje priporočil za posamezne države o javnih in zasebnih naložbah (priporočilo za Grčijo št. 3 iz leta 2020 in priporočilo za Grčijo št. 2 iz leta 2019). Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami o načelu, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Naložba: Podpora namestitvi sistemov za shranjevanje energije za povečanje prodora energije iz obnovljivih virov (ID ukrepa: 16926) Naložba zagotavlja javno podporo za namestitev zmogljivosti za shranjevanje energije v elektroenergetskem sistemu do 1 380 MW. Te naložbe omogočajo sistemsko integracijo novih zmogljivosti OVE, ki je potrebna za doseganje ciljev NEPN. Poleg tega mora ta ukrep tudi zmanjšati prezasedenost omrežja, povečati prožnost elektroenergetskega sistema in likvidnost izravnalnega trga, izboljšati zadostnost sistema, omogočiti energijsko učinkovitost, spodbujati preglednost pri oblikovanju cen električne energije in znižati stroške energije. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba: Ukrepi za oživitev najbolj prizadetih območij (območja za pravičen prehod) (ID ukrepa: 16871) Naložba vključuje nepovratna sredstva za financiranje sanacije zemljišč na območjih nekdanjih rudnikov lignita v Zahodni Makedoniji in Megalopolisu. Ukrep se nanaša na območja pravičnega prehoda z okoljskimi in gospodarskimi posegi, kot so sanacija tal, sanacija in izvajanje ukrepov v zvezi z obnovo krajine in okolja, prilagajanje rabe zemljišč ter ustvarjanje organiziranih sprejemnikov dejavnosti. Izvajanje te naložbe upravlja namenska družba, ki jo ustanovi Grčija. Namenska družba postane novi upravičeni lastnik in nosilec projekta zemljišča prenesenih geografskih območij. Posebno projektno podjetje je odgovorno za financiranje in izvedbo higienizacije ter restavriranih, sanacijskih in obnovitvenih del. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba: Intervencije za elektroenergetsko povezavo otokov in nadgradnjo elektroenergetskega omrežja (ID ukrepa: 16870) Naložba vključuje elektroenergetsko povezavo Kikladov (faza D), nadzemnega voda, ki povezuje EHVC Korint in EHVC Koumoundouros, ter spremljajoče projekte. Projekti bodo okrepili varnost energetskega sistema, hkrati pa povečali potencial za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov energije na otokih in v Peloponezu. Zmanjšajo stroške energije, kar vodi v nove naložbe in delovna mesta v energetsko intenzivnih sektorjih gospodarstva. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba: Nadgradnje omrežja grškega operaterja distribucijskega omrežja za električno energijo (HEDNO), namenjene povečanju odpornosti in varstvu okolja (ID ukrepa: 16901) Naložba vključuje podzemno in preusmerjanje distribucijskega omrežja za električno energijo v naseljih posebnega pomena s kulturnega ali turističnega vidika ter v mestnih središčih, pri čemer imajo prednost območja, kjer je infrastruktura izpostavljena skrajnim vremenskim pojavom. Izboljša odpornost distribucijskega omrežja in prispeva k varstvu okolja. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba: Nadgradnja nadzemnih omrežij grškega operaterja distribucijskega omrežja za električno energijo (HEDNO) na gozdnih območjih (ID ukrepa: 16900) Naložba vključuje zamenjavo golih vodnikov v nadzemnem distribucijskem omrežju za električno energijo (s pokritimi ali prepletenimi kabli), namestitev izolacijskih pokrovov ter polaganje pod zemljo ali selitev distribucijskega omrežja za električno energijo, ki poteka prek gozdnih območij. Projekt bo izboljšal odpornost in zanesljivost omrežja (kazalniki energetske kakovosti SAIDI, SAIFI) ter bolje varoval okolje (gozdovi, prostoživeče živali). Naložba se izvede do 31. decembra 2025.

Naložba: Povečanje vgrajenih zmogljivosti v visokonapetostnih/srednjenapetostnih razdelilnih postajah grškega operaterja distribucijskega omrežja za električno energijo (HEDNO) za nove priključke OVE (ID ukrepa: 16899) Naložba bo povečala zmogljivost obstoječih elektronapajalnih postaj omrežja za obravnavanje prezasedenosti distribucijskega omrežja, ki trenutno preprečuje nadaljnje naložbe v energijo iz obnovljivih virov. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Reforma: Prestrukturiranje in povečanje prihodkov računa za proizvodnjo toplote in električne energije iz obnovljivih virov (RES-CHP) (ID ukrepa: 16865) Reforma obsega: (a) prestrukturiranje obstoječe strukture nadomestil za proizvajalce OVE z ustanovitvijo novih enot OVE (izdanih po 1. januarju 2021) novega računa za OVE, ki bi nadomestil sedanji račun, dopolnjenega z novimi mehanizmi, ki bodo zagotovili finančno vzdržnost obstoječih in novih računov za SPTE; in (b) uvedba sistema za trgovanje s potrdili o izvoru, izredne „dajatve za COVID-19“ za proizvajalce in dobavitelje energije iz obnovljivih virov ter stalnega „davka na ogljik“ za dizelsko gorivo. Ukrepi zagotavljajo vzdržnost obstoječe nameščene zmogljivosti OVE in olajšujejo financiranje novih projektov na področju obnovljivih virov energije, saj se vsi nepričakovani prilivi/odlivi, ki imajo negativen učinek na račun(-e) OVE, obravnavajo z regulativnimi pristojbinami, ki se prenesejo na odjemalce. Izvajanje reforme, vključno s povečanjem zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov za 3 gigavate, se zaključi do 30. junija 2025 Reforma: Racionalizirati učinkovito delovanje novega modela trga z električno energijo in razvoj novih obratov za energijo iz obnovljivih virov, da bi dosegli cilje novega energetskega in podnebnega načrta z izvajanjem mehanizma za spremljanje, sodelovanjem pri prilagajanju odjema in obsežno reformo postopka za izdajo dovoljenj za nove OVE (ID ukrepa: 16860) Reforma vključuje racionalizacijo okvira za izdajanje dovoljenj za OVE, vključno s poenostavitvijo in digitalizacijo postopkov, kratkimi in zavezujočimi upravnimi odzivnimi časi ter postopki odgovornosti za nepotrebne zamude, zmanjšanjem potrebne dokumentacije in postopkov ter novim namenskim okvirom za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju. Cilj je pospešiti podvojitev vgrajenih zmogljivosti obnovljivih virov energije zaradi postopnega opuščanja lignita v Grčiji. Z reformo se vzpostavi tudi sistem spremljanja trga za nacionalni regulativni organ (RAE) in udeležba prilagajanja odjema na izravnalnem trgu. Reforma se izvede do 30. junija 2022. A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Največja naložba 1: Intervencije za elektroenergetsko povezovanje otokov in nadgradnjo elektroenergetskega omrežja Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 1 1 – 1.1 Zagnati – 16870_Intervencije za elektroenergetsko povezavo otokov in nadgradnjo elektroenergetskega omrežja mejnik Medsebojna povezanost otokov – oddaja javnih naročil Obvestilo o oddaji vseh naročil Q2 2023 Obvestilo o oddaji vseh pogodb s strani neodvisnega operaterja prenosnega sistema (IPTO) za popolno namestitev: 1) kabelska povezava Naxos–Thira; 2) visokonapetostni kabel (EHVC) Koumoundoros – Korint (dela 1 in 2); ter 3) razdelilne postaje Milos, Folegandros, Serifos in kabelske povezave Lavrio–Serifos, Serifos–Milos, Milos–Folegandros, Folegandros–Thira. 2 1 – 1.1 Zagnati – 16870_Intervencije za elektroenergetsko povezavo otokov in nadgradnjo elektroenergetskega omrežja mejnik Medsebojna povezanost otokov – napredek pri delu Potrditev, da IPTO sprejme polaganje kablov, odobritev preskusov in potrditev napredka pri dokončanju 50 % EHVC Koumoundouros-Korinthos (dela 1 in 2) Q2 2025 Uspešna namestitev kablov in preskusi za Naxos–Thira; Zaključenih 50 % EHVC Koumoundouros – Korinthos (del ena in dve). 3 1 – 1.1 Zagnati – 16870_Intervencije za elektroenergetsko povezavo otokov in nadgradnjo elektroenergetskega omrežja mejnik Medsebojna povezanost otokov – dokončanje Uspešen začetek delovanja/elektrifikacija, ki jo je certificiral IPTO; izdaja potrdil o uspešnem poskusnem obratovanju Q4 2025 Dokončanje vseh treh podprojektov (povezava Naxos–Thira, EHVC Koumoundoros–Korinthos, elektrarne in druge povezave) uspešna vključitev v grški sistem za transport električne energije in začetek obratovanja. Ključna reforma 1: Prestrukturiranje in povečanje prihodkov iz računa OVE-CHP – Okrepiti učinkovito delovanje novega modela trga z električno energijo in razvoj novih obratov za obnovljive vire energije, da bi dosegli cilje NEPN z izvajanjem mehanizma za spremljanje, sodelovanjem pri prilagajanju odjema in obsežno reformo postopka za izdajo dovoljenj za nove OVE Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 4 1 – 1.1 Zagnati – 16865_ Prestrukturiranje in povečanje prihodkov iz računa SPTE OVE mejnik Račun OVE – zakonodaja za spremembo L. 4001/2011; začetek veljavnosti vseh ustreznih odločitev, vključno s kodeksi, ministrstev, nacionalnega regulativnega organa (RAE) in upravitelja obnovljivih virov energije in potrdil o izvoru (DAPEEP). Začetek veljavnosti zakonodaje in ustreznih izvršilnih sklepov. Q2 2022 1. vzpostavitev novega računa za obnovljive vire energije (RES) za enote, ki so bile naročene od 1. januarja 2021 naprej, vključno s spremembo zakonodaje, ministrskega sklepa in regulativnih sklepov (kodeksov). Novi račun OVE bo vključeval mehanizme za zagotavljanje njegove finančne vzdržnosti, tudi v primeru nepredvidenih neravnovesij. 2) začetek veljavnosti sistema potrdil o izvoru, ki potrošnikom omogoča, da prostovoljno podpirajo električno energijo iz obnovljivih virov. Sistem potrdil o izvoru vključuje: 1)Sprejetje sheme izdajanja/dražbe potrdil o izvoru za energijo iz obnovljivih virov 2)Akreditacija „zelenih“ maloprodajnih proizvodov 3)Akreditacija standardov „zelenega poslovanja“. 5 1 – 1.1 Zagnati – 16860_Racionalizacija učinkovitega delovanja novega modela trga z električno energijo in razvoj novih elektrarn OVE za doseganje ciljev NEPN z izvajanjem mehanizma za spremljanje, sodelovanjem pri prilagajanju odjema in obsežno reformo postopka za izdajo dovoljenj za nove OVE. mejnik Račun OVE – tržne reforme in poenostavitev izdajanja dovoljenj Začetek veljavnosti vse ustrezne zakonodaje, vključno z ministrskimi sklepi, ter regulativnega okvira RAE in DAPEEP Q2 2022 1) vzpostavitev in polno delovanje mehanizma za spremljanje in nadzor trga ter polno sodelovanje pri odzivanju na povpraševanje na izravnalnem trgu. 2) Zaključek reforme o poenostavitvi izdajanja dovoljenj za OVE, vključno s poenostavitvijo in digitalizacijo postopkov, kratkimi in zavezujočimi upravnimi odzivnimi časi ter postopki odgovornosti za nepotrebne zamude, zmanjšanjem potrebne dokumentacije in postopkov ter novim namenskim okvirom za obrate za energijo iz obnovljivih virov na morju. 6 1 – 1.1 Zagnati – 16865_ Prestrukturiranje in povečanje prihodkov iz računa SPTE OVE cilj Račun OVE – cilj povečanja zmogljivosti 1 Nova zmogljivost (GW) obnovljivih virov energije, ki so začeli obratovati 0 1 Q2 2023 Nameščene in operativne nove zmogljivosti OVE 7 1 – 1.1 Zagnati – 16865_ Prestrukturiranje in povečanje prihodkov iz računa SPTE OVE cilj Račun OVE – cilj povečanja zmogljivosti 2 Nova zmogljivost (GW) obnovljivih virov energije, ki so začeli obratovati 1 2 Q2 2024 Nameščene in operativne nove zmogljivosti OVE 8 1 – 1.1 Zagnati – 16865_ Prestrukturiranje in povečanje prihodkov iz računa SPTE OVE cilj Račun OVE – cilj povečanja zmogljivosti 3 Nova zmogljivost (GW) obnovljivih virov energije, ki so začeli obratovati 2 3 Q2 2025 Nameščene in operativne nove zmogljivosti OVE Skupina 1: Zagnati Ukrepi, vključeni v to skupino, so: ● Podpora namestitvi skladiščnih sistemov za povečanje prodora obnovljivih virov energije (ID: 16926) ● Ukrepi za oživitev najbolj prizadetih območij (območja za pravičen prehod) (ID: 16871) ● Nadgradnje omrežja HEDNO, namenjene krepitvi odpornosti in varstvu okolja (ID: 16901)

● Nadgradnja nadzemnega omrežja HEDNO na gozdnih območjih (ID: 16900) ● Povečanje vgrajenih zmogljivosti v hidroelektrarnah operaterja distribucijskega omrežja za električno energijo (HEDNO) za nove priključke OVE (ID: 16899) Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 9 1 – 1.1 Zagnati – 16871_Revitalizacijski ukrepi najbolj prizadetih območij (območja za pravičen prehod) mejnik Sanacija zemljišč – okvirni zakon Začetek veljavnosti Q1 2022 Odobritev in začetek veljavnosti pogodbenega zakona o okvirnem programu, ki določa geografska območja, ki se prenesejo z javne energetske družbe na državo, vsebino študij projektov, razdelitev odgovornosti med vsemi udeleženimi stranmi, ureditve upravljanja, razpored izvajanja in proračun. 10 1 – 1.1 Zagnati – 16871_Revitalizacijski ukrepi najbolj prizadetih območij (območja za pravičen prehod) mejnik Sanacija zemljišč – urbanistični načrti Ministrstvo za okolje potrdi odobritev vseh posebnih urbanističnih načrtov; Uradno obvestilo o oddaji naročil Q2 2023 1) odobritev posebnih urbanističnih načrtov s strani vseh občin. V načrtih se opredelijo dovoljena raba zemljišč, splošni pogoji in omejitve gradnje ter vsi drugi potrebni ukrepi, pogoji ali omejitve. (2) obvestilo o oddaji naročil za sanacijo zemljišč v Zahodni Makedoniji in Megalopolisu. 11 1 – 1.1 Zagnati – 16926_Podpora za namestitev skladiščnih sistemov za povečanje prodora obnovljivih virov energije mejnik Pogodba o skladiščenju Obvestilo o oddaji vseh naročil Q2 2023 Obvestilo o dodelitvi vseh pogodb za izbrane projekte (tj. poleg dolgega obratovanja črpalne hidroelektrarne Amfilochia, ki se izbere z individualnim postopkom) za skupno zmogljivost do 700 MW (in minimalno zmogljivost 500 MW). 12 1 – 1.1 Zagnati – 16901_HEDNO nadgradnje omrežja, namenjene povečanju odpornosti in varstvu okolja mejnik HEDNO – javna naročila 1 Obvestilo o oddaji vseh naročil Q4 2023 Obvestilo o dodelitvi vseh pogodb v zvezi s projekti grškega operaterja distribucijskega omrežja za električno energijo (HEDNO) o nadgradnji za odpornost in okolje, da se omogoči nadaljnji prodor energije iz obnovljivih virov ter izboljša zanesljivost in odpornost omrežja ob hkratnem varstvu okolja. 13 1 – 1.1 Zagnati – 16900_HEDNO nadgradnja nadzemnega omrežja na gozdnih območjih mejnik HEDNO – pogodbe 2 Obvestilo o oddaji vseh naročil Q4 2023 Obvestilo o dodelitvi vseh pogodb v zvezi s projekti HEDNO na režijskih omrežjih na gozdnih območjih, da se omogoči nadaljnji prodor energije iz obnovljivih virov ter izboljša zanesljivost in odpornost omrežja ob hkratnem varstvu okolja. 14 1 – 1.1 Zagnati – 16899_Povečanje vgrajenih zmogljivosti v razdelilnih postajah grškega operaterja distribucijskega omrežja za električno energijo (HEDNO) za nove priključke OVE mejnik HEDNO – javna naročila 3 Obvestilo o oddaji vseh naročil Q4 2023 Priglasitev oddaje vseh naročil v zvezi s projekti HEDNO o povečanju zmogljivosti elektronapajalnih postaj z visoko napetostjo/srednje napetostjo, da se omogoči nadaljnji prodor energije iz obnovljivih virov ter izboljša zanesljivost in odpornost omrežja ob hkratnem varstvu okolja. 15 1 – 1.1 Zagnati – 16871_Revitalizacijski ukrepi najbolj prizadetih območij (območja za pravičen prehod) cilj Sanacija zemljišč – dokončanje Sanacija zemljišča (ha), ki jo je dokončalo in potrdilo Ministrstvo za okolje 0 15 000 Q4 2025 Zaključek projektov sanacije zemljišč (15 000 ha) v zahodni Makedoniji in Megalopolisu 16 1 – 1.1 Zagnati – 16926_Podpora za namestitev skladiščnih sistemov za povečanje prodora obnovljivih virov energije mejnik Shranjevanje energije – dokončanje IPTO za potrjevanje začetka obratovanja projektov za shranjevanje energije do 1 380 MW nameščenih skladišč Q4 2025 Začetek delovanja vseh projektov shranjevanja energije do 1 380 MW (vključno z Amfilochio), kot jih je certificiral IPTO. 17 1 – 1.1 Zagnati – 16901_HEDNO nadgradnje omrežja, namenjene povečanju odpornosti in varstvu okolja mejnik HEDNO – dokončanje 1 HEDNO predloži dokaze o dokončanju projekta za vse intervencije, povezane z nadgradnjami za odpornost in okolje ter začetkom obratovanja. Q4 2025 Ukrepi v zvezi z nadgradnjami omrežja za odpornost in okolje so končani in delujejo. 18 1 – 1.1 Zagnati – 16900_HEDNO nadgradnja nadzemnega omrežja na gozdnih območjih mejnik HEDNO – dokončanje 2 HEDNO predloži dokaze o dokončanju projekta za vse intervencije, povezane z nadgradnjo nadzemnega omrežja na gozdnih območjih in začetkom veljavnosti potrdil o obratovanju. Q4 2025 Ukrepi, povezani z nadgradnjami nadzemnih omrežij na gozdnih območjih, ki so bila dokončana in obratujejo. 19 1 – 1.1 Zagnati – 16899_Povečanje vgrajenih zmogljivosti v razdelilnih postajah grškega operaterja distribucijskega omrežja za električno energijo (HEDNO) za nove priključke OVE mejnik HEDNO – dokončanje 3 HEDNO predloži dokaze o dokončanju projekta za vse intervencije, povezane s povečanjem zmogljivosti elektronapajalnih postaj za težka vozila/težka vozila in začetkom obratovanja. Q4 2025 Končani in delujoči posegi, povezani s povečanjem zmogljivosti elektronapajalnih postaj za težka vozila/težka vozila. B. KOMPONENTA 1.2: PRENOVITI Komponenta „prenoviti“ grškega načrta za okrevanje in odpornost v okviru zelenega stebra bo povečala energijsko učinkovitost, okrepila gospodarsko rast, ustvarila zaposlitvene priložnosti in spodbujala socialno odpornost. Zajema ciljno usmerjene reforme in naložbe za zmanjšanje emisij CO2, podporo za doseganje podnebne nevtralnosti mestnih območij ter povečanje odpornosti mest na podnebne spremembe in njihovega stavbnega fonda. Ta komponenta zagotavlja spodbude za prenovo stavb in energetske nadgradnje, ki so ključnega pomena za obnovo mestnih območij in zmanjševanje energetske revščine ter prispevajo k doseganju ciljev iz grškega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta. Komponenta podpira obravnavanje priporočila za Grčijo št. 3 iz leta 2020 in priporočila za Grčijo št.2 iz leta 2019 o javnih in zasebnih naložbah. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami o načelu, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). B.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma: Akcijski načrt za energetsko revščino (ID ukrepa: 16920) Reforma vključuje sprejetje akcijskega načrta za reševanje problema energetske revščine. Leta 2019 približno 18 % celotnega prebivalstva ni moglo ogrevati svojih domov v primerjavi s približno 34 % v podskupini ekonomsko ranljivega prebivalstva (Eurostat, anketa EU-SILC). V strategiji so opisani ciljno usmerjeni ukrepi politike za izboljšanje energijske učinkovitosti stanovanjskih stavb med ekonomsko ranljivimi gospodinjstvi. Reforma se izvede do 30. septembra 2021. Naložba: Energetska prenova stanovanjskih stavb (ID ukrepa: 16872) Naložba bo izboljšala energijsko učinkovitost stanovanjskih stavb. Vključuje prenove, ki omogočajo znatne prihranke primarne energije in tako prispevajo k ustreznim ciljem nacionalnega energetskega in podnebnega načrta. Izboljša digitalizacijo končne porabe energije s sistemi upravljanja z energijo in spodbuja uvedbo infrastrukture za e-mobilnost, kot so polnilne postaje za električna vozila. Zagotovi tudi namenska sredstva za energetsko revna prebivališča, s čimer se vzpostavi povezava z reformo, katere cilj je pripraviti akcijski načrt za energetsko revščino. Pričakuje se, da ta ukrep ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami o načelu, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Ukrep zlasti zahteva, da gospodarski subjekti, ki izvajajo gradbena dela, zagotovijo, da se vsaj 70 % (po teži) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov (razen naravno prisotnega materiala iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o nadomestitvi Odločbe 94/3/ES o oblikovanju seznama odpadkov skladno s členom 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS o odpadkih in Odločbe Sveta 94/904/ES o oblikovanju seznama nevarnih odpadkov skladno s členom 1(4) Direktive Sveta 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (notificirana pod dokumentno številko K(2000) 1147)), ki nastanejo na gradbišču, pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomestitev drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in Protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba: Intervencije na stanovanjskih območjih in v stavbnem fondu (ID ukrepa: 16873) Ta naložba zajema: 1) ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev na 16 mestnih in obalnih območjih, kot sta zaščita pomembnih urbanih mejnikov in spodbujanje podnebne nevtralnosti mest; 2) oživitev nekdanjega industrijskega območja Votanikos/Elaionas v osrčju Aten; 3. nadgradnja morskega obrežja, da bo dostopno kolesarjem in pešcem ob obali Atene (Atene Riviera); ter 4) drugi strateški ukrepi, izbrani z odprtim razpisom za občine, ki spodbujajo prilagajanje podnebnim spremembam ter prispevajo k prihrankom primarne energije in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Pričakuje se, da ta ukrep ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami o načelu, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Ukrep zlasti zahteva, da gospodarski subjekti, ki izvajajo gradbena dela, zagotovijo, da se vsaj 70 % (po teži) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov (razen naravno prisotnega materiala iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o nadomestitvi Odločbe 94/3/ES o oblikovanju seznama odpadkov skladno s členom 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS o odpadkih in Odločbe Sveta 94/904/ES o oblikovanju seznama nevarnih odpadkov skladno s členom 1(4) Direktive Sveta 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (notificirana pod dokumentno številko K(2000) 1147)), ki nastanejo na gradbišču, pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomestitev drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in Protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba: Energetika in podjetništvo (ID ukrepa: 16874) Naložba zagotavlja finančno podporo zasebnim podjetjem za energetsko učinkovito prenovo njihovih stavb in postopkov. Vključuje dva podprograma: (a) prenova energijske učinkovitosti v terciarnem in sekundarnem sektorju za srednja, velika in zelo velika podjetja ter (b) namestitev energijsko učinkovite opreme v zelo majhnih podjetjih. Z namestitvijo energijsko učinkovite opreme in sistemov za ohranjanje energije pri proizvodnji, skladiščenju, distribuciji proizvodov in delovanju podjetij ta ukrep prispeva k povečanju energijske učinkovitosti stavb in postopkov v skladu s cilji iz NEPN in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Za zagotovitev, da je ukrep v skladu s tehničnimi smernicami o „načelu, da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz specifikacije za razpise za projekte izključujejo naslednji seznam dejavnosti: (i) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS) za doseganje predvidenih emisij toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo ; in (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Naložba je skladna tudi s tehničnimi smernicami o neobstoju znatne škode v zvezi z načeli krožnega gospodarstva o recikliranju gradbenih odpadkov in v skladu z direktivo o energetski učinkovitosti stavb (2010/31/EU). Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba: Energetska nadgradnja stavb javnega sektorja (ID ukrepa: 16876) Ta naložba zajema prenovo stavb javnega sektorja z namenom povečanja njihove energijske učinkovitosti z vključitvijo podjetij za varčevanje z energijo (ESCO). Naložba vključuje tudi energetsko nadgradnjo infrastrukture za cestno razsvetljavo. Ta naložba prispeva k doseganju ciljev energijske učinkovitosti, sprejetih v nacionalnem energijskem in podnebnem načrtu, in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Pričakuje se, da ta ukrep ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami o načelu, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Ukrep zlasti zahteva, da gospodarski subjekti, ki izvajajo gradbena dela, zagotovijo, da se vsaj 70 % (po teži) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov (razen naravno prisotnega materiala iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o nadomestitvi Odločbe 94/3/ES o oblikovanju seznama odpadkov skladno s členom 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS o odpadkih in Odločbe Sveta 94/904/ES o oblikovanju seznama nevarnih odpadkov skladno s členom 1(4) Direktive Sveta 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (notificirana pod dokumentno številko K(2000) 1147)), ki nastanejo na gradbišču, pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomestitev drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in Protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba: Razvoj infrastrukture in obnova stavb na nekdanjem kraljevem posestvu v Tatoiju (ID ukrepa: 16875) Naložba zajema prenovo stavb ter izboljšanje njihove energijske učinkovitosti in infrastrukturnih omrežij na območju Tatoi ter vzpostavitev poti pešačenja in kolesarjenja v njegovi bližini. Projekt bo prebivalcem Atike zagotovil zeleno, prenovljeno in prosto dostopno območje za rekreacijo ter novo orientacijsko točko za turiste. Pričakuje se, da ta ukrep ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami o načelu, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Ukrep zlasti zahteva, da gospodarski subjekti, ki izvajajo gradbena dela, zagotovijo, da se vsaj 70 % (po teži) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov (razen naravno prisotnega materiala iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o nadomestitvi Odločbe 94/3/ES o oblikovanju seznama odpadkov skladno s členom 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS o odpadkih in Odločbe Sveta 94/904/ES o oblikovanju seznama nevarnih odpadkov skladno s členom 1(4) Direktive Sveta 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (notificirana pod dokumentno številko K(2000) 1147)), ki nastanejo na gradbišču, pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomestitev drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in Protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba: Olimpijski športni center v Atenah (ID ukrepa: 16932)

Ta naložba v olimpijski atletski center v Atenah podaljša svojo življenjsko dobo, obnovi podobo, zmanjša svoje tekoče stroške/stroške energije in zagotovi finančno vzdržnost, tako da postane sodobna in živahna mestna atletika ter prostočasna destinacija, z namenom prenosa centra na Grško družbo za upravljanje premoženja in deležev. Pričakuje se, da ta ukrep ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami o načelu, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Ukrep zlasti zahteva, da gospodarski subjekti, ki izvajajo gradbena dela, zagotovijo, da se vsaj 70 % (po teži) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov (razen naravno prisotnega materiala iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o nadomestitvi Odločbe 94/3/ES o oblikovanju seznama odpadkov skladno s členom 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS o odpadkih in Odločbe Sveta 94/904/ES o oblikovanju seznama nevarnih odpadkov skladno s členom 1(4) Direktive Sveta 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (notificirana pod dokumentno številko K(2000) 1147)), ki nastanejo na gradbišču, pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomestitev drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in Protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov. Naložba se izvede do 30. junija 2024. Reforma: Priprava urbanističnih načrtov pri izvajanju reforme mestne politike (ID ukrepa: 16879) To reformo sestavlja pet ukrepov: (a) pripravo lokalnih urbanističnih načrtov (ki zajemajo občine ali občinske enote), (b) pripravo posebnih urbanističnih načrtov (načrtov, ki lahko zajemajo območja, ki pripadajo več kot eni občini), (c) opredelitev območij prenosa razvojnih pravic, (d) dokončanje razmejitve naselij, (5) obravnavanje vprašanj rabe zemljišč, povezanih s priznavanjem (občinskega) cestnega dostopa. Reforma obravnava slabosti in vrzeli pri določanju območij in rabi zemljišč z namenom spodbujanja trajnostne gospodarske dejavnosti in varstva okolja. Lokalni mestni načrti vključujejo posebno poglavje o ukrepih za podnebne spremembe ter preprečevanju in obvladovanju tveganj, povezanih s podnebjem. Na splošno bodo lokalni urbanistični načrti pripravljeni za 700 občin ali občinskih enot; izdelanih bo pet posebnih urbanističnih načrtov, območja prenosa razvojnih pravic bodo opredeljena v 50 občinskih enotah, razmejitev naselij bo določena na 50 občinskih enotah, občinske ceste pa bodo določene v 120 občinskih enotah. Ukrepi se bodo izvajali v najmanj 750 občinskih enotah. Reforma se izvede do 31. decembra 2025. Reforma: Vzpostavitev novega pomorskega prostorskega načrtovanja (ID ukrepa: 16891). Reforma obravnava oblikovanje nacionalne prostorske strategije za morsko okolje in pomorskih prostorskih načrtov. Reforma obravnava trajnostni razvoj na morskih območjih in obalnih območjih, hkrati pa varuje morsko okolje in biotsko raznovrstnost. Reforma se izvede do 31. decembra 2025. Reforma: Vzpostavitev novega posebnega okvira prostorskega načrtovanja za obnovljive vire energije, industrijo, turizem in akvakulturo (ID ukrepa: 16894). Reforma se izvede do 31. decembra 2025. Reforma vzpostavlja nove posebne prostorske okvire za energijo iz obnovljivih virov, industrijo, turizem in akvakulturo za spodbujanje blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, varstva biotske raznovrstnosti, gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest. B.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Največja naložba 2: Energetska prenova stanovanjskih stavb Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 20 2 – 1.2 Prenoviti – 16872_Energijska prenova stanovanjskih stavb mejnik Prenova stanovanjskih stavb – začetek 1. kroga Začetek veljavnosti skupnega ministrskega sklepa Q4 2020 Začetek veljavnosti skupnega ministrskega sklepa o začetku programa za prvo fazo prenove, vključno z vzpostavitvijo izbirnega postopka za zagotovitev, da se poraba primarne energije prebivališč zmanjša za vsaj 30 % v primerjavi z začetno učinkovitostjo stanovanj, izračunano v kWh/m2. Skupni ministrski sklep določa: – Izvedbeni mehanizem; – Izbirni postopek za dosego zastavljenega cilja glede prihranka primarne energije; – Mehanizem certificiranja za potrditev dejanskih doseženih prihrankov primarne energije (vključno s podrobnostmi o možnih korektivnih ukrepih za zagotovitev, da se doseže cilj prihranka primarne energije); ter – Časovni razpored. 21 2 – 1.2 Prenoviti – 16872_Energijska prenova stanovanjskih stavb mejnik prenova stanovanj – 2. krog, vključno z energetsko revnimi gospodinjstvi Začetek veljavnosti skupnega ministrskega sklepa Q3 2022 Začetek veljavnosti skupnega ministrskega sklepa o začetku drugega kroga prenove in začetek programa za energetsko revna prebivališča, vključno z vzpostavitvijo izbirnega postopka za zagotovitev, da se poraba primarne energije stanovanj zmanjša za vsaj 30 % v primerjavi z začetno učinkovitostjo stanovanj, izračunano v kWh/m². Skupni ministrski sklep določa: – Izvedbeni mehanizem; – Izbirni postopek za dosego zastavljenega cilja glede prihranka primarne energije; – Določbe za energetsko revna prebivališča v skladu z merili iz sprejetega mehanizma certificiranja za akcijski načrt za energetsko revščino za potrditev dejanskih doseženih prihrankov primarne energije (vključno s podrobnostmi o možnih popravnih ukrepih za zagotovitev, da se doseže cilj prihranka primarne energije); ter – Časovni razpored. Posebne določbe za namenska sredstva za energetsko revna prebivališča, kot so opredeljena v merilih akcijskega načrta za energetsko revščino. 22 2 – 1.2 Prenoviti – 16872_Energijska prenova stanovanjskih stavb mejnik Prenova stanovanj – 3. krog, vključno z energetsko revnimi gospodinjstvi Začetek veljavnosti skupnega ministrskega sklepa Q4 2022 Začetek veljavnosti skupnega ministrskega sklepa o začetku tretjega kroga prenove, vključno z vzpostavitvijo izbirnega postopka za zagotovitev, da se poraba primarne energije prebivališč zmanjša za vsaj 30 % v primerjavi z začetno učinkovitostjo stanovanj, izračunano v kWh/m2. Skupni ministrski sklep določa: – Izvedbeni mehanizem; – Izbirni postopek za dosego zastavljenega cilja glede prihranka primarne energije; – Določbe o energetsko revnih prebivališč v skladu z merili iz sprejetega akcijskega načrta za energetsko revščino; – Mehanizem certificiranja za potrditev dejanskih doseženih prihrankov primarne energije (vključno s podrobnostmi o možnih korektivnih ukrepih za zagotovitev, da se doseže cilj prihranka primarne energije); ter – Časovni razpored. Posebne določbe za namenska sredstva za energetsko revna prebivališča, kot so opredeljena v merilih akcijskega načrta za energetsko revščino. 23 2 – 1.2 Prenoviti – 16872_Energijska prenova stanovanjskih stavb cilj Prenova stanovanjskih stavb – prenova stanovanjskih stavb št. 1 Število zaključenih potrjenih prenov 0 8 000 Q4 2023 Prenove za izboljšanje energijske učinkovitosti, izvedene za število prebivališč, kar ustreza zmanjšanju energije za 30 ktoe in s povprečnim prihrankom primarne energije za vsaj 30 %. Certifikat, ki ga izda grška razvojna banka, zagotavlja preverjanje doseženih prihrankov primarne energije, kot jih potrdi generalni direktorat organa inšpektorjev in revizorjev. Certifikat se predloži na elektronski platformi https://www.buildingcert.gr/ . 24 2 – 1.2 Prenoviti – 16872_Energijska prenova stanovanjskih stavb cilj Prenova stanovanjskih stavb – prenova stanovanjskih stavb št. 2 Število zaključenih potrjenih prenov 8 000 50 000 Q4 2024 Dokončanje prenove za izboljšanje energijske učinkovitosti, dokončano za 50 000 prebivališč, kar ustreza zmanjšanju porabe energije za 125 ktoe in s povprečnim prihrankom primarne energije za vsaj 30 %. Certifikat, ki ga izda grška razvojna banka, zagotavlja preverjanje doseženih prihrankov primarne energije, kot jih potrdi generalni direktorat organa inšpektorjev in revizorjev. Certifikat se predloži na elektronski platformi https://www.buildingcert.gr/ . 25 2 – 1.2 Prenoviti – 16872_Energijska prenova stanovanjskih stavb cilj Prenova stanovanjskih stavb – prenova stanovanjskih stavb za energetsko revna gospodinjstva Število certificiranih energetsko revnih gospodinjstev, v zvezi s katerimi so bili izvedeni ukrepi 0 50 000 Q4 2025 Dokončanje ukrepov za doseganje prihrankov energije za najmanj 50 000 energijsko revnih gospodinjstev, ki ustrezajo povprečnemu prihranku primarne energije v višini vsaj 30 % za celotno naložbo. Certifikat, ki ga izda grška razvojna banka, zagotavlja preverjanje doseženih prihrankov primarne energije, kot jih potrdi generalni direktorat organa inšpektorjev in revizorjev. Certifikat se predloži na elektronski platformi https://www.buildingcert.gr/. 26 2 – 1.2 Prenoviti – 16872_Energijska prenova stanovanjskih stavb cilj Prenova stanovanjskih stavb – prenova stanovanjskih stavb št. 3 Število zaključenih potrjenih prenov 50 000 105 000 Q4 2025 Dokončanje prenove za izboljšanje energijske učinkovitosti, dokončano za 105 000 prebivališč, kar ustreza zmanjšanju porabe energije za 213 ktoe in s povprečnim prihrankom primarne energije za vsaj 30 %. Certifikat, ki ga izda grška razvojna banka, bo omogočil preverjanje doseženih prihrankov primarne energije, kot so potrdili generalni direktorat organa inšpektorjev in revizorji. Certifikat bo predložen na elektronski platformi https://www.buildingcert.gr/ . Ključna reforma 2: Urbanistični načrti Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 27 2 – 1.2 Prenoviti – 16879_Priprava urbanističnih načrtov pri izvajanju reforme mestne politike mejnik Nagrada za urbanistične načrte Uradno obvestilo o oddaji naročil Q4 2022 Obvestilo o dodelitvi 30 % vseh naročil (za vse intervencije): 1. priprava lokalnih urbanističnih načrtov; 2. priprava posebnih urbanističnih načrtov; 3. priprava neodvisnih načrtov za opredelitev območij prenosa razvojnih pravic; 4. priprava neodvisnih načrtov za razmejitev poravnav; ter 5. priprava neodvisnih načrtov za opredelitev občinskih cest. Lokalni urbanistični načrti, da se vključi posebno poglavje o ukrepih za boj proti podnebnim spremembam ter preprečevanju in obvladovanju tveganj, povezanih s podnebjem); 28 2 – 1.2 Prenoviti – 16879_Priprava urbanističnih načrtov pri izvajanju reforme mestne politike mejnik Nagrada za urbanistične načrte Uradno obvestilo o oddaji naročil Q4 2023 Obvestilo o oddaji 100 % vseh naročil (za vse intervencije): 1. priprava lokalnih urbanističnih načrtov; 2. priprava posebnih urbanističnih načrtov; 3. priprava neodvisnih načrtov za opredelitev območij prenosa razvojnih pravic; 4. priprava neodvisnih načrtov za razmejitev poravnav; ter 5. priprava neodvisnih načrtov za opredelitev občinskih cest. Ukrepi se nanašajo na skupno 750 občinskih enot. Lokalni urbanistični načrti, da se vključi posebno poglavje o ukrepih za boj proti podnebnim spremembam ter preprečevanju in obvladovanju tveganj, povezanih s podnebjem); 29 2 – 1.2 Prenoviti – 16879_Priprava urbanističnih načrtov pri izvajanju reforme mestne politike cilj Dokončanje urbanističnega načrtovanja Število občinskih enot, za katere so bili projekti zaključeni 0 750 Q4 2025 Dokončanje lokalnih urbanističnih načrtov v 700 občinskih enotah, območja prenosa razvojnih pravic v 50 občinskih enotah; razmejitev naselij v 50 občinskih enotah; ter značilnosti občinskih cest v 120 občinskih enotah in dokončanje 5 posebnih urbanističnih načrtov. Skupaj in glede na to, da se nekateri od teh dejavnosti izvajajo v isti občinski enoti, se ukrepi izvedejo v 750 občinskih enotah. 30 2 – 1.2 Prenoviti – 16894_Uvedba novega posebnega prostorskega načrtovanja za OVE, industrijo, turizem in akvakulturo mejnik Sprejetje posebnih prostorskih okvirov Sprejetje štirih posebnih prostorskih okvirov za obnovljive vire energije, turizem, industrijo in ribogojstvo Q4 2025 Ministrstvo za okolje sprejme štiri posebne prostorske okvire za obnovljive vire energije, turizem, industrijo, akvakulturo. 31 2 – 1.2 Prenoviti – 16891_Uvedba novega pomorskega prostorskega načrtovanja mejnik Sprejetje pomorske strategije Sprejeta nova pomorska prostorska strategija Q4 2025 Ministrstvo za okolje in energijo sprejme pomorsko prostorsko strategijo. Skupina 2: Energetska prenova podjetij in javnih stavb Ukrepi, vključeni v to skupino, so: ● Energija in podjetništvo (ID: 16874)

● Energetska nadgradnja stavb javnega sektorja in energetska infrastruktura javnih subjektov (ID: 16876) ● Akcijski načrt za energetsko revščino (ID: 16920) Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 32 2 – 1.2 Prenoviti – 16920_Akcijski načrt za energetsko revščino mejnik Energetska revščina – sprejetje akcijskega načrta Začetek veljavnosti ministrskega sklepa Ministrstva za okolje in energijo. Q3 2021 Začetek veljavnosti ministrskega sklepa ministrstva za okolje in energijo o sprejetju akcijskega načrta za energetsko revščino s tremi kategorijami političnih ukrepov v načrtu: – Ukrepi za ozaveščanje in informiranje; – Ukrepi za kratkoročno zaščito energetsko revnih gospodinjstev, vključno z (1) opredelitvijo gospodinjstev, ki se soočajo z energetsko revščino, s posebnimi kvantitativnimi merili in (2) posebnim postopkom za spremljanje in ocenjevanje razvoja energetske revščine v skladu z mehanizmom, predlaganim v akcijskem načrtu, in v skladu z ustrezno zakonodajo EU; ter – Ukrepi financiranja: vzpostavitev mehanizmov financiranja za energetsko nadgradnjo stanovanjskih stavb energijsko ranljivih gospodinjstev in drugih družbenih skupin s posebnimi vzorci porabe električne energije. Ti finančni ukrepi obravnavajo vprašanja energetske revščine v Grčiji, kot so opisana v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. 33 2 – 1.2 Prenoviti – 16874_Energetika in podjetništvo mejnik Zasebna energijska učinkovitost – odobrene aplikacije Obvestilo o dodelitvah za odobrene vloge Ministrstva za okolje in energijo za izbrane posege pri subjektih zasebnega sektorja. Q2 2023 Ministrstvo za okolje in energijo odobri vloge 9 700 subjektov zasebnega sektorja, ki zagotavljajo, da se emisije toplogrednih plinov v povprečju zmanjšajo za vsaj 30 % v primerjavi z obstoječim položajem subjektov v zasebnem sektorju (kot je navedeno v energetskih pregledih, opravljenih pred posegi). Intervencije se izvajajo v skladu z merili za izbor/upravičenost in zagotavljajo, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami o načelu, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), z uporabo seznama izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 34 2 – 1.2 Prenoviti – 16876_Energetska nadgradnja stavb javnega sektorja mejnik energijska učinkovitost javnih stavb – odobrene vloge Obvestilo o dodelitvah za odobrene vloge Ministrstva za okolje in energijo za izbrane posege v stavbe javnega sektorja. Q2 2023 Ministrstvo za okolje in energijo odobri vloge za 210 stavb javnega sektorja, ki zagotavljajo, da se emisije toplogrednih plinov teh stavb v povprečju zmanjšajo za vsaj 30 % v primerjavi z njihovim obstoječim stanjem (kot je navedeno v energetskih pregledih, opravljenih pred posegi). Za program energetske nadgradnje stavb javnega sektorja je bil vzpostavljen pravni okvir za omogočanje pogodb za zagotavljanje prihranka energije. 35 2 – 1.2 Prenoviti – 16876_Energetska nadgradnja stavb javnega sektorja cilj energijska učinkovitost javnih stavb – dokončano Število zgradb z zaključenimi intervencijami 0 210 Q4 2025 Ukrepi za izboljšanje energijske učinkovitosti so bili dokončani za stavbe javnega sektorja (210 stavb) z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov v povprečju za vsaj 30 %, kot je navedeno v energetskih pregledih, opravljenih pred intervencijami. 36 2 – 1.2 Prenoviti – 16874_Energetika in podjetništvo cilj energijska učinkovitost v zasebnem sektorju – zaključeno št. 2 Število subjektov zasebnega sektorja z zaključenimi intervencijami t 0 9 700 Q4 2025 Ukrepi za izboljšanje energijske učinkovitosti, zaključeni za izbrane subjekte v zasebnem sektorju (9 700 subjektov iz zasebnega sektorja) s povprečnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov za vsaj 30 %. Skupina 3: Posegi v stanovanjska območja in stavbni fond Ukrepi, vključeni v to skupino, so: ● Intervencije na stanovanjskih območjih in v stavbnem fondu (ID: 16873) ● Razvoj infrastrukture in obnova stavb na nekdanjem kraljevem posestvu v Tatoiju (ID: 16875) ● Olimpijski športni center v Atenah (ID: 16932) Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 37 2 – 1.2 Prenoviti – 16932_Olimpijski športni center Atene mejnik OAKA – oddaja naročila Obvestilo o oddaji javnega naročila/naročil Q1 2023 Obvestilo o oddaji naročila (naročil) za imenovanje partnerjev iz zasebnega sektorja, ki bodo do konca leta 2023 izvedli gradbena in prenovitvena dela, s katerimi se bo povečala energijska učinkovitost za (i) osrednji stadion; (II) mehanska in električna dela; ter (iii) površine na prostem in začetek del. 38 2 – 1.2 Prenoviti – 16873_ Intervencije na stanovanjskih območjih in v stavbnem fondu mejnik Posegi v mesta – oddaja javnih naročil Obvestilo o oddaji javnega naročila/naročil Q2 2023 Obvestilo o oddaji javnega naročila za imenovanje partnerjev iz zasebnega sektorja, ki bodo do 30. septembra 2025 izvedli dela za (i) izboljšanje mestnega okolja in javnega prostora v izbranih občinah na podlagi javnega razpisa za okrepitev odpornosti na podnebne spremembe; (ii) urbano prenovo nekdanjega industrijskega območja Votanikos/Elaionas, vključno z javno ponovno uporabo vojaškega taborišča mornarice, prenovo kampusa kmetijske univerze v Atenah (AUA); (iii) Athens Riviera: kolesarska infrastruktura; ter (iv) druge strateške intervencije, ki se izberejo na podlagi javnega razpisa za občine, ki zajema: (1) projekte energijske učinkovitosti in predstavitvene projekte v MSP ali velikih podjetjih, ki dosegajo vsaj srednje temeljito prenovo, kot je opredeljena v Priporočilu Komisije o prenovi stavb (EU) 2019/786, ali v povprečju vsaj 30-odstotno zmanjšanje neposrednih in posrednih emisij toplogrednih plinov v primerjavi s predhodnimi emisijami; (2) gradnja novih energijsko učinkovitih stavb in s primarnim povpraševanjem po energiji, ki je vsaj 20 % nižje od zahteve SNPE (skoraj nič-energijska stavba, nacionalne direktive); ter (3) varstvo narave in biotske raznovrstnosti, naravno dediščino in vire, zeleno in modro infrastrukturo. 39 2 – 1.2 Prenoviti – 16932_Olimpijski športni center Atene mejnik OAKA – zaključek del Zaključek vseh del za te podprojekte je potrjen s podpisom izpolnjenega obrazca s strani gradbenega nadzornika. Q2 2024 Dokončanje vseh del za doseganje energetske učinkovitosti in izboljšanje ogljičnega odtisa, vključno z (i) vzdrževanjem in popravilom jeklenih konstrukcij strehe stadiona (nadstrešek) (podprojekt ena); (ii) stroji za košarko in vodne objekte, ki delujejo neodvisno in omogočajo prihranke energije (