Bolj socialna in poštena Evropa je ključna prednostna naloga Evropske komisije. Evropski steber socialnih pravic naj bi služil kot vodilo v postopku obnovljene socialno-ekonomske konvergence in kot gonilo za reforme na nacionalni ravni. Podprt je s pregledom ključnih kazalnikov, s katerimi se meri uspešnost na področju zaposlovanja in socialnih zadev v sodelujočih državah članicah. To orodje za spremljanje omogoča tudi primerjalno analizo uspešnih rezultatov za zagotovitev splošnih izboljšav.

Pregled se uporablja kot referenčni okvir za oprijemljivo, celostno in objektivno spremljanje „družbenega napredka“ ter je državljanom enostavno dostopen in razumljiv. Hitro zaznava najpomembnejše zaposlitvene in socialne izzive za države članice, EU in evroobmočje ter dosežen napredek. Za namene tega pregleda je „družbeni napredek“ opredeljen kot zmogljivost za izboljšanje in ohranjanje blaginje ter priložnosti z ustvarjanjem pogojev, ki ljudem omogočajo, da izkoristijo ves svoj potencial in zadovoljijo svoje osnovne potrebe.

Ta opredelitev se nanaša na tri širše razsežnosti družbenega napredka: (1) enake možnosti in dostop do trga dela, (2) dinamični trgi dela in poštene delovne razmere ter (3) javna podpora / socialna zaščita in vključenost.

1)Razsežnost „enake možnosti in dostop do trga dela“ zajema vidike pravičnosti na področjih izobraževanja, znanja in spretnosti ter vseživljenjskega učenja, položaja žensk in moških, neenakosti in družbene mobilnosti, življenjskih razmer ter mladine.

2)Razsežnost „dinamični trgi dela in poštene delovne razmere“ obravnava vprašanje, ali so trgi dela dovolj učinkoviti in odprti, da lahko pomagajo pri premestitvah in iskanju zaposlitve v konkurenčnem gospodarstvu. Kazalniki na tem področju zajemajo delovanje trgov dela, podporo za zaposlovanje in prehode ter poštenost glede delovnih razmer in plač.

3)Razsežnost „javna podpora / socialna zaščita in vključenost“ zajema pravične rezultate s pomočjo javnih ukrepov in/ali socialne zaščite. Ta sklop kazalnikov pokriva zlasti opravljanje storitev in varnostne socialne mreže.

S pregledom se primerja uspešnost vseh držav članic EU glede na povprečje v EU in evroobmočju. Poleg tega bo vsaj za nekatere elemente možno primerjati uspešnost EU in drugih mednarodnih akterjev. Takšna primerjava lahko služi kot empirična podlaga za obnovljene postopke vzajemnega učenja iz dobrih praks. Pregled bo prav tako omogočil vizualizacijo dolgoročnih trendov. Če je mogoče in ustrezno, so kazalniki razčlenjeni glede na starost, spol in/ali izobrazbo.

Za merjenje družbenega napredka je bilo izbranih 12 področij, povezanih z eno od treh navedenih razsežnosti. Kazalniki, predlagani za ta področja, so določeni v Prilogi in temeljijo na obstoječih kvantitativnih podatkih Eurostata (pridobljenih zlasti iz statistike Evropske unije o dohodkih in življenjskih pogojih (EU-SILC), ankete o strukturi plač, ki se izvede vsaka štiri leta in se kombinira z letnimi nacionalnimi ocenami, ter ankete o delovni sili) in OECD.

Evropski semester, letni cikel usklajevanja ekonomskih politik, je pomembno sredstvo za podrobno spremljanje razvoja na ravni EU in držav članic in zajema različna področja, ki jih obravnava evropski steber socialnih pravic. Zato se bo z ustreznimi odbori Sveta razpravljalo o možnosti, da bi se pregled kazalnikov začel uporabljati v okviru evropskega semestra in vključil v letno skupno poročilo o zaposlovanju, ki je objavljeno vsako jesen skupaj z letnim pregledom rasti. Pri tem bi se prvi kazalniki za vsako področje (v odebeljenem tisku) uporabljali kot glavni kazalniki pregleda, vključenega v skupno poročilo o zaposlovanju, medtem ko bi se drugi, sekundarni kazalniki, po potrebi vključili v besedilo skupnega poročila o zaposlovanju. Glede na vse večji pomen zaposlitvenih in socialnih vidikov v evropskem semestru v zadnjih letih bo pregled omogočil večje upoštevanje teh izzivov v okviru evropskega semestra ter v okviru priporočil za evroobmočje in posamezne države, ki iz njega izhajajo in ki lahko obravnavajo in spodbujajo ustrezne usmerjene reforme glede na nacionalne posebnosti. Prav tako bi se lahko uporabil kot referenčna točka za prizadevanja o socialni razsežnosti evroobmočja.