Določbe o napotitvi delavcev niso bile izrecno del tega vrednotenja v okviru programa REFIT. Vendar so težave pri uporabi različnih nacionalnih ukrepov za napotitev delavcev v sektorju cestnega prometa pokazale, da splošna pravila o napotitvi niso primerna za zelo mobilno delovno silo v sektorju cestnega prometa in da so upravne zahteve nesorazmerno obremenjujoče, zaradi česar je svoboda opravljanja čezmejnih storitev omejena.

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Za pripravo tega predloga so potekala obširna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, v skladu z minimalnimi standardi za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2002 (COM(2002) 704 final).

V postopku posvetovanja so sodelovale vse skupine zadevnih zainteresiranih strani: nacionalni organi, izvršilni organi, združenja podjetij za cestni (tovorni in potniški) prevoz, špediterji, odpremniki, MSP, sindikati, vozniki in drugi delavci v cestnem prometu. Predvsem pa so bila med celotnim postopkom izvedena obsežna posvetovanja z evropskimi socialnimi partnerji. Uporabljeni so bili različni načini in orodja za odprto in ciljno usmerjeno posvetovanje:

- na konferenci na visoki ravni, ki je potekala 4. junija 2015 o „socialni agendi za promet“, je potekala obširna razprava o socialnih vidikih cestnega prometa; udeležilo se je je približno 350 udeležencev: oblikovalcev politike, strokovnjakov s področja prometa in socialnih partnerjev;

- konec leta 2015 so potekali seminarji, ki so se jih udeležile zainteresirane strani iz sektorja, predstavniki držav članic in socialni partnerji na ravni EU. Med razpravami so govorili o tem, kako socialna zakonodaja in zakonodaja o notranjem trgu delujeta v sektorju cestnega prometa;

- na konferenci o cestnem prometu 19. aprila 2016 je potekala delavnica, posvečena notranjemu trgu in socialnih vidikih cestnega prometa. Udeležilo se je je približno 400 udeležencev, zlasti predstavnikov držav članic, poslancev v Evropskem parlamentu in ključnih zainteresiranih strani, ki so razpravljali o ciljih in področju uporabe načrtovanih pobud o cestnem prometu;

- začetih je bilo pet posebej zasnovanih raziskav za pridobitev mnenj nacionalnih ministrstev za promet (s poudarkom na izvajanju in razlagi pravil), izvršilnih organov (s poudarkom na praksah ter stroških in koristih izvrševanja), podjetij (s poudarkom na učinku zakonodaje na prevoznike na trgu), sindikatov (s poudarkom na učinku zakonodaje na voznike) ter drugih zainteresiranih strani, kot so sektorska združenja (s poudarkom na splošnih mnenjih o učinkih zakonodaje). Skupaj je bilo prejetih 1 441 odgovorov (od tega 1 269 od prevoznih podjetij);

- opravljeni so bili razgovori z 90 zainteresiranimi stranmi (od tega s 37 vozniki), da bi se zbrale informacije o njihovih izkušnjah z uspešnostjo in učinkovitostjo izvrševanja ter o težavah z zagotavljanjem skladnosti;

- med 5. septembrom in 11. decembrom 2016 je potekalo javno posvetovanje za opredelitev težave in iskanje možnih rešitev. Prejetih je bilo 1 378 odgovorov – 1 209 od voznikov, prevoznikov, odpremnikov in špediterjev ter 169 od nacionalnih organov, izvršilnih organov, delavskih organizacij in sektorskih združenj;

- med 4. novembrom 2016 in 4. januarjem 2017 je bila izvedena anketa med MSP. V 109 odgovorih so bila podana mnenja o ciljih revizije pravnega okvira in možnih rešitvah;

- izvedene so bile spletna anketa med vozniki (v 345 odgovorih so bila podana mnenja o možnih ukrepih, čeprav je od tega 140 odgovorov prispelo iz Nizozemske in 127 iz Združenega kraljestva), anketa med nacionalnimi in izvršilnimi organi (prejetih je bilo 41 odgovorov iz 27 držav članic EU ter iz Norveške in Švice) in anketa med prevozniki (73 odgovorov, ki pa niso popolnoma reprezentativni, ker jih je 58 prispelo iz Madžarske);

- opravljeni so bili razgovori s sedmimi prevoznimi podjetji, devetimi nacionalnimi sektorskimi združenji, devetimi nacionalnimi organi, štirimi nacionalnimi delavskimi sindikati in šestimi evropskimi socialnimi partnerji.

Evropski socialni partnerji so bili redno obveščeni in partnerji v posvetovanju na več dvostranskih srečanjih s Komisijo ter na rednih srečanjih odbora za sektorski dialog za cestni promet in delovne skupine socialnih partnerjev.

Med posvetovanji so bile potrjene naslednje glavne težave: 1) neprimerni delovni pogoji za voznike; 2) izkrivljanje konkurence med prevoznimi podjetji ter 3) regulativna bremena za prevoznike in države članice. Glavne pravne težave, ugotovljene v zvezi s temi izzivi, so: nejasna ali neustrezna socialna pravila, različna uporaba pravil, nedosledno in neučinkovito izvrševanje ter slabo upravno sodelovanje med državami članicami.

V zvezi s predlaganimi ukrepi politike so vse zainteresirane strani odločno podprle krepitev izvrševanja in sodelovanja med izvršilnimi organi, čeprav so nekateri nacionalni izvršilni organi izrazili pomisleke glede morebitnih dodatnih stroškov izvrševanja. Nacionalni organi in izvršilne organizacije na ravni EU so zlasti podprle (v več kot 70 %) ukrepe za uskladitev nacionalnih sistemov ocenjevanja tveganja in omogočanje dostopa v realnem času do podatkov v sistemih ocenjevanja tveganja.

Zainteresirane strani niso bile enotnega mnenja o predlaganih ukrepih glede pogojev napotitve v cestnem prometu, države EU-13 in prevozniki iz teh držav so ukrep podprla s pridržki (časovna omejitev ne bi smela biti prekratka), sindikati pa so ukrep označili za škodljivega za voznike. Mnenja držav EU-15 in prevoznikov iz teh držav niso bila enotna. Ukrep za zmanjšanje upravnih bremen pri uporabi pravil o napotitvi v sektorju cestnega prometa je podprla večina skupin zainteresiranih strani razen sindikatov.