PRILOGA k predlogu Sklepa Sveta o podpisu v imenu Evropske unije in začasni uporabi Sporazuma o sodelovanju v evropskih satelitskih navigacijskih programih med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani /* COM/2012/0469 final 2012/0230 (NLE)*/





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA 1.1. Razlogi za predlog in njegovi cilji Švica si je iz tehnoloških, geografskih in finančnih razlogov zagotovila pomembno vlogo v evropskih programih globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS). Švica zagotavlja nujno potrebno tehnologijo za program Galileo. Cilj tega sporazuma je določitev splošnih načel sodelovanja ter pravic in obveznosti Švice na področjih, kot sta varnost in nadzor izvoza. Sporazum je bil dosežen na podlagi pogajalskih smernic, ki jih je Svet sprejel 29. junija 2010. Člen 4(5) in člen 6(4) Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) tretjim državam omogočata, da v evropske programe GNSS prispevata dodatna sredstva v skladu s pogoji, ki se določijo v sporazumih na podlagi člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Sporazum je omejen na področja, ki so nujna za tesno sodelovanje s Švico. Z izgradnjo in upravljanjem programov Galileo in EGNOS kot programov na ravni EU je postala potreba po skupnih pristopih in delovnih metodah med vsemi državami članicami in nekaterimi tretjimi državami, kot sta Norveška in Švica, še bolj očitna. Pravila na teh področjih morajo določiti vlade, nato pa jih je treba usklajeno uveljavljati po vsej Evropi. Komisija, ki vodi program v imenu Unije, v katere lasti je sistem, mora sprejeti vse razumne ukrepe za vzpostavitev takšne usklajenosti. Brez tega bi se povečala tveganja glede varnosti. 1.2. Splošno ozadje Švica je ena od tretjih držav, s katerimi Unija pri programu Galileo najtesneje sodeluje že od njegovega začetka. S svojim članstvom v Evropski vesoljski agenciji (ESA), v preteklih letih pa tudi z neformalnim sodelovanjem v strukturah upravljanja EU programa Galileo, je Švica v političnem, tehničnem in finančnem smislu prispevala k vsem stopnjam programa Galileo. S tem sporazumom se bo tesno sodelovanje Švice v evropskih programih GNSS formaliziralo in poglobilo. Brez tega sporazuma bi bila na področjih, kot so varnost, nadzor izvoza, standardizacija, certificiranje in radijski spekter, narava tega sodelovanja nejasna. Poleg tega Sporazum omogoča EU, da določi splošna načela, vključno z zaščitnimi ukrepi na področjih varnosti in nadzora izvoza. 1.3. Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Sodelovanje Švice v programu Galileo bo določeno v priloženem sporazumu, da se zagotovi krovna zakonodaja za sodelovanje, vključno z načeli prihodnjega sodelovanja in dopolnilnimi določbami o sodelovanju na področjih varnosti, standardizacije in certificiranja. 1.4. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlog je usklajen s politiko vključevanja nekaterih tretjih držav, ki so članice ESA in so torej v programih Galileo in EGNOS sodelovale že od samega začetka, v evropske programe GNSS. Obenem predlog pomeni podporo ciljem Komisije pri krepitvi vidika Unije pri sodelovanju v politikah neširjenja. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA 2.1. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Metode posvetovanja, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašanih Na dvostranskih srečanjih so potekala posvetovanja s posebnim odborom Sveta ter organi držav članic in Švice, in sicer pri oblikovanju pogajalskih smernic ter tudi med samimi pogajanji. Med vprašanimi so bili tehnični strokovnjaki ter strokovnjaki za varnost in promet držav članic in švicarskih organov, ministrstev za zunanje zadeve, obrambo in notranje zadeve, ESA ter nacionalnih vesoljskih agencij. Povzetek in upoštevanje odgovorov Te zainteresirane stran so podprle tesno sodelovanje Švice v evropskih programih GNSS in obenem poudarile, da je v Sporazum treba vključiti tudi vprašanja varnosti in nadzora izvoza. 2.2. Zbiranje in uporaba strokovnega znanja Zadevna znanstvena/strokovna področja Vesoljska tehnologija/zemeljske postaje, varnost/industrijska in državna varnost, informacijska varnost in mednarodno pravo/privilegiji in imunitete Uporabljena metodologija Srečanja in izmenjava informacij Glavne organizacije/strokovnjaki, ki so sodelovali pri posvetovanju Ministrstva in vesoljske agencije držav članic EU, ESA, vesoljska industrija Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Obstoj možnih resnih tveganj z nepopravljivimi posledicami ni bil omenjen. Ugotoviti je bilo mogoče široko soglasje glede načel sodelovanja, predvidenih v Sporazumu, ter cilja, da se Švica skupaj z vsemi pravicami in ustreznimi obveznostmi aktivno vključi v program. Sredstva za javno objavo strokovnih nasvetov Sklepne ugotovitve strokovnjakov niso na voljo javnosti. 2.3. Ocena učinka Cilj ukrepa je zagotoviti tesno sodelovanje Švice pri izgradnji in operativnih fazah programov Galileo in EGNOS. Obe pobudi vključujeta pomembne industrijske, gospodarske in strateške komponente. Upravljanje evropskih programov GNSS je bilo prenovljeno z Uredbo (ES) št. 683/2008, pri čemer je poudarek z javno-zasebnega partnerstva prešel na programe, ki jih upravlja Unija, in na sisteme, ki so v lasti Unije. Zaradi navedenega premika ter dejstva, da narava sodelovanja vključuje tudi varnostne vidike, so potrebni formalni regulativni ukrepi. Za dosego tega cilja so bile obravnavane tri možnosti. Po prvi možnosti naj bi se Švica programu pridružila v okviru posebnega mednarodnega organa za sodelovanje (Mednarodni odbor za Galileo), v katerem bi bile združene vse tretje države, ki jih zanima program Galileo. Po dolgotrajnih pogajanjih o tem organu s Švico in ostalimi tretjimi državami, kot je Norveška, je bila ta možnost opuščena. Švici se namreč ni zdelo pravično, da jo obravnavajo enako kot precej manj integrirane neevropske tretje države, ki v program ne prispevajo finančnih sredstev. Druga možnost je bila sklenitev priloženega sporazuma. Ta je v praksi omogočila okrepitev določb o varnosti in nadzoru izvoza, uvedbo načel in vsebine, ki bodo podlaga za dolgoročno in obojestransko koristno sodelovanje, ter pridobitev dodatnega financiranja. Tretja možnost bi bila ne sprejeti nobenih ukrepov. To bi pripeljalo do negotovih odnosov s Švico na področju GNSS. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1. Povzetek predlaganih ukrepov Komisija predlaga Svetu, naj odobri podpis in začasno uporabo Sporazuma o sodelovanju v evropskih satelitskih navigacijskih programih med EU, njenimi državami članicami in Švico. Začasna uporaba delov Sporazuma, ki so v pristojnosti EU, je potrebna za čimprejšnjo uporabo Sporazuma in za pridobitev švicarskega finančnega prispevka za programe. 3.2. Pravna podlaga Člen 172 v povezavi s členom 218(5) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije. 3.3. Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti Unije. Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov. Program Galileo, katerega stroški so ocenjeni na več milijard eurov, je evropska pobuda, ki je nobena država ni pripravljena financirati sama. Vsebine predlaganega sporazuma zato ni mogoče omejiti na eno samo državo članico ali pa na skupino držav članic, temveč zadeva celotno Unijo, v nekaterih pogledih pa vpliva celo na ves svet. Industrijsko in tehnično znanje v vesoljskem sektorju je razpršeno po številnih evropskih državah, vključno s Švico, in nobena država ne zmore vsega obvladovati sama. Brez usklajenih prizadevanj in izmenjave informacij bi se povečala tveganja, da bi Unija pristala na možnosti sodelovanja s Švico, ki niso najboljše. Zaradi napak na področju varnosti bi bila lahko ogrožena zanesljiva oskrba evropskih programov GNSS s komponentami, katerih izvoz se nadzoruje. Posledično pa bi se povišali stroški programov. Zaradi velikosti in kompleksnosti evropskih programov GNSS so potrebne centralizirane in preproste strukture vodenja ter jasne povezave med Unijo in tretjimi državami. Široka mreža dvostranskih odnosov s Švico bi pomenila veliko tveganje neučinkovitosti, zamud in protislovij, ki pri industrijskem projektu hitro pomenijo višje stroške v breme proračuna Unije. Države članice, ki bi ukrepale same, bi morda imele tudi manj možnosti, da v odnosu do Švice uvedejo določena načela in pogoje, kot je to mogoče s sodelovanjem. Sporazum je omejen na skupna načela in zaveze sodelovanju ter na posebna vprašanja v okviru evropskih programov GNSS v lasti Unije. Sporazum temelji na obstoječih zmogljivostih držav članic (npr. v zvezi z nadzorom izvoza, izmenjavo občutljivih informacij) pri izvajanju večine določb Sporazuma. Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti. 3.4. Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. Sporazum je v mednarodnih odnosih ustaljen in dobro znan instrument, ki je določen v sodelovanju z obstoječimi delovnimi skupinami strokovnjakov, potrditi pa ga morajo obstoječe strukture odločanja. Sporazum ne uvaja novih upravnih struktur. 3.5. Izbira instrumentov Mednarodni sporazum je edini instrument, ki v odnosih s Švico na področju satelitske navigacije zagotavlja skladnost na ravni celotne Unije. Enotna uporaba je še posebno pomembna na področju varnosti, ki predstavlja pomemben del Sporazuma. Sporazum obenem omogoča prožnost pri izvedbenih ukrepih, zlasti glede standardizacije in certificiranja, kadar imajo države članice ključno vlogo v mednarodnih organizacijah. Pogodbe ne omogočajo drugih izvedljivih možnosti za urejanje odnosov s tretjo državo. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog samo pozitivno vpliva na proračun Unije. Švica bo finančno sodelovala v evropskih programih GNSS, in sicer na enak način kot v sedmem okvirnem programu EU za raziskave in tehnološki razvoj. Prispevek Švice se izračuna na podlagi sorazmernostnega faktorja, ki izhaja iz razmerja med bruto domačim proizvodom Švice po tržnih cenah ter vsoto bruto domačih proizvodov držav članic Evropske unije po tržnih cenah. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI Predlog vključuje klavzulo ponovnega pregleda. 2012/0230 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu v imenu Evropske unije in začasni uporabi Sporazuma o sodelovanju v evropskih satelitskih navigacijskih programih med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Svet je s sklepom z dne 29. junija 2010 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s Švico za sklenitev sporazuma o sodelovanju na področju satelitske navigacije. (2) Ta sporazum o sodelovanju omogoča sodelovanje Švice v evropskih satelitskih navigacijskih programih. V zameno bo Švica finančno prispevala k programom. (3) Pogajanja so se uspešno končala s parafiranjem Sporazuma [xx 2012]. (4) Zato bi bilo treba v imenu Evropske unije podpisati Sporazum s pridržkom njegove poznejše sklenitve. (5) Zaradi zagotavljanja takojšnjega izvajanja in ustreznega sodelovanja Švice v programih bi bilo treba dele, ki so v pristojnosti Evropske unije, začasno uporabljati v skladu s členom 27(2) Sporazuma – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Podpis Sporazuma o sodelovanju v evropskih satelitskih navigacijskih programih med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Švico se odobri v imenu Unije s pridržkom njegove sklenitve. Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu. Člen 2 Generalni sekretariat Sveta pooblasti osebe, ki jih določi pogajalec o Sporazumu, da podpišejo Sporazum s pridržkom njegove sklenitve. Člen 3 Sporazum se do konca postopkov za njegovo sklenitev uporablja začasno v skladu s členom 27(2) Sporazuma. Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, v katerem navede datum začetka začasne uporabe Sporazuma. Člen 4 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V Bruslju, Za Svet Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA S PRORAČUNSKIM UČINKOM, OMEJENIM IZKLJUČNO NA STRAN PRIHODKOV 1. NASLOV PREDLOGA: SPORAZUM O SODELOVANJU V EVROPSKIH SATELITSKIH NAVIGACIJSKIH PROGRAMIH MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER ŠVICARSKO KONFEDERACIJO NA DRUGI STRANI 2. PRORAČUNSKE VRSTICE: Poglavje: 66 Člen: 660 Postavka: 6600 Znesek za zadevno leto, določen v proračunu: p.m. 3. FINANČNE POSLEDICE Predlog nima finančnih posledic na odhodke, ima pa finančne posledice na prihodke – učinek je naslednji: (v EUR) || || Proračunska vrstica || Prihodki || 12-mesečno obdobje z začetkom od || 2012 Člen 660 Postavka 6600 || Drugi namenski prispevki in nadomestila – namenski prejemki || 1. 1. 2012 || 20 000 000 Stanje po ukrepu || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || … Člen 660 Postavka 6600 || 40 000 000 || 20 050 870 || Še ni izračunano || Še ni izračunano || Še ni izračunano 4. UKREPI PREPREČEVANJA GOLJUFIJ 5. OPOMBE (a) Ta sporazum o sodelovanju pri GNSS med EU in Švico se sklene za nedoločen čas. Švicarski finančni prispevek za evropske satelitske navigacijske programe znaša za obdobje 2008–2013 60 000 000 EUR, za leto 2014 pa 20 050 870 EUR. (b) Švicarski finančni prispevek se izračuna na podlagi sorazmernostnega faktorja iz člena 18 Sporazuma. Za obdobje 2008–2013 se ta sorazmernostni faktor uporablja za znesek 3 005 milijonov EUR. Od leta 2014 naprej se bo isti sorazmernostni faktor uporabljal za odobrena letna proračunska sredstva za evropske satelitske navigacijske programe. IZJAVA Evropske komisije Komisija poudarja, da je njen splošni cilj sklepati sporazume, ki veljajo samo za Unijo, če je to primerno. ____________________ SPORAZUM O SODELOVANJU V EVROPSKIH SATELITSKIH NAVIGACIJSKIH PROGRAMIH MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER ŠVICARSKO KONFEDERACIJO NA DRUGI STRANI EVROPSKA UNIJA in KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BOLGARIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA ESTONIJA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, IRSKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, MADŽARSKA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, ROMUNIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA, pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice), na eni strani ter ŠVICARSKA KONFEDERACIJA (v nadaljnjem besedilu: Švica) na drugi strani, v nadaljnjem besedilu „pogodbenica“ ali „pogodbenici“, STA SE – OB UPOŠTEVANJU skupnih interesov pri razvoju globalnega satelitskega navigacijskega sistema (v nadaljnjem besedilu: GNSS), posebno zasnovanega za civilne namene, OB PRIZNAVANJU pomena evropskih programov GNSS kot prispevka k navigacijski in informacijski infrastrukturi v Evropski uniji in Švici, OB UPOŠTEVANJU vse večjega razvoja aplikacij GNSS v Evropski uniji, Švici in drugih delih sveta, OB UPOŠTEVANJU skupnega interesa za dolgoročno sodelovanje med Evropsko unijo, državami članicami in Švico na področju satelitske navigacije, OB PRIZNAVANJU tesnega sodelovanja Švice v programih Galileo in EGNOS vse od njunih opredelitvenih faz, OB UPOŠTEVANJU resolucij Sveta za vesolje, zlasti resolucije „Evropska vesoljska politika“, sprejete 22. maja 2007, in resolucije „Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike“, sprejete 29. septembra 2008, ki Evropsko unijo, Evropsko vesoljsko agencijo (v nadaljnjem besedilu: ESA) in njune zadevne države članice priznavata kot tri glavne akterje v evropski vesoljski politiki, ter resolucije „Globalni izzivi: kako popolnoma izkoristiti evropske vesoljske sisteme“, sprejete 25. novembra 2010, ki poziva Evropsko komisijo in ESA, naj olajšata postopek sodelovanja držav članic, ki niso hkrati članice EU in ESA, na vseh stopnjah programov sodelovanja, OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“ z dne 4. aprila 2011, V ŽELJI, da formalno vzpostavita sodelovanje v vseh vidikih evropskih programov GNSS, OB PRIZNAVANJU zanimanja Švice za vse storitve GNSS, ki jih zagotavljata EGNOS in Galileo, vključno z regulirano javno storitvijo (v nadaljnjem besedilu: PRS), OB UPOŠTEVANJU Sporazuma z dne 25. junija 2007 o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani, OB PRIZNAVANJU Sporazuma med Švicarsko konfederacijo in Evropsko unijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij z dne 28. aprila 2008 (v nadaljnjem besedilu: Varnostni sporazum), OB UPOŠTEVANJU koristi, ki jih prinaša enakovredna stopnja zaščite evropskega GNSS in njegovih storitev na ozemlju pogodbenic, OB PRIZNAVANJU obveznosti pogodbenic v okviru mednarodnega prava, zlasti obveznosti Švice kot trajno nevtralne države, OB PRIZNAVANJU, da Uredba (ES) št. 683/2008 določa, da je Evropska skupnost lastnik vsega materialnega in nematerialnega premoženja, ustvarjenega ali razvitega v okviru evropskih programov GNSS, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo), OB UPOŠTEVANJU Uredbe (EU) 912/2010 z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, OB UPOŠTEVANJU Sklepa št. 1104/2011/EU z dne 25. oktobra 2011 o pravilih za dostop do regulirane javne storitve, DOGOVORILI O NASLEDNJEM: I. SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Cilj 1. Cilj tega sporazuma je spodbuditi, olajšati in izboljšati dolgoročno sodelovanje med pogodbenicama na področju satelitske navigacije pod civilnim nadzorom, zlasti sodelovanje Švice v evropskih programih GNSS. 2. Oblika in pogoji sodelovanja Švice v programih se določijo v tem sporazumu. Člen 2 Opredelitev pojmov V tem sporazumu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 1. „evropski globalni satelitski navigacijski sistem“ (evropski GNSS) pomeni sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo in skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS); 2. „razširitev“ pomeni regionalne ali lokalne mehanizme, kot je EGNOS, ki bodo uporabnikom globalnih GNSS omogočili boljše delovanje, na primer večjo natančnost, razpoložljivost, celovitost in zanesljivost; 3. „Galileo“ pomeni neodvisen evropski globalni satelitski sistem za navigacijo in izračun časa pod civilnim nadzorom ter za zagotavljanje storitev GNSS, ki so ga oblikovale in razvile Evropska unija, ESA in njune zadevne države članice. Upravljanje sistema Galileo se lahko prenese na zasebnika. Galileo predvideva javno dostopne storitve, komercialne storitve, storitve varovanja življenja, storitve za iskanje in reševanje ter tudi regulirano javno storitev z omejenim dostopom, ki je zasnovana posebno za potrebe pooblaščenih uporabnikov iz javnega sektorja; 4. „lokalni elementi programa Galileo“ so lokalni mehanizmi, ki uporabnikom signalov za satelitsko navigacijo in izračun časa Galileo poleg podatkov iz glavne uporabljene konstelacije zagotavljajo tudi druge vhodne podatke. Lokalni elementi se lahko uporabljajo za dodatne zmogljivosti v okolici letališč, morskih pristanišč, v urbanih ali drugih območjih, ki so zapostavljena zaradi geografskih značilnosti. Galileo bo za lokalne elemente zagotovil splošne modele; 5. “oprema za globalno navigacijo, določanje položaja in izračun časa” pomeni vsako opremo, namenjeno civilnemu končnemu uporabniku, za prenos, sprejem ali obdelavo signalov za satelitsko navigacijo ali izračun časa z namenom zagotavljanja storitve ali za uporabo regionalne razširitve; 6. „regulirana javna storitev“ (PRS) pomeni storitev, ki jo zagotavlja sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo, in ki je namenjena izključno uporabnikom, ki so jih pooblastile vlade, za občutljive aplikacije, pri katerih je potreben učinkovit nadzor dostopa in visoka raven stalnosti storitve; 7. „regulativni ukrep“ pomeni vsak zakon, predpis, smernico, pravilo, postopek, sklep ali podoben upravni ukrep pogodbenice; 8. „interoperabilnost“ pomeni možnost skupne uporabe globalnih in regionalnih satelitskih navigacijskih sistemov in razširitev ter storitev, ki jih zagotavljajo, da se zagotovijo boljše zmogljivosti na ravni uporabnika, kot pa bi jih bilo mogoče doseči le z uporabo javno dostopne storitve enega sistema; 9. „intelektualna lastnina“ ima pomen, opredeljen v členu 2(viii) Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967; 10. „zaupni podatki“ pomenijo podatke v kakršni koli obliki, ki jih je treba zaščititi pred nepooblaščenim razkritjem, ki bi lahko v različni meri škodovalo osnovnim interesom pogodbenic ali posameznih držav članic, vključno z interesom državne varnosti. Stopnja zaupnosti teh podatkov je označena s posebno oznako stopnje tajnosti. Pogodbenici določita stopnjo zaupnosti podatkov v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi ter zagotovita njihovo zaupnost, celovitost in dostopnost. Člen 3 Načela sodelovanja Pogodbenici soglašata glede uporabe naslednjih načel pri dejavnostih sodelovanja iz tega sporazuma: 1. skupna korist na podlagi splošnega ravnovesja pravic in obveznosti, vključno s prispevki in dostopom do vseh storitev, kakor je določeno v členu 15; 2. vzajemne možnosti udeležbe pri dejavnostih sodelovanja v okviru projektov GNSS Evropske unije in Švice; 3. pravočasna izmenjava podatkov, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja; 4. ustrezna in učinkovita zaščita pravic intelektualne lastnine, kot je navedeno v členu 9 tega sporazuma; 5. pravica do zagotavljanja storitev satelitske navigacije na ozemlju pogodbenic; 6. neomejeno trgovanje z dobrinami evropskega GNSS na ozemlju pogodbenic. II. DOLOČBE O SODELOVANJU Člen 4 Dejavnosti sodelovanja 1. Dejavnosti sodelovanja na področju satelitske navigacije in izračuna časa potekajo v naslednjih sektorjih: radijski spekter, znanstvene raziskave in usposabljanje, javna naročila, industrijsko sodelovanje, pravice intelektualne lastnine, nadzor izvoza, trgovina in razvoj trga, standardi, certificiranje in regulativni ukrepi, varnost, izmenjava zaupnih informacij, izmenjave osebja in dostop do storitev. Pogodbenici lahko ta seznam sektorjev spremenita v skladu s členom 25 tega sporazuma. 2. Ta sporazum ne vpliva na institucionalno avtonomijo Evropske unije pri vodenju evropskih programov GNSS niti na strukturo, ki jo je določila Evropska unija za izvajanje evropskih programov GNSS. Sporazum prav tako ne vpliva na veljavne regulativne ukrepe za izvajanje obveznosti o neširjenju, nadzor uvoza, nadzor nematerialnega prenosa tehnologije niti na nacionalne varnostne ukrepe. 3. Pogodbenici ob upoštevanju svojih veljavnih regulativnih ukrepov čim bolj spodbujata dejavnosti sodelovanja iz tega sporazuma, da bi zagotovili primerljive možnosti udeležbe v dejavnostih v sektorjih iz odstavka 1. Člen 5 Radijski spekter 1. Pogodbenici se strinjata, da bosta še naprej sodelovali in si zagotavljali vzajemno podporo pri vprašanjih radijskega spektra v okviru Mednarodne telekomunikacijske zveze (v nadaljnjem besedilu: ITU), pri čemer bosta upoštevali „Memorandum o soglasju glede vodenja postopkov v zvezi s sistemom radijskih navigacijskih satelitskih storitev Galileo pri Mednarodni telekomunikacijski zvezi“ z dne 5. novembra 2004. 2. V tem smislu pogodbenici izmenjujeta informacije o registraciji frekvenc in zaščiti ustreznih dodelitev frekvenc za Galileo, da zagotovita dostop do storitev Galileo uporabnikom po vsem svetu, zlasti v Švici in v Evropski uniji. 3. Poleg tega se pogodbenici zavedata pomena zaščite spektra frekvenc za radijsko navigacijo pred prekinitvami in motnjami. Zato opredelita vire motenj in poiščeta obojestransko sprejemljive rešitve za odpravljanje takih motenj. 4. Nobena določba tega sporazuma se ne razlaga tako, kot da odstopa od veljavnih določb ITU, vključno s Pravilnikom o radiokomunikacijah ITU. Člen 6 Znanstvene raziskave in usposabljanje 1. Pogodbenici spodbujata skupne raziskave in usposabljanje na področju evropskih programov GNSS z raziskovalnimi programi Evropske unije in Švice ter drugimi ustreznimi raziskovalnimi programi pogodbenic. Skupne raziskovalne dejavnosti prispevajo k načrtovanju prihodnjega razvoja evropskih programov GNSS. 2. Pogodbenici soglašata, da bosta opredelili ustrezni mehanizem za zagotavljanje učinkovitih stikov in učinkovitega sodelovanja pri ustreznih raziskovalnih programih. Člen 7 Javna naročila 1. Pri postopkih nabave v zvezi z evropskimi programi GNSS se za pogodbenici uporabljajo njune obveznosti iz Sporazuma o vladnih naročilih Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO) ter iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih vladnih naročil z dne 21. junija 1999. 2. Brez poseganja v člen XXIII Sporazuma o vladnih naročilih (člen III revidiranega Sporazuma o vladnih naročilih) imajo švicarski subjekti pravico sodelovati v javnih naročilih za storitve, ki zadevajo evropske programe GNSS. Člen 8 Industrijsko sodelovanje Pogodbenici spodbujata in podpirata sodelovanje med industrijami pogodbenic, vključno s skupnimi podjetji in švicarskim sodelovanjem v ustreznih evropskih industrijskih združenjih ter sodelovanjem Evropske unije v ustreznih švicarskih industrijskih združenjih, z namenom nemotenega delovanja evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter spodbujanja uporabe ter razvoja aplikacij in storitev Galileo. Člen 9 Pravice intelektualne lastnine Pogodbenici za pospeševanje industrijskega sodelovanja zagotovita zadostno in učinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine na področjih in v sektorjih, ki so povezani z razvojem in delovanjem evropskega GNSS, v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi iz Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine STO, vključno z učinkovitimi načini uveljavljanja takih standardov. Člen 10 Nadzor izvoza 1. Zaradi zagotavljanja enotne politike nadzora izvoza in neširjenja v zvezi z evropskimi programi GNSS med pogodbenicama Švica v okviru svojih pristojnosti in v skladu s svojo nacionalno zakonodajo ter postopki pravočasno sprejme in izvaja ukrepe za nadzor izvoza in neširjenje tehnologij, podatkov ter elementov, ki so posebej izdelani ali prirejeni za evropske programe GNSS. Ti ukrepi zagotavljajo stopnjo nadzora izvoza in neširjenja, enakovredno tisti v Evropski uniji. 2. Kadar ni mogoče doseči take enakovredne stopnje nadzora izvoza in neširjenja, se uporablja postopek iz člena 22. Člen 11 Trgovina in razvoj trga 1. Pogodbenici spodbujata trgovino s satelitsko navigacijsko infrastrukturo ter opremo Evropske unije in Švice, vključno z lokalnimi elementi in aplikacijami, ki zadevajo evropske programe GNSS, ter investicije na teh področjih. 2. V ta namen pogodbenici krepita ozaveščenost javnosti o dejavnostih programa Galileo na področju satelitske navigacije, opredelita morebitne ovire za razvoj aplikacij GNSS in sprejmeta ustrezne ukrepe za pospeševanje tega razvoja. 3. Subjekti pogodbenic lahko za opredelitev potreb uporabnikov in učinkovit odziv nanje uporabijo prihodnji forum uporabnikov GNSS. 4. Ta sporazum ne vpliva na pravice in obveznosti pogodbenic iz Sporazuma o ustanovitvi STO. Člen 12 Standardi, certificiranje in regulativni ukrepi 1. Pogodbenici se ob priznavanju vrednosti usklajevanja pristopov v okviru mednarodnih forumov za standardizacijo in certificiranje na področju globalnih satelitskih navigacijskih storitev strinjata, da bosta zlasti skupaj podprli razvoj standardov za programa Galileo in EGNOS ter spodbujali njihovo uporabo po vsem svetu, pri čemer bo poudarek na interoperabilnosti z drugimi GNSS. En cilj usklajevanja je spodbujanje široke in inovativne uporabe storitev Galileo za javne in komercialne namene ter sisteme varovanja življenja kot svetovnega standarda za navigacijo in izračun časa. Pogodbenici soglašata, da bosta ustvarili ugodne pogoje za razvoj aplikacij Galileo. 2. Pogodbenici za spodbujanje in izvajanje ciljev tega sporazuma po potrebi sodelujeta pri vseh vprašanjih glede GNSS, ki se pojavljajo predvsem v Mednarodni organizaciji za civilno letalstvo, Svetovni pomorski organizaciji in ITU. 3. Pogodbenici zagotovita, da ukrepi glede tehničnih standardov, certificiranja ter zahtev in postopkov za izdajanje dovoljenj v zvezi z evropskim GNSS ne pomenijo nepotrebnih ovir za trgovino. Njune notranje zahteve temeljijo na objektivnih, nediskriminatornih, vnaprej določenih in preglednih merilih. 4. Pogodbenici sprejmeta potrebne regulativne ukrepe, ki na ozemljih v njuni pristojnosti omogočajo uporabo sprejemnikov Galileo ter zemeljskih in vesoljskih segmentov v polnem obsegu. V zvezi s tem Švica na ozemlju v svoji pristojnosti zagotovi obravnavo programa Galileo, ki ni manj ugodna od obravnave drugih podobnih sistemov za radionavigacijske satelitske storitve. Člen 13 Varnost 1. Pogodbenici za zaščito evropskih programov GNSS pred grožnjami, kot so zloraba, motnje, prekinitve in sovražna dejanja, sprejmeta vse izvedljive ukrepe za zagotovitev kontinuitete, varnosti in zaščite storitev satelitske navigacije ter z njimi povezane infrastrukture in ključnih virov na svojih ozemljih brez poseganja v člen 4(2). 2. V tem smislu Švica v okviru svoje pristojnosti ter v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in postopki pravočasno sprejme in izvaja ukrepe, ki glede zaščite, nadzora in upravljanja občutljivih virov, informacij in tehnologij evropskih programov GNSS zagotavljajo enako stopnjo zaščite pred grožnjami in neželenim širjenjem kot ukrepi v Evropski uniji. 3. Kadar ni mogoče doseči take enakovredne stopnje varnosti in zaščite, se uporablja postopek iz člena 22. Člen 14 Izmenjava zaupnih informacij 1. Izmenjava in zaščita zaupnih informacij Evropske unije mora biti v skladu z Varnostnim sporazumom in dogovori o izvajanju Varnostnega sporazuma. 2. Švica lahko zaupne informacije o evropskih programih GNSS z nacionalno oznako stopnje tajnosti izmenja s tistimi državami članicami Evropske unije, s katerimi ima za ta namen sklenjene dvostranske sporazume. 3. Pogodbenici skušata zagotoviti celovit in skladen pravni okvir za izmenjavo zaupnih informacij o programu Galileo med pogodbenicama tega sporazuma. Člen 15 Dostop do storitev Švica ima dostop do vseh storitev evropskih programov GNSS iz tega sporazuma in do PRS iz ločenega sporazuma o PRS. Švica je izrazila zanimanje za PRS, saj meni, da gre za pomemben del njenega sodelovanja v evropskih programih GNSS. Pogodbenici si prizadevata za sklenitev sporazuma o PRS za zagotovitev sodelovanja Švice v PRS, takoj ko Švica predloži zahtevek v zvezi s tem in se konča postopek iz člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člen 16 Sodelovanje v Agenciji za evropski GNSS Švica ima pravico, da v skladu s pogoji iz Sporazuma med Evropsko unijo in Švico sodeluje v Agenciji za evropski GNSS. Ta pogajanja se bodo začela, takoj ko Švica v zvezi s tem predloži zahtevek in se končajo potrebni postopki na strani Evropske unije. Člen 17 Sodelovanje v odborih Predstavniki Švice so vabljeni, da kot opazovalci sodelujejo v odborih, ustanovljenih za upravljanje, razvoj in izvajanje dejavnosti v okviru evropskih programov GNSS, v skladu z ustreznimi pravili in postopki, toda brez glasovalne pravice. To zlasti vključuje sodelovanje v odboru za programe GNSS in varnostnem odboru GNSS, vključno z njihovimi delovnimi in projektnimi skupinami. III. FINANČNE DOLOČBE Člen 18 Financiranje Švica prispeva k financiranju evropskih programov GNSS. Prispevek Švice se izračuna na podlagi sorazmernostnega faktorja, ki izhaja iz razmerja med bruto domačim proizvodom Švice po tržnih cenah in vsoto bruto domačih proizvodov držav članic Evropske unije po tržnih cenah. Finančni prispevek Švice v evropske programe GNSS za obdobje 2008–2013 znaša 80 050 870 EUR. Ta znesek bo plačan v naslednjih zneskih: 2012: 20 000 000 EUR 2013: 40 000 000 EUR 2014: 20 050 870 EUR Po letu 2014 Švica prispevek plačuje letno. IV. KONČNE DOLOČBE Člen 19 Odgovornost Ker Švica ne bo lastnik evropskega GNSS, ne bo imela nobene odgovornosti, ki izhaja iz lastništva. Člen 20 Skupni odbor 1. Ustanovi se skupni odbor z imenom „Odbor za GNSS Evropske unije in Švice“; sestavljajo ga predstavniki pogodbenic in je odgovoren za upravljanje in pravilno uporabo tega sporazuma. V ta namen sestavi priporočila. Sprejema odločitve v primerih, določenih v tem sporazumu; te odločitve izvajata pogodbenici v skladu s svojimi predpisi. Skupni odbor sporazumno sprejema odločitve. 2. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik, ki med drugim vključuje določbe o sklicevanju sej, imenovanju predsednika in trajanju mandata predsednika. 3. Skupni odbor se sestaja po potrebi. Evropska unija ali Švica lahko zahteva sklic seje. Skupni odbor se sestane v 15 dneh od datuma zahteve iz člena 22(2). 4. Skupni odbor se lahko odloči, da ustanovi take delovne skupine ali skupine strokovnjakov, če meni, da je to potrebno za opravljanje njegovih nalog. 5. Skupni odbor se lahko odloči, da spremeni Prilogo. Člen 21 Posvetovanje 1. Zaradi zagotavljanja zadovoljivega izvajanja tega sporazuma si pogodbenici redno izmenjujeta podatke in se na zahtevo katere koli od njiju posvetujeta v okviru skupnega odbora. 2. Pogodbenici se na zahtevo katere koli od njiju nemudoma posvetujeta o vsakem vprašanju, ki se pojavi pri razlagi ali uporabi tega sporazuma. Člen 22 Zaščitni ukrepi 1. Vsaka od pogodbenic lahko po posvetovanju v skupnem odboru sprejme ustrezne zaščitne ukrepe, vključno z začasno ustavitvijo ene ali več dejavnosti sodelovanja, če ugotovi, da med pogodbenicama ni več zagotovljene enakovredne stopnje nadzora izvoza ali varnosti. Kadar bi bilo zaradi zamud lahko ogroženo nemoteno delovanje GNSS, se lahko brez predhodnega posvetovanja sprejmejo začasni zaščitni ukrepi, če posvetovanja potekajo takoj po sprejetju teh ukrepov. 2. Obseg in trajanje takšnih ukrepov se omejita do te mere, da se popravi položaj in se zagotovi uravnoteženo razmerje med pravicami in obveznostmi iz tega sporazuma. Druga pogodbenica lahko od skupnega odbora zahteva, da se posvetuje glede sorazmernosti teh ukrepov. Če tega spora ni mogoče rešiti v 6 mesecih, lahko katera koli pogodbenica predloži spor v zavezujočo arbitražo v skladu s postopkom iz Priloge. V tem okviru ni mogoče reševati nobenega vprašanja, povezanega z razlago določb tega sporazuma, ki se ujemajo z ustreznimi določbami prava Evropske unije. Člen 23 Reševanje sporov Brez poseganja v člen 22 se vsi spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma rešujejo s posvetovanjem v skupnem odboru. Člen 24 Prilogi Prilogi k temu sporazumu sta sestavni del sporazuma. Člen 25 Pregled Ta sporazum se lahko po medsebojnem dogovoru pogodbenic kadar koli spremeni in razširi. Člen 26 Odpoved 1. Evropska unija ali Švica lahko odpove ta sporazum, tako da o tem uradno obvesti drugo pogodbenico. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev od dneva prejetja takega uradnega obvestila. 2. Odpoved tega sporazuma ne vpliva na veljavnost ali trajanje katere koli ureditve v okviru tega sporazuma ali katerih koli posebnih pravic in obveznosti na področju pravic intelektualne lastnine. 3. V primeru odpovedi tega sporazuma pripravi skupni odbor predlog, ki omogoča pogodbenicama, da rešita vsa odprta vprašanja, vključno s finančnimi posledicami in ob upoštevanju načela časovne porazdelitve. Člen 27 Začetek veljavnosti 1. Ta sporazum pogodbenici odobrita v skladu s svojimi notranjimi postopki. Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po datumu zadnjega obvestila o odobritvi. 2. Ne glede na odstavek 1 Švica in Evropska unija glede zadev, ki so v njuni pristojnosti, soglašata, da se ta sporazum začasno uporablja od prvega dne v mesecu, ki sledi datumu drugega obvestila o potrditvi zaključka za to potrebnih postopkov. 3. Ta sporazum se sklene za nedoločen čas. 4. Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh jezikih enako verodostojna. -------------------------------- PRILOGA I ARBITRAŽNI POSTOPEK (1) Če se spor predloži v arbitražo in pogodbenici ne odločita drugače, so imenovani trije arbitri. (2) Vsaka pogodbenica v 30 dneh imenuje enega arbitra. (3) Imenovana arbitra sporazumno določita glavnega arbitra, ki ni državljan nobene od pogodbenic. Če se arbitra ne sporazumeta v dveh mesecih po imenovanju, izbereta glavnega arbitra s seznama sedmih oseb, ki ga sestavi skupni odbor. Skupni odbor ta seznam sestavi in posodablja v skladu s svojim poslovnikom. (4) Če pogodbenici ne odločita drugače, arbitražno sodišče samo določi svoj poslovnik. Sodišče sklepe sprejema z večino. PRILOGA II Finančni prispevek Švice v evropske programe GNSS 1. Za obdobje 2008–2013 znaša finančni prispevek Švice v proračun Evropske unije za sodelovanje v evropskih programih GNSS (v EUR): 2012 || 2013 || 2014 20 000 000 || 40 000 000 || 20 050 870 Po letu 2014 Švica prispevek plačuje letno. 2. Finančna uredba, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[1], in njena izvedbena pravila[2] se uporabljajo zlasti za upravljanje prispevka Švice. 3. Potne stroške in stroške dnevnic švicarskih predstavnikov in strokovnjakov, nastale zaradi njihovega sodelovanja na sejah, ki jih organizira Komisija v zvezi z izvajanjem programov, povrne Komisija na isti podlagi in po istih postopkih, kot takrat veljajo za strokovnjake iz držav članic Unije. 4. Po začetku začasne veljavnosti tega sporazuma in na začetku vsakega naslednjega leta Komisija Švici pošlje zahtevek za sredstva v višini njenega prispevka v proračun programov v skladu s tem sporazumom. Ta prispevek se izrazi v eurih in se vplača na eurski bančni račun Komisije. 5. Švica plača svoj prispevek do 1. aprila, če Komisija pošlje zahtevek za sredstva pred 1. marcem oziroma najpozneje 30 dni po datumu zahtevka za sredstva, če Komisija slednjega pošlje po navedenem datumu. Za vsako zamudo pri plačilu prispevka Švica plača obresti za neporavnani znesek za obdobje od dneva zapadlosti. Obrestna mera je enaka obrestni meri, ki jo na datum zapadlosti za svoje poslovanje v eurih uporablja Evropska centralna banka, povišani za 3,5 odstotne točke. SKUPNA IZJAVA o sodelovanju Švice v odborih Pogodbenici izjavljata, da se sodelovanja Švice v odborih EU za upravljanje, razvoj in izvajanje dejavnosti v okviru evropskih programov GNSS v skladu s členom 17 ne sme obravnavati kot precedens za druge sporazume med EU in Švico. [1] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo št. 1525/2007 z dne 17. decembra 2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9). [2] Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 357, 31.12.2002, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 478/2007 z dne 23. aprila 2007 (UL L 111, 28.4.2007, str. 13).