SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za proračunsko leto 2021

(2022/C 399/01)

VSEBINA

PREDGOVOR 2

GLAVNI FINANČNI POUDARKI LETA 3

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU 31

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA 32

BILANCA STANJA 33

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 34

IZKAZ DENARNIH TOKOV 35

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 37

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 38

POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA 146

GLOSAR 232

SEZNAM KRATIC 236

PREDGOVOR

V letu 2021 je Evropa kljubovala trenutni pandemiji. Solidarnost je bila ključna za obvladovanje izziva COVID-19 ter blaženje njegovega gospodarskega in socialnega učinka. Evropski proračun je uporabil vsa razpoložljiva sredstva, da bi se zagotovila podpora državljanom, podjetjem in državam članicam ter omogočilo, da bo Evropa pripravljena na prihodnost: da bo bolj zelena, bolj digitalna in odpornejša.

Evropska unija je začela izvajati namenski instrument za okrevanje NextGenerationEU, da bi podprla okrevanje Evrope in bila kos trenutnim in prihodnjim izzivom. Z izjemnimi zneski financiranja, zbranimi na finančnih trgih od junija 2021, je proračun EU ponovno dokazal, da je pomembno orodje, ki je na voljo Uniji za spopadanje s kriznimi razmerami in zagotavljanje jasne dodatne vrednosti življenju ljudi.

Poleg tega je program SURE (evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah) v državah članicah še naprej pomagal ohranjati zaposlitev in delovna mesta za ljudi, ki jih je prizadela pandemija.

Poleg reševanja krize s hitrimi odzivi in stalnimi prilagoditvami na politične in finančne razmere je Evropska unija izpolnila obljubo in uresničila cilje svoje politike. Zato je na najboljši način izkoristila proračun za leto 2021, ki je prvi v sedanjem večletnem finančnem okviru, pri čemer je izvrševanje proračuna znašalo 268,3 milijarde EUR v prevzetih obveznostih.

Veseli me, da vam lahko predstavim zaključni račun Evropske unije za leto 2021. V njem je predstavljen popoln pregled financiranja EU in izvrševanja proračuna EU v preteklem letu, vključno s podatki o pogojnih obveznostih, finančnih obveznostih in drugih obveznostih Unije. Konsolidirani zaključni račun Evropske unije je del celovitega svežnja finančnih poročil in poročil o odgovornosti Komisije ter bistven del našega visoko razvitega sistema davčne preglednosti in odgovornosti.

Johannes HAHN komisar za proračun in človeške vire

GLAVNI FINANČNI POUDARKI LETA

Cilj tega oddelka finančnih poudarkov, ki se pripravi na podlagi načel, opisanih v smernicah priporočene prakse št. 2 „Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza“ Odbora za mednarodne računovodske standarde za javni sektor, je pomagati bralcem, da razumejo, kako se operativne, finančne in naložbene dejavnosti EU odražajo v različnih elementih konsolidiranih računovodskih izkazov EU. Informacije, predstavljene v tem oddelku, niso bile revidirane. Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

KAZALO

1. KLJUČNI PODATKI IN GLAVNI POUDARKI LETA 4

2. VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2021–2027 IN INSTRUMENT NextGenerationEU 6

2.1 Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 in instrument NextGenerationEU – Ključni podatki 6

2.2 Instrument NextGenerationEU – pregled 7

2.3 Finančni položaj instrumenta NextGenerationEU na dan 31. decembra 2021 8

3. POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNA 13

3.1 Prihodki 13

3.2 Odhodki 15

4. FINANČNI INSTRUMENTI IN PRORAČUNSKA JAMSTVA 16

4.1 Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU 16

4.2 Proračunska jamstva: Finančna sredstva v jamstvenih skladih 17

4.3 Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči 17

4.4 Proračunske pogojne obveznosti za programe finančne pomoči 21

5. ANALIZA RAČUNOVODSKIH IZKAZOV 21

5.1 PRIHODKI 21

5.2 ODHODKI 23

5.3 SREDSTVA 23

5.4 OBVEZNOSTI 26

6. POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EU 27

6.1 POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR 27

6.2 UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST 29

1. KLJUČNI PODATKI IN GLAVNI POUDARKI LETA

Konsolidirani računovodski izkazi

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo več kot 50 subjektov (vključno z Evropskim parlamentom, Svetom, Komisijo in agencijami EU) in se pripravijo v skladu z najvišjimi razpoložljivimi standardi, tj. mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor (MRSJS).

Leto 2021, ki je bilo prvo leto večletnega finančnega okvira EU za obdobje 2021–2027, je bilo izjemno v številnih pogledih. Kot je razvidno iz bilance stanja spodaj in nadaljnjih podrobnosti v analizi računovodskih izkazov (oddelek 5), sta na konsolidirane računovodske izkaze EU za leto 2021 vplivala zlasti uspešen začetek izvajanja instrumenta NextGenerationEU v letu 2021 (71,6 milijarde EUR, izplačanih državam članicam) ter dodatno najemanje in dajanje posojil v okviru instrumenta SURE (50,0 milijarde EUR):

(v milijardah EUR) 2021 2020 SREDSTVA Finančna sredstva 188,6 113,1 Predhodno financiranje 93,4 62,7 Terjatve 72,4 74,5 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 44,9 16,7 Opredmetena osnovna sredstva in druga sredstva 14,7 13,0 Skupaj 414,1 280,0 OBVEZNOSTI Pozaposlitveni prejemki 122,5 116,0 Finančne obveznosti 246,1 95,0 Obveznosti iz poslovanja 46,4 32,4 Vnaprej vračunani stroški 78,1 64,6 Druge obveznosti 3,3 5,4 Skupaj 496,4 313,5 ČISTA SREDSTVA Rezerve 1,3 5,1 Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (83,6 ) (38,5 ) Skupaj (82,3 ) (33,4 ) ⇨ glej Analiza računovodskih izkazov, oddelek 5

Uspešen začetek izvajanja instrumenta NextGenerationEU

Izplačila v okviru instrumenta NextGenerationEU – 71,6 milijarde EUR, razdeljenih med:

⇨ glej Finančni položaj instrumenta NextGenerationEU na dan 31. decembra 2021, oddelek 2.3

2. VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2021–2027 IN INSTRUMENT NextGenerationEU

2.1 VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2021–2027 IN INSTRUMENT NextGenerationEU – KLJUČNI PODATKI

Dolgoročni proračun EU za obdobje 2021–2027 znaša skupaj z instrumentom za okrevanje NextGenerationEU 2,018 bilijona EUR v tekočih cenah (1,8 bilijona EUR v cenah iz leta 2018). Ta finančni odziv na krizo, kakršnega še ni bilo, bo pomagal popraviti gospodarsko in socialno škodo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, ter usmerjati prehod na bolje zeleno, digitalno in trajnostno Evropo.

Sveženj sestavljajo dolgoročni proračun, večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, ki zajema 1,211 bilijona EUR v tekočih cenah (1,074 bilijona EUR v cenah iz leta 2018), skupaj z začasnim instrumentom za okrevanje NextGenerationEU v višini 806,9 milijarde EUR v tekočih cenah (750 milijard EUR v cenah iz leta 2018).

To je resnično posodobljen proračun:

— več kot 50 % skupnega zneska naslednjega dolgoročnega proračuna in instrumenta NextGenerationEU bo podpiralo posodobitev Evropske unije z raziskavami in inovacijami, pravičnim podnebnim in digitalnim prehodom, pripravljenostjo ter ukrepi za okrevanje in odpornost.

— 30 % sredstev iz proračuna EU bo porabljenih za boj proti podnebnim spremembam, kar je največji delež do zdaj največjega proračuna EU.

— 20 % sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost (RRF), kar predstavlja 90 % instrumenta NextGenerationEU, bo vloženih v digitalno preobrazbo.

— V letih 2026 in 2027 bo 10 % letnih izdatkov v okviru dolgoročnega proračuna prispevalo k zaustavitvi in obrnitvi trenda zmanjševanja biotske raznovrstnosti ter

— prvič doslej imajo nove in okrepljene prednostne naloge največji delež v dolgoročnem proračunu, tj. 32 %.

Politične prednostne naloge, na katerih temelji večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027

Politične prednostne naloge so opredeljene v političnih usmeritvah, ki jih določi predsednik oz. predsednica Komisije. Komisija predsednice Ursule von der Leyen, ki je nastopila mandat 1. decembra 2019, se osredotoča na naslednjih šest glavnih ciljev:

6 GLAVNIH CILJEV

Evropski zeleni dogovor

— postati prva podnebno nevtralna celina

Evropa, pripravljena na digitalno dobo

— opolnomočiti ljudi s tehnologijami nove generacije

Gospodarstvo za ljudi

— prizadevanje za socialno pravičnost in blaginjo

Močnejša Evropa v svetu

— večje ambicije Evrope z okrepitvijo naše edinstvene blagovne znamke odgovornega svetovnega voditelja

Spodbujanje evropskega načina življenja

— zgraditi Unijo enakosti, v kateri imamo vsi enake priložnosti

Nova spodbuda za evropsko demokracijo

— spodbujanje, varovanje in krepitev naše demokracije

2.2 INSTRUMENT NextGenerationEU – PREGLED

Instrument NextGenerationEU s proračunom v višini 806,9 milijarde EUR je namenjen pomoči pri odpravi neposredne gospodarske in socialne škode, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, tako da se bo zgradila Evropa, ki bo bolj zelena, bolj digitalna, odpornejša ter bolje pripravljena na današnje in prihodnje izzive.

Del sredstev v višini do 338,0 milijarde EUR je zagotovljenih v obliki nepovratne podpore ali nepovratnih sredstev. Drugi del v višini do 385,8 milijarde EUR je porabljen za posojila Unije posameznim državam članicam. Ta posojila bodo šele po obdobju večletnega finančnega okvira začele odplačevati tiste države članice, trenutna posojila katerih zapadejo na primer šele leta 2051 (glej oddelek 2.3.3), odplačevanje pa bo trajalo daljše časovno obdobje.

Poleg tega instrument NextGenerationEU krepi številne obstoječe programe in politike EU, kot so:

— kohezijska politika v okviru pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU) za pomoč pri obravnavanju gospodarskih posledic COVID-19 v prvih letih okrevanja;

— Sklad za pravični prehod, da bi prehod na podnebno nevtralnost ustrezal vsem;

— Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja za dodatno podporo kmetom;

— program InvestEU za podporo našim podjetjem pri naložbenih prizadevanjih;

— program Obzorje Evropa, da bi lahko EU financirala še več odličnosti na področju raziskav ter

— rescEU, ki zagotavlja, da bi se lahko mehanizem EU na področju civilne zaščite odzival na izredne razmere velikega obsega.

2.3 FINANČNI POLOŽAJ INSTRUMENTA NextGenerationEU NA DAN 31. DECEMBRA 2021

2.3.1 Pregled

Komisija je od začetka izvajanja financiranja v okviru instrumenta NextGenerationEU dne 15. junija 2021 do konca leta 2021 zbrala 71,0 milijarde EUR za dolgoročno financiranje predvsem z izdajo obveznic v obliki sindiciranih transakcij. Poleg tega ima Komisija od decembra 2021 neporavnane kratkoročne menice EU v višini 20 milijard EUR. Do konca leta 2021 je Komisija izplačala skupno 71,6 milijarde EUR finančne podpore. Večina tega zneska, tj. 64,3 milijarde EUR, je bila izplačana 20 državam članicam v okviru RRF (od tega 46,4 milijarde EUR v obliki nepovratne podpore in 18,0 milijarde EUR v obliki posojil). Nadaljnjih 7,2 milijarde EUR je bilo izplačanih v obliki plačil večletnega finančnega okvira na podlagi obstoječih programov. Preostala likvidna sredstva v višini 19,4 milijarde EUR so zadržana na bančnem računu instrumenta NextGenerationEU pri ECB in na osrednjem zakladniškem računu Komisije do izplačila v proračun za programe večletnega finančnega okvira.

Instrument NextGenerationEU – neporavnana najeta posojila in izplačila na dan 31. decembra 2021

2.3.2 Najeta posojila

Komisija za izpolnitev potreb po financiranju v okviru instrumenta NextGenerationEU izdaja vrednostne papirje na mednarodnih kapitalskih trgih. Na podlagi diverzificirane strategije financiranja združuje uporabo različnih instrumentov in tehnik financiranja ter odprto in pregledno komunikacijo z udeleženci na trgu.

Leta 2021 je letni sklep o zadolževanju (1) Komisiji omogočil, da je lahko izdala do 125 milijard EUR dolgoročnega financiranja in da so terjatve znašale največ 60 milijard EUR v obliki kratkoročnega financiranja.

Dolgoročno financiranje – sindicirane transakcije in prodaja obveznic EU na dražbi

Komisija si je od 31. decembra 2021 s petimi izdajami obveznic v obliki sindiciranih transakcij (vključno z eno transakcijo v dveh tranšah) izposodila 66,0 milijarde EUR, s prodajo obveznic EU na dražbi pa tudi 5,0 milijarde EUR:

(v milijardah EUR) Transakcije dolgoročnega financiranja (vključno s posebnimi izdajami) Zapadlost Izdane/zbrano Odplačana posojila ob koncu leta skupaj Neodplačana posojila ob koncu leta Instrument NextGenerationEU#1 4.7.2031 20,0 0,0 20,0 Instrument NextGenerationEU#2a (vključno s posebnimi izdajami) 6.7.2026 11,5 0,0 11,5 Instrument NextGenerationEU#2b 6.7.2051 6,0 0,0 6,0 Instrument NextGenerationEU#3 4.7.2041 10,0 0,0 10,0 Instrument NextGenerationEU#4 (vključno s posebnimi izdajami) 4.10.2028 11,5 0,0 11,5 Zelena obveznica instrumenta NextGenerationEU #1 4.2.2037 12,0 0,0 12,0 Skupaj 71,0 0,0 71,0

S prvo sindicirano transakcijo junija 2021 je bilo zbranih 20,0 milijarde EUR. To je bila doslej največja izdaja institucionalnih obveznic v Evropi, največja institucionalna transakcija posamezne tranše in največji znesek, ki ga je EU doslej zbrala v eni sami transakciji.

Komisija je oktobra 2021 izdala prvo zeleno obveznico instrumenta NextGenerationEU, s katero je zbrala 12,0 milijarde EUR, ki se bodo uporabili izključno za zelene in trajnostne naložbe po vsej EU. S to izdajo, ki je predstavljala doslej največjo izdajo zelenih obveznic na svetu, je bila ustvarjena prepoznavnost zelenih politik, financiranih z zelenimi obveznicami, podprta pa sta bila evropski zeleni dogovor in zeleni prehod. Izdaja zelenih obveznic zahteva izvajanje poročanja o natančni porabi prihodkov zelene obveznice in o vplivu naložb, ki se financirajo z zelenimi obveznicami.

Kratkoročno financiranje – prodaja menic EU na dražbi

Neporavnani znesek kratkoročnega financiranja, ki je bil zbran s prodajo menic EU na dražbi, katerih zapadlost znaša tri ali šest mesecev, je dne 31. decembra 2021 znašal 20,0 milijarde EUR:

(v milijardah EUR) Prodaja menic EU na dražbi Neodplačana posojila ob koncu leta Zapadlost 3 mesecev 8,5 Zapadlost 6 mesecev 11,5 Skupaj 20,0

Medtem ko bodo sindicirane transakcije ostale temelj programa izdaje instrumenta NextGenerationEU, bo vsaj v začetnih fazah zmogljivost za hitro in poceni zbiranje denarja s prodajo na dražbi znatno povečala zmožnost Komisije, da zadosti svojim potrebam po plačilih v okviru instrumenta NextGenerationEU pod najugodnejšimi pogoji za proračun Unije in/ali upravičene države članice.

Poleg tega je bilo kratkoročno financiranje v višini 16 milijard EUR zbrano s transakcijami denarnega trga, pri čemer se bile vse ob koncu leta odplačane.

2.3.3 Izplačila

Komisija je do konca leta 2021 prejela načrte za okrevanje in odpornost 26 držav članic, od katerih jih je bilo 22 ocenjenih pozitivno, pozneje pa jih je odobril Svet (Belgija, Hrvaška, Ciper, Češka, Danska, Nemčija, Grčija, Španija, Portugalska, Francija, Irska, Italija, Latvija, Luksemburg, Avstrija, Slovaška, Litva, Malta, Slovenija, Romunija, Estonija in Finska). Štiri nadaljnje države članice (Bolgarija, Madžarska, Poljska in Švedska) so predložile načrte, ki so se ob koncu leta še ocenjevali. En nadaljnji načrt (Nizozemska) pa še ni bil predložen. Skupna finančna podpora, odobrena na podlagi 22 odobrenih načrtov, je znašala 291,2 milijarde EUR nepovratne podpore (od katere so sporazumi o financiranju, podpisani do konca leta, zajemali 195,4 milijarde EUR) in 153,9 milijarde EUR podpore v obliki finančnih posojil (od katere so sporazumi o posojilu, podpisani do konca leta, zajemali 153,2 milijarde EUR).

Nepovratna podpora

Komisija je leta 2021 izplačala skupaj 46,4 milijarde EUR nepovratne podpore 20 od 22 držav članic s predloženimi in odobrenimi načrti za okrevanje in odpornost. Od tega zneska je bilo 36,4 milijarde EUR plačanih v obliki predhodnega financiranja. Potem ko je Španija izpolnila mejnike, je bilo pred koncem leta izplačanih nadaljnjih 10 milijard EUR, pri čemer je bilo obračunanih 1,5 milijarde EUR prvotnega predhodnega financiranja. Nadaljnjih 0,3 milijarde EUR v obliki predhodnega financiranja, povezanega z nepovratno podporo Finski, ob koncu leta še ni bilo izplačanih. V primeru Irske je bila odobrena nepovratna podpora v višini 1,0 milijarde EUR, vendar pa ob koncu leta ni bil podpisan noben sporazum o financiranju.

(v milijardah EUR) Država članica Največja nepovratna podpora (2) Skupaj podpisana na dan 31.12.2021 Proračunske obveznosti leta 2021 Skupaj izplačana na dan 31.12.2021 Avstrija 3,5 2,2 1,1 0,4 Belgija 5,9 3,6 1,8 0,8 Hrvaška 6,3 4,6 2,3 0,8 Ciper 1,0 0,8 0,4 0,1 Češka 7,0 3,5 1,8 0,9 Danska 1,6 1,3 0,6 0,2 Estonija 1,0 0,8 0,4 0,1 Finska 2,1 — (†) 0,8 — (†) Francija 39,4 24,3 12,0 5,1 Nemčija 25,6 16,3 8,1 2,3 Grčija 17,8 13,5 6,7 2,3 Irska 1,0 — (‡) 0,5 — Italija 68,9 47,9 23,7 9,0 Latvija 1,8 1,6 0,8 0,2 Litva 2,2 2,1 1,0 0,3 Luksemburg 0,1 0,1 0,0 0,0 Malta 0,3 0,2 0,1 0,0 Portugalska 13,9 9,8 4,8 1,8 Romunija 14,2 10,2 5,1 1,9 Slovaška 6,3 4,6 2,3 0,8 Slovenija 1,8 1,3 0,6 0,2 Španija 69,5 46,6 23,1 19,0 Odobrena 291,2 195,4 98,0 46,4 Bolgarija 6,3 — — — Madžarska 7,2 — — — Nizozemska 6,0 — — — Poljska 23,9 — — — Švedska 3,3 — — — Še neodobrena 46,6 — — — Skupaj 338,0 195,4 98,0 46,4

Posojila

Komisija je leta 2021 izplačala skupaj 18,0 milijarde EUR v obliki predhodnega financiranja štirim državam članicam (Ciper, Grčija, Italija in Portugalska), kar ustreza 13 % njihovih zadevnih dodeljenih posojil. Nadaljnjih 1,9 milijarde EUR v obliki predhodnega financiranja, povezanega s podporo Romuniji v obliki finančnih posojil, ob koncu leta še bilo izplačanih. V primeru Slovenije je bila odobrena podpora v obliki finančnih posojil v višini 0,7 milijarde EUR, vendar pa ob koncu leta ni bil podpisan noben sporazum o posojilu:

(v milijardah EUR) Država članica Največja podpora v obliki finančnih posojil Skupaj podpisana na dan 31.12.2021 Skupaj izplačana na dan 31.12.2021 Skupaj odplačana na dan 31.12.2021 Skupaj neodplačana na dan 31.12.2021 Ciper 0,2 0,2 0,0 — 0,0 Grčija 12,7 12,7 1,7 — 1,7 Italija 122,6 122,6 15,9 — 15,9 Portugalska 2,7 2,7 0,4 — 0,4 Romunija 14,9 14,9 — (1) — — Slovenija 0,7 — (†) — — — Odobrena 153,9 153,2 18,0 — 18,0 Rezerva 231,9 — — — — Skupaj 385,8 153,2 18,0 — 18,0

V skladu s sporazumi o posojilu bodo države članice vsako leto odplačale 5 % izplačanih zneskov, prvič deset let po dnevu izplačila. Tako bodo Portugalska, Grčija, Italija in Ciper začeli posojila odplačevati od leta 2032, pri čemer bodo posojila zapadla leta 2051. Načrt odplačevanja nominalnih zneskov, ki niso poravnani ob koncu leta, je:

(v milijonih EUR) Država članica Odplačilna doba Letno odplačilo Odplačilo skupaj Ciper 2032–2051 1 26 Grčija 2032–2051 83 1 655 Italija 2032–2051 797 15 938 Portugalska 2032–2051 18 351 Skupaj 899 17 970

Prispevek instrumenta NextGenerationEU za druge programe v okviru proračuna EU

Komisija je ob koncu leta 2021 izplačala skupaj 7,2 milijarde EUR v obliki plačil za druge programe na podlagi večletnega finančnega okvira, ki so povezana predvsem z REACT-EU, ki financira Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Evropski socialni sklad (ESS):

(v milijardah EUR) Program večletnega finančnega okvira Odobreni prispevki večletnega finančnega okvira skupaj Proračunske obveznosti v letu 2021 Skupaj izplačani na dan 31.12.2021 REACT-EU 50,6 39,5 7,0 — od tega ESRR 31,5 24,0 4,9 — od tega ESS 19,2 15,4 2,1 Sklad za pravični prehod 10,9 0,0 0,0 Razvoj podeželja (EKSRP) 8,1 2,4 0,1 Program InvestEU 6,1 1,7 0,2 Obzorje Evropa 5,4 1,8 0,0 RescEU 2,1 0,1 0,0 Skupaj 83,1 45,5 7,2

2.3.4 Likvidnost

Za posojila, zagotovljena v okviru instrumenta NextGenerationEU, ne velja strogo vzajemno načelo drugih instrumentov za finančno pomoč. Namesto tega je bila za instrument NextGenerationEU razvita diverzificirana in združena strategija financiranja, ki je zahtevala izvajanje učinkovitega upravljanja likvidnosti. Cilj likvidnosti instrumenta NextGenerationEU je zagotoviti, da zneski, ki so na bančnem računu instrumenta NextGenerationEU, zadostujejo za izpolnjevanje vseh prihodnjih potreb po izplačilih in ohranjanje opredeljenega varovala, hkrati pa preprečujejo kakršna koli presežna sredstva. Komisija je za upravljanje likvidnosti razvila orodje IT, ki omogoča vsakodnevno spremljanje računa instrumenta NextGenerationEU. Ob koncu leta 2021 so skupna sredstva na zunajproračunskem računu instrumenta NextGenerationEU znašala 18,0 milijarde EUR. Poleg tega je bilo 1,4 milijarde EUR zadržanih na osrednjem zakladniškem računu Komisije do izplačila v proračun za programe večletnega finančnega okvira.

3. POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNA

3.1 PRIHODKI

V prvotnem sprejetem proračunu EU, ki ga je predsednik Evropskega parlamenta podpisal 18. decembra 2020, je skupni znesek odobritve plačil za leto 2021 znašal 166 060 milijonov EUR, z lastnimi sredstvi pa naj bi se skupaj financiralo 156 867 milijonov EUR. Ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu se med proračunskim letom navadno spreminjajo s spremembami proračuna. Popravki lastnih sredstev iz naslova BND zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki. S tem se spoštuje načelo uravnoteženosti proračuna, zneski proračunskih prihodkov in odhodkov (odobritev plačil) pa so enaki.

Leta 2021 je bilo sprejetih šest sprememb proračuna. Ob upoštevanju teh sprememb so končni sprejeti prihodki v proračunu za leto 2021 znašali 168 011 milijonov EUR, skupni znesek, ki se je financiral z lastnimi sredstvi, pa je znašal 156 993 milijonov EUR. Prispevki držav članic so leta 2021 ostali stabilni. Povečanje odobritev plačil (1 950 milijonov EUR) se je financiralo predvsem s presežkom iz prejšnjega leta.

Prihodki prihajajo iz šestih virov (naslovov):

Naslov 1: Lastna sredstva

Zbiranje tradicionalnih lastnih sredstev (158 632 milijonov EUR) je bilo 1,0 % večje od zneskov v proračunu (156 993 milijonov EUR). To pa predvsem zaradi zbranega zneska, ki je bil v zadnjih dveh mesecih leta večji, kot se je pričakovalo.

Končna plačila držav članic iz naslova DDV, BND in plačil iz naslova odpadne plastične embalaže so bila prav tako blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice euroobmočja, dejansko izvedle plačila.

Naslov 2: Presežki, neporabljena sredstva in popravki

Presežek preteklega leta je znašal 1 769 milijonov EUR. Ta znesek je bil vpisan v proračun za leto 2021 na podlagi spremembe proračuna, prispevek lastnih sredstev držav članic pa je bil ustrezno zmanjšan.

Za salda DDV in BND so pravila določena v členu 10b uredbe o dajanju lastnih sredstev na razpolago (Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014) (3). V skladu s temi pravili je skupni seštevek stanja izračunan tako, da je učinek na proračun EU enak nič („sistem pobota“), postopek pa ne vključuje spremembe proračuna. Komisija zato zahtevke za plačilo neto zneskov predloži državam članicam neposredno.

Naslov 3: Upravni prihodki

Ta naslov zajema prihodke iz davkov in dajatev na osebne prejemke osebja, ki znašajo 2 230 milijonov EUR.

Naslov 4: Finančni prihodki, zamudne obresti in globe

V naslovu 4 se razlika med proračunskim zneskom (515 milijonov EUR) in realizacijo (1 633 milijonov EUR) nanaša predvsem na globe na področju konkurence.

Naslov 5: Proračunska jamstva, najemanje in dajanje posojil

Ta naslov se je precej povečal z uvedbo instrumenta NextGenerationEU. Sredstva instrumenta NextGenerationEU v tem naslovu so namenski prejemki. Naslov 5 zajema prihodke v zvezi z jamstvi in obrestmi ter odplačanimi odobrenimi posojili. Prav tako usmerja sredstva (za nepovratno podporo instrumenta NextGenerationEU v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter za okrepitev programov večletnega finančnega okvira) iz namenskih prejemkov, ki jih države članice prejemajo v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje. Za celovit pregled instrumenta NextGenerationEU glej glavne finančne poudarke leta, oddelka 2.2 in 2.3.

Naslov 6: Prihodki, prispevki in nadomestila, povezani s politikami Unije

Ta naslov se nanaša predvsem na prihodke iz finančnih popravkov, povezanih s strukturnimi in kmetijskimi skladi (skladi ESI, EKJS in EKSRP). Vključuje tudi sodelovanje tretjih držav v raziskovalnih programih, potrditev obračunov v zvezi s kmetijskimi skladi ter druge prispevke in nadomestila za programe/dejavnosti EU. Pomemben del tega zneska so namenski prejemki, ki povzročijo vnos dodatnih odobritev na strani odhodkov.

Skupni znesek proračunskih prihodkov v letu 2021 je znašal 239 596 milijonov EUR.

3.2 ODHODKI

3.2.1 Izvrševanje proračuna

V letu 2021, prvem letu novega večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, je končni sprejeti proračun znašal 166,8 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 168,0 milijarde EUR v odobritvah plačil. Instrument NextGenerationEU je okrepil ključne programe z dodatnimi 421,1 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 55,5 milijarde EUR v odobritvah plačil, vključenih v proračun EU kot zunanji namenski prejemki (4).

Na izvrševanje proračuna za leto 2021 so precej vplivale zamude pri sprejetju novih pravnih podlag in novih pravil za strukturne sklade. Večina odobritev za prevzem obveznosti v letu 2021 za strukturne sklade (z novo neto vrednostjo v višini 49 milijard EUR) je bila v skladu s členom 7 uredbe o večletnem finančnem okviru prerazporejena v obdobje 2022–2025. V primerih, ki jih dovoljujejo finančna uredba in/ali nove pravne podlage, so se neizvršene odobritve prenesle v leto 2022: 4,1 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 4,2 milijarde EUR v odobritvah plačil. V letu 2021 je bila možnost prenosa neporabljenih sprejetih proračunskih odobritev v naslednje leto uporabljena za Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI – Globalna Evropa) (5), (6). Podobne določbe se uporabljajo in so bile uporabljene za rezervo za prilagoditev na brexit ter rezervo za solidarnost in nujno pomoč.

Izvršene skupne odobritve za prevzem obveznosti v letu 2021 so znašale 268,3 milijarde EUR:

— 113,4 milijarde EUR iz končnega sprejetega proračuna;

— 0,6 milijarde EUR iz odobritev, prenesenih iz leta 2020;

— 154,3 milijarde EUR iz odobritev, ki izhajajo iz namenskih prejemkov; — od tega 143,5 milijarde EUR iz instrumenta NextGenerationEU.

Skupna plačila v letu 2021 so znašala 228,0 milijarde EUR:

— 163,6 milijarde EUR iz končnega sprejetega proračuna;

— 1,8 milijarde EUR iz odobritev, prenesenih iz leta 2020;

— 62,6 milijarde EUR iz odobritev, ki izhajajo iz namenskih prejemkov; — od tega 53,6 milijarde EUR iz instrumenta NextGenerationEU.

Izvršene skupne odobritve za prevzem obveznosti v letu 2021 za posamezne cilje politike EU

Leta 2021 je bilo izvrševanje za vse vrste odobritev (proračun, prenosi iz prejšnjega leta in namenski prejemki) 44-odstotno za obveznosti in 92-odstotno za plačila. Stopnje izvrševanja za leto 2021 brez namenskih prejemkov so pokazale 68 % pri odobritvah za prevzem obveznosti in 97 % pri odobritvah plačil. Pomemben delež plačil, izvršenih v letu 2021, je bil povezan z zaključkom večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020.

Ob dodatnem upoštevanju prenosov in obveznosti v okviru deljenega upravljanja, ki so bile prerazporejene v skladu s členom 7 uredbe o večletnem finančnem okviru, bi izvrševanje izglasovanega proračuna doseglo skoraj 100 % pri odobritvah za prevzem obveznosti in tudi pri odobritvah plačil.

Izvrševanje odobritev za instrument NextGenerationEU je doseglo 34 % pri skupnih odobritvah za prevzem obveznosti in 97 % pri skupnih odobritvah plačil, vključenih v proračun. Znesek prevzetih obveznosti za instrument NextGenerationEU je predstavljal 87 % odobrenega zneska (7) za obveznosti v letu 2021, ki je znašal 164,6 milijarde EUR.

3.2.2 Neporavnane obveznosti

Neporavnane obveznosti (splošno imenovane tudi RAL, tj. „reste à liquider“), ki so zneski, za katere so bile prevzete obveznosti, vendar še niso bili plačani, so konec leta 2021 znašale 341,6 milijarde EUR. Neporavnane obveznosti so se v primerjavi z letom 2020 povečale (za 38,4 milijarde EUR), vendar pa je bilo to povečanje manjše od prvotne napovedi, saj je bila večina obveznosti za programe v okviru deljenega upravljanja (z neto vrednostjo v višini 49 milijard EUR), načrtovanih za leto 2021, v skladu s členom 7 uredbe o večletnem finančnem okviru odložena na leto 2022 in naslednja leta. Prerazporeditev izvrševanja proračuna z deljenim upravljanjem bo prispevala k nadaljnjemu povečanju neporavnanih obveznosti v prihodnjih letih.

Glavni razlog za povečanje neporavnanih obveznosti v letu 2021 je bil začetek izvrševanja (nepovratnega dela) instrumenta NextGenerationEU, ki je prispeval 89,9 milijarde EUR (26 %) k skupnim neporavnanim obveznostim konec leta 2021. Namenski prejemki iz instrumenta NextGenerationEU bodo povzročili povečanje neporavnanih obveznosti v prihodnjih letih, saj bodo vse obveznosti prevzete do 31. decembra 2023 in izpolnjene s plačili do 31. decembra 2026 v skladu s členom 3(4) in (9) uredbe o instrumentu NextGenerationEU (8).

3.2.3 Proračunski rezultat

Proračunski rezultat (presežek) se je zaradi večjih pričakovanih prejemkov iz carin in glob povečal z 1,8 milijarde EUR v letu 2020 na 3,2 milijarde EUR v letu 2021.

4. FINANČNI INSTRUMENTI IN PRORAČUNSKA JAMSTVA

4.1 FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU, obstajajo v obliki jamstvenih instrumentov, lastniških instrumentov in posojilnih instrumentov. Pričakovati je, da se bo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 povečala uporaba proračunskih jamstev v primerjavi z uporabo finančnih instrumentov, ki se v celoti financirajo iz proračuna EU, ali se zanje v proračunu EU v celoti oblikujejo rezervacije. Zlasti se bo v okviru programa InvestEU skupini EIB in drugim finančnim institucijam zagotovilo 26,2 milijarde EUR v jamstvih EU za podporo različnim ciljem politike Unije v okviru poslov financiranja in naložb. Osnovna ideja tega pristopa v nasprotju s tradicionalno metodo izvrševanja proračuna, tj. dodeljevanjem nepovratnih sredstev in subvencij, je, da za vsak euro, porabljen iz proračuna prek finančnih instrumentov, končni upravičenec prejme več kot 1 EUR finančne podpore zaradi učinka vzvoda.

V okviru te vrste izvrševanja proračuna so sredstva že izplačana na fiduciarne račune, ki jih upravljajo pooblaščeni subjekti, in ostanejo razpoložljiva (kot denarna sredstva in njihovi ustrezniki, dolžniški vrednostni papirji ali naložbe v sklade denarnega trga ali v združene portfelje sredstev) za kritje prihodnjih unovčitev jamstev ali pa so bila naložena v lastniški kapital. Pomen in obseg finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, sta se v zadnjih letih povečevala.

4.2 PRORAČUNSKA JAMSTVA: FINANČNA SREDSTVA V JAMSTVENIH SKLADIH

V okviru te vrste izvrševanja proračuna EU nasprotnim strankam zagotovi jamstva, za katera se prek jamstvenih skladov, ki jih je ustanovila Komisija, oblikujejo zgolj delne rezervacije, pri čemer nastanejo pogojne obveznosti za proračun EU, če oblikovanje rezervacij ne zadostuje za kritje unovčitev jamstev. EU je skupini EIB zagotovila jamstva za posojila, odobrena zunaj EU (t. i. zunanji mandat EIB), ter za dolžniške in lastniške operacije, ki jih krije jamstvo EFSI, skupini EIB in drugim finančnim institucijam pa je zagotovila jamstva za operacije, ki jih krijeta EFSD in jamstvo za zunanje delovanje v okviru NDICI – Globalna Evropa.

Rezervacije, oblikovane prek jamstvenih skladov, od leta 2021 vsebuje skupni sklad za rezervacije. Skupni sklad za rezervacije je ustanovljen s finančno uredbo (9), da vsebuje rezervacije (tj. vsebovana sredstva) za kritje finančnih obveznosti, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, proračunskih jamstev in posojil finančne pomoči večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Vključuje tudi nekatera sredstva rezervacij za kritje finančnih obveznosti iz prejšnjih večletnih finančnih okvirov.

Skupni sklad za rezervacije je ustanovljen in deluje kot posamezni portfelj, ki trenutno združuje rezervacije za različna proračunska jamstva EU in programe finančne pomoči. Sredstva skupnega sklada za rezervacije se dodelijo oddelkom, da je mogoče izslediti zneske, povezane z različnimi prispevajočimi instrumenti skupnega sklada za rezervacije (proračunska jamstva in programi finančne pomoči).

Po začetku veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 so se čista sredstva iz Jamstvenega sklada EFSI s 1. januarjem 2021 prenesla v skupni sklad za rezervacije. Čista sredstva iz Jamstvenega sklada ESFD in Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe so se prenesla v skupni sklad za rezervacije v teku leta 2021.

Komisija ima na dan 31. decembra 2021 finančna sredstva v skupnem skladu za naslednje oddelke:

— Jamstveni sklad za zunanje ukrepe – 2,7 milijarde EUR;

— Jamstveni sklad EFSI – 8,5 milijarde EUR;

— Jamstveni sklad EFSD – 0,8 milijarde EUR ter

— Jamstveni sklad InvestEU – 0,3 milijarde EUR.

Poleg tega je 92 milijonov EUR v osrednji zakladnici Komisije kot likvidnostna rezerva za kritje neposrednih unovčitev jamstev.

4.3 POSOJILA IN Z NJIMI POVEZANA NAJETA POSOJILA ZA PROGRAME FINANČNE POMOČI

Najemanje in dajanje posojil EU za programe finančne pomoči ne spada med proračunske operacije. Pridobljena sredstva se na splošno in razen za instrument NextGenerationEU uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v enakem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga instrumentov financiranja pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila izvedena v celoti in pravočasno. Komisija je uvedla postopke za zagotovitev vračila najetih posojil tudi v primeru neodplačevanja posojila.

Komisija finančno podporo za države članice in tretje države v obliki dvostranskih posojil, ki se financirajo na kapitalskih trgih z jamstvom iz proračuna EU, zagotavlja na podlagi sklepov Evropskega parlamenta in Sveta. Komisija, ki deluje v imenu EU, je leta 2021 upravljala pet glavnih programov, v okviru katerih lahko odobri posojila:

— plačilnobilančno pomoč;

— pomoč v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EMFS);

— makrofinančno pomoč;

— pomoč v okviru instrumenta SURE ter

— instrument NextGenerationEU – za dodatne informacije o instrumentu NextGenerationEU glej oddelek 2.

Na dan 31. decembra 2021 so nominalni zneski posojil, odobrenih za finančno pomoč, brez instrumenta NextGenerationEU (glej oddelek 2), znašali:

(v milijardah EUR) Odobrena posojila skupaj Izplačana posojila ob koncu leta skupaj Odplačana posojila ob koncu leta skupaj Neodplačana posojila ob koncu leta SURE Belgija 8,2 8,2 — 8,2 Bolgarija 0,5 0,5 — 0,5 Hrvaška 1,0 1,0 — 1,0 Ciper 0,6 0,6 — 0,6 Češka 2,0 2,0 — 2,0 Estonija 0,2 0,2 — 0,2 Grčija 5,3 5,3 — 5,3 Madžarska 0,5 0,5 — 0,5 Irska 2,5 2,5 — 2,5 Italija 27,4 27,4 — 27,4 Latvija 0,3 0,3 — 0,3 Litva 1,0 1,0 — 1,0 Malta 0,4 0,4 — 0,4 Poljska 11,2 8,2 — 8,2 Portugalska 5,9 5,4 — 5,4 Romunija 4,1 3,0 — 3,0 Slovaška 0,6 0,6 — 0,6 Slovenija 1,1 1,1 — 1,1 Španija 21,3 21,3 — 21,3 94,3 89,6 — 89,6 EMFS Irska 22,5 22,5 — 22,5 Portugalska 24,3 24,3 — 24,3 46,8 46,8 — 46,8 Makrofinančna pomoč Ukrajina 5,0 5,0 (0,6 ) 4,4 Tunizija 1,4 1,1 — 1,1 Jordanija 1,1 0,9 — 0,9 Drugo 1,5 1,2 (0,2 ) 1,0 9,0 8,2 (0,8 ) 7,4 Plačilnobilančna posojila Latvija 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 Skupaj 153,0 147,5 (3,5 ) 144,0

Načrt odplačevanja zneskov, ki niso poravnani ob koncu leta, je:

(v milijardah EUR) SURE EMFS Makrofinančna pomoč Plačilnobilančna posojila SKUPAJ 2022 — 2,7 — — 2,7 2023 — 3,5 0,1 — 3,6 2024 — 2,6 0,6 — 3,2 2025 8,0 2,4 — 0,2 10,6 2026 8,0 4,0 0,1 12,1 2027 — 3,0 0,2 3,2 2028 10,0 2,3 0,2 12,5 2029 8,1 1,4 0,9 10,4 2030 10,0 — 0,1 10,1 2031 — 7,3 1,2 8,5 2032 — 3,0 0,1 3,1 2033 — 2,1 0,5 2,6 2034 — — 0,1 0,1 2035 8,5 2,0 2,0 12,5 2036 9,0 5,7 1,3 16,0 2037 — — — — 2038 — 1,8 — 1,8 2039 — 2040 7,0 — — 7,0 2041 — 2042 — 3,0 — 3,0 2043 — 2044 — 2045 — 2046 5,0 5,0 2047 6,0 6,0 2048 — 2049 — 2050 10,0 — 10,0 2051 — — Skupaj 89,6 46,8 7,4 0,2 144,0

SURE

Instrument SURE je bil ustanovljen leta 2020 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam, ki se spopadajo z resnimi gospodarskimi motnjami zaradi pandemije COVID-19 na svojem ozemlju oziroma ki jih te motnje resno ogrožajo. Instrument dopolnjuje nacionalne ukrepe, ki jih izvajajo prizadete države članice. Najvišji znesek finančne pomoči ne sme preseči 100 milijard EUR za vse države članice.

Konec leta 2021 so države članice podpisale sporazume o posojilih v vrednosti 94,3 milijarde EUR: od tega zneska je bilo izplačanih 89,6 milijarde EUR do konca leta 2021. Znesek novih posojil, izplačanih leta 2021, je znašal 50,1 milijarde EUR. Posojila imajo različno zapadlost, tj. 5, 10, 15, 20 in 30 let.

EMFS

EMFS je bil vzpostavljen za zagotavljanje finančne pomoči vsem državam članicam, ki se soočajo z resnimi ekonomsko-finančnimi težavami ali jih takšne težave ogrožajo zaradi izrednih dogodkov, nad katerimi nimajo nikakršnega nadzora. EMFS je bil uporabljen za zagotovitev finančne pomoči Irski in Portugalski med letoma 2011 in 2014, pri čemer je bila finančna pomoč odvisna od izvedbe reform. Ta program je potekel, dodatnih posojil pa ni več mogoče pridobiti, čeprav se še izvaja za posebne naloge, kot sta podaljšanje rokov zapadlosti za posojila Irski in Portugalski ter zagotavljanje premostitvenih posojil. Leta 2021 je bil znesek v višini 9,8 milijarde EUR, zapadlega med letom, podaljšan do leta 2036 (3 milijarde EUR za Irsko in 1,8 milijarde EUR za Portugalsko) in do leta 2031 (5 milijard EUR za Portugalsko).

Znesek, odobren Portugalski, je bil zmanjšan s 26 milijard EUR na 24,3 milijarde EUR, saj je znesek v višini 1,7 milijarde EUR zapadel, nadaljnja izplačila pa niso bila več mogoča. Decembra 2021 je Portugalska zahtevala podaljšanje zapadlosti za 2,2 milijarde EUR od skupnih 2,7 milijarde EUR posojila, zapadlega aprila 2022. Komisija si je februarja 2022 izposodila 2,2 milijarde EUR za obnovitev posojila, ki je bilo podaljšano za 4 leta in pol.

Makrofinančna pomoč

Program makrofinančne pomoči je oblika finančne pomoči, ki jo EU zagotovi partnerskim državam zunaj EU, ki imajo težave s svojo plačilno bilanco (vključno s 4,4 milijarde EUR, neporavnanih Ukrajini). Zagotavlja se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali nepovratnih sredstev ali kombinacije tega ter je na voljo samo državam, vključenim v program izplačil Mednarodnega denarnega sklada (MDS).

Komisija je leta 2020 sprejela predlog za sveženj makrofinančne pomoči desetim partnericam v okviru širitvene politike in sosedske politike v višini 3 milijard EUR, da bi jim pomagala omejiti gospodarske posledice pandemije koronavirusne bolezni. Evropski parlament in Svet sta sklep sprejela 25. maja 2020. Komisija je na podlagi tega sklepa leta 2021 devetim upravičenkam do makrofinančne pomoči izplačala 10 novih posojil v skupnem nominalnem znesku 1,7 milijarde EUR. Posojila imajo različno zapadlost, tj. 10 in 15 let.

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna pomoč je program pomoči, namenjen državam zunaj euroobmočja, ki imajo težave v zvezi s svojo plačilno bilanco ali jim take težave grozijo. Plačilnobilančna pomoč se izvaja v obliki srednjeročnih posojil, odvisnih od izvedbe politik, namenjenih reševanju osnovnih gospodarskih težav. Praviloma se plačilnobilančna pomoč EU zagotavlja v sodelovanju z MDS in drugimi mednarodnimi institucijami ali državami.

Znesek, odobren Latviji v okviru plačilnobilančnih posojil, je bil zmanjšan s 3,1 milijarde EUR na 2,9 milijarde EUR, saj je razpoložljivi znesek v višini 0,2 milijarde EUR zapadel in ga ni bilo več mogoče izplačati. V letu 2021 ni bilo novih poslov niti odplačanih posojil.

4.4 PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA PROGRAME FINANČNE POMOČI

Najeta posojila EU so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamčijo države članice EU (proračunske pogojne obveznosti). Posojila, najeta za financiranje posojil tretjim državam, krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. Če država članica prejemnica postane plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to takrat ne bo mogoče, bo Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 14 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil. Dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema obrestnega ali valutnega tveganja.

Posojila, zagotovljena državam članicam v okviru instrumenta SURE, temeljijo na sistemu prostovoljnih jamstev držav članic v višini 25 % najvišjega zneska finančne pomoči. Prispevek vsake države članice k skupnemu znesku jamstva ustreza njenemu relativnemu deležu v skupnem bruto nacionalnem dohodku (BND) Evropske unije na podlagi proračuna EU za leto 2020.

V sklepih Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni znesek svežnja posojil, število obrokov za izplačilo posojila in največja (povprečna) zapadlost v plačilo. Nato se Komisija in zadevna država članica dogovorita o parametrih posojila/financiranja, zlasti o zapadlosti obrokov. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja pogojev politike v okviru skupne finančne pomoči EU/MDS, kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja. To pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih dejavnosti dajanja posojil EU. Financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa je med 3 in 30 leti.

5. ANALIZA RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

5.1 PRIHODKI

Konsolidirani prihodki EU vključujejo zneske, povezane z menjalnimi in nemenjalnimi posli, pri čemer so zadnji najpomembnejši. Petletni trend glavnih kategorij nemenjalnih prihodkov (ki vključuje sredstva iz naslova BND, tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV, nova lastna sredstva iz naslova odpadne plastične embalaže, globe in izterjavo odhodkov) je naslednji:

Petletni trend prihodkov iz glavnih nemenjalnih poslov (10)

Ker bi morali biti proračunski prihodki enaki proračunskim odhodkom (ali jih presegati), so glavni razlog za zgornje gibanje prihodkov vsakoletna plačila.

Konsolidirani prihodki – glavni razvoj dogodkov leta 2021

V letu 2021 so konsolidirani prihodki, ki vključujejo vse kategorije prihodkov, znašali 178,9 milijarde EUR, v primerjavi z 224,0 milijarde EUR v prejšnjem letu. Glavni razlog za zmanjšanje v višini 45,1 milijarde EUR oz. 20,1 % je bila posledica zmanjšanja zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije, ki je povečal prihodke v letu 2020 za 47,5 milijarde EUR, vendar prispeval le 1,1 milijarde EUR k prihodkom v letu 2021. Brez teh posebnih prihodkov konsolidirani prihodki v letu 2021 znašajo 177,8 milijarde EUR, kar je primerljivo s prilagojenimi konsolidiranimi prihodki v prejšnjem letu (176,5 milijarde EUR).

V zvezi s preostalimi kategorijami prihodkov so glavni dogodki vključevali uvedbo novih virov lastnih sredstev iz naslova plastike, povečanje prihodkov iz naslova glob in zmanjšanje prihodkov iz naslova BND:

— prihodki iz novih virov lastnih sredstev iz naslova plastike, ki so bili uvedena leta 2021 z začetkom veljavnosti novega Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (11) o virih lastnih sredstev, so znašali 5,8 milijarde EUR. Enotna vpoklicna stopnja v višini 0,80 EUR na kilogram se uporablja za težo nereciklirane odpadne plastične embalaže, nastale v posamezni državi članici. Odpadna plastična embalaža, ki v danem letu ni reciklirana, se izračuna kot razlika med odpadno plastično embalažo, ki je nastala, in odpadno plastično embalažo, ki je bila reciklirana v navedenem letu v državi članici. Bolgarija, Češka, Estonija, Grčija, Španija, Hrvaška, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija in Slovaška so upravičene do uporabe določenega letnega pavšalnega zmanjšanj njihovih zadevnih prispevkov iz virov lastnih sredstev iz naslova plastike;

— prihodki od glob so se povečali z 0,5 milijarde EUR v letu 2020 na 2,0 milijarde EUR v letu 2021. Povečanje za 1,5 milijarde EUR je bilo posledica večjega števila in višjih zneskov glob, naloženih v letu 2021. Največje naložene globe v letu 2021 so bile: 875 milijonov EUR, naloženih podjetju BMW in skupini Volkswagen (Volkswagen, Audi in Porsche) zaradi tajnega dogovarjanja o tehničnem razvoju na področju čiščenja emisij dušikovega oksida, in 371 milijonov EUR, naloženih bankam Nomura, UBS in UniCredit zaradi sodelovanja skupine trgovcev v kartelu na primarnem in sekundarnem trgu evropskih državnih obveznic;

— prihodki iz sredstev iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek), ki so poglaviten element prihodkov EU iz poslovanja, so se zmanjšali s 125,4 milijarde EUR v letu 2020 na 116,0 milijarde EUR v letu 2021. Zmanjšanje za 9,4 milijarde EUR oz. 7,5 % je povezano s povečanjem drugih kategorij prihodkov (in prihodki iz novih virov lastnih sredstev iz naslova plastike), saj se s prihodki iz naslova BND financira del proračuna, ki se ne krije z drugimi viri dohodka.

5.2 ODHODKI

Glavna sestavina odhodkov, pripoznanih v konsolidiranih računovodskih izkazih, so odhodki v okviru deljenega upravljanja, ki vključujejo naslednje sklade: (i) Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), (ii) Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in druge instrumente za razvoj podeželja, (iii) Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijski sklad (KS) ter (iv) Evropski socialni sklad (ESS). Ti skladi so predstavljali 119,9 milijarde EUR oz. 54,3 % skupnih odhodkov v višini 221,0 milijarde EUR, nastalih v letu 2021 (leta 2020: 109,7 milijarde EUR, 65,9 % skupnih odhodkov). Razčlenitev odhodkov v okviru deljenega upravljanja in njihove relativne uteži so predstavljene spodaj:

Glavni odhodki v okviru deljenega upravljanja za finančno leto 2021

Povečanje odhodkov v okviru deljenega upravljanja je predvsem posledica povečanih odhodkov, ki se nanašajo na ESRR in Kohezijski sklad (5,8 milijarde EUR) ter ESS (3,0 milijarde EUR). To izraža povečano izvrševanje proti koncu programskega obdobja večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, pa tudi začasno povečanje stopnje sofinanciranja po izvajanju ukrepov naložbene pobude v odziv na koronavirus CRII+. Odhodki, ki se nanašajo na EKSRP in druge instrumente za razvoj podeželja ter EKJS, so se povečali za 1,0 milijarde EUR oz. 0,3 milijarde EUR.

Po uspešnem začetku izvajanja instrumenta NextGenerationEU (glej oddelek 2) so se odhodki v okviru neposrednega upravljanja, ki predstavlja izvrševanje proračuna s strani Komisije, izvajalskih agencij in skrbniških skladov, povečali z 22,1 milijarde EUR v letu 2020 na 63,0 milijarde EUR v letu 2021. Povečanje za 40,9 milijarde EUR je predvsem posledica nepovratne podpore, odobrene v okviru RRF instrumenta NextGenerationEU, ki je znašala 42,9 milijarde EUR. Odhodki v okviru neposrednega upravljanja, ki se nanašajo na programe cepljenja proti COVID-19, so se zmanjšali z 1,6 milijarde EUR v letu 2020 na 0,7 milijarde EUR v letu 2021.

Odhodki v okviru posrednega upravljanja predstavljajo izvrševanje proračuna s strani agencij EU, organov EU, tretjih držav, mednarodnih organizacij in drugih subjektov. V letu 2021 so stroški v okviru posrednega upravljanja znašali 10,9 milijarde EUR, kar je podobno kot prejšnje leto, ko so znašali 11,0 milijarde EUR.

5.3 SREDSTVA

Na dan 31. decembra 2021 so skupna sredstva znašala 414,1 milijarde EUR (leta 2020: 280,0 milijarde EUR) – znatno povečanje je predvsem posledica nadaljnjih posojil iz instrumenta SURE ter posojil in predujmov, plačanih v okviru novega instrumenta NextGenerationEU. Najpomembnejše postavke so bila finančna sredstva razen denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (188,6 milijarde EUR), predhodno financiranje (93,4 milijarde EUR), terjatve in izterljivi zneski (72,4 milijarde EUR) ter denarna sredstva in njihovi ustrezniki (44,9 milijarde EUR). Druga sredstva, ki znašajo 14,7 milijarde EUR, so vključevala predvsem opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva.

Sestava sredstev na dan 31. decembra 2021

Znatno povečanje skupnih sredstev za 134,0 milijarde EUR ali 47,9 % iz prejšnjega leta je bilo predvsem posledica naslednjih učinkov:

— neporavnana posojila so se povečala z 93,3 milijarde EUR v letu 2020 na 163,6 milijarde EUR v letu 2021. Povečanje za 70,3 milijarde EUR oz. 75,3 % je mogoče pripisati predvsem izdaji nadaljnjih posojil za finančno pomoč v okviru instrumenta SURE (50,1 milijarde EUR) in izdaji posojil v okviru novega instrumenta RRF (18,0 milijarde EUR);

— skupno predhodno financiranje se je povečalo z 62,7 milijarde EUR v letu 2020 na 93,4 milijarde EUR v letu 2021. Povečanje za 30,7 milijarde EUR oz. 49,0 % je mogoče pripisati predvsem nepovratni finančni podpori, odobreni v okviru instrumenta RRF (30,8 milijarde EUR);

— denarna sredstva in njihovi ustrezniki so se povečali s 16,7 milijarde EUR v letu 2020 na 44,9 milijarde EUR v letu 2021. Povečanje za 28,2 milijarde EUR je predvsem posledica likvidnosti, ki se nanaša na instrument NextGenerationEU (18,0 milijarde EUR, zadržanih na računu instrumenta NextGenerationEU, pa tudi 1,4 milijarde EUR sredstev, zadržanih na osrednjem zakladniškem računu Komisije do izplačila v proračun za programe večletnega finančnega okvira). Preostalo povečanje je povzročil večji znesek neizvršenih odobritev plačil v letu 2021, glob, ki so ob koncu leta postale dokončne, ter dodatnih tradicionalnih lastnih sredstev, ki je bil plačan, vendar ob koncu leta še ni bil vnesen v proračun.

Izstop Združenega kraljestva iz EU

Združeno kraljestvo je 31. januarja 2020 izstopilo iz Evropske unije. Pogoji za izstop so opredeljeni v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, znanem tudi kot „sporazum o izstopu“. V okviru tega dogovora se je Združeno kraljestvo strinjalo, da bo spoštovalo vse finančne obveznosti, prevzete v času članstva v EU. Sporazum je začel veljati 31. januarja 2020. Združeno kraljestvo bo še naprej prispevalo v proračun EU ter koristilo sredstva iz programov EU iz obdobja pred letom 2021 in odhodke, kot da bi bilo država članica. Prejelo bo tudi določena opredeljena denarna sredstva, vplačana v proračun EU, ali denarna sredstva, prejeta v proračun EU, ki so povezana z njegovim obdobjem članstva. EU dvakrat letno Združenemu kraljestvu sporoča neporavnane zneske, Združeno kraljestvo pa jih plačuje vsak mesec. Poročilo se posodobi vsako leto na podlagi trenutnih podatkov.

Z obveznostmi na podlagi sporazuma o izstopu se ustvarjajo obveznosti in terjatve za EU, ki jih je treba izračunati in upoštevati v zaključnem računu EU, zajemajo pa zlasti naslednja področja:

— lastna sredstva (člen 136);

— neporavnane obveznosti (člen 140);

— globe zaradi kršitev pravil konkurence (člen 141);

— obveznosti Unije (člen 142);

— pogojne finančne obveznosti in finančni instrumenti (člena 143 in 144);

— neto sredstva Evropske skupnosti za premog in jeklo (člen 145);

— naložbe EU v Evropski investicijski sklad (EIS) (člen 146);

— pogojne obveznosti v zvezi s pravnimi zadevami (člen 147).

(v milijonih EUR) Člen 140 Člen 142 Drugo 31.12.2021 31.12.2020 Dolg Združenega kraljestva 28 620 14 751 610 43 982 49 579 Dolg do Združenega kraljestva — — (2 229 ) (2 229 ) (2 122 ) Skupaj 28 620 14 751 (1 618 ) 41 753 47 456 Nekratkoročno 17 064 14 486 (711) 30 839 40 629 Kratkoročno 11 556 265 (908) 10 913 6 827

Predhodno financiranje

V letu 2021 je predhodno financiranje brez drugih predujmov državam članicam in prispevkov v skrbniška sklada Bêkou in za Afriko znašalo 86,2 milijarde EUR (leta 2020: 55,5 milijarde EUR) ter se skoraj v celoti nanašalo na dejavnosti Komisije. Povečanje v višini 30,7 milijarde EUR oz. 55,3 % se je skoraj v celoti nanašalo na nepovratno podporo, odobreno v okviru instrumenta RRF, povzročilo pa je povečanje predhodnega financiranja, ki se nanaša na neposredno upravljanje, in sicer s 14,3 milijarde EUR v letu 2020 na 43,7 milijarde EUR v letu 2021:

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Na raven predhodnega financiranja v okviru programov večletnega finančnega okvira bistveno vpliva cikel zadevnega večletnega finančnega okvira – na primer, na začetku obdobja večletnega finančnega okvira se pričakujejo veliki predujmi, ki se izplačajo državam članicam v okviru kohezijske politike, ti zneski pa ostanejo na voljo državam članicam do zaključka programov. Izplača se tudi letno predhodno financiranje, ki ga je treba uporabiti v enem letu ali vrniti naslednje leto v okviru letnega cikla zaključka računov. Komisija poskuša storiti največ, kar je mogoče, da bi predhodno financiranje ohranila na ustrezni ravni. Vzpostaviti je treba ravnovesje med zagotavljanjem zadostnega financiranja za projekte in pravočasnim pripoznavanjem odhodkov.

5.4 OBVEZNOSTI

Na dan 31. decembra 2021 so skupne obveznosti znašale 496,4 milijarde EUR (leta 2020: 313,5 milijarde EUR) – ogromno povečanje je posledica posojil, pridobljenih leta 2021 v okviru instrumentov SURE in NextGenerationEU. Najpomembnejše postavke so bila najeta posojila za instrument NextGenerationEU in finančno pomoč (236,7 milijarde EUR), obveznosti iz naslova pokojnin in druge obveznosti za pozaposlitvene prejemke (122,5 milijarde EUR), pasivne časovne razmejitve (78,1 milijarde EUR) in obveznosti iz poslovanja do tretjih oseb (46,4 milijarde EUR):

Sestava obveznosti na dan 31. decembra 2021

Znatno povečanje za 82,9 milijarde EUR oz. 58,3 % v prejšnjem letu je bilo predvsem posledica naslednjih učinkov:

— najeta posojila so se povečala s 93,2 milijarde EUR v letu 2020 na 236,7 milijarde EUR v letu 2021. Povečanje za 143,5 milijarde EUR se nanaša predvsem na instrument RRF (91,0 milijarde EUR) in dodatna najeta posojila v okviru instrumenta SURE (50,1 milijarde EUR);

— pasivne časovne razmejitve so se povečale s 64,6 milijarde EUR v letu 2020 na 78,1 milijarde EUR v letu 2021. Povečanje za 13,5 milijarde EUR oz. 20,9 % se nanaša predvsem na novi instrument RRF (8,2 milijarde EUR) in izvrševanje večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v okviru ESRR in Kohezijskega sklada (1,9 milijarde EUR);

— obveznosti iz poslovanja so se povečale z 32,4 milijarde EUR v letu 2020 na 46,4 milijarde EUR v letu 2021. Povečanje za 14,0 milijarde EUR oz. 43,2 % je predvsem posledica instrumenta RRF (19,1 milijarde EUR) in zmanjšanja obveznosti na področju kohezije, kjer je bil znesek zahtevkov za povračilo stroškov, prejetih pred koncem leta, nižji kot v prejšnjem letu (5,3 milijarde EUR).

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki „obveznosti iz poslovanja“

Čista sredstva

Presežek obveznosti nad sredstvi je na dan 31. decembra 2021 znašal 82,3 milijarde EUR (leta 2020: 33,4 milijarde EUR). Razlog za znatno povečanje za 48,9 milijarde EUR so predvsem najeta posojila v zvezi z nepovratno podporo, pridobljena v okviru instrumenta NextGenerationEU v letu 2021 (kar je povzročilo povečanje odhodkov v okviru neposrednega upravljanja za 42,9 milijarde EUR). Opozoriti je treba, da presežek obveznosti nad sredstvi ne pomeni, da so institucije in organi EU v finančnih težavah, temveč da bodo nekatere obveznosti financirane iz prihodnjih letnih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v tekočem letu, čeprav bodo morda dejansko plačani v naslednjih letih in financirani iz prihodnjih proračunov, z njimi povezani prihodki pa bodo obračunani šele v prihodnjih obdobjih. Poleg najetih posojil za instrument NextGenerationEU, ki bodo odplačana med letoma 2028 in 2051, ter obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, ki bodo plačane v več desetletjih, se najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, nanašajo na dejavnosti v zvezi z EKJS, ki jih je večina običajno plačanih v prvem četrtletju naslednjega leta.

6. POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EU

Evropska unija (EU) je unija, na katero so države članice prenesle pristojnosti za uresničevanje skupnih ciljev. Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.

6.1 POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR

Pogodbi EU

Krovni cilji in načela, ki usmerjajo Unijo in evropske institucije, so opredeljeni v Pogodbah. Unija in institucije EU lahko delujejo le v mejah pristojnosti, ki jih imajo v skladu s Pogodbama za uresničevanje v njih določenih ciljev, pri tem pa morajo upoštevati načeli (12) subsidiarnosti in sorazmernosti. Da bi dosegla svoje cilje in izvedla svoje politike, si Unija sama zagotovi potrebna finančna sredstva. Komisija je odgovorna za spodbujanje splošnega interesa Unije, kar vključuje izvrševanje proračuna in upravljanje programov v sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

EU uresničuje cilje iz Pogodbe s številnimi orodji, med katerimi je tudi proračun EU. Druga so na primer skupni zakonodajni okvir ali skupne politične strategije.

Večletni finančni okvir in programi za porabo sredstev

Politike, ki jih podpira proračun EU, se izvajajo v skladu z večletnim finančnim okvirom ter ustrezno sektorsko zakonodajo, ki določa programe in instrumente za porabo sredstev. Z njimi se politične prednostne naloge EU pretvorijo v ukrepe financiranja, ki se izvajajo v dovolj dolgem obdobju, da se zagotovita učinkovitost in usklajena dolgoročna perspektiva za upravičence do sredstev EU in nacionalne organe, ki zagotavljajo sofinanciranje. Določeni so najvišji letni zneski (zgornje meje) za odhodke EU kot celoto in za glavne kategorije odhodkov (razdelki). S seštevkom zneskov zgornjih mej vseh razdelkov se lahko izračuna skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti. Svet sprejme večletni finančni okvir s soglasjem vseh držav članic in Evropskega parlamenta. Sedanji večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 je bil sprejet 17. decembra 2020. Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 dopolnjuje začasni instrument za okrevanje NextGenerationEU.

Letni proračun

Letni proračun pripravi Komisija, dokončno pa se v skladu s postopkom iz člena 314 PDEU o njem dogovorita Evropski parlament in Svet (običajno do sredine decembra). V skladu z načelom uravnoteženosti proračuna morajo biti skupni prihodki enaki skupnim odhodkom (odobritvam plačil) v danem proračunskem letu.

Glavni viri financiranja EU so prihodki iz lastnih sredstev EU, ki jih dopolnjujejo drugi prihodki. Obstajajo štiri vrste lastnih sredstev: tradicionalna lastna sredstva (predvsem carine), lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV), viri lastnih sredstev na podlagi nereciklirane plastične odpadne embalaže (uvedeni leta 2021) in lastna sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND). Drugi prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih EU (npr. globe zaradi kršitev pravil konkurence), običajno predstavljajo manj kot 10 % skupnih prihodkov.

Načini upravljanja

Proračun EU se izvršuje prek treh načinov upravljanja, ki določajo, kako se denar izplačuje in upravlja:

— Deljeno upravljanje: velik del proračuna (približno tri četrtine) se upravlja v okviru sistema deljenega upravljanja Komisije v sodelovanju z državami članicami, zlasti na področju strukturnih skladov in kmetijstva.

— Neposredno upravljanje: Komisija upravlja programe tudi sama in lahko za izvajanje posebnih programov pooblasti tudi izvajalske agencije.

— Posredno upravljanje: odločitve glede odhodkov se lahko posredno upravljajo tudi prek drugih organov znotraj ali zunaj EU. V finančni uredbi in/ali sporazumih o prispevku so določeni potrebni mehanizmi nadzora in poročanja, ki jih morajo uporabljati ti subjekti, ter nadzor Komisije, kadar se naloge izvrševanja proračuna zaupajo nacionalnim agencijam, skupini Evropske investicijske banke, tretjim državam, mednarodnim organizacijam (npr. Svetovni banki ali Združenim narodom) in drugim subjektom (npr. decentraliziranim agencijam EU, skupnim podjetjem).

Finančna uredba

Finančna uredba (13), ki se uporablja za splošni proračun, je osrednji akt regulativne strukture financ EU. Podrobno opredeljuje finančna pravila, ki se uporabljajo za izvrševanje proračuna EU, in vloge različnih akterjev, ki sodelujejo pri zagotavljanju, da se denar uporablja dobro in dosega zastavljene cilje.

6.2 UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST

6.2.1 Institucionalna struktura

EU ima institucionalni okvir, prek katerega namerava uveljavljati svoje vrednote, uresničevati svoje cilje, služiti svojim interesom, interesom svojih državljanov in interesom držav članic ter zagotoviti doslednost, učinkovitost in kontinuiteto svojih politik in ukrepov. Njeno organizacijsko strukturo sestavljajo institucije, agencije in drugi organi EU. Finančna uredba skupaj z veljavnimi računovodskimi pravili določa, kateri od teh subjektov so vključeni v konsolidirani zaključni račun EU (glej pojasnilo 9 konsolidiranega zaključnega računa EU za seznam subjektov, vključenih v obseg konsolidacije).

Evropski parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajno in proračunsko funkcijo. Komisija politično odgovarja Evropskemu parlamentu. Svet prav tako opravlja funkcije usklajevanja politik in usklajevanja v okviru splošne politične usmeritve in prednostnih nalog Unije, ki jih je določil Evropski svet.

Evropska komisija je izvršna veja Evropske unije. Spodbuja splošni interes EU in v ta namen sprejema ustrezne pobude. Zagotavlja uporabo Pogodb in skrbi za uporabo prava Unije v državah članicah pod nadzorom Sodišča Evropske unije. Opravlja usklajevalno, izvršilno in upravljavsko funkcijo, izvršuje proračun in upravlja programe.

Komisija izvršuje proračun in pri tem v veliki meri sodeluje z državami članicami. (14) Skupaj zagotavljajo, da se odobrena proračunska sredstva porabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Uredbe določajo obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in nadzorom pri deljenem izvrševanju proračuna in nastalih obveznostih. Za vsako institucijo EU določajo tudi obveznosti in podrobna pravila, ki se nanašajo na njene odhodke.

6.2.2 Upravljavska struktura Komisije

Ureditve upravljanja Komisije in način, s katerimi zagotavljajo, da Komisija deluje kot sodobna, odgovorna in v uspešnost usmerjena institucija, so opisani v Sporočilu (15) o upravljanju v Evropski komisiji.

Komisija izvaja svoje funkcije pod vodstvom kolegija komisarjev, ki določa prednostne naloge in prevzema splošno politično odgovornost za delo Komisije. Komisija kot kolegij deluje pod političnim vodstvom svojega predsednika oz. predsednice, ki cilje, za katere si bo prizadeval/-a, predstavi v okviru svojega imenovanja Evropskemu parlamentu v obliki političnih usmeritev. Predsednik oz. predsednica odloča o notranji organizaciji Komisije, s čimer zagotavlja, da deluje usklajeno, učinkovito in kot kolegij.

Kolegij delegira operativno izvrševanje proračuna in finančno poslovodenje generalnim direktorjem in vodjem služb, ki vodijo upravno strukturo Komisije. Ta decentralizirani pristop ustvarja upravno kulturo, ki uradnike spodbuja k prevzemanju odgovornosti za dejavnosti, ki jih nadzirajo, in od njih zahteva dajanje zagotovil glede dejavnosti, za katere so odgovorni.

Interni upravni odbor pod vodstvom predsednika oz. predsednice in v tesnem sodelovanju s člani Komisije, odgovornimi za proračun, človeške vire in upravo, ter z vključitvijo predsedniških in osrednjih služb zagotavlja usklajevanje, nadzor, svetovanje in strateške usmeritve.

Notranje ureditve določajo usklajen nabor trdnih kontrol in orodij za upravljanje, ki kolegiju komisarjev omogočajo, da prevzame politično odgovornost za delo Komisije. (16)

6.2.3 Finančno poslovodenje Komisije

V Komisiji so vloge in pristojnosti na področju finančnega poslovodenja jasno opredeljene (npr. v finančni uredbi in notranjih pravilih (17)) in se ustrezno izvajajo. Generalni direktorji in vodje služb Komisije so kot odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil odgovorni za dobro finančno upravljanje virov EU, upoštevanje določb finančne uredbe, obvladovanje tveganj in vzpostavitev ustreznega okvira notranje kontrole.

Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja dejavnosti z operativnega vidika in vidika dobrega finančnega poslovodenja. Naloge se lahko nadalje prenesejo na direktorje, vodje enot in druge, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Vsak odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil lahko ima enega ali dva direktorja, odgovorna za obvladovanje tveganj in notranjo kontrolo, za pomoč pri nadzorovanju in spremljanju izvajanja sistemov notranje kontrole.

Osrednje službe Komisije zagotavljajo smernice in nasvete ter spodbujajo dobre prakse, tudi prek dela internega upravnega odbora.

Finančna uredba zahteva, da vsak odredbodajalec pripravi letno poročilo o dejavnostih, ki podrobno opisuje dosežke, izvajanje notranje kontrole in dejavnosti finančnega poslovodenja med letom. Letno poročilo o dejavnostih vključuje izjavo, da so bila sredstva porabljena na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja in da so vzpostavljeni kontrolni postopki, ki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU (18) je glavni instrument, s katerim kolegij komisarjev prevzame politično odgovornost za finančno upravljanje proračuna EU.

Računovodja Komisije je na centralni ravni odgovoren za upravljanje zakladnice, postopke izterjave, določanje računovodskih pravil na podlagi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS), potrjevanje računovodskih sistemov ter pripravo zaključnega računa Komisije in konsolidiranega zaključnega računa EU. Poleg tega mora računovodja podpisati zaključni račun z izjavo, da v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Unije. Zaključni račun sprejme kolegij komisarjev. Funkcija računovodje je neodvisna funkcija in ima veliko odgovornost pri finančnem poročanju Komisije.

Tudi funkcija notranjega revizorja Komisije je centralizirana in neodvisna, pri čemer notranji revizor zagotavlja neodvisne nasvete, mnenja in priporočila v zvezi s kakovostjo in delovanjem sistemov notranje kontrole v Komisiji, agencijah EU in drugih neodvisnih organih.

Odbor za spremljanje poteka revizij zagotavlja neodvisnost notranjega revizorja ter spremlja kakovost notranjih revizij in nadaljnje ukrepanje služb Komisije na podlagi priporočil notranje in zunanje revizije ter ugotovitev in priporočil Evropskega računskega sodišča v zvezi z razrešnico glede zanesljivosti letnega konsolidiranega zaključnega računa EU. S svetovalno vlogo odbor prispeva k splošnemu nadaljnjemu izboljšanju uspešnosti in učinkovitosti Komisije pri doseganju njenih ciljev ter olajšuje nadzor kolegija nad praksami Komisije na področju upravljanja, obvladovanja tveganja in notranje kontrole.

6.2.4 Postopek zunanje revizije in razrešnice

V skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja je treba sredstva upravljati na uspešen, učinkovit in gospodaren način. Vzpostavljen je okvir odgovornosti, ki temelji na celovitem poročanju, zunanji reviziji in političnem nadzoru, da se zagotovi razumno zagotovilo, da se sredstva EU ustrezno porabijo.

Evropski parlament se po priporočilu Sveta odloči, ali bo Komisiji za način, kako je izvrševala proračun EU v zadevnem letu, dal končno odobritev (podelitev razrešnice). Letni postopek razrešnice zagotavlja, da je Komisija politično odgovorna za izvrševanje proračuna EU.

Evropsko računsko sodišče vsako leto preuči zanesljivost računovodskih izkazov, ali so bili vsi prihodki prejeti in ali so vsi odhodki nastali na zakonit in pravilen način ter ali so bili finančno poslovodenje in kvalitativni vidiki oblikovanja proračuna, vključno z vidikom smotrnosti, dobri. Objava letnega poročila Evropskega računskega sodišča je izhodišče za postopek razrešnice. Revizorji pripravijo tudi posebna poročila o posebnih področjih porabe ali politike ali zadevah v zvezi s proračunom ali upravljanjem.

Sklep o razrešnici temelji tudi na celovitem finančnem poročanju Komisije in poročanju Komisije o odgovornosti, zaslišanjih komisarjev v Evropskem parlamentu in odgovorih na pisna vprašanja, naslovljena na Komisijo.

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2021 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 246(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom XIII navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Evropske unije.

Rosa ALDEA BUSQUETS računovodja Evropske komisije 17. junij 2022

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA (2)

KAZALO

BILANCA STANJA 33

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 34

IZKAZ DENARNIH TOKOV 35

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 37

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 38

1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE 38

2. POJASNILA K BILANCI STANJA 57

3. POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA 99

4. POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA 109

5. PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI 116

6. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ 120

7. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK 141

8. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA 143

9. OBSEG KONSOLIDACIJE 143

BILANCA STANJA

(v milijonih EUR) Pojasnilo 31.12.2021 31.12.2020 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Neopredmetena sredstva 2.1 769 620 Opredmetena osnovna sredstva 2.2 12 669 11 682 Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi 2.3 1 192 588 Finančna sredstva 2.4 181 874 99 214 Predhodno financiranje 2.5 60 792 34 519 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.6 40 642 45 813 297 938 192 434 KRATKOROČNA SREDSTVA Finančna sredstva 2.4 6 744 13 881 Predhodno financiranje 2.5 32 656 28 229 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.6 31 796 28 681 Zaloge 2.7 84 80 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.8 44 860 16 742 116 141 87 613 SREDSTVA SKUPAJ 414 078 280 047 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih 2.9 (122 466 ) (116 020 ) Rezervacije 2.10 (2 950 ) (3 878 ) Finančne obveznosti 2.11 (214 974 ) (84 399 ) (340 391 ) (204 297 ) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Rezervacije 2.10 (398) (1 527 ) Finančne obveznosti 2.11 (31 149 ) (10 649 ) Obveznosti iz poslovanja 2.12 (46 372 ) (32 408 ) Pasivne časovne razmejitve 2.13 (78 068 ) (64 584 ) (155 987 ) (109 167 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (496 377 ) (313 464 ) ČISTA SREDSTVA (82 299 ) (33 418 ) Rezerve 2.14 1 325 5 062 Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (3) 2.15 (83 624 ) (38 480 ) ČISTA SREDSTVA (82 299 ) (33 418 )

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

(v milijonih EUR) Pojasnilo 2021 2020 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov Sredstva iz naslova BND 3.1 115 955 125 393 Tradicionalna lastna sredstva 3.2 20 590 19 559 Sredstva iz naslova DDV 3.3 18 340 17 858 Lastna sredstva iz naslova odpadne plastične embalaže 3.4 5 831 — Globe 3.5 1 990 452 Izterjava odhodkov 3.6 1 794 1 355 Sporazum o izstopu Združenega kraljestva 3.7 1 122 47 456 Drugo 3.8 6 737 7 116 172 357 219 190 Prihodki iz menjalnih poslov Finančni prihodki 3.9 5 092 3 434 Drugo 3.10 1 497 1 404 6 589 4 838 Prihodki skupaj 178 946 224 028 ODHODKI Izvedle države članice 3.11 Evropski kmetijski jamstveni sklad (40 829 ) (40 461 ) Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja (15 451 ) (14 467 ) Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad (46 932 ) (41 118 ) Evropski socialni sklad (16 727 ) (13 677 ) Drugo (4 835 ) (2 701 ) Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi 3.12 (63 000 ) (22 094 ) Izvedli druge agencije in organi EU 3.13 (3 154 ) (3 530 ) Izvedle tretje države in mednarodne organizacije 3.13 (4 512 ) (4 178 ) Izvedli drugi subjekti 3.13 (3 225 ) (3 257 ) Stroški zaposlenih in pokojnin 3.14 (12 417 ) (11 995 ) Stroški financiranja 3.15 (4 201 ) (2 188 ) Drugi odhodki 3.16 (5 762 ) (6 946 ) Odhodki skupaj (221 046 ) (166 612 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (42 100 ) 57 416

IZKAZ DENARNIH TOKOV

(v milijonih EUR) 2021 2020 Poslovni izid za zadevno leto (42 100 ) 57 416 Poslovanje Odplačevanje 116 113 Amortizacija 1 054 1 047 (Razveljavitev) izgube zaradi oslabitve naložb — — (Povečanje)/zmanjšanje posojil (70 259 ) (40 624 ) (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja (30 699 ) (11 301 ) (Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov 2 055 (50 519 ) (Povečanje)/zmanjšanje zalog (4) (12) Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih 6 447 18 360 Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij (2 057 ) 581 Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti (razen najetih posojil v okviru instrumenta NextGenerationEU) 60 075 40 531 Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 13 964 5 166 Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev 13 484 (2 645 ) Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki (1 769 ) (3 218 ) Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (gibanje nedenarnih sredstev ni vključeno v izkaz poslovnega izida) (3 257 ) (15 155 ) Drugo gibanje nedenarnih sredstev (1 757 ) 63 Naložbenje (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev (2 307 ) (1 566 ) (Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi (604) 3 (Povečanje)/zmanjšanje neizvedenih finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja (19) (4 636 ) (1 180 ) (Povečanje)/zmanjšanje izvedenih finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja (629) (62) Dejavnosti financiranja Povečanje/(zmanjšanje) najetih posojil, ki se nanašajo na instrument NextGenerationEU 91 000 ČISTI DENARNI TOK 28 118 (3 004 ) Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 28 118 (3 004 ) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 16 742 19 745 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 44 860 16 742

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

(v milijonih EUR) Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic Skupni presežek/(primanjkljaj) Druge rezerve Rezerva za pošteno vrednost Čista sredstva STANJE NA DAN 31.12.2019 (77 560 ) 4 646 391 (72 523 ) Gibanje rezerve za Jamstveni sklad (173) 173 — — Gibanje poštene vrednosti — — 105 105 Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (15 155 ) — — (15 155 ) Drugo 210 (252) — (42) Proračunski rezultat za leto 2019, knjižen v dobro držav članic (3 218 ) — — (3 218 ) Poslovni izid za zadevno leto 57 416 — — 57 416 STANJE NA DAN 31.12.2020 (38 480 ) 4 566 496 (33 418 ) Vpliv spremenjenega računovodskega pravila EU št. 11 (glej pojasnilo 1) 1 719 (3 043 ) (496) (1 820 ) STANJE NA DAN 1.1.2021 (36 761 ) 1 523 — (35 238 ) Gibanje rezerve za Jamstveni sklad — — — — Gibanje poštene vrednosti — — — — Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (3 257 ) — — (3 257 ) Drugo 262 (198) — 63 Proračunski rezultat za leto 2020, knjižen v dobro držav članic (1 769 ) — — (1 769 ) Poslovni izid za zadevno leto (42 100 ) — — (42 100 ) STANJE NA DAN 31.12.2021 (83 624 ) 1 325 — (82 299 )

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

V naslednjih razpredelnicah so zneski, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo v zvezi z večletnimi finančnimi okviri do konca leta 2020, še vedno prikazani v razdelku Države članice, saj kljub izstopu Združenega kraljestva iz Unije 1. februarja 2020 v skladu s sporazumom o izstopu njegov finančni odnos z Unijo še vedno ustreza odnosu države članice za ta obdobja.

1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1 PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

Računovodstvo EU se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

Evropska unija v skladu s členom 80 finančne uredbe pripravi računovodske izkaze na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki spadajo v obseg konsolidacije, da je zagotovljena notranja usklajenost konsolidiranih računovodskih izkazov EU.

Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Nova EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2021 še niso veljala

Novih EAR, ki bi bila sprejeta, vendar 31. decembra 2021 še ne bi veljala, ni.

Spremenjena EAR veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje

Računovodja Evropske komisije je 17. decembra 2020 sprejel spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 11 „Finančni instrumenti“, ki določa načela za finančno poročanje o finančnih sredstvih in finančnih obveznostih in temelji na novem MRSJS 41 „Finančni instrumenti“, spremenjenem MRSJS 28 „Finančni instrumenti: predstavitev“ in spremenjenem MRSJS 30 „Finančni instrumenti: razkritja“ (izdani avgusta 2018).

Spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 11 je obvezno od 1. januarja 2021 z vsemi spremembami od začetne prošnje, obračunane na navedeni datum, s čimer se ne zahteva preračun zneskov iz predhodnega obdobja. Zato so se finančna sredstva, finančne obveznosti, menjalne terjatve, prihodki od obresti/odhodki za obresti, kot so bili na dan 31. decembra 2020 predstavljeni v tem računu, obračunali v skladu z računovodskimi usmeritvami, kot je navedeno v računovodskih izkazih EU za leto 2020 v pojasnilih 1.5.5, 1.5.8 (le za menjalne posle), 1.5.12 in 1.6.1 (le za menjalne posle).

Glavne spremembe in njihov vpliv na zaključni račun EU za leto 2021 so:

Nova načela za razvrstitev in merjenje finančnih sredstev

S spremenjenim računovodskim pravilom EU št. 11 se v razvrstitev finančnih sredstev uvaja pristop na podlagi načel in zahteva uporaba dveh meril: modela upravljanja, ki ga subjekt uporablja za upravljanje svojih finančnih sredstev, in značilnosti pogodbenih denarnih tokov navedenih sredstev. Finančna sredstva so glede na ti merili razvrščena v naslednje kategorije: „finančna sredstva po odplačni vrednosti“, „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala“ ali „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka in primanjkljaja“.

1. januarja 2021 so se na podlagi uporabe novih meril vse kapitalske naložbe in dolžniški vrednostni papirji prerazvrstili iz „razpoložljivih za prodajo“ v finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka in primanjkljaja. Povezana rezerva za pošteno vrednost je bila prerazvrščena – znotraj čistih sredstev – v skupni presežek ali primanjkljaj.

Novi model oslabitve

Medtem ko je prejšnji model oslabitve temeljil na nastalih izgubah, pa je bil s spremenjenim računovodskim pravilom EU št. 11 uveden v prihodnost usmerjen model oslabitve, ki temelji na pričakovanih kreditnih izgubah v celotnem obdobju trajanja finančnega sredstva. Pri pričakovani kreditni izgubi se upoštevajo možni dogodki neplačila in razvoj kreditne kakovosti finančnih sredstev. Novi model oslabitve se uporablja za vsa finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti ali po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala, pa tudi za obveznosti iz kreditov in pogodbe o finančnem jamstvu.

1. januarja 2021 je uporaba novega modela oslabitve za finančna sredstva, razvrščena po odplačni vrednosti, povzročila zlasti pripoznanje oslabitve posojil za finančno pomoč, zagotovljeno partnerskim državam v okviru programa makrofinančne pomoči in programa Euratom.

Računovodenje na podlagi finančnega jamstva

Na podlagi prejšnjega računovodskega pravila EU št. 11 je bila večina finančnih jamstev, zlasti tistih, ki so zagotovljena brez vsakega prispevka ali s simboličnim prispevkom, obračunanih v skladu z načeli računovodskega pravila EU št. 10 „Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva“, zato so bila pripoznana kot rezervacije ali razkrita kot pogojne obveznosti, odvisno od verjetnosti izgube.

V skladu s spremenjenim računovodskim pravilom EU št. 11 je treba zahteve glede računovodenja na podlagi finančnega jamstva uporabljati za vse pogodbe o finančnem jamstvu. Merjenje obveznosti iz finančnih jamstev temelji na pošteni vrednosti jamstva ob začetnem pripoznanju in gibanju pričakovanih kreditnih izgub iz zajamčenega dolžniškega portfelja. Glej pojasnilo 1.5.12.

Zato so bile 1. januarja 2021 obstoječe pogodbe o finančnem jamstvu prerazvrščene iz kategorije finančnih rezervacij v kategorijo obveznosti iz finančnih jamstev in ponovno izmerjene v skladu z zahtevami spremenjenega računovodskega pravila EU št. 11. Sprememba je povzročila povečanje finančnih obveznosti, zlasti v zvezi z jamstvi, zagotovljenimi skupini EIB v okviru mandata za dajanje zunanjih posojil. Po spremembi računovodskega obravnavanja in pripoznanju obveznosti pogodbe o finančnem jamstvu za mandat za dajanje zunanjih posojil je bila rezerva za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe – v čistih sredstvih do 31. decembra 2020 – sproščena za skupni presežek ali primanjkljaj.

Naslednja razpredelnica kaže prvotne kategorije merjenja v okviru računovodskega pravila EU št. 11, kot se je uporabljalo za računovodske izkaze EU za leto 2020, in nove kategorije merjenja v okviru spremenjenega računovodskega pravila EU št. 11 za finančna sredstva in obveznosti Evropske unije na dan 1. januarja 2021:

(v milijonih EUR) Kategorija merjenja pred računovodskim pravilom EU št. 11 Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2020 Kategorija merjenja spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 11 Čista knjigovodska vrednost na dan 1.1.2021 Finančna sredstva Posojila Posojila in terjatve 93 309 Odplačna vrednost 93 575 Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek in primanjkljaj 2 Dolžniške in lastniške naložbe Razpoložljive za prodajo 19 587 Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek in primanjkljaj 19 587 Izvedena sredstva Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek in primanjkljaj 199 Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek in primanjkljaj 199 Terjatve Posojila in terjatve 3 450 Odplačna vrednost 3 485 Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek in primanjkljaj 3 482 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki Razpoložljivi za prodajo 16 742 Odplačna vrednost 16 742 Finančne obveznosti Finančna jamstva Obveznosti iz finančnih jamstev (90) Obveznosti iz finančnih jamstev (7 889 ) Rezervacije (računovodsko pravilo EU št. 10) (2 523 ) Najeta posojila Odplačna vrednost (93 192 ) Odplačna vrednost (93 521 ) Druge finančne obveznosti Odplačna vrednost (1 761 ) Odplačna vrednost (1 761 ) Izvedene obveznosti Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek in primanjkljaj (4) Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek in primanjkljaj (4) Obveznosti iz poslovanja Odplačna vrednost (32 408 ) Odplačna vrednost (32 408 )

Naslednja razpredelnica vsebuje analizo učinka prehoda na spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 11 za finančna sredstva, terjatve, finančne rezervacije in finančne obveznosti Evropske unije. Vsebuje uskladitev knjigovodskih vrednosti iz prejšnje kategorije merjenja v okviru računovodskega pravila EU št. 11, kot se je uporabljalo za računovodske izkaze EU za leto 2020, z njihovimi novimi kategorijami merjenja po prehodu na spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 11 1. januarja 2021:

(v milijonih EUR) Stanje na dan 31.12.2020 Prerazvrstitev Ponovno merjenje Stanje na dan 1.1.2021 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva Prenesena začetna bilanca 19 587 Prerazporeditev z razpoložljivosti za prodajo na finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (19 587 ) Prilagojena začetna bilanca — Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj Prenesena začetna bilanca 199 Prerazporeditev z razpoložljivosti za prodajo na finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj 19 587 Prerazporeditev s posojil na finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj 2 Prilagojena začetna bilanca 19 788 Finančna sredstva po odplačni vrednosti (v računu za leto 2020: posojila) Prenesena začetna bilanca 93 309 Ponovno merjenje: Veljavna obrestna mera 329 Ponovno merjenje: Pričakovane kreditne izgube (60) Prerazvrstitev na finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja (2) Prilagojena začetna bilanca 93 575 Finančna sredstva skupaj (pojasnilo 2.4) 113 095 — 269 113 363 Terjatve Prenesena začetna bilanca 3 450 Ponovno merjenje: Pričakovane kreditne izgube 33 Pogodbe o finančnem jamstvu – prejemni del: ponovno merjenje 3 484 Prilagojena začetna bilanca 6 967 Terjatve skupaj (pojasnilo 2.6.2) 3 450 — 3 517 6 967 Finančne rezervacije Prenesena začetna bilanca (2 523 ) Prerazporeditev na obveznosti iz finančnih jamstev 2 522 Prilagojena začetna bilanca (1) Finančne rezervacije skupaj (pojasnilo 2.10) (2 523 ) 2 522 — (1) Obveznosti iz finančnih jamstev Prenesena začetna bilanca (90) Prerazporeditev s finančnih rezervacij (2 522 ) Pogodbe o finančnem jamstvu – plačilni del: ponovno merjenje (5 277 ) Prilagojena začetna bilanca (7 889 ) Finančne obveznosti po odplačni vrednosti Prenesena začetna bilanca (94 954 ) Ponovno merjenje: Veljavna obrestna mera (329) Prilagojena začetna bilanca (95 283 ) Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj Prenesena začetna bilanca (4) Prilagojena začetna bilanca (4) Finančne obveznosti skupaj (pojasnilo 2.11) (95 048 ) (2 522 ) (5 606 ) (103 175 ) Učinek spremenjenega računovodskega pravila EU št. 11 skupaj (1 820 )

Naslednja razpredelnica vsebuje analizo učinka prehoda na spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 11 za čista sredstva Evropske unije na dan 1. januarja 2021:

(v milijonih EUR) Stanje na dan 31.12.2020 Sprostitev rezerv Drugi učinki na čista sredstva Stanje na dan 1.1.2021 Rezerve Prenesena začetna bilanca 5 062 Sprostitev rezerve za pošteno vrednost (496) Sprostitev rezerve za Jamstveni sklad (3 043 ) Prilagojena začetna bilanca 1 523 Skupni presežek/(primanjkljaj) Prenesena začetna bilanca (38 480 ) Sprostitev rezerve za pošteno vrednost 496 Sprostitev rezerve za Jamstveni sklad 3 043 Ponovno merjenje sredstev in obveznosti (1 820 ) Prilagojena začetna bilanca (36 761 ) Čista sredstva skupaj (33 418 ) — (1 820 ) (35 238 )

Naslednja razpredelnica vsebuje uskladitev nadomestila za končno oslabitev iz prejšnjega obdobja, merjeno v skladu z računovodskim pravilom EU št. 11, kot se je uporabljalo za računovodske izkaze EU za leto 2020 in finančne rezervacije, merjene v skladu z računovodskim pravilom EU št. 10, z novim nadomestilom za oslabitev, merjeno v skladu s spremenjenim računovodskim pravilom EU št. 11 na dan 1. januarja 2021:

(v milijonih EUR) 31.12.2020 1.1.2021 Nadomestilo za oslabitev/ Finančne rezervacije 12-mesečne pričakovane kreditne izgube pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja Nadomestilo za oslabitev skupaj Finančna sredstva po odplačni vrednosti, od teh (739) (49) (25) (73) Prenesena posojila (20) (726) — — — Druga posojila (13) (49) (25) (73) Terjatve (190) (156) (156) Pogodbe o finančnem jamstvu (2 523 ) (859) (5 143 ) (6 002 )

1.2 RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, smotrnosti in denarnih tokovih posameznega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot osebi javnega prava je njihov namen zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Ta dokument je bil pripravljen ob upoštevanju teh ciljev.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije.

Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.3 KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte, skupne aranžmaje in pridružene subjekte. Popoln seznam subjektov, vključenih v obseg konsolidacije, ki zdaj obsega 55 nadzorovanih subjektov in en pridružen subjekt (leta 2020: 52 nadzorovanih subjektov in en pridružen subjekt) je naveden v pojasnilu 9. Med nadzorovanimi subjekti so institucije EU (vključno s Komisijo, ne pa Evropsko centralno banko) in agencije EU (razen agencij skupne in zunanje varnostne politike). Tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.) velja, da je nadzorovani subjekt. Edini pridruženi subjekt EU je Evropski investicijski sklad (EIS).

Subjektov, ki spadajo v obseg konsolidacije, vendar niso pomembni za konsolidirani zaključni račun EU kot celoto, ni treba konsolidirati ali o njih poročati po kapitalski metodi, če bi to povzročilo pretirano porabo časa ali pretirane stroške za EU. Ti subjekti so navedeni kot „manjši subjekti“ in so posebej navedeni v pojasnilu 9. Leta 2021 je bilo med take manjše subjekte razvrščenih osem subjektov (leta 2020: osem subjektov).

Nadzorovani subjekti

Za določitev obsega konsolidacije se uporablja koncept nadzora. Nadzorovani subjekti so subjekti, za katere je Evropska unija izpostavljena različnim koristim od svoje udeležbe ali ima pravice do njih lahko vpliva na naravo in znesek teh koristi prek svoje pristojnosti nad drugim subjektom. Ta pristojnost mora biti izvršljiva takoj in se mora nanašati na zadevne dejavnosti subjekta. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in konča, ko takega nadzora ni več.

Najpogostejši kazalniki nadzora znotraj EU so: ustanovitev subjekta na podlagi ustanovnih pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje subjekta iz proračuna EU, obstoj glasovalnih pravic v upravnih organih, revizija, ki jo izvaja Evropsko računsko sodišče, in razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament. Vsak subjekt posebej se oceni, da se ugotovi, ali za sprožitev nadzora zadostuje eno ali vsa zgornja merila.

Vsi pomembni medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti EU se izločijo, medtem ko so neiztrženi dobički in izgube iz takšnih poslov neznatni ter zato niso izločeni.

Skupni aranžmaji

Skupni aranžma je aranžma, ki ga skupaj obvladujeta EU in ena ali več strank. Skupno obvladovanje je dogovorjena delitev obvladovanja aranžmaja z zavezujočim dogovorom, ki obstaja le, kadar je za odločitve o zadevnih dejavnostih potrebno soglasje strank, ki skupaj obvladujejo aranžma. Skupni aranžmaji so lahko skupna podjetja ali skupne dejavnosti. Skupno podjetje je skupni aranžma, strukturiran prek ločenega nosilca, v katerem imajo stranke, ki skupno obvladujejo aranžma, pravice do čistih sredstev aranžmaja. Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4). Skupna dejavnost je skupni aranžma, pri čemer imajo stranke, ki skupaj obvladujejo aranžma, pravice do sredstev in obveze iz obveznosti, povezanih z aranžmajem. Deleži v skupnih dejavnostih se obračunajo tako, da se v računovodskih izkazih EU pripoznajo njena sredstva, obveznosti, prihodki in odhodki ter njen delež sredstev, obveznosti, prihodkov in odhodkov, ki jih ima v skupni posesti ali so nastali skupaj.

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so subjekti, na katere ima EU znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar jih ne obvladuje sama ali z drugim subjektom. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima EU v njih neposredno ali posredno najmanj 20 % glasovalnih pravic. Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4).

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Sredstva skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje EU, Evropskega razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za udeležence v imenu teh subjektov upravlja Komisija, vendar teh subjektov EU ne nadzoruje in zato niso konsolidirani v njenih računovodskih izkazih.

1.4 PODLAGA ZA PRIPRAVO

Računovodski izkazi se vsako leto predstavijo v skladu s členom 243 finančne uredbe. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.4.1 Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, razen če je navedeno drugače, saj je euro funkcijska valuta EU.

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Drugačne metode preračunavanja se uporabijo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih Evropske centralne banke (ECB), ki veljajo na dan 31. decembra:

Devizni tečaj eura

Valuta 31.12.2021 31.12.2020 Valuta 31.12.2021 31.12.2020 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 24,8580 26,2420 RON 4,949 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 GBP 0,8403 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.4.2 Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu z MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah poslovodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene med drugim vključujejo zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, finančno tveganje v zvezi s terjatvami in zneske, razkrite v pojasnilih v zvezi s finančnimi instrumenti, nadomestilo za oslabitev za finančna sredstva po odplačni vrednosti in za obveznosti iz pogodbe o finančnem jamstvu, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, rezervacije, stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev, čisto iztržljivo vrednost zalog, pogojna sredstva in obveznosti. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se prikažejo v obdobju, v katerem postanejo znane, če sprememba vpliva samo na navedeno obdobje, ali v navedenem obdobju in prihodnjih obdobjih, če sprememba vpliva na oboje.

1.5 BILANCA STANJA

1.5.1 Neopredmetena sredstva

Neopredmeteno sredstvo je opredeljivo nedenarno sredstvo brez fizičnega obstoja. Sredstvo je opredeljivo, če ga je mogoče ločiti (tj. mogoče ga je ločiti ali oddeliti od subjekta, npr. s prodajo, prenosom, licenciranjem, najemom ali izmenjavo, posamično ali skupaj s povezano pogodbo, opredeljivim sredstvom ali obveznostjo, ne glede na to, ali namerava subjekt to storiti) ali pa izhaja iz zavezujočih ureditev (vključno s pravicami iz pogodb ali drugimi pravnimi pravicami), ne glede na to, ali je te pravice mogoče prenesti ali ločiti od subjekta ali od drugih pravic in obveznosti.

Pridobljena neopredmetena sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, kadar so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to, odhodki pa se nanašajo izključno na razvojno fazo sredstva. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

Neopredmetena sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti (3 do 11 let). Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu.

1.5.2 Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi, gradnji ali prenosu sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v EU in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v proračunskem obdobju, v katerem so nastali.

Zemljišča se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški odštejejo od njihove preostale vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

Vrsta sredstva Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja Zgradbe 4 % do 10 % Vesoljska sredstva 8 % do 25 % Naprave in oprema 10 % do 25 % Pohištvo in vozila 10 % do 25 % Računalniška strojna oprema 25 % do 33 % Drugo 10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu poslovnega izida.

Najemi

Najem je pogodbeno razmerje, v katerem najemodajalec prenese na najemnika v zameno za plačilo ali niz plačil pravico do uporabe sredstva za dogovorjen čas. Najemi so razvrščeni kot finančni najemi ali poslovni najemi.

Finančni najemi so najemi, pri katerih se skoraj vsa tveganja in koristi, povezani z lastništvom, prenesejo na najemnika. Če ima subjekt vlogo najemnika v finančnem najemu, od začetka najema pripoznava sredstva, pridobljena na podlagi finančnega najema, kot sredstva, povezane obveze iz najema pa kot obveznosti. Sredstva in obveznosti se pripoznajo po zneskih, ki so enaki pošteni vrednosti najetega pre