EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 2.12.2011 
SEC(2011) 1417 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k predlogu za UREDBO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o Evropskem skladu za pomorstvo in ribi štvo [razveljavitev U redbe Sveta (ES) 
št. 1198/2006, Uredbe Sveta (E S) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni 
pomorski politiki] 
 
{COM(2011) 804 kon č.} 
{SEC(2011) 1416 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. INSTRUMENTI JAVNE FINAN ČNE PODPORE SKUPNE RIBIŠKE POLITIKE IN CELOSTNE 
POMORSKE POLITIKE  
Skupna ribiška politika (SRP) ima v obdobju 2007–2013 naslednje finan čne instrumente:  
– Evropski sklad za ribištvo (ESR)  (deljeno upravljanje) je glavni finan čni 
steber SRP. Prora čun: 4,304 milijarde EUR.  
– Drugi finan čni instrument  (neposredno uprav ljanje) podpira: nadzor in 
izvrševanje  (345 milijonov EUR), zbiranje podatkov in znanstveno 
svetovanje  (360 milijonov EUR), upravljanje  (45 milijonov EUR) ter 
prostovoljne in obvezne prispevke regionalnim organizacijam za 
upravljanje ribištva  (9,8 milijona EUR leta 2010).  
– Evropski kmetijski jamstveni sklad  (neposredno upravljanje) financira 
skupno ureditev trga za ribiške proiz vode in proizvode iz ribogojstva 
(15 milijonov EUR na leto) ter nadomestilo za dodatne stroške, nastale pri trženju ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij (15 milijonov EUR na leto). 
– Financiranje celostne pomorske politike (CPP)  (neposredno upravljanje) je 
znašalo 20,4 milijona EUR (2008–2010). Nova  uredba za financiranje CPP v 
obdobju 2011–2013 je trenutno v postopku soodlo čanja in bo sprejeta do konca 
leta 2011. 
Z drugim finan čnim instrumentom se financirajo t udi sporazumi o partnerstvu na podro čju 
ribolova. Podobno kot obvezni prispevki regional nim organizacijam za upravljanje ribištva 
imajo ti sporazumi svojo lastno pra vno podlago in bodo ostali zunaj podro čja uporabe 
Evropskega sklada za pomo rstvo in ribištvo (ESPR). 
2. O
PREDELITEV PROBLEMA  
Na podlagi ocene u činka reforme SRP je bilo ugot ovljeno, da SRP kljub napredku od 
leta 2002 ni izpolnila svojih ciljev v zvezi z okoljsko, gos podarsko in socialno trajnostjo. 
Delno se lahko neuspeh pripiše fi nanciranju SRP. To je mogo če pojasniti s težavami, ki so 
povezane z zasnovo in izvedbenim mehanizmom , zlasti ESR, ter pomanjkanjem u činkovitosti  
v smislu vsebine . 
V zvezi z zasnovo  ima vsak finan čni instrument svoje sisteme za na črtovanje programov, 
spremljanje, vrednotenje in nadzor, pri čemer se o njem pogaja lo čeno. Zato se je težko 
usklajevati in dosegati kriti čno maso. Usklajevanje z drugimi  strukturnimi skladi prek 
„razmejitvenih črt“ prav tako ne zadoš ča za zagotovitev sinergij in prepre čevanje podvajanja. 
Poleg tega ESR ni dovolj osredoto čen na strateške prednostne naloge SRP. Operativni 
programi pogosto pomenijo sklop ukrepov, med katerimi lahko izbirajo države članice. 
Veliko držav članic daje prednost naložbam, ki omogo čajo črpanje, namesto da bi se 
osredotočile na prednostne naloge SRP. To je  okrepljeno zaradi pomanjkanja pogojnosti, 
povezane s skladnostjo s temi prednostnimi nal ogami, ter zaradi slabeg a in heterogenega 
spremljanja in vrednotenja: vsaka država članica je dolo čila svoje kazalnike, kar ovira 
združevanje in pripravo primerjav.  
 
SL 3   SL Poleg tega se 75 % sredstev ESR dodeli na podl agi preteklega deleža ribištva v kohezijski 
politiki. Dodelitev preo stalih 25 % (nekonvergen čne regije) temelji na velikosti ribiškega 
sektorja. Zato nastajajo velike razlike (tudi 30 proti 1) v smislu podpore na prebivalca v škodo 
nekonvergen čnih držav članic z obsežnim sektorjem ribištva  in ribogojstva, medtem ko se v 
drugih državah članicah veliko finan čnih sredstev dodeli razmer oma majhnemu sektorju 
ribištva in ribogojstva. Poleg dolgotrajnega postopka vzpostavi tve sistemov upravljanja in 
nadzora ter priprave operativni h programov, ki so predpogoj za izvajanje ESR, je to glavni 
razlog za trenutno majhno črpanje sredstev ESR (20 % do oktobra 2011).  
Pomanjkanje strateškega pristopa je  tudi razlog za pomanjkanje kriti čne mase pri veliko 
projektih in zelo omejeno uporabo možnosti ESR na podro čju okolja. 
Te težave v zvezi z zasnovo se nanašajo zl asti na del financiranja, povezan z deljenim 
upravljanjem ESR, ki predstavlja ve čino celotnega razpoložljivega financiranja. Pri 
instrumentih v okviru neposrednega uprav ljanja je najvidnejša težava povezana z 
razdrobljenostjo podpore SR P in CPP ter velikim upravnim bremenom, povezanim s 
centralnim upravljanjem prora čuna.  
Kar zadeva pomanjkanje u činkovitosti,  financiranje SRP v okoljskem smislu  ni odpravilo 
presežne zmogljivosti. Čeprav je bilo od leta 1994 1,7 milijarde EUR namenjene za razrez 
plovil, se dejanska ribolovna zmogljivost ve čine ribiškega ladjevja EU ni zmanjšala. Presežna 
zmogljivost je klju čni dejavnik za prelov in nizko gos podarsko donosnost. Javno financiranje 
je imelo tudi zelo omejen u činek na visoko raven zavržkov pri ve č vrstah ribolova v EU. Nov 
predlog reforme SRP vklju čuje prepoved zavržkov, s čimer bi se moralo pove čati 
povpraševanje po selektivni oprem i in novih ribolovnih tehnikah.  
Drug klju čni dejavnik za uspešnost reformirane SRP je zagotavljanje znanstvenega svetovanja 
in gospodarskih podatkov. Znanstveno svetovanje je  trenutno na voljo za 45 % komercialnih 
staležev, za katere je odgovorna EU; ta odstotek se mora v prihodnjem letu pove čati, da se bo 
zagotovil prehod na trajnostni ri bolov. Usklajevanje s podatki iz drugih pomorskih podro čij je 
slabo, skladnost pa nezadostna. 
Ribogojstvo je naslednje podro čje, na katerem mora bi ti javno financiranje u činkovitejše. Ve č 
pozornosti je treba nameniti strateškemu pristopu s spodbujanj em zelene rasti v ribogojstvu. 
Javna podpora spodbuja tudi storitve varstv a okolja ekstenzivne ga ribogojstva v ob čutljivih 
habitatih (npr. krepitev biotske raznovrstnosti).  
Sedanji razvoj pomorskega prostorskega na črtovanja s svojimi negativnimi okoljskimi in 
gospodarskimi u činki ni zadosten, da bi rešil vpraš anje konkurence glede prostora med 
pomorskimi dejavnostmi. 
V gospodarskem smislu  instrumenti javnega financiranja ne obravnavajo inovacijske vrzeli 
na področju ribištva in ribogojstva EU (produktivnost dela je 25 % pod povpre čjem EU). 
Majhno število inovacij je eden od razlogov za slabo u činkovitost ladjevja EU in zastoj 
razvoja ribogojstva v zadnjih 15 letih. Inov acijska vrzel je pogosto povezana z majhnostjo 
podjetij: 91 % ribolovnih podjetij ima v lasti e no plovilo, 98 % ribogojnic pa je malih in 
srednje velikih podjetij. Zaradi majhnosti je om ejen dostop do financiranja in zavarovanja. 
Vrzel je zlasti resna na podro čju trženja in komer cializacije. Drugo podro čje je visoka poraba 
energije, zlasti v ribolovnem sektorju. 
Zaradi delitve pomorskih politik  možne sinergije niso izkoriš čene, pri čemer ni zagotovljena 
ustrezna podpora za r aziskave na podro čju tehnoloških inovacij. To ovira tudi jasno 
razumevanje, na katerih podro čjih obstaja dejanski poten cial za pomorsko rast.  
 
SL 4   SL V socialnem smislu  delovna mesta, ki so na voljo v ribolovnem rektorju, niso privla čna. 
Pomen ribolova se v veliko obalnih skupnos tih zmanjšuje. Nove dejavnosti v veliko 
skupnostih nadomeš čajo ribištvo kot vir prihodkov in de lovnih mest, vendar v nekaterih ni 
možnosti za diverzifikacijo. Pole g tega bi lahko nova SRP povzro čila kratkoro čne in dodatne 
izgube delovnih mest na podro čju storitev ulova in pomož nih storitev. Zato nekatere 
skupnosti srednjero čno morda niso sposobne preživeti.  
3. NA KOGA TO VPLIVA ? 
Uspešna SRP in CPP sta glavni  razlog za obstoj javne finan čne podpore. Gled e na to so 
zadevne zainteresirane strani iste kot zainteresirane strani, opredeljene v poro čilu o oceni 
učinka reforme SRP: 
Zainteresirana 
stran Opis zainteresirane strani  Ključni interesi  
Ribolovni sektor 
v EU Lastniki in upravljavci plovil ter njihova posadka.  Ohranjanje donosnosti in preživetja.  
Sektor 
ribogojstva  Proizvajalci v ribogojstvu.  Enako.  
Odvisna podjetja 
in skupnosti  Podjetja in skupnosti, odvisni od ribištva.  Enako. Sposobnost prež ivetja skupnosti na 
ribiških obmo čjih. 
Predelovalni 
sektor Predelovalci surovin, ki se uvozijo, in surovin, ki 
se ulovijo v vodah EU.  Večja dodana vrednost. Za gotavljanje dostopa do 
stabilne oskrbe.  
Upravni organi 
sektorja  Nacionalni, regionalni in l okalni organi, ki urejajo 
ribolov.  Optimizacija javne finan čne podpore za izpolnitev 
ciljev politike. Zagotovitev oskrbe s hrano.  
Raziskovalni 
organi v sektorju  Znanstveni organi, ki prispevajo k ohranjanju in 
upravljanju staležev.  Prispevek k u činkovitemu upravljanju ribištva s 
pravočasnim dostopom do visokokakovostnih 
podatkov.  
Potrošniki  Potrošniki ribiških proizvodov in proizvodov iz 
ribogojstva.  Razpoložljivost, cena, kakovost in hranilne 
vrednosti ribiških proizvodov z razli čnimi 
stopnjami okoljskega nadzora.  
Tretje države  Ribiški sektor, ki konkurira ladjevju EU. 
Proizvajalci v ribogojstvu, izvozniki.  Navzkrižni interesi med tistimi, ki EU štejejo za 
izvozni trg, in lokaln imi ribolovnimi skupnostmi, 
ki se soočajo s konkurenco ladjevja EU na 
področju dostopa do lokalnih virov.  
Nevladne 
organizacije, 
civilna družba in 
državljani EU  Nevladne organizacije, ki si prizadevajo za 
trajnostno upravljanje. 
Širša javnost, ki se zanima in skrbi za ribištvo in 
morsko okolje.  Ohranitev populacij rib, biotske raznovrstnosti ter 
doživljajske vrednosti oceanov, rek in jezer, 
skupaj z gospodarsko in družbeno trajnostno 
industrijo. Ustrezna oskrba s hrano.  
 
4. PRAVICA DO UKREPANJA  
EU ima izklju čno pristojnost za ohranjanje morskih biološ kih virov. Poleg tega (tj. deli SRP v 
okviru deljenega upravljan ja) se uporabljata na čeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Predlog 
prihodnjega prora čuna EU je z vidika s ubsidiarnosti zelo upravi čen, ker se že osredoto ča na 
„področja politik, na katerih bi bilo ukrepanje na ravni Evropske unije u činkovitejše “, in sicer  
„v času, ko države članice sprejemajo var čevalne ukrepe in si prizadevajo za fiskalno 
konsolidacijo “. 
V zvezi z dejavnostmi na podro čju ribištva in pomorstva predlog vklju čuje nov ESPR, ki ga 
sestavljajo 4 stebri: pametno in zeleno ribišt vo, pametno in zeleno ribog ojstvo, trajnosten in 
vključujoč ozemeljski razvoj ter CPP. Prvi trij e stebri se upravljajo v okviru deljenega 
upravljanja, zadnji pa v okviru neposrednega ce ntraliziranega upravljan ja. Poleg teh bo ESPR 
vključeval tudi spremljevalne ukrepe na podro čjih zbiranja podatkov in znanstvenega 
svetovanja, nadzora, upravljanja, trgov z ribiškimi proizvodi (vklju čno z najbolj oddaljenimi 
 
SL 5   SL regijami), prostovoljnih pla čil regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva ter tehni čne 
pomoči.  
5. CILJI ESPR 
ESPR podpira: 
– cilje nove SRP, trajnostno in konkuren čno ribištvo in ribogojstvo,  
– nadaljnji razvoj CPP,  
– uravnotežen razvoj ribiških obmo čij. 
ESPR bo z izpolnitvijo teh ciljev prispeva l tudi k strategiji Evropa 2020, zlasti k trem 
vodilnim pobudam: Evropa, gospodarna z viri, Un ija inovacij ter program  za nova znanja in 
spretnosti ter delovna mesta. Opredeljeni so naslednji posebni cilji. 
5.1. Posebni cilji, povezani z zasnovo ESPR 
– Pregled meril za dodelitev, 
– osredotočenost na pametne zelene nalo žbe in ozemeljski razvoj, 
– izboljšanje strategije in na črtovanja programov, 
– spodbujanje kolektivnih pristopov, 
– vzpostavitev okvira za spremljanje in vrednotenje na podlagi skupnih 
kazalnikov, 
– okrepitev pogojnosti, 
– izkoriščanje sinergij med finan čnimi instrumenti SRP in CPP, poenostavitev 
izvedbe in zmanjšanje upravnega bremena ter 
– izkoriščanje sinergij z drugimi sk ladi EU (npr. LIFE). 
5.2. Posebni cilji, povezani z vsebino ESPR 
– Odprava neu činkovitih subvencij, 
– zmanjšanje vpliva ribištva na okolje,  
– v smislu trajnostnega ribolova prispeve k k upravljanju in ohranitvi morskih 
ekosistemov ter k ciljem okvirne direktiv e o morski strategiji in Nature 2000, 
– spodbujanje zelene rasti ribogojstva,  
– večja dostopnost znanstvenega svetovan ja in podatkov, usklajevanje podatkov 
o ribištvu in CPP, 
– zagotovitev skladnosti s SRP,  
 
SL 6   SL – spodbujanje čezmejnega/ekosistemskega upravljanja morskih bazenov EU, 
– več inovacij, 
– spodbujanje zdravja in dobrega po čutja živali,  
– obravnavanje delitve pomorskih politik in  prispevek k opredelitvi možnosti za 
rast, 
– zmanjšanje porabe energije ter 
– izboljšanje privla čnosti delovnih mest in s posobnosti preživetja obalnih 
skupnosti. 
6. MOŽNOSTI POLITIKE  
Pripravljene so tri možnosti za reformo. V sk ladu z reformo SRP in predlogom prihodnjega 
proračuna EU se možnosti „brez politike“ in „obstoje če stanje“ opustita. Obstoje če stanje se 
kljub temu ohrani kot izhodiš če. 
6.1. Skupni elementi 
Možnosti reforme imajo skupne elem ente, ki so bili predhodno dolo čeni s predlogom za novo 
SRP in sporo čilom Komisije o ve čletnem finan čnem okviru: 
• ESPR je vklju čen v skupni strateški okvir ter podro čje uporabe skupne uredbe, 
• merila za dodelitev so usklajena z velikostjo ribiškega sektorja, 
• večina subvencij za ladjevje je bila ukinjena,  
• skupna ureditev trga je vklju čena v ESPR, od 6 instrument ov je ohranjena le pomo č za 
skladiščenje,  
• sistem nadomestil za najbolj oddaljene regije je vklju čen v ESPR, 
• kritična masa je dosežena s poudarkom na skupni h ukrepih, organizac ijah proizvajalcev, 
drugih skupnih organih in lokalnih akcijskih skupinah v okviru ozemeljskega razvoja,  
• pogojnost je uvedena na podlagi: obsega upravi čenosti in vsebine, skladnosti z nadzorom 
ter uredbami o nezakonitem, neprijavljen em in nereguliranem ribolovu, skladnosti z 
obveznostmi glede zbiranja podatkov ter skla dnosti z zahtevami v zvezi s sprejetjem 
nacionalnega strateškega na črta za ribogojstvo, 
• spremljanje temelji na skupnem okviru in sklopu skupnih kazalnikov. 
Dodeljena finan čna sredstva za ESPR znašajo 6,692 m ilijarde EUR (v trenutnih cenah). Glede 
na predhodno oceno je razdelitev med podro čja politike naslednja: 
Področja  Odstotek ESPR za obdobje 2014–2020  
Del nekdanjega ESR (od tega)  67–70 % 
 
SL 7   SL – Ribištvo  30–35 %  
– Ribogojstvo  15–17,5 % 
– Lokalni razvoj  15–17,5 % 
Prostovoljni prispevek za mednarodne 
organizacije, vklju čno z regionalnimi 
organizacijami za upr avljanje ribištva  1,5–2,0 % 
Zbiranje podatkov in znanstveno svetovanje  7–8 % 
Nadzor in izvrševanje  10–11 % 
Tržna politika, vklju čno z nadomestili za 
najbolj oddaljene regije  2,5–3 %  
Upravljanje  0,8–1 % 
CPP 6–7 % 
 
6.2. Vsebina  
Možnost 1: „ESR +“  (enakovredno možnostma 1 in 1a v oceni u činka reforme SRP) 
preskuša u činek obravnavanja vseh vprašanj glede zasnove in vsebine v zvezi z delom 
nekdanjega ESR, vklju čno s prekinitvijo trajne ali za časne ukinitve ribolovnih dejavnosti, 
močnejšim strateškim na črtovanjem (skupni strateški okvir), pogojnostjo v zvezi s cilji SRP, 
novim okvirom za vrednotenje in spremljanj e ter zagotavljanjem prednosti skupnim 
projektom. Ozemeljski razvoj se okrepi in bolje usklajuje z drugimi lokalnimi razvojnimi 
pobudami. Sedanja arhitektura finan čnih instrumentov se ohrani kljub prizadevanju za boljše 
usklajevanje njihovih podro čij uporabe in ciljev. 
Možnost 2: „ESR + vklju čevanje“ : Kot dodatek možnosti 1 se vsi finan čni instrumenti SRP 
vključijo v nov sklad, vendar se še naprej upravljajo lo čeno v okviru sedanjih na činov 
izvajanja (deljeno ali neposre dno upravljanje). CPP ostaja  zunaj prihodnjega sklada. 
Možnost 3: „ESPR + konvergenca“ : Vključitev zbiranja podatkov, nadzora, skupne ureditve 
trga in instrumenta za najbolj oddaljene regije v ESPR v okviru deljenega upravljanja. CPP se 
vključi v prihodnji sklad. 
7. OCENA MOŽNOSTI /NAJPRIMERNEJŠA MOŽNOST  
Primerjava možnosti temelji na analizi njihovega potenciala za zmanjšanje zavržkov, 
odpravljanje inovacijske vrzeli  in ustvarjanja delovnih mest  v obalnih skupnostih. Možnost 3 
je najprimernejša v smislu u činkov in stroškovne u činkovitosti ukrepov EU. 
 Okoljska 
trajnost  Gospodarska 
trajnost  Socialna 
trajnost  Poenostavitev 
in upravno 
breme  Stroškovna 
učinkovitost  
Ohranitev 
sedanjega stanja  (–) (–) (–) (–) (–) 
 
SL 8   SL ESR +  (XX) (XX) (XX) (XX) (XX) 
ESR + 
vključevanje  (XX) (XX) (XX) (XXx) (XXx) 
ESPR + 
konvergenca  (XXx)  (XXx) (XXx) (XXX) (XXX) 
8. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
ESPR mora imeti trden sistem spremljana in vrednotenja. Imeti mora skupne kazalnike 
realizacij, rezultatov in u činka, ki temeljijo na podatkih, zbranih na ravni ukrepa/programa in 
združenih na nacionalni ravni/r avni EU ter o katerih se dogo vorijo Komisija in države članice.