SL Uradni list Evropske unije C 211/73

Mnenje Odbora regij Sistem SPkupnosti za nadzor ribištva

(2009/C 211/11)

ODBOR REGIJ

— močno pozdravlja korenito prenovo nadzornega sistema skupne ribiške politike (SRP) EU ter poziva Svet in Evropsko komisijo, naj upoštevata raznolikost in posebnosti različnih ladjevij in ribolovnih območij;

— meni, da se bo „kultura skladnosti“ spodbujala samo, če bodo nadzorni ukrepi izvedeni na podlagi dialoga in soglasja ter se ne bodo uvajali v okviru pristopa od zgoraj navzdol. Pozdravlja nove ukrepe, določene v uredbi, ki države članice obvezujejo k izpolnitvi ciljev SRP, vendar meni, da je treba dobro preučiti sorazmernost takih ukrepov. OR se ne strinja z zavrnitvijo prenosa in izmenjave kvot;

— poziva, naj se pojasni področje uporabe novih določb o rekreacijskem ribolovu glede izdajanja licenc in dovoljenj. Če tak ribolov ne bo reguliran, lahko ogrozi staleže rib iz načrtov za obnovitev. Vendar pa mora biti ureditev ribolova v uredbi sorazmerna in ne pretirana;

— izraža zaskrbljenost glede trajnostnega razvoja in donosnosti malega priobalnega ribolova, zato želi pojasnilo novih določb, ki za čolne z dolžino 10–15 metrov zahtevajo namestitev sistema za spremljanje plovil, uporabo elektronskih ladijskih dnevnikov in popolne elektronske deklaracije o iztovarjanju. Zavrača namestitev AIS na vsa ribiška plovila s skupno dolžino nad 15 metrov in poziva, naj se plovila z dolžino manj kot 10 metrov, ki uporabljajo mirujoče ribolovno orodje, izvzamejo iz zahtev po potrjevanju moči motorja.

Poročevalec : Simon DAY (UK/EPP), član grofijskega sveta Devon

Referenčna dokumenta

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o predlogu Uredbe Sveta o oblikovanju nadzornega sistema Skupnosti za zagotovitev upoštevanja pravil skupne ribiške politike – COM(2008) 718 konč.

Predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, COM(2008) 721 konč. – 2008/0216 (CNS)

I. POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

1. močno pozdravlja prenovo nadzornega sistema skupne ribiške politike (SRP) EU, saj je sedanji nadzorni sistem neučinkovit, drag, zapleten in ne prinaša želenih rezultatov;

2. podpira zastavljene cilje, tj. poenostavitev, uskladitev, doseganje večje učinkovitosti nadzora s čim manjšimi stroški, razvoj kulture skladnosti;

3. meni, da je potrebna celovita reforma in da je možnost 3 (nova uredba) najustreznejša.

A. Upoštevanje lokalne in regionalne razsežnosti

ODBOR REGIJ

4. poziva Svet in Evropsko komisijo, naj upoštevata raznolikost in posebnosti različnih ladjevij in ribolovnih območij, kot je navedeno v uvodni izjavi 18 predloga;

5. meni, da je treba posebno pozornost nameniti potrebam perifernih obmorskih regij, ki so še posebej odvisne od ribolova. Bistveni sta fleksibilnost in možnost izvedbe posebnih ukrepov, prilagojenih posebnim razmeram in zadevnim regijam (1);

6. poudarja, da se z decentralizacijo SRP, ki se odraža v ustanovitvi regionalnih svetovalnih svetov (RSS) in v preoblikovanju GD MARE Evropske komisije, potrjuje potreba po uporabi novega političnega okvira za nadzor na ravni regionalnih morij. Zato mora imeti Evropska komisija na voljo večje zmogljivosti, ki bodo ustrezale raznolikosti, ki izhajajo iz regionalnih posebnosti;

7. poudarja spremembe, ki jih bo novi sistem za nadzor ribištva prinesel lokalnim in regionalnim oblastem, pristojnim za nadzor ribištva. Novi sistem se lahko na terenu uspešno izvaja samo, če bodo države članice ustrezno porazdelile spremenjene pristojnosti med vse sodelujoče upravne ravni. Bistveni pogoj za to so zadostni finančni in človeški viri za dobro delujoče organizacijske strukture z ustreznimi sredstvi za nadzor in spodbujanje splošne kulture skladnosti ter z instrumenti za usklajeno uporabo teh sredstev.

B. Nov skupni pristop k nadzoru in spremljanju

Splošne določbe

ODBOR REGIJ

8. podpira pojasnitev porazdelitve ustreznih pristojnosti med države članice in regije, Komisijo in Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva (CFCA), da se dejavnosti ne bi podvajale. Evropska komisija bo še naprej izvajala potrebne ukrepe spremljanja in tako zagotovila, da bodo vse regije enotno upoštevale predpise o ribolovu;

9. pozdravlja nove določbe o krepitvi strateškega načrtovanja, taktičnega usmerjanja in strategije vzorčenja v okviru nadzora ribištva, vključno s sistematično analizo tveganja. Da bi se izognili neusklajeni uporabi novega instrumenta, OR močno podpira pomoč organov za spremljanje, in sicer z razvojem enotnih metodologij obvladovanja tveganja na vseh ravneh, ki naj bi ga v skladu s členom 112 zagotavljala CFCA;

10. zlasti pozdravlja uvedbo nove obveznosti za države članice, tj. vzpostavitev enega organa v vsaki državi članici (člen 5(5)), ki bo učinkovito usklajeval vse instrumente nadzora na vseh ravneh.

Manjša upravna obremenitev in stroški

ODBOR REGIJ

11. predvideva znatno zmanjšanje operativnih stroškov (za 30 %), s čimer se bo povečala stroškovna učinkovitost nadzornih sistemov v državah članicah in regijah, pod pogojem, da se v celoti uporabijo sodobne tehnologije in poenostavljeni nadzorni sistemi. Če pa se stroški ne bodo zmanjšali, je treba kakršno koli dodatno finančno breme za države članice ali regije pokriti s sredstvi iz proračuna EU, predvsem glede na nesorazmerno veliko odgovornost nekaterih držav članic in regij pri nadzoru izvajanja skupne ribiške politike (SRP) v razmerju do njihovih kvot;

12. poziva Svet, naj spodbudi stroškovno učinkovitost z vzpostavitvijo javnih obalnih struktur, ki bolje povezujejo upravljanje ribištva z drugimi pomorskimi dejavnostmi ter z vzpostavitvijo skupnih inšpektoratov za nadzor ribištva v obalnih državah članicah in njihovih sosednjih regijah;

13. je pred kratkim priporočil, da ribiški inšpektorati med svoje naloge vključijo okoljski nadzor, mejni nadzor, reševanje na morju in civilno zaščito (2), ter pozdravlja novo določbo o vzpostavitvi celostnega omrežja za pomorski nadzor (členi 4, 112 in 17g o pristojnostih CFCA).

Povečana uporaba sodobnih tehnologij

ODBOR REGIJ

14. s pridržkom sprejema dejstvo, da se v predlogu poudarja potreba po povečani uporabi sodobnih tehnologij in učinkovitih sistemov potrjevanja podatkov, vključno s spremljanjem plovil ter drugimi ustreznimi in stroškovno učinkovitimi sistemi (členi 9–11), kar delno odraža predhodno priporočilo OR (3). Čeprav je elektronsko spremljanje ključnega pomena za stroškovno učinkovito ribištvo, pa se sistemi izvrševanja in upravljanja ne bi smeli podvajati. Naprave bi morale ustrezati velikosti plovil ter trajanju in območju plovbe. OR je zlasti zaskrbljen, da je sistem AIS namenjen predvsem varnosti plovbe in ni primeren za nadzor ribištva;

15. poudarja, da je treba zaradi stalnega razvoja tehnologij zakonodajo prilagoditi prihodnjim spremembam z vzpostavitvijo učinkovitega regulativnega mehanizma za prilagajanje tehničnim spremembam. Lokalne in regionalne oblasti ter organizacije proizvajalcev poziva k sodelovanju pri pilotnih projektih o orodjih za sledljivost, kot je genetska analiza (člen 13(1)).

Spremljanje ribolova in trženja

ODBOR REGIJ

16. poudarja, da je treba še naprej izvajati nadzor na morju, saj je to trenutno edina metoda za ustrezno spremljanje ribolovnega orodja in tehničnih ohranitvenih ukrepov, mrežnih očes itd. in ga pogosto urejajo določbe o vplivih ribištva na okolje;

17. podpira dvotirni pristop, ki skuša uskladiti nadzor na morju in na kopnem. Ta pristop bi moral vključevati a) izboljšave ustreznega in učinkovitega nadzora na morju ter b) boljši nadzor in inšpekcijo na kopnem, zlasti v pomembnejših pristaniščih, vključno z boljšim nadzorom uvoženih rib. Za boljšo izvedbo ocene staležev je bistvena določba o zanesljivejših podatkih o iztovarjanju;

18. ob upravljanju ladjevja, ki je še vedno najpomembnejši element SRP, OR pozdravlja uvedbo novega instrumenta za spremljanje, potrjevanje in navzkrižno preverjanje moči motorja, razen v primeru čolnov z dolžino manj kot 10 metrov, ki uporabljajo samo mirujoče ribolovno orodje (členi 30–32);

19. izraža zaskrbljenost glede trajnostnega razvoja in donosnosti malega priobalnega ribolova, zato želi pojasnilo novih določb, ki za čolne z dolžino 10–15 metrov zahtevajo namestitev sistema za spremljanje plovil (člen 9), uporabo elektronskih ladijskih dnevnikov (člen 14) in popolne elektronske deklaracije o iztovarjanju (člen 21), čeprav imajo države članice možnost uveljaviti odstopanja. OR poudarja, da je v podporo manjšim plovilom pri izpolnjevanju novih določb treba zagotoviti večje oprostitve ali da se na ravni EU in držav članic za to nameni več finančnih sredstev;

20. spodbuja projekte na lokalni/regionalni ravni za prostovoljno in financirano uvedbo zgoraj omenjenih nadzornih sistemov ali podobnih sistemov za čolne z dolžino do 10/15 metrov z namenom upravljanja zavarovanih morskih območij in ohranitvenih območij;

21. se strinja, da bi za zagotovitev ustrezne ravni nadzora države članice in regije morale nadzorovati plovila z dolžino do 10 metrov s pomočjo načrta vzorčenja. Vendar pa OR želi, da se pojasni, da so načrti vzorčenja „kolikor je to mogoče standardizirani v regijah“ (člena 16(2) in 22(2));

22. pozdravlja nove skupne standarde za spremljanje in trženje z zahtevo po popolni sledljivosti iztovarjanj. To bo prispevalo k zmanjšanju nezakonitega iztovarjanja rib in je v interesu potrošnikov, saj jim zagotavlja ustrezne informacije o ribiških proizvodih na vsaki stopnji trženja (člen 51).

Posebno spremljanje večletnih načrtov in tehničnih ukrepov

ODBOR REGIJ

23. poziva, da se lokalne in regionalne nadzorne organe ter zainteresirane strani vključi v opredelitev „določenih pristanišč“ (člen 34) ter določanje nacionalnih in regionalnih kontrolnih akcijskih programov, ki se uporabljajo za vsak večletni načrt (člen 36);

24. zopet poziva k boljšemu nadzoru tehničnih ukrepov, katerih cilj je zmanjšati in celo odpraviti zavržke ob upoštevanju lokalnih razmer in zagotavljanju spodbud (4). Vendar pa se ne zdi smiselno, da bi zavlačevali vračanje zavržkov v morje. Zabeležiti bi bilo treba samo ocene količin;

25. pozdravlja nov napreden sistem za spremljanje plovil, predlagan za zavarovana morska območja (člen 39), ki javnim organom zagotavlja boljša orodja za izpolnitev njihovih upravljavskih obveznosti na teh območjih. Vendar pa je treba zavarovana morska območja dobro opredeliti in zagotoviti učinkovito informiranje o njihovem namenu, da se spremljajo samo plovila, ki nimajo dovoljenja za ribolov na teh območjih.

Spremljanje rekreacijskega ribolova

ODBOR REGIJ

26. poziva Svet, naj pojasni področje uporabe novega člena 47 o rekreacijskem ribolovu. Če tak ribolov (na primer profesionalni ribiški turizem) ne bo reguliran, lahko ogrozi staleže rib iz načrtov za obnovitev. Staleži pa so lahko ogroženi tudi v obdobju, ko komercialno ribištvo ni dovoljeno.

C. Kultura skladnosti

ODBOR REGIJ

27. poziva, da se v uvodni izjavi 5 uredbe razvoj kulture skladnosti tesneje poveže s predpisi o ribolovu, ki so jih določile vse sodelujoče zainteresirane strani. To bi moral biti temeljni pogoj za izvedbo učinkovitih reform nadzornega sistema;

28. meni, da se bo „kultura skladnosti“ spodbujala samo, če bodo nadzorni ukrepi izvedeni na podlagi dialoga in soglasja ter se ne bodo uvajali v okviru pristopa od zgoraj navzdol. Za spodbujanje takega sodelovanja ni treba razviti skladnega partnerstva med ribiči, nadzornimi organi, raziskovalnimi ustanovami, NVO in ribiško industrijo, z RSS in lokalnimi skupinami, ustanovljenimi v okviru prednostne osi 4 Evropskega sklada za ribištvo. OR je poudaril, da morajo biti ribiči odgovorni za spremljanje ribolova in ribolovnih pravic (5);

29. poziva Evropsko komisijo, naj si čim bolj prizadeva, da bi vsi mednarodni partnerji upoštevali kulturo skladnosti, tudi v drugih vodah, kjer plovila EU niso dejavna;

30. meni, da je poenostavitev pravil o nadzoru ribištva prednostni cilj (6), in pozdravlja bistven napredek, ki ga je Komisija na tem področju dosegla. To zmanjšuje upravno obremenitev javnih organov in zasebnega sektorja, spremljanje predpisov pa je enostavnejše. Prav tako povečuje zaupanje zainteresiranih strani in tako spodbuja kulturo skladnosti.

Uvedba usklajenih odvračilnih kazni

ODBOR REGIJ

31. pozdravlja uvedbo usklajenih in odvračilnih upravnih kazni za resne kršitve (člen 82), vključno z vzpostavitvijo sistema kazenskih točk (člen 84), posledica katerega je lahko začasna ukinitev ali trajen preklic dovoljenja za ribolov, ter uvedbo nacionalnih registrov kršitev (člen 85);

32. meni, da je to odziv na prejšnje pozive OR k uskladitvi odvračilnih in kaznovalnih ukrepov (7) ter prispeva h korekciji samovoljne narave obstoječega sistema, preprečuje politiko „kršitve se splačajo“ in zmanjšuje migracijo kršiteljev v države članice, kjer so kazni najnižje;

33. države članice in regije poziva k uskladitvi njihovih sankcij za kršitve, storjene na čezmejnih ribolovnih območjih, na primer na čezmejnih zavarovanih morskih območjih;

34. se strinja, da je treba za plovila, ki so večkrat in resno kršila predpise, poleg kazni kot dodaten element sankcij uporabiti subvencije, in sicer bi morali zavrniti državno pomoč ali subvencije za ta plovila. Vendar pa bi pri razvoju kulture skladnosti zelo pomagale pozitivne spodbude, kot so dodatni „dnevi na morju“ ali druge nagrade, v zameno za sodelovanje pri ukrepih, kot so uporaba bolj izbranega ribolovnega orodja, podpora zaprtjem v realnem času, sodelovanje v načrtih za izogibanje posameznim staležem itd.

Sodelovanje med državami članicami ter sodelovanje z Evropsko komisijo in CFCA

ODBOR REGIJ

35. pozdravlja okrepljene določbe za boljše sodelovanje med organi za nadzor ribištva v državah članicah/regijah ter z Evropsko komisijo, vključno s sodobnim pristopom k izmenjavi podatkov. Pri spodbujanju tega pristopa bi morala imeti CFCA ključno vlogo;

36. ugotavlja napredek pri razvoju načrtov za skupne dejavnosti na morju. Vendar meni, da podoben napredek ni bil dosežen v primeru inšpekcije na kopnem. Poleg tega je treba vzpostaviti sodelovanje s pristojnimi službami v tretjih državah ob zagotavljanju, da imajo za to ustrezna sredstva in pristojnosti;

37. meni, da se bo z oblikovanjem novih varnih spletnih strani za izmenjavo podatkov (členi 106–108) ter s sistematičnim navzkrižnim preverjanjem razpoložljivih podatkov (člen 102) povečala zmogljivost Evropske komisije pri ocenjevanju dejanskega obsega izvajanja SRP v državah članicah;

38. je že podprl ustanovitev evropskega ribiškega inšpektorata (8) in v zvezi s tem pozdravlja podaljšanje mandata Agencije Skupnosti za nadzor ribištva (CFCA), kot določa člen 112 osnutka uredbe. Vendar pa OR poudarja, da bi morali v predvideno pomoč CFCA nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom za nadzor ribištva vključiti tudi standardizirane inšpekcijske in nadzorne postopke na morju in na kopnem, preverjanje nacionalnih standardov, izvedbo delavnic in seminarjev ter tudi službo za pomoč, pri kateri bi države članice, RSS ali strokovne organizacije preverjale področje uporabe in pomen uredbe.

D. Učinkovita uporaba pravil SRP

Novi standardi za nadzor in inšpekcije

ODBOR REGIJ

39. priznava, da morajo inšpekcije in nadzorni organi povečati obseg kazni in ravni zaznavanja v okviru vzpostavljenih nadzornih sistemov. OR v tem okviru pozdravlja nove določbe o standardizaciji nadzornih in opazovalnih sistemov ter o dopustnosti poročil o nadzoru in poročil opazovalcev (členi 61–64);

40. podpira možnost, da države članice opravijo inšpekcijske preglede svojih plovil ali plovil druge države članice tudi v obalnih vodah do 12 navtičnih milj ter na ozemlju druge države članice (členi 71–73). OR lokalne in regionalne nadzorne organe, ki delujejo na obmejnih območjih, spodbuja, da ustvarijo sinergije s tesnim sodelovanjem v okviru svojih inšpekcijskih dejavnostih in hitro izvedbo postopkov glede prošenj za dovoljenje, kot je določeno v členu 72.

Večje pristojnosti Komisije pri oceni, upravljanju in nadzoru

ODBOR REGIJ

41. delno podpira večjo uporabo obstoječih pristojnosti Evropske komisije, ko je zastavljeni cilj doseči enako raven nadzora in ko države članice ohranijo primarno odgovornost za nadzor SRP. OR s pridržkom podpira dodelitev dodatnih pristojnosti Evropski komisiji pri izvajanju neodvisnih inšpekcijskih pregledov (člen 90) in pri izvajanju revizij sistemov nadzora držav članic (člen 92). Hkrati pa meni, da je treba pojasniti obseg novih pristojnosti, dodeljenih Evropski komisiji za pripravo posebnega kontrolnega akcijskega načrta za države članice, ki niso odpravile nepravilnosti ali v katerih so ugotovljene pomanjkljivosti, da bi izboljšali njihovo izvajanje SRP (člen 94(4));

42. poziva Evropsko komisijo, naj ne sodeluje pri mikroodločitvah. V tem smislu je prenos pristojnosti zaprtja ribolovnega območja v realnem času (člen 26) na Komisijo vprašljiv, čeprav bi to ugodno vplivalo na vrste, ki jih ogroža prelov;

43. poudarja, da mora dodelitev dodatnih pristojnosti temeljiti na ponovni opredelitvi sodelovanja z državami članicami, znotraj Evropske komisije pa na krepitvi zmogljivosti v GD MARE in CFCA ter tudi na večji institucionalni skladnosti z GD Evropske komisije za okolje.

Ukrepi za zagotovitev skladnosti v državah članicah

ODBOR REGIJ

44. priznava, da lahko slabo izvajanje v eni državi članici ogrozi dobro upravljanje skupnih ribolovnih virov, zlasti v primeru ribjih vrst selivk. OR ugotavlja, da je edini postopek, ki je Komisiji trenutno na voljo, če država članica ne izpolnjuje obveznosti, postopek v primeru kršitve, ki pa je dolgotrajen in ne zagotavlja uvedbe sankcij;

45. v zvezi s tem pozdravlja nove ukrepe, določene v uredbi, ki države članice obvezujejo k izpolnitvi ciljev skupne ribiške politike, vključno z zaprtjem ribolovnih območij na pobudo Komisije (člen 96) in finančnimi ukrepi proti državam članicam, kot sta začasna ustavitev in ukinitev finančne pomoči Skupnosti (člen 95). Vendar pa OR izraža zaskrbljenost, da bi lahko širše področje uporabe, ki vključuje odbitke kvot (člen 98) in zavrnitev prenosa kvot (člen 99), Komisiji omogočil, da enostransko spremeni relativno stabilnost celotnih dovoljenih ulovov in kvot v državah članicah;

46. meni, da je treba dobro preučiti sorazmernost takih ukrepov. OR je zaskrbljen, da bodo stroške ukrepov nosile obalne regije EU in njihova ribiška industrija, in ne države članice;

47. poziva Evropsko komisijo, naj hkrati s temi ukrepi še naprej uporablja bolj povezovalen pristop, ki ga je uvedla z novimi memorandumi o soglasju, podpisanimi z nekaterimi državami članicami, in ki vsebujejo jasno opredeljena merila za izboljšanje sistemov za nadzor ribištva v zadevnih državah članicah. Lokalni in regionalni nadzorni organi bi morali sodelovati pri pripravi takih memorandumov.

II. PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Predlog uredbe Sveta, uvodna izjava 29

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (29) Komisijo je treba pooblastiti, da zapre ribolovno območje, ko je kvota države članice ali sam TAC izčrpan. Komisija mora biti tudi pooblaščena, da odbije kvote ali zavrne prenose ali izmenjave kvot za zagotovitev, da države članice dosegajo cilje skupne ribiške politike. (29) Komisijo je treba pooblastiti, da zapre ribolovno območje, ko je kvota države članice ali sam TAC izčrpan. Komisija mora biti tudi pooblaščena, da odbije kvote ali zavrne prenose ali izmenjave kvot za zagotovitev, da države članice dosegajo cilje skupne ribiške politike.

Obrazložitev

OR priznava, da je treba državo članico, ki dovoli, da ladjevje stalno presega kvote, ali ki ne sprejme ustreznih ukrepov za zagotovitev skladnosti s pravili skupne ribiške politike, kaznovati. Vendar pa mehanizmi za kaznovanje ne bi smeli vsebovati odbitkov kvot in zavrnitve prenosa kvot ali izmenjave kvot, ker to ne bi prizadelo države članice, ki ne izpolnjuje obveznosti, ampak ladjevje, ki mogoče sploh ni bilo udeleženo v kršitvah, in v primeru izmenjave kvot celo druge države članice, ki z omenjenimi kršitvami sploh niso povezane. Poleg tega bi na podlagi teh ukrepov Komisija lahko enostransko spremenila relativno stabilnost med državami članicami.

Predlog spremembe 2

Predlog uredbe Sveta, člen 4(21)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (21) „podatki iz sistema za spremljanje plovil“ pomenijo podatke o prepoznavanju ribiškega plovila, geografskem položaju, datumu, času, smeri in hitrosti, ki se prek satelitskih sledilnih naprav, nameščenih na krovu ribiških plovil, prenašajo v center za spremljanje ribištva države zastave; (21) „podatki iz sistema za spremljanje plovil“ pomenijo podatke o prepoznavanju ribiškega plovila, geografskem položaju, datumu, času, smeri in hitrosti, ki se prek satelitskih sledilnih naprav ali podobnih kopenskih sistemov spremljanja, nameščenih na krovu ribiških plovil, prenašajo v center za spremljanje ribištva države zastave;

Obrazložitev

Po predlagani opredelitvi bi se preprečila uporaba manj dragih, vendar enako učinkovitih, ustrezno preizkušenih sredstev v okviru sistema za spremljanje plovil, ki bi bolj ustrezala ribiškim plovilom s skupno dolžino med 10 in 15 metri, ki delujejo dovolj blizu kopenskih sistemov spremljanja. OR dopolnjuje to opredelitev in ustrezne pododstavke člena 9 (glej predlog spremembe 7).

Predlog spremembe 3

Predlog uredbe Sveta, člen 4 – nova točka za točko 24

Predlog Komisije Predlog spremembe OR „resna kršitev“ pomeni vrsto ravnanja, ki naj bi negativno vplivala zlasti na ustrezno uporabo pravil SRP, še posebej na področju ohranjanja staležev, spremljanja ribolovnih dejavnosti in trženja ribiških proizvodov. To so predvsem dejavnosti, navedene v 1. odstavku člena 42 UREDBE SVETA (ES) št. 1005/2008;

Obrazložitev

OR želi pojasnilo, katere kršitve naj bi bile „resne“, da bi lahko uporabili člen 82. Dodatno pozornost je treba nameniti različnim razlagam v državah članicah, ustrezna merila pa je treba čim bolj uskladiti.

Predlog spremembe 4

Predlog uredbe Sveta, člen 4 – nova točka za točko 24

Predlog Komisije Predlog spremembe OR „dražbeni center“ pomeni fizično ali pravno osebo, registrirano in pooblaščeno kot dražbeni center ribiških proizvodov, kjer se ribe najprej prodajo najboljšemu ponudniku ali neposredno registriranim kupcem;

Obrazložitev

OR ugotavlja, da ni bila predložena opredelitev „dražbenega centra“, čeprav se v skladu s členom 52 zahteva prva prodaja določenih ribiških proizvodov v dražbenih centrih. „Dražbe“ v tej uredbi ne bi smeli omejiti na „prodajo najboljšemu ponudniku“.

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe Sveta, člen 4 – nova točka za točko 24

Predlog Komisije Predlog spremembe OR „rekreacijski ribolov“ pomeni ribolov, razen komercialnega ali dovoljenega, ki se na plovilu(-ih) na odprtem morju izvaja v velikem obsegu in brez dovoljenja ter zajema staleže rib iz večletnih načrtov.

Obrazložitev

Člen 47 se nanaša na „rekreacijski ribolov“. Komisija bi sicer lahko preoblikovala člen 47, OR pa predlaga, da se doda opredelitev „rekreacijskega ribolova“ in tako pojasni obstoječi predlog uredbe.

Vendar nekomercialni rekreacijski ribolov običajno pomeni vsak ribolov v morskih vodah, med drugim tudi športni ribolov, rekreacijski ribolov in turnirje, ki se izvajajo s plovila, za katerega na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1281/2005 z dne 3. avgusta 2005 ni obvezno dovoljenje Skupnosti za gospodarski ribolov.

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe Sveta, člen 5(6)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 6. Plačilo prispevkov iz Evropskega sklada za ribištvo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 in finančnih prispevkov Skupnosti za ukrepe iz člena 8(a) Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 je odvisno od tega, kako države članice izpolnjujejo svojo obveznost zagotavljanja skladnosti s pravili o ohranjevanju, nadzoru, inšpekcijskih pregledih in izvrševanju v okviru skupne ribiške politike in njihovega izvajanja glede ali z vplivom na učinkovitost ukrepov, ki se financirajo, ter delovanja in ohranjanja ustreznega učinkovitega sistema inšpekcijskih pregledov, spremljanja, nadzorovanja in izvrševanja. 6. Plačilo prispevkov iz Evropskega sklada za ribištvo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 in finančnih prispevkov Skupnosti za ukrepe iz člena 8(a) Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 je odvisno od tega, kako države članice izpolnjujejo svojo obveznost zagotavljanja skladnosti s pravili o ohranjevanju, nadzoru, inšpekcijskih pregledih in izvrševanju v okviru skupne ribiške politike in njihovega izvajanja glede ali z vplivom na učinkovitost ukrepov, ki se financirajo, ter delovanja in ohranjanja ustreznega učinkovitega sistema inšpekcijskih pregledov, spremljanja, nadzorovanja in izvrševanja.

Obrazložitev

OR meni, da mora boljša zakonodaja vsebovati pobude in kazni. Nepopolno izpolnjevanje pravil SRP bi morali preučevati sorazmerno z obravnavo samo resnih kršitev na ustrezni sodni ravni. Povezovanje plačila prispevkov iz Evropskega sklada za ribištvo s celovitim izpolnjevanjem obveznosti nadzora ni sprejemljivo. Ta odstavek povzroča veliko pravno negotovost (glej člen 95).

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe Sveta, člen 9(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Države članice upravljajo satelitski sistem za spremljanje plovil za učinkovito spremljanje ribolovnih dejavnosti ribiških plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami, ne glede na to, kje so, in ribolovnih dejavnosti v svojih vodah. Države članice zagotovijo redno spremljanje točnosti teh podatkov in nemudoma ukrepajo, kadar se podatki izkažejo za netočne. 1. Države članice upravljajo satelitski in, kadar je to ustrezno, kopenski sistem za spremljanje plovil za učinkovito spremljanje ribolovnih dejavnosti ribiških plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami, ne glede na to, kje so, in ribolovnih dejavnosti v svojih vodah. Države članice zagotovijo redno spremljanje točnosti teh podatkov in nemudoma ukrepajo, kadar se podatki izkažejo za netočne.

Obrazložitev

Glej obrazložitev k predlogu spremembe 2.

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe Sveta, člen 10

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Člen 10 Sistem za samodejno prepoznavanje 1. Ribiško plovilo, katerega skupna dolžina presega 15 metrov, je opremljeno s sistemom za samodejno prepoznavanje, ki izpolnjuje standarde delovanja, ki jih je izdelala Mednarodna pomorska organizacija v skladu s poglavjem V, pravilo 19, oddelek 2.4.5, Konvencije SOLAS 1974 v posodobljeni različici, in ga vzdržuje. 2. Države članice uporabljajo podatke iz sistema za samodejno prepoznavanje za navzkrižno preverjanje z drugimi razpoložljivimi podatki v skladu s členoma 102 in 103. Države članice zato zagotovijo, da so podatki iz sistema za samodejno prepoznavanje za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, na voljo njihovim nacionalnim organom za nadzor ribištva. Države članice zagotovijo redno spremljanje točnosti navedenih podatkov in nemudoma ukrepajo, kadar se podatki izkažejo za netočne. Člen 10 Sistem za samodejno prepoznavanje 1. Ribiško plovilo, katerega skupna dolžina presega 15 metrov, je opremljeno s sistemom za samodejno prepoznavanje, ki izpolnjuje standarde delovanja, ki jih je izdelala Mednarodna pomorska organizacija v skladu s poglavjem V, pravilo 19, oddelek 2.4.5, Konvencije SOLAS 1974 v posodobljeni različici, in ga vzdržuje. 2. Države članice uporabljajo podatke iz sistema za samodejno prepoznavanje za navzkrižno preverjanje z drugimi razpoložljivimi podatki v skladu s členoma 102 in 103. Države članice zato zagotovijo, da so podatki iz sistema za samodejno prepoznavanje za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, na voljo njihovim nacionalnim organom za nadzor ribištva. Države članice zagotovijo redno spremljanje točnosti navedenih podatkov in nemudoma ukrepajo, kadar se podatki izkažejo za netočne.

Obrazložitev

Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS) Mednarodne pomorske organizacije (IMO) zahteva namestitev sistema samodejnega prepoznavanja na plovilih na mednarodni plovbi s 300 registrskimi tonami (GT) ali več ter na vseh potniških ladjah, ne glede na njihovo velikost.

Trenutno je na 40 000 plovilih po vsem svetu nameščeno samodejno prepoznavanje ladij (AIS), da bi povečali varnost plovbe in varnost v mednarodnem sektorju pomorskega prometa. Namestitev AIS na vsa ribiška plovila s skupno dolžino nad 15 metrov bi sistem nedvomno preobremenila in oslabila njegovo učinkovitost na področju pomorske varnosti.

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe Sveta, člen 14(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Brez vpliva na posebna pravila kapitani ribiških plovil Skupnosti, katerih skupna dolžina presega deset metrov, vodijo ladijski dnevnik o svojih dejavnostih, v katerem so zlasti navedeni vse količine, večje od 15 kg v ekvivalentu žive teže vsake vrste, ki so jo ujeli ali jo hranijo na krovu, datum in ustrezno geografsko območje takega ulova, izraženo s sklicevanjem na podobmočje in razdelek ali podrazdelek, ali kjer se uporablja, na statistično območje, na katerem se v skladu z zakonodajo Skupnosti uporabljajo omejitve ulova, in vrsta uporabljenega ribolovnega orodja. V ladijski dnevnik se vpišejo tudi količine posamezne vrste, zavržene na morju. Za točnost podatkov v ladijskem dnevniku je odgovoren kapitan. 1. Brez vpliva na posebna pravila kapitani ribiških plovil Skupnosti, katerih skupna dolžina presega deset metrov, o svojih dejavnostih vodijo ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v papirnati obliki, v katerem so zlasti navedeni vse količine, večje od 50 15 kg v ekvivalentu žive teže vsake vrste, ki so jo ujeli ali jo hranijo na krovu, datum in ustrezno geografsko območje takega ulova, izraženo s sklicevanjem na podobmočje in razdelek ali podrazdelek, ali kjer se uporablja, na statistično območje, na katerem se v skladu z zakonodajo Skupnosti uporabljajo omejitve ulova, in vrsta uporabljenega ribolovnega orodja. V ladijski dnevnik se vpišejo tudi količine posamezne vrste, zavržene na morju Ocenjene količine posamezne vrste, zavržene na morju, se lahko vpišejo v ladijski dnevnik za namene evalvacije. Za točnost podatkov v ladijskem dnevniku je odgovoren kapitan.

Obrazložitev

OR meni, da je treba zaradi pravne jasnosti dodati besede „v papirnati obliki“, da se upošteva spremenjeni člen 15.

OR meni tudi, da količinske omejitve v tem členu pomenijo novo in izredno obremenitev za kapitane ribiških plovil, v primeru evidentiranja zavržkov pa ne vplivajo na izkoriščanje ribolovnih možnosti. Besedilo Uredbe Sveta (EGS) št. 284/93 določa, da „se lahko količine, zavržene na morju, evidentirajo zaradi evalvacije“. OR priporoča uporabo tega besedila.

Predlog spremembe 10

Predlog uredbe Sveta, člen 14(3)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 3. Dopustno odstopanje v ocenah količin rib v kilogramih, ki so na krovu plovila, zapisanih v ladijskem dnevniku, je 5 %. 3. Dopustno odstopanje v ocenah količin vrst rib v okviru TAC in kvot v kilogramih, ki so na krovu plovila, zapisanih v ladijskem dnevniku, je 5 12 %.

Obrazložitev

OR opozarja, da je za odstopanje uporabljena poljubna številka, za katero ni znanstvene utemeljitve. Praktični preskusi, ki jih je MRAG opravil na ribiških plovilih, so pokazali zelo različna odstopanja z malo korelacijskimi faktorji. Sprejeta enotna vrednost bi morala biti uporabna in v sorazmerju z zahtevami za spremljanje. OR meni, da je predlagano odstopanje neizvedljivo. Treba bi bilo sprejeti kompromis med obstoječim sistemom in odstopanjem za obnovitev staležev. Uredba bi se morala uporabljati samo za vrste v okviru TAC.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe Sveta, člen 15(1) in (2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Člen 15 Elektronsko zapisovanje in prenos podatkov iz ladijskih dnevnikov 1. Kapitan ribiškega plovila Skupnosti, katerega skupna dolžina presega deset metrov, z elektronskimi sredstvi zapisuje podatke v ladijski dnevnik in jih vsaj enkrat na dan z elektronskimi sredstvi pošlje pristojnemu organu države članice zastave. 2. Odstavek 1 se za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 15 in 24 metri, uporablja od 1. julija 2011, za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 10 in 15 metri, pa od 1. januarja 2012. Plovila Skupnosti do 15 metrov skupne dolžine so lahko izvzeta iz odstavka 1, če: a) delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave ali b) od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur. Člen 15 Elektronsko zapisovanje in prenos podatkov iz ladijskih dnevnikov 1. Kapitan ribiškega plovila Skupnosti, katerega skupna dolžina presega deset petnajst metrov, z elektronskimi sredstvi zapisuje podatke v ladijski dnevnik in jih vsaj enkrat na dan z elektronskimi sredstvi pošlje pristojnemu organu države članice zastave. 2. Odstavek 1 se za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 15 in 24 metri, uporablja od 1. julija 2011, za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 10 in 15 metri, pa od 1. januarja 2012. Plovila Skupnosti do 15 metrov skupne dolžine so lahko izvzeta iz odstavka 1, če: a) delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave ali b) od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur.

Obrazložitev

OR meni, da ribiška plovila s skupno dolžino med 10 in 15 metri niso dovolj velika, da bi lahko varno in stroškovno učinkovito uporabljala elektronske ribiške ladijske dnevnike.

Predlog spremembe 12

Predlog uredbe Sveta, člen 17(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Brez vpliva na posebne določbe iz večletnih načrtov kapitani ribiških plovil Skupnosti ali njihovi zastopniki sporočijo pristojnim organom države članice, katere pristanišče ali objekte za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim prihodom v pristanišče, razen če so pristojni organi dovolili zgodnejši prihod, naslednje podatke: a) identifikacijo plovila; b) ime določenega namembnega pristanišča in namen pristanka, kot so iztovarjanje, pretovarjanje, dostop do storitev; c) dovoljenje za ribolov, ali kjer je ustrezno, dovoljenje za podporo ribolovnih dejavnosti ali pretovarjanje ribiških proizvodov; d) datume ribolovnega potovanja in območja, na katerih so bili ulovi opravljeni; e) predvideni datum in čas prihoda v pristanišče; f) količine posameznih vrst, obdržanih na krovu, vključno z vrnitvami brez ulova; g) količine posamezne vrste, ki bodo iztovorjene ali pretovorjene. 1. Brez vpliva na posebne določbe iz večletnih načrtov kapitani ribiških plovil Skupnosti, katerih skupna dolžina presega 15 metrov, ali njihovi zastopniki sporočijo pristojnim organom države članice, katere pristanišče ali objekte za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim prihodom v pristanišče, razen če so pristojni organi dovolili zgodnejši prihod, naslednje podatke: a) identifikacijo plovila; b) ime določenega namembnega pristanišča in namen pristanka, kot so iztovarjanje, pretovarjanje, dostop do storitev; c) dovoljenje za ribolov, ali kjer je ustrezno, dovoljenje za podporo ribolovnih dejavnosti ali pretovarjanje ribiških proizvodov; d) datume ribolovnega potovanja in območja, na katerih so bili ulovi opravljeni; e) predvideni datum in čas prihoda v pristanišče; f) količine posameznih vrst, obdržanih na krovu, vključno z vrnitvami brez ulova; g) količine posamezne vrste, ki bodo iztovorjene ali pretovorjene.

Obrazložitev

Odbor meni, da manjša ribiška plovila s skupno dolžino do 15 metrov niso dovolj velika, da bi morala iz varnostnih razlogov vsaj štiri ure pred predvidenim prihodom v pristanišče o tem obvestiti pristojne organe. Obveznost evidentiranja vrnitev brez ulova je nerazumljiva.

Predlog spremembe 13

Predlog uredbe Sveta, člen 21(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 2. Brez vpliva na posebne določbe iz večletnih načrtov kapitan ribiškega plovila Skupnosti, katerega skupna dolžina presega deset metrov, ali njegov zastopnik z elektronskimi sredstvi pošlje deklaracijo o iztovarjanju pristojnim organom države članice zastave v dveh urah po končanem iztovarjanju. 2. Brez vpliva na posebne določbe iz večletnih načrtov kapitan ribiškega plovila Skupnosti, katerega skupna dolžina presega deset metrov, ali njegov zastopnik z elektronskimi sredstvi, če plovilo presega skupno dolžino 15 metrov, drugače pa v papirnati obliki pošlje deklaracijo o iztovarjanju pristojnim organom države članice zastave v dveh 48 urah po končanem iztovarjanju.

Obrazložitev

OR opozarja, da mora kapitan potrditi točnost podatkov na deklaraciji o iztovarjanju, zato pa je treba ulov sortirati in stehtati. Ta težavna zahteva bi lahko povzročila znatne stroške v pristaniščih raztovarjanja, ki nimajo prostorov za dražbe, zlasti za manjša plovila, ki ulov raztovarjajo v perifernih obmorskih regijah. Člen 8 Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 določa 48-urni časovni presledek. OR predlaga uporabo tega besedila.

Predlog spremembe 14

Predlog uredbe Sveta, člen 23(3)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 3. Vsak ulov staleža ali skupine staležev, za katere velja kvota, ki ga opravijo ribiška plovila Skupnosti, se odpiše od kvote, ki velja za državo članico zastave za zadevni stalež ali skupino staležev, ne glede na kraj iztovarjanja. 3. Vsako raztovarjanje ulov staleža ali skupine staležev, za katere velja kvota, ki ga opravijo ribiška plovila Skupnosti, se odpiše od kvote, ki velja za državo članico zastave za zadevni stalež ali skupino staležev, ne glede na kraj iztovarjanja.

Obrazložitev

Čeprav so nacionalne kvote določene na podlagi količine, znane kot celotni dovoljeni ulov, pa OR meni, da je količino treba prešteti na kraju raztovarjanja in pri prvi prodaji. Zavržkov ne bi smeli odšteti od nacionalnih kvot.

Predlog spremembe 15

Predlog uredbe Sveta, člen 31(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Organi držav članic za nove motorje, nadomestne motorje in motorje, ki so bili tehnično spremenjeni, uradno potrdijo, da ne morejo proizvesti več moči, kot je navedeno v spričevalu motorja. Taka potrdila se izdajo le, če motor ne more preseči navedene moči. 1. Organi držav članic za nove motorje, nadomestne motorje in motorje, ki so bili tehnično spremenjeni, razen v primeru čolnov z dolžino manj kot 10 metrov, ki uporabljajo samo mirujoče ribolovno orodje, uradno potrdijo, da ne morejo proizvesti več moči, kot je navedeno v spričevalu motorja. Taka potrdila se izdajo le, če motor ne more preseči navedene moči.

Obrazložitev

Potrjevanje moči motorja za ribiška plovila, ki se večinoma uporabljajo za mali priobalni ribolov, ni smiselno. Čolne z dolžino manj kot 10 metrov, ki uporabljajo samo mirujoče ribolovno orodje, bi bilo treba zato izvzeti iz te zahteve. Podatki proizvajalca motorja bi morali veljati za zadostne. Moč motorja je za ribolovno učinkovitost odločilna le pri ribolovu z vlečnimi mrežami.

Predlog spremembe 16

Predlog uredbe Sveta, člen 37(2), uvodno besedilo

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 2. Pri ribolovu, pri katerem je dovoljeno imeti na krovu več kot dve vrsti ribolovnega orodja, je orodje, ki se ne uporablja, spravljeno tako, da ga ni mogoče takoj uporabiti, v skladu z naslednjimi pogoji: 2. Pri ribolovu, pri katerem je dovoljeno imeti na krovu dve ali več kot dve vrsti ribolovnega orodja, je orodje, ki se ne uporablja, spravljeno tako, da ga ni mogoče takoj uporabiti, v skladu z naslednjimi pogoji:

Obrazložitev

OR meni, da je to napaka v predlogu uredbe. Spraviti je treba drugo ali več kot dve orodji, ki se ne uporabljajo.

Predlog spremembe 17

Predlog uredbe Sveta, člen 40(1) in (2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Člen 40 Tranzit prek zavarovanega morskega območja 1. Tranzit prek zavarovanega morskega območja je dovoljen za vsa ribiška plovila pod naslednjimi pogoji: a) vse ribolovno orodje na krovu je med tranzitom pripeto in shranjeno ter ter b) hitrost med tranzitom ni manjša kot 6 vozlov. 2. Kapitani ribiških plovil Skupnosti, ki nameravajo izvesti tranzit prek zavarovanega morskega območja, organom države članice zastave in obalni državi članici sporočijo naslednje podatke v obliki poročila o tranzitu: a) ime plovila, zunanjo razpoznavno oznako plovila, radijski klicni znak in ime kapitana plovila; b) koordinate zemljepisnega položaja plovila, na katero se nanaša sporočilo; c) datum in uro vsakega vstopa na zavarovano morsko območje ter d) datum in uro vsakega izstopa z zavarovanega morskega območja. Člen 40 Tranzit prek zavarovanega morskega območja 1. Tranzit prek zavarovanega morskega območja za ribiška plovila, ki nimajo dovoljenja za ribolov na tem območju, je dovoljen za vsa ribiška plovila pod naslednjimi pogoji: a) vse ribolovno orodje na krovu je med tranzitom pripeto in shranjeno. b) hitrost med tranzitom ni manjša kot 6 vozlov. 2. Kapitani ribiških plovil Skupnosti, ki nameravajo izvesti tranzit prek zavarovanega morskega območja ali ki imajo dovoljenje za ribolov na tem območju, organom države članice zastave in obalni državi članici sporočijo naslednje podatke v obliki poročila o tranzitu: a) ime plovila, zunanjo razpoznavno oznako plovila, radijski klicni znak in ime kapitana plovila; b) koordinate zemljepisnega položaja plovila, na katero se nanaša sporočilo; c) datum in uro vsakega vstopa na zavarovano morsko območje ter d) datum in uro vsakega izstopa z zavarovanega morskega območja.

Obrazložitev

OR je zelo zaskrbljen glede pravnega statusa zavarovanega morskega območja, kot je opredeljeno v členu 4 in predlagano v členih 39 in 40. Predlagana zavarovana morska območja bi imela enak status kot območje, kjer je ribolov prepovedan. Pravilo o tranzitu se lahko uporablja samo za plovila, ki jim po členu 7(c) to ni dovoljeno. Za OR so zahteve za spremljanje iz člena 39 in pogoji iz členov 4 in 40 sporni, zato predlaga spremembo.

Predlog spremembe 18

Predlog uredbe Sveta, člen 41(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Kapitan ribiškega plovila evidentira vse zavržke, katerih količina presega 15 kg v ekvivalentu žive teže, in te podatke nemudoma, če je mogoče z elektronskimi sredstvi, sporoči pristojnim organom. 1. Kapitan ribiškega plovila lahko ocenjene količine posamezne vrste, zavržene na morju, evidentira vse zavržke, katerih količina presega 15 kg v ekvivalentu žive teže, in te podatke nemudoma, če je mogoče z elektronskimi sredstvi, sporoči pristojnim organom ,v ladijskem dnevniku za namene evalvacije.

Obrazložitev

Besedilo Uredbe Sveta (EGS) št. 284/93 določa, da „se lahko količine, zavržene na morju, evidentirajo zaradi evalvacije“. OR priporoča uporabo spremenjenega besedila. Nerazumno bi bilo zahtevati evidentiranje vseh zavržkov s težo nad 15 kg in to sporočiti pristojnim organom. OR meni, da je treba ustrezno količino zavržkov nemudoma vreči v morje, da bi omogočili čim večjo možnost preživetja.

Predlog spremembe 19

Predlog uredbe Sveta, člen 47

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Člen 47 Rekreacijski ribolov 1. Za rekreacijski ribolov s plovilom v vodah Skupnosti na stalež, za katerega velja večletni načrt, je potrebno dovoljenje za to plovilo, ki ga izda država članica zastave. 2. Ulove pri rekreacijskem ribolovu na staleže, za katere velja večletni načrt, evidentira država članica zastave. 3. Ulovi vrst, za katere velja večletni načrt pri rekreacijskem ribolovu, se vštejejo v zadevne kvote države članice zastave. Zadevne države članice določijo delež takih kvot, ki se uporablja izključno za namene rekreacijskega ribolova. 4. Trženje ulovov iz rekreacijskega ribolova je prepovedano, razen v človekoljubne namene. Člen 47 Rekreacijski ribolov 1. Za rekreacijski ribolov s plovilom brez dovoljenja za ribolov v vodah Skupnosti na stalež, za katerega velja večletni načrt, je potrebno dovoljenje za to plovilo, ki ga izda država članica zastave. 2. Ulove pri rekreacijskem ribolovu na staleže, za katere velja večletni načrt, evidentira država članica zastave. 3. Ulovi vrst, za katere velja večletni načrt pri rekreacijskem ribolovu, se vštejejo v zadevne kvote države članice zastave. Zadevne države članice določijo delež takih kvot, ki se uporablja izključno za namene rekreacijskega ribolova. 4. Trženje ulovov iz rekreacijskega ribolova je prepovedano, razen v človekoljubne namene.

Obrazložitev

OR predlaga opredelitev rekreacijskega ribolova v členu 4(27).

Tukaj predlagano besedilo pojasnjuje položaj glede izdajanja licenc in dovoljenj. Kot je poudarjeno v točki 26 političnih priporočil, je treba tak ribolov (na primer profesionalni ribiški turizem) regulirati, sicer lahko ogrozi staleže rib iz načrtov za obnovitev. Staleži pa so lahko ogroženi tudi v obdobju, ko komercialno ribištvo ni dovoljeno. S črtanjem 3. in 4. odstavka pa se zagotovi sorazmerna, toda ne pretirana ureditev takega ribolova.

Predlog spremembe 20

Predlog uredbe Sveta, člen 52(2) in (3)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 2. Drugi ribiški proizvodi se prodajajo le v dražbenem centru ali organom ali osebam, ki so jih pooblastile države članice. 3. Kupec ribiških proizvodov z ribiškega plovila v prvi prodaji se registrira pri organih države članice, v kateri poteka prva prodaja. Za registracijo se v nacionalnih zbirkah podatkov vsak kupec izkaže s številko DDV. 2. Drugi ribiški proizvodi se prodajajo le v dražbenem centru ali organom ali osebam, ki so jih pooblastile države članice. 3. Kupec ribiških proizvodov z ribiškega plovila v prvi prodaji se registrira pri organih države članice, v kateri poteka prva prodaja. Za registracijo se v nacionalnih zbirkah podatkov vsak kupec izkaže z registrsko številko ali s številko DDV.

Obrazložitev

OR meni, da številka DDV ni vedno ustrezna, registrsko številko pa izdaja država članica.

Predlog spremembe 21

Predlog uredbe Sveta, člen 53(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Vsi registrirani kupci, ki kupujejo ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, zagotovijo, da se vse prejete pošiljke tehtajo s tehtnicami, ki jih odobrijo pristojni organi. Tehtanje se opravi pred razvrščanjem, predelavo, skladiščenjem in prevažanjem rib s kraja iztovarjanja ali vnovično prodajo. 1. Vsi registrirani kupci, ki kupujejo ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, zagotovijo, da se reprezentativni vzorci vseh prejete ih pošiljke tehtajo s tehtnicami, ki jih odobrijo pristojni organi. Tehtanje se opravi pred med razvrščanjem, toda pred predelavo, skladiščenjem in prevažanjem rib s kraja iztovarjanja ali vnovično prodajo.

Obrazložitev

OR izraža zaskrbljenost, da bi v primeru tehtanja vsakega zaboja rib nepotrebni postopki in zamude negativno vplivali na kakovost rib.

Predlog spremembe 22

Predlog uredbe Sveta, člen 53(3)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 3. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice dovolijo, da se sveže ribe tehtajo po prevozu s kraja iztovarjanja, če rib ni bilo mogoče tehtati ob iztovarjanju in če se prevažajo v namembni kraj na ozemlju države članice, ki ni več kot 20 kilometrov oddaljen od kraja iztovarjanja. 3. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice dovolijo, da se sveže ribe tehtajo po prevozu s kraja iztovarjanja, če rib ni bilo mogoče tehtati ob iztovarjanju in če se prevažajo v namembni kraj na ozemlju države članice, ki ni več kot 20 100 kilometrov oddaljen od kraja iztovarjanja.

Obrazložitev

OR je zaskrbljen, da predlog Komisije vsebuje nepotrebne in obremenjujoče obveznosti za industrijo, kar ne bi spodbujalo kulture skladnosti.

Predlog spremembe 23

Predlog uredbe Sveta, člen 54(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Registrirani kupci, registrirane dražbe ali drugi organi ali osebe, ki so odgovorni za prvo trženje ribiških proizvodov, iztovorjenih v državi članici, v dveh urah po prvi prodaji pristojnim organom države članice, na ozemlju katere poteka prva prodaja, elektronsko predložijo obvestilo o prodaji. Če ta država članica ni država zastave plovila, ki je iztovorilo ribe, zagotovijo, da se po prejemu zadevnih informacij kopija obvestila o prodaji predloži pristojnim organom države članice zastave. Za točnost obvestila o prodaji odgovarjajo navedeni kupci, dražbe, organi ali osebe. 1. Registrirani kupci, registrirane dražbe ali drugi organi ali osebe, ki so odgovorni za prvo trženje ribiških proizvodov, iztovorjenih v državi članici, v dveh 48 urah po prvi prodaji pristojnim organom države članice, na ozemlju katere poteka prva prodaja, elektronsko predložijo obvestilo o prodaji. Če ta država članica ni država zastave plovila, ki je iztovorilo ribe, zagotovijo, da se po prejemu zadevnih informacij kopija obvestila o prodaji predloži pristojnim organom države članice zastave. Za točnost obvestila o prodaji odgovarjajo navedeni kupci, dražbe, organi ali osebe.

Obrazložitev

Pri trženju rib je treba posebno pozornost nameniti kakovosti, dobavne roke za kupce pa je treba čim bolj skrajšati. OR meni, da ni praktično obdobja med prvo prodajo in predložitvijo deklaracij organom skrajšati z 48 ur na 2 uri.

Predlog spremembe 24

Predlog uredbe Sveta, člen 82(2) in (3)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 2. Poleg tega države članice za vse resne kršitve, katerih stopnja se ne more povezati z vrednostjo ribiških proizvodov, pridobljeno s storitvijo resne kršitve, zagotovijo, da se fizična oseba, ki je storila resno kršitev, ali pravna oseba, ki se šteje za odgovorno za resno kršitev, kaznuje z upravno kaznijo v višini najmanj 5 000 EUR in največ 300 000 EUR za vsako resno kršitev. Državo članico zastave je treba nemudoma obvestiti o naloženi kazni. 3. Če se resna kršitev v petih letih ponovi, država članica naloži upravno kazen v višini najmanj 10 000 EUR in največ 600 000 EUR. 2. Poleg tega države članice za vse resne kršitve, katerih stopnja se ne more povezati z vrednostjo ribiških proizvodov, pridobljeno s storitvijo resne kršitve, zagotovijo, da se fizična oseba, ki je storila resno kršitev, ali pravna oseba, ki se šteje za odgovorno za resno kršitev, kaznuje z upravno kaznijo v višini najmanj 5 000 EUR in največ do300 000 EUR za vsako resno kršitev. Državo članico zastave je treba nemudoma obvestiti o naloženi kazni. 3. Če se resna kršitev v petih enem letih u ponovi, država članica naloži upravno kazen v višini najmanj 10 000 EUR in največ do 600 000 EUR.

Obrazložitev

OR meni, da morajo pravosodni organi vsake države članice določiti kazni do najvišje vrednosti. Če je naveden najvišji znesek kazni, ni treba navesti tudi najnižjega zneska kazni. Zaradi poenotenja besedila OR ugotavlja, da člen 76 predvideva kazen v primeru, da se resna kršitev ponovi „v enem letu“.

Predlog spremembe 25

Predlog uredbe Sveta, člen 99

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Člen 99 Zavrnitev prenosa kvot Komisija lahko zavrne prenos kvot za staleže države članice v naslednje leto v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto, če: a) je zadevna država članica v katerem koli od predhodnih dveh let presegla kvoto, ki naj bi se prenesla, ali b) se kvota nanaša na stalež, za katerega velja večletni načrt ali ki se lovi v povezavi s staležem, za katerega velja večletni načrt, in je ladjevje te države članice v katerem koli od predhodnih petih let preseglo to kvoto ali kvote za staleže, za katere velja večletni načrt in v povezavi s katerimi je bil ulovljen navedeni stalež, ali c) zadevna država članica ne sprejme ustreznih ukrepov, da bi zagotovila pravilno upravljanje ribolovnih možnosti zadevnih staležev, zlasti zaradi nedelovanja računalniško podprtega sistema potrjevanja iz člena 102 ali nezadostnega delovanja sistemov za zagotavljanje podatkov za ta sistem potrjevanja. Člen 99 Zavrnitev prenosa kvot Komisija lahko zavrne prenos kvot za staleže države članice v naslednje leto v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto, če: a) je zadevna država članica v katerem koli od predhodnih dveh let presegla kvoto, ki naj bi se prenesla, ali b) se kvota nanaša na stalež, za katerega velja večletni načrt ali ki se lovi v povezavi s staležem, za katerega velja večletni načrt, in je ladjevje te države članice v katerem koli od predhodnih petih let preseglo to kvoto ali kvote za staleže, za katere velja večletni načrt in v povezavi s katerimi je bil ulovljen navedeni stalež, ali c) zadevna država članica ne sprejme ustreznih ukrepov, da bi zagotovila pravilno upravljanje ribolovnih možnosti zadevnih staležev, zlasti zaradi nedelovanja računalniško podprtega sistema potrjevanja iz člena 102 ali nezadostnega delovanja sistemov za zagotavljanje podatkov za ta sistem potrjevanja.

Obrazložitev

OR je zelo zaskrbljen, da se kot kazen predlaga zavrnitev prenosa kvot. Obstaja nevarnost, da bi Komisija enostransko spremenila relativno stabilnost TAC in kvot med državami članicami.

Predlog spremembe 26

Predlog uredbe Sveta, člen 100

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Člen 100 Zavrnitev izmenjave kvot Komisija lahko zavrne možnost izmenjave kvot v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002: a) za kvote, pri katerih so bile za več kot 10 % presežene kvote, ki so na voljo eni od zadevnih držav članic, v katerem koli od predhodnih dveh let, ali b) če zadevna država članica ne sprejme ustreznih ukrepov, da bi zagotovila pravilno upravljanje ribolovnih možnosti zadevnih staležev, zlasti zaradi nedelovanja računalniško podprtega sistema potrjevanja iz člena 102 ali nezadostnega delovanja sistemov za zagotavljanje podatkov za ta sistem potrjevanja. Člen 100 Zavrnitev izmenjave kvot Komisija lahko zavrne možnost izmenjave kvot v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002: a) za kvote, pri katerih so bile za več kot 10 % presežene kvote, ki so na voljo eni od zadevnih držav članic, v katerem koli od predhodnih dveh let, ali b) če zadevna država članica ne sprejme ustreznih ukrepov, da bi zagotovila pravilno upravljanje ribolovnih možnosti zadevnih staležev, zlasti zaradi nedelovanja računalniško podprtega sistema potrjevanja iz člena 102 ali nezadostnega delovanja sistemov za zagotavljanje podatkov za ta sistem potrjevanja.

Obrazložitev

OR je zelo zaskrbljen, da se kot kazen predlaga zavrnitev izmenjave kvot. Obstaja nevarnost, da bi Komisija enostransko spremenila relativno stabilnost TAC in kvot med državami članicami.

V Bruslju, 18. junija 2009 Predsednik Odbora regij Luc VAN DEN BRANDE

(1) CdR 22/2008 fin, CdR 258/2006 fin in Cdr 153/2001 fin.

(2) CdR 22/2008 fin in CdR 258/2006 fin.

(3) CdR 258/2006 fin.

(4) CdR 22/2008 fin, CdR 252/2004 fin, CdR 189/2002 fin in CdR 153/2001 fin.

(5) CdR 189/2002 fin.

(6) CdR 153/2001 fin.

(7) CdR 258/2006 fin, CdR 189/2002 fin in CdR 153/2001 fin.

(8) CdR 153/2001 fin.