SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 8.12.2010 
SEC(2010) 1491 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
SPOROČILO KOMISIJE  
EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU , EVROPSKEMU EKONOMSKO-
SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ 
   
Strategija Evropske unije za Podonavje 
  
Povzetek ocene u činka 
 
  
{SEC(2010) 1490 kon čni} 
{SEC(2010) 1489 kon čni} 
{COM(2010) 715 kon čni} 
 
SL 2   SL 1. UVOD 
Države članice so od Evropske komisije zahtevale  pripravo Strategije EU za Podonavje1.Ta 
zahteva je nastala po strategiji EU za regijo Baltskega morja, ki je bila pripravljena s koordinacijo Komisije v letih 2008/2009 in se zdaj izvaja. Nova zahteva posebej poudarja 
pomen trajnostnega razvoja, za katerega dosego si  je treba prizadevati z uporabo integriranega 
pristopa. V okviru Komisije strategijo EU za Podonavje koordinira gene ralni direktorat za 
regionalno politiko, ki je torej s odeloval pri pripra vi te ocene u činka.  
2. O
PREDELITEV PROBLEMA  
Opredelitev problema temelji na socialno-ekonomski analizi in širšem posvetovanju. 
Posvetovanje je vklju čevalo države članice in države iz  Podonavja, ki niso članice, medvladne 
in nevladne organe ter zainteresirane strani, vklju čno z državljani in strokovnjaki za regijo. Pri 
tem delu so sodelovali tudi Evropska  investicijska banka in 22 GD Komisije2. Ugotovljeni 
izzivi imajo ob čutno čezmejni zna čaj in ozna čuje jih veliko čezmejnih zunanjih u činkov3. 
Vedno bolj je jasno, da sta nepovezan  razvoj politik in zadevno odlo čanje za Podonavje vedno 
bolj neprimerna.  
• Opredelitev problema na podro čju upravljanja 
V Podonavju je klju čni problem upravljanje. Obstaja predvsem pomanjkanje ustreznega 
nadnacionalnega upravljanja. Zaradi tega ne pride do zadostnega sodelovanja (pomanjkanje 
skupnih interesov in celo konfliktne zadeve). Med državami na primer obstajajo razli čni 
pogledi na okolje in druga vprašanja, povezana z upor abo reke s strani držav, ki bi se jih dalo 
laže obravnavati v širšem kontekstu ali s pomo čjo inovativnih tehnolog ij, ki bodo verjetno 
predlagane v strategiji. 
Evropska unija zagotavlja osnove  (prek zakonodajnih in finan čnih instrumentov), ki bi morale 
omogočiti obravnavo dolo čenih večjih izzivov in priložnosti; prav tako obstajajo nekateri 
medvladni okviri. Vendar obstaja pomanjkanje institucionalnih sr edstev in velike vrzeli v 
izvajanju (na primer, nekateri direktive EU so  prenesene v zakonodajo, vendar se v resnici ne 
izvajajo). Zaradi tega je prišlo do razpršen ega pristopa glede mnogi h izzivov v Podonavju in 
premajhne uporabe njegovih možnosti. Treba je bolje razumeti in upravljati medsebojno 
delovanje; zasnovati je treba skupne instrument e ali instrumente za sodelovanje; sinergije je 
treba opredeliti in uporabljati čezmejno in medsektorsko; izogniti se je treba navzkrižjem ali 
jih razrešiti. 
• Opredelitev problema po temah 
                                                 
1 Evropski svet je od Evropske komisije uradno zahteval koordinacijo strategije EU za Podonavje ter v 
svojih sklepih z dne 19. junija 2009 navedel: „Za trajnostni razvoj si je treba prizadevati tudi s 
celostnim pristopom k posebnim izzivom, s katerimi se soo čajo posamezne regije (...). Komisijo poziva, 
da predstavi strategijo EU za Podonavje pred koncem leta 2010.“  
2 V medresorski delovni skupini so sodelovali naslednji GD: AGRI, EAC, ECFIN, ELARG, RELEX, 
AIDCO, ECHO, EMPL, ENTR, ENV, CLIM, INFS O, JLS, MARE, MOVE, ENER, MARKT, RTD, 
SANCO, TAXUD, TRADE in GS. 
3 V ekonomiji je zunanji u činek (eksternalija) opredeljen kot u činek prelivanja (strošek ali korist), ki 
vpliva na stranko, ki ni  bila udeležena pri odlo čitvi, katere posledica je povzro čeni učinek, in pri 
katerem ni pla čila za izravnavo u činka. Do čezmejnega zunanjega u činka pride, kadar je izvedeni ukrep 
ene države pozitivno ali negativno vplival na druge države. 
SL 3   SL Obstaja ve č vprašanj, pri katerih je sodelovanje še posebej potrebno: mob ilnost in dostopnost, 
energija; okolje; in obvladovanj e tveganja. Te probleme mora na čeloma zajemati vsaka 
strategija. Poleg tega je v javnem posv etovanju – zlasti v prispevkih držav članic – postalo 
jasno, da bi druga vprašanja prav tako morala  biti zajeta ali bi to lahko bila zaradi čezmejnih 
zunanjih u činkov (inovativnost in konkuren čnost, izvajanje enotnega trga, človeški kapital, 
varnost, turizem) in/ali ker izmenjava izkušenj o čitno koristi (informacijska družba, 
institucionalna zmogljivost ali marginalizirane skupnosti). Vklju čitev teh vprašanj tudi 
omogoči partnerjem/zainteresiranim stranem ura vnovesiti ukrepe, za katere menijo, da so 
manj pomembni, z drugimi, ki so klju čni: politično je pomembno vklju čiti vrsto drugih 
vprašanj za dosego dogovora o celotnem „svežnju “. Poleg tega bodo družbeno-ekonomski in 
drugi vidiki okrepili vklju čevanje držav, ki so se nedavno pridružile Evropski uniji.  
2.1.1.  Vprašanja, za katera je sodelovanje ob vezno, ker se jih ne  da obravnavati 
posamično: 
– Mobilnost in dostopnost: kar zadev a plovbo po celinskih plovnih poteh, je jasno, da niso 
možnosti reke Donave niso izkoriš čene v celoti. Te bi lahko bile bolje izkoriš čene z več 
ukrepi, kot so ve čja intermodalnost, izboljšano upravljanje, boljše naložbe v infrastrukturo 
in opremo ter razpoložljivost kvalificiranega osebja. Primanjkuje povpraševanja, prav tako 
pa primanjkuje ponudbe. Kanali Dona ve niso vedno plovni, pristaniš ča pogosto niso 
učinkovita, ladje niso dovolj številne, pogosto so  slabo popravljene, razen tega pa tudi ni 
dovolj članov posadke zaradi nezadostnih zmoglji vosti usposabljanja. Kar zadeva ceste in 
železnice, je infrastruktura pogosto neu činkovita ali je enostavno ni, kar zlasti velja za 
čezmejne povezave (ki za nacionalne organe niso prednostna naloga).  
– Energetika: energetska varnost in u činkovitost je v Podonavju pogosto problemati čna. 
Veliko energije je uvožene, prevoz pa je zelo dr ag; poleg tega so trgi  razdrobljeni in ni 
povezovalnih vodov. Podonavje je še posebej ran ljivo glede varnosti dobave, tako je bilo 
na primer januarja 2009, ko je bila ustavlje na dobava plina. Hkrati pa sta proizvodnja 
energije in njena poraba vir onesn aževanja. Izziv je v tem, da se pove ča energetska 
učinkovitost (in prihranki) in pove ča proizvodnja iz obnovljivih virov energije.  
– Okolje: v mnogih državah članicah Podonavja je kakovost vode pogosto slaba, tako re čne 
kot podzemne. Veliko je onesnaževalcev, zl asti hranil. Podobno velja za tla, zlasti v 
čezmejnih industrijskih obmo čjih, in za zrak na urbanih obmo čjih. Krajine in biotska 
raznovrstnost so prav tako ogro žene zaradi izgube naravnih obmo čij, zlasti nedotaknjenih 
gorskih obmo čij, kar je povzro čilo zmanjšanje vrst. Uni čevanje biotske ra znovrstnosti in 
ekoloških sistemov bi lahko privedlo do nepopravljivih sprememb in nezmožnosti 
zagotavljanja blaga in storit ev, kot so protipoplavna zaš čita, čiščenje vode, hrana in les ali 
blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje le -tem. V rekah se lovi ribe v prekomernih 
stopnjah, hidromorfološke spremembe pa jim migracije prepre čujejo. Obstoj jesetrovk, 
pomembne selivske vrste rib za cel bazen P odonavja, je še posebej v nevarnosti.  
– Obvladovanje tveganja: Podonavje je izpostavl jeno trem tveganjem: poplavam, sušam in 
industrijskemu onesnaževanju. Nobeno od teh se  ne ozira na meje. Cilj je upravljanje 
preventive (prepre čevanje, da bi do nesre če prišlo) in odzivanja (pomo č, ko do nesre če 
pride). Glavni vzrok poplavljanja je, da imajo Donava in njeni pritoki v veliki meri umetna 
nabrežja, kar prepre čuje, da bi se dodatna voda  neovirano porazdelila po ve čji površini (kar 
povzroči zvišanje vodne gladine). Glavni vzro k suš je polcelinska klima, ki je ob čutljiva 
tudi na podnebne spremembe. Glavni vzrok i ndustrijskih tveganj so  zastarela podjetja, 
SL 4   SL zaradi katerih prihaja do nesre č, ki lahko povzro čijo močno onesnaženje v sosednjih 
državah.  
2.1.2.  Vprašanja, glede katerih bi bilo tre ba spodbujati sodelovanj e, ker obstajajo 
čezmejni zunanji u činki 
– Inovativnost in konkuren čnost:  za celotno regijo Podonavja je zna čilen izrazit razkorak 
glede mo či sodelovanja, kjer obstajajo velike r azlike (med raziskovalnim sektorjem, 
podjetji in javnim sektorjem ter z notraj njih), podjetništvu, kap italizaciji inovacij, naložbah 
v raziskovanje in razvoj ter splošno konkuren čnostjo. Podonavju bi lahko zelo koristila 
večja povezanost, zlasti me d vzhodom in zahodom obmo čja. 
– Izvajanje enotnega trga:  kar zadeva enotni trg, razli čni nacionalni predpisi povzro čijo, da je 
manj običajno, da ponudniki storitev opravljajo ope racije v drugih državah Podonavja ali 
da zagotavljajo svoje storitve preko meja, kot bi bilo treba. Veliko malih in srednjih 
podjetij ne izkoristi svojega potenciala, ker jim primanjkuje virov, da bi premagali upravne 
in druge ovire za dostopanje na trge sosednjih držav.  
– Človeški kapital: v Podonavju je delež visoko izobraženih ljudi manjši od povpre čja v EU-
27, spet z velikimi razlikami. Mobilnost, visoko kvalificiranih in uspos obljenih delavcev je 
še vedno omejena, zlasti ko gre za raziskova lce in študente. Podonavje ne more zares 
izkoristiti polnega potenciala teh delavcev, ki pomenijo do zdaj ne popolnoma izkoriš čeni 
dejavnik.  
– Varnost: mo čnejše gospodarsko vklju čevanje in rasto ča čezmejna trgovina prinašata 
nevarnost pove čanja organiziranega kriminala v Podonavju (tihotapljenje, trgovina z 
ljudmi, črni trg …). Organizirani kriminal ob neposredni škodi, ki jo povzro ča, prinaša tudi 
višje transakcijske stroške za podjetja v celem Podonavju, s čimer omejuje možnosti za 
nadaljnjo gospodarsko rast. Jas no je, da je obravnava tega čezmejno vprašanje.  
– Turizem:  Podonavje je podro čje izjemne kulturne, etni čne in naravne raznolikosti. Veliko 
tega bi lahko zelo zanimalo obi skovalce. Vendar ta turisti čni potencial ni polno uporabljen. 
Obstoječe pobude niso med sabo povezane in ni skupne strategije za uskladitev ukrepov.  
2.1.3.  Vprašanja, glede katerih bi se sodelova nje lahko spodbujalo, saj bi izmenjava 
izkušenj prinesla koristi 
– Informacijska družba: v Podonavju informacijska  družba v primerjavi s preostalim delom 
EU-27 ni dobro razvita. Ljudj e imajo slabši dostop do ra čunalnikov, internet nih povezav in 
e-vsebin. Zato zadevne države nimajo polne kor isti od vira rasti, k ohezije in trajnosti. 
Dostop do dobrih izkušenj in na jnovejšega razvoja v najuspeš nejših delih Podonavja bi 
imel zelo pozitiven vpliv. 
– Institucionalna zmogljivost: nadnacionalni, n acionalni, regionalni in lokalni sistemi 
upravljanja v Podonavju se trenutno še vedno spreminjajo in razvijajo, pri čemer gre 
pogosto za premagovanje globokih sprememb zadnjih let. To zajema na čine sprejemanja 
odločitev (stabilnost osebja javnega se ktorja, preglednost, svetovanje, na črtovanje, finan čni 
inženiring, priprava pr ojektov, prostorsko na črtovanje …) in na čine izvajanja ukrepov 
(pravočasno, uspešno, u činkovito, gospodarno, brez korupcije  …). Glede na to, da so 
nekateri deli Podonavja izjemno dobro upravljan i, bi izmenjava izkušenj prinesla resni čni 
napredek. 
SL 5   SL – Marginalizirane skupnosti: v Podonavju je ve č marginaliziranih skupnos ti, kot so manjšine 
ali Romi (deset milijonov Romov, ki živijo  v Podonavju, pomeni 80 % Romov v Evropi). 
Te skupnosti pogosto živijo v slabih razmerah brez osnovne infrastrukture. Opaženi so diskriminacija, socialna izklju čenost in prostorsko lo čevanje ter socialne napetosti. Javni 
organi na nekaterih obmo čjih Podonavja pa pogosto nimajo sredstev in izkušenj za 
obravnavanje teh izzivov na celovit na čin, vendar bi jim zelo koristile boljše prakse in 
organizacija, ki so na voljo v bližini. 
3. A
NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Na splošno je najbolje, če se odločitve sprejemajo na ustrezni ravni in ukrepe izvajajo tisti, ki 
imajo za to potrebno znanje in us posobljenost. Za vprašanja evr opske razsežnosti se je možno 
obrniti na institucije Evropske unije, za nacionalna vprašanja na nacionalne vlade, za regionalna in lokalna vprašanja pa na regije in mesta. Venda r je glede makroregionalnih 
vprašanj (ki zadevajo ve č držav, vendar ne cele Evropske unije, in v časih zadevajo države, ki 
niso članice) potreba po posebnem okviru za sodelovanje na ravni makroregije. 
Določena raven sodelovanja že obstaja med državam i prek medvladnih orga nizacija ali prek 
sodelovanja o posebnih vprašanjih. Vendar je u činkovitost teh prizadevanj v časih omejena, ne 
zajemajo vseh vprašanj, glede katerih bi bilo sodelovanj e potrebno, in ne na črtuje se jih v 
strateškem okviru, ki zajema najvišjo politi čno raven. Zato so države članice same prek Sveta 
zahtevale, da Komisija pripravi makr oregionalno strategijo za Podonavje.  
4. C
ILJI POBUDE EU 
Splošni cilj („vizija“) je razviti dolgoro čno sodelovanje in vklju čujoč pristop med državami, 
mesti in regijami Podonavja za obravnavanj e izzivov ter doseganje koristi od skupnih 
priložnosti in njihovo izmenjavo. Konkretno imajo države lahko koristi od boljše osnove za 
skupno razpravljanje, odlo čanje in izvajanje ukrepov, ki obravnavajo skupne izzive in 
možnosti. Bolj koordiniran pristop na vsakem podro čju politik je možen, vendar je pri tem 
treba upoštevati povezave z drugimi deli gospodarstva (tj. prometom – okoljem – 
gospodarskim razvojem). 
Za dosego tega se je treba osredoto čiti na tri posebne cilje: izboljšano koordinacijo in 
usklajenost (za pove čanje učinkovitosti), okrepljeno institucionalno zmogljivost (za pove čanje 
uspešnosti) in dolgoro čni proces sodelovanja (za pove čanje politi čne sprejemljivosti). 
5. STRATEŠKE MOŽNOSTI  
Navedeni izzivi nakazujejo potre bo po boljšem razvoju politike, odlo čanju in izvajanju, ki 
temeljijo na pove čani koordinaciji, s odelovanju in vklju čevanju med razli čnimi sektorji in 
med podonavskimi državami, mesti in regijami. Pove čana zmogljivost je potrebna za 
usklajevanje, izvajanje in krepitev obstoje čih politik. Izhajajo č iz te analize bi morale biti 
spodaj opisane možnosti in mehanizmi presojeni z vidika doseganja opr edeljenih ciljev. Te 
možnosti zadevajo možne okvire za sodelovanje v Podonavju in razli čne geografske 
razsežnosti.  
• Možni okviri za sodelovanje 
SL 6   SL – Možnost 1: Komisija ni vpletena (osnovni scenar ij); Komisija ne prip ravi strategije za 
Podonavje. V okviru te možnosti se lahko predvidi  dva možna scenarija: (1.1) ni strategije 
za Podonavje in (1.2) strategija je, vendar je ni pripravila Komisija. 
– Možnost 2: vloga Komisije je omejena na prip ravo strategije; Komisija pripravi strategijo, 
vendar izvajanje poteka le na medvladni ravni, brez EU.  
– Možnost 3: Komisija koordinira ukrepanje na ravni EU (s pomo čjo struktur EU); razvita je 
usklajena strategija, ki uporabi obstoje če strukture EU, Komisija ima pri tem vlogo 
spodbujevalca. Komisija pripravi strategijo, vendar prihodnje odlo čitve sprejemajo 
institucije prek partnerstev.  
– Možnost 4: Komisija podpre vzpos tavitev novega organa s finan čnimi in zakonodajnimi 
pristojnostmi; vzpostavljena je nova mednarodna organizacija , pristojna za sprejemanje 
nove zakonodaje za Podonavje in upravljanje sr edstev za financir anje nadnacionalnih 
projektov.  
• Geografske možnosti 
– Možnost a: omejena na reko Donavo; ta pr istop zajema ozemlja vzdolž reke (države 
članice in države, ki niso članice), s čimer se osredoto ča na vprašanja, povezana z reko, kot 
sta plovnost in okolje. 
– Možnost b: razširjena na funkcionalno geografsko obmo čje; ta pristop zajema Podonavje 
kot celoto (države članice in države, ki niso članice) in lahko tako obravnava najrazli čnejše 
izzive, ki so povezani z obmo čjem (in ne samo z reko). Ta možnost upošteva „Podonavje“ 
kot funkcionalno obmo čje, vključno z akterji, potrebnimi za zagotavljanje sodelovanja v 
zvezi z razli čnimi vprašanji, ne glede na to, ali so člani EU ali ne4.  
– Možnost c: ta pristop sega onkraj reke, vendar je omejen le na podonavske države članice; 
ta pristop temelji na možnosti b, vendar je omejen na države članice EU.  
6. OCENA U ČINKOV  
• Možni okviri za sodelovanje 
Naslednja preglednica povzema, kako bi te mo žnosti lahko zagotovile doseganje ciljev iz 
odstavka 4: (u činkovitost); kako lahko jih je dose či (uspešnost) in ali je verjetno, da se bo 
dosegla zavezanost (politi čna sprejemljivost).  
Možnost 1 – Komisija ni vpletena (osnovni scenarij)  
Scenarij 1.1: Za Podonavje ni nobene strategije.  
 -- - 0 + ++ 
Uspešnost    9   
                                                 
4 Za predstavo o zadevnem ozemlju se lahko naredi približek med državami Podonavja in pore čja reke 
Donave (zato ni omejeno na reko), ki ga je uporab il Donavski proces sodelovanja, ki je na tem obmo čju 
splošno sprejet. Zadevno ozemlje je: Nem čija (zlasti Baden-Württemberg in Bavarska), Avstrija, 
Slovaška, Češka, Madžarska, Slovenija, Rom unija in Bolgarija kot države članice ter Hrvaška, Srbija, 
Bosna in Hercegovina, Črna gora, Moldavija in Ukrajina (regije vzdolž Donave) kot države, ki niso 
članice. Sodelovanje sosednjih držav (ali pomorskih obmo čij) glede nekaterih vprašanj ni izklju čeno. 
Poudariti je treba, da Podonavje ni omejeno na reko Donavo. 
SL 7   SL Učinkovitost   9   
Politična sprejemljivost  9     
Možnost 1 – Komisija ni vpletena (osnovni scenarij).  
Scenarij 1.2: Strategija je, vendar je ni pripravila Komisija.  
 -- - 0 + ++ 
Uspešnost     9  
Učinkovitost    9   
Politična sprejemljivost   9    
Možnost 2:  
Vloga Komisije je omejena na pripravo strategije.  
 -- - 0 + ++ 
Uspešnost     9  
Učinkovitost    9   
Politična sprejemljivost   9    
Možnost 3:  
Komisija koordinira ukrepan je na ravni EU (s pomo čjo struktur EU).  
 -- - 0 + ++ 
Uspešnost      9 
Učinkovitost     9  
Politična sprejemljivost      9 
Možnost 4:  
Komisija podpre vzpostavitev novega organa s finan čnimi in zakonodajnimi pristojnostmi.  
 -- - 0 + ++ 
Uspešnost      9 
Učinkovitost   9    
Politična sprejemljivost   9    
 
• Geografske možnosti 
– Možnost a: omejena na reko Donavo; stanje reke bi se lahko izboljšalo, a druga polja 
politik, pomembna za Podonavje, niso obravnavana . Zlasti je spregledan potencial krepitve 
družbeno-gospodarskega raz voja regije po širitvi. 
– Možnost b: razširjena na funkcionalno geografsko obmo čje; ta možnost omogo ča zajetje 
širšega spektra tem, povezanih z izzivi, povezanimi s Podonavjem in ne samo reko Donavo. Kot je pokazal posvetovalni proces, bi  širši pristop lahko olajšal reševanje 
vprašanj, ki bi sicer po krivic i pristala v slepi ulici (plovnos t proti okolje). Prav tako vsem 
stranem omogo ča, da ugotovijo, katere ko risti bi imele od tega; z drugimi besedami, ta 
pristop spodbuja politi čne kompromise. Na ta ra čun bi lahko prišli do  boljšega rezultata, 
kot je najmanjši skupni imenovalec. Prinaša tudi dodatno korist z omogo čanjem 
obravnavanja podro čij politik na integriran na čin z upoštevanjem njihovega medsebojnega 
delovanja, s čimer se izogne nepovezanosti. Možno je okrepiti vklju čevanje regije v EU v 
upravnem/pravosodnem smislu in tudi v zvezi z družbeno-gospodarskim razvojem. 
Verjetno je, da bi ta možnost bila širše politi čno sprejemljiva in bi pospešila napredek na 
področjih, za katera so zna čilna politi čna razhajanja. 
– Možnost c: sega onkraj reke, vendar je omejena le na podonavske države članice; čeprav bi 
ta možnost lahko olajšala izvajanje mnogih ukrepov, ker ima celotno za jeto ozemlje skupni 
pravni okvir (direktive EU) in skupne instrument e financiranja (zlasti strukturne sklade), 
ne bi bila zmožna polno obravnavati izzivov  in priložnosti Podonavja kot celote. Na 
primer, izboljšanje plovnosti bi  bilo omejeno, ker Donava te če čez Hrvaško in Srbijo. Tudi 
druga podro čja politik bi bila nepopoln a v svoji zasnovi in izvaja nju, ker vprašanja pogosto 
segajo na ozemlja sosednjih držav kandidatk, bodo čih kandidatk in tretjih držav. 
SL 8   SL 7. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Ob upoštevanju ocene u činkov razli čnih možnosti politik sklepamo, da so najboljše možnosti: 
• Možni okviri za sodelovanje 
Najprimernejša je možnost 3, pri kateri Komisija s pomo čjo struktur EU koordinira ukrepanje 
na ravni EU. Pri tej možnosti je Komisija aktivno vklju čena kot spodbujevalec procesa in 
podonavske države podpira pri razvoju usklajene strategije za Podonavje.  Priprava takšne 
strategije EU se odvija v tesnem sodelova nju z vpletenimi državami in vsemi zadevnimi 
službami Evropske komisije. Proces je podpr t s širokim posvetovalnim procesom vseh 
zainteresiranih strani Podonavja in posvetovalnim procesom  z regionalnimi strokovnjaki. Ta 
možnost lahko temelji na izkušnja strategije EU za regijo Baltskega morja, ki je bila razvita 
leta 2009 in je zdaj v fazi izvajanja.  
Ta možnost je najprimernejša v prim erjavi z drugimi možnostmi glede na: 
– uspešnost, saj omogo ča boljšo usklajenost politik in sredstev za Podonavje; 
– učinkovitost, saj olajšuje izva janje konkretnih ukrepov s pomo čjo usmerjevalne vloge 
Komisije, široke podpore strategiji na l okalni ravni in izvedljivost ukrepov; 
– politično sprejemljivost, saj uporablja obstoje ča sredstva, instituc ije in zakonodajo ter 
izvaja vklju čujoč pristop, s katerim se lahko vse stra ni identificirajo s strategijo.  
Kar zadeva upravne stroške, ta možnost zahteva ve čjo zavezanost kot osnovni scenarij, 
vendar je stroškovno manj intenzivna kot druge  možnosti z vzpostavljanjem novih institucij. 
Osrednja koordinacijska vloga Komisije omogo ča učinkovitejše izvajanj e politik in uporabo 
sredstev, kar ima za posledico na splošno boljšo uporabo virov. 
Glede na cilje, opredeljene v poglavju 4, ta možnost izboljšuje koordinacijo in usklajevanje 
politik in naložbenih odlo čitev, krepi institucionalno zmog ljivost Podonavja (ker uporablja 
obstoječe strukture in institucije ter jih krepi, hkrati pa ve ča sodelovanje med državami) in 
izboljšuje preglednost in odgovornost (ker jo bodo redno spremljale in ocenjevale Komisija in 
države članice).  
• Geografske možnosti 
Najprimernejša je možnost b, pri kateri je Podonavje razširjeno na funkcionalno geografsko 
območje. Ta pristop bi zajel Podonavje kot celoto (države članice in države, ki niso članice) in 
bi torej lahko omogo čil reševanje vseh glavnih vpraš anj celotnega Podonavja in s tem 
prispeval k premagovanju upravnih in politi čnih ovir in razkorakov, ki  bi sicer vztrajali. 
8. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Spremljanje in ocenjevanje bi se lahko izvajala na treh ravneh: 
– določitev rokov za vzpostavitev potrebnih strukt ur (tematske delovne skupine, odgovorni 
akterji za zbiranje podatkov, komunikacijske ureditve v regiji in kontaktne to čke za 
zainteresirane strani). Dolo čena bi bila okvir in časovnica za poro čanje; 
SL 9   SL – za vsako prednostno nalogo akcijskega na črta bi bili dolo čeni kazalniki za spremljanje z 
natančnim okvirom, kar bi omogo čilo oceno procesa izvajanja. Ti kazalniki bi bili sprejeti 
skupaj z akcijskim na črtom. 
– določeni bi bili prednostni cilji za oceno splošn ega razvoja v Podonavju glede na glavne 
izzive. Ti bi tvorili podlago za dolo čitev referen čnih stopenj, ki bi služile za merjenje 
napredka pri doseganju glavnih ciljev na podro čjih okolja, blagin je, dostopnosti in 
varnosti. 
Urediti bi bilo treba vse potrebno za poro čanje. Komisija bi lahko redno poro čala o napredku 
glede doseganja kazalni kov za spremljanje, dolo čenih v akcijskem na črtu. Prav tako bi lahko 
bila določena časovnica za ovrednotenje (tj. po treh letih izvajanja). 
9. SKLEPNA UGOTOVITEV  
To poročilo o oceni u činka torej predlaga pripravo strategije EU za Podonavje, pri čemer bi 
Evropska komisija skrbela za koordinacijo trajnostnega okvira za sodelovanje, ki bi olajšal 
podporo za razvoj in celostno ukrepanje  v nadnacionalnem kontekstu s pomo čjo obstoje čih 
struktur EU. Strategijo bi mo ral dopolniti stalno razvijajo č se akcijski na črt z navedenimi 
konkretnimi primeri, kje in kako bi bilo treba so delovanje okrepiti. Pred lagana organizacija je 
podobna tisti, ki je že bila uporab ljena (in preizkušena) za strate gijo EU za regijo Baltskega 
morja. Glede na to, da obstaja podpora temu pr istopu, bi bil lahko pristop za regijo Baltskega 
morja zelo uporabna referen čna točka. 
Strategija EU za Podonavje bo trajnosten ok vir za sodelovanje v podporo razvoju in 
celostnemu ukrepanju v nadnacionalnem kont ekstu. Dopolnjena bo s stalno razvijajo čim se 
akcijskim na črtom s konkretnimi primeri, kje in kako bi bilo treba sodelovanje okrepiti. 
Vsako prednostno podro čje akcijskega na črta bo koordinirala ena država. Poleg tega bodo 
države članice vklju čene prek Sveta, spremljanje pa bo opr avila skupina na visoki ravni.  
Komisija bi imela klju čno vlogo pri zagotavljanju napre dovanja procesa, vodenja in, v 
primerih nesoglasij, omogo čanja razprave kot razmeroma neodvisen, legitimen in 
verodostojen partner. Zato bo Komisija olajševala proces  s koordiniranjem dela in 
poročanjem o napredku. Kar zadeva financiranje, bodo v proces že od za četka vklju čeni 
programi strukturnih skladov, s čimer bodo pokazali svojo pripravljenost za prispevanje k 
financiranju akcijskega na črta. 
Za sklep, strategija EU za Podonavje lahko ob rodi konkretne rezultate na podlagi jasne 
politične podpore (komisija, predsedniki držav). Lahko omogo či konkretna izboljš anja, ker je 
pripravljena s strokovnimi izkušnjami in znanjem (GD-ji, ministrstva, zai nteresirane strani), 
in s posebnim sodelovanjem Komisije. Lahko gr adi na procesu, ki vodi do ukrepanja, ki se 
jemlje kot odprto, pregledno in legi timno. Nazadnje, pomembno lahko u činkuje prek 
usklajevanja politik in uskl ajevanja sredstev obstoje čih instrumentov. Vendar mora še naprej 
spodbujati sodelovalni pristop držav  in zainteresiranih strani P odonavja v obliki partnerstva, s 
skupnimi cilji in odgovornostmi.