„Nobena država članica ne bi smela biti postavljena pred izbiro med odzivanjem na krizo ali vlaganjem v naše ljudi. Zato instrument ,Next Generation EUʻ povečuje podporo […] zaposlovanju mladih. Zagotavlja, da ljudje pridobijo znanja in spretnosti ter so deležni usposabljanja in izobraževanja, ki ju potrebujejo za prilagajanje temu hitro spreminjajočemu se svetu.“

Predsednica Ursula von der Leyen

1.Uvod: Vlaganje v naslednjo generacijo

Komisija je v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic prav na začetku svojega mandata predstavila program za socialno Evropo in v njegovo središče postavila ljudi. Komisija od takrat pri svojem delu v ospredje postavlja prizadevanja za pomoč mladim, s čimer izpolnjuje svojo obljubo. Med temi prizadevanji so krepitev izobraževanja in usposabljanja, spodbujanje zaposlovanja mladih, zagotavljanje poštenih delovnih pogojev in izboljševanje dostopa do socialne zaščite za vse, saj so mladi naslednja generacija in si zaslužijo vse priložnosti, da v celoti razvijejo svoj potencial za oblikovanje prihodnosti naše celine.

S pandemijo COVID-19 je postalo še očitneje, da moramo ta prizadevanja nadaljevati in tudi pospešiti. Čeprav je šlo predvsem za zdravstveno krizo, je zaradi pandemije Unija zdrsnila v globoko recesijo . Rast števila vlog za nadomestila za brezposelnost nakazuje nove izzive. Brezposelnost se bo povečala v vseh starostnih skupinah, mladi pa so že nesorazmerno prizadeti . Od začetka krize je prenehala delati več kot šestina mladih. Veliko med njimi jih je delalo v sektorjih, ki jih je kriza močno prizadela, kot so nastanitev, prehrana, umetnost, zabava ter trgovina na debelo in drobno . Drugi zdaj poskušajo vstopiti na trg dela, medtem ko se je zaposlovanje v teh sektorjih zaustavilo.

Zdaj je čas, da države članice in evropske institucije svojo pozornost usmerijo na naslednjo generacijo. Iz svetovne finančne in gospodarske krize smo se naučili, da z odzivom ne smemo odlašati. Prvi znaki težav, ki jih danes spregledamo, lahko v samo nekaj letih povzročijo nepopravljivo škodo. Številne države članice so s pomočjo prožnosti, ki jo ponujata naložbeni pobudi Komisije v odziv na koronavirus, hitro mobilizirale začasne protikrizne ukrepe. Evropski socialni sklad (ESS) jim pomaga pri ohranjanju delovnih mest in odpravljanju posledic motenj v izobraževanju in usposabljanju med pandemijo. Poleg tega bo novi instrument za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) omogočil do 100 milijard EUR posojil, ki podpirajo ureditve skrajšanega delovnega časa in podobne ukrepe za samozaposlene v državah članicah. Naslednji logični korak, ki se opira na predlog Komisije za instrument „Next Generation EU“, je mladim pomagati pri oblikovanju okrevanja Evrope.

Rezultat teh skupnih prizadevanj bi moral biti več priložnosti za vse mlade. Za mlade v številnih državah članicah je to druga gospodarska recesija v njihovih mladih življenjih. Mladi, ki so ob vrhuncu prejšnje krize zaposlovanja mladih šteli 18 let, imajo zdaj komaj 25 let. Izzivi bodo za diskriminirane ali ranljive skupine verjetno še izrazitejši, saj upad gospodarske rasti običajno poveča neenakosti. Mladi iz ranljivih skupin, kot so mladi pripadniki rasnih in etničnih manjšin, mladi invalidi ali mladi, ki živijo na nekaterih podeželskih, oddaljenih ali prikrajšanih mestnih območjih, se pri vstopu na trg dela soočajo z dodatnimi ovirami. Mladi invalidi imajo na primer znatno nižje stopnje zaposlenosti kot mladi neinvalidi , mladi migranti in begunci, katerih delež med našo populacijo mladih narašča, pa se soočajo s specifičnimi ovirami in diskriminacijo. Kriza je močno prizadela tudi mlade ženske. Potrebne bodo aktivne in ciljno usmerjene politike, da bi se doseglo vse.

Pobude, predstavljene v tem sporočilu, prispevajo k strategiji Komisije za okrevanje po pandemiji COVID-19. Zagotavljajo, da sta digitalni in zeleni prehod EU trdno zasidrana v naše politike zaposlovanja mladih. Poleg tega uresničujejo evropski steber socialnih pravic in podpirajo novo industrijsko strategijo. Ostali predlogi Komisije, kot je program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, sprejeti istega dne, tudi spodbujajo zaposlovanje mladih.

V tem sporočilu je predstavljeno, kako predloga priporočil Sveta „Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade“ (poglavje 2) in „Poklicno izobraževanje in usposabljanje za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost“ (poglavje3) skupaj z novim zagonom za vajeništva (poglavje 4) prispevata k ustvarjanju delovnih mest za mlade. Predstavljena je tudi vrsta dodatnih ukrepov za uresničitev tega cilja (poglavje 5). Predlogi Komisije za instrument „Next Generation EU“ in prihodnji proračun EU bodo omogočili znatna finančna sredstva EU za zaposlovanje mladih (poglavje 6). Zdaj so na vrsti države članice, da dajo prednost tem naložbam, saj je zaposlovanje mladih v prvi vrsti njihova odgovornost.

2.Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade

Komisija je v zadnjih letih države članice podpirala pri zagotavljanju pomoči mladim za vstop na trg dela. Jamstvo za mlade, uvedeno leta 2013 na vrhuncu prejšnje krize zaposlovanja mladih, je imelo pomemben preobrazbeni učinek v številnih državah članicah. Ustvarilo je priložnosti za mlade, spodbudilo strukturne reforme in inovacije ter okrepilo javne službe za zaposlovanje. Jamstvo je od začetka izvajanja več kot 24 milijonom mladih po vsej EU pomagalo vstopiti na trg dela.

Predlog priporočila Sveta „Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade“ temelji na tem pomembnem delu. Zaradi daljšega trajanja prehodov iz izobraževanja v zaposlitev in trajnostne vključitve na trg dela, kar je posledica spreminjajoče se narave dela ter znanj in spretnosti, po katerih se povprašuje, se s predlogom ciljna skupina z vseh brezposelnih ali neaktivnih mladih, mlajših od 25 let, razširja na vse, mlajše od 30 let. Predlog podpira ukrepe za ustvarjanje delovnih mest ter različne aktivacijske ukrepe, kot so svetovanje, karierna orientacija in zagovorništvo. Današnji predlog krepi preprečevanje brezposelnosti in neaktivnosti mladih z boljšimi sistemi spremljanja in zgodnjega opozarjanja ter izboljšuje kakovost ponudb, tako da jih povezuje z nedavno zasnovanimi okviri za kakovost.

Predlog aktivno obravnava spolne, rasne in etnične stereotipe ter podpira raznolikost in vključevanje, tudi mladih invalidov. Na srečo pri veliko mladih obdobje, ko niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, traja le kratek čas. Brez izhodiščnih individualnih oteževalnih okoliščin lahko sorazmerno hitro premagajo ovire, ki so posledica zapor ali gospodarskih ciklov. Zaradi krize pa ne smemo prezreti tistih, ki jih je najtežje doseči, za katere bo potrebna intenzivna in pogosto individualna podpora. Nekateri mladi so namreč izpostavljeni tveganju, da bo obdobje, ko niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, dolgotrajno, in sicer zlasti tisti, ki pripadajo ranljivejšim družbenim skupinam in se soočajo z velikimi ovirami pri vključevanju na trg dela, tudi v najboljših časih. Današnji predlog vključuje vse in zagotavlja, da nobeno obdobje, ko mlada oseba ni zaposlena, se ne izobražuje ali usposablja, ne traja več kot štiri mesece, in sicer s predlaganimi bolj individualizirani in ciljno usmerjenimi pristopi. Izpostavlja tudi pomen partnerstev, na primer z delodajalci za svetovanje o spreminjajoči se naravi dela ali s podpornimi socialnimi službami za pomoč prikrajšanim mladim nazaj na pravo pot na različne druge načine.

Današnji predlog poleg tega pomaga pri pospeševanju prepotrebnega digitalnega in zelenega prehoda, pri čemer priznava priložnosti in negotovosti, ki jih ta prehoda prinašata. To med drugim dosega z ocenjevanjem in izboljševanjem znanj in spretnosti ter kompetenc, ki jih posamezniki potrebujejo, da najdejo zaposlitev na nenehno spreminjajočem se trgu dela. Nobena mlada oseba ne bi smela vstopiti na trg dela brez najmanj osnovnih digitalnih znanj in spretnosti, zato predlog predvideva kratko in praktično pripravljalno usposabljanje, povezano s specifičnimi potrebami mladih po znanjih in spretnostih. S hitrimi tečaji, odprtimi spletnimi tečaji ali intenzivnimi kratkimi usposabljanji si mladi lahko izboljšajo zlasti digitalna znanja in spretnosti ter znanja in spretnosti za zeleni prehod, pa tudi tista za podjetništvo in upravljanje poklicne poti. To podpira tudi program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost.

Prednostne dejavnosti, za katere se lahko uporabi proračun EU, vključujejo kratka usposabljanja, okrepljene sisteme evidentiranja, sisteme zgodnjega opozarjanja in zmogljivosti spremljanja (glej poglavje 6).

Predlog zagotavlja okvir za ukrepanje. Dobre prakse obstajajo povsod po Evropi. Zaposlovanje mladih je postalo ključna prednostna naloga proračuna EU. Zdaj je čas, da države članice okrepijo svoja prizadevanja, ustrezno uporabijo pridobljena spoznanja in mobilizirajo sredstva EU (poglavje 6).