SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 18.3.2015  
COM(2015) 131 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Letno poro čilo o izvajanju dela IV Sporazuma o pridružitvi med EU in Srednjo 
Ameriko  
 
 
2 
 POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Letno poro čilo o izvajanju dela IV Sporazuma o pridružitvi med EU in Srednjo 
Ameriko  
1. Uvod 
EU je sporazum o pridružitvi s Srednjo Am eriko (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) 
podpisala 29. junija 2012. Del IV Sporazuma, ki se nanaša na trgovino, se je za časno 
uporabljal od 1. avgusta 2013 z Nikaragvo, Hondurasom in Panamo, od 1. oktobra 2013 s 
Salvadorjem in Kostariko ter od 1. decembra 2013 z Gvatemalo1.  
Komisija redno obveš ča Parlament in Svet o izvajanju Sporazuma. Komisija poleg tega v 
skladu z Uredbo (EU) št. 20/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o 
izvajanju dvostranske zaš čitne klavzule in stabilizacijs kega mehanizma za banane iz 
Sporazuma2 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) Evropske mu parlamentu in Svetu predloži letno 
poročilo. To poro čilo je odziv na to zahtevo. 
Poročilo v skladu s členom 13 uredbe vsebuje tri dele:  
• povzetek statisti čnih podatkov in splošno oce no trgovinskih tokov (del 2); 
• informacije o dejavnostih razli čnih organov, ki so odgovorni za spremljanje izvajanja 
Sporazuma (del 3), vklju čno z izpolnjevanjem obveznosti  iz naslova o trgovini in 
trajnostnem razvoju (del 4); 
• informacije o dejavnostih spremljanja iz Uredbe (del 5). 
 
2. SPLOŠNA OCENA: RAZVOJ TRGOVINE 
2.1 Metodologija 
Na voljo ni bilo veliko podatkov, ki bi se lahko uporabili za to prvo letno poro čilo, zato ni 
bilo mogo če oblikovati dokon čnih sklepov o u činku Sporazuma. Sprememb v trgovinskih 
tokovih ni mogo če pripisati izklju čno Sporazumu, saj na te podatke vpliva tudi ve č drugih 
dejavnikov, kot je nihanje povpraševanja ali cen na svetovnem trgu. Spomniti je treba tudi, da 
se asimetrija razvoja gospoda rstev kaže v njihovih zadevnih carinskih tarifah, zato je obdobje 
za odpravo tarif za Srednjo Ameriko daljše kot za EU. V prvem letu uporabe je zato znižanje 
tarif za uvoz iz Srednje Amerike v EU višj e kot za uvoz iz EU v Srednjo Ameriko. 
Opozoriti je treba, da so imele srednjeameriš ke države pred izvajanjem Sporazuma koristi od 
prednostnega dostopa do trga EU, tj. od sp lošnega sistema preferencialov, ki državam v 
razvoju zagotavlja tarifne koncesije. Pri upor abi tega sistema so imeli nekateri klju čni 
srednjeameriški proizvodi (kot sta kava in sadje) že koristi od dajatve proste obravnave. 
Vendar je s tarifnimi koncesijami, dode ljenimi na podlagi Sporazuma, zajetih ve č proizvodov 
                                                            
1  Sporazum se v EU uporablja za časno, dokler ga ne ratificirajo vse države članice. Stanje glede 
ratifikacije je objavljeno na spletiš ču Sveta: http://www.consilium.europa.eu/sl/documents-
publications/agreements-conventions/ . 
2  Glej: http://eur-lex.europa.eu/legal-con tent/SL/TXT/?uri=CELEX:32013R0020 . 
 
3 
 kot na podlagi splošnega sistema preferencialov , te koncesije pa so trajne. Sporazum naj bi 
pripomogel k ve čji raznolikosti srednj eameriškega izvoza, vendar bo za to potreben čas. 
Naslednja analiza dvostranskih trgovinskih tokov temelji na primerjavi podatkov za 12-
mesečno obdobje (oktober 2013–september 2014), nato pa se je primerjala z enakim 
obdobjem v letu prej (oktober 2012–septemb er 2013). V nadaljevanju se bo prvo leto 
izvajanja nanašalo na 12-mese čno obdobje med 1. oktobrom 2013 in 30. septembrom 2014. 
Če ni navedeno druga če, to poro čilo temelji na podatkih Eurostata. 
Opozoriti je treba, da statistiki Eurostata in  Srednje Amerike kažeta precejšnja razhajanja 
glede Paname (+255 %) in Kostarike (+46 %). Ta razhajanja so se  obravnavala v pododboru 
za dostop do trga in d ogovorjeno je bilo, da se  razlogi za to poiš čejo na podlagi skupne 
analize. 
2.2 Ocena skupnih trgovinskih tok ov s Srednjo Ameriko (blago) 
Novi podatki Ekonomske komisije Združenih nar odov za Latinsko Ameriko in Karibe kažejo, 
da je bil v primerjavi z letom 2013 delež nepos rednih tujih naložb v Srednji Ameriki v prvi 
polovici leta 2014 razmeroma stabilen. Kljub temu se je trgovanje3 med srednjeameriškimi 
državami ter med to regijo in ostalim svet om zmanjšalo za 1–2 %. Podobno so se svetovni 
trgovinski tokovi EU zmanjšali za 3 %. 
Kljub splošnemu zmanjšanju trgovinskih tokov in kljub temu, da še ni mogo če oblikovati 
dokončnih sklepov, so se trgovinski tokovi za neka tere države in nekatero blago pove čali. 
Trgovinski tokovi EU z zadevno regijo so ostali stabilni ali pa so se celo pove čali, razen s 
Panamo, saj se je trgovanje s to državo v primerjavi z letom 2012 znatno zmanjšalo 
(‒11,9 %). Vendar je to lahko povezano s splo šnim zmanjšanjem izvoza EU v Južno 
Ameriko, pri katerem ima prostotrgovinsko obmo čje Paname kot regionalno vozliš če 
pomembno vlogo. 
Zaradi negotovosti glede datuma za časne uporabe leta 2013 bi lahko imeli subjekti težave pri 
vključevanju koristi na podlag i Sporazuma v svoje odlo čitve. Kljub temu je iz nekaterih 
kazalnikov razvidno, da se podjetja v nekaterih sektorjih vedno bolj poslužujejo Sporazuma. 
Vrednost uvoza blaga iz Srednje Amerike v EU se je pove čala za 3,4 % 
(6 629 milijonov EUR), izvoz EU v Srednjo Ameriko pa se je zmanjšal za 6,3 % 
(5 106 milijonov EUR). Leta 2014 je zato pr imanjkljaj trgovinske bilance znašal 
1 528 milijonov EUR (leto prej je primanjkljaj znašal 962 milijonov EUR).  
 
 Izvoz Uvoz Skupni trgovinski 
tokovi 
Kostarika 812 1,5 % 4 096 –0,7 % 4 908 –0,4 % 
Salvador 574 13,9 % 191 –6,0 % 766 8,1 % 
Gvatemala  829 7,7 % 619 4,0 % 1 448 6,1 % 
                                                            
3  Podatki Mednarodnega denarnega sklada (MDS). 
 
4 
 Honduras 421 15,3 % 791 3,1 % 1 213 7,0 % 
Nikaragva 165 0,0 % 305 28,7 % 470 16,9 % 
Panama 2 305 –19,0 % 627 29,7 % 2 932 –11,9 % 
Skupaj 5 106 –6,3 % 6 629 3,4 % 11 736 –1,1 % 
Trgovinski tok med EU in Srednjo Ameriko in njegova letna ocena  
(v mio. EUR – obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014) 
Glavni namembni kraj izvoza EU v Srednjo Ameriko  je bila Panama (46 %), ki sta ji sledili 
Gvatemala in Kostarika (ob državi po 16 %). Gl avni izvoz v skladu s ka tegorijami Standardne 
mednarodne trgovinske klasifikacij e (SITC) so bili stroji in transportna oprema (32,7 %), ki 
so jim sledile kemikalije (17,5 %). Iz voz EU je precej raznovrsten, pri čemer 15 proizvodov, 
ki se izvažajo v najve čjem obsegu (po vrednosti), predst avlja 28 % skupnega izvoza. Skupno 
se je v prvem letu izvajanja v Sr ednjo Ameriko izvozilo 5 817 razli čnih proizvodov (+0,5 % v 
primerjavi z letom prej).  
Izvoz EU v Srednjo Ameriko se je zmanjšal za 6,3 %. To zmanjšanje, ki se je nanašalo 
predvsem na Panamo (–19 %), bi lahko bilo povezano s splošnim negativnim gibanjem za 
južnoameriško regijo. Izvoz EU v Srednjo Ameriko kaže ob čutna nihanja (pozitivna in 
negativna) za proizvode, kot so t ežki stroji, železnica, letala in plovila, ki predstavljajo velik 
delež skupnega izvoza, njihovi trgovinski tokov i pa so povezani z naložbami v industriji ali 
kapitalskimi naložbami. 
Prodor na nov trg lahko traja precej časa in ni odvisen le od obstoja sporazuma o prosti 
trgovini, vendar je treba opozoriti,  da ima med proizvodi, ki se  izvažajo iz EU v Srednjo 
Ameriko in katerih izvoz se je v relativnem smislu najbolj pove čal, 9 od 15 proizvodov koristi 
od preferencialne tarifne obravna ve pri uporabi Sporazuma, kot so: 
• deli zrakoplovov : izvoz se je v prvem letu izvajanja z 2,5 milijona EUR pove čal na 
39,5 milijona EUR (+1 431 %), 
• slike in tisk : izvoz se je z 0,4 milijona EUR pove čal na 3,4 milijona EUR (+644 %), 
• stekleni kozarci : izvoz se je z 0,3 milijona EUR pove čal na 1,6 milijona EUR 
(+432 %). 
Glavni proizvodi, ki so se uvažali v EU iz Srednje Amerike , so bili oprema in stroji (42 %), 
ki so jim sledili živila in žive živali (39,4 %). Glavni vir uvoza EU iz Srednje Amerike je 
Kostarika (62 %), ki ji sledita Honduras in Pana ma (obe državi po 11 %). Oprema in stroji se 
iz Srednje Amerike uvažajo predvsem s Kostar ike (86 % skupnega uvoza strojev in opreme iz 
Srednje Amerike). 
Skupno se je v prvem letu izvajanja iz Srednje Amerike uvozilo 2 281 razli čnih proizvodov 
(+3 % v primerjavi z letom prej). Uvoz proizvodov iz Srednje Amerike kljub temu 
pozitivnemu razvoju ni raznovrsten: 4 proizvodi, ki se uvažajo v najve čjem obsegu, 
predstavljajo približno 60 % uvoza EU iz Srednj e Amerike (elektronski sklopi naprav za 
 
5 
 avtomatsko obdelavo podatkov (mati čna plošča IT) 32 %, kava 10 %, banane 10 % in ananas 
7 %). 
Na splošno se je uvoz EU iz Srednj e Amerike v prvem letu izvajanja pove čal za 3,4 % kljub 
dejstvu, da se je uvoz dveh proizvodov, s katerima  se je najbolj trgovalo, zmanjšal (uvoz 
sklopov naprav za avtomatsko obdelavo podatkov se je zmanjšal za 7,2 %, uvoz kave pa za 
17 %). To zmanjšanje je verjetno povezano z zunanjimi dejavniki: zmanjšanje uvoza naprav 
za avtomatsko obdelavo podatkov bi lahko bilo z goden pokazatelj reorganizacije te industrije 
zaradi nedavnega obvestil a velikega proizvajalca v Srednji Ameriki, da bo svoj obrat s 
Kostarike preselil v Jugovzhodno Azijo. Zmanjšanje uvoza kave je povezano z veliko sušo in 
epidemijo kavne rje („roya“ v španš čini). 
Občutno pozitivna nihanja nedavno liberaliziraneg a izvoza Srednje Amerike so se zabeležila 
pri proizvodih, kot so: 
• melasa iz sladkornega trsa : uvoz se je pove čal za 394 % (z 8 milijonov EUR na 
41 milijonov EUR),  
• zmrznjeni rakci : uvoz se je pove čal za 63 % (z 0,1 milijona EUR na 
0,16 milijona EUR), 
• rum v steklenici : uvoz se je pove čal za 205 % (s 5,6 milijona EUR na 
17 milijonov EUR), 
• manioka : uvoz se je pove čal za 39 % (z 10 milijonov EUR na 14 milijonov EUR). 
 
2.5 Uporaba tarifnih kvot 
Sporazum zagotavlja ve č tarifnih kvot, ki drugi pogodbenici dodeljujejo preferencialno tarifno 
obravnavo do koli činskega praga kvote. Nad tem pragom  se uporablja tarifna stopnja za 
države z najve čjimi ugodnostmi. 
Na splošno je iz predhodne analize izkoriš čenosti kvote razvidno, da so subjekti precej 
izkoristili tarifne kvote pri proizvodih, s katerimi se je trgovalo že pred za časno uporabo 
Sporazuma, trgovanje s proizvodi, s katerimi se pred izvajanjem Sporazuma ni trgovalo, pa je 
bilo zanemarljivo. 
EU se je strinjala, da zagotovi osem tarifnih kvot v korist Srednje Amerike za proizvode, ki 
pred izvajanjem Sporazuma niso imeli pred nostnega dostopa do tr ga EU. Gospodarski 
subjekti iz Srednje Amerike teh tarifnih kvot leta 2013 niso izkoristili,  razen tarifne kvote za 
sladkor, ki je bila 95-odstotno izkoriš čena. 
Leta 2014 so se tarifne kvote upor abile le pri dveh kategorijah (trsni sladkor in rum). Od 
dodeljenih 166 860 ton za trsni sladkor je bilo  uporabljenih 143 791 ton (86 %). V smislu 
vrednosti se je uvoz proizvodov, zajetih v ta rifni kvoti za sladkor, v EU s 47,5 milijona EUR 
povečal na 84,7 milijona EUR (+78 %). 
 
6 
  
Poreklo Proizvodi Enota Koli čina 
tarifnih kvot Uvoz v EU Stopnja 
izkoriščenosti 
Česen 550 0 0 %
Riž 21 000 0 0 %
Manioka 5 000 0 0 %
Goveje meso 10 450 0 0 %
Gobe 275 0 0 %Srednja 
Amerika 
Sladka koruza 1 560 0 0 %
Sladkor tona 
154 500 135 243 88 % Srednja 
Amerika 
razen 
Paname Rum v embalaži > 2 l 1 022 153 21 %
Rum v embalaži > 2 l liter 
čistega 
alkohola105 0 0 %
Panama 
Sladkor 12 360 8 548 69 %
Nikaragva Goveje meso tona 
550 0 0 %
Tarifne kvote, ki jih je EU dodelila Srednji Ameriki – uporaba do 26. novembra 2014 
EU je poleg tarifnih kvot Srednji Amerik i odobrila tudi odstopanje od pravil o poreklu v 
okviru nekaterih kvot za 118 tarifnih postavk. S temi  odstopanji se je Srednji Ameriki v bistvu 
omogočilo nekaj prožnosti glede porekla natan čno opredeljenih proizvodov do koli činskega 
praga kvote. Ko se ti pragi presežejo, se upor abljajo strožja pravila o poreklu. Ti dogovori se 
nanašajo predvsem na tekstilne izdelke. Vendar je uporaba teh odstopanj skoraj zanemarljiva, 
količine, uvožene na podlagi teh kvot, pa so zelo omejene in se nanašajo na le majhen delež 
trgovinskega toka, ki  bi lahko bil upravi čen do preferencialne obravnave. Ta ugotovitev 
potrjuje splošno gibanje, ugotovljeno pri ne davno izvedenih sporazumih, da subjekti 
potrebujejo čas za prilagoditev svojih trgovalnih poti novemu okolju.  
Srednja Amerika je EU dodelila tarifne kvote za štiri  določene proizvode . Izvoz vseh 
proizvodov, zajetih s temi tarifn imi kvotami, iz EU se je pove čal, kot sledi: 
• prekajena šunka : izvoz se je z 1,2 milijona EUR pove čal na 1,5 milijona EUR 
(+22 %), 
• mleko v prahu : izvoz se je z 2,9 milijona EUR pove čal na 5,7 milijona EUR (+96 %), 
• sir: izvoz se je s 7,1 milijona EUR pove čal na 9,3 milijona EUR (+32 %), 
 
7 
 • sirotka : izvoz se je z 0,5 milijona EUR pove čal na 0,6 milijona EUR (+17 %), 
• pripravljeno praši čje meso : izvoz se je z 9,1 milijona EUR pove čal na 
10,6 milijona EUR (+16 %). 
Na splošno so bile te tarifne kvote spodbuda za proizvode, s katerimi se je trgovalo že pred 
izvajanjem Sporazuma, ker pa izvoz ne preseg a pragov, je še vedno nekaj prostora za rast. 
2.6 Storitve  
Podatki o trgovini s storitvami nastajajo z veliko zamudo in so predstavljeni v združeni obliki, 
zato v tej fazi ni mogo če izvesti analize, primerljive z ana lizo za trgovanje z blagom. Ta vidik 
bo zato zajet v letnem poro čilu o izvajanju, ko bo na  voljo dovolj podatkov. 
3. DEJAVNOSTI ORGANOV IZVAJANJA 
Organe izvajanja, ustanovljene s Sporazumom,  sestavljajo Pridružitveni svet, ki se sre čuje 
redno na ravni ministrov, Pridružitven i odbor in šest pododborov, ki se sre čujejo letno. Prva 
srečanja teh organov so potekala v Hondur asu maja in junija 2014, razen sre čanja Odbora za 
trgovino in trajnostni razvoj, ki je pot ekalo 17. in 18. novembra v Nikaragvi. 
3.1 Pododbor za tehni čne ovire v trgovini 
Med srečanjem, ki je potekalo 13. maja 2014, sta Srednja Amerika in EU pregledali: 
• izvajanje štirih tehni čnih predpisov, ki jih je iz vedla Srednja Amerika (ozna čevanje 
alkoholnih pija č, smetana (mle čni izdelek), ozna čevanje obutve),  
• dva tehnična predpisa Kostarike (pnevmatike in elektri čne inštalacije), 
• zaveze, ki jih je srednjeameriška regija sklenila za spodbujanje gospodarskega 
povezovanja s sprejetjem regionalnih tehni čnih predpisov. 
EU je Srednjo Ameriko spomnila na zavezo, da bo na pisne pripombe EU, predložene v 
okviru postopka uradnega obveš čanja v skladu s Sporazumom STO o tehni čnih ovirah v 
trgovini, poslala pisni odgovor. Srednja Amerika je upoštevala zahtevo in se zavezala, da bo 
odgovorila na pripombe. 
Srednja Amerika se je v okviru svojih zavez, povezanih z izvajanjem tehni čnih predpisov 
zaradi spodbujanja regionalnega gospodarskega povezovanja, strinjala, da za proizvode 
vzpostavi enotno regionalno registracijo. Ta pr edpis se še ni izvedel, vendar je Srednja 
Amerika potrdila, da bo ta nova zakonodaja kmalu za čela veljati. 
3.2 Odbor za trgovino in trajnostni razvoj 
EU in Srednja Amerika sta za čeli dialog o trgovini in trajnostnem razvoju ter si izmenjali 
izkušnje o notranjih mehanizmih za spodbujanje  sodelovanja civilne družbe in skupin, 
zavezanih izvajanju dolo čb Sporazuma o trgovini in trajnostnem razvoju (glej del 4).  
 
8 
 3.3 Pododbor za intelektualno lastnino 
Prvo srečanje pododbora za intelektualno la stnino, ki je potekalo 22. in 23. maja 2014, je bilo 
namenjeno: 
• dogovoru s Srednjo Ameriko o vsebini sk lepa, v katerem so navedene zaš čitene 
geografske ozna čbe; 
• izmenjavi informacij o najnovejšem stanju teko čih postopkov za zaš čito geografskih 
označb EU in Srednje Amerike, zlasti o trenutnih postopkih ugovora v zvezi z 
nekaterimi pomembnimi geografskimi ozna čbami EU, in 
• začetku dialoga o na činih za poenostavitev postopkov za registracijo geografskih 
označb v Srednji Ameriki. 
Izid tega sre čanja pododbora je bil pozitiven, saj so se pogodbenice dogovorile o seznamu 
zaščitenih geografskih ozna čb in o tem, da je postopke regi stracije v Srednji Ameriki mogo če 
poenostaviti in ublažiti, da bi se spodbudil usklajen pr istop na regionalni ravni. 
3.4 Pododbor za sanitarne in  fitosanitarne zadeve 
Na prvem sre čanju pododbora, ki je potekalo 17. in 18. j unija, se je med drugim razpravljalo o 
uvoznih zahtevah, preverjanjih, ukrepih v zvezi z zdravjem živali in rastlin, enakovrednosti 
ter tehničnih ukrepih. Glavni cilji so bili: 
• nadaljnja identifikacija moreb itnih težav pri izvajanju Spor azuma in presoja rešitev; 
• obravnavanje ovir za dostop na trg in novih zahtev glede uvoznih dovoljenj ter iskanje 
načinov za spodbujanje a li odprtost trgovine; 
• pridobitev potrditve vseh srednjeameriških dr žav glede razlage in ustreznega izvajanja 
členov o odobritvi seznama obratov ter glede pr everjanj, da bo Srednja Amerika krila 
stroške inšpekcijskih pregledov, ki jih bodo v Evropi izvedli pristo jni srednjeameriški 
organi; 
• razpravljanje o stopnji vklju čitve Srednje Amerike in razpra vah, ki glede tega potekajo 
v regiji. 
Na splošno je bil izid tega sre čanja pododbora pozitiven, saj je Srednja Amerika pokazala, da 
se je pripravljena zavezati doseganju ciljev Sporazuma. 
3.5 Pododbor za carino, olajševanje  trgovine in pravila o poreklu 
Na prvem sre čanju tega pododbora, ki je poteka lo 28. in 29. aprila, so pogodbenice 
razpravljale o: 
• zavezah glede regionalnega povezovanja, ki jih mora Srednja Amerika izpolniti; 
• dveh pojasnilih na podro čju pravil o poreklu in na činu reševanja manjših prakti čnih 
težav, ki so jih subjekti imeli v prvih mesecih preferencialne trgovine v okviru 
Sporazuma.  
 
9 
 EU je izrazila tudi pomisleke glede nagnjenos ti srednjeameriških držav k uvajanju opreme za 
skeniranje na svojih mejah in k zara čunavanju pristojbin ad valorem , za katere EU meni, da bi 
lahko bile v nasprotju s Sporazumom.  
3.6 Pododbor za dostop do trga za blago 
Točke na dnevnem redu prvega sre čanja tega pododbora, ki je pot ekalo 19. junija, so bile 
namenjene pregledu: 
• zakonodaje Kostarike, ki je uvedla najnižjo izvozno ceno za banane; 
• pristojbine, ki jo bo Nikaragva zara čunavala za skeniranje blaga na vseh mejnih 
kontrolnih to čkah; 
• upravnega nadzora, ki ga je EU uvedla za nekatere srednjeameriške proizvode, zajete s 
tarifnimi kvotami. 
Kostarika je glede zakonodaje o najnižji izvozn i ceni za banane priznala, da v Sporazumu ni 
nobene dolo čbe, s katero bi se ji izrecno dovolila uporaba te zakonodaje. Vendar je Kostarika 
menila, da najnižja izvozna cena glede na seda njo tržno ceno za banane ne ovira trgovine. EU 
je navedla, da bo to vprašan je spremljala še naprej. 
Glede pristojbine za skeniranje, ki jo je uve dla Nikaragva, je EU s pomnila, da v skladu s 
Sporazumom zara čunane pristojbine ne bi smele pres egati stroškov opravljenih storitev. 
Nikaragva je EU zagotovila, da bo v za konodaji upoštevala svoje mednarodne zaveze. 
Pogodbenice so si izmenjale tudi info rmacije o morebitnih prihodnjih podro čjih dela in se 
dogovorile o sodelovanju pri zbiran ju skupnih zanesljivih statisti čnih podatkov. 
3.7 Pridružitveni odbor 
Pridružitveni odbor, ki se je sestal  25. junija, je pregledal delo ve č pododborov in razpravljal 
o drugih vprašanjih, povezanih s trgovino. Poseben poudarek je bil namenjen vprašanjem 
regionalnega gospodarskega povez ovanja in potrebi po prepre čevanju srednjeameriških 
ukrepov, ki se izvajajo zoper prosti pret ok blaga znotraj re gije, saj bi najve č koristi 
enostavnejših trgovinskih tokov dejansko imela Srednja Amerika. 
Pogodbenice so razpravljale o zahtevi Srednj e Amerike po nadomestilih zaradi pristopa 
Hrvaške k EU, priznale obstoje če razlike v pristopu in se dogovor ile o nadaljevanju dialoga 
glede te to čke, da se v zvezi s tem čim prej doseže dogovor. EU je izrazila pomisleke tudi 
glede zakona Paname o pomožnih po morskih storitvah, ki diskrimi nira tuje subjekte. EU in 
Panama sta razpravljali o tem, a li zakon zmanjšuje dostop do trga, pri čemer je Panama 
potrdila, da bo nova vlada odgovorila EU. 
3.8 Pridružitveni svet 
Pridružitveni svet, ki se je  sestal 27. junija, je prou čil delo Pridružitvenega odbora in potrdil 
izide. Pridružitveni svet je sprejel pet sklepov, vklju čno s poslovnikom Pridružitvenega sveta 
in njegovih razli čnih struktur, seznamom zaš čitenih geografskih ozna čb in postopkovnimi 
pravili za mehanizem za reševanje sporov. 
 
10 
 Srednjeameriške udeleženke so ponovno poudari le pomen Sporazum a glede trgovine, 
regionalnega povezovanja in okrepljenih odnosov, za katere pri čakujejo, da bodo pozitivno 
vplivali na gospodarski in socialni  razvoj Srednje Amerike. Pole g tega so izrazile željo, da 
ostalih 19 držav članic EU hitro ratificira Sporazum, saj bi tako za čeli veljati tudi politi čna 
razsežnost in razsežnost sodelovanja. EU je pr edstavila stanje postopka ratifikacije v Evropi. 
Poleg tega je navedla za četek veljavnosti S porazuma o politi čnem dialogu in sodelovanju 
leta 2014.  
4. IZPOLNJEVANJE OBVEZNOSTI V ZVEZI S TRGOVINO IN 
TRAJNOSTNIM RAZVOJEM 
Dejavnosti v prvem letu izvajanja Sporazuma so se osredoto čale na vzpostavitev 
institucionalnih struktur iz naslova VIII o trgovini in trajnostnem razvoju. 
4.1 Institucionalni vidiki 
Prvo srečanje medvladnega odbora za trgovino in traj nostni razvoj je potekalo 18. in 
19. novembra 2014 v Managui v Nikaragvi. Hkrati je potekalo sre čanje foruma za dialog s 
civilno družbo, sledilo pa je skupno sre čanje odbora in foruma. 
Na srečanju odbora so sodelovali sre dnjeameriški predstavniki mini strstev za trgov ino, delo in 
okolje. Forum za dialog s civilno družbo je orga nizirala svetovalna skupina Nikaragve za 
civilno družbo, potekalo pa je ve č predstavitev o temah, kot so  pravice delavcev, podnebne 
spremembe, pravi čna trgovina in družbena odgovornost go spodarskih družb. Udeležilo se ga 
je več kot 100 oseb.  
Svetovalno skupino EU sestavljajo  predstavniki Evropskega e konomsko-socialnega odbora in 
organizacij civilne družbe v EU, ki so po razp isu za prijavo interesa prek podatkovne zbirke 
GD za trgovino za civilno družbo izrazile intere s za sodelovanje v tej skupini. Sekretariat 
zagotavlja Evropski ekonomsko-socialni odbor.  
4.2 Izvajanje konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD) 
Med srečanjem odbora so pogodbenice poro čale o svojem izvajanju konvencij MOD, zlasti 
temeljnih konvencij MOD. Glede slednjih je b il poudarek na ukrepih za odpravo dela otrok in 
krepitev socialnega dialoga. Pogodbenice so razpravljale o pomenu socialnega dialoga, o 
pomenu u činkovitih in odvra čilnih sankcij zoper pr otisindikalno diskrimi nacijo in nasilje, 
vključno z nasiljem nad sindikalnim i vodji, ter o potrebi po u činkovitem izvrševanju teh 
sankcij. 
Glede dela otrok je bil poudarek na pomenu kr epitve prizadevanj za odpra vo dela otrok, zlasti 
v neformalni ekonomiji, za krepitev delovnih inšpekcij, za pove čanje deleža obiskovanja 
pouka in krepitev socialne zaš čite s poudarkom na zaš čiti otrok.  
EU je opozorila na nedavno sprejete konvencije  in protokole MOD ter stanje njihovih 
ratifikacij v državah članicah EU, zlasti na Konvencijo o delu v pomorstvu, Konvencijo o 
domačih delavcih (C189) in nov protokol, ki dopol njuje Konvencijo o prisilnem ali obveznem 
delu (C29).  
 
11 
 Glede krepitve zmogljivosti v zvezi s temi vprašan ji je EU poudarila zlasti program v razvoju, 
ki naj bi podprl agendo za dostojno delo v Hondurasu. 
4.3 Izvajanje ve čstranskih okoljskih sporazumov 
Med sre čanjem odbora so pogodbenice poro čale o izvajanju ve čstranskih okoljskih 
sporazumov, ki se osredoto čajo zlasti na podnebne spremembe, ogrožene vrste (konvencija 
CITES), nevarne kemikalije in pošiljke odpadkov. Srednjeameriške države so poro čale, da so 
ratificirale Rotterdamsko konvencijo (o trgovi ni z nevarnimi kemikalijami) in Gaboronsko 
spremembo konvencije CITES.  
EU je opozorila na nedavno sklenjena okoljska sporazuma, tj. Konvencijo Minamata o živem 
srebru in Nagojski protokol h Konvenciji  o biološki raznovrstnosti, ter poro čala o razvoju 
glede izvajanja teh sporazumov v EU. Srednjea meriške države so poudarile izpostavljenost 
regije podnebnim spremembam, ki neposredno vplivaj o na izvozne kmetijske rastline, kot je 
kava, in potrebo po  delu na podro čju prilagajanja. Ve č držav je opredelilo  tudi velikopotezne 
načrte za pove čanje deleža energije iz obnovljivi h virov v svoji dobavi energije. 
4.4 Razvoj pozitivne agende za tr govino in trajnostni razvoj 
Med srečanjem odbora in forumom za dialog s civilno družbo je bilo predstavljenih ve č 
primerov, ko sta imela proizvodnja in trgov ina pozitivne okoljske in socialne u činke. Opisane 
so bile vladne politike za spodbujanje takšni h rezultatov ter partnerstva med podjetji, 
predstavniki delavcev, nevladnimi organi zacijami in skupnostmi. Skupne teme so vklju čevale 
družbeno odgovornost gospodarskih družb, energijo iz obnovljivih virov, trajnostno kmetijsko 
proizvodnjo, čistejše proizvodne postopke in trajnostni turizem. 
Odbor se je dogovoril, da bodo zar adi opredelitve srednjero čnih prednostnih nalog razprave še 
potekale. V tem procesu bosta po membna povezanost s sedanjo in na črtovano podporo za 
razvojno sodelovanje za regijo ter sodelovanje s civilno druž bo na obeh straneh Atlantika. 
 
12 
  
5. IZVAJANJE UREDBE (EU)  ŠT. 20/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN 
SVETA O IZVAJANJU DVOSTRANSKE ZAŠ ČITNE KLAVZULE IN 
STABILIZACIJSKEGA MEHANIZMA ZA BANANE 
Uredba dolo ča ustrezne postopke v izogib resni škodi, ki bi jo ut rpel sektor banan EU, če bi se 
zaradi znižanja carin banane uvažale v tako pove čanih količinah, da bi to povzro čilo resno 
škodo industriji EU ali bi grozilo s povzro čitvijo resne škode. 
Komisija je zato v skladu s členoma 3 in 13 Uredbe spremljala razvoj uvoza banan iz 
srednjeameriških držav, da bi ocenila, ali so pogoji iz Uredbe izpolnjeni, in za čela zaščitno 
preiskavo ali uvedla pre dhodne nadzorne ukrepe.  
5.1 Razvoj uvoza srednjeameriških banan 
Komisija v prvem letu izvajanja Sporazuma ni za čela zaščitne preiskave niti ni prejela 
nobenih zahtev za za četek zaščitne preiskave ali uvedbo pre dhodnih nadzornih ukrepov, saj 
pogoji iz Uredbe, na podl agi katerih bi lahko za čela zaščitno preiskavo ali uvedla predhodne 
nadzorne ukrepe, niso bili izpolnjeni. 
 
 2013 2014* 
 Uvoz SprožilecStopnja 
izkoriščenostiUvoz Sprožilec Stopnja 
izkoriščenosti
Kostarika 131 519 1 178 750 11 % 856 007 1 230 000 70 %
Panama 58 935 431 250 14 % 203 737 450 000 45 %
Honduras 1 749 57 500 3 % 3 622 60 000 6 %
Gvatemala 21 57 500 0 % 22 861 60 000 38 %
Nikaragva 0 11 500 0 % 0 12 000 0 %
Salvador 0 2 300 0 % 0 2 400 0 %
(*) do 10. decembra 2014 
Uvoz banan na podlagi stabilizacijskega mehanizma 
6. SKLEP 
Dokončna ocena u činka dela Sporazuma o trgovini še ni mogo ča. 
Trgovinski tokovi EU s Srednjo Ameriko so  kljub negativnemu globalnemu okolju, vklju čno 
s splošnim zmanjšanjem globalnega povpraševanja v letu 2014, ostali precej stabilni in so se v 
nekaterih sektorjih znatno pove čali. Trgovinski tokovi EU z ve čino srednjeameriških držav so 
se povečali, z izjemo Paname. Poleg tega  razmeroma nizka stopnja izkoriš čenosti 
razpoložljivih tarifnih kvot kaže na možnost nadaljnjega pove čanja dvostranskih trgovinskih 
tokov med regijama. 
 
13 
 Glede banan je uvoz iz srednjeameriških dr žav na splošno ostal stabilen in pod dolo čenim 
sprožitvenim obsegom, zato ni bilo treba prou čiti možnosti uvedbe za časne opustitve 
preferencialnih carin. 
S Srednjo Ameriko je bil sklenjen dogovor o izvedbi tehni čnega pregleda statisti čnih metod in 
podatkov o trgovinskih tokovi h, kar bi moralo omogo čiti podrobnejšo analizo v prihodnosti.  
Splošna ugotovitev Komisije po prvem letu izvaja nja je, da je izvajanj e prispevalo k hitri 
vzpostavitvi in delovanju institucionalnega okvira  Sporazuma ter da je postopek izvajanja na 
splošno pozitiven. Formalni postopek med pogodbenicami za izvajanje Sporazuma se bo 
nadaljeval v okviru sre čanj različnih organov izvajanja, ki naj bi  potekala v sredini leta 2015.  
Poudarek v drugem letu izvajanja bo še naprej  na ustreznem izvajanju Sporazuma, da se 
gospodarskim subjektom iz obeh regij omogo či, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih 
Sporazum ponuja. Komisija izvaja ukrepe, namenjene pove čanju seznanjenosti gospodarskih 
subjektov s možnostmi, ki jih nudi Sporazum. Ti ukrepi se izvajajo v EU in Srednji Ameriki, 
med drugim tudi prek projektov sodelovanja v Srednji Ameriki.