SL Uradni list Evropske unije C 374/5

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 374/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„LINGOT DU NORD“

EU št.: FR-PGI-0105-01312 – 11.2.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Zahtevek za spremembo vlaga združenje „LINGOT DU NORD“.

Naslov: 21 rue Duhamel Liard ZAE des Petits Pacaux BP 84 59660 Merville Tel. +33 328496532 Faks +33 328483654 E-naslov: lingot-du-nord@wanadoo.fr

Združenje sestavljajo vsi proizvajalci ZGO „Lingot du Nord“, tj. 24 pridelovalcev na 57 hektarih posejane površine (pridelovalno leto 2013), in pakirnica. Tako ima pravico zahtevati spremembe specifikacije.

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

— ☐ Ime proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☒ Geografsko območje — ☒ Dokazilo o poreklu — ☒ Metoda proizvodnje — ☐ Povezava — ☒ Označevanje — ☒ Drugo: Posodobitev podatkov o združenju in nadzornem organu ter sprememba zahtev v zvezi s pakiranjem.

4. Vrsta sprememb

— ☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. — ☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

5.1 Opis proizvoda

— Črta se opis rastline, saj ZGO „Lingot du Nord“ velja izključno za zrnje te rastline.

— Posodobi se opis proizvoda zaradi uskladitve z uradnim poimenovanjem značilnosti: „niso ledvičasta, skoraj valjaste oblike, pogosto sploščena na enem koncu“ se tako nadomesti z „elipsaste oblike, ravna, na obeh koncih pogosto prisekana“.

— Spremenijo se zahteve glede velikosti, da se olajša nadzor: povprečna dolžina je namesto s ciljno vrednostjo (16 mm) določena z razponom (od 15 do 16 mm), razlika med najkrajšim in najdaljšim zrnom pa je namesto z dolžino 6 mm določena z razmerjem (50 %).

— Črta se navedba pokušnje s primerjavo s standardnim suhim belim fižolom. S njo se je želela poudariti vrhunska kakovost proizvoda, kar ne spada k povezavi s poreklom. Povzeti so uporabljeni deskriptorji za opredelitev posebne kakovosti proizvoda.

— Natančneje je naveden organoleptični opis: značilen okus po kostanju. Odstranjeni so bili odvečni deli opisa: homogena velikost je odveč, saj je z razponi določena povprečna dolžina, tanka lupina in bela barva pa sta navedeni že prej.

5.2 Geografsko območje

— Območje se razširi na deset sosednjih občin sedanjega območja: Armentières, Aubers, Bois-Grenier, Erquinghem Lys, Frelinghien, Fromelles, Houplines, La Chapelle d’Armentières, Le Maisnil in Radinghem en Weppes. Te občine izpolnjujejo merila, po katerih je bilo razmejeno sedanje registrirano območje.

— Podrobneje so bili določeni postopki, ki jih je treba obvezno izvesti na geografskem območju: od sejanja fižola „Lingot du Nord“ do njegovega prebiranja pred pakiranjem.

— Dodan je zemljevid geografskega območja.

5.3 Dokazilo o poreklu

— Posodobi se preglednica z različnimi fazami in s tem povezano sledljivostjo: v skladu s spremembo metode proizvodnje je črtana obveznost, da mora biti seme pridelano na geografskem območju.

5.4 Metoda proizvodnje:

— Posodobi se shema poteka pridelave. Fazi, ki nista več zajeti s specifikacijo (pridelava semena, fitosanitarna zaščita), se črtata iz sheme.

— Črtajo se zahteve glede zimskega oranja, vnosa dušika in fitosanitarne zaščite, saj ti postopki gojenja niso posebnost tega območja.

— Črta se obveznost, da mora biti seme pridelano na geografskem območju ZGO: seme fižola lahko napade bakterija vrste Xanthomonas, ki povzroča bolezen mastne fižolove pegavosti. Na območju, ki ni razglašeno za prosto bolezni, kar velja za regijo Nord-Pas de Calais, ki leži na geografskem območju, je treba seme poslati v analizo. V primeru okužbe je treba zadevne serije uničiti. Da ne bi primanjkovalo semena, se je skupina vložnikov odrekla zahtevi, da mora biti seme pridelano na geografskem območju. Umik te zahteve ne vpliva na povezavo z območjem in značilnosti proizvoda.

— Spremeni se seznam dovoljenih sort: seznam dovoljenih sort, ki je bil doslej omejen na samo sorto fižola lingot, se razširi na različne sorte tipa lingot. Sorte se vpišejo na seznam na podlagi protokola za izbiro, ki vključuje: — preverjanje, ali sorta spada v tip lingot, opredeljen v specifikaciji, v posvetovanju z GEVES (to javnointeresno združenje je edini uradni organ v Franciji, ki zagotavlja strokovno znanje na področju novih rastlinskih sort in analizo kakovosti semena), — poskuse gojenja sorte kandidatke na geografskem območju, da se potrdi njena prilagojenost talnim in podnebnim razmeram, — senzorično preverjanje skladnosti z organoleptičnimi značilnostmi proizvoda: tanko in mehko lupino, topljivo sredico in značilnim okusom po kostanju.

— Seznam sort potrdi skupina vložnikov, nato pa se pošlje proizvajalcem, izvajalcu nadzora in pristojnim nadzornim organom. Povezava z območjem ni okrnjena, saj se s protokolom za izbiro potrdi, da nova sorta zanesljivo dosega predpisano kakovost.

— Črta se stopnja kalivosti („najmanj 80 %“): ta stopnja je veljala za seme, ki so ga pridelovali proizvajalci fižola „Lingot du Nord“, da bi se iz roda v rod ohranjala kakovost semena. Zaradi uporabe izključno certificiranega semena to merilo ni več potrebno.

— Posodobijo se poljedelske prakse: največji razmik med vrstami je s 45 cm povečan na 75 cm, da ustreza razvoju opreme. Gostota setve ni spremenjena.

— Opredeli se stopnja zrelosti fižola za pobiranje: izkazalo se je, da je merilo 80 % odpadlih listov težko preverjati. Nadomesti se s pojavom prvih rumenih strokov – zreli stroki porumenijo, saj je to zanesljivejše merilo za določitev stopnje tik pred zrelostjo. Fižol „Lingot du Nord“ se nato požanje in med fazo sušenja popolnoma dozori.

— Doda se opredelitev izraza „perroquet“, tj. ogrodja iz palic, na katerem se fižol suši: „T. i. ogrodja perroquet so sestavljena iz palic, ki so na enem koncu povezane z ostjo, imenovano ‚krokar‘, ali žico, približno 40 cm od tal pa so nameščene prečke. Listje se razporedi po prečkah, pri čemer se znotraj ogrodja perroquet pusti prazen prostor, da se omogoči kroženje zraka.“ V zdaj veljavni specifikaciji je namreč ta oprema navedena, ne da bi bila opredeljena. Vendar njena posebna zasnovanost pomembno prispeva k ohranitvi tanke in mehke lupine zrn. Zato je nujno, da se določijo značilnosti, ki jih je treba upoštevati pri tej opremi.

5.5 Označevanje

— Navedena so samo pravila označevanja, ki veljajo za ZGO. Črtajo se navedbe, ki so določene z nacionalnimi predpisi.

— Obveznost navedbe simbola ZGO Evropske unije.

5.6 Drugo

— Skupina vložnikov: kontaktni podatki skupine so bili posodobljeni. Umaknjeni so bili podatki o predstavitvi skupine.

— Vrsta proizvoda: posodobi se ime skupine proizvodov: „Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani“.

— Način predstavitve in pakiranja: podrobneje so določeni različni elementi pri pakiranju: — umakne se zahteva glede velikosti različnih dovoljenih pakiranj (v kartonastih škatlah po 250 ali 500 g, v vrečah iz jute po 10, 25 ali 50 kg), saj to ne vpliva na kakovost proizvoda. Ohranijo se samo dovoljene vrste embalaže (mreže, mikroperforirane vrečke, kartonaste škatle, vreče iz jute ali katero koli drugo pakiranje, ki ni nepredušno), — črta se pojem drugo pakiranje (gre zgolj za prepakiranje brez prebiranja, ki ni proizvodna faza). Shema poteka je posodobljena, saj ni več treba razlikovati med dvema fazama pakiranja, — črta se vrsta embalaže (mreže, škatle, kartoni …), saj to ne spada k sledljivosti.

Posodobijo se podatki o nadzornem organu. Nacionalne zahteve: vključi se razpredelnica z glavnimi točkami, ki jih je treba preveriti, kot zahtevajo nacionalni predpisi.

ENOTNI DOKUMENT

„LINGOT DU NORD“

EU št.: FR-PGI-0105-01312 – 11.2.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Ime

„Lingot du Nord“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6: Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Lingot du Nord“ je suhi beli fižol vrste Phaseolus vulgaris L., ki je sušen na prostem na ogrodjih, imenovanih perroquet, sestavljenih iz palic, ki so na enem koncu povezane.

Fižol „Lingot du Nord“ se prideluje iz sorte tipa lingot, za katero so značilne pritlikava rast, bela barva cvetov, elipsasta oblika s prisekanima koncema in bela barva zrn.

Za fižol „Lingot du Nord“ so značilna zrna:

— elipsaste oblike, ravna, na obeh koncih pogosto prisekana,

— bele do umazano bele barve,

— s tanko in mehko lupino,

— povprečne dolžine od 15 do 16 mm, pri čemer je razlika med najkrajšim in najdaljšim fižolom največ 50 %.

Ima naslednje organoleptične značilnosti: topljivost v ustih, mehka sredica, ki ni mokasta, in značilen okus po kostanju.

„Lingot du Nord“ se lahko prodaja v obliki prodajnih enot ali v razsutem stanju.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze od sajenja fižola „Lingot du Nord“ do njegovega prebiranja pred pakiranjem potekajo na opredeljenem geografskem območju.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Fižol „Lingot du Nord“ se pakira v mreže, mikroperforirane vrečke, kartonaste škatle, vreče iz jute ali katero koli drugo embalažo, ki ni nepredušna.

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Brez poseganja v veljavne predpise sta na označbi navedena:

— ime ZGO: „Lingot du Nord“ in

— simbol ZGO Evropske unije.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje zajema ravnino Lys in vključuje:

v departmaju Nord občine: Armentières, Aubers, Bailleul, Bois-Grenier, Erquinghem Lys, Estaires, Frelinghien, Fromelles, Haverskerque, Hazebrouk, Houplines, La Chapelle d’Armentières, La Gorgue, Le Doulieu, Le Maisnil, Merris, Merville, Morbecque, Neuf Berquin, Nieppe, Radinghem en weppes, Steenbecque, Steenwerck, Strazeele, Thiennes in Vieux Berquin;

v departmaju Pas de Calais občine: Berguette, Busnes, Calonne sur la Lys, Festubert, Fleurbaix, Gonnehem, Guarbecque, Hinges, Isbergues, La Couture, Ham en artois, Laventie, Lestrem, Lillers, Locon, Lorgies, Mont-Bernanchon, Neuve Chapelle, Richebourg, Robecq, Sailly sur la Lys, St. Floris, St. Venant in Vieille Chapelle.

5. Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje označbe „Lingot du Nord“ se ujema z ravnino Lys, jasno razmejeno enoto, ki je široka 25 km in dolga 45 km ter leži v Valonski Flandriji.

Ravnina Lys je rodovitno območje, ki zajema obširno kotlino okrog reke Lys, to pa obdajajo gorovje Monts de Flandres na severu, planota Artois na zahodu, rudarski bazen na jugu, gričevnato območje Weppes na jugovzhodu ter reka Deûle in pobočja Ferrain na severovzhodu. Ta prostrana ravnina je nastala s pogrezanjem terciarne peščeno glinaste podlage Flandrije in zaporednimi morskimi transgresijami v terciarju in kvartarju (zadnja je bila v 8. stoletju). Terciarno glino je v kvartarju prekrila puhlica (eolski glen), debela od nekaj metrov do več deset metrov, s čimer se je popolnoma zakrilo prvotno površje in se je oblikovala skoraj popolnoma ploska odprta pokrajina: nadmorska višina je povsod nižja od 30 m in v poplavni dolini reke Lys znaša približno 15 m.

Za ravnino Lys je poleg tega značilno gosto omrežje vodnih poti, ki ga je deloma napeljal človek, posledica tega pa so nanosi naplavin, ki jih pretežno sestavljata meljasta glina ter prinašajo prst, ki je bogata s hranljivimi delci in v kateri je na splošno več kot 20-odstotni delež gline.

Količina padavin je od 700 do 800 mm, kar je manj kot na planoti Artois, kjer na leto pade več kot 1 000 mm padavin.

Za podnebje so značilne precej stalne in blage temperature, ki zlasti poleti niso previsoke. Ravnina Lys ima pozno jeseni pogosto veliko sonca ter malo padavin avgusta in septembra.

Nazadnje je vlažnost še vedno zadostna in suša je vsekakor izjema.

Pridelava fižola „Lingot du Nord“ na ravnini Lys sega precej daleč v preteklost, saj lahko to kulturo zasledimo v okrožjih Armentières, Hazebrouk in Merville že leta 1856.

Vse od takrat je za to kulturo značilna izvirna metoda sušenja fižola, ki so jo razvili pridelovalci iz regije: sušenje na prostem na ogrodju, ki se imenuje perroquet.

Perroquet sestavlja več palic, postavljenih v obliki indijanskega šotora, približno 40 cm od tal pa so nameščene prečke. Rastline se naložijo na prečke.

Ta metoda sušenja je že stara, saj tovrstno sušenje zasledimo že leta 1865. Takrat so rastline obesili na navadne palice. Ta način sušenja na palici, ki je naznanjal danes poznano sušenje na ogrodju perroquet, je bil že zelo kmalu podrobno opisan v različnih delih (npr. v 13. zvezku arhiva kmetijstva severne Francije (Archives de l’Agriculture du Nord de la France), na str. 311 in 312).

Ogrodje perroquet, pri katerem se več palic poveže skupaj, je bilo razvito pred kratkim, v 70. letih prejšnjega stoletja.

Pri tej metodi sušenja je treba imeti prav posebno znanje in izkušnje pri oblaganju perroquet ter številno delovno silo, saj postopka ni mogoče mehanizirati.

Zaradi tanke lupine so posebno znanje in izkušnje potrebni tudi pri mlatenju fižola. Fižol se omlati v tradicionalnih mlatilnicah: gre za mlatilnice za žito, ki so bile predelane tako, da se premikajo počasneje.

Ravnina Lys je tradicionalno območje mešane pridelave in malih kmetijskih gospodarstev. Zemljišča na tem območju niso primerna za intenzivno mehanizacijo. Na uporabnih kmetijskih površinah ravnine Lys se pridelujejo krompir, suhi fižol (sorti lingot du Nord in chevriers) in sveža zelenjava. Tako je leta 1950 g. Cassez navedel, da je „lingot du Nord fižol, ki je najbolj razširjen v dolini reke Lys“.

Gojenje fižola „Lingot du Nord“ se je lahko razvilo tudi zaradi vpetosti celih družin v njegovo pridelavo. Gre za sekundarno kulturo, ki je zelo primerna za majhne družinske kmetije v dolini reke Lys.

Posebnosti proizvoda

„Lingot du Nord“ je suhi beli fižol, za katerega so značilni:

— zrna elipsaste oblike, ki so ravna in pogosto na obeh koncih prisekana,

— bela do umazano bela barva,

— tanka in mehka lupina,

— topljiva sredica, ki ni mokasta,

— značilen okus po kostanju.

Fižol „Lingot du Nord“ je tradicionalna kultura regije Merville in v Franciji uživa velik sloves, zlasti v izvorni regiji in na jugu Francije, kjer je pogosta sestavina tradicionalnih jedi. Zaradi tanke in mehke lupine ter topljive sredice je namreč zelo primeren za pripravo kuhanih jedi, kot je fižolova enolončnica cassoulet.

Vzročna povezava

Povezava fižola „Lingot du Nord“ z navedenim območjem temelji na njegovih posebnih lastnostih in slovesu.

Značilnosti fižola „Lingot du Nord“ so večinoma posledica talnih in podnebnih razmer na območju, uporabe semena tipa lingot ter krajevnega znanja in izkušenj, ki se uporabljajo že več kot 100 let, pri čemer se sušenje na prostem na ogrodju perroquet ni spremenilo.

Za dolino reke Lys je značilna visoka vsebnost gline že v prvih slojih tal. Tla tako sestavljajo zelo bogato orno plast, ki je ugodna za pridelavo fižola, saj je ta zasajen zelo plitvo. Visoka vsebnost gline, ki omogoča dobro preskrbo z vodo, dokler fižol ne dozori, vpliva na okus fižola „Lingot du Nord“ in prispeva k temu, da med kuhanjem ne razpade. Skladiščenje zalog v takih zelo ugodnih razmerah omogoča, da se škrob v zrnih ob kuhanju ne razpusti, kar jim daje obstojnost. Struktura tal poleg tega preprečuje zastajanje vode, saj v prvih 50 cm tal, kar je povprečna globina, na kateri se fižol ukorenini, ni opaziti pojava hidromorfnih tal.

Po drugi strani je na ravnini Lys manj vlage kot v sosednji regiji Lille. Ta šibka vlažnost, razporejena skozi vse leto, je skupaj z deležem melja v površinskih slojih, kar omogoča učinkovito odvajanje vode v globlje plasti, ugodna za razvoj fižola, ki zahteva rahlo zemljo, ki ni ne preveč suha (kar bi preprečevalo kalitev fižola) niti preveč vlažna (kar bi povzročilo njegovo gnitje).

Navsezadnje je pozno jeseni pogosto veliko sonca, kar omogoča, da fižol „Lingot du Nord“ popolnoma dozori v stroku in da se posuši tradicionalno na prostem, na ogrodju perroquet. Poleg tega v tem obdobju prevladujejo vzhodni, severni in severovzhodni vetrovi, ki pospešujejo sušenje.

Na kakovost fižola z označbo „Lingot du Nord“ vplivajo tudi postopki gojenja.

Elipsasta oblika, ki je na obeh koncih prisekana, in bela do umazano bela barva, ki sta značilni za fižol „Lingot du Nord“, sta rezultat uporabe semena tipa lingot, katerega izbira temelji na tradicionalnih postopkih gojenja fižola na ravnini Lys.

Tanka lupina in topljiva sredica fižola „Lingot du Nord“ sta rezultat posebnih tehnik pobiranja in sušenja.

Proizvajalci na geografskem območju, za katero so značilne kmetije z družinskim delom, so razvili izvirno tehniko sušenja na ogrodju perroquet, pri kateri se fižol pobere, ko še ni popolnoma zrel, sicer bi zrna padla iz strokov. Rastline se požanjejo in deloma posušijo na tleh, nato se razporedijo po ogrodju perroquet. Zasnovanost tega ogrodja, ki ima v sredini zračni kanal, omogoča dobro kroženje zraka in ščiti fižol pred morebitnim dežjem, saj voda ne more pronicati v notranjost kopice. Tako fižol popolnoma naravno dozori do konca.

Ta metoda sušenja dejansko vpliva na kakovost proizvoda, saj preprečuje, da bi lupina fižola otrdela, in tako ohrani njeno mehkobo. Sicer pa je g. Cassez že leta 1950 navedel, da je „mladi fižol boljši in se hitreje skuha kot stari fižol“.

Zaradi tanke lupine se fižol vedno omlati v tradicionalnih mlatilnicah za žito, da se zrna ne bi zdrobila ali da se ne bi poškodovala lupina, kar bi se zgodilo s kombajnom.

Uporaba kombajna je še danes prepovedana in z označbo ZGO se trži samo pridelek tekoče letine.

Fižol „Lingot du Nord“ je zaradi podnebja in tal, ki so ugodni za razvoj fižola, izbora sort in uporabe izvirnih postopkov gojenja postal tradicionalna kultura v regijah Merville in Armentières, kjer je najprej zaslovel.

Predstavitev fižola „Lingot du Nord“ na Svetovni razstavi leta 1867 potrjuje njegov stari sloves, ki se je hitro razširil po vsej Franciji, zlasti na jugu. Tako so v kraju Castelnaudary že leta 1938 lastniki restavracij priporočali, da se za pripravo značilne enolončnice cassoulet uporabi fižol „Lingot du Nord“.

Fižol „Lingot du Nord“ je redno na jedilniku gostincev in gastronomskih restavracij, in atrakcija štirinajstdnevne prireditve Tables Régionales du Nord Pas de Calais, na kateri so predstavljene regionalne značilnosti. Dogodek Les Tables Régionales du Nord Pas de Calais povezuje gostince iz regij Nord in Pas de Calais v skupni želji po uveljavitvi regionalne gastronomije, pri čemer na svojih jedilnikih dajejo prednost kulinaričnim posebnostim regije.

V okolici Lilla, zlasti v mestu Saint André lez Lille, organizirajo prireditev Ducasse à Pierrots. Gre za star običaj, ko gostje vsako leto že od 20. letih prejšnjega stoletja pokušajo jed iz fižola „Lingot du Nord“ in prekajenih klobas, imenovano pierrot.

Nazadnje, že od leta 1999 prvo nedeljo v oktobru v kraju Calonne-sur-la-Lys poteka sejem fižola „Lingot du Nord“. Ta sejem je priložnost za prikaz mlatenja fižola „Lingot du Nord“, sklene pa se z njegovim pokušanjem.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8d51b634-115a-4fe9-b21e-4b1c6b2d2bd2

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.