[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.11.2005

KOM(2005) 617 končno

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2006 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

KONTEKST PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Uredba o ribolovnih možnostih, ki se sprejme vsako leto, je glavni instrument naše ohranjevalne politike v okviru skupne ribiške politike. V zadnjih nekaj letih postaja vedno bolj kompleksna. Razlog za to je uvedba omejitev ribolovnega napora v okviru načrtov obnovitve ter vključitev začasnih ukrepov in odstopanj v druge pravne akte (na primer v uredbo o tehničnih ukrepih, uredbo o omejitvi ribolovnega napora pri globokomorskih vrstah itd.). Obravnavanje mešanega ribolova še povečuje kompleksnost, saj povezuje določitev celotnega dovoljenega ulova za vrste, ujete v okviru istega ribolova. ICES je 14. oktobra dal na voljo znanstveno mnenje za večino staležev, zajetih v uredbi o ribolovnih možnostih, Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STEFC) Komisije pa je zasedal med 7. in 11. novembrom. Njuna poročila so osnova za ta predlog. Mnenje ICES ponovno poudarja slabo stanje mnogih virov rib v vodah Skupnosti. Večina staležev je izkoriščena do ravni, ki presegajo ravni največjega možnega donosa. Pri mnogih izkoriščenost presega previdnostno raven in številni ključni staleži, vključno z večino staležev trske, so izkoriščeni do ravni, ki predstavlja zelo veliko tveganje za obnovitev staleža. Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 od Komisije zahteva, da letno predlaga omejitve ulova in ribolovnega napora, ki zagotavljajo, da je ribiški sektor Skupnosti ekološko, gospodarsko in družbeno trajnosten. |

120 | Splošni kontekst V veliko primerih so ribolovni viri preveč izkoriščeni zaradi različni dejavnikov, glavni od njih je prekomeren ribolov. Svet vsako leto določi omejitve ulova, vendar raven ulova v veliko primerih ostaja višja od tiste, ki zagotavlja trajnostni donos. To je posledica tega, da so omejitve ulova včasih določene na ravneh, ki so previsoke za zagotovitev trajnosti, in v številnih primerih slabega izvrševanja teh omejitev ulova. V zadnjih letih so bile pri nekaterih vrstah ribolova uvedene omejitve napora z namenom okrepiti omejitve ulova, za nekatere staleže pa so bili uvedeni večletni načrti, ki določajo letne omejitve ulova, da bi s pomočjo postopnega zmanjšanja ribolovne umrljivosti dosegli trajnost. Nezmožnost učinkovitega nadzora nad ulovom in ribolovnim naporom bo povzročila dodatno izčrpanost ribolovnih virov. Takšna izčrpanost se ne sklada s ciljem skupne ribiške politike, ki je doseganje trajnostnega ribolova v Skupnosti. |

139 | Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog, prenehajo veljati 31. decembra 2005. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji skupne ribiške politike in se ujemajo s politiko Skupnosti na področju trajnostnega razvoja. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVOV |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

211 | Posvetovalne metode, glavni obravnavani sektorji in splošni profil vprašanih V predlogu se upoštevajo posvetovanja, ki so bila na podlagi spodaj določenih temelnjih načel opravljena z že ustanovljenimi regionalnimi svetovalnimi sveti ter s Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo. |

212 | Povzetek odgovorov in na kakšen način so bili upoštevani Regionalni svetovalni sveti vztrajajo, da je treba zagotoviti postopnost vseh sprememb pri letnih celotnih dovoljenih ulovih in kvotah, da bi zmanjšali kratkoročne motnje gospodarske dejavnosti. Kot je pojasnjeno v podrobnejši obrazložitvi predloga v nadaljevanju, je v predlog vključeno načelo postopne prilagoditve in omejitve letnih sprememb pri ribolovnih možnostih. |

Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj |

221 | Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja Ribiška biologija in ekonomija ribištva |

222 | Uporabljena metodologija Posvetovanje z neodvisnim mednarodnim znanstvenim organom (ICES) ter organizacija plenarnega zasedanja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STEFC) novembra 2005. |

223 | Glavne organizacije/strokovnjaki, s katerimi so potekala posvetovanja – Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES), oktobra 2005 – Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) |

2244 | Povzetek prejetih in uporabljenih nasvetov Omenjen je bil obstoj možnih resnih tveganjih z nepopravljivimi posledicami. Mnenje glede obstoja takšnih tveganj je soglasno. |

225 | STECF je nasvet, ki ga je dal ICES, potrdil in ga v nekaterih primerih razvil. |

226 | Sredstva, uporabljena za javno objavo nasvetov strokovnjakov Vsa poročila STECF so po tem, ko jih Komisija uradno sprejme, na voljo na spletni strani GD FISH. |

230 | Ocena vpliva Kot zahteva člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002, mora Svet sprejeti ukrepe o omejitvah ulova in napora. Predlagani ukrepi bodo, če se bodo izvajali, povzročili splošno zmanjšanje ribolovnih možnosti za plovila Skupnosti. Predlog ne zajema zgolj kratkoročnih odločitev, ampak je tudi del dolgoročnejšega pristopa, pri katerem se raven ribolova postopoma zmanjša na dolgoročne trajnostne ravni. Pristop, ki ga upošteva predlog, bo kratkoročno povzročil zmanjšanje celotnih dovoljenih ulovov, z obnovitvijo preveč izkoriščenih staležev pa se bodo možnosti ulova povečale. Predvideno je, da bodo srednjeročne do dolgoročne posledice pristopa zmanjšanje vpliva na okolje kot posledica upada ribolovnega napora, zmanjšanja v sektorju za lov v smislu števila plovil in/ali povprečnega ribolovnega napora na plovilo ter nespremenjena ali povečana iztovarjanja. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Predlog določa omejitve ulova in napora, ki se uporabljajo za ribiški sektor Skupnosti in za mednarodni ribolov, pri katerem sodelujejo plovila Skupnosti, da bi dosegli cilj skupne ribiške politike, ki je zagotovitev ribolova na ravni, ki je biološko, gospodarsko in družbeno trajnostna. |

310 | Pravna podlaga Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjega razloga: |

331 | Skupna ribiška politika je skupna politika in se mora zato izvajati z uredbami Sveta. Zadevna uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam, ki pa imajo povsem proste roke pri dodelitvi takšnih možnosti regijam ali nosilcem dejavnosti, tako imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale. |

332 | Ta predlog nima novih finančnih posledic za države članice. Svet sprejme to uredbo vsako leto in javna ter zasebna sredstva za njeno izvajanje že obstajajo. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: uredba. |

342 | Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega razloga: To je predlog za upravljanje ribištva, ki se mora v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 izvajati z letno uredbo, ki jo sprejme Svet s kvalificirano večino. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

409 | Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

DODATNE INFORMACIJE |

510 | Poenostavitev |

511 | Predlog predvideva poenostavitev upravnih postopkov za javne organe (EU ali nacionalne). |

513 | Zahteve za prenos podatkov o uporabi upravljanja napora so bile poenostavljene. Nekatere od teh zahtev obstajajo že v okviru drugih uredb (tj. o zbiranju podatkov) in od držav članic se ne zahteva več, da redno predložijo podatke, ampak da takšne podatke zberejo in jih dajo Komisiji na voljo na njeno zahtevo. |

Klavzula o ponovnem pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

532 | Predlog vključuje klavzulo o reviziji. |

570 | Podrobnejša obrazložitev predloga Kot v prejšnjih letih so staleži rib razvrščeni v kategorije glede na njihovo ohranitveno stanje. To pomaga ohraniti transparentnost in pravičnost pri obravnavanju staležev s podobnim stanjem po vsej Skupnosti in bolj nepristranski pristop v zvezi z državami članicami. (i) Staleži z načrtom obnovitve Prva kategorija je kategorija staležev, za katere je Svet sprejel načrte obnovitve (tj. trska in severni oslič). Za te staleže morajo biti celotni dovoljeni ulovi v skladu s pravili za nadzor nad ulovom, opisanimi v teh načrtih obnovitve. Prilagoditve ribolovnega napora so prav tako del načrtov obnovitve. To je bistvenega pomena. Celotni dovoljeni ulovi, določeni v načrtih obnovitve, so višji od tistih, ki jih priporočajo znanstveniki, in Komisija jih je sprejela le, ker je Svet v zameno sprejel dolgoročni pristop. Če se ne bodo upoštevali načrti obnovitve, ki jih je določil Svet, bo to spodkopalo dolgoročni pristop k upravljanju ribištva. Vendar so lahko nekateri staleži trske na tako nizki ravni (in o dejanskem ulovu obstaja tako malo informacij), da dosledna uporaba načrtov ohranjanja še zdaleč ni preprosta. Za staleže v obnavljanju, za katere je Komisija pripravila predlog načrta obnovitve, vendar ga Svet še ni sprejel (morski list v Biskajskem zalivu in zahodnem Rokavskem prelivu, bokopluta v Severnem morju ter trska v Baltskem morju), predlog vključuje celotne dovoljene ulove, ki ustrezajo pravilu o ulovu v okviru predlaganega načrta obnovitve. (ii) Drugi staleži izven varnih bioloških meja Zgoraj omenjeni kompromis v zvezi s sprejetjem celotnih dovoljenih ulovov, ki so višji od tistih, ki jih priporočajo znanstveniki, v zameno za zavzemanje za dolgoročni pristop (na primer z deklaracijo Sveta) je treba razširiti na tiste staleže izven varnih bioloških meja, pri katerih bi nenadno zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova povzročilo motnje v sektorju in bi bilo za Svet težko sprejemljivo. Kot pri načrtih obnovitve bo ta pristop smiseln le, če bo Svet v prihodnjih letih spoštoval takšno zavezo. V skladu z zavezo Sveta, ki jo je sprejel na lanskoletnem decembrskem zasedanju, je treba zmanjšati ribolovno umrljivost pri staležih izven varnih bioloških meja, da bi ublažili tveganje biološkega izumrtja navedenih staležev. Vendar je treba takšno zmanjšanje združiti s potrebo po zmanjšanju gospodarskih motenj gospodarske dejavnosti. Predlog omejuje zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova na 15 %, to številko je ribiški sektor že večkrat predstavil kot razumno mejo za nihanja količin ulova iz enega leta v drugo. Ta pristop predstavlja kompromis v zvezi z zmanjšanjem bioloških tveganj v skladu z znanstvenim mnenjem in ohranjanjem stabilnosti celotnih dovoljenih ulovov, kot zahteva ribiški sektor. (iii) Staleži, pri katerih je bil presežen dovoljeni obseg ribolova Za staleže, pri katerih je bil glede na trajnostni donos presežen dovoljeni obseg ribolova (vendar jim ne grozi izumrtje), so predlagani celotni dovoljeni ulovi v skladu s ciljem nepovečanja ribolovne umrljivosti, dokler se ne začne za leto 2006 predvidena razprava o zmanjšanju ribolovne umrljivosti v skladu z Izvedbenim načrtom iz Johannesburga (katerega namen je izkoriščanje ob doseganju ravni največjega trajnostnega donosa do leta 2015). Čeprav ta predlog ne posega v prihodnjo razpravo o sporočilu o največjem trajnostnem donosu, celotni dovoljeni ulovi v letu 2006 vsaj ne bi smeli biti v nasprotju z navedenim ciljem. (iv) Staleži, ujeti v mešanem ribolovu Predlagani celotni dovoljeni ulovi upoštevajo mešano naravo številnih vrst ribolova. Ranljive vrste se pogosto lovijo skupaj z drugimi gospodarsko pomembnimi vrstami, to upoštevajo celotni dovoljeni ulovi za povezane vrste, da bi se izognili ulovom in zavržkom (ali „iztovarjanju na črno“) ranljivih vrst po tem, ko so bile kvote izčrpane. (v) Staleži „rib na papirju“ Kot v prejšnjih letih predlog za 20 % zmanjšuje celotne dovoljene ulove, ki jih nobena od držav članic ni izkoristila. (vi) Drugi staleži Predlog vključuje omejitve ulova, dogovorjene v okviru nekaterih regionalnih ribiških organizacij. Celotni dovoljeni ulovi za staleže v grenlandskih vodah ter za staleže, ki si jih delijo z Norveško, še niso na voljo do zaključka posvetovanj, ki potekajo v novembru in decembru. Ti celotni dovoljeni ulovi so predstavljeni kot pro memoria (pm). - Upravljanje napora (Priloga III) Omejitve napora ostajajo bistvena sestavina načrtov obnovitve. Priloga III k temu predlogu omejuje število dni, ki jih ribiška plovila lahko preživijo na morju, odvisno od ribolovnega orodja, ki ga uporabljajo, in območij, v katerih ribarijo. Najstrožje omejitve veljajo za plovila z vlečnimi mrežami z velikimi očesi, da bi zmanjšali aktivnost plovil, ki tradicionalno lovijo trsko. Medtem ko se je ribolovna umrljivost trske pri ribolovu s temi plovili občutno zmanjšala, se je skupna ribolovna umrljivost v Severnem morju zmanjšala samo za približno 12 %, saj je trska široko razširjena in jo v določeni meri lovijo skoraj vsa ribolovna orodja. Ribolovna umrljivost se je pri nekaterih orodjih in v nekaterih območjih morda celo povečala. To se lahko delno razloži s tem, da so Priloga III in drugi ohranitveni ukrepi spodbudili plovila, da so začela uporabljati mreže z manjšimi očesi, da bi tako dobila več dni na morju. Povečanje napora v teh segmentih flote je nadomestilo zmanjšanje napora v segmentu z velikimi mrežnimi očesi in zdi se verjetno, da je to povzročilo povečane zavržke majhnih trsk. Po zadnjem poročilu Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) se pri nekaterih od teh ribolovov z majhnimi očesi ulovijo znatne količine trske. Čeprav znanstveno mnenje ne zagotavlja dovolj informacij za uporabo letnih ciljev načrta obnovitve za trsko (povečanje biomase za 30 %), je jasno, da je biomasa trske še vedno na zelo nizki ravni in da je treba še nadalje zmanjšati ribolovni napor v vseh zadevnih segmentih flote, da bi zagotovili ustrezno možnost za doseganje ciljev načrta. Število dni za južnega osliča in škampa kot tudi za morski list v zahodnem Rokavskem prelivu ustreza načrtom obnovitve za te staleže. STECF je na svojem zasedanju v Ispri septembra 2005 prišel do ugotovitve, da zaprta območja niso dobro nadomestilo za zmanjšanje napora in Svet je v svoji razpravi na to temo septembra 2005 izrazil malo podpore tej možnosti. Sedanji sistem omejitve napora (ki temelji na dnevih, ki jih plovila preživijo izven pristanišča) je razmeroma neprilagodljiv in politično postaja vedno težje, dogovoriti se za zmanjšanje števila dovoljenih ribolovnih dni na plovilo. Komisija predlaga, da Svet v letu 2006 prouči sprejetje drugega sistema za omejitev napora, ki bi temeljil na največjem številu kilovat-dni na nacionalno floto. - Druga vprašanja v zvezi z upravljanjem ribištva (i) Upravljanje napora pri globokomorskih staležih Decembra 2004 je Svet sprejel 10 % zmanjšanje napora pri globokomorski vrstah v primerjavi z ravnjo v letu 2003. Vendar je to zmanjšanje nižje od 30 %, ki jih zahteva Komisija za ribištvo severnovzhodnega Atlantika (NEAFC). Potrebno je nadaljnje zmanjšanje v višini 20 %, da bi izpolnili mednarodne obveznosti Skupnosti ter zaščitili staleže, ki so izjemno občutljivi in zaradi izjemno nizke stopnje razmnoževanja potrebujejo nujno zaščito, kot ICES poudarja že vrsto let. (ii) Upravljanje kratkoživih vrst med letom Sistemi upravljanja med letom se vzpostavijo za ogrožene staleže, kot sta sardon v Biskajskem zalivu in peščenka v Severnem morju. V teh primerih ribolov za zgodnji del leta 2006 ni predlagan. Samo če znanstveni podatki pokažejo, da so zadevni staleži dosegli številčnost, ki dovoljuje gospodarski ribolov, bo ribolov na te vrste ponovno odprt s po hitrem postopku sprejeto uredbo Komisije. (iii) Odstopanja za sredozemsko ribištvo Do sprejetja predlagane uredbe Sveta o upravljalnih ukrepih za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, ki je predvideno za leto 2006, Komisija predlaga, da se dovoli podaljšanje sedanjih odstopanj za nekatere vrste ribolova v tem območju samo za leto 2006. |

1. Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2006 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[1] in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto[2],

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja 2004 o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev trsk[3] in zlasti členov 6 in 8 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča[4] in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 4 Uredbe (ES) št. 2371/2002 zahteva, da Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev dostopa do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih aktivnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STEFC).

(2) Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi celotne dovoljene ulove (TAC) po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij. Ribolovne možnosti je treba dodeliti državam članicam in tretjim državam v skladu z merili iz člena 20 navedene uredbe.

(3) Zaradi zagotovitve učinkovitega upravljanja celotnih dovoljenih ulovov in kvot je treba določiti posebne pogoje za ribolovna delovanja.

(4) Treba je določiti načela in nekatere postopke upravljanja ribištva na ravni Skupnosti, da bi države članice lahko zagotovile upravljanje plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami.

(5) Člen 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa opredelitve pojmov, pomembne za dodelitev ribolovnih možnosti.

(6) V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 je treba opredeliti staleže, za katere veljajo različni tam določeni ukrepi.

(7) V skladu s postopkom, predvidenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva, je imela Skupnost posvetovanja o ribolovnih pravicah z Norveško[5], Ferskimi otoki[6], Grenlandijo[7] in Islandijo[8].

(8) Skupnost je pogodbenica več regionalnih ribiških organizacij. Te ribiške organizacije so priporočile določitev omejitev ulova in druge predpise za ohranjanje nekaterih vrst. Skupnost bi torej morala izvajati navedena priporočila.

(9) Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) je na svojem letnem zasedanju junija 2005 sprejela omejitve ulova rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna ter tehnične ukrepe glede obravnave prilova. Čeprav Skupnost ni članica IATTC, je treba te ukrepe izvajati z namenom zagotovitve trajnostnega upravljanja vira pod jurisdikcijo navedene organizacije.

(10) Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) je na svojem letnem zasedanju leta 2005 sprejela tabele, ki navajajo premalo in preveč izkoriščene ribolovne možnosti pogodbenic ICCAT. V tej zvezi je ICCAT sprejela sklep o ugotovitvi, da je Evropska skupnost v letu 2004 premalo izkoristila svojo kvoto za več staležev.

(11) Zaradi upoštevanja prilagoditve kvot Skupnosti, ki jih je določila ICCAT, je treba razporeditev ribolovnih možnosti, ki so posledica premajhne izkoriščenosti, opraviti na podlagi prispevka vsake države članice k premajhni izkoriščenosti brez spreminjanja delitvenega ključa, določenega v tej uredbi za letno dodelitev celotnih dovoljenih ulovov.

(12) Ribolovne možnosti se morajo uporabljati v skladu z zakonodajo Skupnosti, ki ureja to področje, in zlasti z Uredbo Komisije (EGS) št. 1381/87 z dne 20. maja 1987 o določitvi podrobnih pravil za označevanje in dokumentacijo ribiških plovil[9], Uredbo Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic[10], Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike[11], Uredbo Sveta (ES) št. 1954/2003 z dne 4. novembra 2003 o upravljanju ribolovnega napora v zvezi z nekaterimi ribolovnimi območji in viri Skupnosti[12], Uredbo Sveta (ES) št. 1626/94 z dne 27. junija 1994 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev ribiških virov v Sredozemlju[13], Uredbo Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami[14], Uredbo Sveta (ES) št. 601/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki[15], Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov[16], Uredbo Sveta (EGS) št. 3880/91 z dne 17. decembra 1991 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku[17], Uredbo Sveta (ES) št. 1434/98 z dne 29. junija 1998 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe[18], Uredbo Sveta (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja 2004 o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev trsk[19], Uredbo Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil[20], Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil[21], Uredbo Sveta (ES) št. 973/2001 z dne 14. maja 2001 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst[22], Uredbo Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev[23] in Uredbo Sveta (ES) št. 2270/2004 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2005 in 2006[24].

(13) V skladu z mnenji Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je treba uporabljati začasen sistem za upravljanje omejitev ulova sardona v podobmočju VIII.

(14) V skladu z mnenji ICES je treba uporabljati začasen sistem za upravljanje ribolovnega napora pri peščenki v podobmočju ICES IV in razdelku ICES IIIa sever.

(15) Kot prehoden ukrep se v skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES nadalje zmanjša ribolovni napor pri določenih globokomorskih vrstah.

(16) Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora pri trski, kakor so določene v Uredbi (ES) št. 423/2004, se predlagajo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora v skladu s celotnim dovoljenim ulovom, kakor je določen v členu 8(3) navedene uredbe.

(17) Znanstveno mnenje kaže, da ribolov staleža morske plošče v Severnem morju ni trajnosten in da so ravni zavržkov zelo visoke. Znanstveno mnenje in mnenje Regionalnega svetovalnega sveta za Severno morje kažeta, da je primerno prilagoditi ribolovne možnosti v obliki ribolovnega napora plovil, ki lovijo morsko ploščo.

(18) Za staleže morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu je treba uporabljati začasen program upravljanja naporov. Za staleže trske v Kattegatu, Severnem morju, Skagerraku in zahodnem Rokavskem prelivu, v Irskem morju in na zahodu Škotske ter za staleže osliča in škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa je treba prilagoditi program upravljanja napora.

(19) Člen 2 Uredbe (ES) št. 1434/98 z dne 29. junija 1998 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe[25], ne zagotavlja, da se ulovi sleda omejijo na omejitve ulova, določene za to vrsto. Zato je treba uvesti prehodne ukrepe, ki bodo zagotovili ustrezno spremljanje in štetje sleda pri nerazvrščenem iztovarjanju.

(20) Sedanje ribolovne prakse pri ribolovu z zabodnimi mrežami v globokih vodah zahodno od Škotske in Irske vključujejo rabo zabodnih mrež prekomernih dolžin, kar vodi k dolgemu času postavljanja in visokim stopnjam zavržka. Izgubljene ali namerno zavržene mreže lahko še vrsto let lovijo ribe, ne da bi jih dvignili iz vode. Znanstvene raziskave so pokazale, da ta ribolovna praksa resno ogroža globokomorske vrste in da je treba izvajati prehodne ukrepe za prepoved takega ribolova, dokler ne bodo sprejeti trajnejši ukrepi.

(21) Zaradi zagotovitve trajnostnega izkoriščanja staležev osliča in zaradi zmanjšanja zavržkov se morajo najnovejši dosežki na področju selektivnih ribolovnih orodij uporabljati kot prehodni ukrepi v podrazdelku VIII a, b, d.

(22) Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) je na svojem letnem zasedanju leta 2005 sprejela priporočilo o omejitvi ribolova na nekaterih območjih, da bi zaščitila ranljive globokomorske habitate. Skupnost mora izvajati to priporočilo.

(23) Zaradi prispevanja k ohranjanju hobotnice in zlasti zaradi varovanja nedoraslih organizmov je treba v letu 2006 določiti minimalno velikost hobotnic iz morskih vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in na območju CECAF, dokler se ne sprejme uredba, ki bo spremenila Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov[26].

(24) Novembra 2005 je Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) priporočila, da se več plovil uvrsti na seznam plovil, za katera je bilo potrjeno, da se ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom. V pravnem redu Skupnosti je treba zagotoviti izvajanje priporočil.

(25) Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) je na letnem zasedanju leta 2005 sprejela priporočilo o upravljanju določenega ribolova, ki izkorišča globokomorske vrste, in priporočilo o vzpostavitvi evidence GFCM plovil, daljših od 15 metrov, ki imajo pooblastilo za ribolov v območju GFCM. Ker je Skupnost pogodbenica GFCM, so ta priporočila za Skupnost zavezujoča in jih je zato treba izvajati.

(26) Z namenom prispevati k ohranjanju staležev rib, je treba v letu 2006 izvesti nekatere dopolnilne ukrepe glede nadzora in tehničnih pogojev za ribolov.

(27) Uvesti je treba nekatere določbe o uporabi podatkov VMS, da se zagotovi večja učinkovitost pri spremljanju, nadzoru in obvladovanju upravljanja napora.

(28) Za zagotovitev pravilnega evidentiranja ulovov sinjega mola, ki so jih v vodah skupnosti opravile tretje države, je treba okrepiti določbe o nadzoru v zvezi s takšnimi plovili.

(29) Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi pogoje glede omejitev ulova in/ali omejitev ribolovnega napora. Znanstveno mnenje kaže, da ulovi, ki znatno presegajo celotne dovoljene ulove, posegajo v trajnost ribolovnih aktivnosti. Zato je primerna uvedba povezanih pogojev, ki bodo omogočili boljše izvajanje dogovorjenih ribolovnih možnosti.

(30) ICCAT je na svojem letnem zasedanju leta 2004 sprejela več tehničnih ukrepov za nekatere staleže izrazito selivskih vrst v Atlantiku in Sredozemskem morju, ki med drugim določajo nove minimalne velikosti za tuna, omejitve ribolova na določenem območju in v časovnih obdobjih za zaščito veleokega tuna, ukrepe v zvezi s športnimi in rekreacijskimi ribiškimi aktivnostmi v Sredozemskem morju ter uvedbo programa vzorčenja za oceno velikosti tuna v kletki. Da bi pripomogli k ohranitvi staležev rib, je treba te ukrepe v letu 2006 izvajati do sprejetja uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 937/2001 z dne 14. maja 2001 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst[27].

(31) Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) je na svojem letnem zasedanju leta 2005 sprejela ukrep, v skladu s katerim morajo imeti vsa plovila, ki delujejo na območju Konvencije in lovijo vrste, za katere ne veljajo ohranitvene in upravljalne ureditve drugih pristojnih regionalnih ribiških organizacij, od 1. januarja 2006 na krovu znanstvene opazovalce. Ta ukrep je za Skupnost zavezujoč in ga je zato treba izvajati.

(32) Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na svojem 25. letnem zasedanju od 15. do 19. septembra 2003 sprejela načrt za ponovno vzpostavitev grenlandske morske plošče v podobmočju NAFO 2 in razdelkih 3KLMNO. Načrt predvideva zmanjšanje stopnje celotnega dovoljenega ulova do leta 2007, kakor tudi dodatne ukrepe za zagotovitev njegove učinkovitosti. Navedeni načrt za leto 2006 je treba izvajati do sprejetja uredbe Sveta o izvajanju večletnih ukrepov za ponovno vzpostavitev staleža grenlandske morske plošče.

(33) NAFO je na svojem 27. letnem zasedanju od 19. do 23. septembra 2005 sprejela upravljalne ukrepe za številne prej neregulirane staleže, to je raže v razdelku 3LNO, rdečega okuna v razdelku 3O in bele repate tabinje v razdelku 3NO. Zato je treba te ukrepe izvajati in opraviti dodelitev državam članicam.

(34) Zaradi upoštevanja mednarodnih obveznosti, ki jih je prevzela Skupnost kot pogodbenica Konvencije o ohranitvi morskega biološkega bogastva Antarktike (CCAMLR), vključno z obvezno uporabo ukrepov, ki jih je sprejela Komisija CCAMLR, se morajo uporabljati celotni dovoljeni ulovi, ki jih je Komisija sprejela za sezono 2005–2006, in ustrezni sezonski roki.

(35) CCAMLR je na svojem XXIV. letnem zasedanju leta 2005 sprejela ustrezne omejitve ulova za staleže, ki jih v vzpostavljenih ribolovnih območjih da na voljo katera koli članica CCAMLR. Poleg tega je CCAMLR odobrila sodelovanje plovil Skupnosti pri raziskovalnem ribolovu na Dissostichus spp. v podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter razdelkih 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) in 58.4.3b) ter določila, da veljajo za ustrezne ribolovne aktivnosti omejitve ulova in prilova, kakor tudi nekateri posebni tehnični ukrepi. Navedene omejitve in tehnične ukrepe je prav tako treba uporabljati.

(36) Da bi se zagotovilo preživljanje ribičev v Skupnosti, je pomembno, da se ta ribolovna območja odprejo 1. januarja 2006. Glede na nujnost zadeve je treba odobriti izjemo od roka šestih tednov iz odstavka I(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbam o ustanovitvi Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za premog in jeklo ter Evropske skupnosti za atomsko energijo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I Področje uporabe in opredelitve

Člen 1 Vsebina

Ta uredba določa ribolovne možnosti za leto 2006 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib ter s tem povezane pogoje, pod katerimi se lahko te ribolovne možnosti uporabljajo.

Določa pa tudi ribolovne možnosti in posebne pogoje za nekatere antarktične staleže za obdobja, določena v Prilogi IE.

Člen 2 Področje uporabe

1. Če ni določeno drugače, se ta uredba uporablja za:

(a) ribiška plovila Skupnosti („plovila Skupnosti“) in

(b) ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana („ribiška plovila tretjih držav“) v vodah Skupnosti („vode ES“).

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se ta uredba ne uporablja za ribolovne aktivnosti, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, ki so odobrene ter imajo dovoljenje zadevne države članice in o katerih sta vnaprej obveščeni Komisija in država članica, v vodah katere se izvaja raziskava.

Člen 3 Opredelitve pojmov

V tej uredbi se poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „celotni dovoljeni ulovi“ pomeni količino, ki se v posameznem staležu lahko ulovi vsako leto;

(b) „kvota“ pomeni določen delež celotnega dovoljenega ulova, dodeljen Skupnosti, državam članicam ali tretjim državam;

(c) „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države;

(d) „urejevalno območje NAFO“ pomeni del območja Konvencije Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO), ki ne spada pod suverenost ali jurisdikcijo obalnih držav;

(e) „Skagerrak“ pomeni območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali;

(f) „Kattegat“ pomeni območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøre do Gnibens Spids, od Korshaga do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena;

(g) „Cadiški zaliv“ pomeni območje v podrazdelku ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7°23′48″Z.

Člen 4 Ribolovne cone

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve con:

(a) cone ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja), kakor so opredeljene v Uredbi Sveta (EGS) št. 3880/91; kadar je cona dodatno označena z „vode ES“ pomeni, da se ta cona nanaša samo na vode ES v navedeni coni;

(b) cone CECAF (vzhodni srednji Atlantik ali glavna ribolovna cona FAO 34), kakor so opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 2597/95 z dne 23. oktobra 1995 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven Severnega Atlantika[28];

(c) cone NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika), kakor so opredeljene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2018/93 z dne 30. junija 1993 o predložitvi statističnih podatkov o ulovu in aktivnosti s strani držav članic, ki izvajajo ribolov v severozahodnem Atlantiku[29];

(d) cone CCAMLR (Konvencija o ohranitvi morskega biološkega bogastva Antarktike), kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 601/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki ter o razveljavitvi uredb (EGS) št. 3943/90, (ES) št. 66/98 in (ES) št. 1721/1999[30].

POGLAVJE II Ribolovne možnosti in s tem povezani pogoji za plovila Skupnosti

Člen 5 Omejitve ulova in dodelitve

1. Omejitve ulova za plovila Skupnosti v vodah Skupnosti ali v nekaterih vodah zunaj Skupnosti in dodelitev takšnih omejitev ulova državam članicam ter dodatni pogoji v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 so določeni v Prilogi I.

2. Plovila Skupnosti imajo pooblastilo za ulov v okviru kvot iz Priloge I v vodah, ki spadajo pod ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije, Norveške in ribolovne cone okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz členov 10, 17 in 18.

3. Komisija v skladu s pravili iz Priloge II določi celotni dovoljeni ulov za sardona v območju VIII.

4. Komisija določi omejitve ulova za kapelana v conah V, XIV (grenlandske vode), ki so na voljo Skupnosti, v višini 7,7 % deleža celotnega dovoljenega ulova za kapelana, takoj ko je celotni dovoljeni ulov določen.

5. Komisija lahko omejitve ulova za staleže sinjega mola v conah I–XIV (vode ES in mednarodne vode) ter sleda v conah I in II (vode ES in mednarodne vode) poveča v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002, če tretje države ne spoštujejo odgovornega upravljanja teh staležev.

Člen 6 Posebne določbe o dodelitvah

1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kakor je določena v Prilogi I, ne posega v:

(a) izmenjave na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) ponovne dodelitve na podlagi členov 21(4), 23(1) in 32(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93;

(c) dodatno iztovarjanje, dovoljeno na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

(d) količine, zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

(e) odbitke na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 847/96.

2. Za zadržane kvote, ki se prenesejo v leto 2007, se z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja člen 4(2) navedene uredbe za vse staleže, za katere velja analitski celotni dovoljeni ulov.

Člen 7 Omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji za upravljanje staležev

1. Omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji, določeni v Prilogi IIIa, se uporabljajo za upravljanje nekaterih staležev v Kattegatu, Skagerraku, podobmočju IV ter razdelkih ICES IIa (vode ES), IIIa, VIa, VIIa in VIId.

2. Omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji, določeni v Prilogi IIIb, se uporabljajo za upravljanje osliča v razdelkih ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva.

3. Omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji, določeni v Prilogi IIIc, se uporabljajo za upravljanje staležev morskega lista v razdelku VIIe.

4. Vsa plovila, ki uporabljajo vrste orodja, opredeljene v točki 4 prilog IIIa, IIIb oziroma IIIc, in ribarijo v območjih, opredeljenih v točki 2 prilog IIIa, IIIb oziroma IIIc, morajo imeti posebno ribolovno karto, izdano v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1627/94.

5. Omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji, določeni v Prilogi IIId, se uporabljajo za upravljanje staležev peščenke v Skagerraku, podobmočju ICES IV in razdelku IIa (vode ES).

6. Komisija določi končni ribolovni napor za leto 2006 za lov na peščenko v razdelkih ICES IIa (vode ES), IIIa in podobmočju IV na podlagi pravil iz točke 6 Priloge IIId.

7. Države članice zagotovijo, da ribolovni napori plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov, merjeni v kilovat-dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2006 ne bodo presegali 70 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila navedene države članice zabeležila v letu 2003 pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v Prilogi I in točki 15 Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 2347/2002, z izjemo velike srebrenke, na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov.

Člen 8 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

1. Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se lahko obdržijo na krovu ali iztovarjajo samo, če:

(a) so ulov opravila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana; ali

(b) je ulov sestavljen iz dela deleža Skupnosti, ki ni bil s kvotami dodeljen državam članicam in ni bil izčrpan.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko naslednje ribe obdržijo na krovu ali iztovorijo, tudi če država članica nima kvot ali so kvote ali deleži izčrpani:

(a) vrste, ki niso sled ali skuša, kadar

(i) so ulovljene pomešano z drugimi vrstami z mrežo z velikostjo očesa manjšo od 32 mm v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 850/98, in;

(ii) ulovi niso razvrščeni na krovu ali ob iztovarjanju;

ali

(b) skuša, kadar

(i) je ulovljena pomešano s šurom ali sardelo;

(ii) ne presega 10 % skupne mase skuše, šura in sardele na krovu in;

(iii) ulovi niso razvrščeni na krovu ali ob iztovarjanju.

3. Člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1434/98 se ne uporablja za sleda, ulovljenega v podobmočju ICES IV ter razdelkih ICES IIa (vode ES), IIIa in VIId.

4. Vsi iztovori se vštevajo v kvoto ali, če delež Skupnosti ni dodeljen državam članicam s kvotami, v delež Skupnosti, razen ulovov na podlagi določb odstavka 2.

5. Kadar so izčrpane omejitve ulova države članice za sleda v podobmočjih ICES II (vode ES), IV ter podrazdelkih IIIa in VIId, je prepovedano, da plovila, ki plujejo pod zastavo navedene države članice in so registrirana v Skupnosti ter delujejo v ribolovu, za katerega veljajo ustrezne omejitve ulova, iztovarjajo ulove, ki niso razvrščeni in vsebujejo sled.

6. Določitev odstotka prilova in njegove namenske uporabe se pripravi v skladu s členoma 4 in 11 Uredbe (ES) št. 850/98.

Člen 9 Nerazvrščeno iztovarjanje v podobmočju ICES IV ter razdelkih ICES IIa (vode ES), IIIa in VIId

1. Države članice zagotovijo ustrezen program vzorčenja, ki omogoča učinkovito spremljanje nerazvrščenega iztovarjanja po posameznih vrstah, ulovljenih v podobmočju ICES IV ter razdelkih ICES IIa (vode ES), IIIa in VIId.

2. Nerazvrščen ulov v podobmočju ICES IV ter razdelkih ICES IIa (vode ES), IIIa in VIId se iztovarja samo v pristaniščih in na mestih iztovarjanja, kjer imajo program razvrščanja, naveden v odstavku 1.

Člen 10 Omejitve dostopa

1. Plovila Skupnosti ne lovijo v Skagerraku znotraj 12 morskih milj od norveških temeljnih črt. Vendar je dovoljeno, da plovila, ki plujejo pod dansko ali švedsko zastavo, lovijo do štiri milje od norveških temeljnih črt.

2. Ribolov plovil Skupnosti v vodah pod jurisdikcijo Islandije je omejen na območje, opredeljeno z ravnimi črtami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate:

Jugozahodno območje

1. 63°12'S in 23°05'Z skozi 62°00'S in 26°00'Z,

2. 62°58′S in 22°25′Z,

3. 63°06′S in 21°30′Z,

4. 63°03′S in 21°00′Z od tam 180°00′J;

Jugovzhodno območje

1. 63°14′S in 10°40′Z,

2. 63°14′S in 11°23′Z,

3. 63°35′S in 12°21′Z,

4. 64°00′S in 12°30′Z,

5. 63°53′S in 13°30′Z,

6. 63°36′S in 14°30′Z,

7. 63°10′S in 17°00′Z od tam 180°00′J.

Člen 11 Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi za plovila Skupnosti so določeni v Prilogi IV.

POGLAVJE III Omejitve ulova in s tem povezani pogoji za plovila tretjih držav

Člen 12 Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi za plovila tretjih držav so določeni v Prilogi IV.

Člen 13 Pooblastilo

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Barbadosa, Gvajane, Japonske, Južne Koreje, Norveške, Surinama, Trinidada in Tobaga ter Venezuele, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo pooblastilo za ribolov v vodah Skupnosti v okviru omejitev ulova iz Priloge I in ob upoštevanju pogojev iz členov 14 do 16 ter 19 do 25.

Člen 14 Geografske omejitve

1. Ribolov z ribiškimi polovili, ki plujejo pod zastavo Norveške ali so registrirana na Ferskih otokih, se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj proti odprtemu morju od temeljnih črt držav članic v podobmočju ICES IV, Kattegatu in Atlantskem oceanu severno od 43°00′S, razen območja iz člena 18 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

2. Ribolov v Skagerraku z ribiškimi plovili, ki plujejo pod norveško zastavo, se dovoli štiri morske milje od temeljnih črt Danske in Švedske proti odprtemu morju.

3. Ribolov z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Barbadosa, Gvajane, Japonske, Južne Koreje, Surinama, Trinidada in Tobaga ter Venezuele se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj proti odprtemu morju od temeljnih črt Francoske Gvajane.

Člen 15 Tranzit skozi vode Skupnosti

Ribiška plovila tretjih držav, ki so v tranzitu skozi vode Skupnosti, morajo v skladu s spodaj navedenima pogojema pospraviti svoje mreže tako, da jih ne morejo takoj uporabiti:

(a) mreže, obtežilniki in podobna oprema ne smejo biti povezani s širilkami in vrvmi za vlečenje;

(b) mreže na palubi ali nad njo morajo biti varno privezane na del zgornje konstrukcije.

Člen 16 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se ne smejo obdržati na krovu ali iztovarjati, razen ulovov ribiških plovil tretjih držav, ki imajo kvoto in ta kvota ni izčrpana.

POGLAVJE IV Določbe o izdaji dovoljenj za plovila Skupnosti

Člen 17 Dovoljenja in s tem povezani pogoji

1. Ne glede na splošna pravila o ribolovnih dovoljenjih in posebnih ribolovnih dovoljenjih, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1627/94, je treba imeti za ribolov plovil Skupnosti v vodah tretje države dovoljenje, ki ga izdajo organi navedene tretje države.

2. Vendar se odstavek 1 ne uporablja za naslednja plovila Skupnosti, kadar ribarijo v norveških vodah v Severnem morju:

(a) plovila s tonažo 200 BT ali manj; ali

(b) plovila, ki lovijo vrste, ki niso skuša, za prehrano ljudi; ali

(c) plovila, ki plujejo pod švedsko zastavo, v skladu z ustaljeno prakso.

3. Največje število dovoljenj in drugi s tem povezani pogoji so določeni v delu I Priloge V. V vlogah za dovoljenja se navedejo vrste ribolova in imena ter značilnosti plovil Skupnosti, za katere naj se dovoljenja izdajo, organi držav članic pa jih naslovijo na Komisijo. Komisija predloži te vloge organom zadevne tretje države.

4. Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico (zamenjava) v ribolovnih območjih iz dela I Priloge V, prenos vključuje potreben prenos dovoljenj in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za posamezno ribolovno območje, določeno v delu I Priloge V.

5. Plovila Skupnosti so usklajena z ohranitvenimi in nadzornimi ukrepi in vsemi drugimi določbami, ki urejajo cono, v kateri izvajajo dejavnosti.

Člen 18 Ferski otoki

Plovila Skupnosti z dovoljenjem za izvajanje usmerjenega ribolova na eno vrsto v vodah Ferskih otokov lahko opravljajo usmerjen ribolov na druge vrste pod pogojem, da predhodno obvestijo organe Ferskih otokov.

POGLAVJE V Določbe o izdaji dovoljenj za ribiška plovila tretjih držav

Člen 19 Obveznost dovoljenja in posebne ribolovne karte

1. Ne glede na člen 28b Uredbe (EGS) št. 2847/93 so ribiška plovila z manj kot 200 BT, ki plujejo pod norveško zastavo, oproščena obveznosti, da morajo imeti dovoljenje in posebno ribolovno karto.

2. Ribolovno dovoljenje in posebna ribolovna karta se hranita na krovu. Vendar pa so ribiška plovila, registrirana na Ferskih otokih ali Norveškem, oproščena te obveznosti.

3. Ribiška plovila iz tretjih držav, ki imajo na dan 31. decembra 2005 pooblastilo za ribolov, lahko od 1. januarja 2006 nadaljujejo z ribolovom, dokler se Komisiji ne predloži seznam ribiških plovil, ki imajo pooblastila za ribolov, in ga Komisija ne odobri.

Člen 20 Vloga za dovoljenje in za posebno ribolovno karto

Vlogo za dovoljenje in za posebno ribolovno karto organa tretje države Komisiji spremljajo naslednje informacije:

(a) ime plovila;

(b) registrska številka;

(c) zunanje identifikacijske črke in številke;

(d) pristanišče registracije;

(e) ime in naslov lastnika ali zakupnika;

(f) bruto tonaža in skupna dolžina;

(g) moč motorja;

(h) klicni znak in radijska frekvenca;

(i) nameravani način ribolova;

(j) nameravano območje ribolova;

(k) vrste, ki jih namerava loviti;

(l) obdobje, za katero se zahteva dovoljenje.

Člen 21 Število dovoljenj

Število dovoljenj in s tem povezani posebni pogoji so določeni v delu II Priloge V.

Člen 22 Razveljavitev in preklic

1. Dovoljenja in posebne ribolovne karte se lahko razveljavijo z namenom izdaje novih dovoljenj in posebnih ribolovnih kart. Te razveljavitve začnejo veljati na dan pred datumom, ko Komisija izda nova dovoljenja in posebne ribolovne karte. Nova dovoljenja in posebne ribolovne karte začnejo veljati z dnem izdaje.

2. Dovoljenja in posebne ribolovne karte se v celoti ali delno prekličejo pred datumom izteka veljavnosti, če je kvota za zadevni stalež, določena v Prilogi I, izčrpana.

3. Dovoljenja in posebne ribolovne karte se prekličejo v primeru vsakega neizpolnjevanja obveznosti iz te uredbe.

Člen 23 Neizpolnjevanje ustreznih pravil

1. Vsakemu ribiškemu plovilu tretje države, ki ne izpolnjuje obveznosti, določenih v tej uredbi, se za obdobje, ki ne presega 12 mesecev, ne izdata dovoljenje in posebna ribolovna karta.

2. Komisija predloži organom zadevne tretje države imena in značilnosti ribiških plovil tretjih držav, ki v naslednjem mesecu ali mesecih nimajo pooblastila za ribolov v ribolovni coni Skupnosti zaradi kršitve ustreznih pravil.

Člen 24 Obveznosti imetnika dovoljenja

1. Ribiška plovila tretjih držav ravnajo v skladu z ohranitvenimi in nadzornimi ukrepi ter drugimi določbami, ki urejajo ribolov plovil Skupnosti v coni, v kateri delujejo, zlasti z uredbami (EGS) št. 1381/87, (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94, (ES) št. 88/98, (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1434/98.

2. Ribiška plovila tretjih držav iz odstavka 1 vodijo ladijski dnevnik, v katerega vpisujejo informacije, določene v delu I Priloge VI.

3. Ribiška plovila tretjih držav razen plovil, ki plujejo pod norveško zastavo in ribarijo v razdelku ICES IIIa, pošljejo Komisiji informacije iz Priloge VII v skladu s pravili, določenimi v navedeni prilogi.

Člen 25 Posebne določbe v zvezi s Francosko Gvajano

1. Za odobritev dovoljenja za ribolov v vodah Francoske Gvajane se mora lastnik zadevnega ribiškega plovila tretje države obvezati, da bo na zahtevo Komisije dovolil, da pride na plovilo opazovalec.

2. Poveljnik vsakega ribiškega plovila tretje države, ki ima dovoljenje za ribolov ribe kostnice ali tuna v vodah Francoske Gvajane, ob iztovoru ulova po vsakem potovanju francoskim organom predloži deklaracijo z navedbo količine ulovljene kozice, ki se hrani na krovu od zadnje deklaracije. Ta deklaracija je v skladu z vzorcem iz dela III Priloge V. Poveljnik odgovarja za točnost deklaracije. Francoski organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da preverijo točnost deklaracij, zlasti s preverjanjem v ladijskem dnevniku iz člena 24(2). Deklaracijo potem, ko je preverjena, podpiše pristojni uradnik. Pred koncem vsakega meseca francoski organi pošljejo Komisiji vse deklaracije za pretekli mesec.

3. Ribiška plovila tretjih držav, ki ribarijo v vodah Francoske Gvajane, vodijo ladijski dnevnik v skladu z vzorcem iz dela II Priloge VI. Kopija tega ladijskega dnevnika se pošlje Komisiji preko francoskih organov v 30 dneh po zadnjem dnevu vsakega ribolovnega potovanja.

4. Če Komisija v obdobju enega meseca ne prejme nobenega sporočila v zvezi z ribiškim plovilom tretje države, ki ima dovoljenje za ribolov v vodah Francoske Gvajane, se navedenemu plovilu dovoljenje prekliče.

POGLAVJE VI Posebne določbe za plovila Skupnosti, ki ribarijo v urejevalnem območju NAFO

ODDELEK 1 SODELOVANJE SKUPNOSTI

Člen 26 Seznam plovil

1. Samo plovila Skupnosti, ki imajo več kakor 50 bruto ton in jim je država članica njihove zastave izdala posebne ribolovne karte ter so vključena v evidenco plovil NAFO, smejo pod pogoji, določenimi v kartah, loviti, hraniti na krovu, pretovarjati in iztovarjati ribolovne vire iz urejevalnega območja NAFO.

2. Vsaka država članica obvesti Komisijo v računalniško berljivi obliki vsaj 15 dni pred vstopom novega plovila v urejevalno območje NAFO o vsaki spremembi seznama plovil, ki plujejo pod njeno zastavo in so registrirana v Skupnosti ter imajo pooblastilo za ribolov v urejevalnem območju NAFO. Komisija te informacije takoj posreduje Sekretariatu NAFO.

3. Seznam iz odstavka 2 vključuje naslednje informacije:

(a) interno številko plovila, opredeljeno v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti[31];

(b) mednarodni radijski klicni znak;

(c) zakupnika plovila, kjer je to ustrezno;

(d) vrsto plovila.

4. Za plovila, ki začasno plujejo pod zastavo države članice (zakup prazne ladje), posredovane informacije poleg tega vključujejo:

(a) datum, od katerega je plovilu dovoljeno pluti pod zastavo države članice;

(b) datum, od katerega država članica dovoljuje plovilu ribolov v urejevalnem območju NAFO;

(c) ime države, kjer je plovilo registrirano ali je bilo prej registrirano, in datum, od katerega ne pluje več pod zastavo navedene države;

(d) ime plovila;

(e) uradno registrsko številko plovila, ki so jo dodelili pristojni nacionalni organi;

(f) domače pristanišče plovila po prenosu;

(g) ime lastnika ali zakupnika plovila;

(h) izjavo, da je poveljnik dobil kopijo veljavnih predpisov v urejevalnem območju NAFO;

(i) glavne vrste, ki se lahko lovijo v urejevalnem območju NAFO;

(j) podobmočja, kjer obstaja verjetnost, da bo plovilo ribarilo.

ODDELEK 2 TEHNIčNI UKREPI

Člen 27 Velikost očes mreže

1. Uporaba vlečne mreže, ki ima v katerem koli predelu mrežna očesa manjša od 130 mm, je prepovedana pri neposrednem ribolovu vrst pridnenih rib iz Priloge VIII. Ta velikost očes mreže se lahko zmanjša na najmanj 60 mm za neposredni ribolov severnega kratkoplavutega lignja ( Illex illecebrosus ). Za neposredni ribolov raže ( Rajidae ) se ta velikost očes poveča na najmanj 280 mm v vreči in 220 mm na vseh drugih delih vlečne mreže.

2. Plovila, ki lovijo severno kozico ( Pandalus borealis ), uporabljajo mreže z velikostjo očes najmanj 40 mm.

Člen 28 Dodatki k mrežam

1. Uporaba kakršnih koli sredstev ali naprav razen tistih, opisanih v tem členu, ki ovirajo mrežna očesa ali zmanjšujejo njihovo velikost, je prepovedana.

2. Platno, mreža ali kateri koli drug material se lahko doda na notranjo stran vreče, da se zmanjša ali prepreči škoda.

3. Naprave se lahko dodajo na zgornjo stran vreče pod pogojem, da ne ovirajo mrežnih očes vreče. Uporaba zgornjih prevlek se omeji na tiste, naštete v Prilogi IX.

4. Plovila, ki lovijo severno kozico ( Pandalus borealis ), uporabljajo izločevalno mrežo ali rešetko z razdaljo med prečkami največ 22 mm. Plovila, ki lovijo severno kozico v razdelku 3L, so opremljena tudi z zatičnimi verigami, dolgimi najmanj 72 cm, kakor je opisano v Prilogi X.

Člen 29 Prilov

1. Ribolovna plovila ne smejo izvajati usmerjenega ribolova vrste, za katero veljajo omejitve prilova. Usmerjeni ribolov vrste se izvaja, kadar ta vrsta obsega največji masni odstotek ulova v katerem koli izvleku.

2. Prilov vrst, za katere Skupnost ni določila kvot za del urejevalnega območja NAFO in ki je bil ulovljen v tem delu pri neposrednem ribolovu katere koli vrste, ne sme presegati 2 500 kg po posamezni vrsti ali 10 masnih % skupnega ulova, obdržanega na krovu, pri čemer se upošteva večja vrednost. Vendar v delu urejevalnega območja NAFO, kjer je usmerjeni ribolov nekaterih vrst prepovedan ali je bila kvota „drugi“ popolnoma izrabljena, prilov nobene vrste, naštete v Prilogi ID, ne sme presegati 1 250 kg oziroma 5 %.

3. Vedno, kadar skupna količina vrste, za katero veljajo omejitve prilova, v katerem koli izvleku preseže eno od omejitev, določenih v odstavku 2, se plovila takoj umaknejo najmanj pet morskih milj od položaja prejšnjega izvleka. Vedno, kadar skupna količina vrste, za katero veljajo omejitve prilova, v katerem koli naslednjem izvleku preseže navedene omejitve, se plovila takoj spet premaknejo najmanj pet morskih milj od prejšnjega položaja izvleka in se ne vrnejo na to območje najmanj 48 ur.

4. V primeru, da skupni prilov vseh vrst v katerem koli izvleku presega 5 masnih % v razdelku 3M in 2,5 % v razdelku 3L, se plovila, ki lovijo severno kozico ( Pandalus borealis ), takoj premaknejo najmanj pet morskih milj od položaja prejšnjega izvleka.

5. Ulov severne kozice se ne uporablja pri izračunu ravni prilova pridnenih vrst rib.

Člen 30 Minimalna velikost rib

1. Ribe iz urejevalnega območja NAFO, ki nimajo zahtevane velikosti, predpisane v Prilogi XI, se ne smejo predelati, obdržati na krovu, pretovoriti, iztovoriti, prepeljati, uskladiščiti, prodati, razstaviti ali ponuditi za prodajo, ampak se takoj vrnejo v morje.

2. Če količina ujetih rib, ki nimajo zahtevane velikosti, presega 10 % skupne količine, se plovilo pred nadaljevanjem ribarjenja umakne za najmanj pet morskih milj od položaja prejšnjega izvleka. Vsaka predelana riba, za katero se uporabljajo zahteve glede minimalne velikosti, ki je krajša od ustrezne dolžine iz Priloge XI, šteje za ribo, ki je pod minimalno velikostjo rib.

ODDELEK 3 NADZORNI UKREPI

Člen 31 Označevanje proizvoda in ločeno natovarjanje

1. Vse predelane ribe, pridobljene v urejevalnem območju NAFO, se označijo tako, da se prepoznata vsaka vrsta in kategorija proizvoda, kot je navedeno v členu 1 Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000. Označi se tudi, da so bile ulovljene v urejevalnem območju NAFO.

2. Vse kozice, pridobljene v razdelku 3L, in vse grenlandske morske plošče, pridobljene v podobmočju 2 ter razdelkih 3KLMNO, se označijo z navedbo ulova v zadevnih conah.

3. Ulovi iste vrste se pri natovarjanju jasno ločijo od ulovov drugih vrst. Vsi ulovi znotraj urejevalnega območja NAFO se natovarjajo ločeno od ulovov izven tega območja.Ulovi se lahko natovarjajo v več delih skladišča, vendar so v vsakem delu jasno ločeni od ulovov drugih vrst s plastiko, vezanim lesom, mrežastim materialom itd.

Člen 32 Ribolovni dnevnik in natovorni načrt

1. Poleg tega, da ravnajo v skladu s členi 6, 8, 11 in 12 Uredbe (EGS) št. 2847/93, poveljniki plovil vpišejo v ladijski dnevnik informacije, naštete v Prilogi XII.

2. Vsaka država članica v računalniško berljivi obliki do vsakega 15. dne v mesecu Komisijo obvesti o količini staležev iz Priloge XIII, iztovorjenih v prejšnjem mesecu, in sporoči vse informacije, prejete na podlagi členov 11 in 12 Uredbe (EGS) št. 2847/93.

3. Za ulove vrst, naštetih v Prilogi IC, poveljniki plovil Skupnosti vodijo:

(a) ribolovni dnevnik z navedbo njihove skupne proizvodnje po vrstah na krovu, izražene s težo proizvodov v kilogramih;

(b) natovorni načrt, ki navaja lokacijo različnih vrst v skladiščih.

4. Ribolovni dnevnik in natovorni načrt iz odstavka 3 se dnevno posodabljata za prejšnji dan od 00.00 (UTC) do 24.00 (UTC) in ostaneta na krovu, dokler se plovilo povsem ne raztovori.

5. Poveljnik zagotovi potrebno pomoč, da se preverijo količine, navedene v ribolovnem dnevniku, in predelani proizvodi, shranjeni na krovu.

6. Države članice vsaki dve leti potrdijo točnost načrtov zmogljivosti za vsa plovila Skupnosti, ki imajo pooblastilo za ribolov v skladu s členom 26(1). Poveljnik zagotovi, da ostane kopija takega potrdila na krovu, da se jo lahko pokaže na zahtevo inšpektorja.

Člen 33 Mreže na krovu

1. Pri neposrednem ribolovu ene ali več vrst, naštetih v Prilogi VIII, plovila Skupnosti ne smejo imeti mrež z očesi, ki so manjša od tistih, določenih v členu 27.

2. Vendar imajo lahko plovila Skupnosti, ki na istem potovanju ribarijo v območjih, ki niso urejevalno območje NAFO, na krovu mreže z očesi, manjšimi od tistih, določenih v členu 27, pod pogojem, da so te mreže varno zvezane in pospravljene in niso na voljo za takojšnjo uporabo. Takšne mreže:

(a) morajo biti snete s krova in vlačilnih ali vlečnih kablov in vrvi; in

(b) če so na palubi ali nad njo, morajo biti varno privezane na del zgornje konstrukcije.

Člen 34 Pretovarjanje

1. Plovila Skupnosti ne opravljajo pretovarjanja v urejevalnem območju NAFO, razen če za to od svojih pristojnih organov dobijo predhodno pooblastilo.

2. Plovila Skupnosti ne opravljajo pretovarjanja rib s plovil ali na plovila nepogodbenic, ki so bila opažena ali za katera je bilo drugače ugotovljeno, da se ukvarjajo z ribolovom v urejevalnem območju NAFO.

3. Plovila skupnosti o vsakem pretovarjanju v urejevalnem območju NAFO poročajo svojim pristojnim organom. Plovilo dajalec poroča najmanj štiriindvajset ur pred pretovarjanjem in plovilo prejemnik najkasneje eno uro po pretovarjanju.

4. Poročilo iz odstavka 3 vključuje čas, geografski položaj, skupno zaokroženo maso po vrstah, ki se raztovarjajo ali natovarjajo, izraženo v kilogramih, kot tudi klicni znak plovil, udeleženih pri pretovarjanju.

5. Plovilo prejemnik mora vsaj 24 ur pred vsakim iztovarjanjem poleg skupnega ulova na krovu in skupne teže, ki se natovarja, sporočiti tudi ime pristanišča in pričakovani čas iztovarjanja.

6. Države članice poročila iz odstavkov 3 in 5 takoj pošljejo Komisiji, ki jih takoj posreduje Sekretariatu NAFO.

Člen 35 Zakup plovil Skupnosti

1. Države članice lahko privolijo, da postane ribiško plovilo, ki pljuje pod njihovo zastavo in ima pooblastilo za ribolov v urejevalnem območju NAFO, predmet sporazuma o zakupu z namenom delne ali celotne uporabe kvot in/ali ribolovnih dni, dodeljenih drugi pogodbenici NAFO. Vendar sporazumi o zakupu, ki vključujejo plovila, za katera NAFO ali katera koli druga regionalna ribiška organizacija ugotovi, da so bila udeležena v nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, niso dovoljeni.

2. Na dan sklenitve sporazuma o zakupu država članica zastave Komisiji pošlje naslednje informacije, ki jih le-ta nato posreduje izvršilnemu sekretarju NAFO:

(a) svoje soglasje k sporazumu o zakupu;

(b) vrste, zajete v zakupu, in ribolovne možnosti, ki jih dodeljuje pogodba o zakupu;

(c) trajanje sporazuma o zakupu;

(d) ime zakupnika;

(e) pogodbenico, ki daje plovilo v zakup;

(f) ukrep, ki ga je država članica sprejela z namenom zagotoviti, da zakupljena plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, v času trajanja zakupa izpolnjujejo ukrepe NAFO za ohranjanje in izvrševanje.

3. Ob izteku sporazuma o zakupu država članica zastave obvesti Komisijo, ki te informacije takoj posreduje izvršilnemu sekretarju NAFO.

4. Država članica zastave zagotovi, da:

(a) plovilo v času zakupa nima pooblastila za ribolov v okviru ribolovnih možnosti, dodeljenih državi članici zastave;

(b) plovilo nima pooblastila za ribolov v okviru več kot enega sporazuma o zakupu v istem obdobju;

(c) plovilo v času trajanja zakupa izpolnjuje ukrepe NAFO za ohranjanje in izvrševanje;

(d) zakupljena plovila v ladijskem dnevniku beležijo vse ulove in prilove, opravljene v okviru priglašenih sporazumov, ločeno od drugih podatkov o ulovu.

5. Države članice poročajo Komisiji o vseh ulovih in prilovih, navedenih v odstavku 4(d), ločeno od ostalih podatkov o ulovu. Komisija navedene podatke takoj posreduje izvršilnemu sekretarju NAFO.

Člen 36 Spremljanje ribolovnega napora

1. Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da je ribolovni napor njenih plovil sorazmeren z ribolovnimi možnostmi, ki so tej državi članici na voljo v urejevalnem območju NAFO.

2. Države članice pošljejo Komisiji ribolovni načrt za svoja plovila, ki lovijo vrste v urejevalnem območju NAFO, najpozneje do 31. januarja 2006 ali po tem datumu, vendar najmanj 30 dni pred začetkom take aktivnosti. Ribolovni načrt med drugim opredeli plovilo ali plovila, ki bodo sodelovala v tem ribolovu, in število ribolovnih dni, ki jih bodo navedena plovila preživela v urejevalnem območju NAFO.

3. Države članice na indikativni osnovi obvestijo Komisijo o nameravanih aktivnostih plovil na drugih območjih.

4. Ribolovni načrt predstavlja celoten ribolovni napor, predviden za urejevalno območje NAFO glede na ribolovne možnosti, ki so na voljo državi članici, ki pripravlja obvestilo.

5. Države članice najpozneje do 31. decembra 2006 poročajo Komisiji o izvajanju svojih ribolovnih načrtov. Navedena poročila vključujejo število plovil, ki dejansko izvajajo ribolov v urejevalnem območju NAFO, ulov vsakega plovila in skupno število dni, ko je posamezno plovilo ribarilo v navedenem območju. O aktivnostih plovil, ki lovijo kozice v razdelkih 3M in 3L se poroča ločeno za vsak razdelek .

ODDELEK 4 POSEBNE ZAHTEVE ZA ZBIRANJE PODATKOV

1. Kadar je mogoče, države članice izvajajo posebne zahteve za zbiranje podatkov o svojih plovilih, ki ribarijo v naslednjih območjih:

Območje Koordinata 1 Koordinata 2 Koordinata 3 Koordinata 4 |

Orphan Knoll | 50.00.30 47.00.30 | 51.00.30 45.00.30 | 51.00.30 47.00.30 | 50.00.30 45.00.30 |

Corner Seamounts | 35.00.00 48.00.00 | 36.00.00 48.00.00 | 36.00.00 52.00.00 | 35.00.00 52.00.00 |

Nova Fundlandija Seamounts | 43.29.00 43.20.00 | 44.00.00 43.20.00 | 44.00.00 46.40.00 | 43.29.00 46.40.00 |

Nova Anglija Seamounts | 35.00.00 57.00.00 | 39.00.00 57.00.00 | 39.00.00 64.00.00 | 35.00.00 64.00.00 |

2. Podatki, ki jih je treba zbrati v skladu z odstavkom 1, se zberejo po posameznih metih in morajo, kolikor je mogoče, vključevati:

(a) sestavo po posameznih vrstah v številkah in masi;

(b) pogostost dolžin;

(c) otolite;

(d) lokacijo meta, zemljepisne širine in dolžine;

(e) ribolovno orodje;

(f) globino ribolova;

(g) čas dneva;

(h) trajanje meta;

(i) začetek izvlečenja mreže (pri premičnem orodju);

(j) kjer je mogoče, druge načine biološkega vzorčenja, kot je na primer zrelost.

3. Podatki, zbrani v skladu z odstavkom 1, se čim prej po koncu vsakega ribolovnega potovanja sporočijo pristojnim organom držav članic za naknadno pošiljanje Sekretariatu NAFO.

ODDELEK 5 POSEBNE DOLOčBE ZA SEVERNO KOZICO

Člen 37 Ribolov severne kozice

Vsaka država članica dnevno poroča Komisiji o količini severne kozice ( Pandalus borealis ), ulovljene v razdelku 3L urejevalnega območja NAFO s plovili, ki plujejo pod njeno zastavo in so registrirana v Skupnosti. Vse ribolovne aktivnosti se odvijajo v globinah več kakor 200 metrov in so omejene na eno plovilo naenkrat za vsako dodelitev državi članici.

ODDELEK 6 POSEBNE DOLOčBE NAčRTA OBNOVITVE ZA GRENLANDSKO MORSKO PLOščO

Člen 38 Prepoved, ki se nanaša na grenlandsko morsko ploščo

Ribiška plovila Skupnosti ne smejo loviti grenlandske morske plošče v podobmočju NAFO 2 in razdelkih 3KLMNO ter obdržati na krovu, pretovoriti ali iztovoriti grenlandske morske plošče, ulovljene v tej coni, če nimajo posebne ribolovne karte, izdane s strani države članice zastave.

Člen 39 Seznam plovil

1. Država članica zagotovi, da se plovila Skupnosti, ki jim bodo izdane posebne ribolovne karte iz člena 38, vključijo na seznam, ki vsebuje njihova imena in interne številke, opredeljene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 26/2004. Države članice izdajo posebno ribolovno karto šele takrat, ko je plovilo vključeno v evidenco plovil NAFO.

2. Vsaka država članica pošlje Komisiji v računalniško berljivi obliki seznam iz odstavka 1 in vse njegove naknadne spremembe.

3. Spremembe seznama iz odstavka 1 se pošljejo Komisiji najmanj pet dni pred datumom vstopa plovila, ki je bilo na novo vključeno na navedeni seznam, v podobmočje 2 in razdelke 3KLMNO. Komisija spremembe seznama takoj posreduje Sekretariatu NAFO.

4. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za dodelitev svoje kvote za grenlandsko morsko ploščo svojim plovilom, ki so vključena na seznam iz odstavka 1. Države članice o dodelitvi kvot obvestijo Komisijo najkasneje 15 dni po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 40 Poročila

1. Poveljniki plovil Skupnosti iz člena 39(1) pošljejo državi članici zastave naslednja poročila:

(a) o količini grenlandske morske plošče, obdržane na krovu, ko plovilo Skupnosti vstopi v podobmočje 2 in razdelke 3KLMNO. To poročilo se pošlje najprej 12 ur in najpozneje 6 ur pred vsakim vstopom plovila v to cono;

(b) o tedenskem ulovu grenlandske morske plošče. To poročilo se prvič pošlje najpozneje na koncu sedmega dne po vstopu plovila v podobmočje 2 in razdelke 3KLMNO ali, če trajajo ribolovna potovanja več kakor sedem dni, najpozneje v ponedeljek za ulove v podobmočju 2 in razdelkih 3KLMNO v preteklem tednu, ki se konča v nedeljo opolnoči;

(c) o količini grenlandske morske plošče, obdržane na krovu, ko plovilo Skupnosti zapušča podobmočje 2 in razdelke 3KLMNO. To poročilo se pošlje najprej 12 ur in najpozneje 6 ur pred vsakim izstopom plovila iz te cone in vključuje število ribolovnih dni ter skupni ulov v tej coni;

(d) o količini, natovorjeni in raztovorjeni pri vsakem pretovoru grenlandske morske plošče med zadrževanjem plovila v podobmočju 2 in razdelkih 3KLMNO. Ta poročila se pošljejo najpozneje 24 ur po zaključku pretovarjanja.

2. Države članice poročila iz odstavka 1(a), (c) in (d) po prejemu pošljejo Komisiji.

3. Kadar se šteje, da so ulovi grenlandske morske plošče, ki so sporočeni v skladu z odstavkom 2, izčrpali 70 % dodeljene kvote države članice, poveljniki vsak tretji dan pošiljajo poročila iz točke 1(b).

Člen 41 Določena pristanišča

1. Iztovarjanje kakršne koli količine grenlandske morske plošče je prepovedano na katerem koli drugem mestu razen v pristaniščih, ki jih določijo pogodbenice NAFO. Iztovarjanje grenlandske morske plošče v pristaniščih držav nepogodbenic je prepovedano.

2. Države članice določijo pristanišča, v katerih se lahko iztovarja grenlandska morska plošča, in opredelijo s tem povezane postopke inšpekcije in nadzora, vključno s pogoji beleženja in poročanja o količinah grenlandske morske plošče pri vsakem iztovoru.

3. Države članice v 15 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe Komisiji pošljejo seznam določenih pristanišč in v 15 dneh za tem s tem povezane postopke inšpekcije in nadzora iz odstavka 2. Komisija te informacije takoj posreduje Sekretariatu NAFO.

4. Komisija takoj pošlje seznam določenih pristanišč iz odstavka 2, kakor tudi pristanišč, ki jih določijo druge pogodbenice NAFO, vsem državam članicam.

Člen 42 Inšpekcija v pristanišču

1. Države članice zagotovijo, da so vsa plovila, ki vstopijo v določeno pristanišče, da bi iztovorila in/ali pretovorila grenlandsko morsko ploščo, ulovljeno znotraj podobmočja NAFO 2 in razdelkov 3KLMNO, podvržena inšpekciji v pristanišču v skladu s pristaniškim inšpekcijskim sistemom NAFO.

2. Pred prihodom inšpektorjev je prepovedano raztovarjati in/ali pretovarjati ulov s plovil iz odstavka 1.

3. Vse iztovorjene količine se pred prevozom v hladilnico ali drugo namembno mesto stehtajo po vrstah.

4. Države članice pošljejo ustrezno pristaniško inšpekcijsko poročilo Sekretariatu NAFO s kopijo Komisiji v sedmih delovnih dneh od datuma zaključka inšpekcijskega pregleda.

Člen 43 Prepoved iztovarjanja in pretovarjanja za plovila nepogodbenic

Države članice zagotovijo, da so iztovarjanja in pretovarjanja grenlandske morske plošče s plovil nepogodbenic na ribiška plovila NAFO, ki se ukvarjajo z ribolovom v urejevalnem območju NAFO, prepovedana.

Člen 44 Spremljanje ribolovnih aktivnosti

Države članice najpozneje do 31. decembra 2006 predložijo Komisiji poročilo o izvajanju ukrepov iz členov 38 do 43, vključno s skupnim številom ribolovnih dni.

ODDELEK 7 POSEBNE DOLOčBE ZA RDEčEGA OKUNA

Člen 45 Ribolov rdečega okuna

1. Poveljnik plovila Skupnosti, ki lovi rdečega okuna v podobmočju razdelka 2 in razdelkih IF, 3K in 3M urejevalnega območja NAFO, vsak drugi ponedeljek obvesti pristojne organe države članice, pod zastavo katere pluje plovilo ali v kateri je plovilo registrirano, o količinah rdečega okuna, ulovljenega v navedenih conah v dvotedenskem obdobju, ki se je končalo preteklo nedeljo opolnoči.

Če skupni ulov doseže 50 % celotnega dovoljenega ulova, se obvestilo pripravlja tedensko vsak ponedeljek.

2. Države članice sporočijo Komisiji vsak drugi torek do opoldne količine rdečega okuna, ki so jih ulovila plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in so registrirana na njihovem ozemlju, v podobmočju 2 ter razdelkih IF, 3K in 3M urejevalnega območja NAFO v obdobju štirinajstih dni, ki se je končalo preteklo nedeljo opolnoči.

Če skupni ulov doseže 50 % celotnega dovoljenega ulova, se poročilo pošilja tedensko.

POGLAVJE VII Posebne določbe za plovila Skupnosti, ki ribarijo v območju CCAMLR

ODDELEK 1 OMEJITVE IN ZAHTEVE PO INFORMACIJAH O PLOVILU

Člen 46 Prepovedi in omejitve ulova

1. Neposredni ribolov vrst iz Priloge XIV je prepovedan v conah in obdobjih, določenih v navedeni prilogi.

2. Za nov in raziskovalni ribolov se omejitve ulova in prilova, določene v Prilogi XV, uporabljajo v podobmočjih iz navedene priloge.

Člen 47 Zahteve po informacijah glede plovil, ki imajo pooblastilo za ribolov v območju CCAMLR

1. Države članice poleg zahtev po informacijah glede plovil iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 601/2004, ki imajo pooblastilo za ribolov, od 1. avgusta 2006 Komisiji v zvezi s takimi plovili sporočijo naslednje:

(a) številko IMO plovila (če je izdana);

(b) prejšnjo zastavo, če obstaja;

(c) mednarodni radijski klicni znak;

(d) ime in naslov lastnika(-ov) plovila in koristnika(-ov), če je(so) znan(-i);

(e) vrsto plovila;

(f) kraj in čas izgradnje;

(g) dolžino;

(h) komplet barvnih fotografij plovila, ki vsebuje:

(i) eno fotografijo velikosti najmanj 12 x 7 cm, ki prikazuje desni bok plovila in s tem njegovo celotno dolžino ter strukturne značilnosti;

(ii) eno fotografijo velikosti najmanj 12 x 7 cm, ki prikazuje levi bok plovila in s tem njegovo celotno dolžino ter strukturne značilnosti;

(iii) eno fotografijo velikosti najmanj 12 x 7 cm, ki prikazuje krmo točno s čelne strani;

(i) ukrepe za zagotovitev varnega delovanja satelitske naprave za spremljanje, nameščene na krovu.

2. Države članice od 1. avgusta 2006, kolikor je to izvedljivo, Komisiji sporočijo tudi naslednje informacije glede plovil, ki imajo pooblastilo za ribolov v območju CCAMLR:

(a) ime in naslov upravitelja, če to ni lastnik plovila;

(b) ime in državljanstvo poveljnika in, kjer je to ustrezno, ribiškega poveljnika;

(c) vrsto metode ali metod ribolova;

(d) gred (m);

(e) bruto registrsko tonažo;

(f) načine sporočanja na plovilu in številke (INMARSAT A, B in C);

(g) običajno število posadke;

(h) moč glavnega motorja ali motorjev (kW);

(i) nosilnost (t), število skladišč za ribe in njihovo prostornino (m3);

(j) kakršne koli druge primerne informacije (npr. o klasifikaciji ledu).

ODDELEK 2 RAZISKOVALNI RIBOLOV

Člen 48 Sodelovanje v raziskovalnem ribolovu

1. Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Španije in so bila tam registrirana ter je bila o njih CCAMLR obveščena v skladu z določbami člena 7 Uredbe (ES) št. 601/2004, lahko sodelujejo v raziskovalnem ribolovu s parangalom na Dissostichus spp. v podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) izven območij nacionalne jurisdikcije in 58.4.3b) izven območij nacionalne jurisdikcije.

2. V razdelkih 58.4.3a) in 58.4.3b) sme ribariti le eno ribiško plovilo naenkrat.

3. Kar zadeva podobmočji 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2, so skupne omejitve ulova in prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote (MRE) v vsakem izmed njih navedene v Prilogi XV. Z ribolovom v kateri koli manjši raziskovalni enoti se preneha, ko sporočeni ulov doseže določeno omejitev ulova in se ribolov navedene manjše raziskovalne enote ustavi do konca sezone.

4. Ribolov se odvija na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar je ribolov v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 prepovedan v globinah, manjših od 550 m.

Člen 49 Sistemi poročanja

Za ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 48, veljajo naslednji sistemi poročanja o ulovu in naporu:

(a) petdnevni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 12 Uredbe (ES) št. 601/2004, razen da države članice Komisiji predložijo poročila o ulovu in naporu najkasneje dva delovna dneva po vsakem obdobju poročanja z namenom takojšnjega posredovanja CCAMLR. V podobmočjih 88.1 in 88.2 ter razdelkih 58.4.1 in 58.42 bodo poročale manjše raziskovalne enote;

(b) mesečni podrobni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 13 Uredbe (ES) št. 601/2004;

(c) sporoča se skupno število in masa zavrženih Dissostichus eleginoides in Dissostichus mawsoni , vključno s tistimi v „želatinastem“ stanju.

Člen 50 Posebne zahteve

1. Raziskovalni ribolov iz člena 48 se glede ukrepov, ki se uporabljajo za zmanjšanje naključne smrtnosti morskih ptic, ki se pojavlja pri ribolovu s parangalom, izvaja v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št. 600/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih tehničnih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju, zajetem v Konvenciji o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki[32]. Poleg teh ukrepov:

(a) je v teh ribolovnih območjih prepovedano odmetavanje drobovine;

(b) so plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 ter so v skladu s protokoli CCAMLR (A, B ali C) za lov s parangalom, oproščena zahteve po nočnem nameščanju parangala; vendar pa se plovila, ki skupno ujamejo tri (3) morske ptice, takoj vrnejo k nočnemu nameščanju v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 601/2004;

(c) plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu v podobmočjih 88.1 in 88.2 ter razdelkih 58.4.3a) in 58.4.3b) in skupno ulovijo tri (3) morske ptice, takoj prenehajo z ribolovom in do konca sezone 2005/06 ne smejo ribariti izven običajne ribolovne sezone.

2. Za ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu v podobmočjih FAO 88.1 in 88.2, veljajo naslednje dodatne zahteve:

(a) plovilom je prepovedano odmetavati:

(i) nafto ali gorivo ali ostanke olja v morje, razen v primerih, dovoljenih v Prilogi I k MARPOL 73/78 (Mednarodna konvencija o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij);

(ii) smeti;

(iii) ostanke hrane, ki jih ni mogoče odvreči skozi zapornico z odprtino, ki ni večja od 25 mm;

(iv) perutnino ali njene dele (vključno z jajčnimi lupinami);

(v) odplake 12 morskih milj od kopnega ali ledenih plošč ali odplake, medtem ko ladja potuje s hitrostjo, manjšo od 4 vozlov; ali

(vi) pepel, ki ostane pri sežiganju;

(b) živa perutnina ali druge žive ptice se ne smejo vnašati v podobmočji 88.1 in 88.2, oskubljena perutnina, ki ni zaužita, pa se odstrani iz podobmočij 88.1 in 88.2;

(c) ribolov Dissostichus spp. v podobmočjih 88.1 in 88.2 je prepovedan znotraj 10 morskih milj od obale Ballenyjevih otokov.

Člen 51 Opredelitev izvlekov

1. V tem oddelku izvlek zajema namestitev enega ali več parangalov na isti lokaciji. Natančen geografski položaj izvleka se določi po središčni točki parangala ali parangalov, zabeleženi v poročilih o ulovu in naporu.

2. Da izvlek velja za raziskovalnega:

(a) je vsak raziskovalni izvlek ločen najmanj pet morskih milj od katerega koli drugega raziskovalnega izvleka, razdalja se izmeri od geografske sredine vsakega raziskovalnega izvleka;

(b) vključuje vsak izvlek najmanj 3 500 trnkov in največ 10 000 trnkov; to lahko vključuje več ločenih parangalov, postavljenih na isti lokaciji;

(c) je čas nastavljanja pri vsakem izvleku parangala najmanj šest ur, merjeno od zaključka postopka namestitve do začetka postopka izvleka.

Člen 52 Raziskovalni načrti

Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 48, izvajajo raziskovalne načrte v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdeljeni podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2. Raziskovalni načrt se izvaja na naslednji način:

(a) ob prvem vstopu v manjšo raziskovalno enoto se prvih 10 izvlekov, imenovanih „prva serija“, določi za „raziskovalne izvleke“ in morajo izpolnjevati merila iz člena 51(2);

(b) naslednjih 10 izvlekov ali 10 ton ulova, kar je prej doseženo, se imenuje „druga serija“. Izvleki v drugi seriji se lahko po presoji poveljnika lovijo kot del običajnega raziskovalnega ribolova. Vendar se lahko ti izvleki, če izpolnjujejo zahteve člena 51(2), štejejo tudi za raziskovalne izvleke;

(c) ob zaključku prve in druge serije izvlekov morajo plovila, če želi poveljnik nadaljevati z ribolovom v manjši raziskovalni enoti, izvesti „tretjo serijo“, tako da je v vseh treh serijah opravljenih skupno 20 raziskovalnih izvlekov. Tretja serija izvlekov se konča med istim obiskom manjše raziskovalne enote kakor prva in druga serija;

(d) ob zaključku 20 raziskovalnih izvlekov po tretji seriji lahko plovilo nadaljuje z ribolovom v manjši raziskovalni enoti;

(e) v manjših raziskovalnih enotah A, B, C, E in G ter podobmočjih 88.1 in 88.2, kjer je območje ribolovnega morskega dna manjše od 15 000 km², se točke (b), (c) in (d) ne uporabljajo in lahko plovilo ob zaključku 10 raziskovalnih izvlekov nadaljuje z ribolovom v manjši raziskovalni enoti.

Člen 53 Načrti zbiranja podatkov

1. Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 48, izvajajo načrte zbiranja podatkov v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdeljeni podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2. Načrt zbiranja podatkov vsebuje naslednje podatke:

(a) položaj in morsko globino na koncu vsakega parangala v izvleku;

(b) čas namestitve, nastavljanja in izvleka;

(c) število in vrste rib, izgubljenih na površini;

(d) število nastavljenih trnkov;

(e) vrsto vabe;

(f) uspeh natikanja vab (%);

(g) vrsto trnka; in

(h) razmere morja in oblakov ter lunino meno v času namestitve parangalov.

2. Vsi podatki iz odstavka 1 se zberejo za vsak raziskovalni izvlek; zlasti se izmerijo vse ribe v raziskovalnem izvleku do 100 rib, pri bioloških študijah pa se vzame vzorec vsaj 30 rib. Kadar se ujame več kakor 100 rib, se uporabi metoda naključnega podvzorčenja rib.

Člen 54 Program označevanja

Vsako ribiško plovilo, ki sodeluje v raziskovalnem ribolovu iz člena 48, izvede naslednji program označevanja:

(a) primerki Dissostichus spp. se označujejo in izpuščajo po en primerek na tono mase svežega ulova v vsej sezoni v skladu s protokolom označevanja CCAMLR. Plovila prenehajo z označevanjem šele potem, ko je označenih 500 primerkov ali če zapustijo ribolovno območje, ko označijo po en primerek na tono mase svežega ulova;

(b) program je usmerjen na primerke vseh velikosti, da se izpolnijo zahteve po označevanju enega primerka na tono mase svežega ulova. Vsi izpuščeni primerki se dvakrat označijo, izpusti pa zajamejo čim širše geografsko območje;

(c) vse oznake so jasno natisnjene z enotno serijsko številko in povratnim naslovom, tako da je v primeru ponovnega ulova označenega primerka mogoče izslediti izvor oznak;

(d) vsi ponovno ulovljeni označeni primerki (tj. ujete ribe z oznako od prej) se ne izpustijo znova, tudi če so bili na prostosti le kratko obdobje;

(e) vsem ponovno ulovljenim primerkom se vzamejo biološki vzorci (dolžina, teža, spol, razvoj gonad), če je mogoče, se naredi digitalna fotografija, odvzamejo se jim otoliti in odstrani oznaka;

(f) vsi ustrezni podatki o oznakah in kakršni koli podatki o ponovnih ulovih oznak se sporočijo CCAMLR v elektronski obliki CCAMLR v treh mesecih od takrat, ko plovilo zapusti ta ribolovna območja;

(g) vsi ustrezni podatki o oznakah in kakršni koli podatki o ponovnem ulovu oznak ter primerkih ponovnega ulova se v elektronski obliki CCAMLR sporočijo tudi ustreznemu regionalnemu centru podatkov o oznakah, kakor je podrobno opredeljeno v protokolu označevanja CCAMLR.

Člen 55 Znanstveni opazovalci

Vsako ribiško plovilo, ki sodeluje v raziskovalnem ribolovu iz člena 48, ima na krovu ves čas ribolovnih aktivnosti v ribolovnem obdobju najmanj dva znanstvena opazovalca, eden od njiju pa je opazovalec, imenovan v skladu s programom mednarodnega znanstvenega opazovanja CCAMLR.

POGLAVJE VIII Končne določbe

Člen 56 Prodaja morskih organizmov, ujetih za znanstvene namene

Morski organizmi, ujeti za namene znanstvenih raziskav v skladu s členom 2(2), se lahko prodajajo, skladiščijo, razstavljajo ali ponujajo za prodajo, pod pogojem, da:

(a) ribolovne možnosti iz prilog I–III niso izčrpane, ali

(b) se prodajajo neposredno za namene, ki ne vključujejo prehrane ljudi.

Člen 57 Prenos podatkov

Kadar države članice v skladu s členoma 15(1) in 18(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 pošiljajo Komisiji podatke v zvezi z iztovarjanjem količine ujetih staležev, uporabljajo kode staležev iz Priloge I k tej uredbi.

Člen 58 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2006.

Kadar so celotni dovoljeni ulovi na območju CCAMLR določeni za obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2006, se člen 46 uporablja od začetka zadevnih obdobij uporabe celotnih dovoljenih ulovov.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[2] UL L 115, 9.5.1996, str. 3.

[3] UL L 70, 9.3.2004, str. 8.

[4] UL L 150, 30.4.2004, str. 1.

[5] UL L 226, 29.8.1980, str. 48.

[6] UL L 226, 29.8.1980, str. 12.

[7] UL L 29, 1.2.1985, str. 9.

[8] UL L 161, 2.7.1993, str. 1.

[9] UL L 132, 21.5.1987, str. 9.

[10] UL L 276, 10.10.1983 str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1965/2001 (UL L 268, 9.10.2001, str. 23).

[11] UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1954/2003 (UL L 289, 7.11.2003, str. 1).

[12] UL L 289, 7.11.2001, str. 1.

[13] UL L 171, 6.7.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 813/2004 (UL L 150, 30.4.2004, str. 32).

[14] UL L 171, 6.7.1994, str. 7.

[15] UL L 97, 1.4.2004, str. 16.

[16] UL L 125, 27.4.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 602/2004 (UL L 97, 1.4.2004, str. 30).

[17] UL L 365, 31.12.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 448/2005 (UL L 74, 19.3.2005, str. 5).

[18] UL L 191, 7.7.1998, str. 10.

[19] UL L 70, 9.3.2004, str. 8.

[20] UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

[21] UL L 274, 25.9.1986, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3259/94 (UL L 339, 29.12.1994, str. 11).

[22] UL L 137, 19.5.2001 str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 831/2004 (UL L 127, 29.4.2004, str. 33).

[23] UL L 351, 28.12.2002, str. 6.

[24] UL L 396, 31.12.2004, str. 4.

[25] UL L 191, 7.7.1998, str. 10.

[26] UL L 125, 27.4.1998, str. 1.

[27] UL L 137, 19.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 831/2004

(UL L 127, 29.4.2004, str. 33).

[28] UL L 270, 13.11.1995, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

[29] UL L 186, 28.7.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

[30] UL L 97, 1.4.2004, str. 16.

[31] UL L 5, 9.1.2004, str. 25.

[32] UL L 97, 1.4.2004, str. 1.