P6_TA(2005)0237

Reforma OZN

Resolucija Evropskega parlamenta o reformi OZN

Evropski parlament,

- ob upoštevanju svoje resolucije o odnosih med EU in OZN z dne 29. januarja 2004 [1],

- ob upoštevanju poročila "Varnejši svet: naša skupna odgovornost" Odbora na visoki ravni za preučitev groženj, izzivov in sprememb z dne 1. decembra 2004,

- ob upoštevanju poročila z dne 17. januarja 2005 "Vlaganje v razvoj: praktični načrt, kako doseči razvojne cilje tisočletja" OZN projekta tisočletja,

- ob upoštevanju poročila "V večji svobodi: na poti k razvoju, varnosti in človekovim pravicam za vse" generalnega sekretarja OZN z dne 21. marca 2005,

- ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

A. ker poročilo Odbora na visoki ravni vsebuje več kot sto priporočil v zvezi s spremembami in potrebo po reformi OZN, da se bodo ti lahko soočili z izzivi in grožnjami, ki segajo od revščine, nalezljivih bolezni, okoljske škode in nasilja nad civilisti prek terorizma in orožja za množično uničevanje do neširjenja jedrskega orožja; ker poročilo generalnega sekretarja poudarja in odobrava večino teh priporočil,

B. ker poročilo Odbora na visoki ravni vsebuje novo vizijo kolektivne varnosti in se obravnava vse večje grožnje mednarodnega miru in varnosti, ki jih čutijo po vsem svetu,

C. ker je generalni sekretar, opirajoč se na poročilo Odbora na visoki ravni, poziva k reformi politike in institucij Združenih narodov, da bodo kos izzivom, ki izvirajo iz novih groženj in v izogib njihovi oslabitvi zaradi povečane neenotnosti med državami in njihovih enostranskih ukrepov,

D. ker je v poročilu Odbora na visoki ravni nedvoumno navedeno, da bo uporaba sile, kadar bo potrebna, vedno zadnje sredstvo za reševanje sporov, ki ga je dovoljeno uporabiti le z resolucijo Varnostnega sveta, izdani po načelih o uporabi sile, ter nedvoumno odobrava "pojavljajoče se pravilo", da obstaja skupna mednarodna odgovornost za zaščito v primeru genocida in drugih obsežnih pobojev, etničnega čiščenja ali resnega kršenja mednarodnega humanitarnega prava, katerih suverene vlade niso mogle ali niso hotele preprečiti,

E. ker je okrepljena večstranskost, ki temelji na ustreznih institucijah in učinkovitih postopkih odločanja ter izvrševanja najbolj primerno orodje za premostitev težav in groženj, s katerimi se sooča mednarodna skupnost,

F. ker je v poročilu generalnega sekretarja poudarjena potreba po dosegljivih konkretnih ukrepih in takojšnji reformi ter predstavljen niz konkretnih ukrepov, ki so jih voditelji držav in vlad zmožni sprejeti do septembra 2005,

G. ker si morajo države članice EU najbolj prizadevati za zagotovitev univerzalnega sodelovanja pri večstranskih konvencijah,

Kolektivna varnost v 21. stoletju: preprečevanje, ozaveščanje in deljena odgovornost

1. izrecno pozdravlja poročilo generalnega sekretarja, ki se ravna po poročilu Odbora na visoki ravni, in podpira temeljno odločenost trajno in korenito preoblikovati Združene narode, da se bo ta organizacija lažje prilagodila novim razmeram v svetu in postala bolj učinkovita, pravična, dolgoročno usmerjena in odgovorna pri zagotavljanju kolektivne varnosti v 21. stoletju; še posebej pozdravlja stvaren pristop v obeh poročilih, v katerih je vizija v nasprotju s prejšnjimi predlogi reform primerno usklajena z dejanskimi in praktično usmerjenimi izvedbenimi ukrepi;

2. poziva Svet, da v celoti potrdi poročilo o reformi, ki ga je predložil Kofi Annan, in poziva luksemburško predsedstvo, da sodeluje pri uresničevanju sklepa Sveta o skupnem stališču EU do dejanskih reform OZN;

3. odobrava stališče, da se mora napredek na področju razvoja, varnosti in človekovih pravic prepletati ter da se reforme Združenih narodov ne sme obravnavati, kot sama sebi namen, ampak kot neizbežna posledica poglobljene analize političnih in varnostnih meril ter dejavnikov, ki obstajajo v novih in negotovih svetovnih razmerah; zato se zavzema za krepitev sistema Združenih narodov in njihovih institucij, saj ti predstavljajo najbolj primerne in edine globalne institucije, ki so potencialno sposobne na zakonit in hkrati učinkovit način spodbujati in zagotavljati kolektivno varnost;

4. odobrava stroge omejitve pojma samoobrambe in uporabe orožja ter odgovornosti za varstvo civilnega prebivalstva, kot jih je opredelil Odbor na visoki ravni v skladu z duhom in besedilom Ustanovne listine OZN in se strinja, da takšna opredelitev naj ne ustavi preventivnih ukrepov Varnostnega sveta, tudi če bo igral bolj aktivno vlogo kot v preteklosti, saj je edini zakoniti organ za takšne ukrepe; ponovno opozarja, da je krizna zaščita učinkovita le, če imajo OZN stalna sredstva za stalni nadzor in opazovanje etničnih, jezikovnih ali verskih napetostih, ki bi se lahko razvile v krizo;

5. ponavlja, da mora Varnostni svet pred nameravano uporabo sile vedno upoštevati naslednjih pet meril zakonitosti: stopnja ogroženosti, pravilen namen, zadnje sredstvo, sorazmernost sredstev in dopustitev posledic; se strinja, da je treba načela o uporabi sile in njeno zakonitost določiti z resolucijo Varnostnega sveta; predlaga, da se Varnostnemu svetu dovoli, da za namen obravnavanja jasno določenih razmer prek omejenega časovnega obdobja glede na posamezni primer prenese svoja pooblastila iz oddelka VII Ustanovne listine OZN na priznano regionalno organizacijo;

6. podpira poziv Odbora na visoki ravni, kot je potrjeno v poročilu generalnega sekretarja, da se Mednarodni agenciji za atomsko energijo dodeli večjo vlogo in okrepljena sredstva, vključno s krepitvijo njenega organa preverjanja, v boju proti jedrskem širjenju in preprečevanju uporabe atomskega, biološkega in kemičnega orožja; močno podpira poziv, da se države zavežejo k popolni usklajenosti z vsemi členi Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, Konvencije o biološkem in toksičnem orožju ter Konvencije o kemičnem orožju, da bi še naprej krepili večstranski okvir za neširjenje in razorožitev ter tudi posebne predloge na tem področju;

7. podpira zagotavljanje dobave goriva, nujnega za razvoj miroljubne uporabe, kot je ureditev, v kateri bi MAAE imela vlogo garanta za dobavo cepljivih snovi civilnim uporabnikom jedrskega orožja po tržnih obrestnih merah za države, ki prostovoljno opustijo razvoj obogatitve domačega urana in obratov za ločevanje plutonija;

8. podpira prizadevanja Združenih narodov, da bi izdelali strategijo za boj proti terorizmu, ki spoštuje človekove pravice in pravno državo, vključuje civilno družbo in temelji na petih stebrih, katerih namen je odvračati terorizem ali ga ne podpirati, onemogočati teroristom dostop do finančnih sredstev in materialnih virov, odvračati države od podpiranja terorizma, razvijanje zmogljivosti za boj proti terorizmu na državni ravni in zaščita človekovih pravic;

9. v zvezi s tem poudarja potrebo po tem, da se gradi na preteklem delu Protiterorističnega odbora in podpira izvršni direktorat Protiterorističnega odbora pri njegovih nalogah zagotavljanja usklajenosti z obveznostmi Resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1373 (2001);

10. pričakuje, da bo Generalna skupščina Združenih narodov sprejela celovito konvencijo o terorizmu, ki bo temeljila na razumljivi in sporazumni opredelitvi, ki med drugim vsebuje sklicevanje na opredelitve v Konvenciji o zatiranju financiranja terorizma iz leta 1999 in Resoluciji Varnostnega sveta OZN št. 1566 (2004), ter ponavlja, da dejavnosti, ki jih določa 12 zgodnejših protiterorističnih konvencij, predstavljajo terorizem, skupaj z izjavo, da tudi predstavljajo zločin po mednarodnem pravu; hkrati spodbuja učinkovitejše sodelovanje na drugih prednostnih področjih, kot sta boj proti organiziranemu kriminalu in nezakonita trgovina z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter prizadevanja za popolno odstranitev zemeljskih min;

11. docela soglaša s tem, da se morajo razvite držav bolj aktivno udeleževati mirovnih operacij po vsem svetu in zato poziva države članice EU, naj svojo vojsko preoblikujejo v primerne enote za posredovanje pri mirovnih operacijah in določijo kontingente, ki bodo v pripravljenosti za potrebe OZN; potrjuje, da se resno zavzema za ponovno oživitev ukrepov za preprečevanje spopadov kot tudi za vzpostavljanje miru po končanih spopadih in sicer z zagotavljanjem mirovnih čet z ustreznimi mandati in zadostnimi možnostmi in ustreznim usposabljanjem za izvedbo dodeljenih nalog ter za preprečevanje civilnih in humanitarnih kriz; se strinja s predlogom, da bi moral Varnostni svet izdati dovoljenja za mirovne operacije, ki jih izvajajo regionalne organizacije;

Odprava pomanjkanja: deljena in uravnotežena vizija obnovljene razvojne politike OZN

12. ob tej priložnosti poziva vse udeležence, da se pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja potrudijo v največji meri; poudarja, da je treba reforme in cilje razvoja, kot je omenjeno v razvojnih ciljih tisočletja, uresničiti v skladu s prizadevanji reforme na področju kolektivne varnosti in institucionalnih reform; je prepričan, da bo le temeljita in uravnotežena reforma sistema OZN kot celote dosegla boljše ravnotežje sever-jug znotraj OZN, ki bo povečalo sprejemljivost OZN in njeno legitimnost v očeh njenih članic;

13. ponovno opozarja, da je treba izvajati predhodne zaveze držav, ki dajejo gospodarsko pomoč za financiranje razvoja – posebno za uresničitev napredka v boju proti HIV/AIDS, malariji in tuberkulozi; v zvezi s tem ugotavlja, da je treba okrepiti ekipe držav OZN, da je treba osebje ustrezno usposobiti in financirati ter da je treba za dosego razvojnih ciljev tisočletja tesno sodelovati z mednarodnimi finančnimi ustanovami;

14. poudarja potrebo po nadaljnji podpori znanstvenih raziskav in razvoja, da bi zagotovili okoljsko trajnost, obravnavali podnebne spremembe ter se odzvali na posebne potrebe držav v razvoju na področju kmetijstva, naravnih virov in okoljskega ravnanja;

15. ponovno opozarja, da mora uspešno partnerstvo temeljiti na dvosmernem procesu, v katerem morajo države v razvoju okrepiti vodenje, se boriti proti korupciji in kar najbolj povečati domača sredstva za financiranje nacionalnih razvojnih strategij, medtem ko morajo razvite države podpirati ta prizadevanja z učinkovitejšim dodeljevanjem razvojne pomoči, boljšim dostopom do njihovih trgov in odpisom dolgov;

16. odobrava stališče, da so gospodarski in družbeni razvoj, varnost in spoštovanje človekovih pravic in varstvo okolja zapleteno medsebojno odvisni; poudarja, da lahko preprečevanje tveganja z razvojem znatno zmanjša politične, vojaške ali teroristične grožnje, ki izhajajo iz dejanskih ali občutenih družbenih neenakosti, gospodarskih krivic in slabšanja okolja; pozdravlja ugotovitve poročila Odbora na visoki ravni, da hierarhija groženj ne obstaja in da grožnje ne morejo biti obravnavane ločeno druga od druge; zato še enkrat poudarja, da so varnostna vprašanja tesno povezana z uresničitvijo in podkrepitvijo razvojnih ciljev tisočletja;

17. v celoti potrjuje posebne pozive generalnega sekretarja na tem področju, vključno s pozivi za določitev jasnega časovnega načrta za razvite države za dosego cilja 0,7 % v BND za uradno razvojno pomoč, priznavanje posebnih potreb Afrike in uvedbo vrste pobud hitre zmage, da bi uresničili takojšen velik napredek razvojnih ciljev tisočletja, vključno z odpravo uporabnine za osnovno zdravstveno varstvo in izobraževanje,

18. odobrava priporočilo iz poročila generalnega sekretarja za krepitev prispevkov nedržavnih udeležencev k ciljem OZN, vključno z novimi mehanizmi za zagotovitev odgovornosti civilne družbe, zasebnega sektorja in mednarodnih institucij;

19. pozdravlja priporočilo iz poročila generalnega sekretarja o sporazumu za mednarodni okvir za obravnavo podnebnih sprememb po letu 2012 z večjim sodelovanjem vseh glavnih onesnaževalcev in za podporo časovno omejenih okoljskih ciljev za vse države članice EU;

20. potrjuje, da morajo imeti organi odločanja pri OZN ustrezne pristojnosti in nositi odgovornost za določanje skupnih javnih interesov na eni strani ter uvedbo mehanizmov za ohranitev in varovanje teh javnih interesov na drugi strani, vključno z opredelitvijo mednarodnih pravil, katerih namen je pojasnitev odnosa med trgovino in okoljem, da bi zagotavljali varovanje večstranskih okoljskih sporazumov pred pravili trgovanja;

Reformirane institucije za boljšo zastopanost in učinkovitost

21. vztraja, da reforma Varnostnega sveta in druga institucionalna vprašanja ne smejo omejevati ali zasenčiti nujno potrebne reforme Združenih narodov kot celote, čeprav so drugačen pogled na strukturo in delovne metode z ozirom na boljše možnosti zastopanja in verodostojnost izredno pomembni; poziva države članice OZN, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da morebitne težave na poti k dogovoru o novi sestavi Varnostnega sveta ne bi ogrozile reforme kot celote;

22. je prepričan, da mora v središču reforme Varnostnega sveta biti krepitev njegove avtoritete, resnična zastopanost vseh geografskih območij, legitimnost, učinkovitost in njegova glavna vloga pri ohranjanju mednarodnega miru in varnosti; je prepričan, da je treba spremeniti sestavo Varnostnega sveta, tako da se upoštevajo spremenjene razmere v mednarodnem sistemu in trenutnih geopolitičnih dejstev s povečanjem števila držav v razvoju v Svetu, z zagotovitvijo, da so njegovi člani pripravljeni in zmožni ukrepati, ko je to potrebno, ter z uporabo učinkovitejših in preglednejših delovnih metod; meni, da predloga (model A in B) Odbora na visoki ravni ustrezno zrcalita boljšo zastopanost, čeprav so možni tudi drugi predlogi reform, ter poudarja, da je cilj EU še vedno sedež v Varnostnem svetu OZN takoj, ko bodo izpolnjeni politični, ustavni in pravni pogoji zanj;

23. upošteva predlog o razširitvi sestave Varnostnega sveta OZN z vključitvijo novih sedežev za vsako regionalno skupino, vključno z "Evropo"; izraža mnenje, da bi bila v tem smislu edina rešitev v skladu s Pogodbo o Ustavi za Evropo ter z zakonitim predstavnikom Unije in evropskim ministrom za zunanje zadeve dodeliti dodaten stalni sedež EU; poziva države članice, naj resno preučijo ta predlog in s tem krepitev vpliva Evrope v svetu s skladno in učinkovito skupno zunanjo politiko;

24. meni, da je v vsakem primeru, ne glede na postopek izbrane reforme, treba dodeliti EU kot takšni nekaj dodatnih sedežev za "Evropo"; v tem oziru poziva Svet EU, da vzpostavi ustrezen mehanizem, da predlaga države članice EU, ki bodo kot predstavnice EU izvajale mandat v tesnem usklajevanju z drugimi državami članicami, visokim predstavnikom za SZVP ali bodočim ministrom za zunanje zadeve, Komisijo in Evropskim parlamentom, dokler ne bodo izpolnjeni pogoji za sedež EU;

25. v celoti podpira predlog poročila Odbora na visoki ravni o uvedbi mehanizma poskusnega glasovanja v Varnostnem svetu, pri čemer bi člani lahko pozvali k javni navedbi stališč v zvezi s predlaganim ukrepom, glasovi "proti" ne bi imeli učinka veta, niti ne bi končno glasovanje imelo nobene pravne veljave, povečala pa bi se odgovornost funkcije veta;

26. izrecno zagovarja krepitev varstva človekovih pravic in njihovo podpiranje v okviru sistema OZN, ki do zdaj žal ni vedno dosegel želene učinkovitosti v smislu rezultatov, ter poziva k znatnemu povečanju finančne podpore vseh držav članic za Urad visokega komisarja za človekove pravice, kot tudi za aktivno udeležbo visokega komisarja pri delu in razpravah Varnostnega sveta; v zvezi s tem podpira predlog o letnem poročilu visokega komisarja za človekove pravice, ki bi predstavil dodano vrednost v smislu preglednosti priporočil OZN in hkrati omogočil oceno stopnje sodelovanja države z mehanizmi OZN;

27. podpira nadomestitev Komisije OZN za človekove pravice (UNCHR) z zmanjšanim stalnim Svetom za človekove pravice (HRC), ki ga neposredno izvoli Generalna skupščina – katera pri imenovanju članov tega telesa izbere države, ki najbolj tankovestno spoštujejo človekove pravice – z okrepljeno večino, ki ji daje večjo demokratično legitimnost in politično težo; podpira vključitev mehanizma "medsebojnega pregleda" v delovne metode Komisije OZN za človekove pravice, ki bo omogočil redno ocenjevanje vsake države v zvezi s človekovimi pravicami – z okrepljeno večino, ki bo omogočil redno ocenjevanje vsake države v zvezi s človekovimi pravicami; podpira zamisel o povezavi pristopa k HRC z obveznostjo države članice, da objavi stalen razpis za izvajanje mehanizmov in postopkov OZN; meni, da je izredno pomembno okrepiti vlogo neodvisnih NVO v HRC in da njihovo sodelovanje zahteva reformo odbora NVO;

28. ponovno izraža vso podporo delu Mednarodnega kazenskega sodišča in spodbuja vse države članice OZN k sodelovanju z njim; pozdravlja ustanovitev posebnega poročevalca o združljivosti protiterorističnih ukrepov z mednarodnim pravom človekovih pravic; priznava pomembno vlogo Mednarodnega sodišča in podpira obravnavo sredstev za okrepitev dela Sodišča;

29. v celoti podpira stališče Odbora na visoki ravni, da je treba vlogo, manevrski prostor in odgovornost generalnega sekretarja povečati na področju miru in varnosti; v zvezi s tem poudarja potrebo, da se generalnemu sekretarju da ustrezno svobodo, presojo in sredstva za organizacijo strukture in načinov njegovega delovnega okolja, da bi bila uprava OZN v skladu s prednostnimi nalogami reforme;

30. je vznemirjen zaradi obtožb, da je osebje mirovnih sil OZN izvajalo spolno in fizično nasilje, med drugim v Demokratični republiki Kongo, Bosni in Hercegovini ter na Kosovu; obsoja dejstvo, da tisti, ki so zakrivili spolno nasilje in posilstva med sedanjimi spori, niso bili ne obtoženi ne kaznovani, ter poziva OZN k obravnavi težav za zagotovitev, da organizacija nadaljujejo s svojo vlogo vodilnega borca za človekove pravice v svetu;

31. pozdravlja predlog o ustanovitvi komisije za vzpostavljanje miru ter urada za podporo pri vzpostavljanju miru v okviru sekretariata OZN in s sodelovanjem mednarodnih finančnih institucij, da bo imela organizacija boljše možnosti za trajnostna prizadevanja na področju vzpostavljanja miru po končanih spopadih ter za ponovno vzpostavitev reda in obnovo uničenih narodov, kjer država ne obstaja več; poziva k ustanovitvi civilnega mirovnega korpusa ("bele čelade"), ki bodo sposobne uresničevati naloge nevojaške narave; močno odobrava potrebo po zagotovitvi večje zaščite humanitarnim udeležencem ter njihovega varnega in neoviranega dostopa do ranljivega prebivalstva; poudarja potrebo po dodatnih sredstvih za generalnega sekretarja za njegovo zmogljivost posredovanja v sporih ("dobri uradi") in podpira oblikovanje enote za pomoč vladavini prava in sklada za demokracijo, ki bosta nacionalnim prizadevanjem pomagala ponovno vzpostaviti vladavino prava in demokracijo;

32. vztraja pri potrebi po ponovni oživitvi generalne skupščine z izvajanjem boljše zasnove in skrajšanjem dnevnega reda za hitro in učinkovito obravnavo glavnih bistvenih vprašanj v zvezi z današnjim svetom, z zmanjšanjem števila članov njenih odborov in z osredotočenjem njenih dejavnosti na izboljšanje resolucij in verodostojnosti organa kot celote; poziva k vzpostavitvi mehanizmov znotraj generalne skupščine za sistematično sodelovanje s civilno družbo;

33. poziva k občutnemu zmanjšanju števila članov Ekonomsko-socialnega sveta (ESS) in k okrepitvi njegovih pristojnosti pri odločanju, da se ta organ preoblikuje v organ, ki je enakovreden Varnostnemu svetu na področjih v zvezi z gospodarstvom, financami, razvojem, biotehnologijo, komunikacijskimi sistemi, etiko ter grožnjami podnebju in biotopu; poziva k vzpostavitvi tesnega in stalnega posvetovalnega mehanizma med reformiranim ESS in ustanovami Bretton Woods ter tudi Svetovno trgovinsko organizacijo (STO), kar omogoča, da ESS učinkovito oceni napredek načrta razvoja OZN in služi kot forum razvojnega sodelovanja na visoki ravni; poziva k boljšemu mehanizmu usklajevanja med različnimi agencijami Združenih narodov, ki delujejo pod okriljem ESS; podpira predlog dvoletnega foruma za razvojno sodelovanje na visoki ravni in ustanovitev izvršnega odbora ESS;

34. vseeno meni, da predlogi za reformo iz poročila generalnega sekretarja na socialno-ekonomskem področju močno zaostajajo za dejanskimi potrebami organa, ki združuje ključne razvite države in države v razvoju za obravnavo kritičnih vmesnih povezav med trgovino, financami, okoljem ter gospodarskim in socialnim razvojem; v celoti podpira kot prvi korak predlog iz poročila Odbora na visoki ravni, da se skupina G20, katere član je Evropska unija kot institucija, Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka pa sta člana po uradni dolžnosti, preoblikuje v skupino vodij, ki ji redno prisostvujejo STO generalni sekretar, predsednik ESS in visoki komisar za človekove pravice;

35. predlaga preoblikovanje obstoječega, vendar neizkoriščenega in zastarelega Skrbniškega sveta v Svet za neuspešne države, ki bi bil v imenu Združenih narodov odgovoren za usklajevanje mednarodnega sodelovanja v primeru neuspešnih držav in predvsem za preprečevanje sporov v teh državah; predlaga, da Varnostni svet pooblasti ta Svet za neuspešne države za začasno upravljanje ljudstev in ozemelj, kjer so se uradne državne strukture porušile ali pa so pred tem, da bodo izginile;

36. poziva k okrepitvi mednarodne okoljskega upravljanja s posodobitvijo Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) v specializirano agencijo Združenih narodov za okolje, opremljeno z zadostnimi finančnimi, materialnimi in človeškimi viri, univerzalnim članstvom, ki lahko zagotavlja skladnost s pravno zavezujočimi večstranskimi okoljskimi sporazumi (MEA) vlad, mednarodnih gospodarskih institucij in nadnacionalnih družb in služi kot referenčni organ za znanstveno, tehnično in pravno znanje o okolju; poziva k povezovalnim novim ukrepom za zagotovitev okoljske trajnosti, vključno z obravnavo podnebnih sprememb in vprašanj v zvezi z opustošenjem, biotsko raznovrstnostjo in okoljskimi begunci; poziva k razjasnitvi pristojnosti, vključno z mehanizmi za poravnavo sporov, med Svetovno trgovinsko organizacijo (STO) in večstranskimi okoljskimi sporazumi znotraj sistema OZN;

37. opozarja na to, da sta novembra 2004 Program OZN za okolje (UNEP) in Program OZN za razvoj (UNDP) podpisala Memorandum o soglasju, ki za države, na njihovo željo, predvideva pomoč UNEP pri večanju zmogljivosti za usklajevanje z okoljskimi obveznostmi, kot enega ključnih stebrov trajnostnega razvoja; podpira to stališče in močno odobrava potrebo po zagotovitvi dovolj sredstev za učinkovito sodelovanje obeh programov;

38. poudarja, da je Organizacije OZN za izobraževanje, kulturo in znanost (UNESCO) ena od ključnih agencij v sistemu Združenih narodov z globalno odgovornostjo za izobraževanje, znanost (vključno z vodo) in kulturo (vključno z obveščanjem in mediji); poziva države članice, da UNESCO zagotovijo povečana proračunska sredstva, da bo lahko izpolnil svojo pomembno nalogo; poziva generalnega sekretarja OZN, da sistematično uporablja prispevke UNESCO, posebno pri zmanjševanju revščine in izobraževalnih politikah ter pri varovanju kulturne raznolikosti;

39. poziva k ustanovitvi parlamentarne skupščine Združenih narodov (UNPA) v okviru sistema OZN, ki bo okrepila demokratični profil in notranji demokratični proces organizacije in civilni družbi po vsem svetu omogočala neposredne udeležbe pri postopku sprejemanja odločitev; se izreka za to, da bi morala ta parlamentarna skupščina razpolagati z neomejeno pravico do podatkov, udeležbe in nadzora, zato da bi mogla sprejemati priporočila, naslovljena na Generalno skupščino OZN;

40. predlaga, da bi kot dopolnitev 2. svetovne konference predsednikov parlamentov, predvidene od 7. do 9. septembra 2005 v New Yorku, še pred srečanjem voditeljev držav in vlad v septembru leta 2005 kot prvi korak priredili parlamentarni dogodek; izraža svojo pripravljenost, da pošlje delegacijo na te parlamentarne dogodke; v celoti podpira ustanovitev sklada za demokracijo, namenjenega spodbujanju, uvedbi in krepitvi demokracije po vsem svetu, k čemur v svojem poročilu podpira tudi generalni sekretar;

41. poziva države članice k podpori in krepitvi "demokratične politične klike OZN", ki spodbuja demokracijo med državami članicami OZN in pomaga pri vzpostavitvi demokratičnih struktur znotraj sistema OZN tako, da služi kot vzor za pojavljajoče demokracije, hkrati pa preprečuje nedemokratičnim diktatorskim državam, da bi predsedovale pomembnim organom OZN in tako ogroža verodostojnost OZN;

42. pozdravlja pobudo generalnega sekretarja za organizacijo "dogodka Pogodbe, povabilo k univerzalnemu sodelovanju Focus 2005: odziv na globalne izzive"; poziva države članice, da to pobudo podprejo s podpisom, ratifikacijo ali pristopom k pogodbam iz Focus 2005, pri katerih še niso pogodbenice; poziva tudi Svet in Komisijo, v zvezi z njunimi odnosi s tretjimi državami, da spodbujata to pobudo in pomagata tem državam pri prizadevanjih za podpis, ratifikacijo ali pristop k tem pogodbam do septembra 2005;

43. opozarja na uspešno sodelovanje med Združenimi narodi in Evropsko unijo v zvezi z reševalnimi akcijami in pomočjo, ki so jo zagotavljali po cunamijih; pozdravlja priporočilo generalnega sekretarja, ki poziva Združene narode k nadaljevanju z uspehi regionalnih organizacij, zlasti pri razvoju trdnih norm za zagotovitev politične stabilnosti in zaščito pravic manjšin, domorodnih ljudstev in notranje razseljenih oseb; pozdravlja priporočilo o povečani podpori Afriki in Afriški uniji; poziva k večjemu partnerstvu med Združenimi narodi in Evropsko unijo ob upoštevanju, da je slednja najprimernejša za usklajevanje učinkovitega izvajanja globalnih politik z drugimi državami ali regionalnimi subjekti, vključno s tistimi, ki zadevajo Mednarodno kazensko sodišče, Kjotski protokol ali mednarodno prepoved kopenskih min;

44. ponovno izraža svoje mnenje, da je v skladu z Ustavo EU poenostavitev diplomatskega predstavništva EU izrednega pomena za OZN za izboljšanje odnosov med njima in za vpliv EU na mednarodni ravni; zato spodbuja Svet in Komisijo k dejavnemu prizadevanju za združitev njunih posameznih predstavništev in delegacij v skupno zunanjo delegacijo EU na vsakem naslednjem sedežu OZN: New York, Ženeva, Dunaj in Nairobi;

45. glasno poziva države članice EU, da nemudoma podprejo predlog za reformo, začrtan v poročilu generalnega sekretarja, ki nadaljuje poročilo Odbora na visoki ravni, da si kar najbolj prizadevajo za izvedbo teh reform na ustreznih področjih in da v ta namen zagotovijo ustrezna sredstva v sodelovanju z institucijami EU;

46. daje navodilo svojemu Predsedstvu, da imenuje skupino izvedencev za sestavo začetnega načrta, ki natančno pokaže, kako lahko deluje celotna reforma sistema OZN z vidika Ustanovne listine OZN in institucij EU;

47. se odloči za začetek serije kampanj za dvig ozaveščenosti, da seznani širšo javnost v in zunaj Evrope o zgodovinskih posledicah reforme OZN in njenem vplivu na evropski institucionalni sistem;

*

* *

48. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju OZN, predsedniku Varnostnega sveta OZN, predsedniku Generalne skupščine OZN, predsedniku Ekonomsko-socialnega sveta OZN, članom Odbora na visoki ravni za reformo OZN, kakor tudi Kongresu ZDA, Medparlamentarni uniji in Parlamentarni skupščini Sveta Evrope.

[1] UL C 96 E, 21.4.2004. str. 79.

--------------------------------------------------