P6_TA(2005)0209

Širše smernice ekonomske politike

Resolucija Evropskega parlamenta o priporočilu Komisije za širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v okviru integriranih smernic za rast in zaposlovanje (2005-2008) (KOM(2005)0141 — 2005/2017(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju priporočila Komisije (KOM(2005)0141),

- ob upoštevanju člena 99(2) Pogodbe ES,

- ob upoštevanju spomladanskih gospodarskih napovedi za leto 2005, ki jih je Komisija oblikovala za euroobmočje in Evropsko unijo (2005-2006),

- ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000, Evropskega sveta v Göteborgu 15. in 16. junija 2001 ter Evropskega sveta v Barceloni 15. in 16. marca 2002,

- ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskih svetov v Bruslju 20. in 21. marca 2003, 16. in 17. oktobra 2003, 25. in 26. marca 2004 ter 4. in 5. novembra 2004, kot tudi 22. in 23. marca 2005,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. februarja 2005 o položaju evropskega gospodarstva - pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomskih politik, [1]

- ob upoštevanju člena 107 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0150/2005),

A. ker rast euroobmočja in območja Evropske unije s 25 članicami ne dosega trajno svoje potencialne ravni in ostaja prešibka, zlasti v štirih poglavitnih gospodarstvih euroobmočja; ker je poraba gospodinjstev še vedno premalo enakomerna in so gospodarska pričakovanja za leti 2005 in 2006 nezadovoljiva, kar prispeva k ohranitvi visoke stopnje brezposelnosti, ki se le počasi znižuje; ker, kljub najnižjim obrestnim meram po drugi svetovni vojni, nagnjenje k naložbam ostaja šibko,

B. B ker strukturne reforme proizvodnih in energetskih trgov ter trga dela, sistema obdavčitve in izvajanja notranjega trga niso bile nujno skrbno izvedene v vseh državah članicah in ker reforme na ravni Skupnosti le počasi napredujejo,

C. ker je pakt stabilnosti in rasti prispeval k ohranjanju nizke stopnje inflacije in izredno nizke ravni obrestnih mer,

D. ker svetovna konkurenca vztrajno narašča; ker Evropska unija zaostaja za stopnjo rasti v številnih drugih delih sveta in so njeni tržni deleži na trgih tretjega sveta ogroženi; ker gospodarska rast v Uniji v povprečju zaostaja za ameriškim ter nekaterimi najpomembnejšimi azijskimi gospodarstvi,

E. ker Lizbonska strategija zahteva sprostitev vseh obstoječih instrumentov, zlasti širših smernic ekonomskih politik, sedmega okvirnega programa EU za raziskave (2007-2013) in okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (2007-2013) ter preusmeritev izdatkov k spodbujanju rasti in odpiranju delovnih mest v okviru finančne perspektive 2007-2013,

F. ker je Lizbonski proces vključen v strategijo trajnostnega razvoja EU in ker mora biti okoljska razsežnost sestavni del evropske strategije za povečanje zaposlovanja,

G. ker je Unija postala entiteta 455 milijonov žensk in moških iz 25 držav, za katere je značilna izjemna raznolikost; ker so gospodarske in družbene razlike med državami članicami pomembne, in pogosto tudi znotraj držav članic samih; ker je v nekaterih državah članicah rast znatno višja kot v drugih; ker preveč splošne smernice tvegajo, da ne upoštevajo raznolikosti težav,

H. ker gospodarska rast ni cilj sama po sebi, ampak je del celovitega pristopa za večjo blaginjo in kakovost življenja državljanov; ker so socialna politika, politika zaposlovanja, okoljska in proračunska politika, ob upoštevanju odgovornosti do prihodnjih generacij in ob spoštovanju različnih predpogojev držav članic,

I. ker je brezposelnost največja socialna krivica; ker se socialna kohezija lahko okrepi le, če se ohranjata visoka raven socialne zaščite in visoka raven zaposlovanja v skladu s cilji, ki jih določa Pogodba;

J. ker je rast mogoče doseči le z večjo konkurenčnostjo in večjimi naložbami; ker Unija zelo zaostaja za glavnimi tekmeci na področju raziskav in razvoja, kot tudi inovacij, vlaganja in naložb v zagon novih podjetij,

1. pozdravlja celostno predstavitev širših smernic ekonomskih politik in smernic za zaposlovanje, ki so osredotočene na rast in zaposlovanje, pri čemer so zavezane ravnovesju med tremi stebri Lizbonske strategije v skladu s sklepi Evropskega sveta v Bruslju dne 22. in 23. marca 2005, da je združena predstavitev znak dopolnilne narave ekonomske in socialne politike ter obveze k nadaljnjemu napredku v smeri poenostavitve in boljšega razumevanja makroekonomskega okvira, določenega za Unijo; podpira odločenost Komisije in Sveta, da se bolj posvetita rasti in zaposlovanju s povečevanjem konkurenčnosti, razširitvijo notranjega trga na storitveni sektor, izboljšanjem učinkovitosti javnih storitev in posledično s povečanjem povpraševanja na domačem trgu;

2. obžaluje dejstvo, da priporočilo Komisije namenja malo pozornosti okoljska razsežnost za ponovno dosego rasti in zaposlovanja deležna manjše pozornosti; opozarja, da okoljske zahteve prispevajo k vzpostavitvi dinamičnega in učinkovitega gospodarstva, ki je usmerjeno v prihodnost in državljanom zagotavlja boljšo kakovost življenja;

3. poudarja pomen odpiranja novih delovnih mest v sektorju javnih, skupnih in osebnih storitev v družbi z visoko ravnjo zaposlovanja žensk, starejših in mestnega prebivalstva; poudarja pomen raznolikosti in povečane konkurence v sektorju, kjer je državljanom pomembno imeti kar najvišjo raven storitev in bogato izbiro, ker takšni cilji ustvarjajo tudi priložnosti za podjetništvo tako žensk kot moških;

4. obžaluje preveč splošno naravo celostnih smernic, ki ne upoštevajo dovolj razlik med državami članicami; spodbuja Komisijo v njeni nameri, da predstavi sporočilo, ki določa najprimernejše izzive za vsako državo članico, še posebej na področju strukturnih reform in vlaganj ter za hitrejšo izmenjavo najnovejših spoznanj na področju oblikovanja gospodarske politike,

5. opozarja, da zdravo makroekonomsko okolje pomeni ustrezno interakcijo med usklajenimi proračunskimi politikami in neodvisno monetarno politiko, ki ohranja cilj stabilnosti cen in si še naprej prizadeva za doseganje splošnih ciljev Unije, vsebovanih v Pogodbi, v prizadevanjih, da se dosežejo boljši življenjski standardi in cilji trajnostnega razvoja; poziva države članice, da izvajajo strukturne reforme, ki spodbujajo naložbe in tako čim bolje izkoristijo nizke obrestne mere, ki jih zagotavlja ECB, ter da uporabijo manevrski prostor reformiranega Pakta za stabilnost in tako spodbujajo bolj kvalitativno evropsko gospodarsko rast, kar vse poudarja priložnosti in potrebo po povečanju trgovine v vseh sektorjih kot tudi potrebo po dokončni vzpostavitvi enotnega trga;

6. poudarja privlačnost evropskega modela in pomembno vlogo Unije in držav članic v svetovni trgovini; poudarja potrebo po trgu dela, ki je odprt za vse državljane in je dovolj prožen, da pomaga ljudem, da vstopijo na trg in, ki ne sili starejših, pripravljenih delati, da zapustijo svoje delovno mesto;

7. poudarja, da je treba prestrukturirati gospodarsko politiko s poudarkom na dejavnikih, povezanih z rastjo produktivnosti, npr. modernizacija gospodarstva, modernizacija znanja in socialnega varstva, modernizacija institucionalne ureditve za izpolnjevanje izzivov nove širitve, zahtev modernega gospodarstva in za obrambo pred deflacijskim pritiskom tretjega sveta;

8. opozarja, da so povečana produktivnost dela, prizadevanja za krepitev konkurenčnosti, naložb in rasti predpogoj za višje plače in pravično razporeditev rezultatov rasti, zaposlovanja in socialne kohezije; poudarja, da bi morala takemu razvoju slediti zavezanost podjetij, da izpolnjujejo svoje socialne obveznosti;

9. meni, da so za večjo in trajnostno rast v Evropi potrebni sočasni in usklajeni ukrepi vseh držav članic, vključno z dokončno vzpostavitvijo notranjega trga, višjo stopnjo naložb in inovativnimi reformami trga dela;

10. obžaluje razmere, zlasti v zvezi s koledarskim razporedom, v katerih mora Parlament izraziti svoje mnenje o integriranih smernicah; zahteva, da se do junijskega Evropskega sveta pogoji medinstitucionalnega sodelovanja v zvezi s smernicami razjasnijo, da se takšne razmere ne bodo ponovile, hkrati pa je treba upoštevati posledice revizije lizbonske strategije;

11. poziva Svet, da upošteva naslednje spremembe:

Priporočilo Komisije | Spremembe Parlamenta |

Sprememba 1

Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 4

Smernica. Za zagotovitev gospodarske stabilnosti morajo države članice ohraniti svoje srednjeročne proračunske cilje v gospodarskem ciklusu in, če ta cilj še ni bil dosežen, sprejeti vse potrebne popravne ukrepe v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Ob upoštevanju tega bi se države članice morale izogibati pro-cikličnim davčnim politikam. Države članice, ki knjižijo primanjkljaje tekočega računa, za katere obstaja tveganje, da bodo nevzdržni, bi si morale prizadevati za njihovo izravnavo z izvajanjem strukturnih reform, da tako spodbudijo zunanjo konkurenčnost, in tudi prispevati k njihovi izravnavi prek davčnih politik (Integrirana smernica št. 1). | Smernica. Za zagotovitev gospodarske stabilnosti, da se pospeši gospodarska rast in preoblikuje konkurenčna prednost raznolikosti kulturne dediščine in intelektualnega kapitala v rast produktivnosti na podlagi inovacij, bi morale države članice ohraniti svoje srednjeročne proračunske cilje v gospodarskem ciklusu in, če ta cilj še ni bil dosežen, sprejeti vse potrebne popravne ukrepe v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Ob upoštevanju tega bi se države članice morale izogibati pro-cikličnim davčnim politikam. Države članice, ki knjižijo primanjkljaje tekočega računa, za katere obstaja tveganje, da bodo nevzdržni, bi si morale prizadevati za njihovo izravnavo z izvajanjem strukturnih reform, da tako spodbudijo zunanjo konkurenčnost, in tudi prispevati k njihovi izravnavi prek davčnih politik, zlasti z uporabo rezultatov rasti; razen tega morajo države članice preusmeriti javno porabo v proračunske kategorije, ki podpirajo cilje lizbonske strategije, zlasti v naložbe za razvoj človeških virov, znanje, inovacije in infrastrukturo kot pomoč gospodarskemu razvoju (Integrirana smernica št. 1). |

Sprememba 2

Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 7

Smernica. Za zavarovanje gospodarske vzdržnosti morajo države članice glede na predvidene stroške zaradi staranja prebivalstva voditi zadovoljivo hitro zniževanje državnega dolga, da tako okrepijo javne finance, reformo pokojninskih in zdravstvenih sistemov, da zagotovijo njihovo finančno obstojnost in hkrati njihovo družbeno ustreznost in dostopnost ter sprejeti ukrepe za dvig stopenj zaposlenosti in ponudbe delovne sile. (Integrirana smernica št. 2). Glej tudi integrirano smernico "Spodbudimo pristop k delu po življenjskih ciklusih" (št. 17). | Smernica. Za zavarovanje gospodarske trajnosti kot osnove za večjo zaposlenost bi morale države članice glede na predvidene stroške zaradi staranja prebivalstva in ob upoštevanju obdobja konjunkture voditi zadovoljivo hitro zniževanje državnega dolga, da tako okrepijo javne finance, reformirajo davčni sistem, med drugim z zmanjšanjem bremena za nizko plačane delavce, nadaljnje reformirajo pokojninske in zdravstvene sisteme, da zagotovijo njihovo finančno obstojnost in hkrati njihovo družbeno ustreznost in dostopnost, ter morajo sprejeti ukrepe za povečanje odgovornosti državljanov pri pokojninskih sistemih, stopenj zaposlenosti in ponudbo visokokakovostne delovne sile (Integrirana smernica št. 2). Glej tudi integrirano smernico "Spodbujanje pristopa k delu po življenjskih ciklusih" (št. 17). |

Sprememba 3

Oddelek A, poglavje A.1, odstavek 9

Smernica. Za spodbujanje učinkovitega dodeljevanja sredstev morajo države članice brez vpliva na smernice o gospodarski stabilnosti in trajnosti usmeriti sestavo javnih izdatkov v kategorije, ki spodbujajo rast, prilagoditi davčne strukture za okrepitev potenciala rasti in zagotoviti vzpostavitev mehanizmov za oceno razmerja med javno porabo in doseganjem ciljev politike ter poskrbeti za splošno skladnost svežnjev reform. (Integrirana smernica št. 3). | Smernica. Za spodbujanje učinkovitega dodeljevanja sredstev bi morale države članice usmeriti sestavo javnih izdatkov na jasno določene prednostne kategorije, ki spodbujajo rast in zaposlovanje ter prilagoditi davčne strukture za okrepitev potenciala rasti in spodbujanje zasebnih naložb, zlasti z oblikovanjem spodbudnega davčnega okvira za MSP, ki ustvarja nova delovna mesta; države članice bi morale sodelovati v boju proti davčni utaji; države članice bi morale prav tako zagotoviti vzpostavitev mehanizmov za oceno razmerja med javno porabo in doseganjem ciljev politike ter poskrbeti za splošno skladnost svežnjev reform (Integrirana smernica št. 3). |

Sprememba 4

Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 11

Smernica. Za spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami si morajo države članice prizadevati za reforme, ki podpirajo makroekonomski okvir, tako da povečajo prožnost, mobilnost in sposobnost prilagoditve kot odgovor na globalizacijo, tehnološki napredek in ciklične spre- membe (Integrirana smernica št. 4). Glej tudi integrirano smernico "Izboljšanje prilagodljivost v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela" (št. 20). | Smernica. Za spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami bi si države članice morale prizadevati za reforme, ki podpirajo makroekonomski okvir, tako da ohranijo stroge davčne postopke, spodbujajo naložbe in podjetja, večajo zaupanje potrošnikov, ter nadalje povečajo prilagodljivost, mobilnost, ustvarjalnost in sposobnost prilagoditve kot odgovor na izzive globalizacije, tehnološkega napredka in cikličnih sprememb Posebno pozornost je treba nameniti prožnosti in varnosti trga dela. (Integrirana smernica št. 4). Glej tudi integrirano smernico "Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela" (št. 20). |

Sprememba 5

Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 14

Smernica. Za zagotovitev, da bo gibanje plač prispevalo k makroekonomski stabilnosti in rasti, in za večjo usklajenost morajo države članice spodbujati nominalna povišanja plač in stroške dela, ki so skladni s stabilnostjo cen in srednjeročnim trendom produktivnosti, ob upoštevanju razlik med kvalifikacijami delovne sile in pogoji na lokalnem trgu dela (Integrirana smernica št. 5). Glej tudi integrirano smernico "Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela" (št. 21). | Smernica. Za zagotovitev, da bo gibanje plač prispevalo k makroekonomski stabilnosti, rasti in zaposlovanju, ter za večjo usklajenost bi morale države članice in socialni partnerji spodbujati nominalna povišanja plač in stroškov dela, ki so skladni s stabilnostjo cen in srednjeročnim trendom produktivnosti, ob upoštevanju razlik med kvalifikacijami delovne sile in pogoji na lokalnem trgu dela. Uresničitev enotnega trga, reform trga dela in krepitev odgovornosti socialnih partnerjev za manjšo brezposelnost z decentraliziranimi pogajanji o plačah so nujni za povišanje plač in znižanje razlik v prihodku ob tem, da ostanemo skladni z razvojem produktivnosti in konkurenčnosti. (Integrirana smernica št. 5). Glej tudi integrirano smernico "Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela" (št. 21). |

Sprememba 6

Oddelek A, poglavje A.2, odstavek 6

Smernica. Za prispevanje k dinamični in dobro delujoči ekonomski in monetarni uniji (EMU) morajo države članice območja eura nameniti posebno pozornost davčni disciplini in v zvezi s tem morajo tiste, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, nadaljevati letno izboljšanje v svojem ciklično prilagojenem proračunskem primanjkljaju, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v višini referenčne točke povprečno 0,5 odstotka BDP, pri tem pa zagotoviti večje usklajevanje v dobrih časih; spodbujati strukturne reforme, ki bodo izboljšale konkurenčnost evroobmočja in gospodarsko prilagajanje na asimetrične šoke; ter zagotoviti, da bo vpliv evroobmočja v svetovnem gospodarskem sistemu sorazmeren z njegovo gospodarsko težo (Integrirana smernica št. 6). | Smernica. Za prispevanje k dinamični in dobro delujoči ekonomski in monetarni uniji (EMU) bi morale države članice euroobmočja nameniti posebno pozornost davčni disciplini, da bi zagotovili boljše usklajevanje svoje gospodarske in proračunske politike, začenši z usklajevanjem svojega proračunskega časovnega razporeda; tiste države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, morajo nadaljevati letno izboljšanje v svojem ciklično prilagojenem proračunskem primanjkljaju, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v višini referenčne točke povprečno 0,5 odstotka BDP, pri tem pa zagotoviti večje usklajevanje v dobrih časih; pri tem vseeno velja, da bodo strukturne reforme v prihodnje upoštevane pri določanju proračunskega primanjkljaja za doseganje srednjeročnega cilja, začasna odstopanja od tega cilja pa bodo omogočena v primeru tistih držav, ki so ga že dosegle; spodbujati strukturne reforme, ki bodo izboljšale konkurenčnost euroobmočja med drugim z investicijami v inovacije, industrijsko politiko, izobraževanje in poklicno usposabljanje in gospodarsko prilagajanje na asimetrične šoke; države članice bi morale zaključiti reformo Pakta stabilnosti in rasti ter dejansko zagotoviti njegovo izvajanje njegovih za ponovno vzpostavitev zaupanja. Države članice bi morale tudi zagotoviti zunanje zastopanje euroobmočja v skladu z nalogami, sprejetimi na Evropskem svetu na Dunaju 11. in 12. decembra 1998, tako da bo vedno bolj pomembna vloga eura v svetovnem gospodarskem sistemu sorazmerna z njegovo gospodarsko težo. V novih državah članicah mora nominalno konvergenco spremljati realna konvergenca (Integrirana smernica št. 6). |

Sprememba 7

Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 4

Smernica. Za razširitev in poglobitev notranjega trga morajo države članice pospešiti prenos direktiv za področje notranjega trga, dati prednost strožjemu in boljšemu uresničevanju zakonodaje na področju notranjega trga, pospešiti proces vključevanja finančnih trgov, odpraviti davčne ovire za čezmejne dejavnosti in učinkovito uporabljati pravila EU glede javnih naročil (Integrirana smernica št. 7). | Smernica. Za razširitev in poglobitev notranjega trga bi morale države članice pospešiti prenos direktiv na področju notranjega trga, dati prednost strožjemu in boljšemu uresničevanju zakonodaje na področju notranjega trga, pospešiti proces vključevanja finančnih trgov, odpraviti upravne in davčne ovire za čezmejne dejavnosti z nadaljevanjem pogajanj v zvezi z usklajevanjem davčnih osnov in učinkovito uporabljati pravila EU glede javnih naročil (Integrirana smernica št. 7). |

Sprememba 8

Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 9

Smernica. Za zagotovitev odprtih in konkurenčnih trgov morajo države članice dati prednost odstranitvi zakonodajnih in drugih ovir, ki omejujejo konkurenco na ključnih področjih; učinkovitejšemu uresničevanju politike konkurence; selektivnemu pregledu usklajenosti tržne zakonodaje, s katerim bi organi za konkurenco in regulativni organi odkrivali in odstranjevali ovire za konkurenco in vstop na trg; zmanjšanju državne pomoči, ki izkrivlja konkurenco, in preusmeritvi pomoči v podporo nekaterim horizontalnim ciljem, denimo raziskavam in inovacijam ter optimiranju človeškega kapitala. Države članice morajo tudi v celoti izvesti dogovorjene ukrepe, ki področje storitev omrežnih dejavnosti odpirajo konkurenci in tako zagotavljajo učinkovito konkurenco na povezanih trgih Evrope, pri tem pa jamčijo za visoko kakovost storitev splošnega gospodarskega pomena. (Integrirana smernica št. 8). | Smernica. Za zagotovitev odprtih in konkurenčnih trgov bi morale države članice dati prednost odstranitvi zakonodajnih in drugih ovir, ki omejujejo konkurenco na ključnih področjih; učinkovitejšemu uresničevanju politike konkurence; selektivnemu pregledu usklajenosti tržne zakonodaje, s katerim bi organi za konkurenco in regulativni organi odkrivali in odstranjevali ovire za konkurenco in vstop na trg, ki so v nasprotju z interesi potrošnikov; ukinitvi državne pomoči, ki izkrivlja konkurenco na notranjem trgu; in preusmeritvi pomoči v podporo nekaterim horizontalnim ciljem, denimo raziskavam in inovacijam ter optimiranju človeškega kapitala. Države članice morajo tudi v celoti izvesti dogovorjene ukrepe, ki področje storitev omrežnih dejavnosti odpirajo konkurenci in tako zagotavljajo učinkovito konkurenco na povezanih trgih Evrope, pri tem pa jamčijo za visoko kakovost storitev splošnega gospodarskega pomena (Integrirana smernica št. 8). |

Sprememba 9

Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 14

Smernica. Za ustvarjanje privlačnejšega poslovnega okolja morajo države članice izboljšati kakovost svoje zakonodaje s sistematično in dosledno presojo njenih ekonomskih, socialnih in okoljskih učinkov, pri tem pa upoštevati administrativne stroške, povezane z zakonodajo. Poleg tega se morajo države članice obširno posvetovati glede stroškov in koristi svojih zakonodajnih pobud, zlasti kadar te pomenijo kompromisne rešitve med različnimi cilji politik (Integrirana smernica št. 9). | Smernica. Za ustvarjanje privlačnejšega poslovnega okolja in spodbujanje zasebnih pobud bi morale države članice izboljšati kakovost svoje zakonodaje s sistematično in dosledno presojo njenih ekonomskih, socialnih in okoljskih učinkov, pri tem pa upoštevati administrativne stroške, povezane z zakonodajo. Poleg tega bi se morale države članice obširno posvetovati glede stroškov in koristi svojih zakonodajnih in drugih pobud za rast in zaposlovanje, zlasti kadar te pomenijo kompromisne rešitve med različnimi cilji politik (Integrirana smernica št. 9). |

Sprememba 10

Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 16

Smernica. Za spodbujanje podjetniške kulture in ustvarjanje podpornega okolja za MSP morajo države članice izboljšati dostop do finančnih sredstev, prilagoditi davčne sisteme, okrepiti inovativni potencial MSP ter zagotoviti ustrezno obveščanje in podporo za spodbuditev ustanavljanja novih podjetij in njihove poslovne rasti v skladu z Evropsko listino za mala podjetja. Poleg tega bi morale države članice okrepiti podjetniško izobraževanje in usposabljanje (glej zadevno smernico za zaposlovanje). Države članice bi morale tudi olajšati prenos lastništva, revidirati zakone o stečaju in izboljšati postopke sanacije in prestrukturiranja (Integrirana smernica št. 10). | Smernica. Za spodbujanje podjetniške kulture in ustvarjanje podpornega okolja za MSP bi morale države članice izboljšati dostop do finančnih sredstev, zlasti za tvegane naložbe in mikrokredite, spremeniti in prilagoditi davčne sisteme, ki spodbujajo naložbe sprva s poenotenjem davčnih osnov, okrepiti inovativni potencial MSP ter zagotoviti ustrezno obveščanje in podporo za spodbuditev ustanavljanja novih podjetij in njihove poslovne rasti v skladu z Evropsko listino za mala podjetja. Poleg tega bi morale države članice okrepiti podjetniško izobraževanje in usposabljanje (glej zadevno smernico za zaposlovanje) ter prevzeti tveganja, sprejeti ukrepe za boj proti stigmatizaciji mladih podjetnikov, ki niso popolnoma uspeli, in olajšati njihov nov začetek. Države članice bi morale tudi olajšati prenos lastništva, revidirati zakone o stečaju in izboljšati postopke sanacije in prestrukturiranja, hkrati pa izboljšati pravila o upravljanju podjetij in vodstveni odgovornosti (Integrirana smernica št. 10). |

Sprememba 11

Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 4

Smernica. Za povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj morajo države članice s prepletanjem ukrepov še naprej spodbujati dejavnosti na področju raziskav in razvoja, in sicer z: zagotovitvijo boljših okvirnih pogojev in dovolj konkurenčnega okolja za poslovanje družb; večjo in učinkovitejšo javno porabo za raziskave in razvoj; krepitvijo centrov odličnosti; boljšo uporabo podpornih mehanizmov, kakršni so davčni ukrepi za spodbuditev zasebnega sektorja raziskav in razvoja; zagotavljanjem zadostnega števila usposobljenih raziskovalcev, tako da privabijo več študentov v znanstvene in tehniške vede ter izboljšajo poklicni razvoj ter nadnacionalno in medsektorsko mobilnost raziskovalcev. (Integrirana smernica št. 12). Glej tudi integrirano smernico "Razširimo in izboljšajmo naložbe v človeški kapital" (št. 22). | Smernica. Za povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj bi morale države članice s prepletanjem ukrepov še naprej spodbujati dejavnosti na področju raziskav in razvoja, in sicer z: zagotovitvijo boljših okvirnih pogojev in dovolj konkurenčnega okolja za poslovanje družb; večjo in učinkovitejšo javno porabo za raziskave in razvoj; razvoj javnih in zasebnih partnerskih podjetij; krepitvijo centrov odličnosti; boljšo uporabo podpornih mehanizmov, kakršni so davčni ukrepi za spodbuditev zasebnega sektorja raziskav in razvoja; zagotavljanjem zadostnega števila usposobljenih raziskovalcev, tako da privabijo več študentov v znanstvene in tehniške vede ter izboljšajo poklicni razvoj ter nadnacionalno in medsektorsko mobilnost raziskovalcev, zlasti evropskih raziskovalcev, ki so zapustili Evropo; krepitvijo povezave med znanostjo, raziskavo in inovacijo; zagotavljanjem varnega javnega financiranja, ki krepi centre odličnosti; in povečanjem konkurenčnosti in tekmovanja na področju raziskav. Države članice bi si morale bolj prizadevati za spodbujanje znanosti prihodnosti, kot je informacijska družba, preventivno zdravstveno varstvo, biotehnologija, še zlasti s spodbujanjem bolj objektivnih informacij o prednostih in tveganjih, povezanih s spornimi področji raziskav, kot so raziskave na področju GSO in embrionalnih zarodnih celic (Integrirana smernica št. 12). Glej tudi integrirano smernico "Razširimo in izboljšajmo naložbe v človeški kapital" (št. 22). |

Sprememba 12

Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 7

Smernica. Za spodbujanje inovativnosti in prevzema IKT se morajo države članice osredotočiti na izboljšanje podpore inovacijam, zlasti za prenos tehnologij, oblikovanje inovacijskih centrov in mrež, ki povezujejo univerze in podjetja, spodbujanje prenosa znanja z neposrednimi tujim naložbami, boljši dostop do finančnih sredstev ter finančno dostopne in jasno opredeljene pravice intelektualne lastnine. Olajšati morajo prevzem IKT in s tem povezane spremembe v organizaciji dela v gospodarstvu. (Integrirana smernica št. 13). | Smernica. Za spodbujanje inovativnosti in prevzema IKT bi se morale države članice osredotočiti na izboljšanje podpore inovacijam, zlasti za prenos tehnologij, oblikovanje inovacijskih centrov in mrež, ki povezujejo univerze in podjetja, z olajšanjem ustanavljanja inkubatorjev, spodbujanje prenosa znanja z neposrednimi tujim naložbami, boljši dostop do finančnih sredstev ter finančno dostopne in jasno opredeljene pravice intelektualne lastnine. Olajšati bi morale prevzem IKT in s tem povezane spremembe v organizaciji dela v gospodarstvu (Integrirana smernica št. 13). |

Sprememba 13

Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 9

Smernica. Za spodbujanje trajnostne uporabe virov in krepitev sinergičnega učinka varovanja okolja in gospodarske rasti morajo države članice dati prednost vračunavanju zunanjih okoljskih stroškov; bolj učinkoviti rabi energije ter razvijanju in uporabi okolju prijaznih tehnologij. Uresničevanje teh prednostnih nalog mora biti usklajeno z obstoječimi evropskimi obveznostmi ter z ukrepi in instrumenti, ki jih predlaga Akcijski načrt za okoljske tehnologije (ETAP), temeljiti pa na tržno zasnovanih instrumentih, skladih za tvegane naložbe in financiranju dejavnosti na področju raziskav in razvoja, usmeritvi v "zelena" javna naročila, ukinitvi okolju škodljivih subvencij ter drugih instrumentih politike. (Integrirana smernica št. 14). | Smernica. Za spodbujanje trajnostne uporabe virov in krepitev sinergičnega učinka varovanja okolja in gospodarske rasti bi morale države članice dati prednost vračunavanju zunanjih okoljskih stroškov, posebej na področjih energetike, prevoza in kmetijstva; bolj učinkoviti rabi energije ter razvijanju in uporabi okolju prijaznih tehnologij. Poleg tega bi morale države članice uporabljati okoljske politike bolj prodorno, da bi izboljšale rast in zaposlovanje, z razvojem in izvajanjem akcijskih načrtov v zvezi z ekološko tehnologijo in ekološkimi inovacijami zlasti naložb, ki so potrebni za izpolnitev ciljev Kjotskega protokola, vključno z učinkovito rabo tradicionalnih virov energije, zlasti tistih, ki ne ogrožajo ciljev Kjotskega protokola. Izvajanje teh prednostnih nalog bi moralo biti usklajeno z obstoječimi evropskimi obveznostmi ter z ukrepi in instrumenti, ki jih predlaga Akcijski načrt za okoljske tehnologije (ETAP), temeljiti pa na tržno zasnovanih instrumentih, skladih za tvegane naložbe in financiranju dejavnosti na področju raziskav in razvoja, usmeritvi v "zelena" javna naročila, ukinitvi okolju škodljivih subvencij ter drugih instrumentih politike (Integrirana smernica št. 14). |

Sprememba 14

Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 11

Smernica. Za prispevanje k močni industrijski bazi se morajo države članice osredotočiti na razvoj novih tehnologij in trgov. To pomeni zlasti zavezanost pripravi in uresničevanju skupnih evropskih tehnoloških pobud in partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem, ki pomagajo odpravljati resnične tržne nepopolnosti, ter oblikovanju in razvoju regionalnih ali lokalnih grozdov. (Integrirana smernica št. 15). | Smernica. Za prispevanje k močni industrijski bazi bi se morale države članice osredotočiti na razvoj novih tehnologij in trgov, vključno zunaj Evrope, za zagotavljanje, da globalizacija ni grožnja, ampak nova priložnost za vodilnega svetovnega izvoznika. Pripraviti bi morael strategijo obveščanja s ciljem boja proti občutku negotovosti državljanov, ki se soočajo z globalizacijo, odprtjem trgov in konkurenco. To pomeni zlasti zavezanost pripravi in izvajanju skupnih evropskih tehnoloških pobud in partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem, ki pomagajo odpravljati resnične tržne nepopolnosti, ter oblikovanju in razvoju regionalnih ali lokalnih grozdov (Integrirana smernica št. 15). |

12. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

[1] Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0034.

--------------------------------------------------