SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

„Mala podjetja, velik svet – novo partnerstvo za pomoč MSP pri izkoriščanju priložnosti v svetu“

1. Uvod

Evropska unija mora najti nove vire rasti za ustvarjanje delovnih mest in zagotavljanje blaginje državljanov. Veliki trgi zunaj EU, kot so Kitajska, Indija, Rusija in Brazilija, z visokimi stopnjami ali potencialom rasti predstavljajo pomembne priložnosti za podjetja EU[1]. Glede na trenutne gospodarske razmere je lahko izvoz na rastoče trge zunaj EU trden vir gospodarske rasti. Zato je internacionalizacija zunaj meja EU za mala in srednja podjetja (v nadaljnjem besedilu: MSP) potreben korak naprej, če želijo izkoristiti te priložnosti.

Zato je spodbujanje in podpiranje gospodarskih dejavnosti MSP zunaj EU pomemben del celovite strategije konkurenčnosti, kot jo določajo vodilno sporočilo strategije Evropa 2020 o celostni industrijski politiki[2], pregledan Akt za mala podjetja za Evropo[3] in nedavno sporočilo o trgovinski politiki EU[4]. To temelji na zavezi Komisije k spodbujanju koristi notranjega trga za MSP in jo dopolnjuje[5].

23 milijonov evropskih MSP[6] je leta 2010 predstavljalo dve tretjini delovnih mest v zasebnem sektorju in 59 % skupne dodane vrednosti v nefinančnem sektorju gospodarstva. V zadnjih petih letih so MSP ustvarila približno 80 % novih delovnih mest. Sektorji, kot so sektorji strojev in opreme ali kemikalij v Braziliji ter energije v Indiji, so našim družbam že omogočili, da so dosegle pomembne rezultate, lahko pa bi navedli še več primerov. Če želi Evropa podjetjem pri tem pomagati, mora spodbuditi njihov proces internacionalizacije in MSP zagotoviti potrebno podporo pri internacionalizaciji.

Medtem ko je v zadnjih treh letih na notranji trg in zunaj njega izvažalo 25 % MSP s sedežem v EU, je samo 13 % MSP EU mednarodno dejavnih zunaj EU v trgovini, naložbah ali drugih oblikah sodelovanja s tujimi partnerji[7].

Trenutno tečejo prizadevanja za nadaljnje poglabljanje enotnega trga in povečanje njegove dostopnosti za MSP, saj je to njihov naravni „domači“ trg.

Cilj strategije, predlagane v tem dokumentu, je, po drugi strani, ustvarjanje pogojev za to, da MSP postanejo v enaki meri dejavna na trgih zunaj EU.

Jasno je, da so dejavnosti številnih mikropodjetij in MSP v nemenjalnih sektorjih po svoji naravi lokalne. Vendar v menjalnih sektorjih, kot so inovativne proizvodne in ustvarjalne industrije, ostajajo pomembne neizkoriščene možnosti za širitev zunaj EU pri iskanju novih in rastočih trgov, prihodkov od izvoza, tehnologije, kapitala in izboljšanja produktivnosti[8]. Obstajajo znaki, ki kažejo na povezavo med internacionalizacijo ter konkurenčnostjo in inovacijsko sposobnostjo podjetij v primerjavi z lokalno dejavnimi MSP[9]. EU mora sprostiti ta doslej neizkoriščeni potencial rasti MSP ter tako spodbuditi rast in ustvariti delovna mesta v celotnem evropskem gospodarstvu[10].

V nedavni študiji „Opportunities for the Internationalisation of SMEs“ (Priložnosti za internacionalizacijo MSP), ki jo je izvedel EIM Business and Policy Research in avgusta 2011 objavila Komisija, je bilo ugotovljeno, da so od skupno 261,6 milijarde EUR izvoza EU na dvanajst ciljnih trgov, vključno s Kitajsko, Japonsko, Rusijo, Indijo in Brazilijo, sektorji, v katerih prevladujejo MSP, predstavljali 134,6 milijarde EUR. Glede na državo izvoz sektorjev, v katerih prevladujejo MSP, predstavlja med 39 % in 62 % celotnega izvoza[11].

Zasebni in javni mednarodni trgi, evropskim podjetjem ponujajo znatne možnosti, vendar se MSP pri izkoriščanju svetovnega trga soočajo s posebnimi ovirami, tudi pri dostopu do informacij o trgu ter iskanju možnih strank in pravih partnerjev. Soočajo se tudi z zapletenejšimi vprašanji, kot so skladnost s tujo zakonodajo, na primer obveznimi predpisi pogodbenega prava, carinskimi predpisi, tehničnimi pravilniki in standardi, upravljanjem prenosa tehnologije ter varovanjem pravic intelektualne in industrijske lastnine. Običajno imajo MSP pri spopadanju s takimi izzivi manj notranjega strokovnega znanja ter finančnih in človeških virov[12] kot večja podjetja.

Pomoč evropskim MSP pri premagovanju ovir pri internacionalizaciji in spodbujanje njihovega vključevanja v svetovno gospodarstvo sta del strategije za pametno in trajnostno rast iz strategije Evropa 2020. Vendar so javna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, ki jih je Komisija izvedla v letih 2009 in 2011[13], razkrila splošno zaskrbljenost glede morebitnih nevarnosti neusklajenega širjenja sistemov podpore na tem področju in posledične neoptimalne uporabe proračunskih sredstev.

Z ozirom na naše cilje strategije Evropa 2020 in navedeno javno zaskrbljenost to sporočilo predlaga pregled obstoječih podpornih struktur za MSP, opredeljuje glavna problematična področja, predlaga sklop ukrepov, pri katerih lahko dejavnost na evropski ravni doda največ vrednosti, ter določa vodilna načela za najbolj usklajeno in učinkovito uporabo omejenih finančnih sredstev na prednostnih trgih, kot so Kitajska, Brazilija, Indija, Rusija, ZDA ali Japonska. Cilj sporočila je vzpostaviti bolj usklajeno in učinkovito strategijo EU za podporo MSP na mednarodnih trgih, predlagati boljše načine zagotavljanja ustreznih informacij in pomoči pri njihovih poskusih prodora na nove trge in iskanju pravih partnerjev ter tako zagotoviti boljše izkoriščanje obstoječih virov. S tega vidika bo izredno pomembno upoštevati posebnosti MSP, zlasti njihovo velikosti in področje dejavnosti, pri čemer se bodo reševale tudi posebne težave, s katerimi se soočajo mikro-podjetja. Skupno vodilno načelo v tem sporočilu je ustvarjanje sinergij ter spodbujanje združevanja prizadevanj za povečanje učinkovitosti in odpravljanje vrzeli med obstoječimi dejavnostmi, ki jih financirajo zasebni sektor, države članice in EU v podporo MSP v tretjih državah.

Komisija bo imela ključno vlogo pri koordinaciji in upravljanju tega procesa, tudi z vzpostavitvijo občasnega „foruma za internacionalizacijo MSP“ ter namenjanjem posebne pozornosti tej temi na rednih srečanjih odposlancev MSP držav članic. V vse te dejavnosti bodo vključeni predstavniki zasebnega sektorja.

2. Ozadje politike: obstoječi okvir za podporo MSP

Na nacionalni ravni in na ravni EU je podpori podjetjem namenjenih že veliko sredstev. To vključuje tako javni kot zasebni sektor. Nedavna raziskava za Komisijo vsebuje pregled več kot 300 podpornih programov[14] za pomoč pri internacionalizaciji podjetij v EU in njenih državah članicah[15]. Zato mora evropska strategija za internacionalizacijo MSP upoštevati obstoječo raznovrstnost politik in izvedbenih dejavnosti. Vse dejavnosti ali pobude, ki so se že začele ali se bodo začele izvajati na kateri koli ravni, bi morale biti usmerjene k MSP, pri čemer bi bilo treba njihovo dejansko učinkovitost izmeriti glede na sposobnost doseganja cilja.

2.1. Ukrepi, sprejeti na ravni EU v Evropi in zunaj nje[16]

V strategiji EU za MSP, določeni v Aktu za mala podjetja za Evropo, ki jo je Komisija pripravila junija 2008, Evropski svet pa potrdil decembra 2008 in pregledal leta 2011, so bile EU in države članice pozvane, naj podprejo MSP ter jih spodbujajo, da izkoristijo rast trgov zunaj EU, zlasti s podporo, prilagojeno trgu, in dejavnostmi poslovnega usposabljanja. V pregledu Akta za mala podjetja je bila znova poudarjena potreba po podpori Komisije na področjih, kot so pomoč pri dostopu do trga, odprava netarifnih ovir ter smernice glede regulativnih vprašanj, standardizacije in ugotavljanja skladnosti[17].

Kar zadeva podporno infrastrukturo, mreža Enterprise Europe Network pomaga podjetjem in zlasti MSP, da izkoristijo prednosti notranjega trga, poleg tega pa tudi zagotavlja podporo pri internacionalizaciji MSP. Organizacije za podporo podjetjem na nacionalni in lokalni ravni pogosto gostijo partnerje mreže iz držav članic, s čimer pomagajo pri vključevanju podpornih struktur iz vseh držav. Mreža pomaga MSP z več kot 600 lokalnimi partnerji po vsem svetu: malo ali srednje podjetje pri načrtovanju internacionalizacije podporo in smernice za podjetja praviloma išče na svojem pragu ne glede na to, ali želi raziskati poslovne priložnosti enotnega trga ali prodreti na trge zunaj EU.

Prenovljena strategija Komisije o dostopu na trg[18] s svojim partnerskim pristopom med Evropsko komisijo, državami članicami in podjetji s sedežem v EU pomembno podpira internacionalizacijo evropskih MSP. MSP so vedno bolj aktivna na izvoznih trgih in se pogosto soočajo z velikimi trgovinskimi ovirami. MSP imajo od partnerskega pristopa koristi tako v EU kot na trgih zunaj EU. To se med drugim doseže prek skupin za dostop na trg na ključnih izvoznih trgih, ki jih vodijo delegacije EU. Podatkovna zbirka o dostopu do trgov je še eno pomembno orodje v okviru strategije o dostopu na trg. Zagotavlja prosto dostopne informacije o tarifah in pomembnih netarifnih ovirah v tretjih državah ter smernice za izvoznike[19]. Nova trgovinska strategija EU[20] je potrdila uporabnost strategije o dostopu na trg in njenih storitev za izboljšanje dostopa podjetij EU do svetovnih trgov.

Evropski carinski informacijski portal poleg orodij za e-učenje in spletnih podatkovnih zbirk zagotavlja nadaljnje praktične informacije za podjetja, ki jih zanima zunanja trgovina[21].

EU zagotavlja finančno pomoč Centru za industrijsko sodelovanje EU–Japonska ter pomoč programom vrat v EU in programom usposabljanja vodilnih delavcev za Japonsko in Korejo ter službi za pomoč kitajskim MSP glede pravic intelektualne lastnine. EU podpira tudi mrežo (zasebnih) evropskih poslovnih združenj na več kot dvajsetih trgih v tujini ter podjetniške zbornice v Hongkongu, Maleziji in Singapurju. Te obstoječe organizacije in programi se razlikujejo glede na namen in obseg storitev, ki jih zagotavljajo, skupna pa jim je osredotočenost na pomoč zlasti MSP.

Evropski parlament je zagotovil sredstva za sprejetje „pripravljalnih ukrepov“ za „spodbujanje poslovnih, akademskih in znanstvenih izmenjav“. Del teh sredstev je bil porabljen za vzpostavitev evropskega poslovnega in tehnološkega centra v Indiji, pred kratkim pa tudi centrov za MSP na Kitajskem in Tajskem. Njihov cilj je zagotoviti celovite storitve za MSP EU na trgih zunaj EU. Ti prvi centri na trgih zunaj EU bodo zagotovili dragocene izkušnje za prihodnje dejavnosti podpore podjetjem.

Dejavnosti mednarodnega sodelovanja na področju raziskav in inovacij dokazano spodbujajo konkurenčnost in tržno uspešnost podjetij na splošno ter zlasti MSP. Okvirni program EU za raziskave nudi finančno podporo za tovrstne dejavnosti, vključno s podpornimi ukrepi, ki lahko prispevajo k internacionalizaciji MSP.

2.2. Ukrepi, ki so jih sprejele države članice[22]

Poleg navedenih prizadevanj na ravni EU obstaja še širši in pomembnejši obseg dejavnosti v podporo podjetjem na trgih zunaj EU, ki jih ponujajo države članice, nacionalne trgovinske zbornice in zasebni sektor (poslovna združenja in svetovalna podjetja). Na nacionalni in lokalni ravni so podjetniška združenja, agencije MSP in organizacije za pospeševanje trgovine pridobili bogato strokovno znanje za pomoč pri internacionalizaciji MSP. Večinoma se ukvarjajo s „temeljnimi“ dejavnostmi pospeševanja trgovine, kot so navezovanje poslovnih stikov, trgovinski sejmi, poslovna potovanja in specifične študije trga. Pri dejavnostih veleposlaništev držav članic v zvezi z gospodarskim sodelovanjem se na rednih sestankih na ravni EU, ki jih organizirajo delegacije EU, pogosto izmenjujejo informacije, zlasti na očitnih področjih skupnega interesa, npr. pri usklajevanju dejavnosti za odpravo trgovinskih ovir. Vendar na drugih področjih (npr. gospodarska diplomacija v zvezi z velikimi javnimi naročili) med državami članicami EU prevladajo konkurenčni vidiki.

2.3. Izkušnje: potreba po večji stroškovni učinkovitosti

V celoti se zdi, da je široka utemeljitev obstoječega obsega podpore internacionalizaciji dobro osnovana[23], vendar vsi mednarodni podporni programi niso enako učinkoviti. Veliko število ukrepov in organov prispeva k temu, da MSP dejansko težko prepoznajo in izkoristijo razpoložljivo podporo[24].V času, ko so javna sredstva omejena, je treba temeljito razmisliti o tem, kako bi se lahko s sodelovanjem in mrežnim povezovanjem znotraj EU povečala učinkovitost in učinek obstoječih ukrepov[25]. Zato bi moral biti cilj nadaljnjega ukrepanja predvsem več preglednosti, skladnosti in sodelovanja za stroškovno učinkovitejšo „delitev dela“ med obstoječimi programi EU, med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, med državami članicami ter med organi javnega in zasebnega sektorja. Dejavnosti EU nikakor ne smejo nadomestiti obstoječih politik na nacionalni ali regionalni ravni, temveč jih morajo dopolnjevati, ustvarjati sinergije, kjer je to mogoče, in uvajati posebne ukrepe le tam, kjer se ugotovijo vrzeli.

Mogoče bi bilo tudi oceniti učinkovitost obstoječih podpornih ukrepov na evropski ravni. V temeljiti oceni pilotnih ukrepov v zvezi s centri za MSP EU je treba določiti, ali bi bile podobne pobude uporabne drugje. Podobno bo morala mreža Enterprise Europe Network z naraščajočim številom partnerjev zunaj EU okrepiti svoje upravljanje, da bo izboljšala svoje storitve za evropska podjetja.

To sporočilo zato predlaga skladnejši in bolj celosten pristop k podpori MSP, ki temelji na podrobnem pregledu obstoječih podpornih storitev na prednostnih trgih. Vzpostavlja tudi sklop vodilnih načel za ukrepe EU na tem področju.

3. Glavni izzivi za MSP, ki se želijo internacionalizirati

MSP EU pogosto niso seznanjena s storitvami v podporo podjetjem, ki jih zagotavljajo EU, države članice ali zasebni sektor[26]. V zvezi s tem je treba posebno pozornost nameniti dejstvu, da MSP prve stike s podporo podjetjem iščejo v svoji bližini. Zaradi različnih konceptov in metod podpore podjetjem v EU ter raznovrstnosti programov in organizacij na nacionalni ali svetovni ravni ali ravni EU so MSP v težavnem položaju, ker jim pomanjkanje človeških in finančnih virov onemogoča prepoznavanje ustreznih programov ali dostop do njih[27]. Če bi vsa MSP EU do informacij enostavno dostopala že „doma“, bi imela boljše možnosti, da najdejo primerne storitve, ki ustrezajo njihovim potrebam. Zato je namen tega sporočila preučiti možnost uvedbe spletnega „mednarodnega poslovnega portala“, ki bi omogočal dostop do prvih informacij o tujih trgih, pomembnih za poslovanje, in pregled razpoložljivih podpornih dejavnosti za trge zunaj EU.

Zlasti so številna MSP, še posebno iz manjših ali novih držav članic, v slabšem položaju, ker njihova vlada ali trgovinska zbornica ni prisotna na več prednostnih trgih[28]. Zato nimajo dovolj informacij in podpore ter bi jih bilo treba spodbujati k sodelovanju in izmenjavi izkušenj med „izvoznimi veterani“ in „novinci“. Možnosti za spodbujanje in motiviranje sodelovanja in mrežnega povezovanja med različnimi trgovinskimi zbornicami in podobnimi organizacijami v državah, ki niso članice EU, se lahko okrepijo, zlasti kjer lahko raznovrstno kulturno in jezikovno znanje teh organizacij pomeni pomembno vrednost.

Drugi izzivi so značilni za MSP. Storitve, ki jih zagotavljajo javne in zasebne organizacije ter EU ali države članice morda ne obravnavajo vseh potreb ali morda ne zadostujejo za zadovoljevanje potreb MSP[29]. V zvezi s tem je potrebna celovita analiza lokalnih razmer znotraj vsakega trga, da se lahko oceni, kateri ukrep bi bil potreben, ter preučijo možnosti za povečanje učinkovitosti in uspešnosti sinergij ter mrežnega povezovanja in sodelovanja po Evropi. Glede na to, da se lokalne razmere močno razlikujejo, je na tem področju nujno potreben pristop od spodaj navzgor, da se v ponujenih storitvah odkrijejo vrzeli in določijo mesta, na katerih bi ukrepanje na ravni EU pomenilo dodatno vrednost.

Analiza, ki jo je izvedla Komisija, kaže tudi, da je neposredna komunikacija z MSP ključnega pomena. MSP EU, ki so se pripravljena internacionalizirati, najprej potrebujejo pripravo v domačem okolju, ustrezne spretnosti in potrebne informacije, ki so hitro dosegljive v fizični obliki in jih v glavnem zagotavljajo lokalne podjetniška združenja[30] ali zasebni svetovalci oziroma so dostopne prek različnih spletnih virov. Ko že poslujejo v tujini, je njihovo potrebo po pomoči na ciljnem trgu pogosto težje zadovoljiti. Vidnost že razpoložljivih storitev ni vedno ustrezna, MSP pa se še vedno soočajo z znatnimi težavami pri dostopu do trgov zunaj EU in vključevanju v poslovno sodelovanje z mednarodnimi partnerji. Raziskave kažejo, da se MSP na splošno soočajo s težavami pri pridobivanju koristnih informacij[31].

4. Strategija EU za podporo podjetjem pri internacionalizaciji MSP 4.1. Cilji EU za strategijo v podporo podjetjem

Na podlagi nedavno pregledanega Akta za mala podjetja za Evropo in strategije EU 2020 je cilj tega sporočila oblikovati usklajeno strategijo EU za povečanje uspešnosti in učinkovitosti storitev za podjetja pri podpori vključevanja evropskih podjetij v svetovno gospodarstvo.

Cilji nove strategije EU so:

· MSP zagotoviti lahko dostopne in zadostne informacije o tem, kako lahko svoje poslovanje razširijo zunaj EU;

· izboljšati skladnost podpornih dejavnosti;

· izboljšati stroškovno učinkovitost podpornih dejavnosti;

· zapolniti obstoječe vrzeli v podpornih storitvah;

· vzpostaviti enake pogoje in zagotoviti enak dostop za MSP iz vseh držav članic EU[32].

Instrumenti, ki bodo uporabljeni za izpolnitev teh ciljev, so opisani v naslednjih oddelkih.

4.2. Uresničevanje ciljev

Komisija bo za spremljanje MSP od njihove odločitve za internacionalizacijo do začetka poslovanja na trgih zunaj EU delovala v skladu z naslednjimi smernicami.

4.2.1. Pregled podpornih storitev doma in v tujini

Komisija bo začela z izvajanjem poglobljenega pregleda in analize obstoječih podpornih storitev v EU in državah, ki niso članice EU. To bo vključevalo države članice in delovne skupine za dostop na trg v delegacijah EU ter je potrebno za opredelitev možnih vrzeli in prekrivanj v trenutni ponudbi storitev[33]; zagotovilo bo podlago za oceno potrebe po kakršnih koli nadaljnjih ukrepih[34]. Najprej bo to opravljeno samo za prednostne trge (glej oddelek 4.2.5.2) s standardnimi merili za oceno obsega in razpoložljivosti zadevnih podpornih storitev. Ta pregled stanja bo moral vključevati zasebne in javne pobude na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU.

Tako bo zagotovljen pregled obstoječih lokalnih storitev zasebnih in javnih ponudnikov v tretjih državah, vključno z organi na ravni držav članic in na ravni EU. Poleg tega bi morale delovne skupine za dostop na trg združiti in usklajevati delo lokalnih organizacij, na primer trgovinske zbornice, evropske poslovne organizacije in partnerjev mreže Enterprise Europe Network, da se opredelijo sinergije in vrzeli v obstoječih lokalnih podpornih storitvah za MSP. To bi spodbudilo mrežno povezovanje in olajšalo dialog med trenutnimi ponudniki podpore podjetjem, kar bi privedlo do večje usklajenosti storitev, MSP iz vseh držav članic pa omogočilo boljši dostop do teh storitev. Za izvedbo celovitega pregleda bosta ključnega pomena predanost in sodelovanje držav članic in obstoječih podpornih organizacij.

Pregled storitev, ki so na razpolago v EU in zunaj nje, se bo redno posodabljal v sodelovanju z državami članicami in delegacijami EU.

Medtem bo Komisija ocenila učinkovitost podpornih storitev EU, ki se že izvajajo.

V okviru veljavnega programa za konkurenčnost in inovacije bo Komisija nemudoma:

– začela z izvajanjem poglobljenega pregleda in analize obstoječih javnih in zasebnih podpornih storitev v EU in v državah, ki niso članice EU, da do konca leta 2012 zaključi delo v zvezi s prednostnimi trgi;

– opredelila podvajanje in razdrobljenost ter vrzeli in morebitne sinergije v obstoječih podpornih dejavnostih za MSP;

– prek delovnih skupin delegacij EU za dostop na trg in nacionalnih organov držav članic spodbudila sodelovanje med obstoječimi javno financiranimi ponudniki storitev.

4.2.2. Zagotavljanje enostavnega dostopa do informacij za MSP

MSP potrebujejo lažji dostop do storitev in strokovnega znanja, pri čemer morajo biti v prvi fazi svoje internacionalizacije sposobna prepoznati ustrezne programe že „doma“. To pomeni, da potrebujejo lokalno točko za stike v EU, tako fizično kot virtualno.

Mreža Enterprise Europe Network bo s svojimi 600 lokalnimi partnerji MSP omogočila vzpostavitev neposrednega fizičnega stika in prejemanje strokovnih podpornih storitev doma.

Komisija bo zato poskušala izboljšati sodelovanje med mrežo Enterprise Europe Network in vsemi zainteresiranimi stranmi v državah članicah, s čimer bo spodbudila njihovo učinkovitost. Iz operativnega vidika bo vzpostavljena nova upravljavska struktura, ki bo v večji meri vključevala organizacije gostiteljice in ustrezne zainteresirane strani za vedno večjo učinkovitost dostopnosti storitev za MSP.

Komisija bo v začetku leta 2012 vzpostavila vsebinsko bogat spletni portal, ki bo vključeval in poenostavljal obstoječo vsebino, zagotavljal informacije o ciljnih trgih glede na tretjo državo in sektor ter omogočal podroben pregled različnih razpoložljivih podpornih storitev. Ta portal bo nudil povezavo do spletne vsebine posvetovalnic „vse na enem mestu“ v vsaki državi članici in ne bo podvajal obstoječih informacij[35].

Stroški za mrežo Enterprise Europe Network bodo do leta 2014 pokriti iz obstoječih proračunskih sredstev. Vzporedno bo v zvezi s portalom izveden pilotni projekt, ki bo vključeval postopno prevajanje informacij v vse jezike EU. Portal bo povezal obstoječe portale na ravni EU in nacionalni ravni, vključno s podatkovno zbirko EU o dostopu do trgov in službo za pomoč izvoznikom, ter zagotovil dodatne informacije in pregled različnih razpoložljivih storitev.

Komisija bo:

– mreži Enterprise Europe Network zagotovila novo upravljavsko strukturo, ki bo izboljšala njeno delovanje in sodelovanje z organizacijami gostiteljicami in zainteresiranimi stranmi, ter tako izboljšala informacije za MSP;

– leta 2012 vzpostavila večjezični spletni portal, ki bo zagotavljal informacije o prednostnih trgih glede na tretjo državo in sektor ter podroben pregled razpoložljivih podpornih storitev. Portal bo krit z obstoječim programom za konkurenčnost in inovacije, pri čemer bo na podlagi obstoječih podatkovnih zbirk, kot so podatkovna zbirka o dostopu do trgov, služba za pomoč izvoznikom in evropski carinski informacijski portal, zagotovil profil poslovnih priložnosti in tveganj, ki bo vseboval kazalnike, kot so gospodarske razmere, trgovinske ovire, upravna obremenitev, carinski postopki, javna naročila in druge informacije za izvozne MSP[36], kot so, na primer, informacije o zakonodaji Unije, ki se lahko uporablja za sklepanje pogodb s strankami v tretji državi[37]. Portal se bo redno posodabljal;

– leta 2012 z državami članicami in zainteresiranimi stranmi začela z izvajanjem kampanje za ozaveščanje, s katero bo MSP seznanjala z razpoložljivimi podpornimi storitvami.

4.2.3. Ustvarjanje evropske razsežnosti v ponudbi storitev za MSP na prednostnih trgih

MSP ob začetku poslovanja v tretji državi včasih potrebujejo posebno podporo. V ta namen bo Komisija najpozneje do leta 2012 razvila konkretna priporočila za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti celotnega podpornega sistema, ki je evropskim MSP na voljo na trgih zunaj EU.

Ta pobuda bo oblikovana na podlagi rezultatov pregleda in izkušenj, pridobljenih v pilotnih projektih v zvezi s podporo podjetjem.

Priložnosti za evropska podjetja se med različnimi trgi razlikujejo in na podlagi tega je Komisija na prednostnih trgih ustanovila delovne skupine za dostop na trge[38].

Ker se lahko razmere med posameznimi prednostnimi trgi zelo razlikujejo, je potreben pristop „od spodaj navzgor“. V okviru usklajevanja dela delovnih skupin za dostop na trg v ustreznih delegacijah EU bo oblikovana platforma, ki bo predstavnikom programa za podporo podjetjem, vključno z, na primer, dvostranskimi trgovinskimi zbornicami, agencijami držav članic za podporo pri izvozu, poslovnimi organizacijami in partnerji mreže Enterprise Europe Network, omogočila redno sestajanje. To bi jim omogočilo ozaveščanje glede njihovih načrtovanih operacij, poenostavitev s specializacijo in delitvijo dela ter pripravo morebitnih skupnih operacij. Z izboljšanim mrežnim povezovanjem med lokalnimi organizacijami bi se lahko združili strokovno znanje in kompetence, s čimer bi se dosegla boljša delitev dela. Ker je virov malo, bi se lahko s to poenostavitvijo prizadevanj in praks okrepila prizadevanja lokalnih organizacij, da bi se ustvarile ugodne razmere za vse udeležence.

Glavna prednost navedenega pristopa bi bila povečanje velikosti in vidnosti operacij podpore podjetjem v državah, ki niso članice EU, ter zagotovitev najboljših razpoložljivih spretnosti in kompetenc po dostopnih cenah. Poleg tega bi mrežno povezovanje strokovnega znanja olajšalo doseganje vseh gospodarskih sektorjev ter evropskim grozdom, izvoznemu konzorciju in njihovim MSP pomagalo pri odkrivanju možnih partnerjev v državah, ki niso članice EU.

Glede na rezultate pregleda bo Komisija v sodelovanju z državami članicami na podlagi najboljše prakse spodbudila, ocenila in optimirala portfelj EU za podporo MSP v državah, ki niso članice EU. To naj ne bi vključevalo samo centrov za MSP EU in mreže Enterprise Europe Network, ampak tudi druge uveljavljene programe EU za podporo podjetjem v zvezi z dogodki borznega posredništva (kot so Invest in Med, East Invest, AL-INVEST), pobudami sodelovanja grozdov (kot sta European Cluster Collaboration Platform (evropska platforma za sodelovanje grozdov) in European Club of Cluster Managers (evropski klub vodij grozdov)), nacionalnimi točkami za stike okvirnega programa EU za raziskave ter mrežnim povezovanjem in posameznimi programi usposabljanja v EU (kot sta program vrat na Japonsko/Južno Korejo ali program usposabljanja vodilnih delavcev).

Ti instrumenti, ki imajo pogosto različne pravne podlage in proračunske določbe ter so namenjeni za različne trge, se bodo morali uporabljati skupaj kot del celovitega koncepta podpore evropskim MSP z vzpostavljanjem delovnih dogovorov, kot so skupna merila uspešnosti, z doseganjem sinergij in izmenjavo prakse, tudi v zvezi z merjenjem uspešnosti lastne dejavnosti (vrednotenjem).

Države članice se spodbuja, da razmislijo o prostovoljni širitvi svojih storitev za MSP EU v države, ki niso članice EU[39]. Ta boljša uporaba obstoječih struktur in strokovnega znanja ne bi samo koristila celotni učinkovitosti, ampak bi tudi uveljavljenim organizacijam iz držav članic zagotovila priložnost, da dosežejo večji krog strank. Poleg tega bi taka dostopnost zelo koristila MSP s sedežem v državah članicah, ki nimajo nacionalnih organizacij za podporo podjetjem na vseh trgih tretjih držav.

Po potrebi je treba na ravni EU dopolnilne sheme financiranja, ki so predmet prihodnjega večletnega finančnega okvira, upoštevati kot sredstvo za spodbujanje čezmejnega sodelovanja in dostopa do dopolnjujočega strokovnega znanja med ponudniki storitev, s čimer bi se optimirala uporaba omejenih javnih sredstev.

Za upravljanje celotnega procesa, oceno napredka, nadzor napredka in oceno učinkovitosti pristopa bi se moralo redno izvajati ocenjevanje, ki bi vključevalo vse večje zainteresirane strani. To bi se lahko izvedlo v obliki letnega foruma, na katerem bi Komisija zainteresirane strani pozvala, da delijo svoje izkušnje in izmenjajo mnenja. Tako bi lahko vsi udeleženci opredelili morebitne delitve dela ter potrebo po novih dejavnostih in drugih izkušnjah, da bi se učili drug od drugega.

Komisija bo:

– spodbudila čezmejno sodelovanje in dostop do dopolnjujočega strokovnega znanja med ponudniki storitev predvsem prek finančnih spodbud, ki bi jih lahko zajemal novi program za konkurenčnost podjetij in MSP v okviru predlaganega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020;

– obstoječe ukrepe redno ocenjevala, pri čemer bo vključila vse večje zainteresirane strani;

– na podlagi najboljših praks ovrednotila, optimirala in spodbujala portfelj EU za podporo MSP v državah, ki niso članice EU[40].

4.2.4. Spodbujanje internacionalizacije MSP prek grozdov in mrež

MSP morajo pogosto najti prave partnerje za razvoj in proizvodnjo izdelkov in storitev, ki so konkurenčni na svetovni ravni. Vedno bolj težijo k rasti in inovacijam, vendar ne sama, ampak s sodelovanjem, tako da vstopajo v strateška poslovna sodelovanja in mrežno povezovanje z mednarodnimi partnerji. Glede na to je treba upoštevati pomen podizvajalskih pogodb.

Grozdi, poslovne mreže in izvozni konzorciji imajo lahko pri pomoči MSP, da ta razvijejo take dejavnosti in postanejo bolj mednarodno usmerjena, pomembno vlogo. Zlasti izvozni konzorciji imajo pri internacionalizaciji posebno vlogo, saj predstavljajo skupine podjetij, ki medsebojno sodelujejo pri projektu priprave izvoza. Na primer, nedavne študije so pokazale, da so novoustanovljena MSP, ki so razvila nove proizvode in storitve v specifični niši, pogosto že od začetka dejavna na mednarodnih trgih, njihovo izvozno sposobnost pa krepi članstvo v grozdu[41].

MSP, ki gostujejo v grozdih in poslovnih mrežah, imajo lahko koristi od stikov, poslovnih povezav, uradnega in neuradnega znanja iz grozda in poslovne mreže ter od prilagojenih storitev, ki jih zagotavljajo grozdi ali mrežne organizacije. Take koristi med drugim spodbujajo razvoj partnerstev v tujini, tako da je MSP omogočen lažji dostop do svetovnih vrednostnih verig, razvoj strateških zvez z raziskovalnimi organizacijami v sodelujočih grozdih ali mrežah, razširitev njihovih komercialnih dejavnosti v tujini, vključno z javnim naročanjem, ter pridobitev ustreznih spretnosti in prilagojenih strokovnih nasvetov[42].

Glede na to bi morali biti grozdi in mrežne organizacije v državah članicah priznani kot pomembni spodbujevalci ter zato vključeni v sisteme za podporo podjetjem, katerih cilj je pospeševanje internacionalizacije MSP[43]. Hkrati je nadnacionalno sodelovanje med grozdi in mrežnimi organizacijami danes pomemben izziv in bi ga bilo treba obravnavati na vseh ravneh[44], kar bi bilo treba podpreti tudi s čezmejnimi posojili, kot je Komisija predlagala v sporočilu „Proračun za strategijo Evropa 2020“[45].Okrepiti je treba tudi sodelovanje med grozdi in mrežo Enterprise Europe Network ter drugimi zainteresiranimi podjetniškimi združenji EU, da se MSP zagotovijo boljše storitve inovativnosti in dostop do mednarodnih trgov.

Komisija bo dolgoročno razvila široko pobudo EU, ki bo usmerjena k večjemu strateškemu izkoriščanju nadnacionalnega sodelovanja grozdov zunaj Evrope, da se bodo oblikovale skupne dolgoročne strategije z mednarodnimi partnerji v državah članicah EU.

Ta pobuda za internacionalizacijo grozdov bi lahko prispevala k spodbujanju svetovne konkurenčnosti grozdov v Evropi, zlasti v nastajajočih industrijah, kjer ima sodelovanje grozdov potencial, da ustvari nove konkurenčne prednosti za Evropo. Ta program bi lahko vključeval ukrep za opredelitev strateških interesov za nadaljnje sodelovanje grozdov v EU.

Komisija bo:

– spodbujala in financirala oblikovanje programov usposabljanja za podjetnike, uprave MSP ter upravljavce grozdov, poslovnih mrež in izvoznih konzorcijev, da jim omogoči upravljanje operacij internacionalizacije;

– z vrsto ukrepov, vključno z informativnimi kampanjami in finančnimi spodbudami, pospešila vzpostavitev izvoznega konzorcija med MSP, ustanovljenimi v različnih državah članicah, za spodbujanje sinergij;

– s posojili, podprtimi z jamstvi EU, podprla čezmejno sodelovanje med grozdi/mrežami.

4.2.5. Racionalizacija novih dejavnosti na prednostnih trgih 4.2.5.1. Vodilna načela

Komisija odločno potrjuje naslednja vodilna načela, da se zagotovi popolna uporaba razpoložljivih sredstev in se preprečijo prekrivanja.

Dopolnjevanje in dodatnost. Ukrep, sprejet na ravni EU, mora dopolnjevati, ne pa podvajati dejavnosti v podporo podjetjem, ki jih že izvajajo države članice in/ali zasebne organizacije. V skladu z načelom subsidiarnosti in ustrezno delitvijo dela je namen ukrepa EU zapolnitev vrzeli ali okrepitev obstoječih podpornih storitev, kjer potrebe niso zadovoljene – ali niso zadovoljene v zadostni meri – s strani javnih ali zasebnih organizacij. To bi se na primer lahko zgodilo tam, kjer obstoječi ponudniki storitev ne pokrivajo vseh prednostnih trgov (na primer nastajajočih trgov) in vprašanj glede dostopa, npr. v zvezi s standardi in predpisi ter drugimi netarifnimi ovirami pri poslovanju v tujini.

Trajnost. Podpora na ravni EU za storitve podpore podjetjem bi morala temeljiti na dokazani potrebi na trgu. Kratkoročno se lahko financirajo z javnimi sredstvi, ki jih ureja finančna uredba, vendar bi moral biti cilj storitev dolgoročno financiranje iz lastnih sredstev v največji možni meri, da se zmanjša tveganje glede neutemeljenega izčrpavanja trga zasebnih ponudnikov storitev.

Učinkovitost pri porabi javnih sredstev. Javna sredstva se morajo v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja uporabiti v najboljšem razmerju med porabljenimi viri in doseženimi rezultati. V ta namen je treba za vsako dejavnost določiti posebne, merljive, dosegljive, ustrezne in časovno določene (angl. SMART) cilje ter načrtovati ustrezno oceno. Učinkovita uporaba javnih sredstev lahko pomeni, da je namesto vzpostavitve nove fizične strukture pametneje spodbuditi obstoječe ponudnike storitev na trgih zunaj EU, kot so nacionalne ali evropske trgovinske zbornice ali lokalne delegacije EU in delovne skupine za dostop na trg, da razširijo obseg svojih dejavnosti ali združijo svoje vire za boljše storitve.

Vodilna načela bodo ključni elementi te strategije in bodo urejala vse pobude na tem področju na ravni EU pred letom 2014 in po njem:

Komisija se zavezuje, da bo sledila tem vodilnim načelom pri izbiranju, načrtovanju in izvajanju podpornih pobud na ravni EU;

države članice so pozvane, da pri svoji zunanji podpori podjetjem, kjer je ustrezno, sledijo podobnim načelom in prednostnim nalogam.

4.2.5.2. Geografske prednostne naloge

Komisija bo v zvezi z novim ukrepom, ki se bo izvedel zunaj EU, za vzpostavitev geografskih prednostnih nalog, opredelitev prednostnih držav in začetek izvajanja celovitega sklopa specifičnih ukrepov uporabila naslednja merila.

Z osredotočenostjo na dejanske potrebe MSP bo to povečalo učinkovitost pobud. Sčasoma bo treba seznam prednostnih držav seveda prilagoditi. Prednostne naloge je treba opredeliti zlasti na podlagi naslednjih dejavnikov:

Gospodarski potencial in velikost trga. Prednostni trgi morajo vključevati pomembne trgovinske in naložbene partnerje EU ter trge z možnostmi za močno gospodarsko rast. Trge, ki imajo zaradi naraščajoče kupne moči in naložbenih priložnosti potencial pomembnih poslovnih partnerjev, je treba spremljati, da se oceni potreba po nadaljnjih ukrepih.

Obseg težavnosti, s katero se MSP soočajo pri dostopu do trga. MSP do nekaterih trgov dostopajo težje kot do drugih, predvsem zaradi tarifne zaščite, pogosteje pa zaradi razlik v zakonodajnem okolju, ki lahko delujejo kot netarifne ovire v trgovini in naložbah. Tudi težaven dostop do financ lahko predstavlja oviro za MSP, ki se v različnih državah razlikuje. Prizadevanja je treba usmeriti v čim temeljitejšo odpravo teh ovir in v pomoč MSP, da jih premagajo.

Vrzeli v obstoječi podpori podjetjem. Pregled razporeditve lokalnih storitev, ki jih trenutno izvajajo javne in zasebne organizacije, bo v pomoč pri opredelitvi možnih vrzeli v lokalni podporni infrastrukturi in načina premostitve vrzeli. Tematska področja, ki niso dovolj pokrita, bi lahko vključevala potrebo po strokovnem znanju o specifičnih vprašanjih, kot so standardi, ocenjevanje skladnosti, komercializacija tehnologije, zaščita pravic intelektualne lastnine, javna naročila in razpisi ter carinski predpisi. Morda bo treba določiti prednostne naloge.

EU bo na podlagi zgornjih meril opredelila prednostne trge za MSP. Ti bi lahko vključevali trenutne pomembne trgovinske in naložbene partnerje EU (ZDA, Kitajska, Rusija, Japonska), države širitve in partnerje evropske politike sosedstva na vzhodu in jugu ter trge z močno gospodarsko rastjo (nastajajoči trgi v Aziji, Afriki in Latinski Ameriki).

4.2.6. Vključevanje internacionalizacije MSP v druge politike EU in ustvarjanje ugodnega okolja za mednarodne dejavnosti MSP

Potencial za boljšo uporabo širokega obsega obstoječih in novih politik EU v podporo MSP, ki težijo k mednarodni rasti in vstopu na tuje trge, ostaja neizkoriščen.

Vse države širitve so pozvane, naj sprejmejo cilje strategije Evropa 2020, vključno z dejavnostmi, povezanimi z MSP. Krepitev pravne države je ključna prednostna naloga politike širitve, ki bo pomagala okrepiti zaupanje MSP EU v naložbe na te trge. Tudi oblikovanje podjetjem naklonjenega poslovnega okolja je pomemben steber naših odnosov z državami vzhodnega partnerstva.

Trenutne zgodovinske spremembe v regijah južnega Sredozemlja/severne Afrike so dober razlog za podporo EU za družbeno-gospodarsko preoblikovanje v navedeni regiji in se povezujejo s sosedsko politiko EU. To bi lahko vključevalo razvojne in krepitvene sheme za sodelovanje med podjetji v EU in teh državah[46]. Glede na njihov velik potencial za gospodarski razvoj in v skladu s skupno strategijo EU–Afrika bi bilo treba afriške države na splošno pozvati, naj izkoristijo prednosti tesnega partnerstva z MSP EU.

V okviru preiskav o trgovinski zaščiti bo obravnavan poseben položaj MSP kot uvoznikov, uporabnikov, pritožnikov ali izvoznikov, pri čemer bodo informacije o delovanju instrumentov trgovinske zaščite postale dostopnejše za MSP.

Avtonomne tarifne opustitve in kvote so pomembne za podjetja s proizvodnjo v Uniji. Posebna pozornost je namenjena interesu MSP. Učinek tega orodja bo ovrednoten v okviru ocene gospodarskega učinka, ki bo izvedena leta 2012.

EU bo:

– podprla oblikovanje podjetjem naklonjenega poslovnega okolja v državah širitve in sosednjih državah ter državah v razvoju, zlasti za MSP; tako izboljšano okolje bo koristilo vsem MSP, vključno s tistimi, ki želijo poslovati na točno določenem trgu;

– okrepila prizadevanja za odpravo preostalih tarifnih in netarifnih ovir v državah, ki niso članice EU;

– v trgovinskih in gospodarskih oddelkih vseh ustreznih delegacij EU vzpostavila točke za stike za MSP v okviru dela delovnih skupin za dostop na trg;

– v svojih dialogih o pravni ureditvi s partnerskimi vladami se bo zavzemala za večjo odprtost trgov in njihovo večjo naklonjenost malim podjetjem;

– interese malih podjetij za dostop do mednarodnih trgov javnih naročil določila kot prednostno nalogo na večstranskih pogajanjih o sporazumu STO o vladnih naročilih (GPA);

– izboljšala obveščanje MSP o gospodarskih koristih mednarodnega trgovanja in koristih ukrepov trgovinske politike, zlasti dvostranskih sporazumov o prosti trgovini;

– vzpostavila forum o financiranju MSP v Afriki, ki je pomemben prvi korak našega novega pristopa k povezovanju evropskih in afriških podjetij z okrepljenim in trajnim dialogom;

– seznanjala MSP o možnih avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah ter ocenjevala njihov učinek na MSP v okviru ocene, ki bo izvedena leta 2012.

5. Sklep

Glede na trenutne gospodarske razmere je pomembno iskati nove vire rasti. Trgi tretjih držav, ki se širijo, lahko MSP EU zagotovijo pomembne priložnosti. Komisija meni, da lahko zgoraj opredeljeni pristop MSP zagotovi potrebna orodja za uspešno poslovanje zunaj EU. To temelji na predpostavki, da bo sodelovanje med EU in državami članicami, med državami članicami ter med javnim in zasebnim sektorjem ustvarilo jasne koristi za MSP EU.

Navedena nova strategija EU določa šest področij ukrepanja:

· pregled obstoječe ponudbe podpornih storitev za racionalnejši in bolj usklajen pristop v prihodnosti;

· vzpostavitev enotnega virtualnega portala z informacijami za MSP, ki želijo poslovati zunaj meja EU;

· krepitev doslednosti sistemov podpore na ravni EU za povečanje njihovega učinka;

· spodbujanje grozdov in mrež pri internacionalizaciji MSP;

· pobuda za vseevropsko sodelovanje na prednostnih trgih za čim boljši izkoristek porabljenih javnih sredstev;

· uporaba obstoječih zunanjih politik EU za pospeševanje mednarodne rasti evropskih MSP.

Prihodnja prizadevanja morajo biti usmerjena v učinkovitejše sodelovanje obstoječih ponudnikov storitev, ki je pogosto čezmejno, in zagotovitev spodbud v ta namen. S celovitim pregledom evropske ponudbe podpornih storitev bodo ustvarjeni temelji za ta proces. Pri izvajanju te strategije bodo partnersko sodelovale vse institucije EU in zainteresirane strani MSP, pri premisleku o novih dejavnostih v podporo internacionalizaciji MSP pa bi morale kratkoročno in dolgoročno upoštevati prednostne naloge in vodilna načela iz tega sporočila.

Države članice so pozvane, naj sprejmejo podoben pristop in s Komisijo tesno sodelujejo pri krepitvi podpornega okolja za mednarodno rast evropskih MSP.

Priloga

Na podlagi sedanjih izkušenj s postopkom opredeljevanja ključnih ovir pri dostopu do trgov tretjih držav (kot je zahteval Svet Evropske unije v svojih sklepih iz decembra 2008) delovne skupine za dostop na trg delujejo ali bodo oblikovane v naslednjih državah:

– Alžirija

– Argentina

– Brazilija

– Čile

– Egipt

– Filipini

– Hongkong

– Indija

– Indonezija

– Izrael

– Japonska

– Južna Afrika

– Južna Koreja

– Kanada

– Kazahstan

– Kitajska

– Kolumbija

– Malezija

– Maroko

– Mehika

– Norveška

– Nova Zelandija

– Nigerija

– Peru

– Rusija

– Singapur

– Švica

– Tajska

– Tajvan

– Tunizija

– Turčija

– Ukrajina

– Združene države Amerike

– Vietnam

[1] Po mnenju OECD se pričakuje, da bodo trgi v razvoju in novi trgi do leta 2030 predstavljali 60 % svetovnega BDP.

[2] COM(2010) 614.

[3] COM(2008) 394, pregledano v COM(2011) 78.

[4] COM(2010) 612.

[5] Opredeljeno v Aktu za enotni trg, COM(2010) 608.

[6] Kot je opredeljeno v Priporočilu št. 2003/361/ES, ki ga je Komisija sprejela 6. maja 2003 in ga uporablja od 1. januarja 2005; http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_en.htm.

[7] Poročilo Internationalisation of European SMEs (Internacionalizacija evropskih MSP), december 2009; http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm.

[8] Nedavno poročilo navaja, da evropska MSP danes želijo doseči hitro rastoče srednje sloje v državah v vzponu. V preteklosti je veliko podjetij vlagalo v nastajajoče trge ali z njih pridobivalo vire za znižanje svojih proizvodnih stroškov (EIU: „New horizons: Europe’s small and medium-sized companies look to emerging markets for growth“ – Nova obzorja: evropska mala in srednje velika podjetja iščejo rast na nastajajočih trgih).

[9] Poročilo Internationalisation of European SMEs (Internacionalizacija evropskih MSP), december 2009; http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm. Informacije v tej študiji se nanašajo na dejavnosti MSP na notranjem trgu in trgu zunaj meja EU.

[10] V zadnjih desetletjih je liberalizacija mednarodnega pretoka blaga, storitev, kapitala, ljudi in informacij privedla do bolj povezanega svetovnega gospodarstva, v katerem čezmejne vrednostne verige postajajo vse pomembnejše. Od 50. let 20. stoletja se je delež mednarodne trgovine v svetovnem BDP potrojil. Od gospodarstev v vzponu v Aziji, Latinski Ameriki in Afriki se pričakuje, da bodo prispevala pomemben delež prihodnje svetovne gospodarske rasti (prim. opombo 1); tako se bodo za evropska podjetja odprle številne priložnosti zunaj EU. Zdaj morajo evropska podjetja izkoristiti globalizacijo sebi v prid. Evropska MSP morajo biti pripravljena izkoristiti to rast in hkrati prispevati k rasti EU.

[11] Preglednica 2.1, stran 20, „Opportunities for the Internationalisation of SMEs“ (Priložnosti za internacionalizacijo MSP), avgust 2011, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/enterprise-europe-network/intern_event_en.htm. V nadaljnjem besedilu: Poročilo o priložnostih.

[12] „Omejen dostop do zadostnih človeških virov“ je pomenil veliko oviro pri poslovanju v sedmih ključnih državah zunaj EU. Glej 2. poglavje Poročila o priložnostih.

[13] Po prvi objavi dokumenta o problematiki leta 2009 je končno posvetovanje, ki se je začelo maja 2011 in je temeljilo na številnih usmerjevalnih vprašanjih, sprožilo več kot 60 odzivov najrazličnejših zainteresiranih strani. Vse podrobnosti o posvetovanju in povzetek odzivov so na spletni strani http://ec.europa.eu/enterprise/policies/international/listeningstakeholders/public-consultation-sme-support/index_en.htm.

[14] Programi s proračunom, ki pri večjih državah članicah presega 2 milijona EUR.

[15] Poročilo o priložnostih.

[16] Podrobnejši pregled podpornih pobud EU je v dokumentu o ozadju na http://ec.europa.eu/enterprise/policies/international/files/annexes-to-consultation_en.pdf.

[17] COM(2011) 78.

[18] COM(2007) 183.

[19] Glej http://madb.europa.eu/.

[20] COM(2010) 612.

[21] http://ec.europa.eu/ecip/index_en.htm.

[22] Glej evidenco v Poročilu o priložnostih.

[23] V nedavni raziskavi o MSP EU z mednarodnimi izkušnjami je bilo ugotovljeno, da je več kot polovica (63 %) takih podjetij po udeležbi v mednarodnem podpornem programu izboljšala svojo uspešnost; rezultati so vzeti iz raziskave o MSP EU z mednarodnimi izkušnjami iz Poročila o priložnostih.

[24] Poročilo o priložnostih navaja, da „tudi med MSP, ki so že aktivna na svetovni ravni, samo 27 % pozna javne podporne programe. Poleg tega samo 7 % internacionaliziranih MSP v svojih mednarodnih poslovnih dejavnostih uporablja javno podporo.“

[25] Obravnavani primer je primer sodelovanja v Rusiji. Ukrep za „izboljšanje splošnega investicijskega okolja in ugodno okolje za MSP EU se ukrepi že učinkovito izvajajo prek sodelovanja na visoki ravni med Evropsko komisijo, delegacijo EU v Rusiji, veleposlaništvi, poslovnimi združenji EU, nacionalno trgovinsko zbornico ter rusko vlado“; glej Poročilo o priložnostih.

[26] Glede na Poročilo o priložnostih je 24 % internacionaliziranih MSP seznanjenih z javnimi podpornimi programi za internacionalizacijo, ki bi jih lahko uporabili. Ta ozaveščenost se povečuje z velikostjo podjetij: pri mikropodjetjih je 23-odstotna, pri malih podjetjih 36-odstotna in pri srednje velikih podjetjih 37-odstotna, vendar to še vedno pomeni manjšino MSP.

[27] „Od 24 % mednarodnih MSP, ki poznajo javne podporne programe, manj kot ena tretjina podjetij te programe uporablja za svoje dejavnosti.“ Poročilo o priložnostih.

[28] Države članice zagotovile so v sedmih ključnih ciljnih državah zagotovile med 4 in 25 pomembnih podpornih ukrepov, kot je bilo ugotovljeno v Poročilu o priložnostih.

[29] Prav tam: „Leta 2009 je 40 % MSP poročalo o pomanjkanju zadostne javne podpore kot pomembni oviri pri internacionalizaciji.“

[30] Lokalna pomoč za internacionalizacijo v EU, ki jo je doslej zagotavljala Komisija, je omejena na mrežo Enterprise Europe Network, kratkoročne programe, kot je „Razumevanje Kitajske“ (http://www.understandingchina.eu), nekaj okroglih miz in seminarjev o MSP v več evropskih mestih, med drugim o „usposabljanju vodij usposabljanja“ v trgovinskih zbornicah itd., ter nekatere daljnosežne dejavnosti bruseljske podružnice Centra za industrijsko sodelovanje EU–Japonska (http://www.eu-japan.eu), da programi centra postanejo preglednejši tudi za MSP EU. Večina dejavnosti služb za pomoč kitajskim MSP glede pravic intelektualne lastnine je potekala v EU. Zagotavljanje teh storitev v bližini MSP se je izkazalo kot ključni element uspeha.

[31] „44 % MSP EU je poročalo o pomanjkanju zadostnih informacij kot pomembni oviri.“ Poročilo Internationalisation of European SMEs (Internacionalizacija evropskih MSP), december 2009; http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm.

[32] Kot je predvideno v novem programu za konkurenčnost podjetij in MSP, ki je predlagan v sporočilu z dne 29. junija o prihodnjem večletnem finančnem okviru.

[33] Kjer ni delovnih skupin za dostop na trg, bo vloga delegacij EU po potrebi vključevala zagotavljanje osnovnih informacij za dopolnjevanje ugotovitev, ki jih potrebuje ponudnik storitve, ki izvaja pregled. Delegacije lahko po potrebi organizirajo usklajevalne sestanke med podjetji in poslovnimi organizacijami, ki delajo na terenu.

[34] Glede na Poročilo o priložnostih pregled storitev pomeni ključno nalogo, ki jo je treba izvesti pri kakršnem koli usklajevanju na ravni EU.

[35] „Učinkovitost bi se lahko povečala z organizacijo zbiranja podatkov na ravni EU o razvoju trga ter pravnem in institucionalnem okolju na tujih trgih“, glej poročilo Komisije Internationalisation of European SMEs (Internacionalizacija evropskih MSP), december 2009, str. 9.

[36] Npr. dopolnitev storitev, ki jih ponujajo države članice STO v okviru svojih informacijskih točk o tehničnih ovirah v trgovini, katerih vloga vključuje zagotavljanje informacij o tehničnih predpisih, standardih in postopkih za ocenjevanje skladnosti.

[37] Glej predlog Komisije za skupno evropsko prodajno pravo, sprejet dne 11. oktobra 2011.

[38] Seznam delovnih skupin za dostop na trg, ki delujejo ali bodo oblikovane, je v prilogi k temu sporočilu.

[39] Navdih se lahko črpa iz člena 20(2)(c) PDEU: „Državljani Unije imajo […] [m]ed drugim […]: […] (c) pravico na ozemlju tretje države, kjer država članica, katere državljani so, nima predstavništva, do zaščite diplomatskih in konzularnih organov katere koli države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane te države“.

[40] To ne bo vključevalo samo centrov MSP EU in mreže Enterprise Europe Network, ampak tudi druge uveljavljene programe EU za podporo podjetjem v zvezi z dogodki borznega posredništva, pobudami sodelovanja grozdov, nacionalnimi točkami za stike okvirnega programa ter mrežnim povezovanjem in posameznimi programi usposabljanja v EU.

[41] Glej, na primer, študijo OSEO/UBIFRANCE (2010) o „povezavi med inovacijami in izvozom“

http://www.oseo.fr/storage/newsletters/vendredi_28_mai_20102/gauche/actualites/etude_oseo_ubifrance.

[42] European Clusters Go International: Networks and clusters as instruments for the initiation of international business cooperation (Internacionalizacija evropskih grozdov: mreže in grozdi kot instrumenti za začetek mednarodnega poslovnega sodelovanja), VDI/VDE/IT, 2011, http://www.vdivde-it.de/news-en/publications/best-practice/european-clusters-go-international-2013-networks-and-clusters-as-instruments-for-the-initiation-of-international-business-cooperation.

[43] Zato je bil na ravni EU v okviru programa za konkurenčnost in inovacije iz marca 2011 objavljen poseben razpis, da bi se prek regionalnih in nacionalnih programov grozdov spodbudilo mednarodno sodelovanje. Glej

http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemlongdetail.cfm?item_id=4968.

[44] V zvezi s tem bo evropska platforma za sodelovanje grozdov, vzpostavljena v okviru evropske pobude za odličnost grozdov, instrument za mednarodno spodbujanje boljšega sodelovanja grozdov v korist MSP. Kot prvi korak so bili podpisani memorandumi o soglasju s partnerji na Japonskem, v Indiji in Braziliji, še več pa je načrtovanih. Za več informacij glej http://www.cluster-excellence.eu/collaboration. Poleg tega ukrep „Regije znanja“ v sedmem okvirnem programu EU za raziskave obravnava nadnacionalno sodelovanje med grozdi. Cilj ukrepa je okrepiti raziskovalni potencial evropskih regij, zlasti tako, da se v Evropi spodbudi in podpre razvoj regionalnih „grozdov na temelju raziskav“, v katerih so združene univerze, raziskovalna središča, podjetja in regionalni organi. Podpora je na voljo zlasti za dejavnosti internacionalizacije in razvoj strategij s tretjimi državami. http://cordis.europa.eu/fp7/capacities/regions-knowledge_en.html.

[45] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Proračun za strategijo Evropa 2020 — Del II, Poglavja o posameznih politikah, COM(2011) 500 z dne 29. junija 2011. Komisija je predlagala, naj se v obdobju 2014–2020 jamstva EU za posojila osredotočijo ne le na nacionalno razsežnost, ampak tudi na čezmejna posojila in posojila v več državah.

[46] Na primer, prek sodelovanja grozdov: partnerstva grozdov nudijo konkretne možnosti za okrepljeno poslovno sodelovanje, ki bi se lahko razvilo in prilagodilo posebnim potrebam podjetij v sektorjih, kot so turizem in ustvarjalne panoge, ki imajo velik gospodarski potencial v državah južnega Sredozemlja. Komisija poleg tega posebnega primera razmišlja tudi o podpori izmenjav med podjetniki s sedežem v različnih državah v Evropski uniji in zunaj nje.