2008
POMOČ EVROPSKE KOMISIJE 
ZA SANACIJO PO CUNAMIJU IN HURIKANU MITCHEVROPSKO 
RAČUNSKO SODIŠČE
Posebno poročilo  št. 6SODIŠČE V TEM POROČILU PREDSTAVLJA ANALIZO TEGA, KAKO JE 
KOMISIJA UPRAVLJALA POMOČ ZA SANACIJO PO DVEH VELIKIH KATASTROFAH: HURIKANU MITCH LETA 1998 IN CUNAMIJU LETA 
2004. K OMISIJA JE S KOMBINIRANO POMOČJO ZA SANACIJO  
ŽELELA OBNOVITI OSNOVNO INFRASTRUKTURO IN ZAGOTOVITI TEMELJE ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ. SODIŠČE PODAJA PRIPOROČILA, KI BODO LAHKO KOMISIJI V PRIHODNJE V POMOČ PRI ZAGOTOVITVI UČINKOVITEJŠE IN USPEŠNEJŠE POMOČI ZA SANACIJO.
SL
QJ-AB-08-006-SL-C
ISBN 978-92-95009-54-7EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
ed807149cover_SL.indd   1 ed807149cover_SL.indd   1 3/09/08   8:30:55 3/09/08   8:30:55
Kako do publikacij EU?
Publikacije Urada za publikacije, namenjene prodaji, so na voljo na spletni strani 
EU Bookshop http://bookshop.europa.eu, kjer jih lahko naročite pri izbrani prodajni enoti.
Seznam prodajnih enot po vsem svetu lahko zahtevate tudi po faksu
(352) 29 29-42758.Evropsko računsko sodišče
Posebno poročilo št. 6/2008
Pomoč Evropske komisije za sanacijo po cunamiju in hurikanu Mitch
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti2008 – 40 str. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-54-7
ed807149cover_SL.indd   2 ed807149cover_SL.indd   2 3/09/08   8:30:55 3/09/08   8:30:55
POMOČ EVROPSKE KOMISIJE 
ZA SANACIJO PO CUNAMIJU IN HURIKANU MITCHPosebno poročilo št. 6   2008
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)
ed807149inside_SL.indd   1 ed807149inside_SL.indd   1 3/09/08   8:34:07 3/09/08   8:34:07
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tel.: (352) 43 98-45410
Faks: (352) 43 98-46 430
E-naslov: euraud@eca.europa.eu
Spletni naslov: http://www.eca.europa.eu
Posebno poročilo št. 6   2008
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije.
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, 2008
ISBN 978-92-95009-54-7
© Evropski skupnosti, 2008
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Belgium
ed807149inside_SL.indd   2 ed807149inside_SL.indd   2 3/09/08   8:34:07 3/09/08   8:34:07
KAZALO
POVZETEK
POGLAVJE 1: UVOD
RAZDELEK 1.1: KONTEKST REVIZIJE
RAZDELEK 1.2: UREDBENI OKVIR
POGLAVJE 2: OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP
POGLAVJE 3: OPAŽANJA
RAZDELEK 3.1: OPREDELITEV SANACIJSKIH POTREB IN ZASNOVA PROJEKTOV
PRAVOČASNA SANACIJSKA STRATEGIJA, KI ZAJEMA ŠIRŠE PODROČJE
HITREJŠA ZASNOVA IN BOLJŠE SODELOVANJE UPRAVIČENCEV PRI CUNAMIJU KOT PRI HURIKANU MITCH
RAZDELEK 3.2: IZVAJANJE POMOČI
HITRO IZVAJANJE V PRIMERU INDONEZIJE, POČASNO ZA ŠRILANKO IN HURIKAN MITCH
POTREBA PO OKREPITVI NADZORNEGA SISTEMA ZA ZAGOTOVITEV UČINKOVITOSTI
RAZDELEK 3.3: DOSEGANJE REZULTATOV
DOSEŽENIH VELIKO KORISTNIH IZLOŽKOV
RAZLIČNE POVEZAVE S PREDHODNO HUMANITARNO POMOČJO
MOČNA POVEZAVA Z DOLGOROČNEJŠIM RAZVOJEM
ZASKRBLJENOST GLEDE TRAJNOSTI PROJEKTOV
POGLAVJE 4: ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
ODGOVORI KOMISIJEOdstavek
I–VI
1–11
1–67–11
12–1617–41
17–22
18–19
20–22
23–29
24–26
27–29
30–41
31–33
34–37
38
39–41
42–45
ed807149inside_SL.indd   3 ed807149inside_SL.indd   3 3/09/08   8:34:07 3/09/08   8:34:07
I. 
Računsko sodišče je zaradi cunamija v Indij-
skem oceanu 26. decembra 2004, ki je terjal  
življenja več kot 200 000 ljudi in povzročil za približno 10 milijard EUR škode, pripravilo  
poročilo o takojšnjem odzivu Komisijine huma-
nitarne pomoči, ki je bil oblikovan za prepreči-
tev oziroma lajšanje trpljenja ljudi. Parlament in Svet sta v svojih razpravah o tem poročilu zahtevala, da Sodišče poroča o poznejši dol-
goročnejši sanacijski fazi, h kateri je Komisija prispevala približno 300 milijonov EUR. S to  
revizijo se je tako preučila pomoč za sanacijo po cunamiju. Obseg te revizije je bil razširjen tako, da je zajel tudi 250 milijonov EUR, ki jih je Komisija namenila za sanacijo po hurikanu 
Mitch, ki je oktobra 1998 prizadel Srednjo Ame-
riko (glej odstavke 1 do 14).
II. 
Pri tej reviziji so bila obravnavana naslednja tri vprašanja, s ciljem oceniti uspešnost Komisije 
pri upravljanju pomoči za sanacijo po hurikanu Mitch in cunamiju (glej odstavka 15 in 16):
Ali je Komisija ustrezno opredelila sanacijske a) 
potrebe tistih, ki sta jih prizadeli katastrofi?
Ali postopki Komisije zagotavljajo, da se  b) 
pomoč izvaja pravočasno in učinkovito?
Ali so bili pri projektih doseženi njihovi pri- c) 
čakovani rezultati, vključno z zadovoljivimi  povezavami s kratkoročno pomočjo in dol-
goročnejšim razvojem?POVZETEK
ed807149inside_SL.indd   4 ed807149inside_SL.indd   4 3/09/08   8:34:07 3/09/08   8:34:07
5
V. 
Kljub temu so bili doseženi številni koristni  
izložki. Med projekte, ki so bili v Srednji Ame-
riki dokončani s financiranjem Komisije, so  sodile šole, hiše, zdravstveni domovi, kanaliza-
cijske naprave in sistemi za pitno vodo. V Indo-
neziji so med izložke sodile hiše, ceste, šole  
in občinski centri. Zaradi podražitev po obeh katastrofah je bila količina izložkov manjša.  
Projekti so običajno v večji meri zajemali razvoj 
kot sanacijske dejavnosti, povezave s predho-
dno humanitarno pomočjo pa so bile različne. Čvrsta povezava z dolgoročnejšim razvojem  povečuje možnosti za trajnost, čeprav se pri  
zasnovah projektov niso dovolj opredelili viri 
financiranja, s čimer bi se zagotovilo izvajanje dejavnosti tudi po koncu financiranja projekta 
(glej odstavke 30 do 41).
VI. 
Sodišče je na podlagi teh opažanj oblikovalo priporočila, ki bi Komisiji lahko pomagala pri 
zagotavljanju učinkovitejše in uspešnejše  pomoči za sanacijo (glej odstavke 42 do 45).III. 
Komisija je po hurikanu Mitch in cunamiju  
v manj kot šestih mesecih pripravila sanacij-
sko strategijo, v kateri je poudarila potrebo  ne le po obnovi poškodovane infrastrukture,  
temveč tudi po upoštevanju dolgoročnejšega 
razvoja in potreb tistih, ki jih katastrofi nista 
prizadeli neposredno. Proces zasnove, s kate-rim se je sanacijska strategija pozneje preobli-
kovala v posebne projekte, je bil po hurikanu 
Mitch dolgotrajen in je trajal do oktobra 2002, 
torej štiri leta po katastrofi. Nasprotno pa je bil po cunamiju hitrejši proces zasnove, ki so ga izvedle mednarodne organizacije, prek kate-
rih je Komisija usmerila svoje financiranje, in 
zasnove za večje projekte so bile v Indoneziji odobrene v osmih, na Šrilanki pa v enajstih  
mesecih po katastrofi. Da bi odziv Komisije  
poleg tega pomagal zagotoviti opredelitev  
dejanskih potreb, je bil pripravljen tako, da  
je zajemal boljše usklajevanje in posvetova-
nje z državami upravičenkami na nacionalni in 
lokalni ravni (glej odstavke 17 do 22).
IV. 
V Srednji Ameriki je zaradi težav pri iskanju  
primernih izvajalcev in določanju ustreznega 
zemljišča po dolgotrajnem procesu zasnove,  ki je sledil hurikanu Mitch, prišlo do nadalj-
njih zamud pri izvajanju.Izvajanje sanacijskega 
odziva Komisije je bilo najhitrejše v Indoneziji, 
kjer so bili v dveh letih po cunamiju doseženi številni izložki prek Skrbniškega sklada več  donatorjev ( Multi-Donor Trust Fund ). Nasprotno 
pa je bilo na Šrilanki predvsem zaradi obnovi-tve spopadov doslej doseženega malo. Komi-
sija ni obravnavala vseh ključnih slabosti pri  
spremljanju in nadzoru učinkovitosti pomoči  
za sanacijo, čeprav je uspela izboljšati kako-
vost informacij o spremljanju, ki jih prejema od Skrbniškega sklada v Indoneziji. Na Šrilanki za 
mednarodne organizacije še ni bilo vzpostav-
ljenih ustreznih postopkov za spremljanje in  
nadzor vseh projektov. Komisija po obeh kata-
strofah ni zagotovila, da bi se pri vseh projek-
tih pripravili jasno količinsko opredeljeni cilji 
za izložke ali da bi sistemi proizvajali zadostne informacije za spremljanje in prikaz učinkovi-tosti izvajanja (glej odstavke 23 do 29).POVZETEK
ed807149inside_SL.indd   5 ed807149inside_SL.indd   5 3/09/08   8:34:08 3/09/08   8:34:08
RAZDELEK 1.1: KONTEKST REVIZIJE
 1.  V cunamiju v Indijskem oceanu je 26. decembra 2004 življenje izgubilo 200 000 
ljudi, povzročena škoda pa je znašala 10 milijard EUR. Indonezijska provinca 
Aceh je utrpela največjo škodo, saj je več kot 160 000 ljudi izgubilo življenje 
ali bilo pogrešanih, več kot pol milijona oseb pa je bilo razseljenih. Na Šri-
lanki, drugi najbolj prizadeti državi, je bilo pogrešanih ali je izgubilo življenje približno 35 000 ljudi, pol milijona oseb pa je bilo razseljenih.
 2.  Računsko sodišče je v svojem Posebnem poročilu št. 3/2006 1 preučilo odziv 
humanitarne pomoči Komisije na katastrofo. Sodišče je bilo med prvimi, ki 
je pripravilo revizijsko poročilo o odzivu na cunami in se je na tej zgodnji stopnji osredotočilo na kratkoročno humanitarno pomoč Komisije. Odbor  
Evropskega parlamenta za proračunski nadzor je med razpravo o tem poročilu 
izrazil željo, da bi Sodišče poročalo o poznejši, dolgoročnejši fazi sanacije 
2 
in Svet je ta predlog sprejel 3.1 Posebno poročilo št. 3/2006 o odzivu 
humanitarne pomoči Evropske komisije 
na cunami (UL C 170, 21.7.2006, str. 1).
2 Sestanek Odbora za proračunski 
nadzor z dne 19. in 20. junija 2006.
3 Sklepi Sveta o Posebnem poročilu 
št. 3/2006, ki ga je Računsko sodišče 
pripravilo o odzivu humanitarne 
pomoči Evropske komisije na cunami, 
Svet za zunanje odnose pa ga je sprejel 
oktobra 2006.POGLAVJE 1
UVOD
ed807149inside_SL.indd   6 ed807149inside_SL.indd   6 3/09/08   8:34:08 3/09/08   8:34:08
7
 3.  Sodišče se je zato odločilo, da revidira pomoč za sanacijo po cunamiju, s ciljem 
oceniti uspešnost Komisije pri upravljanju pomoči za sanacijo. Obseg revizije je bil razširjen, tako da je zajel odziv Komisije na hurikan Mitch v Srednji  
Ameriki, ki je 30. in 31. oktobra 1998 prizadel Honduras, Nikaragvo, Salvador 
in Gvatemalo ter terjal življenja več kot 10 000 ljudi, za sabo pa pustil škodo 
v vrednosti približno 5 milijard EUR. Skupni prispevki Komisije v vrednosti 
približno 550 milijonov EUR za sanacijo po hurikanu Mitch in cunamiju pred-stavljajo okoli 70 % financiranja za sanacije po naravnih katastrofah od leta 
1998, ki se financirajo iz splošnega proračuna. 
 4.  Komisija je po hurikanu Mitch zagotovila okoli 250 milijonov EUR iz proračunske 
vrstice za Regionalni program za sanacijo Srednje Amerike (PRRAC). To finan-
ciranje je bilo večinoma usmerjeno prek 15 programskih upravljalnih enot 4 
(PUE), kot je prikazano v tabeli 1 .4 PUE so bile določene po 
mednarodnem postopku javnega 
razpisa. Na čelu je bil direktor, 
zadolžene pa so bile za izvajanje 
programov sanacijskih dejavnosti, ki jih 
je odobrila Komisija.
POSEGI PRRAC PO DRŽAVI IN PARTNERJUTABELA 1
(v milijonih EUR)
DržavaVeliki projekti, 
ki jih upravlja 
15 programskih 
upravljalnih 
enot (PUE)Srednji projekti, 
ki jih upravljajo 
javne institucije in 
Združeni narodiMajhni 
projekti 
nevladnih 
organizacijSkupaj
Honduras 111,0 5,2 3,1 119,3
Nikaragva 72,9 5,1 5,3 83,3
Salvador 24,5 0,9 3,1 28,5
Gvatemala 13,6 2,7 2,3 18,6
Skupaj 222,0 13,9 13,8 249,7
Vir: Letno poročilo PRRAC za leto 2005
ed807149inside_SL.indd   7 ed807149inside_SL.indd   7 3/09/08   8:34:08 3/09/08   8:34:08
8
PRISPEVEK IZ PRORAČUNA EU V SKRBNIŠKI SKLAD VEČ DONATORJEV 
V INDONEZIJI TABELA 2 5. Komisija je po cunamiju svojo pomoč za Indonezijo (približno 200 milijonov EUR) 
usmerila prek Skrbniškega sklada Svetovne banke, kot je prikazano v tabeli 2 . 
Za določitev prednostnih nalog, odobritev projektov in spremljanje napredka 
Skrbniškega sklada je bil zadolžen usmerjevalni odbor, ki so ga skupaj vodile Komisija, Svetovna banka in vladna agencija, zadolžena za usklajevanje pri-
zadevanj za sanacijo 
5. Projekte je nadzirala partnerska agencija, običajno  
Svetovna banka, izvajala pa izvajalska agencija, običajno vladni oddelek 6.
 6.  Pomoč Komisije za Šrilanko po cunamiju je bila usmerjena prek mednarodnih 
organizacij, predvsem Azijske razvojne banke in Združenih narodov (glej  
tabelo 3 ). 5 Agencija za sanacijo in obnovo 
območja Aceh-Nias (BRR oziroma Badan 
Rehabilitasi dan Rekonstruksi ).
6 Evropska komisija je bila največji 
donator v Skrbniški sklad več 
donatorjev, saj je zastavila več kot 
200 milijonov EUR oziroma 40 % vseh 
zastav. Drugi največji donatorji so bili Nizozemska (26 %), Združeno kraljestvo 
(11 %) in Svetovna banka (4 %).
(v milijonih EUR)
Prispevek VirDogovorjeni 
datumSkupaj
Mehanizem za hitro 
ukrepanjeMehanizem za hitro 
ukrepanje12 8 2005 3,5
Prvi prispevek
Sodelovanje z Azijo in 
Latinsko Ameriko29 8 2005 29,9
Drugi prispevek 21 9 2005 37,7
Tretji prispevek 16 12 2005 13,9
Četrti prispevek Sanacija 25 4 2006 117,5
Skupaj 202,5
ed807149inside_SL.indd   8 ed807149inside_SL.indd   8 3/09/08   8:34:08 3/09/08   8:34:08
9
RAZDELEK 1.2: UREDBENI OKVIR
 7.  V uredbi o rehabilitaciji 7 so opisani postopki za posebne proračunske vrstice za 
sanacijo, kraj pomoči za sanacijo pa je opredeljen kot druga od naslednjih treh ključnih faz pomoči po naravni katastrofi:
začetna kratkoročna humanitarna pomoč, katere cilj je reševanje življenj in a) 
izpolnitev takojšnjih potreb posameznikov, ki jih je prizadela kriza, na pri-
mer z zagotovitvijo nujne pomoči v hrani, vodi, bivališčih in zdravilih;
srednjeročna pomoč za sanacijo, katere cilj je obnova osnovne infrastruk- b) 
ture in ponovni zagon proizvodnje ter okrepitev institucij;
obnovitev dolgoročnejše razvojne pomoči. c) 7 Uredba Sveta (ES) št. 2258/96 
z dne 22. novembra 1996 o aktivnostih 
obnove in rehabilitacije v državah 
v razvoju (UL L 306, 28.11.1996, str. 1).
TABELA 3
FINANCIRANI PROJEKTI NA ŠRILANKI
(v milijonih EUR)
Odločitev Proračun Partner Opis projekta Znesek
45 milijonov 
EUR leta 2005Sodelovanje 
z Azijo in Latinsko AmerikoAgencija Združenih 
narodovProgram 
za možnosti neposrednega preživljanja5,4
Azijska razvojna 
bankaSanacija ceste 
Matara-Batticaloa39,4
50 milijonov 
EUR leta 2006Sanacija Mednarodna 
organizacijaObčinski razvoj 
možnosti preživljanja9,9
Agencija Združenih 
narodovDovozne občinske 
ceste29,9
Agencija Združenih 
narodovSanacija okolja 9,9
Skupaj 94,5
ed807149inside_SL.indd   9 ed807149inside_SL.indd   9 3/09/08   8:34:08 3/09/08   8:34:08
10
 8.  V sporočilu Komisije o povezavi pomoči, sanacije in razvoja (LRRD) 8 je poudar-
jeno, da te tri faze ne bi smele biti obravnavane ločeno, ampak bi morale biti 
usklajene, da se med njimi vzpostavijo močne povezave.
 9.  Uredba za sodelovanje z Azijo in Latinsko Ameriko 9 vsebuje tudi določbe o finan-
ciranju sanacije po katastrofah 10. Urad za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid) 
je zadolžen za izvajanje pomoči za sanacijo, ki se financira prek „rehabilita-
cijske“ uredbe in uredbe za sodelovanje z Azijo in Latinsko Ameriko. 
 10.  Mehanizem za hitro ukrepanje, ki je določen v Uredbi Sveta (ES) št. 381/2001 11 
in zasnovan v Generalnem direktoratu za zunanje odnose, je bil oblikovan z namenom hitrega odziva na potrebe držav, ki jih je prizadela katastrofa. 
Z njim ni mogoče financirati humanitarne pomoči, ampak samo ukrepe, ki  
trajajo največ šest mesecev in jih v okviru obstoječih instrumentov ne bi bilo 
mogoče začeti dovolj hitro. Postopki mehanizma za hitro ukrepanje omogo-
čajo hiter odziv, saj mora Komisija o predvidenih ukrepih zgolj obvestiti Svet, ne da bi potrebovala formalno sprejetje.8 COM(96) 153 z dne 30.4.1996 
o povezavi pomoči, sanacije in razvoja 
(LRRD).
9 Uredba Sveta (EGS) št. 443/92 z dne 
25. februarja 1992 o finančni in tehnični 
pomoči državam v razvoju v Aziji in 
Latinski Ameriki ter o sodelovanju 
z njimi (UL L 52, 27.2.1992, str. 1).
10 V uredbi o rehabilitaciji je mogoče 
odločitve v vrednosti do 2 milijona 
EUR sprejeti brez odobritve odbora 
držav članic, medtem ko je v uredbi za 
sodelovanje z Azijo in Latinsko Ameriko 
zgornja meja določena na 1 milijon EUR.
11 UL L 57, 27.2.2001, str. 5.
ed807149inside_SL.indd   10 ed807149inside_SL.indd   10 3/09/08   8:34:08 3/09/08   8:34:08
11
 11.  Instrument za razvojno sodelovanje 12, ki ga bo izvajal EuropeAid, in instrument za 
stabilnost 13, ki ga bo izvajal Generalni direktorat za zunanje odnose, od leta 
2007 naprej nadomeščata obstoječe uredbe. Oba vsebujeta poenostavljene 
postopke za odzivanje na katastrofe 14. 12 Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 
2006 o vzpostavitvi instrumenta za 
financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).
13  Uredba (ES) št. 1717/2006 
Evropskega parlamenta in Sveta 
z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (UL L 327, 
24.11.2006, str. 1).
14 Odločitve o financiranju se na 
splošno sprejmejo po tem, ko jih 
sprejme upravni odbor držav članic. 
Vendar instrument za stabilnost v kriznih situacijah predvideva ukrepe
v vrednosti do 20 milijonov EUR, 
ki se financirajo, ne da bi jih sprejel 
upravni odbor držav članic. Instrument 
za razvojno sodelovanje zajema možnost zagotavljanja hitrega odziva 
s posebnimi ukrepi v vrednosti 
do 10 milijonov EUR v primeru 
nepredvidenih okoliščin, kot je naravna 
katastrofa, ne da bi jih sprejel upravni 
odbor držav članic.
Gradnja čistilne naprave v Hondurasu
Vir: ERS
ed807149inside_SL.indd   11 ed807149inside_SL.indd   11 3/09/08   8:34:08 3/09/08   8:34:08
 12.  S to revizijo se je preučilo, kako se je Komisija s sanacijo odzvala na cunami 
v Indijskem oceanu decembra 2004 ter kako se je odzvala na hurikan Mitch. 
Čeprav je hurikan Mitch prizadel Srednjo Ameriko leta 1998, projekti leta  
2007 še vedno niso bili dokončani.
 13.  V revizijski obseg ni bila zajeta preučitev humanitarne pomoči, saj je bilo to stor-jeno že v Posebnem poročilu Sodišča št. 3/2006 o odzivu humanitarne pomoči 
Evropske komisije na cunami. Vendar je bila z revizijo preučena povezava  
med kratkoročno humanitarno pomočjo in dolgoročnejšo sanacijo ter v tem 
oziru prispevkom mehanizma za hitro ukrepanje.
 14.  Preučitev odziva Komisije na ti veliki katastrofi omogoča, da se revizija osredotoči na tri različne mehanizme izvajanja:
programske upravljalne enote (PUE) v Srednji Ameriki; a) 
prispevke v Skrbniški sklad več donatorjev v Indoneziji; b) 
prispevke, namenjene mednarodnim organizacijam na Šrilanki. c) 
 15.  V tem poročilu so obravnavana naslednja ključna vprašanja, s ciljem oceniti 
uspešnost Komisije pri upravljanju pomoči za sanacijo po hurikanu Mitch in 
cunamiju:
Ali je Komisija ustrezno opredelila sanacijske potrebe tistih, ki sta jih  a) 
prizadeli katastrofi?
Ali postopki Komisije zagotavljajo, da se pomoč izvaja pravočasno in  b) 
učinkovito?
Ali so bili pri projektih doseženi njihovi pričakovani rezultati, vključno c) 
z zadovoljivimi povezavami s kratkoročno pomočjo in dolgoročnejšim  razvojem? 
 16.  Revizija je temeljila na preverjanju dokumentacije, razgovorih in obiskih na kraju 
samem. Sistemi za upravljanje, spremljanje in kontroliranje pomoči so bili 
ocenjeni in podkrepljeni z obiski pri partnerjih in projektih v Nikaragvi, Hon-
durasu, Indoneziji in na Šrilanki. V tabeli 4  so prikazani projekti in partnerji, 
obiskani na kraju samem. Projekti za obiske na kraju samem so bili izbrani 
po merilih sektorja, lokacije, zneska, ravni izvajanja in vrste partnerja, da bi se tako pridobila zadovoljiva skupna slika stanja.POGLAVJE 2
OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP
ed807149inside_SL.indd   12 ed807149inside_SL.indd   12 3/09/08   8:34:11 3/09/08   8:34:11
13
(v milijonih EUR)
Partner Opis projektaFinanciranje 
Komisije 1
NIKARAGVA
PUE Okrepitev sektorja izobraževanja (FOSED) 18,7
PUE Integrirani projekt Estelí Ocotal (PRIESO) 18,9
PUESanacija in okrepitev zdravstvenih storitev v Managvi 
(FORSIMA)10,2
PUE Integrirani projekt za okolico Managve (PROMAPER) 23,9
Združeni narodi Voda in sanitarna ureditev v okrožju León 1,5
Skupna vrednost projektov, obiskanih v Nikaragvi 73,2
HONDURAS
PUE Voda in sanitarna ureditev v Tegucigalpi 26,7
PUE Zdravstvo in izobraževanje 23,1
PUEPodpora občinski upravi, nastanitvi in zasebnemu 
sektorju (lokalni razvoj)23,9
Skupna vrednost projektov, obiskanih v Hondurasu 73,7
INDONEZIJA
Svetovna banka Obnova sistema za upravljanje zemljišč v Acehu 8,4
Svetovna banka Razvojni projekt Kecamatan (KDP) 19,0
Svetovna banka Projekt za boj proti mestni revščini (UPP) 5,3
Svetovna bankaProjekt sanacije in obnove bivališč na ravni 
Skupnosti (REKOMPAK)24,9
Združeni narodi Program pomoči za ravnanje z odpadki po cunamiju 4,2
Skupna vrednost projektov, obiskanih v Indoneziji 61,8
ŠRILANKA
Združeni narodi Program za možnosti neposrednega preživljanja 5,4
Azijska razvojna 
bankaSanacija ceste Matara-Batticaloa 39,4
Mednarodna 
organizacijaObčinski razvoj možnosti preživljanja 9,9
Združeni narodi Dovozne občinske ceste 29,9
Združeni narodi Sanacija okolja 9,9
Skupna vrednost projektov, obiskanih na Šrilanki 94,5
1 Prikazani znesek za projekte v Indoneziji predstavlja 40 % financiranja iz Skrbniškega sklada več 
donatorjev, 40 % katerega financira Komisija.TABELA 4
SANACIJSKI PROJEKTI, OBISKANI NA KRAJU SAMEM
ed807149inside_SL.indd   13 ed807149inside_SL.indd   13 3/09/08   8:34:11 3/09/08   8:34:11
RAZDELEK 3.1: OPREDELITEV SANACIJSKIH 
POTREB IN ZASNOVA PROJEKTOV
 17.  Z revizijo se je preučilo, ali je Komisija po hurikanu Mitch in cunamiju v začetni 
fazi humanitarne pomoči pripravila strategijo za poznejšo fazo sanacije, ki 
je bila osredotočena ne le na fizično obnovo osnovne infrastrukture, temveč 
tudi na širše potrebe 15. Prav tako je bilo preučeno, ali je bila ta sanacijska 
strategija nato pravočasno preoblikovana v projekte ter kakšen je bil obseg 
sodelovanja upravičencev za namen trajnosti pomoči.
PRAVOČASNA SANACIJSKA STRATEGIJA, KI ZAJEMA ŠIRŠE 
PODROČJE 
 18.  Komisija je po hurikanu Mitch oktobra 1998 pripravila svojo sanacijsko strategijo 
v manj kot šestih mesecih. Svoj načrtovani sanacijski odziv je predstavila aprila 1999 v akcijskem načrtu Skupnosti za obnovo Srednje Amerike 
16. Ta doku-
ment je bil osnova za določitev Regionalnega programa za obnovo Srednje 
Amerike (PRRAC). Poudarek programa je bil na izobraževanju in zdravstvu, 
cilj pa ni bil samo sanirati poškodovano infrastrukturo, temveč tudi izboljšati 
in preoblikovati storitve, ki zagotavljajo osnovo za trajnejši razvoj.
 19.  Komisija je po cunamiju v Indijskem oceanu decembra 2004 svoj načrtovani sanacijski odziv prav tako oblikovala v manj kot šestih mesecih in ga maja 
2005 predstavila v indikativnem programu za cunami 
17. Ta program je imel 
za cilj ponovno izgradnjo cest, hiš, šol in bolnišnic ter ponovno vzpostavitev 
možnosti za preživljanje. Pri njem je bilo upoštevano, da cunami ni vplival 
samo na ozek obalni pas, ki ga je val dejansko preplavil, in cilj programa je bil zagotoviti podporo širšemu razvoju celotnega prebivalstva v prizadetih okrož-
jih. Prav tako je bila upoštevana potreba po posluhu za dolgotrajne spopade 
med vlado in separatističnimi organizacijami tako v Acehu kot na Šrilanki. 
V Acehu so 30 let trajajoči spopadi med indonezijsko vlado in Gibanjem za svo-bodni Aceh (GAM) terjali 15 000 življenj. Na Šrilanki traja državljanska vojna z občasnimi premirji med vlado in Osvobodilnimi tigri tamilskega Eelama  
(LTTE) od leta 1983 in je terjala 60 000 življenj. V času cunamija decembra 2004 je bilo po treh letih premirja in vrnitvi 400 000 ljudi na svoje domove 
zaradi spopadov po ocenah še vedno razseljenih 400 000 ljudi.15 Sporočilo Komisije COM(2001)153 
z dne 23.4.2001 o povezavi pomoči, 
sanacije in razvoja - ocena in Sporočilo 
komisije COM(2005) 153 z dne 20.4.2005 o okrepitvi odzivanja EU 
na nesreče in krizne razmere v tretjih 
državah.
16 COM(1999) 201 z dne 28.4.1999 - 
Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu 
parlamentu v zvezi z akcijskim načrtom 
Skupnosti za obnovo Srednje Amerike. 
17 C(2005) 1490 z dne 23.5.2005 – 
indikativni program za cunami 
(Tsunami Indicative Programme ) 
v Indoneziji, na Šrilanki in Maldivih 
(2005–2006).POGLAVJE 3
OPAŽANJA
ed807149inside_SL.indd   14 ed807149inside_SL.indd   14 3/09/08   8:34:11 3/09/08   8:34:11
15
HITREJŠA ZASNOVA IN BOLJŠE SODELOVANJE UPRAVIČENCEV 
PRI CUNAMIJU KOT PRI HURIKANU MITCH
 20.  Urad za tehnično pomoč je začetno strategijo, predstavljeno aprila 1999 v akcij-
skem načrtu Skupnosti za obnovo Srednje Amerike, po hurikanu Mitch nato 
preoblikoval v posebne projekte. Ta proces zasnove se je pričel oktobra  
1999 in je trajal tri leta do oktobra 2002, torej štiri leta po hurikanu Mitch. 
Zaradi dolžine tega procesa zasnove so morale programske upravljalne enote 
(PUE), odgovorne za izvajanje, preoblikovati nekatere projekte, kar je doda-
tno podaljšalo čas, preden so se projekti lahko začeli. Poleg tega je izbira  
15 programskih upravljalnih enot brez sodelujočih nacionalnih organov pov-zročila manjšo povezavo z nacionalnimi oblastmi med fazo zasnove.
 21.  Nasprotno je bil v Indoneziji po cunamiju proces zasnove hitrejši. Na prvem 
sestanku usmerjevalnega odbora Skrbniškega sklada več donatorjev maja  
2005 so bili odobreni štirje osnutki predlogov za projekte v skupni vrednosti približno 150 milijonov EUR, podrobni predlogi za projekte pa so bili nato do 
avgusta 2005 odobreni za vse štiri projekte. Med glavnimi razlogi za odločitev 
Komisije, da svojo pomoč usmeri prek Skrbniškega sklada, je bilo izboljšanje 
usklajevanja. Skrbniški sklad je odobril samo projekte, ki jih je predhodno pre-
verila vladna agencija, zadolžena za usklajevanje obnovitvenih prizadevanj. 
Poleg tega so projekti pogosto zajemali pristop participativnega načrtovanja 
(participatory planning approach) , da bi se zagotovilo obravnavanje resničnih 
potreb in izboljšale možnosti za trajnost projektov.
 22.  Na Šrilanki je bila faza zasnove prav tako hitrejša in do novembra 2005 so bili 
sklenjeni sporazumi za prvo tranšo v vrednosti 45 milijonov EUR, usmerjenih 
prek mednarodnih organizacij. Komisija je tako kot v Indoneziji uporabljala usklajevalne mehanizme države upravičenke, vendar na ravni okrožij, ker je 
menila, da so uspešnejši, projekti pa so pogosto zajemali participativni pri-
stop k načrtovanju trajnosti pomoči. Nasprotno so pri drugi tranši v vrednosti 
50 milijonov EUR na Šrilanki v fazi zasnove nastale zamude zaradi resnih poli-tičnih težav v državi. Prvotno je bilo načrtovano, da bodo ta sredstva usmer-jena prek skrbniškega sklada strukture za upravljanje operacij po cunamiju 
(Post Tsunami Operational Management Structure–PTOMS) , o katerem je bil  
sklenjen dogovor junija 2005 
18. Vendar je bila omenjena struktura decembra 
2005 proglašena za neustavno, delegacija pa je decembra 2005 po njenem 
neuspehu nemudoma začela s preoblikovanjem.18 Struktura za upravljanje operacij po 
cunamiju je bil mehanizem, s katerim 
so se sredstva, financirana od zunaj, po 
cunamiju prek vrste odborov, v katerih so sodelovali predstavniki 
vlade (ki večinoma predstavlja 
sinhaleško prebivalstvo), Osvobodilnih 
tigrov tamilskega Eelama (LTTE) 
in islamske skupnosti, dodelila severovzhodu.
ed807149inside_SL.indd   15 ed807149inside_SL.indd   15 3/09/08   8:34:11 3/09/08   8:34:11
16
RAZDELEK 3.2: IZVAJANJE POMOČI
 23.  Z revizijo se je preučilo, ali je bilo izvajanje pomoči za sanacijo dovolj hitro za 
zadovoljitev potreb tistih, ki sta jih prizadeli katastrofi 19, in ali so Komisiji 
sistemi, na katere se je opirala pri spremljanju učinkovitosti izvajanja in  
napredka glede na načrte, omogočili, da zagotovi dobro finančno upravljanje 
pomoči 20.
HITRO IZVAJANJE V PRIMERU INDONEZIJE, POČASNO 
ZA ŠRILANKO IN PRI HURIKANU MITCH
 24.  Po dolgotrajni fazi projektne zasnove v Srednji Ameriki so pri izvajanju nastale 
dodatne zamude, pogosto povezane s težavami pri iskanju primernih izva-
jalcev ali določanju ustreznega zemljišča (glej okvir 1).19 Uredba Sveta (ES) št. 2258/96 
z dne 22. novembra 1996 o aktivnostih 
obnove in rehabilitacije v državah 
v razvoju (UL L 306, 28.11.1996, str. 1)
20 Sporočilo Komisije COM(2005)153 
z dne 20.4.2005 o okrepitvi odzivanja 
EU na nesreče in krizne razmere 
v tretjih državah.
PRIMERI ZAMUDOKVIR 1
V Nikaragvi  se je projekt kanalizacijskih del zaradi 
dolgotrajne faze zasnove, potrebe po preoblikovanju, 
nezadovoljive začetne zasnove in težav pri iskanju 
ustreznega izvajalca začel šele leta 2006, kar je sedem 
let po hurikanu Mitch. Roki so bili podaljšani za 
programsko upravljalno enoto , zadolženo za pro-
jekt pitne vode in sanitarne ureditve v Hondurasu , 
zaradi težav pri določitvi ustreznega zemljišča, za 
programsko upravljalno enoto, zadolženo za projekt 
zdravstva in izobraževanja v Hondurasu, pa zaradi 
pomanjkanja zmogljivosti izvajalske agencije.Komisija je na Šrilanki  za sanacijo nacionalnih cest 
prek Azijske razvojne banke usmerila 40 milijo-
nov EUR. Delo na cesti A2 na jugu se je začelo šele 
leta 2007, medtem ko je bila javna ponudba za delo 
na cesti A4 na vzhodu septembra 2007 še vedno v 
fazi ocenjevanja. Pri zaključku projekta za razvoj 
možnosti za preživljanje, vrednem 5 milijonov EUR, ki ga je izvajala 
agencija  Združenih narodov , so 
nastale zamude zaradi čedalje slabšega varnostnega 
stanja, projekt pa je bil podaljšan za leto dni, do sep-
tembra 2008.
ed807149inside_SL.indd   16 ed807149inside_SL.indd   16 3/09/08   8:34:12 3/09/08   8:34:12
17
 25.  Odziv Skrbniškega sklada v Indoneziji je bil najhitrejši od vseh in pri njem so 
bili v dveh letih po cunamiju kljub nekaterim zamudam doseženi številni  
izložki.
 26.  Napredek na Šrilanki je bil počasen. Nastale so zamude pri sanaciji nacionalnih cest, ki so bile financirane prek Azijske razvojne banke. Poleg tega se je delo 
pri projektih, ki so jih izvajale agencije Združenih narodov, zaradi potrebe po 
preoblikovanju (glej odstavek 22) v drugi polovici leta 2007 šele začenjalo. 
Nastale so tudi dodatne zamude predvsem zaradi težav pri zaposlovanju. Zato 
se je delo pri projektih za sanacijo okolja in občinske ceste, ki so jih izvajale 
agencije Združenih narodov, skoraj tri leta po cunamiju šele začenjalo.
Izvajanje del na nacionalni cesti A2 na Šrilanki
Vir: ERS
ed807149inside_SL.indd   17 ed807149inside_SL.indd   17 3/09/08   8:34:12 3/09/08   8:34:12
18
POTREBA PO OKREPITVI NADZORNIH SISTEMOV 
ZA ZAGOTAVLJANJE UČINKOVITOSTI
 27.  V Srednji Ameriki so bili projekti sanacije izvedeni prek programskih upravljalnih 
enot, delegacije pa so običajno skrbno spremljale in kontrolirale odhodke. Vendar Komisija ni zagotovila razpoložljivosti primerljivih ali standardnih  
informacij o stroških za namene spremljanja in prikaza učinkovitosti izvajanja 
(glej okvir 2). Prav tako za nekatere projekte, kot so dela v zvezi s pitno vodo 
in kanalizacijo, ni zagotovila oblikovanja jasno količinsko opredeljenih ciljev 
za izložke, s čimer bi se ocenilo, ali so bili doseženi načrtovani izložki. Poleg tega ni bila izvedena načrtovana vmesna ocena Regionalnega programa za 
obnovo Srednje Amerike (PRRAC).
Delegacija ne pripravlja izračunov in primerjav stro-
škov na enoto primerljivih dejavnosti v regionalnem 
programu za obnovo Srednje Amerike (npr. strošek 
na hišo, na kubični meter vodnega rezervoarja, na 
latrino, na meter kanalizacije in vodnih cevi) sis-tematično, da bi tako lahko spremljala, utemeljila in pojasnila pomembne razlike. Tega ne dela kljub 
znakom o obstoju širokega obsega stroškov na enoto dejavnosti. 
Programska upravljalna enota , odgovorna 
za okolico Managve, je agenciji Združenih narodov 
na primer plačala 7 000 EUR na hišo, medtem ko je 
programska upravljalna enota, odgovorna za projekt 
občinskega upravljanja v Hondurasu, ob sodelovanju upravičencev v gradbenih skupinah, uspela postaviti 
hiše za samo 2 900 EUR na hišo.Izložki projektov v poročilih 
Skrbniškega sklada  več 
donatorjev  v Indoneziji niso povezani s pripadajo-
čimi stroški in posledično ne zagotavljajo osnove 
za oceno stroškovne učinkovitosti ali primerjalno 
analizo. 
Delegacija je agencijam Združenih narodov na Šri-
lanki  dodelila projekt v skupni vrednosti približno 
40 milijonov EUR. Delegacija se je na podlagi širše 
ocene raje odločila za ta pristop, kot da bi uporabila 
zasebne izvajalce ali nevladne organizacije. Za prikaz 
učinkovitosti izbranega pristopa bi se lahko stroški 
na enoto, kot je strošek na kilometer cest, ki jih je zgradila agencija Združenih narodov prek občinskih 
pogodb (ob upoštevanju lokalnih razmer), spremljali 
in primerjali s stroški drugih možnih mehanizmov.NI PRIMERLJIVIH ALI STANDARDNIH INFORMACIJ O STROŠKIHOKVIR 2
ed807149inside_SL.indd   18 ed807149inside_SL.indd   18 3/09/08   8:34:15 3/09/08   8:34:15
19
 28.  V Indoneziji Skrbniški sklad več donatorjev prejema 40 % svojih sredstev od Komi-
sije, nadaljnjih 50 % pa od držav članic EU. Večino projektov, ki jih financira 
Skrbniški sklad, upravlja Svetovna banka, ki si z usmerjevalnim odborom ni 
sistematično izmenjevala notranjih poročil o spremljanju po obiskih projektov 
na kraju samem. Poročila o napredku, ki jih letno objavlja Skrbniški sklad,  niso zagotovila celovite in uravnotežene slike o stanju izvajanja projektov, 
ampak so poudarila napredek, ne da bi omenila zaostanke. Komisija in drugi 
donatorji so uspeli izboljšati kakovost informacij tako, da so pridobili poglo-
bljeno poročilo o napredku za obdobje do decembra 2006 in poznejša polletna 
obdobja. Tako kot po hurikanu Mitch ni bilo na voljo primerljivih informacij o stroških, jasno količinsko opredeljeni cilji za izložke pa niso bili oblikovani 
za nekatere projekte, kot je projekt boja proti mestni revščini (Urban Poverty  
Project) , pri katerem je bil na voljo seznam vseh potreb, ki pa so presegale 
razpoložljiva sredstva za financiranje.
 29.  Komisija na Šrilanki za projekte, ki jih je izvajala agencija Združenih narodov, 
ni zagotovila razpoložljivosti primerljivih informacij o stroških za namene  spremljanja in prikaza učinkovitosti izvajanja. Prav tako ni zagotovila, da bi 
bili oblikovani jasno količinsko opredeljeni cilji za izložke pri projektih, ki 
jih izvajajo agencije Združenih narodov, s čimer bi ocenila, ali so bili dose-
ženi načrtovani izložki. Poleg tega delegacija pri teh projektih še ni določila 
postopkov za odobritev zasnove načrtovanih del in za sprejetje končanih  del.
ed807149inside_SL.indd   19 ed807149inside_SL.indd   19 3/09/08   8:34:15 3/09/08   8:34:15
20
RAZDELEK 3.3: DOSEGANJE REZULTATOV
 30.  Z revizijo se je preučilo, ali so bili pričakovani izložki doseženi z ustrezno pre-
poznavnostjo in ali so projekti zadovoljili potrebe ne samo tistih, ki sta jih 
hurikan Mitch in cunami prizadela neposredno, ampak tudi preostalega pre-bivalstva. Prav tako se je preučilo, ali se je s pomočjo za sanacijo oblikovala 
uspešna povezava med začetno kratkoročno humanitarno pomočjo na eni  
strani in dolgoročnejšim razvojem na drugi 
21. Preučeni so bili tudi obseg  
prevzema odgovornosti in načrti za prihodnje financiranje, da bi se tako  
ocenili izgledi za trajnost.21 Uredba (ES) št. 2258/96.
Programske upravljalne enote, ki so  v Nikaragvi  
izvajale projekt Regionalnega programa za sanacijo 
Srednje Amerike, so poleg izvedbe ostalih dejavno-
sti zgradile ali obnovile 139 šol, več kot 1 050 hiš, 
pet zdravstvenih domov, sedež organa za zdravstvo, naprave za pitno vodo in čiščenje odplak, vključno z vodnjaki, vodnimi rezervoarji in latrinami. V 
Hon-
durasu  so med izložke sodili naprave za pitno vodo 
in čiščenje odplak, 1 280 novih in 200 obnovljenih 
hiš ter 336 novih ali obnovljenih šol in zdravstvenih 
domov.
Do konca leta 2006 je Skrbniški sklad  več donatorjev  
v Indoneziji podprl gradnjo ali obnovo 2 100 hiš, 
1 900 kilometrov vaških cest, 240 šol, 118 občinskih 
centrov, 40 zdravstvenih domov in 680 naprav za 
prečiščevanje pitne vode. Vendar je odločitev Komi-
sije, da svoje fi  nanciranje usmeri prek Skrbniškega 
sklada, zmanjšala prepoznavnost EU v očeh upravi-
čencev in donatorjev.Na Šrilanki  so bili izložki do druge polovice leta 2007 
še vedno omejeni, saj so se dela na nacionalnih in 
občinskih cestnih projektih, ki sta jih izvajali Azijska 
razvojna banka in agencija Združenih narodov , šele 
začenjala. V okviru projektov za razvoj možnosti preživljanja se je izvajalo oziroma je bilo dokonča-nih okoli 100 dejavnosti za možnosti preživljanja. 
V okviru programa za sanacijo okolja je bila izvedena skoraj polovica načrtovanega zbiranja grušča, vendar 
se gradnja odlagališč in reciklažnih centrov še ni pri-
čela zaradi zamud pri iskanju ustreznih lokacij.IZLOŽKI OKVIR 3
ed807149inside_SL.indd   20 ed807149inside_SL.indd   20 3/09/08   8:34:15 3/09/08   8:34:15
21
Vodni rezervoar v Nikaragvi
Vir: ERSDOSEŽENIH VELIKO KORISTNIH IZLOŽKOV
 31.  Kljub težavam pri primerjanju dosežkov z načrtovanimi cilji (glej odstavke 27 
do 29) so bili pri projektih, ki jih je financirala Komisija, v Srednji Ameriki  
in Indoneziji doseženi številni izložki (glej okvir 3). Vendar Komisija in njeni partnerji v nekaterih primerih niso zagotovili dovolj informacij, kot so pri-
merljive informacije o stroških, s katerimi bi pomagali dokazati, da so ti  
izložki predstavljali učinkovito uporabo sredstev (glej odstavke 27 do 29). 
Na Šrilanki je bilo predvsem zaradi obnovitve spopadov (glej odstavka 22 in 
26) do druge polovice leta 2007 zelo malo izložkov.
ed807149inside_SL.indd   21 ed807149inside_SL.indd   21 3/09/08   8:34:15 3/09/08   8:34:15
22
 32.  Po obeh katastrofah je zaradi povečanega povpraševanja po delovni sili, opremi 
in surovinah prišlo do velikih podražitev. Pri projektih, kjer cilji izložkov niso 
bili jasno opredeljeni, ni bilo mogoče izmeriti učinka inflacije, kjer pa so bili 
določeni jasni cilji, ni bilo dovolj sredstev za izvedbo vseh prvotno predvi-
denih dejavnosti (glej okvir 4).
 33.  Doseganje rezultatov pri projektih ni odvisno samo od ustvarjanja izložkov, ampak tudi od zagotavljanja, da so ti izložki koristni za upravičence. V Indoneziji 
je Komisija priznala potrebo po povečanju uporabnosti hiš, ki jih financira 
Skrbniški sklad, tako da se zagotovi potrebna podporna infrastruktura, zlasti za dobavo pitne vode. Projekti v vseh treh obiskanih državah niso preprosto 
stremeli k nadomestitvi poškodovane infrastrukture in pomoči neposredno 
prizadetemu prebivalstvu (glej odstavka 18 in 19). Namesto tega so projekti 
bolj kot dejavnosti sanacije zajemali predvsem dejavnosti razvoja, med upra-
vičence pa je sodilo širše prebivalstvo (glej okvir 5). 
Programska upravljalna enota , zadolžena za izboljša-
nje zdravstvenih storitev v Nikaragvi , ni imela dovolj 
sredstev, da bi zgradila načrtovani zdravstveni dom 
v kraju San Rafael del Sur, in sicer zaradi podraži-
tev delovne sile in surovin, ki so bile večje od doda-tnega lokalnega financiranja, ki je bilo posledica okrepljenega evra v primerjavi s kordobo, valuto 
Nikaragve.
Skrbniški sklad več donatorjev v Indoneziji je načr-
toval gradnjo do 10 000 hiš in obnovo nadaljnjih 
15 000. Vendar so bili ti cilji zaradi podražitev zmanj-
šani na 6 000 oziroma 8 400 hiš.Na Šrilanki  sredstva zaradi podražitev niso zadoščala 
za pokritje vseh cest in dejavnosti, prvotno načrto-
vanih v okviru projekta za sanacijo cest, izvedenega 
prek Azijske razvojne banke . Posledično je bilo 
opuščenih za približno 8 milijonov EUR načrtova-nih dejavnosti gradnje zmogljivosti in cest, iz nekega drugega programa sanacije cest pa je bilo preneseno 
dodatno fi  nanciranje v vrednosti 13 milijonov EUR, 
da bi se tako pokrili višji stroški gradnje od pričako-
vanih. Čedalje močnejši evro v primerjavi s šrilanško 
rupijo v letih 2006 in 2007 naj bi po pričakovanjih 
izničil učinek morebitnih nadaljnjih podražitev.UČINEK INFLACIJE NA IZLOŽKEOKVIR 4
ed807149inside_SL.indd   22 ed807149inside_SL.indd   22 3/09/08   8:34:17 3/09/08   8:34:17
23
OKVIR 5
PROJEKTI NISO OMEJENI LE NA NADOMESTITEV POŠKODOVANE INFRASTRUKTURE
Izobraževalni projekt v Nikaragvi  in projekt pitne 
vode ter sanitarne ureditve v Hondurasu  sta v glav-
nem reševala potrebe pred hurikanom Mitch. Nobe-
den od zdravstvenih domov, ki jih je zgradila pro-
gramska upravljalna enota , zadolžena za zdravstveni 
projekt v Nikaragvi, ni imel za cilj nadomestiti tistih, ki so bili porušeni ali težje poškodovani v hurikanu Mitch. Prav tako večina hiš, zgrajenih prek program-skih upravljalnih enot, ni imela za cilj nadomestiti 
tistih, ki jih je porušil hurikan. Upravičenci so bili 
namesto tega izbrani na podlagi revščine in ogro-
ženosti. Stara mestna hiša v kraju Sandino ni bila 
porušena v hurikanu Mitch, a je bila nova mestna hiša zgrajena zato, ker je prebeg beguncev po Mitchu 
povzročil večje zahteve za občinsko upravo.Skrbniški sklad več donatorjev  je v Indoneziji  fi nan-
ciral 50 milijonov EUR vreden projekt za razvoj 
podokrožij (razvojni projekt za Kecamatan). Od 
221 podokrožij, zajetih v projekt, jih 134 (več kot 
60 %) ni bilo neposredno prizadetih v cunamiju.
Na Šrilanki  je bilo okoli 70 milijonov EUR dode-
ljenih sanaciji nacionalnih in podeželskih cest prek projektov, ki sta jih upravljali 
Azijska razvojna 
banka in agencija Združenih narodov . Te ceste so 
bile pred cunamijem v slabem stanju. Projekt rav-
nanja z odpadki, ki ga je izvajala agencija Združenih 
narodov, pokriva celotno okrožje Ampare in ne zgolj neposredno prizadetega obalnega dela.
Vir: ERSHiša v Acehu, ki jo je fi  nanciral Skrbniški sklad več donatorjev
ed807149inside_SL.indd   23 ed807149inside_SL.indd   23 3/09/08   8:34:18 3/09/08   8:34:18
24
RAZLIČNE POVEZAVE S PREDHODNO HUMANITARNO POMOČJO 
 34.  Zaradi dolgotrajnega procesa zasnove in poznejših zamud pri sanacijskem odzivu 
je bila povezava med začetno humanitarno pomočjo in poznejšo pomočjo za 
sanacijo po hurikanu Mitch slaba (glej odstavka 20 in 24).
 35.  Odziv Komisije po cunamiju je bil dovzetnejši za povezavo med pomočjo in sanacijo, zlasti v Indoneziji pa je bilo za okrepitev te povezave združenih več 
dejavnikov:
relativno hiter odziv Skrbniškega sklada več donatorjev (glej odstavek 25) a) 
je nekaterim sanacijskim projektom omogočil zagotovitev povezave z zgo-
dnejšimi humanitarnimi projekti Generalnega direktorata za humanitarno 
pomoč (ECHO). ECHO je na primer zagotovil začasno nastanitev, medtem 
ko je Skrbniški sklad pri tej dejavnosti nato v okviru nadaljnjega ukrepanja 
zgradil trajna bivališča;
dolgotrajnost humanitarnega posega ECHO do sredine leta 2007 je pri- b) 
spevala k povezavi med pomočjo in sanacijo, zlasti zato, ker je poseg  
zajemal kratkoročno sanacijo, kot je gradnja čolnov in priveza v Lam-
puuku v Acehu;
mehanizem za hitro ukrepanje je financiral dejavnosti, kot je zagotavljanje c) 
satelitskih posnetkov, ki so prispevale k povezovanju pomoči in sanacije. 
Prav tako je financiral prizadevanja pri posredovanju med indonezijsko 
vlado in Gibanjem za svobodni Aceh (GAM), kar je avgusta 2005 privedlo 
do mirovnega sporazuma, ki je okrepil temelje za sanacijo in dolgoroč-
nejši razvoj.
 
ed807149inside_SL.indd   24 ed807149inside_SL.indd   24 3/09/08   8:34:20 3/09/08   8:34:20
25
 36.  Kljub temu je Skrbniški sklad več donatorjev z zamudo obravnaval ključno podro-
čje ponovne vzpostavitve možnosti za preživljanje, ki jih je uničil cunami.  
Skrbniški sklad je šele maja 2007 namenil 50 milijonov EUR za gospodarski 
razvoj in možnosti preživljanja. Čeprav je pri projektih Skrbniškega sklada 
sodelovalo veliko ljudi, so bili ti zaposleni zgolj kratkoročno, večina uspo-sobljenih delavcev pa ni bila iz Aceha.
Projekt ECHO za oživitev možnosti za preživljanje ribičev v Acehu
Vir: ERS
ed807149inside_SL.indd   25 ed807149inside_SL.indd   25 3/09/08   8:34:20 3/09/08   8:34:20
26
 37.  Na Šrilanki je ECHO prav tako ostal do sredine leta 2007, mehanizem za hitro 
ukrepanje pa je financiral 2 milijona EUR vreden projekt hitrega okrevanja 
(Quick Recovery Project)  za odstranitev ruševin in izboljšanje drenaže. Ven-
dar je bila povezava med pomočjo in sanacijo kljub tem ukrepom šibka, saj 
je ECHO svoje humanitarne dejavnosti osredotočil na sever in vzhod, ki sta pozneje postala večinoma nedostopna zaradi čedalje intenzivnejših spopadov. 
Sanacijskih dejavnosti posledično ni bilo mogoče izvajati na več območjih, 
kjer so se prej izvajale dejavnosti ECHO. Poleg tega se je Komisija odločila, 
da ne bo izvedla nadaljnjih ukrepov za zagotavljanje začasne nastanitve in 
gradila trajnih bivališč, saj je bilo financiranje stanovanjskega sektorja s strani drugih donatorjev po cunamiju relativno zasičeno.
MOČNA POVEZAVA Z DOLGOROČNEJŠIM RAZVOJEM
 38.  Odzivna strategija Komisije po obeh katastrofah ni bila namenjena zgolj obnovitvi poškodovane infrastrukture in ponovni vzpostavitvi možnosti preživljanja  za tiste, ki sta jih katastrofi prizadeli neposredno, temveč tudi reševanju  
dolgoročnejših razvojnih potreb ne samo tistih, ki jih je katastrofa prizadela 
neposredno, ampak tudi širšega prebivalstva (glej odstavke 18, 19 in 33). Ta 
usmeritev v širši razvoj je bila v praksi izvedena. Ta pristop je bil skladen  
z nacionalnimi strategijami in so ga vlade držav upravičenk, ki so po hurikanu Mitch oziroma cunamiju poudarjale pomen „preoblikovanja“ oziroma „bolj-
šega ponovnega grajenja“, zato cenile. Šrilanška vlada je na primer v svojem 
poročilu decembra 2006 o okrevanju po cunamiju pohvalila tiste partnerje, ki 
so se usmerili na celotna okrožja in ne samo na obalne dele, ki jih je cunami 
prizadel neposredno.
ed807149inside_SL.indd   26 ed807149inside_SL.indd   26 3/09/08   8:34:22 3/09/08   8:34:22
27
ZASKRBLJENOST GLEDE TRAJNOSTI PROJEKTOV
 39.  Zdi se, da izvajanje odziva Komisije za sanacijo v Srednji Ameriki prek programskih 
upravljalnih enot brez sodelujočih nacionalnih organov po hurikanu Mitch 
ni bilo skladno s poudarkom na prevzemu odgovornosti v tekoči razvojni  politiki 
22. Ker lokalne institucije ne sodelujejo, posledično nastaja tveganje 
majhne trajnosti, ki so ga nekateri projekti poskušali odpraviti z gradnjo,  
izvršeno pod lokalno odgovornostjo med izvajanjem projekta. Upravičene  
skupnosti kljub temu niso neposredno sodelovale pri gradnji zdravstvenih 
domov in šol, trajnost projektov za pitno vodo in kanalizacijo pa bo odvisna od vzpostavitve uspešnih mehanizmov za zaračunavanje in nacionalnih politik 
na tem področju. 22 Evropsko soglasje o razvoju, ki so ga 
decembra 2005 skupaj sprejeli Svet in 
države članice, Komisija in Parlament (UL C 46, 24.2.2006, str. 1), določa, da je 
skupno načelo razvojnega sodelovanja 
prevzemanje odgovornosti partnerskih 
držav za programe. Pariška deklaracija 
o uspešnosti pomoči iz marca 2005, ki 
so jo podpisali ministri razvitih držav 
in držav v razvoju, na podoben način potrjuje obveznost za usklajevanje 
pomoči s sistemi in postopki 
partnerskih držav ter za krepitev 
njihovih zmogljivosti.
Na novo zgrajena šola v Hondurasu
Vir: ERS
ed807149inside_SL.indd   27 ed807149inside_SL.indd   27 3/09/08   8:34:22 3/09/08   8:34:22
28
 40.  Nasprotno je nacionalna agencija, zadolžena za usklajevanje prizadevanj pri 
gradnji, v Indoneziji po cunamiju preučila vse projektne predloge Skrbni-
škega sklada več donatorjev in mu tudi sopredsedovala. Poleg tega je bil  pri projektih sprejet tudi participativni pristop k načrtovanju, s čimer je bilo 
zagotovljeno, da so projekti izpolnili lokalne prednostne naloge. Takšen način 
dela s prebivalstvom, upravičenim do pomoči, je izboljšal izglede za trajnost, 
zlasti ob upoštevanju mirovnega sporazuma, h kateremu je Komisija prispe-
vala s financiranjem prizadevanj pri posredovanju. Vendar sta vladna podpora 
in trajnostno financiranje kljub temu še vedno občutljivi vprašanji.
 41.  Na Šrilanki so bila prav tako izvedena poglobljena posvetovanja z lokalnim pre-bivalstvom. Kljub temu bo trajnost projekta ravnanja z odpadki, ki ga izvaja 
agencija Združenih narodov, odvisna od vzpostavitve uspešnega mehanizma 
zaračunavanja. Trajnost nacionalnih cest, ki se izvaja prek Azijske razvojne 
banke, bo odvisna od pravilnega delovanja na novo ustanovljenega sklada za vzdrževanje cest, trajnost lokalnih cest, ki jo izvaja agencija Združenih  
narodov, pa bo odvisna od kakovosti gradnje. Medtem ko projekti, ki jih finan-
cira Komisija, zagotavljajo konkreten okvir za skupno delo različnih etničnih 
skupin, pa so vsa izvedena prizadevanja za zagotovitev tehnične in finančne 
trajnosti projektov na Šrilanki ogrožena zaradi nadaljevanja spopadov.
ed807149inside_SL.indd   28 ed807149inside_SL.indd   28 3/09/08   8:34:24 3/09/08   8:34:24
29
Gradnja lokalne ceste na Šrilanki z uporabo delovne sile lokalne 
skupnosti
Vir: ERS
ed807149inside_SL.indd   29 ed807149inside_SL.indd   29 3/09/08   8:34:24 3/09/08   8:34:24
POGLAVJE 4
ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
 42.  Komisija je pri zagotavljanju svojega odziva s sanacijsko pomočjo po hurikanu 
Mitch in cunamiju uporabila tri različne mehanizme izvajanja (programske 
upravljalne enote v Srednji Ameriki, prispevki v Skrbniški sklad več dona-torjev v Indoneziji in prispevki k mednarodnim organizacijam na Šrilanki).  
V tabeli 5  je prikazana uspešnost Komisije na teh treh lokacijah glede na tri 
revizijska vprašanja. Izbira mehanizma za izvajanje ni edini dejavnik, ki vpliva 
na uspešnost, kar je bilo jasno prikazano v primeru Šrilanke, kjer je obnovitev 
spopadov po cunamiju upočasnila hitrost sanacije in omejila njen geografski 
obseg.
POVZETEK PREDNOSTI IN SLABOSTI TABELA 5
Revizijsko 
vprašanjeMerilaSrednja Ame-
rika po huri-
kanu Mitch Indone-
zija po 
cunamijuŠrilanka po 
cunamiju
Opredelitev 
potrebPravočasna strategija, ki zajema širše področje++ +
Pravočasna zasnova s sodelovanjem upravičenca- + + - 1
Izvajanje pomočiPravočasna izvedba - + - 1
Spremljanje učinkovitosti - 2- 2- 2
Doseganje rezultatovDoseganje koristnih izložkov
++ -  1
Povezava s humanitarno pomočjo - + - 1
Povezava z dolgoročnejšim 
razvojem++ +
Izgledi za trajnost -+ -  1
+ = prednost - = slabost 
1 Povezano s spopadi v državi.
2 Nanaša se predvsem na zbiranje primerljivih informacij o stroških in jasno opredeljene cilje za izložke.
ed807149inside_SL.indd   30 ed807149inside_SL.indd   30 3/09/08   8:34:28 3/09/08   8:34:28
31
Ali je Komisija ustrezno opredelila sanacijske potrebe tistih, ki sta jih  
prizadeli katastrofi?
 43.  Kar zadeva opredelitev potreb in zasnovo projektov, je Komisija po obeh kata-
strofah hitro oblikovala strategijo, ki je prisluhnila potrebam širšega pre-
bivalstva in ne samo tistih, katerih imetje je bilo poškodovano ali uničeno 
zaradi katastrofe. Komisija je projekte po cunamiju oblikovala hitreje kot po 
hurikanu Mitch in z večjim sodelovanjem upravičencev za namen trajnosti 
pomoči (glej odstavke 17 do 22).
PRIPOROČILO 1
Komisija bi morala nadaljevati z razvojem svojega pristopa, sprejetega 
po cunamiju, ki omogoča hitro zasnovo sanacijskih projektov in vključuje 
upravičence, da bi se izboljšala prevzem odgovornosti in trajnost.
Ali postopki Komisije zagotavljajo, da se pomoč izvaja pravočasno in  
učinkovito?
 44.  Izvajanje je bilo najhitrejše v Indoneziji, medtem ko so bili dosežki na Šrilanki 
doslej precej skopi predvsem zaradi obnovitve spopadov. Komisija pri cuna-
miju ni obravnavala vseh ključnih slabosti v sistemih za spremljanje in nadzor 
nad učinkovitostjo pomoči za sanacijo, ki so bile opažene že v primeru huri-
kana Mitch. Komisija zlasti ni zagotovila, da bi se za vse projekte pripravili jasno količinsko opredeljeni cilji za izložke ali da bi sistemi proizvajali zado-
stne informacije za prikaz učinkovitosti izvajanja (glej odstavke 23 do 29).
ed807149inside_SL.indd   31 ed807149inside_SL.indd   31 3/09/08   8:34:28 3/09/08   8:34:28
32
PRIPOROČILO 2
Da bi se izboljšal nadzor nad finančnimi sredstvi, bi morala Komisija v pol-
nem sodelovanju z drugimi donatorji nadaljevati s svojimi prizadevanji 
za izboljšanje preglednosti poročanja Skrbniškega sklada več donatorjev 
v Indoneziji ter določiti neodvisen pregled kakovosti za zasnove pro-
jektov in sprejem dokončanih del za organizacije Združenih narodov, ki 
upravljajo sredstva EU na Šrilanki.
PRIPOROČILO 3
Komisija bi morala zagotoviti, da so na voljo primerljive informacije o  
stroških, ki omogočajo spremljanje in prikaz učinkovitosti izvajanja pro-
jektov, ter da so oblikovani jasni cilji projektov, da se lahko oceni, ali so 
bili doseženi načrtovani izložki.
Ali so bili pri projektih doseženi njihovi pričakovani rezultati, vključno  
z zadovoljivimi povezavami s kratkoročno pomočjo in dolgoročnejšim  razvojem?
 45.  Kar zadeva doseganje rezultatov, so bili v Srednji Ameriki in Indoneziji doseženi 
pomembni koristni izložki, čeprav je bila količina izložkov zmanjšana zaradi 
podražitev po obeh katastrofah. V Indoneziji je bila prepoznavnost v očeh 
upravičencev in donatorjev zmanjšana, ker so bila sredstva usmerjena prek Skrbniškega sklada. Po hurikanu Mitch in cunamiju med upravičence niso  
sodili samo tisti, ki jih je katastrofa prizadela neposredno, temveč tudi širše 
prebivalstvo. Medtem ko je bila povezava s predhodno humanitarno pomočjo 
različna, je bila povezava z dolgoročnejšim razvojem čvrsta, kar povečuje  
možnosti za trajnost. Kljub temu sta vladna podpora in trajnostno financiranje še vedno občutljivi vprašanji (glej odstavke 30 do 41).
ed807149inside_SL.indd   32 ed807149inside_SL.indd   32 3/09/08   8:34:28 3/09/08   8:34:28
33
PRIPOROČILO 4
Komisija bi morala bolje napovedovati pomembne podražitve po narav-
nih katastrofah, da bi jih lahko obvladovala na primer z večjo uporabo 
delovne sile skupnosti in lokalnih virov.
PRIPOROČILO 5
Zagotoviti bi bilo treba ustrezno prepoznavnost EU, zlasti kadar so pro-
jekti izvedeni prek mednarodnih organizacij.
PRIPOROČILO 6
Komisija bi morala že od faze zasnove projektov sprejemati ustrezne in 
pravočasne ukrepe, s katerimi bi zagotovila trajnost projektov.
To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 
dne 12. junija 2008.
Za Računsko sodišče
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Predsednik
ed807149inside_SL.indd   33 ed807149inside_SL.indd   33 3/09/08   8:34:28 3/09/08   8:34:28
ODGOVORI KOMISIJE
POVZETEK
III. 
Okoliščine glede posledic hurikana Mitch in  
cunamija so bile različne. V zvezi s hurikanom Mitch je potekal obširen posvetovalni postopek glede načrtovanja in izvajanja Regionalnega  programa za obnovo Srednje Amerike (PRRAC), 
v katerega so bile vključene vse zainteresirane 
strani, tako javne kot zasebne. V ukrepe, ki so sledili hurikanu Mitch, je bila dejavno vklju-
čena civilna družba. 
Izkušnje, pridobljene v posvetovalnem postopku 
o hurikanu Mitch, so prispevale k temu, da je 
bil odziv na cunami na mednarodni ravni dobro 
usklajen in je bil na podlagi uspeha humani-tarne faze ter hitrega začetka nacionalnih načr-
tov za obnovo hitro vzpostavljen. Usklajevanje 
donatorjev in združevanje sredstev za hiter  
začetek obnove s preudarnimi politikami (
1) je 
omogočila zlasti ustanovitev Skrbniškega sklada več donatorjev (Multi Donor Trust Fund) v Indo-
neziji, ki jo je vodila EU.
IV. 
V Srednji Ameriki so se leta 2001 začele izvajati nekatere dejavnosti, večinoma v okviru manjših 
ukrepov. V vse projekte so bili vključeni načr-tovani izložki in predvidena redna poročila za 
spremljanje napredka, da bi se sprejeli ustrezni popravljalni ukrepi. Spremljanje ter vmesne in končne ocene so bili opravljeni po načrtih.
1 Skrbniški sklad več donatorjev za obnovo Aceha in Niasa (MDTF) 
se financira s sredstvi petnajstih mednarodnih in dvostranskih organizacij, 90 % sredstev pa zagotavlja EU (Evropska komisija in države članice). 
ed807149inside_SL.indd   34 ed807149inside_SL.indd   34 3/09/08   8:34:28 3/09/08   8:34:28
35
Kar zadeva cunami v Indoneziji in na Šrilanki, 
so pričakovani rezultati in ocene stroškov  
vključeni v ocenjevalne dokumente vseh pro-jektov ter v pogodbene dogovore z izvajalskimi 
partnerji. Komisija redno spremlja učinkovito porabo sredstev. Končni dejanski stroški, ki  izhajajo iz postopka za oddajo naročila in dru-gih potreb ali potrebnih prilagoditev med izva-janjem projekta, se ugotovijo ob koncu pro-
jekta. Komisija bo v vmesne in končne ocene vključila oceno stroškovne učinkovitosti vsa-
kega projekta.
Po obisku Sodišča je Komisija na Šrilanki okre-
pila neodvisni nadzor kakovosti pred spreje-
tjem končanih del.
V. 
Projekti programa PRRAC so se načrtovali in  
izvajali v skladu s pristopom, pri čemer so se 
poleg rezultatov glede infrastrukture upošte-
vale tudi dejavnosti ozaveščanja ter usposa-bljanja za okrepitev nacionalnih in mestnih  
institucij ter upravičenih organizacij. Pro-
gram PRRAC je v nekaterih primerih prispeval 
tudi k okrepitvi pobud za decentralizacijo z  
razvojem sposobnosti lokalnih akterjev za  
upravljanje, da bi odpravili regionalne neena-
kosti (zdravstveni in izobraževalni projekti v  El Salvadorju).
V primeru cunamija je bil odziv Komisije  
sestavni del skupnih nacionalnih načrtov za  
obnovo. V skladu s konceptom „boljšega ponov-nega grajenja“ je treba zagotoviti vzdrževanje 
in trajnost projektov obnove; pri vnovičnem  
vzpostavljanju razmer za preživetje in prebi-
vališč morajo za to poskrbeti zasebni upravi-čenci, pri javni infrastrukturi in storitvah pa se za to poskrbi z dodelitvijo sredstev iz lokalnih in centralnih državnih proračunov.VI. 
Odgovori Komisije na posebna priporočila  
Sodišča so navedeni v odstavkih od 42 do 25.
POGLAVJE 1: UVOD
4. 
Regionalni program za obnovo Srednje Ame-
rike (PRRAC) je bil glavni odziv Komisije po  
hurikanu Mitch, dopolnili pa so ga nekatere  preusmeritve v dvostranskih programih sode-
lovanja, povečanje sredstev za sofinanciranje 
nevladnih organizacij in dodatna podpora na 
podlagi varnosti preskrbe s hrano.
POGLAVJE 3: OPAŽANJA
20. 
Na podlagi priložnostnega dogovora z drža-
vami upravičenkami ob upoštevanju izjemnih 
okoliščin in pomanjkanja lokalnih zmogljivosti 
za izvedbo zadevnih nalog je izvajanje pote-kalo prek enot za upravljanje projektov. Pro-
gram PRRAC je dokazal, da je mogoče doseči 
visoko raven sodelovanja nacionalnih insti-
tucij in upravičencev, ne da bi ti neposredno 
ali izključno upravljali izvajanje programa. Pri 
programu PRRAC so bili z izvajanjem projek-
tov prek programskih upravljalnih enot (PMU) odpravljeni nekatere politične napetosti in  
rivalstva ter upravne pomanjkljivosti, ki po  navadi ovirajo projekte z obsežnimi infrastruk-turnimi elementi.
24. 
Trajanje načrtovanja in izvedbe projektov je  posledica zapletenosti projekta, v katerega so vključene večrazsežnostne potrebe po obnovi. Nekatere dejavnosti, zlasti v zvezi z manjšimi ukrepi programa PRRAC, so se postopno začele izvajati od konca leta 2001. 
ed807149inside_SL.indd   35 ed807149inside_SL.indd   35 3/09/08   8:34:28 3/09/08   8:34:28
36
26. 
Postopna krepitev konflikta na Šrilanki je  
zelo otežila razmere za delovanje, zlasti kar  zadeva napredovanje pri doseganju lokalnih  
skupnosti.
Okvir 1 
Kljub navedenim zamudam v zvezi s progra-mom PRRAC v Hondurasu so zdravstveni in  
izobraževalni projekti dosegli cilje in, na pri-mer, prispevali k izboljšanju uradnega šolskega 
sistema.
27. 
Komisija se zaveda uporabnosti primerjave  stroškov na enoto za boljšo pripravo prora-
čuna in analizo pričakovane stroškovne učin-kovitosti, vendar želi poudariti, da je uporaba 
tega orodja v različnih okvirih obnove ter drža-
vah z različnimi socialno-ekonomskimi vzorci 
težavna. 
Vsi večji projekti PRRAC so bili ocenjeni.  
Posebne vmesne ocene programa PRRAC ni bilo, 
vendar je bilo leta 2003 objavljeno splošnejše 
ocenjevalno poročilo Evaluation des actions  
de réhabilitation et de reconstruction financées  
par la Communauté Européenne dans les pays  
ACP/ALA/MED/TACIS (Ocena ukrepov sanacije  in obnove, ki jih financira Evropska skupnost  
v državah ACP/ALA/MED/TACIS) , v katero je bil 
vključen program PRRAC. Te ocene vsebujejo priporočila, ki so bila upoštevana. 
Končni pregled primerljivih ali standardnih  
informacij o stroških bo del ocene programa  
PRRAC, ki bo predvidoma opravljena proti  
koncu leta 2008.28. 
Na zahtevo Komisije in drugih donatorjev se je 
Svetovna banka strinjala, da bo od leta 2007  
z Usmerjevalnim odborom MDTF sistematično 
delila svoja notranja poročila o spremljanju po obiskih na terenu.  
Usmerjevalni odbor MDTF v fazi ocenjevanja  
pri vseh projektih MDTF preuči analizo spre-
jemljivosti predlaganega izložka in predvi-dene stroške. Po odobritvi pogodbeni dogo-
vori z izvajalskimi partnerji vedno vključujejo 
oceno stroškov in ustrezne izložke/rezultate. 
Skrbniku finančno poročilo, ki mu ga predloži 
izvajalska agencija za vsak financirani projekt, 
omogoča, da odkrije kakršna koli odstopanja in 
v skladu s svojimi pogodbenimi obveznostmi sprejme popravljalne ukrepe. Nekateri projekti, 
kot je projekt boja proti mestni revščini (Urban 
Poverty Project), dodeljujejo subvencije sku-
pnostim, ki morajo opredeliti in prednostno  
razvrstiti posebna manjša dela, ki jih je treba opraviti, ob upoštevanju posebnih postopkov 
pregleda in sprejemanja. Končni dejanski stro-
ški izložkov se izračunajo ob koncu projekta. 
29. 
Po obisku Sodišča bo Komisija v končno oceno vključila oceno stroškovne učinkovitosti. Komi-sija je okrepila neodvisni nadzor kakovosti pred sprejetjem končanih del (in sicer nadzorni inže-nir za dovozne ceste in javno infrastrukturo).
Okvir 2 
Zaradi velike geografske razdrobljenosti inter-
vencij v programu PRRAC in različnih socialno-
ekonomskih razmer so nekatere primerjave  
stroškov manj pomembne, na primer hiše v  dveh različnih državah ter v podeželskem in  urbanem okolju. 
ed807149inside_SL.indd   36 ed807149inside_SL.indd   36 3/09/08   8:34:29 3/09/08   8:34:29
37
V okviru programa PRRAC v kraju Ciudad San-
dino (Managua) je bilo dogovorjeno, da mora 
vsaka upravičena družina za gradbena dela na svoji hiši zagotoviti enega delavca s polnim  
delovnim časom in 100 ur družbenokoristnega dela. 
Kar zadeva cunami v Indoneziji in na Šrilanki, 
so pričakovani izložki in ocene stroškov vklju-
čeni v ocenjevalne dokumente ter pogodbene dogovore z mednarodnimi organizacijami in/ali 
izvajalskimi partnerskimi agencijami. Končni  
dejanski stroški, ki izhajajo iz postopka za  
oddajo naročila in drugih potreb ali potrebnih 
prilagoditev med izvajanjem projekta, se ugo-
tovijo ob koncu projekta. Komisija bo oceno  
stroškovne učinkovitosti vključila v končno  oceno.
31. 
V Srednji Ameriki so bile v posamezne vmesne in končne ocene projektov PRRAC vključene  informacije, potrebne za učinkovito porabo  
sredstev. Ta vidik bo vključen tudi v predvi-
deno končno oceno programa PRRAC kot celote 
v letu 2008. Učinkovita poraba sredstev za  
Indonezijo in Šrilanko se redno spremlja ter  
bo posebna tema vmesnih ocen, načrtovanih 
v letu 2008.
Glej tudi odgovore na odstavke od 27 do 29  
in okvir 2.Okvir 3 
Komisija je v vlogi sopredsedujoče Usmerje-valnemu odboru okrepila prepoznavnost EU  v Indoneziji s svojim strateškim vplivom v MDTF in povezovanjem obnove z dopolnilnimi pobu-dami v podporo mirovnemu procesu v Acehu, z dialogom z indonezijskimi organi na centralni in lokalni ravni ter kot njihova privilegirana  partnerica. Komisija meni, da si je s konstruk-tivno usklajevalno vlogo, ki jo ima kot glavna donatorica v Usmerjevalnem odboru, pridobila zelo pozitivno prepoznavnost ter spoštovanje pri upravičencih in izvajalskih partnerjih. 
Okvir 4 
Ugotovitev Sodišča v zvezi z načrtovanim zdrav-stvenim domom v kraju San Rafael del Sur je pravilna. Vendar pa ta skupnost že ima delujoč 
zdravstveni dom za lokalno prebivalstvo. Zato 
je bilo sklenjeno, da dodatni zdravstveni dom 
ni več prednostna naloga.
Komisija prispeva k skupnemu načrtu indo-
nezijske vlade za obnovo bivališč. Od obiska  
Sodišča so bili revidirani cilji v zvezi z bivališči, 
ki jih financira MDTF, posodobljeni na 8 000  
novih hiš in 7 000 popravljenih hiš. Primanj-
kljaj pri bivališčih MDTF se krije iz državnih  
sredstev.
33. 
V primeru hurikana Mitch so se v pripravljalni 
fazi programa upoštevale splošne razmere  
v Srednji Ameriki ob iskanju ravnotežja med  kratkoročnimi do srednjeročnimi potrebami in 
dolgoročno razvojno strategijo.
ed807149inside_SL.indd   37 ed807149inside_SL.indd   37 3/09/08   8:34:29 3/09/08   8:34:29
38
Pri cunamiju v Indoneziji in na Šrilanki je bila 
podpora Komisije sestavni del nacionalnih  
obnovitvenih in razvojnih načrtov za zago-tovitev lastništva ter trajnosti pri „boljšem  
ponovnem grajenju“. Donatorska skupnost se je v zvezi s Šrilanko soglasno strinjala, da je  treba pri pomoči upoštevati konflikt, koristiti pa mora najranljivejšim prebivalcem na obmo-čjih, ki jih je prizadel cunami.
Okvir 5 
Odziv MDTF je skladen z nacionalnimi načrti  
obnove, v katere je bila vključena celotna  
pokrajina Aceh zaradi velikega števila razse-
ljenih ljudi, med katerimi so bili številni trav-
matizirani in se niso želeli vrniti na obalno  
območje.
34. 
Trajanje načrtovanja in izvedbe projektov po 
hurikanu Mitch je posledica zapletenosti pro-
jekta, v katerega so vključene večrazsežnostne potrebe po obnovi (glej odgovore na odstavke 
od 20 do 24).
36. 
V Indoneziji se je delo v prvi fazi osredotočilo na obnovo infrastrukture v skladu s prednostno 
razvrstitvijo potreb, ki so jo sprejeli nacionalni in lokalni organi. Veljalo je splošno soglasje, 
da morajo biti za zagotavljanje trajnosti pri  dejavnostih za ponovno vzpostavitev razmer  za preživetje te dejavnosti vključene v lokalno strategijo za oživitev gospodarstva. Priprava  take strategije je bila pogojena s političnim  napredkom in vzpostavitvijo pokrajinske  vlade, kar se je uresničilo šele leta 2007 (po  lokalnih volitvah v Acehu decembra 2006). Na podlagi tega je bil leta 2007 dogovorjen pro-jekt „finančne pomoči za gospodarski razvoj“ (Economic Development Finance Facility)  (50 milijonov USD).39. 
Ukrepi v sektorjih zdravstva, izobrazbe, lokal-nega razvoja ter vode in javne higiene pogosto vključujejo element institucionalne krepitve za nacionalne upravne subjekte, da bi spodbudili trajnostne politike v teh sektorjih. V prvih poro-čilih o naknadnem vrednotenju za dva projekta v El Salvadorju in enega v Hondurasu je bilo  ugotovljeno, da je bila trajnost dosežena.
40. 
Celotno financiranje obnove Aceha zagotavlja indonezijski državni proračun.
POGLAVJE 4: 
ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
42. 
Komisija glede cunamija v Indoneziji in na Šri-
lanki meni, da so sprejeti ukrepi v zvezi s spre-
mljanjem učinkovitosti povzročili izboljšave  
pravnih dogovorov, sklenjenih z mednarodnimi organizacijami (glej odgovore na odstavke od 
27 do 29 in okvir 2). Komisija nadaljuje delo  
v tej smeri.
Komisija meni, da v povzetku Sodišča o spre-
mljanju učinkovitosti iz Tabele 5 niso dovolj  
upoštevana druga merila, razen razpoložljivo-sti primerljivih informacij o stroških in ciljev. 
Komisija meni, da je prezgodaj za dokončno  sklepanje o trajnosti, in bo to vprašanje preu-čila v prihodnjih ocenah. 
ed807149inside_SL.indd   38 ed807149inside_SL.indd   38 3/09/08   8:34:29 3/09/08   8:34:29
39
Priporočilo 1 
Komisija se strinja s priporočilom Sodišča, ki  
vsebuje zelo pozitivno mnenje o usklajenem  pristopu več donatorjev po cunamiju, in si bo 
prizadevala, da ga bo upoštevala, kadar bodo izpolnjeni temeljni pogoji za to.
44. 
Navadno je treba po velikih naravnih nesrečah 
najti ravnotežje med zagotavljanjem hitrega  odziva ter presojo zelo podrobnih potreb in  
ocen stroškov na enoto glede na to, da se  
stroškovna učinkovitost zagotavlja predvsem 
s konkurenco pri oddaji naročil. Kar zadeva  
odziv na cunami, so pričakovani izložki in ocene 
stroškov vključeni v ocenjevalne dokumente  
ter pogodbene dogovore z izvajalskimi par-tnerji. V nekaterih projektih lokalne skupnosti 
natančno opredelijo dela in jih prednostno raz-
vrstijo med samim izvajanjem, zato na začetku 
programov ni mogoče določiti jasno količinsko 
opredeljenih izložkov. Komisija redno spremlja učinkovito porabo sredstev. Neodvisna ocena 
stroškovne učinkovitosti vsakega projekta bo 
opravljena v vmesnih in končnih ocenah. 
Priporočilo 2 
Komisija se strinja z mnenjem Sodišča glede  preglednosti spremljanja MDTF in meni, da je v primeru Indonezije v sodelovanju z drugimi donatorji ukrepala, da bi se izboljšala pregle-dnost (kar dokazuje razpoložljivost pogloblje-
nih poročil o napredku od decembra 2006). Komisija je v zvezi s Šrilanko od novembra 2007 
okrepila neodvisni nadzor kakovosti pred spre-
jetjem končanih del s sklenitvijo pogodb za  
dodatne storitve za infrastrukturne projekte.
Priporočilo 3 
Komisija se zaveda uporabnosti primerjave  stroškov na enoto za boljšo pripravo prora-čuna in analizo pričakovane stroškovne učin-
kovitosti, vendar želi poudariti, da je uporaba tega orodja v različnih okvirih obnove in drža-
vah z različnimi socialno-ekonomskimi vzorci 
težavna. 
Komisija si bo še naprej prizadevala za čim  
jasnejšo opredelitev projektnih ciljev.
45. 
V Skrbniškem skladu več donatorjev je skupina 
donatorjev namenila precej pozornosti dosega-
nju prepoznavnosti ob osredotočanju na rezul-
tate. Komisija meni, da je njena konstruktivna usklajevalna vloga, ki jo ima kot sopredsedu-
joča Usmerjevalnemu odboru, Evropski uniji  
omogočila zelo pozitivno prepoznavnost ter  
spoštovanje pri upravičencih in izvajalskih  
partnerjih. 
Komisija podpira koncept „boljšega ponovnega 
grajenja“ pri obnavljanju, s čimer bi se okre-pilo prevzemanje odgovornosti in zagotovila trajnost.
ed807149inside_SL.indd   39 ed807149inside_SL.indd   39 3/09/08   8:34:29 3/09/08   8:34:29
40
Priporočilo 4 
Komisija je seznanjena s priporočili Sodišča in 
bo v sodelovanju z drugimi donatorji in organi 
države upravičenke proučila, kako bi bilo naj-
boljše ravnati v zvezi s pričakovanim precej-šnjim dvigom cen po naravnih nesrečah.
Priporočilo 5 
Komisija meni, da je prepoznavnost zelo  pomembna tema, in si jo vedno prizadeva  izboljšati.
Priporočilo 6 
Komisija se strinja, da je treba vprašanja glede trajnosti obravnavati že v fazi načrtovanja. Tve-
ganja, vključno z vprašanji glede trajnosti, se 
na splošno ocenijo v fazi načrtovanja projektov, in Komisija si bo prizadevala za okrepitev tega 
vidika med celotnim izvajanjem projekta. 
ed807149inside_SL.indd   40 ed807149inside_SL.indd   40 3/09/08   8:34:29 3/09/08   8:34:29
Kako do publikacij EU?
Publikacije Urada za publikacije, namenjene prodaji, so na voljo na spletni strani 
EU Bookshop http://bookshop.europa.eu, kjer jih lahko naročite pri izbrani prodajni enoti.
Seznam prodajnih enot po vsem svetu lahko zahtevate tudi po faksu
(352) 29 29-42758.Evropsko računsko sodišče
Posebno poročilo št. 6/2008
Pomoč Evropske komisije za sanacijo po cunamiju in hurikanu Mitch
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti2008 – 40 str. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-54-7
ed807149cover_SL.indd   2 ed807149cover_SL.indd   2 3/09/08   8:30:55 3/09/08   8:30:55
2008
POMOČ EVROPSKE KOMISIJE 
ZA SANACIJO PO CUNAMIJU IN HURIKANU MITCHEVROPSKO 
RAČUNSKO SODIŠČE
Posebno poročilo  št. 6SODIŠČE V TEM POROČILU PREDSTAVLJA ANALIZO TEGA, KAKO JE 
KOMISIJA UPRAVLJALA POMOČ ZA SANACIJO PO DVEH VELIKIH KATASTROFAH: HURIKANU MITCH LETA 1998 IN CUNAMIJU LETA 
2004. K OMISIJA JE S KOMBINIRANO POMOČJO ZA SANACIJO  
ŽELELA OBNOVITI OSNOVNO INFRASTRUKTURO IN ZAGOTOVITI TEMELJE ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ. SODIŠČE PODAJA PRIPOROČILA, KI BODO LAHKO KOMISIJI V PRIHODNJE V POMOČ PRI ZAGOTOVITVI UČINKOVITEJŠE IN USPEŠNEJŠE POMOČI ZA SANACIJO.
SL
QJ-AB-08-006-SL-C
ISBN 978-92-95009-54-7EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
ed807149cover_SL.indd   1 ed807149cover_SL.indd   1 3/09/08   8:30:55 3/09/08   8:30:55