ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
64.

poudarja pomen dela, ki so ga opravile Komisija in države članice na različnih ravneh, kar zadeva ozaveščanje in pripravljenost; poudarja, da morajo biti glede na negotovosti, povezane z izstopom Združenega kraljestva iz EU, institucije EU, nacionalni organi, gospodarski subjekti in zlasti državljani obveščeni in deležni ustreznih informacij, da se lahko ustrezno pripravijo za vse možne scenarije, vključno na možnost brez sporazuma; zlasti poziva k uvedbi ukrepov, katerih cilj je doseči čim večje število sektorjev in prizadetih ljudi, med drugim na naslednjih področjih: — nemoten in varen dostop do zdravil za uporabo v veterini in medicini ter medicinskih pripomočkov za paciente, vključno z zanesljivo in nemoteno preskrbo z radioaktivnimi izotopi, — finančne storitve za gospodarske subjekte, — pripravljenost MSP in malih subjektov, ki trgujejo z Združenim kraljestvom, kot so kmetijsko-živilski proizvajalci in proizvajalci ribiških proizvodov, ki bi bili lahko sploh prvič izpostavljeni izvoznim postopkom in nekaterim vrstam zahtev, vključno s sanitarnimi in fitosanitarnimi predpisi, — omejitve, ki lahko izhajajo iz novega pravnega okvira za prevoz potnikov in blaga, ter njihov vpliv na komponente „ravno ob pravem času“verige za preskrbo s hrano, predelavo in distribucijo, — zmogljivosti v zvezi s pravilnim označevanjem, sledljivostjo in pristnim izvorom kmetijskih in ribiških proizvodov za zagotovitev skladnosti s standardi varnosti hrane in dobrega počutja živali ter zagotovitev točnih informacij o živilih za potrošnike, — pravni okvir varstva podatkov, — da Komisija v celoti identificira zakonodajo EU, ki zaradi izstopa Združenega kraljestva iz EU potrebuje spremembe;
13.

poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj pomagajo tistim, ki so iz Čečenije pobegnili, in razkrijejo to kampanjo zlorabe; pozdravlja dejstvo, da so številne države članice tem žrtvam podelile azil, in poziva države članice, naj v skladu z evropsko in nacionalno zakonodajo nadaljujejo in pospešijo obravnavo prošenj za azil za žrtve, novinarje in zagovornike človekovih pravic;
52.

ugotavlja, da je treba preučiti vlogo zelene infrastrukture pri blažitvi posledic naravnih nesreč, povezanih z vremenskimi in podnebnimi spremembami, zlasti v skrajnih vremenskih in podnebnih razmerah, ki so vzrok za nekatere od najbolj smrtonosnih in uničujočih naravnih nesreč v Evropi in po svetu.
15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, OVSE/ODHIR, Svetu Evrope ter vladi Maldivov.
53.

opominja, da imajo migracije in mobilnost med Evropo in Afriko in znotraj njiju gospodarske, družbene, okoljske in politične učinke ter da se morata s tem izzivom na usklajen in celovit način spopasti spopasti obe celini, v sodelovanju z izvornimi, tranzitnimi in ciljnimi državami, pri tem pa povečati sinergije in izkoristiti ustrezne politike, instrumente in orodja EU, temelječe na solidarnosti, delitvi odgovornosti, spoštovanju in človeškemu dostojanstvu; v zvezi s tem opozarja, da bi bilo dobro dialog med Afriko in EU poglobiti že pred pogajanji o dveh svetovnih dogovorih o migracijah in beguncih, ki naj bi bila pripravljena do leta 2018 pod okriljem Združenih narodov, da bi opredelili skupne prednostne naloge, kjer je to mogoče;
61.

meni, da restorativni in varstveni pogled na sisteme kazenskega pravosodja samodejno vključuje večje spoštovanje človekovega dostojanstva posameznika, saj ima za cilj varstvo družbe in rehabilitacijo osebe, s tem da se laže dosežejo prevzgojni cilji kazni, zaporniki ponovno vključijo v družbo in zmanjša število povratnikov; obžaluje, da v večini držav članic skoraj ne obstaja razvijanje mediacije in restorativne pravičnosti namesto disciplinskih postopkov; spodbuja države članice, naj dajo prednost politikam in zakonodaji za restorativno in mediacijsko pravičnost, ki uporablja socialne, ekonomske in kulturne instrumente in ne le izključno kaznovalnih;
20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, drugim institucijam in organom, ki jih to zadeva, ter vladam in parlamentom držav članic.
33.

meni, da bi morale biti izmenjave med ljudmi ena od glavnih razsežnosti strateškega partnerstva med EU in Indijo; posebej poudarja, da je treba okrepiti izmenjave na področju izobraževanja, kulture in znanstvenih raziskav, tudi na področju IT, in zato pozdravlja, da se je povečalo število izmenjav študentov v okviru programa Erasmus+, ki bi ga bilo treba dodatno razširiti; prav tako z zadovoljstvom opaža možnosti za sodelovanje in razvoj znanj in spretnosti v okviru pobude „ Make in India “, kot je zapisano v agendi za ukrepanje do leta 2020, ter poudarja njihov pomen za krepitev trgovinskih in družbenih odnosov; poziva k enakopravni vključitvi študentk, znanstvenic, raziskovalk in strokovnjakinj v te programe;
9.

poziva Komisijo, naj spodbuja možnost popravila izdelkov, tako da: — spodbuja in omogoča ukrepe, s katerimi bi postala možnost popravila za potrošnike privlačnejša, — se uporabljajo tehnike izdelave in materiali, ki ob manjših stroških olajšajo popravilo izdelka ali zamenjavo njegovih sestavnih delov; potrošniki se ne bi smeli znajti v neskončni zanki popravil in vzdrževanja izdelkov z napakami, — se v primeru ponavljajoče se neskladnosti ali popravila v obdobju, ki je daljše od enega meseca, spodbuja podaljšanje garancije za obdobje, ki je enako obdobju, potrebnem za popravilo, — spodbuja k temu, da bi bilo mogoče dele, ki so bistveni za delovanje izdelka, nadomestiti in popraviti, pri čemer bi bilo treba v osnovnem opisu izdelka navesti, da ga je mogoče popraviti, če je to koristno, in zahtevati, da se bistveni sestavni deli izdelkov, kot so baterije in svetleče diode (LED), vgradijo tako, da jih ni mogoče zamenjati, — spodbuja proizvajalce, da ob nakupu priložijo navodila za vzdrževanje in popravilo, zlasti za izdelke, pri katerih sta vzdrževanje in popravilo pomembni za daljšo življenjsko dobo, — zagotovi možnost, da se namesto originalnih delov uporabijo enako kakovostni in učinkoviti nadomestni deli, s čimer bi dosegli, da bi vse izdelke popravili v skladu z veljavnim pravom, — po možnosti uvede postopek standardizacije nadomestnih delov in orodij, potrebnih za popravilo, s čimer bi izboljšali učinkovitost storitev popravil, — spodbuja proizvajalce, da servisnim delavnicam na zahtevo zagotovijo navodila za vzdrževanje in popravilo v različnih jezikih, — spodbuja proizvajalce, naj razvijejo tehnologijo baterij in zagotovijo, da bo življenjska doba baterij in akumulatorjev bolj ustrezala pričakovani življenjski dobi izdelka, ali pa naj poskrbijo, da bo zamenjava baterij dostopnejša, in sicer po ceni, ki bo sorazmerna s ceno izdelka;
44.

pozdravlja oblikovanje skupnega centra za podporo, ki bo pomagal pri usklajevanju in uresničevanju programa na učinkovit in harmoniziran način, in sicer med sedmimi generalnimi direktorati Komisije, štirimi izvajalskimi agencijami in šestimi skupnimi podjetji; ugotavlja, da od 1. januarja 2014 skupni center za podporo zagotavlja skupne storitve na področjih pravne pomoči, naknadnih revizij, sistemov in operacij na področju informacijske tehnologije, poslovnih procesov ter informacij in podatkov o programu za vse raziskovalne generalne direktorate, izvajalske agencije in skupna podjetja, ki izvajajo program Obzorje 2020;
21.

meni, da je treba izboljšati komunikacijo prek novih medijskih kanalov, za to pa bo treba sprejeti strategijo za digitalne platforme in družbene medije, zasnovane z namenom obveščati državljane in jim omogoči, da izrazijo svoje potrebe, s poudarkom na doseganju končnih uporabnikov s pomočjo različnih orodij, kot so interaktivna spletna sredstva, razvoju bolj dostopnih vsebin in aplikacij za mobilne naprave ter zagotavljanju, da so informacije prilagojene različnim starostnim skupinam ter na voljo v različnih jezikih, kjer je to primerno; poziva organe upravljanja, naj ustreznim generalnim direktoratom zagotovijo posodobljene informacije o finančnih podatkih ter dosežkih in naložbah, ti pa naj na platformi za odprte podatke o skladih ESI objavijo enostavno berljive podatke in grafikone za novinarje; poziva k začetku izvajanja pobud za priznanja najboljšim regionalnim projektom po zgledu nagrade RegioStars;
20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, odposlancu bližnjevzhodne četverice, generalnemu sekretarju Lige arabskih držav, knesetu in izraelski vladi, predsedniku Palestinske oblasti in palestinskemu zakonodajnemu svetu.
A.

ker so oceani in morja temeljnega pomena za naše življenje, dobro počutje in prihodnost; ker nas sedanje naglo slabšanje zdravja oceanov, ki se kaže v segrevanju in vse večji kislosti, beljenju koral, naraščajočem pritisku na ribje staleže in v vse večji količini morskih odpadkov, opozarja, da je treba ukrepati in mobilizirati odgovorne za zaščito naših oceanov;
38.

priporoča, da se v skupni ribiški politiki dosledno upoštevajo posebnosti najbolj oddaljenih regij ter naj se jim omogoči, da bodo lahko izkoriščale velik ekonomski, socialni in okoljski potencial, ki ga ponuja trajnosten in racionalen razvoj ribiškega sektorja v teh regijah; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba zaradi objektivne ocenitve ravnovesja med ribolovnimi možnostmi in ribolovno zmogljivostjo majhnih plovil, ki uporabljajo izredno selektivno ribolovno orodje, v najbolj oddaljenih regijah ponovno razmisliti o podlagi za segmentacijo flote s spodbujanjem izboljšav na področju tehničnih lastnosti plovil z manjšo pogonsko močjo in/ali stabilnosti, ki bi lahko v neugodnih vremenskih razmerah ogrožale varnost posadke, in sicer v skladu z objektivnimi znanstvenimi merili, ki se uporabljajo v ladjedelništvu, zaradi česar pa se ne bi smele povečati netrajnostne ribiške dejavnosti;
5.

je seznanjen s prizadevanji foruma civilne družbe in domačih svetovalnih skupin, ustanovljenih v skladu z določbami v poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju, ki so osrednji del skupnega svežnja sporazuma o prosti trgovini; opozarja, da sta se v skladu s členom 13.4 sporazuma obe strani zavezali, da bosta spoštovali, spodbujali ter v zakonih in praksi uresničevali načela, pri tem pa upoštevali obveznosti, ki izhajajo iz članstva v Mednarodni organizaciji dela, in Deklaracijo Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu, predvsem na področju svobode združevanja in pravice do kolektivnih pogajanj; poudarja pa, da napredek Koreje na področju ciljev iz poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ni zadovoljiv in da je še vedno opaziti primere kršitve svobode združevanja, vključno z zaskrbljujočimi primeri zapiranja voditeljev sindikatov, in poseganj v pogajanja, ki bi morala ostati v rokah izključno pogajalskih partnerjev; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj začne uradna posvetovanja s korejsko vlado v skladu s členom 13.14 sporazuma, in poziva skupino strokovnjakov iz člena 13.15 sporazuma, naj, če posvetovanja spodletijo, sprejme ukrepe in nadaljuje dialog o tem, da korejska vlada ne izpolnjuje svojih obveznosti, predvsem pa naj si nenehno in vztrajno prizadeva, da bi si v skladu z zavezami iz sporazuma prizadevala, da bi Koreja ratificirala temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela, ki jih ta država še ni ratificirala;
16.

obžaluje, da se starši in skrbniki majhnih otrok še vedno soočajo s fizičnimi in drugimi ovirami, kot je neustrezen dostop do previjalnic v prostorih ponudnikov storitev; poudarja, da je treba varovati pravice mater in očetov, da bodo imeli v družbi svojih otrok v prostorih ponudnikov storitev enake možnosti; poudarja, da je enako obravnavanje žensk in moških kot staršev in skrbnikov majhnih otrok pri uporabi storitev in dostopu do njih ključnega pomena za vsesplošno enakost spolov, saj spodbuja enako in skupno odgovornost žensk in moških za otroško varstvo; zato poziva države članice, naj širijo ozaveščenost ponudnikov storitev, da je treba staršem zagotoviti enake in varne prostore znotraj njihove namestitve;
(17)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, [sta Združeno kraljestvo in Irska predložila uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe] / [Združeno kraljestvo in Irska brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zanju ni zavezujoča niti se zanju ne uporablja].
9.

poudarja, da uvedba nacionalnih cestninskim sistemov ne bi smela ovirati dostopa do trga, rasti, konkurenčnosti in prožnosti prevoznikov in čezmejnih prevoznikov v EU, da se zagotovita nadaljnji razvoj in celovitost evropskega notranjega trga;
13.

poziva države članice EU, ki tega še niso storile, naj hitro ratificirajo pridružitveni sporazum med EU in Srednjo Ameriko; poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj uporabijo mehanizem iz sporazuma o političnem dialogu in pridružitvi za odločno spodbudo Gvatemali, da bo izvajala ambiciozen program spoštovanja človekovih pravic in boja proti nekaznovanju; poziva institucije in države članice EU, naj temu namenijo dovolj finančnih sredstev in tehnično pomoč;
40.

poziva Komisijo in Svet, naj čim bolj podrobno predstavita fiskalna priporočila iz preventivnega in korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast, da bi povečala njihovo preglednost in izvršljivost; poudarja, da je treba v priporočila iz preventivnega dela vključiti rok za doseganje srednjeročnega cilja za posamezne države in fiskalno prilagoditev, ki je potrebna, da bi ga dosegli ali ohranili;
—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (1), zlasti členov 9(2) in 64(5),
14.

spodbuja dialog ter dvostranske in večstranske pobude med Evropsko unijo, njenimi državami članicami in zalivskimi državami, vključno s Kuvajtom in Bahrajnom, o vprašanjih v zvezi s človekovimi pravicami, kot tudi na drugih področjih v skupnem interesu; poziva ESZD in visoko predstavnico/podpredsednico Federico Mogherini, naj v pogovorih s kuvajtskimi in bahrajnskimi oblastmi vztraja pri vzpostavitvi formalnega dialoga o človekovih pravicah, v skladu s smernicami EU za dialoge o človekovih pravicah;
7.

poziva kitajsko vlado, naj v svežnju varnostnih zakonov spremeni določbe, ki organizacijam civilne družbe zožujejo prostor in zaostrujejo vladni nadzor nad verskimi obredi; poziva kitajsko vlado, naj zagotovi in zajamči pravično in varno okolje, da bodo lahko nevladne organizacije in zagovorniki človekovih pravic v državi svobodno delovali, kar bi lahko v veliki meri dopolnjevalo zagotavljanje socialnih storitev v državi s pristopom od spodaj navzgor in prispevalo k napredku na področju socialnih, ekonomskih, političnih in državljanskih pravic;
103.

znova obsoja vse oblike zlorab žensk in otrok ter nasilja nad njimi, tudi nasilja na podlagi spola, vključno s škodljivo prakso zgodnjih in prisilnih porok, pohabljanja ženskih spolnih organov, izkoriščanja in suženjstva, družinskega nasilja, pa tudi uporabo spolnega nasilja kot vojaškega orožja; meni, da se nasilje nad ženskami kaže tudi na psihološki ravni, in poudarja, da je treba vključiti vidike spola, ki med drugim spodbujajo dejavno udeležbo žensk pri humanitarni pomoči in vključujejo strategije za zaščito pred spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola, ter osnovne zdravstvene ukrepe, vključno z reproduktivnim spolnim zdravjem; poudarja, da se morajo Komisija in države članice ne le boriti proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, ampak kot prednostno nalogo spodbujati tudi dostop do izobraževanja in boj proti spolnim stereotipom za deklice in dečke, in to že v zgodnjem otroštvu; poziva EU in njene države članice, naj hitro ratificirajo Istanbulsko konvencijo, da se uskladita notranje in zunanje delovanje EU na področju preprečevanja nasilja nad ženskami in dekleti ter nasilja na podlagi spola; pozdravlja predlog Komisije z dne 4. marca 2016, da bi EU pristopila k Istanbulski konvenciji – prvemu pravno zavezujočemu mednarodnemu instrumentu, ki je namenjen preprečevanju nasilja nad ženskami in boju proti njemu; meni, da bo to vodilo k večji učinkovitosti in doslednosti notranjih in zunanjih politik EU ter okrepilo odgovornost in vlogo EU v boju proti nasilju nad ženskami in nasilju na podlagi spola na mednarodni ravni; poziva Komisijo in Svet, naj storita vse, kar je v njuni moči, da bi EU omogočila podpis in sklenitev te konvencije, ter naj obenem spodbudita 14 držav članic, ki tega še niso storile, naj podpišejo in ratificirajo Istanbulsko konvencijo ter zagotovijo njeno pravilno izvajanje; poudarja, da je treba zagotoviti, da so zdravstveni delavci, policisti, tožilci, sodniki, diplomati in pripadniki mirovnih sil, tako znotraj EU kot v državah, ki niso članice, ustrezno usposobljeni za pomoč in podporo žrtvam nasilja, zlasti ženskam in otrokom, v konfliktnih razmerah in operacijah na terenu;
poudarja, da je pomembno pri dodeljevanju, upravljanju in izvajanju Solidarnostnega sklada Evropske unije zagotoviti čim večjo preglednost; meni, da je pomembno opredeliti, ali so bile subvencije Solidarnostnega sklada uporabljene v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, da bi se opredelile, razvijale in izmenjevale najboljše prakse in pridobljene izkušnje; zato poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo preglednost in zagotovijo, da bo javnost imela dostop do informacij skozi celoten proces uporabe, pomoči od oddaje vloge za pomoč do zaključka projekta; ravno tako poziva k pripravi posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o delovanju Solidarnostnega sklada Evropske unije, še zlasti, ker je zadnje poročilo, ki je na voljo, iz časa pred pregledom uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije leta 2014;
F.

ker so bili v osnutku izvedbene uredbe v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in glede na trenutno znanstveno in tehnično znanje vključeni nekateri pogoji in omejitve, na primer zahteva za predložitev dodatnih podatkov potrditvene narave;
4.

priznava, da morajo biti instrumenti kohezijske politike usklajeni s širšim okvirom gospodarskega upravljanja, da bi podprli prizadevanja za okrevanje, ki so potrebna za doseganje skladnosti s pravili evropskega semestra; priznava pa, da legitimnost kohezijske politike sloni na Pogodbah in da je ta politika izraz evropske solidarnosti, njen glavni namen pa je krepitev gospodarske, socialne in teritorialne kohezije v EU z zmanjševanjem razlik med regijami v razvitosti, in sicer s financiranjem naložb, povezanih s cilji strategije Evropa 2020, ter s približevanjem Unije državljanom; zato meni, da bi bilo treba ukrepe, ki povezujejo učinkovitost evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskih upravljanjem, uporabljati preudarno, uravnoteženo in le v skrajni sili ter da bi bilo treba o njihovih učinkih poročati; poleg tega opozarja, da je treba pri uporabi teh ukrepov vedno upoštevati socialne in ekonomske razmere v posamezni državi članici, da ne bi omejevali regionalnih in lokalnih naložb, ki so za gospodarstvo držav članic nujno potrebne, zlasti za mala in srednja podjetja, saj povečujejo rast in ustvarjanje delovnih mest ter spodbujajo konkurenčnost in produktivnost, še posebno ob velikem pritisku na javno porabo; v primeru dveh držav članic, o katerih je Svet 12. julija 2016 sprejel sklepe, kar je sprožilo sankcije v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem na podlagi člena 126(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), želi spomniti na predlog Komisije z dne 27. julija 2016 in z njim povezani sklep Sveta z dne 8. avgusta 2016, da se odpravi morebitne naložene globe, ob upoštevanju utemeljenih zahtevkov teh držav članic, težavnih gospodarskih razmer, njunih prizadevanj za reforme in njune zaveze o spoštovanju pravil Pakta za stabilnost in rast; glede tega meni, da bi bilo treba pri predlogu o začasni ustavitvi dela obveznosti za evropske strukturne in investicijske sklade za leto 2017 v okviru ukrepov, ki povezujejo učinkovitost z dobrim gospodarskim upravljanjem, upoštevati mnenja Parlamenta, ki bodo med drugim izražena v strukturiranem dialogu;
C.

ker so represivni ukrepi, ki jih je v izrednih razmerah sprejela turška vlada, nesorazmerni in v nasprotju s temeljnimi pravicami in svoboščinami, zagotovljenimi s turško ustavo, ter demokratičnimi vrednotami, na katerih temelji Evropska unija, in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; ker so oblasti po poskusu državnega udara aretirale deset poslancev turške velike nacionalne skupščine, ki so člani opozicijske stranke HDP, in približno 150 novinarjev, kar je največ na svetu; ker je bilo pridržanih 2 386 sodnikov in tožilcev ter 40 000 drugih, od katerih jih je več kot 31 000 ostalo v priporu; ker je iz poročila Komisije o Turčiji za leto 2016 razvidno, da je 129.000 javnih uslužbencev še vedno suspendiranih (66 000) ali odpuščenih (63 000) 129 000 javnih uslužbencev, proti večini pa še do danes ni bila vložena obtožnica;
A.

ker je družba Monsanto Europe SA v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 11. in 18. aprila 2007 Komisiji predložila tri vloge, in sicer za obnovo odobritve obstoječih živil, živilskih sestavin in krme, proizvedene iz koruze MON 810, obnovo odobritve krme, ki vsebuje in jo sestavlja koruza MON 810, in obnovo odobritve proizvodov, ki so sestavljeni iz koruze MON 810 ali jo vsebujejo, za vse uporabe, razen za živila in krmo, vključno z gojenjem; ker so bili ti proizvodi po datumu začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 priglašeni Komisiji v skladu s členom 8(1)(a) in 8(1)(b) ter členom 20(1)(b) navedene uredbe in vključeni v register Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo;
63.

priznava, da imajo regionalna in lokalna letališča različne vloge pri razvoju regij v srednji in vzhodni Evropi ter pri spodbujanju gospodarske rasti, trgovine, konkurenčnosti, vključujoče mobilnosti in turizma, pa tudi pri omogočanju neoviranega dostopa invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo; poudarja, da regionalna letališča prispevajo k večji privlačnosti teh regij; meni, da je treba pri vseh novih zmogljivostih skrbno oceniti prometno povpraševanje in potencial ter uporabo sredstev EU strogo omejiti na ekonomsko izvedljive in trajnostne projekte; poudarja, da bi bilo zato treba odobriti finančno podporo za razvoj obstoječih zmogljivosti; meni, da se bo vloga regionalnih letališč okrepila, če bodo imela moderno infrastrukturo in omrežje prometnih povezav (zlasti železniških), ki bo dobro povezano z regijo in državo, s čimer bodo lahko hitro dostopna iz različnih predelov bližnjih mest; poudarja, kako pomembno je razvijati obstoječa in nova regionalna in lokalna letališča, ki prispevajo h gospodarski rasti, tudi v turističnem sektorju, v manj razvitih in izoliranih regijah, in sicer z izboljševanjem dostopnosti in povezanosti, s čimer postanejo bolj privlačne za naložbe in konkurenčna, to pa pospeši njihov družbeno-gospodarski razvoj; predlaga, da Komisija preuči vzpostavitev omrežja letališč na regionalni ravni, da bi zagotovili boljšo povezanost tudi v državah članicah in med njimi;