EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.10.2020 COM(2020) 620 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Unija enakosti:

















strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov {SWD(2020) 530 final}



Kje je bistvo človeštva, ko so Romi vsak dan izključeni iz družbe, drugi pa so potisnjeni v ozadje zgolj zaradi barve kože ali verskih prepričanj? Predsednica Komisije von der Leyen, govor o stanju v Uniji, 2020 Dolžnost Evrope je, da svoje manjšine zaščiti pred rasizmom in diskriminacijo. Anticiganizem moramo nadomestiti z odprtostjo in sprejemanjem, sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva s strpnostjo in spoštovanjem človekovega dostojanstva ter ustrahovanje z izobraževanjem o holokavstu. Predvsem moramo spodbujati razumevanje raznolikosti kot krasnega darila, zaradi katerega je Evropa močna in odporna. Zato Komisija poziva vse države članice, naj se pridružijo zavezi za odpravo rasizma in diskriminacije, ki očitno vplivata na naše velike etnične romske manjšine. Države članice pozivamo, naj se zavežejo novemu strateškemu okviru EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov, da bi zagotovili socialno pravičnost in večjo enakost v vseh pomenih besede. Izjava predsednice von der Leyen, podpredsednice Jourove in komisarke Dalli pred dnevom spomina na holokavst nad Romi leta 2020 I. Uvod Vzpostavitev Unije enakosti je ena glavnih prednostnih nalog Komisije. EU ima pravne instrumente in celovito politiko za vzpostavitev prave Unije enakosti. Kot pa je poudarjeno v akcijskem načrtu EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025, je diskriminacija na podlagi rase ali narodnosti še vedno prisotna. To zlasti velja za Rome, ki pogosto ostajajo marginalizirani. Številni od okoli 10 do 12 milijonov Romov v Evropi se v vsakdanjem življenju še naprej soočajo z diskriminacijo, anticiganizmom in socialno-ekonomsko izključenostjo. Komisija je leta 2011 sprejela okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 . Njegov glavni cilj je bil spoprijemanje s socialno-ekonomsko izključenostjo Romov v EU in državah, ki se pripravljajo na pristop, s spodbujanjem enakega dostopa do izobraževanja, zaposlovanja, zdravja in stanovanja. Države članice je pozval, naj oblikujejo nacionalne strategije vključevanja Romov, imenujejo nacionalne kontaktne točke za Rome in določijo nacionalne cilje. Dve leti pozneje je Svet sprejel Priporočilo o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah, ki je državam članicam zagotovilo smernice, kako okrepiti izvajanje nacionalnih strategij . Regija Zahodnega Balkana je prostovoljno uskladila svojo zakonodajo z okvirom EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020. Ta dva instrumenta sta bila pomembna za to, da se vključevanje Romov uvrsti med prednostne naloge EU in držav članic ter da se mobilizirajo politični, pravni in finančni instrumenti EU. Kljub temu je bil splošni napredek pri vključevanju Romov v zadnjih 10 letih omejen, čeprav so med področji politike in državami velike razlike . Največji napredek je bil dosežen na področju izobraževanja, zlasti z zmanjšanjem zgodnjega opuščanja šolanja ter izboljšanjem udeležbe v predšolski vzgoji in obveznem šolanju. Vendar se je na področju izobraževanja povečalo število primerov segregacije romskih učencev . Tveganje revščine in samoocena Romov o njihovem zdravju sta se izboljšala, vendar je njihova vključenost v zdravstveno zavarovanje še vedno skromna. Dostop do zaposlitve se ni izboljšal, delež mladih Romov, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, pa se je celo povečal. Stanovanjske razmere so še vedno težke, zlasti zaradi neustreznih in segregiranih stanovanj. Obstajajo dokazi, da se je število primerov diskriminacije Romov nekoliko zmanjšalo in da splošno prebivalstvo Rome vse bolj sprejema. Vendar so anticiganizem, kazniva dejanja iz sovraštva, trgovina z Romi, zlasti ženskami in otroki, še vedno zelo zaskrbljujoči . Zaključek okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov je priložnost za okrepitev ukrepov za odpravo te trajne slabosti. To je še toliko bolj pomembno, ker je pandemija COVID-19 razkrila izjemno izpostavljenost izključenih in marginaliziranih romskih skupnosti negativnim zdravstvenim in socialno-ekonomskim učinkom. Da bi dosegli večji in hitrejši napredek, to sporočilo določa nov strateški okvir EU za Rome, ki spodbuja dejansko enakost, socialno-ekonomsko vključevanje in smiselno udeležbo Romov. Medtem ko so države članice na čelu prizadevanj za resnične spremembe v zvezi z Romi, kar zahteva okrepljeno politično zavezanost, jim lahko EU pomaga oblikovati učinkovit pristop in jim zagotoviti prava orodja. Ta strateški okvir temelji na ugotovitvah iz ocene prejšnjega okvira, obsežnih posvetovanjih , letnih ocenah izvajanja nacionalnih strategij in analizi razlogov za omejeno učinkovitost preteklih ukrepov . Pomeni odgovor na pozive Evropskega parlamenta, Sveta in civilne družbe k okrepljeni pobudi EU za obdobje po letu 2020 . Priznava, da niso vsi Romi socialno izključeni, vendar lahko vsi doživijo diskriminacijo in socialno šibkost. Temelji na presečnem pristopu, ki upošteva kombinacijo etnične pripadnosti in drugih vidikov identitete ter načine, na katere taka presečnost prispeva k edinstvenim izkušnjam diskriminacije. Ta strateški okvir EU za Rome prispeva tudi k več drugim pobudam. Neposredno prispeva k izvajanju akcijskega načrta EU za boj proti rasizmu, evropskega stebra socialnih pravic ter k uresničevanju Agende 2030 Združenih narodov in ciljev trajnostnega razvoja. Za doseganje enakosti in vključevanja so potrebni večja uporaba in boljše usmerjanje sredstev ter sodelovanje in partnerstvo romskih skupnosti, vseh vladnih ravni, sektorjev in zainteresiranih strani (nacionalnih vlad, institucij EU, mednarodnih organizacij, civilne družbe ter industrije in akademskih krogov). Tesno sodelovanje med evropsko in nacionalno ravnjo je še posebej pomembno. Na ravni EU ta strateški okvir določa ambiciozne skupne cilje in ciljne vrednosti. Na nacionalni ravni bi vlade morale razviti trdne nacionalne strateške okvire za Rome, da bi sprejele dolgoročne zaveze in tesno sodelovale z institucijami EU na področju enakosti, vključevanja in udeležbe Romov. Komisija v skladu s predlogi iz sklepov Sveta iz leta 2016 sprejema predlog za revizijo in nadomestitev priporočila Sveta iz leta 2013. II. Skupni cilji za enakost, vključevanje in udeležbo Romov Ocena trenutnega okvira in sklepi, ki so jih na tej podlagi oblikovali Evropski parlament, Svet ter več vseevropskih in nacionalnih organizacij civilne družbe , kažejo, da je treba obnoviti in okrepiti zavezo glede doseganja enakosti, vključevanja in udeležbe Romov na evropski in nacionalni ravni. Potrebna je okrepljena zaveza za odpravo stalne diskriminacije, tudi anticiganizma, in za izboljšanje vključevanja Romov v izobraževanje, zaposlovanje, zdravstvo in stanovanjsko politiko . Rome bi bilo treba vključiti v celoten proces od oblikovanja do izvajanja ukrepov. Hkrati bi morali ukrepi priznavati raznolikost in potrebe specifičnih skupin romskega prebivalstva. Komisija je zato določila sedem ciljev na ravni EU za obdobje do leta 2030. Trije od njih so horizontalni cilji na področju enakosti, vključevanja in udeležbe. Preostali štirje so sektorski cilji na področju izobraževanja, zaposlovanja, stanovanj in zdravja. Za učinkovito izvajanje teh ciljev jih je treba podpreti z možnostjo merjenja napredka. Zato Komisija prvič predlaga kvantitativne glavne ciljne vrednosti EU za spremljanje doseganja teh ciljev. Medtem ko je za doseganje teh ciljnih vrednosti do leta 2030 potreben minimalen napredek, je dolgoročni cilj še vedno zagotoviti dejansko enakost in premostiti vrzel med Romi in splošnim prebivalstvom. Te ciljne vrednosti so rezultat izkušenj z raziskavami med romskimi skupnostmi in poglobljenega posvetovanja, v katerem so sodelovali Agencija EU za temeljne pravice (FRA), države članice ter romska in proromska civilna družba. Spodnja diagrama prikazujeta sedem ciljnih vrednosti na ravni EU, napredek, ki ga je treba doseči, in trenutno stanje.

Drugi kazalniki se preučujejo.



III. Obnovljeni in okrepljeni nacionalni ukrepi za enakost, vključevanje in udeležbo Za doseganje ciljev tega strateškega okvira je treba ukrepati na ravni EU in na nacionalni ravni. Ta dopolnjujoč pristop je edini način za izvajanje sprememb na terenu. Države članice imajo glavne pristojnosti na področjih, ki jih zajema ta okvir, zato je potreben strukturiran pristop. Čeprav se položaj Romov med državami razlikuje, je treba povečati zavezanost in odgovornost na nacionalni ravni, da bi dosegli resnične spremembe v vsakdanjem življenju Romov. To vključuje sodelovanje civilne družbe in vseh ustreznih zainteresiranih strani pri pripravi nacionalnih strateških okvirov za Rome. Nadaljnji razvoj nacionalnih ukrepov prek nacionalnih strateških okvirov za Rome Države članice so pozvane, da razvijejo, sprejmejo in izvajajo nacionalne strateške okvire za Rome, vključno s: oskupnimi značilnostmi; ominimalnimi zavezami, ki bi morale veljati za vse; omorebitnimi dodatnimi zavezami glede na nacionalne razmere; oambicioznejšimi zavezami za države članice z znatnim romskim prebivalstvom. Predlogi za te elemente so navedeni spodaj. Kjer je to mogoče, bi bilo treba določiti specifične nacionalne ciljne vrednosti. Komisija bo ta proces podpirala z vsemi potrebnimi smernicami. Podpirala bo tudi nacionalne ukrepe, vključno z izvrševanjem zakonodaje o enakosti, vključevanjem enakosti, vključevanja in udeležbe Romov v pobude politik EU, mobilizacijo sredstev EU za Rome in bojem proti anticiganizmu. Države članice so pozvane, da te nacionalne okvire oblikujejo do septembra 2021 in z njimi seznanijo Komisijo. Komisija skupaj s tem sporočilom sprejema predlog za priporočilo Sveta o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov, v katerem je določen seznam specifičnih ukrepov, ki naj jih države članice sprejmejo za doseganje ciljev EU. Dokumenta se zato dopolnjujeta. Predlagano priporočilo usmerja tudi krepitev zmogljivosti zainteresiranih strani, vključno z nacionalnimi kontaktnimi točkami za Rome, organi za enakost, civilno družbo ter regionalnimi in lokalnimi akterji, ter partnerstva med njimi. Poleg tega določa smernice za zagotavljanje boljše uporabe sredstev EU in nacionalnih sredstev ter za učinkovito spremljanje, poročanje in ocenjevanje nacionalnih strateških okvirov za Rome s strani držav članic. III.1 Smernice za nacionalne ukrepe na podlagi skupnega, vendar diferenciranega pristopa Da bi Komisija državam članicam pomagala razviti smiselne in učinkovite nacionalne strateške okvire za Rome, predlaga vrsto skupnih značilnosti in minimalnih zavez za vse nacionalne strateške okvire za Rome. Ker se delež Romov in njihove razmere v posameznih državah članicah zelo razlikujejo, Komisija predlaga dodatne in bolj ciljno usmerjene zaveze. S tem se priznava raznolikost razmer v državah članicah in omogoča skupen, vendar diferenciran pristop. Prvič, Komisija predlaga, da imajo vsi nacionalni strateški okviri za Rome naslednje skupne značilnosti: üokrepiti osredotočenost na enakost, da se dopolni pristop vključevanja: obravnavanje štirih področij politike (izobraževanje, zaposlovanje, zdravstveno varstvo in stanovanja) prek celostnega pristopa ostaja ključnega pomena za vključevanje Romov, vendar obstaja tudi potreba po jasni osredotočenosti na enakost. Ključni cilj in medsektorska prednostna naloga na vsakem področju politike bi moral biti zlasti boj proti diskriminaciji in anticiganizmu, ki bi dopolnjeval pristop vključevanja. Ta skupni poudarek bi moral zagotoviti, da imajo Romi dejanski dostop do ekonomske in socialne pravičnosti ter enakih možnosti; üspodbujati udeležbo z opolnomočenjem, sodelovanjem in zaupanjem: v vseh fazah oblikovanja politik je treba zagotoviti smiselno udeležbo Romov. Romsko politično, gospodarsko in kulturno sodelovanje bi bilo treba spodbujati v smislu njihove pripadnosti kot polnopravnih članov družbe. Zagotoviti je treba opolnomočenje in gradnjo zmogljivosti Romov, civilne družbe in javnih organov, in sicer s krepitvijo sodelovanja in zaupanja med zainteresiranimi stranmi ter med romskimi in neromskimi skupnostmi; ürazmisliti o raznolikosti Romov: države članice bi morale zagotoviti, da njihovi strateški okviri zajemajo vse Rome na njihovem ozemlju in odražajo potrebe različnih skupin s presečnim pristopom. Zavedati bi se morale, kako se lahko različni vidiki identitete združijo in poslabšajo diskriminacijo. Določiti bi morale kvantitativne in/ali kvalitativne ciljne vrednosti, da zagotovijo odražanje raznolikosti v smislu starosti, spola, spolne usmerjenosti, mobilnosti in drugih osebnih lastnosti; üzdružiti vključevanje politik in izrecno, vendar ne izključno ciljno usmerjenost na Rome: nacionalni strateški okviri za Rome bi morali združevati vključevanje v politike in izrecno, vendar ne izključno ciljno usmerjenost, pri čemer bi bilo treba poskrbeti, da so osnovne storitve vključujoče, in zagotoviti dodatno usmerjeno podporo za spodbujanje dejanskega enakega dostopa Romov do pravic in storitev. Služiti bi morali kot instrumenti načrtovanja za uporabo nacionalnih sredstev in sredstev EU za ukrepe, namenjene Romom, in za vključujočo splošno reformo; üizboljšati določanje ciljev, zbiranje podatkov, spremljanje in poročanje: prizadevanja za doseganje glavnih ciljnih vrednosti na ravni EU in ustreznih kvantitativnih in/ali kvalitativnih nacionalnih ciljnih vrednosti lahko spodbudijo dejanski napredek pri doseganju enakosti, vključevanja in udeležbe Romov. Podatke bi bilo treba redno zbirati, da bi se upoštevali pri poročanju in spremljanju, da bi izboljšali preglednost in odgovornost ter spodbudili prenos politik in učenje. Drugič, Komisija ob upoštevanju skupnih značilnosti, izkušenj s trenutnim okvirom in obsežnih posvetovanj, opravljenih v zadnjih dveh letih, vse države članice poziva, naj v svoje nacionalne strateške okvire za Rome vključijo vsaj naslednje zaveze: Nacionalni strateški okvir bi moral določati: a)nacionalna izhodišča in ciljne vrednosti za doseganje ciljev in ciljnih vrednosti EU na podlagi celovite ocene potreb; b)ciljne vrednosti in ukrepe za specifične skupine (romske otroke, ženske, mlade, starejše Rome ali invalide, mobilne državljane EU, osebe iz držav nečlanic EU, Rome brez državljanstva), da odražajo raznolikost Romov, vključno z ukrepi, ki upoštevajo vidik spola in otroke/starost; c)ukrepe za boj proti anticiganizmu in diskriminaciji (na primer prek nacionalnih akcijskih načrtov za boj proti rasizmu); d)ukrepe za zagotovitev socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih Romov, zlasti na področju izobraževanja, zaposlovanja, zdravja in stanovanj; e)kombinacijo ciljno usmerjenih in splošnih ukrepov, ki upoštevajo specifične lokalne izzive in izrecno odpravljajo ovire, zaradi katerih Romi nimajo enakega dostopa do glavnih politik; f)namenski proračun za izvajanje in spremljanje, ki v celoti izkorišča socialne inovacije in zasebni kapital; g)mehanizme za poročanje, spremljanje in ocenjevanje napredka pri doseganju zastavljenih ciljnih vrednosti; h)sistem posvetovanj in sodelovanja v zvezi s politiko z romsko in proromsko civilno družbo, sektorskimi ministrstvi, organi za enakost, drugimi nacionalnimi institucijami za človekove pravice in drugimi zainteresiranimi stranmi ter i)krepitev zmogljivosti za spodbujanje dejavne udeležbe civilne družbe v vseh fazah oblikovanja politik in za zagotavljanje njene udeležbe v procesih nacionalnih platform in platform EU. Nacionalne kontaktne točke za Rome bi morale: a)dobiti pooblastila, zadostna sredstva in osebje za zagotavljanje rednega usklajevanja in spremljanja ter b)predložiti redna poročila o napredku in sodelovati pri osrednjih dejavnostih mreže nacionalnih kontaktnih točk za Rome, ki jo upravlja Komisija. Tretjič, poleg teh skupnih značilnosti in minimalnih zavez so lahko glede na specifične nacionalne razmere pomembna dodatna nacionalna prizadevanja. Izzivi v zvezi z enakostjo, vključevanjem in udeležbo Romov se razlikujejo glede na velikost romskega prebivalstva in njegov delež v celotnem prebivalstvu, pa tudi glede na širši gospodarski okvir ter dosedanjo izključenost in diskriminacijo. Razlikujejo se tudi glede na to, kje in kako Romi živijo (podeželska, mestna, mobilna, segregirana območja), in glede na posebne vidike, kot so nadnacionalna mobilnost, migracije ali vprašanja v zvezi z državljansko dokumentacijo. Ti različni izzivi se lahko odražajo v nacionalnih strateških okvirih za Rome z diferenciranimi cilji, ravnmi naložb in vrstami rešitev politike. Komisija glede na nacionalne razmere (kot so možnosti zbiranja podatkov, uporaba ciljno usmerjenih ali splošnih sredstev EU, relativna velikost in posebne potrebe romskega prebivalstva) poziva države članice, naj sprejmejo dodatne zaveze. Nacionalni strateški okvir bi moral prav tako določati: a)nacionalne kvantitativne in kvalitativne ciljne vrednosti za vseh sedem ciljev in z njimi povezane ciljne vrednosti EU (odvisno od razpoložljivosti podatkov); b)kako se bodo sredstva in finančni instrumenti EU in držav članic vlagali za Rome ter c)kako bodo institucionalne ali upravne reforme prispevale k enakosti in vključevanju. Nacionalne kontaktne točke za Rome bi morale izvesti tudi vmesno oceno in pregled nacionalnega strateškega okvira. Četrtič, kjer Romi predstavljajo znaten delež prebivalstva (tj. precej nad 1 %), spodbujanje njihove enakosti in vključevanja ni pomembno le z vidika temeljnih pravic, temveč ima tudi jasen gospodarski pomen. V državah z večjim deležem Romov ta skupina predstavlja čedalje večji delež šoloobveznih prebivalcev in prihodnje delovne sile. Napredek pri socialno-ekonomskem vključevanju Romov lahko zmanjša pomanjkanje delovne sile ter znanj in spretnosti v času neugodnih demografskih gibanj in zmanjša socialne izdatke. Naložbe v boljše izobraževanje in izpopolnjevanje prej izključene delovne sile lahko pozitivno vplivajo na rast produktivnosti. Z zagotavljanjem, da lahko Romi izkoristijo svoj potencial in prispevajo h gospodarstvu in družbi na splošno, bodo nastali boljši socialni in ekonomski rezultati za vse.

To upravičuje potrebo po intenzivnejših zavezah in podpori EU, zlasti uporabi sredstev EU za ciljno usmerjene ukrepe in vključujoče splošne reforme. V zvezi s tem so države članice z znatnim romskim prebivalstvom pozvane, naj v celoti izkoristijo predlagani specifični cilj ESS+ glede spodbujanja socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, kot so Romi. Prav tako so pozvane, naj si bolj prizadevajo, da razpoložljiva sredstva dejansko dosežejo Rome. To zahteva tudi zbiranje podatkov, razčlenjenih po narodnosti in spolu, v podporo oblikovanju, spremljanju in pregledu politike. Komisija zato države članice z znatnim deležem romskega prebivalstva poziva, naj poleg minimalnih zavez in zavez glede na nacionalne razmere v svoj nacionalni strateški okvir za Rome vključijo tudi ambicioznejše zaveze, navedene v nadaljevanju. Nacionalni strateški okvir bi moral prav tako: a)predstaviti načrt ali sklop ukrepov za preprečevanje anticiganizma in diskriminacije, segregacije v izobraževanju in na področju stanovanj ter predsodkov in stereotipov do Romov (tudi na spletu) ter boj proti njim; b)vključevati enakost in vključevanje Romov v politike na regionalni in lokalni ravni ter c)določiti, kako se bodo sredstva in finančni instrumenti EU in držav članic vlagali za vključujočo reformo glavnih politik in ciljno usmerjeno ukrepanje. Vlogo nacionalne kontaktne točke za Rome bi bilo treba okrepiti, da lahko: a)računa na namensko ekipo in institucionalni mandat, ki zagotavlja politično težo, učinkovito medsektorsko usklajevanje in vključevanje enakosti in vključevanja Romov v politike na regionalni in lokalni ravni; b)sodeluje (z organi upravljanja sredstev EU) pri usklajevanju medvladnih razprav o porazdelitvi sredstev EU za Rome in pri sistematičnem spremljanju njihove uporabe (na primer prek odborov za spremljanje, preverjanj učinka vključevanja Romov); c)zagotavlja nacionalno posvetovanje in dialog o krepitvi vloge Romov (zlasti mladih in žensk) ter d)zagotovi, da javne politike in univerzalne storitve dejansko dosežejo Rome, vključno s tistimi, ki živijo na oddaljenih podeželskih območjih (na primer izredni in srednjeročni ukrepi v času krize, zakonodajna reforma, načrtovanje politik na področju izobraževanja, zaposlovanja, zdravstvenega varstva, stanovanj, drugih področij socialno-ekonomske vključenosti, socialnih storitev, prometa, sistemov minimalnega dohodka, protidiskriminacijske zakonodaje). Nazadnje se državam članicam priporoča, da pri oblikovanju in izvajanju nacionalnih strateških okvirov za Rome upoštevajo skupna osnovna načela za vključevanje Romov . Priloga 1 vsebuje dodatne smernice za načrtovanje in izvajanje politik za boj proti anticiganizmu in večgeneracijski revščini , spodbujanje udeležbe in opolnomočenja Romov, odražanje raznolikosti Romov ter združevanje ciljno usmerjenih in splošnih pristopov. Določa tudi smernice za boljše reševanje novih izzivov, kot so spopadanje z nesorazmernim učinkom kriz, na primer pandemije COVID-19, na Rome, z zagotavljanjem digitalne vključenosti in okoljske pravičnosti. Poleg tega nudi smernice za spodbujanje (ozaveščenosti glede) romske umetnosti, zgodovine in kulture ter socialnih inovacij in eksperimentiranja s politikami. Komisija bo države članice podpirala pri razvoju in izvajanju njihovih nacionalnih strateških okvirov za Rome, in sicer ne le s finančno podporo in usklajevalnimi ukrepi, kot sta vzajemno učenje ali krepitev zmogljivosti, ampak tudi z metodološko podporo in pomočjo iz programa za podporo strukturnim reformam, da razvijejo sisteme spremljanja in ocenjevanja. Države članice lahko prejmejo tudi podporo agencije FRA, organov za enakost ter drugih nacionalnih institucij za človekove pravice in nacionalnih statističnih uradov, da se zagotovijo/izboljšajo zmogljivosti za redno zbiranje podatkov na nacionalni ravni. Podpora EU bo prilagojena glede na raven zavez držav članic. III.2 Poročanje in spremljanje nacionalnih ukrepov in napredka pri doseganju ciljnih vrednosti Da bi zagotovili učinkovitejše zbiranje podatkov, poročanje in spremljanje napredka pri doseganju ciljnih vrednosti EU in zgoraj predlaganih nacionalnih ciljnih vrednosti, Komisija prvič predlaga uporabo portfelja kazalnikov (glej Prilogo 2). Ta bi resnično koristil vzajemnemu učenju med državami članicami. Portfelj je razvila delovna skupina za kazalnike in poročanje o Romih, ki jo usklajuje agencija FRA, v sodelovanju z nacionalnimi kontaktnimi točkami za Rome, nacionalnimi statističnimi uradi in Komisijo. Omogočil bo tudi poročanje o ukrepih iz predlaganega priporočila Sveta. Poročanje in spremljanje nacionalnih ukrepov bosta potekala na ravni EU in na nacionalni ravni. Komisija bo leta 2022 pregledala nacionalne strateške okvire za Rome, ocenila zaveze držav članic ter zagotovila smernice za morebitne potrebne izboljšave. Države članice se poziva, naj od leta 2023 vsaki dve leti poročajo o izvajanju nacionalnih strateških okvirov za Rome, vključno z ukrepi za spodbujanje enakosti, vključevanja in udeležbe, in naj pri tem kar najbolj izkoristijo portfelj kazalnikov. Poročanje bi moralo biti osredotočeno na izvajanje zavez iz nacionalnih okvirov, vključno z doseganjem nacionalnih ciljnih vrednosti, kadar je to ustrezno. Ta poročila bi bilo treba objaviti, da se poveča preglednost in spodbudi učenje o politiki. O strateških okvirih in končnih poročilih bi bilo treba razpravljati tudi v nacionalnih parlamentih. Komisija zahteva, da agencija FRA vsake štiri leta z začetkom leta 2020 izvede redno raziskavo o Romih, da bi zagotovila potrebne izhodiščne, srednjeročne in končne podatke za merjenje sprememb. Agencija FRA je tudi pozvana, naj podpre prizadevanja držav članic pri zbiranju podatkov in poročanju, tudi prek delovne skupine za kazalnike in poročanje o Romih, ter naj prispeva k spremljanju in analizi napredka na nacionalni ravni, ki ju izvaja Komisija. Nacionalna poročila bodo skupaj s prispevkom civilne družbe in podatki FRA služila kot podlaga za redna poročila Komisije o spremljanju, ki bodo objavljena vsaki dve leti. Komisija bo izvedla tudi vmesno in naknadno oceno strateškega okvira EU za Rome. IV. Ukrepi EU Države članice so ključni akterji pri omogočanju sprememb za Rome na terenu. Nacionalna prizadevanja za spodbujanje napredka pri doseganju ciljev in ciljnih vrednosti EU do leta 2030 bodo dopolnjevali ukrepi in podpora EU. IV.1 Izvrševanje zakonodaje EU Ukrepi za boj proti anticiganizmu in diskriminaciji Romov temeljijo na uveljavljenem pravnem okviru EU, vključno s splošnima načeloma nediskriminacije in enakosti iz Pogodb, ki sta bili ponovno potrjeni v Listini EU o temeljnih pravicah, ter direktivo o rasni enakosti in okvirnim sklepom Sveta o rasizmu in ksenofobiji . Kot je bilo poudarjeno v akcijskem načrtu EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025, celovit sistem pravnega varstva pred diskriminacijo zahteva predvsem učinkovito izvajanje pravnega okvira, da se zagotovi spoštovanje pravic in obveznosti posameznikov v praksi. Ta akt ni namenjen samo Romom, vendar bo neposredno koristil tudi romskim skupnostim. Komisija bo še naprej spremljala in izvrševala uporabo direktive o rasni enakosti, tako da bo preiskovala sistematično diskriminacijo in po potrebi sprožila postopke za ugotavljanje kršitev, da bi spodbudila spremembe v nacionalni zakonodaji in politiki. V zadnjih letih je bil posebna pozornost namenjena diskriminaciji romskih otrok v izobraževanju. Komisija bo zagotovila smernice in usposabljanje ter ponudila finančno podporo za zbiranje podatkov o enakosti ter učinkovito izvajanje in izvrševanje direktive, vključno z zastopanjem interesov žrtev. Kot je bilo napovedano v akcijskem načrtu EU za boj proti rasizmu, bo Komisija leta 2021 poročala o uporabi direktive, do leta 2022 pa sprejela morebitne nadaljnje zakonodajne ukrepe. Poleg tega bo Komisija še naprej podpirala delo organov za enakost, ki pri svojem delu prednostno obravnavajo izboljšanje položaja in življenja Romov. Komisija bo spremljala izvajanje priporočila Komisije o standardih za organe za enakost. Pomembna tema poročila za leto 2021 bosta vloga in neodvisnost organov za enakost ter morebitna potreba po novi zakonodaji za okrepitev njihove vloge. Komisija bo nadaljevala tudi delo na področju preprečevanja rasizma in ksenofobije ter boja proti njima, zlasti s krepitvijo evidentiranja in prijavljanja kaznivih dejanj iz sovraštva ob podpori agencije FRA, krepila strategije za usposabljanje organov kazenskega pregona in povečala podporo žrtvam kaznivih dejanj iz sovraštva. Po navedbah agencije FRA se Romi soočajo z visoko stopnjo nadlegovanja zaradi sovraštva (30 % vprašanih oseb romskega porekla). Komisija ponovno poudarja svojo zavezo, da bo zagotovila popoln in pravilen prenos in izvajanje okvirnega sklepa Sveta o rasizmu in ksenofobiji ter po potrebi sprožila postopke za ugotavljanje kršitev . Kot predpogoj za boj proti anticiganizmu je treba v zakonodajo držav članic v celoti in pravilno prenesti minimalne standarde za inkriminacijo sovražnega govora ter zanikanje, opravičevanje ali zmanjševanje pomena holokavsta. Romi tako kot druge osebe z manjšinskim etničnim ali rasnim poreklom trpijo zaradi sovražnega govora na spletu, anticiganizem pa je eno najpogosteje prijavljenih razlogov za sovražni govor. Komisija bo še naprej sodelovala s podjetji IT za boj proti nezakonitemu sovražnemu govoru na spletu in razširila svoja prizadevanja na druge platforme družbenih medijev. Okvirni sklep dopolnjuje direktiva o pravicah žrtev, katere cilj je med drugim zagotoviti pravico, varstvo in podporo žrtvam kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora. Strategija EU o pravicah žrtev (2020–2025) obravnava posebne potrebe žrtev kaznivih dejanj iz sovraštva, vključno z Romi . IV.2 Vključevanje enakosti Romov v pobude politik EU in mobilizacija sredstev EU za Rome Vključevanje enakosti, vključevanja in udeležbe Romov v vse ustrezne pobude Komisije bo ključnega pomena za doseganje ciljev iz tega strateškega okvira. Vključevanje razsežnosti enakosti pri oblikovanju politik, vse od socialno-ekonomskega vključevanja do umetne inteligence, od zelenega dogovora do digitalnega vključevanja ter od obravnavanja sovražnega govora do migracijskih politik, pomeni tudi zagotavljanje, da so politike EU in nacionalne politike v interesu vseh Romov. Notranja projektna skupina Komisije za enakost si bo v okviru svojih dejavnosti za spodbujanje enakosti za vse in enakosti v vseh pogledih prizadevala zagotoviti, da bo boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti in njenih presekov z drugimi razlogi za diskriminacijo vključen v vse politike, zakonodajo in finančne programe EU. Pri izvajanju akcijskega načrta EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 se bo vedno upošteval položaj Romov. Smernice in usposabljanje o vključevanju v glavne politike bo namenjeno podpori vseh, ki jih zadeva vključevanje vidika enakosti v vse faze ukrepov EU, v celotnem ciklu politike Komisije pa se bo spodbujalo dejavnejše posvetovanje z organizacijami, ki zastopajo Rome. Notranja projektna skupina Komisije za Rome bo še naprej povezovala različne službe Komisije na različnih ravneh na ključnih prednostnih področjih, kot je učinkovita uporaba sredstev EU za spodbujanje enakosti in vključevanja Romov.

Novi mehanizem za okrevanje in odpornost bo kot del instrumenta Next Generation EU podpiral naložbe in reforme, ki so bistvene za trajno okrevanje, ter spodbujal gospodarsko in socialno odpornost ter kohezijo. Da bi države članice prejele podporo, bodo morale pripraviti načrte za okrevanje in odpornost, ki bodo obravnavali gospodarske in socialne učinke krize, digitalni in zeleni prehod ter ustrezne prednostne naloge, opredeljene v priporočilih za posamezne države v okviru evropskega semestra. Ta podpora bo državam članicam omogočila spodbujanje vključevanja marginaliziranih skupin, vključno z Romi in drugimi pripadniki manjšinskih ras ali narodnosti. Predlogi Komisije za večletni finančni okvir spodbujajo vključevanje Romov in boj proti diskriminaciji, zlasti prek Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Komisija je leta 2019 v več poročilih za posamezne države v okviru evropskega semestra poudarila pomen vključevanja Romov; to bi bilo treba upoštevati in obravnavati v programih za obdobje 2021–2027. Predlogi Komisije za uredbe o skupnih določbah, ESS+, ESRR in EKSRP: üzagotavljajo finančno podporo za izvajanje nacionalnih strateških okvirov in ukrepov za Rome, vključno z dejavnostmi na področju človeških zmogljivosti, infrastrukture in krepitve zmogljivosti; üza vse programe določajo, naj spodbujajo enake možnosti za vse brez diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti na vseh stopnjah njihove priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja; üzahtevajo izpolnjevanje tematskih (nacionalni strateški okvir politike za Rome, nacionalni strateški okvir politike za socialno vključevanje in zmanjševanje revščine) in horizontalnih (Listina o temeljnih pravicah) omogočitvenih pogojev v celotnem obdobju 2021–2027; üzahtevajo, da vsaj 25 % sredstev ESS+ spodbuja socialno vključevanje, pri čemer je treba zagotoviti, da je minimalni znesek namenjen tistim, ki pomoč najbolj potrebujejo, ter üpoudarjajo „načelo partnerstva“, tj. sodelovanja vseh ustreznih zainteresiranih strani, vključno z organi, ki zastopajo socialno vključenost, nediskriminacijo in temeljne pravice, ter organizacijami civilne družbe, pri pripravi in izvajanju programov in partnerskih sporazumov ter v odborih za spremljanje. Države članice imajo ključno vlogo pri oblikovanju javnih politik in čim boljšem izkoriščanju finančnih programov za podporo Romom, saj večino proračuna EU izvršujejo države članice v okviru deljenega upravljanja. Komisija zato države članice poziva, naj sredstva iz večletnega finančnega okvira 2021–2027 in instrumenta Next Generation EU namenijo za obravnavanje izzivov in potreb Romov, da bi uresničile zaveze, ki so jih sprejele v svojih nacionalnih strateških okvirih za Rome. Komisija si bo prizadevala zagotoviti, da bodo v prihodnjih partnerskih sporazumih ustrezno obravnavani izzivi posameznih držav, opredeljeni v evropskem semestru, ter da se bodo ukrepi za spodbujanje enakosti in vključevanja izvajali prek operativnih programov. Komisija bo pozorno spremljala, da je v teh državah članicah vzpostavljena dvojna strategija za zagotavljanje vključujočih storitev na eni strani in ciljno usmerjenih programov za marginalizirane romske skupnosti na drugi strani ter da se to odraža v programskih dokumentih za obdobje 2021–2027. Namen omogočitvenih pogojev za posamezne sklade EU v obdobju 2021–2027, ki jih je predlagala Komisija, je zagotoviti spoštovanje temeljnih pravic ter enakost, vključevanje in udeležbo Romov. Komisija bo za povečanje učinkovitosti in uspešnosti ukrepov, povezanih z Romi, podpirala nadnacionalno učenje o politiki in financiranju, na primer mrežo EURoma, ki povezuje organe upravljanja in nacionalne kontaktne točke za Rome. Program InvestEU lahko v okviru sklopa za socialne naložbe ter znanja in spretnosti prispeva tudi k socialno-ekonomskemu vključevanju marginaliziranih skupin, vključno z Romi. To je mogoče doseči z inovativnimi pristopi financiranja, kot so obveznice s socialnim učinkom in v rezultate usmerjeni projekti, vključno s kombiniranjem z nepovratnimi sredstvi EU in/ali finančnimi instrumenti iz sektorskih programov ali kombinacijo različnih tokov financiranja EU. Komisija bo izvajala usmerjene pilotne pobude, da bi preskusila in prikazala delovne pristope h konkretnim vidikom vključevanja (stanovanja, zaposlovanje, socialna varnost) z uporabo inovativnih pristopov financiranja, ki bi jih bilo mogoče uporabiti/razširiti ali ponoviti s širšimi programi na nacionalni ravni ali na ravni EU. Države članice bodo lahko prek instrumenta za tehnično podporo zaprosile za tehnično podporo pri vključevanju enakosti Romov v procese oblikovanja politik in reform. IV.3 Ukrepi in podpora EU za spodbujanje udeležbe, vključevanja in raznolikosti Romov Komisija se je v akcijskem načrtu EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 zavezala, da bo kot institucija dajala zgled, tako da bo sprejela ukrepe, namenjene zaposlovanju in izboru, ki bodo znatno izboljšali reprezentativnost osebja Komisije. Komisija bo pri izvajanju teh ukrepov zagotovila, da se bodo uporabljali za Rome. Komisija poziva druge institucije EU, naj sprejmejo ukrepe za spodbujanje raznolikosti in vključevanja pri zaposlovanju. Komisija bo organizirala redna srečanja s predstavniki držav članic, civilno družbo na ravni EU in mednarodnimi organizacijami ter si pri tem bolj prizadevala za vzajemno učenje. Zagotovila bo tudi redne izmenjave med zainteresiranimi stranmi. Komisija bo v obdobju 2021–2027 še naprej organizirala srečanja o kohezijski politiki („strukturiran dialog“) z organizacijami civilne družbe. Z romskimi organizacijami civilne družbe bo organizirala zaprta srečanja za dialog o razvoju kohezijske politike. Kot je predlagal Evropski parlament, bo Komisija začela nov cikel krepitve zmogljivosti romske civilne družbe, da bi omogočila usklajeno neodvisno spremljanje in poročanje civilne družbe na podlagi izkušenj iz projekta Romski civilni monitor (2017–2020). Poročila o usklajenem neodvisnem spremljanju civilne družbe se načrtujejo v dvoletnih ciklih in se začnejo leta 2022. Komisija si bo prizadevala za čim večji vpliv platforme EU za vključevanje Romov, ki združuje nacionalne vlade, EU, mednarodne organizacije in predstavnike romske civilne družbe ter si prizadeva za spodbujanje sodelovanja in izmenjave izkušenj. Organizirala bo preglede nacionalnih strateških okvirov po temah, državah in regijah, in sicer na podlagi ugotovitev projekta spremljanja romske civilne družbe in nacionalnih poročil o spremljanju. Komisija bo s financiranjem nacionalnih platform za Rome spodbujala reformo teh platform, zlasti tako, da bodo postale bolj reprezentativne za nacionalno romsko prebivalstvo. Razširiti bi jih bilo treba na nove zainteresirane strani (na primer organizacije za pravice otrok, zasebni sektor), da se omogoči novo učenje, izkoristi potencial socialnih inovacij, spremeni miselnost in dosežejo trajne družbene spremembe. Za spodbujanje dejavnega sodelovanja Romov, zlasti žensk in mladih, bi bilo treba izvoliti predstavnika platforme, da se zagotovi nadnacionalno povezovanje med nacionalnimi platformami in platformo EU za vključevanje Romov, romski mladini pa bi bilo treba ponuditi namenska pripravništva ali začetniške položaje v nacionalnih strukturah, povezanih z izvajanjem nacionalnih platform za Rome. Za spodbujanje vzajemnega učenja in prenosa politike bi bilo treba uporabiti sinergije z drugimi pobudami EU ter nacionalnimi ali mednarodnimi pobudami, zlasti s projektom civilnega spremljanja. IV.4 Ukrepi in podpora EU za spodbujanje enakosti in boj proti anticiganizmu Komisija bo za spodbujanje enakosti Romov z bojem proti anticiganizmu podpirala dejavnosti, ki spodbujajo pozitiven diskurz in romske vzornike, se borijo proti negativnim stereotipom, povečujejo ozaveščenost o romski zgodovini in kulturi ter spodbujajo resnico in spravo v okviru programa za državljane, enakost, pravice in vrednote. Komisija bo z Unescom izvedla skupno kampanjo za boj proti dezinformacijam, sovražnemu govoru in teorijam zarote, vključno s tistimi, ki zadevajo Rome. Še naprej bo podpirala zasebni sektor prek platforme EU za listine o raznolikosti in raziskala načine za sodelovanje z mediji, da bi oblikovali pozitiven diskurz ter spodbujali enakost in raznolikost na vseh področjih. Komisija bo na podlagi obstoječih izkušenj pripravila vrsto seminarjev o rasnih in narodnostnih stereotipih, tudi o Romih, na katerih bodo sodelovali novinarji, organizacije civilne družbe in predstavniki manjšinskih rasnih ali narodnostnih skupin. Komisija bo z dejavnostmi komuniciranja oglaševala prednosti enakosti in raznolikosti. Organizirala bo vrsto dogodkov za ozaveščanje, ki bodo osredotočeni na države članice z velikimi romskimi skupnostmi in se bodo borili proti stereotipom, spodbujali kulturno raznolikost, krepili in izpostavili vlogo romskih otrok, mladih in žensk kot vzornikov v različnih skupnostih ter povezovali skupnosti.