ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
37.

ponovno poudarja, da mora imeti financiranje Evropskih šol zanesljivo in ustrezno osnovo, da bo mogoče izpolniti obveze iz konvencije in Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, zagotoviti kakovost poučevanja pa tudi enake in enakovredne pogoje poučevanja za otroke vseh jezikovnih skupnosti v Evropskih šolah; je seznanjen z nedavno peticijo združenj staršev učencev in učiteljev Evropskih šol v Bruslju, ki opozarja, da bi predlagano zmanjšanje sredstev resno ogrozilo kakovost izobraževanja in ustrezno delovanje Evropskih šol, zato nasprotuje vsakršnemu zmanjšanju proračuna;
56.

poudarja, da krčenje in propadanje gozdov povzroča težko popravljivo okoljsko in družbeno škodo, kot so dolgoročne motnje vodnih pogojev, nastajanje step in širjenje puščav, podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti, revščina na podeželju in konflikti zaradi zemlje, dostopa do virov ter pravic in koristi, katere skupni ekonomski stroški močno presegajo izdatke za zaščitne in izboljševalne ukrepe; meni, da bi si morali udeleženci vrha Rio+20 za cilj zastaviti vzpostavitev participativnega upravljanja gozdov, pravično in enakopravno delitev koristi ter ohranjanje in trajnostno rabo gozdov po vsem svetu;
26.

poziva države članice, naj okrepijo zagotavljanje kakovostnih storitev nege in oskrbe (vključno z nego in oskrbo na domu za starejše), jamčijo dostopnost in dosegljivost take oskrbe in nege, povečajo priznavanje vrednosti dela, ki ga opravljajo poklicni negovalci in oskrbovalci, in podpirajo družine, ki negujejo in oskrbujejo odvisne osebe, na primer s plačevanjem finančnih nadomestil za njihove prispevke ter s svetovanjem in usposabljanjem, da bodo lahko nudili visokokakovostno nego in oskrbo;
8.

ponovno poziva države članice in Komisijo, naj izvajajo ambiciozno agendo usklajevanja v skladu s sklepi Mednarodne telekomunikacijske zveze, in poziva Komisijo, naj oceni in preveri, ali je treba sprostiti dodatni frekvenčni pas, pri čemer naj upošteva razvoj radiofrekvenčne tehnologije, tržne izkušnje z novimi storitvami, morebitne prihodnje potrebe prizemne radiodifuzije in pomanjkanje drugih frekvenčnih pasov spektra, primernih za brezžično širokopasovno povezavo, da bi to omogočila, odvisno od sprejetja potrebnih odločitev, do leta 2012 in 2016;
57.

poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo digitalno socialno izključenost in druge ovire, ki nekaterim prebivalcem onemogočajo dostop do spleta, zlasti v skupnostih z nižjimi dohodki in pri invalidih, in naj zahtevajo, da vse ustrezne zainteresirane strani zagotovijo: usposabljanje in javni dostop do širokopasovnih storitev, ekonomska pomoč za nakup širokopasovnih storitev in opreme, spodbude za razvoj tehnologije in vsebin, namenjenih potrebam posameznih uporabnikov;
8.

poudarja, da je pravica do oskrbe s hrano osnovna in temeljna človekova pravica, uresniči pa se takrat, kadar imajo vsi ljudje ves čas fizični in ekonomski dostop do ustreznih, varnih in hranljivih živil za zadovoljitev svojih prehranskih potreb in preferenc za aktivno in zdravo življenje; poudarja, da slaba prehrana slabo vpliva na zdravje;
87.

poziva k vzpostavitvi elektronske podatkovne baze za zagotavljanje informacij o uradni razvojni pomoči, da bi povečali preglednost razvojnih ciljev, ki jih delno ali v celoti financirajo EU ali države članice, in njihovo sprejemanje v javnosti; meni, da bi morala ta podatkovna baza uporabnikom omogočati sledenje vsem projektom in programom evropskih donatorjev, in če je to ustrezno, agencij Združenih narodov v vseh državah prejemnicah ter zagotavljati informacije o tem, kdo jih financira in katera organizacija jih izvaja; meni, da bi morala biti uporabnikom prijazna in vsem dostopna na spletu ter da bi morala vsebovati funkcijo, ki bi olajšala iskanje posameznih informacij z določenimi iskalnimi merili (donator, sektor Odbora za razvojno pomoč, kraj, status projekta, vrsta financiranja in razvojni cilji tisočletja), ter da bi morala prikazati tabele in zemljevide, ki bi omogočali analizo; ugotavlja, da je takšna podatkovna baza nujna tudi za krepitev sodelovanja in usklajevanja med donatorji ter sodelovanja z državami prejemnicami;
17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, azerbajdžanskemu predsedniku, vladi in parlamentu ter Uradu OVSE za demokratične institucije in človekove pravice.
31.

spodbuja k zgodnji in celoviti vključitvi Evropskega parlamenta in zlasti pristojnih parlamentarnih odborov, na primer z obveščanjem in vmesnimi poročili, v celoten proces priprave ocene učinka in v delo odbora za oceno učinka; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu ob predložitvi zakonodajnega predloga pošlje po dve do štiri strani dolge povzetke s celovito oceno učinka, ki bo po potrebi vključevala pojasnilo, zakaj določena ocena učinka ni bila izvedena; s tem bosta ti dve instituciji lahko preverili, ali so obravnavana vsa ustrezna vprašanja, ne da bi z vplivanjem na dejansko ocenjevanje ogrozili neodvisnost ocene;
16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, varnostnemu svetu in generalnemu sekretarju Združenih narodov, operaciji Združenih narodov v Slonokoščeni obali, institucijam Afriške unije, Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, vladam držav članic in izvoljenemu predsedniku Slonokoščene obale Alassanu Ouattaraju.
v zvezi z vprašanjem 114 iz zelene knjige Komisije o modernizaciji politike EU na področju javnih naročil, ki zahteva, da se različna vprašanja, obravnavana v tej knjigi, razvrstijo po pomembnosti in potrjuje, da je bistvenega pomena, da se najdejo učinkovite rešitve za pravičen, odprt in uravnotežen dostop do trga ne glede na hitro reševanje drugih nujnih vprašanj, kot so poenostavljanje in pojasnjevanje pravil, izboljšanje dostopa MSP do javnih naročil, uvajanje inovacij prek javnih naročil in naknadno obravnavanje drugih vidikov revizije javnih naročil glede na koncesije; zato poziva Komisijo, naj najprej obravnava vprašanje poenostavljanja pravil, doseganja uravnoteženega dostopa do trgov javnega sektorja in izboljšanja dostopa za MSP, nato pa začne izvajati revizijo javnih naročil in koncesij, da bi omogočila potrebno polno sodelovanje ne le Evropskega parlamenta in držav članic, temveč tudi državljanov in podjetij, ter tako dosegla potrebno priznavanje teh pomembnih vprašanj enotnega trga, ki so velikega pomena za splošno blaginjo EU;
30.

poziva k večjemu upoštevanju kmetijskih in nekmetijskih poklicnih kompetenc žensk v okviru razvojnih strategij na ravni podjetij in regionalni ravni; poudarja, da je za kmetice in druge ženske na podeželju izjemno pomembno, da lahko pridobijo izobrazbo in usposabljanje za proizvajalke in podjetnice, ter poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi, podeželskimi organizacijami ter združenji žensk in kmetov ustvarijo spodbude za spodbujanje udeležbe žensk v delovni populaciji, za odpravo diskriminacije žensk na delovnem mestu ter za izboljšanje usposabljanja žensk, vključno s spodbujanjem večjega dostopa do podiplomskega usposabljanja in specialističnih študijskih programov v izobraževalnih ustanovah, ter naj predlaga ustrezne ukrepe za razvoj podeželja v okviru osi 3 programov za razvoj podeželja in naj spodbuja obstoječe pobude; opozarja, da bodo ti ukrepi prispevali k boju proti socialni izključenosti na podeželju in da je nevarnost revščine večja pri ženskah kakor pri moških;
44.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj okrepijo vlogo organizacij civilne družbe, še posebej organizacij za človekove pravice in pravice žensk, pri spremljanju politike in načrtovanju pomoči z namenskim sistemom za krepitev zmogljivosti; v zvezi s tem izpostavlja potrebo po krepitvi moči žensk ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj sistematično analizirata učinek svojih projektov in programov z vidika spola ter se zavzameta, da bodo upoštevane pravice žensk ter enakost med spoloma pri reformah ustav, kazenskih zakonikov, družinskega prava in drugih zakonov s področja civilnega prava ter v dialogu o človekovih pravicah s partnerskimi državami evropske sosedske politike; vztraja, naj visoka predstavnica/podpredsednica Komisije, Evropska služba za zunanje delovanje in Komisija ne krepijo odnosov med EU in tretjimi državami, če slednje ne v zadostni meri vključujejo v svoje politike organizacij civilne družbe; ugotavlja, da so organizacije civilne družbe najzvestejši in najmočnejši zaveznik EU pri spodbujanju demokratičnih vrednot, dobrega upravljanja in človekovih pravic v državah partnericah; poziva k večjemu vključevanju regionalnih in lokalnih oblasti, pa tudi strokovnih organizacij in socialnih partnerjev v sodelovanje med EU ter njenimi južnimi sosedami; poziva Svet in Komisijo, naj še bolj okrepita evropski instrument za demokracijo in človekove pravice ter ga v zvezi s tem še učinkoviteje uporabljata;
45.

poudarja, da je družina temelj naše družbe in je neločljivo povezana z razširjanjem vrednot in solidarnim sožitjem; poudarja, da je uvedba prožnega delovnega časa in možnosti dela na daljavo, pa tudi podaljšanje varstva otrok in profesionalizacija oskrbe starejših na domu pomemben korak naprej pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja ter za okrepitev enakega vključevanja žensk in moških na trg dela ter v izobraževanje in usposabljanje; obžaluje pomanjkanje ustreznih ureditev dopustov, starševskih dopustov in prožnega delovnega časa za oba starša, kar ženskam pogosto onemogoča, da bi dejavno sodelovale na trgu dela ali da bile zaposlene za poln delovni čas; meni, da je zato potrebna tudi sprememba korporativne kulture glede imenovanja in zaposlovanja žensk; zato poziva Svet, Komisijo in države članice, naj preprečijo zniževanja ugodnosti ali socialnih storitev na področju varstva otrok, oskrbe za starejše in ranljive osebe zaradi gospodarske in finančne krize;
20.

opominja, da ima Pakistan kot država podpisnica Mednarodnega pakta Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah določene obveznosti, in poziva pristojne organe Pakistana, naj bodo dejavne v procesu revizije svojih splošnih pridržkov v zvezi z Mednarodnim paktom Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah, izmed katerih nekatere omejujejo pravice iz ustave Pakistana ali so v nasprotju s pojmom prevlade mednarodnega prava nad nacionalnim; meni, da je sedanje izvajanje zakonov o bogokletju očitna kršitev teh obveznosti, in poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj to upošteva pri pregledovanju možne uporabe sheme GSP+ za Pakistan od leta 2013 naprej in o tem poroča Evropskemu parlamentu;
40.

je prepričan, da lahko informacijski sistem za notranji trg in enotne kontaktne točke – ker so zanje potrebna prizadevanja za upravno sodelovanje med vsemi udeleženimi organi – utrejo pot za nadaljnjo medopravilnost in mreženje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni po vsej EU; ugotavlja, da je pri opredeljevanju pravil in postopkov za njihovo delovanje potrebna določena prožnost ter da je treba upoštevati regionalne razlike na ravni EU in da je treba v ta namen vse ukrepe sprejeti partnersko ter po pristni razpravi na lokalni in regionalni ravni;
B.

ker so se spopadi na meji začeli potem, ko je kamboško sodišče obsodilo dva tajska državljana na osem let ječe, potem ko ju je spoznalo kriva vohunstva in nezakonitega vstopa na sporno mejno območje decembra 2010, in ker je obsodba bila izrečena takoj po uspešnem zaključku sedmega srečanja skupne komisije za dvostransko sodelovanje med Tajsko in Kambodžo 3. in 4. februarja 2011, na katerem sta se državi strinjali, da sodelovanje razširita na vsa področja in da bosta v bližnji prihodnosti pripravili srečanje skupne komisije za razmejevanje kopenske meje,
I.

ker je glavna značilnost upravljanja krize z odpadki ta, da so dovoljena odstopanja od predpisov in nadzora, tudi na primer od ocene vplivov na okolje in zakonodaje o javnih naročilih; ker so bili imenovani komisarji, ki so bili pooblaščeni za odločanje o lokaciji obratov, odlagališč in sežigalnic, ter izbiro izvajalcev, ne da bi se morali o svojih odločitvah posvetovati z lokalnimi oblastmi in prebivalci ali jih obveščati; ker se sam sistem ravnanja z odpadki prek komisarjev spopada z ostrimi kritikami, ker na to temo potekajo številne sodne preiskave, in ker velik del prebivalstva ravnanje z odpadki prek komisarjev dejansko vidi kot del problema in ne del rešitve,
17.

poziva Komisijo, naj pri prihodnjem oblikovanju sheme pomoči Skupnosti na področju čebelarstva sledi celostnemu in trajnostnemu pristopu, natančneje pri razvoju podeželja, podnebnih spremembah in biotski raznovrstnosti, zlasti s spodbujanjem ukrepov za ohranjanje in povečanje cvetnih površin;
20.

vztraja, da ji mora burmanski režim in njegove službe omogočiti pravico do izražanja in fizične svobode, vključno z neomejeno pravico do svobodnega in varnega potovanja po Burmi in v tujino ter do povratka v domačo državo;
18.

vztraja pri spodbujanju socialne povezanosti in vključenosti, da bi zagotovili učinkovito uresničevanje temeljnih človekovih pravic, in pri jasnih zavezah glede oblikovanja politik Evropske unije in nacionalnih politik za boj proti revščini in socialni izključenosti; meni, da je treba zagotoviti boljši univerzalen dostop do trga dela, javnih zdravstvenih storitev, izobraževanja in usposabljanja (od predšolske vzgoje do zaključka študija na prvi visokošolski stopnji), strokovnega usposabljanja, državnih stanovanj, oskrbe z energijo in socialne zaščite, kjer ni fizičnih in komunikacijskih ovir; meni, da morajo biti delovna mesta dostopna in kakovostna s pripadajočimi pravicami: meni, da morajo biti plače dostojne in da je treba pri pokojninah zagotoviti osnoven starostni dodatek, ki bo upokojencem, ki so delali vse življenje, zagotovil dostojen pokoj; dodaja, da morajo sistemi minimalnega dohodka za vse ščititi pred revščino in zagotoviti socialno, kulturno in politično vključenost ob spoštovanju nacionalnih praks, kolektivnih pogodb in zakonodaje držav članic; poleg tega meni, da bolj ko bodo države članice vlagale v različne politike, manjša bo dolgoročna potreba po sistemu za zagotavljanje zadostnega prihodka gospodinjstev; izpostavlja, da bi morali takšne ukrepe sprejeti ob strogem upoštevanju načela subsidiarnosti držav članic ter različnih praks, kolektivnih pogodb in nacionalnih zakonodaj; meni, da je mogoče le tako vsem zagotoviti pravico do sodelovanja v družbenem, političnem in kulturnem življenju;
59.

meni, da je za raziskave in inovacije najprimerneje, da se spodbujajo na regionalni ravni, to pa zaradi bližine med univerzami, javnimi raziskovalnimi zavodi, velikimi podjetji, malimi in srednjimi podjetji in regionalnimi javnimi organi, na primer znotraj „grozdov“; poleg tega ugotavlja, da spodbujanje inovacij na regionalni ravni lahko pomaga zmanjšati socialne in regionalne razlike; kljub temu spodbuja različne ravni (regionalno, nacionalno in Skupnosti), naj bolje usklajujejo svoja prizadevanja v okviru načrtovanja raziskovalnih in razvojnih dejavnosti na evropski ravni; prav tako poudarja, da so potrebne boljše povezave med akademskimi krogi in industrijo;
31.

opaža, da mala in srednja podjetja predstavljajo 99 % turških podjetij in zagotavljajo 70 % zaposlitvenih možnosti v Turčiji; spodbuja Turčijo, naj izboljša dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; pozdravlja turški deveti razvojni načrt, ki je osredotočen na porabo sredstev za raziskave in razvoj, kar je bistveno za povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij;
L.

ker je nestanovitnost cen na kmetijskih trgih vedno prisotna, pred kratkim pa se je znatno povečala zaradi več dejavnikov, med drugim izrednih vremenskih razmer, cen energije, špekulacij in spremenjenega povpraševanja, in se bo po napovedih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo še okrepila ter povzročila izredne vzpone in padce cen kmetijskih surovin na evropskih trgih; ker so se med letoma 2006 in 2008 cene več surovin znatno povišale, nekatere celo za več kot 180 %, na primer cene žit; ker so leta 2009 cene mlečnih izdelkov v povprečju padle za 40 % in ker je to vplivalo tudi na druge proizvode, kot so žitarice, sadje in zelenjava ter oljčno olje, izredna nihanja cen pa so imele negativne posledice za proizvajalce in tudi niso vedno koristila potrošnikom,
41.

poziva k upoštevanju jasnih in merljivih ciljev, ki jih je treba uresničiti do leta 2020 glede na leto 2010, zato predlaga: — 40-odstotno zmanjšanje števila smrtno ali huje poškodovanih aktivnih in pasivnih uporabnikov cestnega prometa, ta cilj pa je treba določiti v prihodnji beli knjigi o prometu in novem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu; — 40-odstotno povečanje števila počivališč za tovornjake v omrežju TERN v vseh državah članicah, da se okrepi varnost prometa in zagotovi spoštovanje časov počitka poklicnih voznikov; — podvojitev števila potnikov v avtobusnem, tramvajskem in železniškem prometu (in, kadar je to ustrezno, potnikov na ladjah) ter 20-odstotno povečanje sredstev za pešcem in kolesarjem prijazne prometne koncepte, zagotavljanje spoštovanja pravic, zapisanih v zakonodaji Skupnosti, zlasti pravic potnikov s posebnimi potrebami in zmanjšano gibljivostjo; — zmanjšanje emisij CO2 v cestnem prometu za prevoz oseb in blaga za 20 % z ustreznimi inovacijami, spodbujanjem alternativnih energij in logistično optimizacijo prevoza oseb in tovora; — zmanjšanje energije za železniška vozila za 20 % v primerjavi z ravnjo in zmogljivostjo iz leta 2010 ter 40-odstotno zmanjšanje porabe dizelskega goriva v železniškem sektorju, vse to pa je treba doseči z usmerjenimi naložbami v elektrifikacijo železniške infrastrukture; — vgradnja sistema za avtomatsko hitrost vlakov, ki bo interoperabilen in združljiv z ERTMS, v vsa nova vozna sredstva, naročena od leta 2011 dalje, in vgradnjo sistema, združljivega s sistemom ERTMS, v vse nove in prenovljene povezovalne linije v železniškem prometu od leta 2011 naprej; krepitev finančnih prizadevanj EU za izvajanje in razširitev načrta uvajanja ERTMS; — zmanjšanje emisij CO2 iz zračnega prometa v vsem letalskem prostoru EU do leta 2020 za 30 %; po tem datumu mora biti vsakršno povečanje zračnega prometa ogljično nevtralno; — finančno podporo optimizaciji, razvoju, in kadar je to potrebno, vzpostavljanju večmodalnih povezav (platform) za plovbo po celinskih plovnih poteh, celinskim pristaniščem in železniškemu prometu in povečanje njihovega števila za 20 %; — naj bo najmanj 10 % sredstev TEN-T namenjenih projektom celinskih plovnih poti;
2.

poziva organe vseh obrežnih držav, naj sodelujejo in sanirajo reko Jordan, in sicer s pripravo in izvajanjem politik, osredotočenih na doseganje oprijemljivih rezultatov na področju upravljanja povpraševanja gospodinjstev in kmetijstva po vodi, ohranjanja vode in upravljanja odplak in kmetijskih in industrijskih iztokov, ter na zagotovitev, da bo v spodnji tok reke pritekala ustrezna količina sladke vode;
N.

ker je bilo v skladu s podatki UNHCR v Libiji registriranih 9 000 beguncev, pretežno Palestincev, Iračanov, Sudancev in Somalcev, od tega je 3 700 prosilcev za azil, pretežno iz Eritreje; ker so begunci nenehno izpostavljeni tveganju, da bodo izgnani v svojo matično državo in bodo na poti izpostavljeni nespoštovanju meril ženevske konvencije, kar pomeni tveganje preganjanja in smrti; ker so iz centrov za pridržanje beguncev poročali o primerih slabega ravnanja, mučenja in ubijanja, prav tako o zapuščanju beguncev v puščavi na meji med Libijo in drugimi afriškimi državami,
30.

medtem ko priznava napredek na institucionalni ravni, poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj sprejmejo zakon o visokem izobraževanju na državni ravni in se osredotočijo na polno uresničitev okvirne zakonodaje na področju izobraževanja, da bi zmanjšale razdrobljenost izobraževalnega sistema; poziva jih še, naj s polnim izvajanjem evropskega partnerstva sprejmejo ukrepe za izboljšanje splošne kakovosti izobraževanja glede na potrebe trga dela in cilje bolonjskega procesa, hkrati pa s pomočjo EU uvedejo programe za usposabljanje in preusposabljanje oseb, ki jim grozi dolgotrajna brezposelnost; spodbuja izvajanje mednarodnih programov za izmenjavo med univerzami Bosne in Hercegovine ter držav članic EU, in sicer z naslonitvijo na obstoječe programe in mreže EU; poudarja, da je treba znatno povečati število študentov, učiteljev in raziskovalcev, ki bodo sodelovali v programih mobilnosti Evropske unije;
1.

poudarja glavne utemeljitve v prid pristopa Unije k EKČP, ki jih je mogoče povzeti sledeče: — pristop predstavlja napredek v procesu evropskega povezovanja in hkrati korak naprej k uresničitvi politične Unije, — medtem ko je Unija svoj sistem zaščite temeljnih pravic dokončno oblikovala in okrepila z vključitvijo Listine o temeljnih pravicah v svojo primarno zakonodajo, pa bi bil njen pristop k EKČP vidno znamenje njene povezanosti z državami, ki so članice Sveta Evrope, in z njegovim vseevropskim sistemom na področju človekovih pravic; ta pristop bi okrepil tudi verodostojnost Unije v njenem odnosu do tretjih držav, ki jih na dvostranski ravni vedno poziva k spoštovanju EKČP, — pristop k EKČP bi državljanom v odnosu do delovanja Unije zagotovil zaščito, enakovredno tisti, ki jo že uživajo v odnosu do vseh držav članic. To bi bilo še toliko bolj umestno, če upoštevamo, da so države članice na Unijo prenesle pomembne pristojnosti, — uskladitev pravnih redov Unije in EKČP na področju človekovih pravic v zakonodaji in sodni praksi bo prispevala k skladnemu razvoju dveh evropskih sodišč na področju človekovih pravic, še zlasti ker bosta dialog in sodelovanje postala še bolj potrebna, ter se bo tako vzpostavil celovit sistem, v katerem bosta sodišči usklajeno delovali, — pristop bo do neke mere tudi nadomestilo za to, da je pristojnost Sodišča Evropske unije v zadevah s področja zunanje in varnostne politike ter policijskega sodelovanja in varnostne politike nekoliko omejena, saj bo zagotovil koristen zunanji sodni nadzor nad vsemi dejavnostmi EU, — pristop ne bo v nobenem primeru ogrozil avtonomnosti prava Unije, saj bo Sodišče Evropske unije ostalo vrhovni sodnik za vprašanja v zvezi s pravom Unije in veljavnostjo njenih aktov; Evropsko sodišče za človekove pravice je treba obravnavati le kot organ, ki bo izvajal zunanji nadzor nad tem, kako Unija izvršuje obveznosti mednarodnega prava, ki izhajajo iz njenega pristopa k EKČP; pri odnosu med dvema evropskima sodnima prisojnostma ne gre za hierarhijo, temveč specializacijo; Sodišče Evropske unije bo tako imeli enak položaj, kot ga imajo sedaj v odnosu do Evropskega sodišča za človekove pravice vrhovna sodišča držav članic;
59.

podpira cilj, da bi do leta 2020 zvišali vključenost odraslih v programe vseživljenjskega učenja z 12,5 % na 15 %, in poziva k sprejetju ustreznih ukrepov za doseganje tega cilja; v ta namen poziva univerze, naj olajšajo širši dostop do študija, razvejajo in razširijo dotok študentov ter spremenijo študijske programe, da bodo privlačni za odrasle, ki se vračajo k študiju; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo še bolj odločne ukrepe za podporo in širitev ustanov za vseživljenjsko učenje, kot so „šole za drugo priložnost“; poziva k upoštevanju in spodbujanju vidika spolov pri izvajanju strategij vseživljenjskega učenja; opozarja na dejstvo, da imajo univerze za tretje življenjsko obdobje bistveno vlogo pri vseživljenjskem učenju;