Uvod: Strategija EU za gozdove

Leta 2013 je bil s sporočilom z naslovom „Nova gozdarska strategija: za gozdove in gozdarski sektor“ (v nadaljnjem besedilu: strategija) določen nov okvir EU za usklajevanje in zagotavljanje skladnosti politik, povezanih z gozdovi, ter povečanje prispevka gozdov in gozdarskega sektorja k ciljem EU. Njegova vodilna načela so trajnostno gospodarjenje z gozdovi, večnamenska vloga gozdov, učinkovita raba virov in globalna odgovornost za gozdove.

Strategija zavezuje Komisijo, države članice in ustrezne zainteresirane strani k sodelovanju pri uresničevanju skupne vizije ter skladnem načrtovanju in izvajanju politik, povezanih z gozdovi. Določa dva ključna cilja do leta 2020: (i) zagotoviti, da se z vsemi gozdovi v EU gospodari v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ter (ii) okrepiti prispevek EU k spodbujanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in k zmanjšanju krčenja gozdov na globalni ravni. Oba cilja obravnavata tri razsežnosti trajnostnega razvoja, kar zagotavlja celosten pristop h gospodarjenju z gozdovi in gozdarski politiki.

Strategija obravnava osem povezanih prednostnih področij, ki vključujejo ključne politike in vidike, pomembne za gospodarjenje z gozdovi, gozdarski sektor in družbo. Vrsta „strateških usmeritev“ v okviru vsakega prednostnega področja kaže, kako bi lahko Komisija ali države članice najbolje obravnavale prednostne naloge.

Svet in Evropski parlament sta ob podpori Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij pozdravila strategijo. Komisija je v odziv na njihove zahteve v sodelovanju s Stalnim odborom za gozdarstvo in platformami zainteresiranih strani, opredeljenimi v strategiji, pripravila večletni izvedbeni načrt za gozdove , v katerem so opredeljeni konkretni ukrepi, akterji in časovni razpored za obdobje 2015–2020.

Postopek pregleda

V strategiji je načrtovan pregled do leta 2018 za oceno napredka pri njenem izvajanju. V večletnem izvedbenem načrtu za gozdove, v katerem so bile navedene delovne prednostne naloge za Komisijo do leta 2017, je bilo določeno, da bo ta pregled pomagal določiti prednostne naloge za obdobje 2018–2020. Poleg tega je Svet pozval „Komisijo, naj mu poroča o ugotovitvah tega pregleda in predloži svoja priporočila […] do leta 2018“.

Pregled je bil podprt z različnimi dokazi, vključno z rezultati uradnih ocen politike ter poročili in publikacijami EU, ter dopolnjen z eno posebno študijo .

Osem prednostnih področij – povzetek napredka

Do zdaj je strategija podpirala in usmerjala številne dejavnosti Komisije, držav članic ter javnih in zasebnih zainteresiranih strani. Večina ukrepov v večletnem izvedbenem načrtu za gozdove, na vseh osmih prednostnih področjih, je bila izvedenih, kot je bilo predvideno: približno 30 % jih je bilo zaključenih v celoti, nekateri pa so izvedeni delno; 45 % ukrepov so dejavnosti v teku. Približno 10 % dejavnosti se še ni začelo izvajati, pri nekaterih pa prihaja do zamude.

Povzetek napredka po prednostnih področjih:

Podpora podeželskim in mestnim skupnostim

Politika razvoja podeželja v okviru skupne kmetijske politike (SKP) je še vedno glavni vir podpore za zaščito gozdov EU in trajnostno gospodarjenje z njimi. Za programsko obdobje 2014–2020 je 24 držav članic načrtovalo gozdarske ukrepe, tj. dodelitev zneska v višini 8,2 milijarde EUR skupnih javnofinančnih odhodkov za 90 % programov za razvoj podeželja. Štiri države članice so svoje potrebe na področju gozdarstva zadovoljile z državno pomočjo .

Gozdarski ukrepi pomagajo državam članicam podpirati večnamenske gozdove in trajnostno gospodarjenje z gozdovi ter jih združevati z drugimi ukrepi za politike razvoja podeželja (npr. svetovalne storitve, usposabljanje, naložbe, sodelovanje) za zadovoljevanje posebnih regionalnih potreb. Poleg tega podpirajo širitev gozdov s pogozdovanjem ter vzpostavitvijo in obnavljanjem kmetijsko-gozdarskih sistemov . Med druge ukrepe, ki podpirajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, spadajo preprečevanje požarov in naravnih nesreč (več kot 20 % načrtovanih odhodkov), obnova po nastali škodi, naložbe za prilagajanje podnebnim spremembam in zagotavljanje okoljskih ali rekreacijskih storitev ter nadomestilo za obveznosti v okviru omrežja Natura 2000 in prostovoljne obveznosti. Poleg tega politika razvoja podeželja podpira naložbe za povečanje ekonomske vrednosti gozdov in predindustrijsko obdelavo lesa.

Gozdarski ukrepi so oblikovani za povečanje prispevka trajnostnega gospodarjenja z gozdovi k ciljem politike EU, pri čemer zagotavljajo koristi za gozdarski sektor, podpirajo razvoj podeželja ter spodbujajo zagotavljanje blaga in storitev v skladu s ključnimi okoljskimi in podnebnimi politikami. Njihovo področje uporabe se v zadostni meri ujema s ključnimi družbenimi in sektorskimi potrebami .

Izvajanje določenih ukrepov (npr. kmetijsko gozdarstvo, Natura 2000) do zdaj še ni prineslo pričakovanih rezultatov. Dodatna izmenjava in spodbujanje dobrih praks med državami članicami in znotraj njih bi lahko pomagala obravnavati morebitne omejitvene dejavnike, ki se pogosto pripisujejo upravnemu bremenu ali strukturi lastništva gozdov. Predlog za SKP za obdobje 2021–2027 bi moral z zagotovitvijo večje subsidiarnosti in prožnosti prinesti nove priložnosti za države članice, da oblikujejo ukrepe, ki bodo z enostavnejšimi upravnimi postopki bolje podpirali lokalne potrebe in prednostne naloge. Rezultati sedanjega ocenjevanja pravil o državni pomoči za obdobje 2014–2020 se bodo upoštevali pri reviziji smernic o državni pomoči.

Interakcija gozdov in dreves z mestnimi in perifernimi mestnimi območji ter razumevanje njihove vloge za take skupnosti zahtevata vse večjo pozornost.

Spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti gozdarskih panog EU, energije iz biomase in širšega zelenega gospodarstva

Gozdarske panoge EU trajnostno in z viri gospodarno predelujejo različne materiale in proizvode. V načrtu za gozdarske panoge EU, ki je spremljal strategijo, so navedeni izzivi teh sektorjev in potrebni ukrepi . Leta 2015 so razširjene vrednostne verige gozdarskih panog podpirale 3,6 milijona delovnih mest s prihodkom v višini 640 milijard EUR (dodana vrednost v višini 200 milijard EUR) v zelenem gospodarstvu in tako nadomestile fosilne materiale. Strategija v prihodnost usmerjenem gozdarskem sektorju spodbuja trajnostno ter z viri gospodarno mobilizacijo in uporabo gozdne biomase, razvoj biogospodarstva, dostop do domačega in mednarodnega trga ter okrepljene raziskave in inovacije.