SL ECB-PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 31. januarja 2018 
o dokumentih s klju čnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in 
zavarovalnih naložbenih produktih 
(CON/2018/5) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je 27. decembra 2017 prejela zahtevo slovenskega ministrstva za 
finance za mnenje ECB o predlogu zakona o izvajanju Uredbe (EU) št. 1286/2014 o dokumentih s 
ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih 
produktih (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje 
sprejel Svet ECB. 
 
1. Namen predloga zakona 1.1 Glavni namen predloga zakona je urediti izvajanje Uredbe (EU) št. 1286/2014 Evropskega 
parlamenta in Sveta
2 v slovenski zakonodaji.  
1.2 S predlogom zakona se imenujejo pristojni organi, ki bodo v Sloveniji pristojni za nadzor 
dokumentov s klju čnimi informacijami o PRIIP v skladu z Uredbo (EU) št. 1286/2014. V tej zvezi 
predlog zakona imenuje naslednje tri pristojne organe: Banko Slovenije, Agencijo za zavarovalni nadzor in Agencijo za trg vrednostnih papirjev. Banka Slovenije je imenovana za pristojni organ 
za kreditne institucije, ki se v skladu z Uredbo (EU) št. 1286/2014 štejejo za proizvajalca ali 
prodajalca PRIIP. 
1.3 V skladu s predlogom zakona je Banka Slovenije v okviru svoje nadzorne vloge pooblaš čena za 
izrekanje upravnih sankcij in ukrepov iz to čk (a) do (d) člena 24(2) Uredbe (EU) št. 1286/2014 ter 
izrekanje upravnih glob v postopku o prekršku v skladu s to čko (e) navedenega člena. 
                                                 
1  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
2 Uredba (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. novembra 2014 o dokumentih s klju čnimi 
informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vl agatelje in zavarovalnih naložbenih produktih (PRIIP) 
(UL L 352, 9.12.2014, str. 1). 
ECB-PUBLIC  
2 1.4 Predlog zakona dolo ča, da lahko vsak pristojni organ v svoji tarifi dolo či novo nadomestilo, ki ga 
zaračuna nadzorovanim subjektom za opravljanje nadzornih nalog na podlagi predloga zakona in 
Uredbe (EU) št. 1286/2014. 
 
2. Pripombe 
2.1 To mnenje ne obravnava vprašanja, ali se s predlogom zakona uspešno ureja izvajanje Uredbe 
(EU) št. 1286/2014. ECB ocenjuje samo tiste dolo čbe predloga zakona, ki bi lahko vplivale na 
vlogo in naloge Banke Slovenije kot nacionalne centralne banke (NCB) ter članice Eurosistema in 
Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). 
2.2 Nadzor finan čnih trgov je v Sloveniji razdeljen med tri institucije: Banko Slovenije, Agencijo za 
zavarovalni nadzor in Agencijo za trg vrednostnih papirjev. Trenutno je vloga Banke Slovenije pri nadzoru PRIIP omejena. Agencija za trg vrednostnih papirjev je primarno odgovorna za nadzor 
trgov finan čnih instrumentov in zato tudi za nadzor naložbenih produktov
3. Pri opravljanju nalog 
bonitetnega nadzora Banka Slovenije upošteva tudi tveganja, ki nastajajo pri kreditnih institucijah, ki so dejavne na trgu naložbenih produktov, vendar ne nadzira tržnega ravnanja kreditnih institucij 
v zvezi z naložbenimi produkti, razen strukturiranih vlog, kakor so opredeljene v to čki 43 
člena 4(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta
4, v zvezi s katerimi je Banka 
Slovenije odgovorna za nadzor tržnega ravnanja kreditnih institucij, ki so dejavne na tem trgu. V 
zvezi z zavarovalniškim sektorjem je vloga Banke Slovenije omejena na izdajanje dovoljenj 
bankam za opravljanje dejavnosti zavarovalnega posredovanja5. S predlogom zakona se torej na 
Banko Slovenije prenaša nova naloga, in sicer nadziranje skladnosti kreditnih institucij, ki se štejejo za proizvajalca ali prodajalca PRIIP, z dolo čbami Uredbe (EU) št. 1286/2014 in predloga 
zakona, vklju čno z dolo čbami Uredbe (EU) št. 1286/2014 o izrekanju upravnih sankcij in ukrepov. 
2.3 ECB poudarja, da je treba predlagani prenos nove naloge na NCB v ESCB oceniti z vidika 
prepovedi denarnega financiranja iz člena 123 Pogodbe. Za potrebe te prepovedi člen 1(1)(b)(ii) 
Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93
6 opredeljuje „druge vrste kreditov“ med drugim kot „vsa 
financiranja obveznosti javnega sektorja nasproti tretjim osebam“. 
2.4 Zagotavljanje, da države članice izvajajo trdno prora čunsko politiko, je eden od klju čnih ciljev 
prepovedi denarnega financiranja, ki se ne sme zaobiti7. Zato se NCB ne sme zadolžiti za 
financiranje ukrepov, za katere so obi čajno odgovorne države članice ter ki se financirajo iz 
njihovih prora čunskih virov in ne iz NCB. Da bi lahko presodili, kdaj gre za financiranje obveznosti 
javnega sektorja nasproti tretjim osebam, ki se lahko prevede kot zagotavljanje 
                                                 
3  Zakon o trgu finan čnih instrumentov (Uradni list RS, št. 108/10 – uradno pre čiščeno besedilo, 78/11, 55/12, 
105/12 – ZBan-1J, 63/13 – ZS-K, 30/16 in 9/17). 
4  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finan čnih instrumentov ter 
spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349). 
5  Peti odstavek 558. člena Zakona o zavarovalništvu (Uradni list RS, št. 93/15) v povezavi s 6. členom Zakona o 
bančništvu (Uradni list RS, št. 25/15, 44/16 – ZRPPB, 77/16 – ZCKR in 41/17). 
6  Uredba Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi iz členov 104 
in 104b(1) Pogodbe (UL L 332, 31.12.1993, str. 1). 
7  Člen 123 Pogodbe prav tako prispeva k cilju ohranjanja stabilnosti cen in utrjuje neodvisnost centralnih bank. 
ECB-PUBLIC  
3 centralnoban čnega financiranja zunaj okvira nalog centralne banke, je treba v posameznem 
primeru oceniti, ali je naloga, ki naj bi jo opravljala NCB, naloga centralne banke ali naloga države, tj. naloga v okviru odgovornosti držav članic. Z drugimi besedami, vzpostavljena morajo 
biti ustrezna varovala, s katerimi se zagotovi, da se ne zaobide ohranjanje trdne prora čunske 
politike držav članic kot cilj prepovedi denarnega financiranja. 
2.5 Svet ECB je v okviru proste presoje pri izvajanju naloge na podlagi člena 271(d) Pogodbe in 
člena 35.6 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke 
(v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB), da zagotavlja, da NCB spoštujejo obveznosti iz Pogodbe, 
odobril tovrstna varovala v obliki naslednjih meril za ugotavljanje, kaj se lahko šteje, da sodi v okvir obveznosti javnega sektorja v smislu člena 1(1)(b)(ii) Uredbe (ES) št. 3603/93, ali, z drugimi 
besedami, kaj predstavlja nalogo države. 
Prvič, naloge centralne banke so zlasti tiste naloge, ki so povezane z nalogami, ki so bile 
prenesene na ECB in NCB s Pogodbo in Statutom ESCB. Te naloge so opredeljene predvsem v 
členu 127(2), (5) in (6) in členu 128(1) Pogodbe ter členu 22 in členu 25.1 Statuta ESCB. 
Drugič, ker člen 14.4 Statuta ESCB omogo ča, da NCB opravljajo „druge funkcije“, nove naloge, 
tj. naloge, ki niso povezane z nalogami, ki so bile prenesene na ECB in NCB, niso same po sebi izključene. Vendar pa je treba nove naloge, ki jih opravlja NCB in niso obi čajne naloge NCB ali se 
očitno izvajajo v imenu in izklju čnem interesu države ali drugih subjektov javnega sektorja, šteti 
za naloge države. 
Tretjič, pomembno merilo za dolo čitev, da nova naloga ni obi čajna naloga NCB ali se o čitno 
izvaja v imenu in izklju čnem interesu države ali drugih subjektov javnega sektorja, je vpliv te 
naloge na institucionalno, finan čno in osebno neodvisnost te NCB.  
Upoštevati je treba zlasti naslednje vidike: (a) ali zaradi opravljanja nove naloge nastaja nasprotje interesov v razmerju do obstoje čih 
nalog centralne banke, ki ni ustrezno obravnavano, in ali nova naloga teh obstoje čih nalog 
centralne banke nujno ne dopolnjuje. V primeru nasprotja interesov med obstoje čimi in 
novimi nalogami je treba vzpostaviti zadostna varovala za omejitev tega nasprotja. 
Medsebojnega dopolnjevanja nove naloge in obstoje čih nalog centralne banke se ne sme 
razlagati široko, da to ne privede do nastanka neskon čne verige pomožnih nalog. Tako 
dopolnjevanje je treba prou čiti v povezavi s financiranjem teh nalog; 
(b) ali je opravljanje nove naloge brez novih finan čnih virov nesorazmerno s finan čnimi ali 
organizacijskimi zmožnostmi NCB ter lahko negativno vpliva na zmožnost pravilnega 
opravljanja obstoje čih nalog centralne banke; 
(c) ali opravljanje nove naloge sodi v institucionalno ureditev NCB ob upoštevanju vidikov 
neodvisnosti centralne banke in odgovornosti; 
(d) ali zaradi opravljanja nove naloge nastajajo znatna finan čna tveganja; 
(e) ali opravljanje nove naloge člane organov odlo čanja NCB izpostavlja politi čnim tveganjem, 
ki so nesorazmerna ter lahko tudi vplivajo na njihovo osebno neodvisnost in zlasti na jamstvo mandata, dolo čeno v členu 14.2 Statuta ESCB. 
 
ECB-PUBLIC  
4 3. Posebne pripombe 
3.1 Nove naloge Banke Slovenije 
Na podlagi meril, dolo čenih v odstavku 2.5, je v naslednjih odstavkih ocenjeno, ali je nova naloga 
Banke Slovenije skladna s prepovedjo denarnega financiranja.  
3.1.1 Nove naloge, povezane z nalogami, ki so prenesene na ECB in NCB s Pogodbo in Statutom 
ESCB  
Nadziranje skladnosti z dolo čbami predloga zakona in Uredbe (EU) št. 1286/2014, vklju čno z 
določbami Uredbe (EU) št. 1286/2014 o izrekanju upravnih sankcij in ukrepov, ni med temeljnimi 
nalogami centralne banke, ki so navedene v členu 127(2) ali (5) Pogodbe ali druga če prenesene 
na NCB s Statutom ESCB. Čeprav je nova naloga, ki se prenaša na Banko Slovenije, povezana z 
nadziranjem skladnosti kreditnih institucij z zahtevami prava Unije, ni del nalog bonitetnega nadzora Banke Slovenije. Nova naloga Banke Slovenije je povezana predvsem z varstvom 
potrošnikov.  Glede na to nova naloga, ki se s predlogom zakona prenaša na Banko 
Slovenije, ni neposredno povezana z nalogami, ki so prenesene na ECB in NCB s Pogodbo in Statutom ESCB. Zato je treba prenos te naloge na Banko Slovenije skrbno oceniti, da se ugotovi, 
ali ta naloga predstavlja nalogo države in ali njeno financiranje sproža vprašanja v zvezi z denarnim financiranjem
8. 
3.1.2 Naloge, ki niso obi čajne naloge NCB  
Ne zdi se, da nova naloga, ki se s predlogom zakona prenaša na Banko Slovenije, ne bi bila 
običajna naloga NCB. Čeprav je ve čina držav članic za pristojne organe po Uredbi (EU) 
št. 1286/2014 imenovala nacionalne nadzornike kapitalskih trgov9 in zavarovalne nadzornike10, je 
ECB ugotovila, da se je v ve č državah članicah, vklju čno s Ciprom11, Češko republiko12, 
                                                 
8  Glej na primer odstavek 3.4.1 Mnenja CON/2017/12, odstavek 2.2.1 Mnenja CON/2017/32, odstavek 3.1 Mnenja 
CON/2017/43 in odstavek 3.1 Mnenja CON/2017/52. 
9  Naslednje države članice so za edini pristojni organ ali enega od pristojnih organov po Uredbi (EU) št. 1286/2014 
imenovale nacionalne nadzornike kapita lskih trgov: Avstrija (Finanzmarktaufsicht), Belgija (Autoriteit voor 
Financiële Diensten en Markten/Autorité des Services et  Marchés Financiers), Bolgarija (Komisija za finan čni 
nadzor), Ciper (Cyprus Securities and Exchange Commission – eden od pristojnih organov), Danska 
(Finanstilsynet), Estonija (Finantsin spektsioon), Francija (Autorité des marchés financiers – eden od pristojnih 
organov), Nem čija (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsa ufsicht), Finska (Finanssivalvonta), Italija 
(Commissione Nazionale per le Società et la Borsa – eden od pristojnih organov), Latvija (Finanšu un kapit āla 
tirgus komisija), Malta (Malta Financi al Services Authority), Nizozemska (Autoriteit Financiële Markten), Poljska 
(Komisja Nadzoru Finansowego) in Švedska (Finansinspektionen). Poleg tega so naslednje države članice v 
postopku imenovanja nacionalnega nadzornika kapitalski h trgov za edini pristojni organ ali enega od pristojnih 
organov: Hrvaška (Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga), Gr čija (Hellenic Capital Market Commission – 
eden od pristojnih organov), Luksemburg (Commission de surveillance du secteur financier – eden od pristojnih 
organov), Portugalska (Comissão do Mercado de Valores Mobiliários – eden od pristojnih organov), Romunija 
(Autoritatea de Supraveghere Financiar ă) in Španija (Comisión Nacional del Mercado de Valores – eden od 
pristojnih organov). 
10  Naslednje države članice so za edini pristojni organ ali enega od pristojnih organov po Uredbi (EU) št. 1286/2014 
imenovale nacionalne zavarovalne nadzornike: Ciper (Superin tendent of Insurance – eden od pristojnih organov), 
Francija (Autorité de contrôle prudentiel et de résolution – eden od pristojnih organov) in Italija (Istituto per la Vigilanza sulle Assicurazioni – eden od pristojnih organov). Poleg tega so naslednje države članice v postopku 
imenovanja nacionalnega zavarovalnega nadzornika za edini pristojni organ ali enega od pristojnih organov: 
Luksemburg (Commissariat aux Assurances – eden od pristojnih organov), Portugalska (Autoridade de Supervisão 
de Seguros e Fundos de Pensões – eden od pristojnih organo v) in Španija (španski sektorski pristojni organi za 
zavarovanja – eden od pristojnih organov). 
11 
 Central Bank of Cyprus je eden od imenovanih pristojnih organov v skladu s predpisom št. 283/2015 z dne 
4. septembra 2015. 
ECB-PUBLIC  
5 Madžarsko13, Irsko14 in Slovaško15, vsaj del nalog po Uredbi (EU) št. 1286/2014 prenesel na 
NCB16. 
3.1.3 Poleg tega se ne zdi, da nova naloga Banke Slovenije v zvezi z nadzorom PRIIP ne bi bila 
običajna, tudi glede na naloge v zvezi z varstvom potrošnikov na podro čju finančnih storitev, ki jih 
trenutno prav tako opravljajo številne NCB v ESCB. ECB dosledno izraža stališ če, da se naloge v 
zvezi z varstvom potrošnikov, ki jih opravljajo NCB, lahko štejejo za naloge centralnega 
bančništva, pod pogojem, da te naloge ne posegajo v opravljanje nalog NCB, povezanih z ESCB, 
ter v obsegu, kolikor dopolnjujejo obstoje ča nadzorniška pooblastila in tako prispevajo k trdnosti 
finančnega trga in ohranitvi zaupanja v trg. 
3.1.4 Vpliv nove naloge na neodvisnost Banke Slovenije  
Upoštevati je treba tudi možen vpliv nove naloge na institucionalno, finan čno in osebno 
neodvisnost Banke Slovenije. 
3.1.5 Ali zaradi opravljanja nove naloge nastaja nasprotje interesov v razmerju do obstoje čih nalog 
centralne banke  
Kakor je navedeno zgoraj, Banka Slovenije, čeprav do zdaj ni opravljala nobene dejavnosti v 
zvezi z zavarovalnimi produkti ali PRIIP, trenutno sodeluje pri nadzoru drugih naložbenih produktov, kot so strukturirane vloge. Glede na to, da PRIIP obsegajo ve č kot produkte, 
povezane z vlogami, kaže, da nova naloga Banke Slovenije samo delno dopolnjuje njene 
obstoječe naloge. Tako kot pri drugih nalogah v zvezi z varstvom potrošnikov je treba vzpostaviti 
zadostne ukrepe za omejitev nasprotja interesov, s katerimi se zagotovi, da v tem primeru 
prevladajo vidiki nadzora
17. 
3.1.6 Ali je opravljanje nove naloge nesorazmerno s finan čnimi ali organizacijskimi zmožnostmi Banke 
Slovenije  
Načelo finan čne neodvisnosti zahteva, da države članice ne smejo spraviti svojih NCB v položaj, 
v katerem imajo nezadostna sredstva za opravljanje nalog, povezanih z ESCB, in nacionalnih 
nalog, in sicer z operativnega in finan čnega vidika. Poleg tega mora v primeru dodelitve 
posameznih novih nalog NCB vsaka zadevna NCB imeti na voljo zadostne finan čne in človeške 
vire, tako da se zagotovi, da se lahko te naloge opravljajo brez negativnega vpliva na finan čne ali 
operativne zmožnosti NCB za opravljanje nalog ESCB18. Da se zagotovi, da se ne poslabša 
                                                                                                                                                           
12  Česka národní banka je edini imenovani pristojni organ v skladu s členi 136, 137 in 179 zakona št. 256/2004 Sb. 
(zbirka zakonov) o podjetjih kapitalskih trgov. 
13  Magyar Nemzeti Bank je edini imenovani pristojni organ v skladu s členom 186(5) m) zakona CXXXIX iz leta 2013 
o centralni banki Magyar Nemzeti Bank. 
14  Central Bank of Ireland je edini imenovani pristojni organ v skladu z uredbo 3 uredb Evropske unije (dokumenti s 
ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih 
(PRIIP)) 2017 (zakonodajni instrument 629/2017). 
15  Národná Banka Slovenska je edini imenovani pristojni organ v skladu s členoma 38g in 38h zakona št. 747/2004 
Z. z. (zbirka zakonov) o nadzoru finan čnega trga, s spremembami. 
16  Poleg tega so naslednje države članice v postopku imenovanja NCB za edini pristojni organ ali enega od pristojnih 
organov: Gr čija (eden od pristojnih organov), Litva (edini pris tojni organ) in Portugalska (eden od pristojnih 
organov). 
17  Glej odstavek 3.1 Mnenja CON/2015/21 in odstavek 2.2.2 Mnenja CON/2016/31. 
18  Glej na primer odstavek 2.2.5 Mnenja CON/2017/32, odstavek 3.3.2 Mnenja CON/2017/43 in odstavek 3.3.2 
Mnenja CON/2017/52. 
ECB-PUBLIC  
6 zmožnost Banke Slovenije za opravljanje nalog, povezanih z ESCB, mora imeti Banka Slovenije 
na razpolago vire, vklju čno z osebjem in storitvami informacijske tehnologije, ki jih potrebuje za 
opravljanje nalog po predlogu zakona. V tej zvezi je treba izpostaviti, da lahko Banka Slovenije v 
skladu s predlogom zakona dolo či novo nadomestilo, ki ga zara čuna nadzorovanim subjektom za 
opravljanje novih nadzornih nalog, kar pozitivno vpliva na zmožnost Banke Slovenije za 
opravljanje nove naloge brez negativnega vpliva na opravljanje nalog, povezanih z ESCB. 
Vendar pa je vpliv nove naloge na operativne zmožnosti Banke Slovenije še nejasen, saj je nova 
naloga povezana s številnimi novimi produkti, v zvezi s katerimi Banka Slovenije še nima 
nadzorniških izkušenj. 
3.1.7 Ali opravljanje nove naloge sodi v institucionalno ureditev Banke Slovenije ob upoštevanju vidikov 
neodvisnosti centralne banke in odgovornosti  
Opravljanje nove naloge se ne zdi problemati čno z vidika institucionalne ureditve Banke Slovenije 
ter ne odpira vprašanj glede odgovornosti ali osebne in institucionalne neodvisnosti. Vendar pa 
se medsebojnega dopolnjevanja nove naloge in obstoje čih nalog Banke Slovenije ne sme 
razlagati preširoko, saj bi to privedlo do nastanka neskon čne verige pomožnih nalog, kar bi lahko 
na koncu ogrozilo neodvisnost Banke Slovenije. 
3.1.8 Ali zaradi opravljanja nalog nastajajo znatna finan čna tveganja  
Predlog zakona ne vsebuje posebnih dolo čb o odgovornosti v zvezi z izvajanjem pooblastil Banke 
Slovenije po predlogu zakona ali neizvajanjem teh pooblastil. Za morebitno odgovornost Banke 
Slovenije za opravljanje nove naloge po predlogu zakona bodo tako veljala pravila o odgovornosti 
za škodo, povzro čeno v zvezi z izvajanjem javnih pooblastil, v skladu z Zakonom o ban čništvu in 
splošna ureditev odgovornosti po slovenskem pravu. 
3.1.9 Ali opravljanje nove naloge člane organov odlo čanja Banke Slovenije izpostavlja nesorazmernim 
političnim tveganjem in vpliva na njihovo osebno neodvisnost  
Ne zdi se, da bi opravljanje nove naloge člane organov odlo čanja Banke Slovenije izpostavljalo 
kakršnemu koli nesorazmernemu politi čnemu tveganju ali vplivalo na njihovo osebno 
neodvisnost. 
3.1.10 Sklep glede združljivosti predloga zakona s prepovedjo denarnega financiranja  
Opravljanje nalog, ki so povezane z nadziranjem skladnosti kreditnih institucij z dolo čbami 
Uredbe (EU) št. 1286/2014 in predloga zakona v zvezi s PRIIP, se lahko šteje za nalogo 
centralne banke. Ker pa nova naloga, ki se s predlogom zakona prenaša na Banko Slovenije, ne 
sme negativno vplivati na njeno zmožnost za opravljanje nalog, povezanih z ESCB in 
Eurosistemom, je treba skrbno upoštevati njen vpliv na operativne zmožnosti, saj je nova naloga povezana s številnimi novimi produkti, v zvezi s katerimi Banka Slovenije še nima nadzorniških 
izkušenj. Poleg tega se medsebojnega dopolnjevanja novih nalog, ki se prenašajo na Banko Slovenije, in njenih obstoje čih nalog ne sme razlagati preširoko, saj bi to privedlo do nastanka 
neskončne verige pomožnih nalog, kar bi lahko na koncu ogrozilo neodvisnost Banke Slovenije. 
ECB-PUBLIC  
7 3.2 Delitev pristojnosti med tremi slovenskimi nadzornimi organi  
ECB ugotavlja, da bi v predlogu zakona dolo čena delitev pristojnosti med tremi slovenskimi 
nadzornimi organi lahko privedla tudi do nekaterih nasprotij pri uporabi predloga zakona; ta 
možna nasprotja bi bilo treba dod atno pojasniti. Predlog zakona pristojnost za nadzor deli glede 
na identiteto nadzorovanih subjektov. Ker pa se obveznosti po predlogu zakona in Uredbi (EU) 
št. 1286/2014 nanašajo tako na proizvajalce PRIIP kot tudi na prodajalce PRIIP, bi se lahko 
pojavili primeri, ko bi v zvezi z istim PRIIP opravljala nadzorne naloge dva pristojna organa. 
Zavarovalne naložbene produkte bi na primer proizvedla zavarovalnica, kar pomeni, da bi bil v 
zvezi s proizvajalcem pristojni organ Agencija za zavarovalni nadzor. Hkrati lahko zavarovalne naložbene produkte prodajajo kreditne institucije, ki delujejo kot posredniki, ki prodajajo PRIIP. To 
pomeni, da bi bil v zvezi s prodajalcem PRIIP pristojni organ Banka Slovenije. V takih primerih bi lahko v zvezi z istim PRIIP prišlo do dveh razli čnih mnenj dveh razli čnih pristojnih organov. Glede 
na to bi organ, ki se posvetuje, morda lahko dodatno prou čil delitev pristojnosti po predlogu 
zakona. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
 
V Frankfurtu na Majni, 31. januarja 2018 
 
[podpis]  
 
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI