SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 15.6.2010 
SEC(2010) 743 kon č. 
  
Predlog 
SKLEP SVETA 
  
o obstoju čezmernega primanjkljaja na Danskem  
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. UPORABA PAKTA ZA STABILNOST IN RAST V SEDANJIH KRIZNIH RAZMERAH  
Trenutno se številne države EU soo čajo z javnofinan čnim primanjkljajem, ki presega 
referenčno vrednost 3 % BDP, dolo čeno v Pogodbi. Pogosto izrazito pove čanje primanjkljaja 
in dolga je treba obravnavati ob upoštev anju doslej najhujše svetovne finan čne krize in upada 
gospodarske rasti v obdobju 2008/2009. Pri tem je pomembnih ve č dejavnikov. Prvi č, upad 
gospodarske rasti povzro ča zmanjševanje dav čnih prihodkov in pove čevanje odhodkov za 
socialne prejemke (npr. nadomestila za brezposelnost). Drugi č, Komisija se zaveda, da so v 
sedanjih izrednih gospodarskih razmerah prora čunske politike pomembne, zato je novembra 
2008 v evropskem na črtu za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra potrdil Evropski svet, 
predlagala fiskalno spodbudo. Na črt podrobno pojasnjuje, da bi morala biti spodbuda 
pravočasna, ciljno usmerjena in za časna ter prilagojena vzdržnos ti javnih financ posameznih 
držav članic in njihovemu konkuren čnemu položaju ter da bi se morala po izboljšanju 
gospodarskega položaja opustiti. Ve č držav je sprejelo tudi ukrepe za stabilizacijo finan čnega 
sektorja, od katerih nekateri vplivajo na višino dolga ali pomenijo nevarnost ve čjega 
primanjkljaja in dolga v prihodnosti, čeprav bi se del stroškov državne podpore v prihodnosti 
lahko povrnil. 
V skladu s Paktom za stabilnost in rast mora Komisija za četi postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, če primanjkljaj države članice preseže referen čno vrednost 3 % BDP. Namen 
sprememb Pakta za stabilnost in rast, uvedenih le ta 2005, je bil zagotoviti, da se v vseh fazah 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva gospodarsko in prora čunsko 
ozadje. Na ta na čin Pakt za stabilnost in rast zagotav lja okvir, ki podpira vladne politike za 
hitro ponovno vzpostavitev trdnega prora čunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere in tako zagotavlja dolgoro čno vzdržnost javnih financ. 
2. DOSEDANJE FAZE V POSTOPKU V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM  
Člen 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije dolo ča postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Nadalje je opredeljen v Ur edbi Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in 
razjasnitvi izvajanj a postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem1, ki je del Pakta za 
stabilnost in rast. 
V skladu s členom 126(2) Pogodbe mora Komis ija spremljati upoštevanje prora čunske 
discipline na podlagi dveh meril: (a) ali razmerje med na črtovanim ali dejanskim 
javnofinan čnim primanjkljajem in bruto doma čim proizvodom (BDP) presega referen čno 
vrednost 3 % (razen če se ni to razmerje znatno in stalno zmanjševalo ter doseglo ravni blizu 
referenčne vrednosti oziroma če ni preseganje referen čne vrednosti le izjemno in za časno, 
razmerje pa ostaja blizu referen čne vrednosti); ter (b) ali r azmerje med javnim dolgom in 
BDP presega referen čno vrednost 60 % (razen če se razmerje ne znižuje zadosti in ne 
približuje dovolj hitro referen čni vrednosti). 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 6. V poro čilu so upoštevane tudi „Specifikaci je izvajanja Pakta za stabilnost in 
rast ter smernice za obliko in vsebino programov za stabilnost in konvergen čnih programov“, ki jih je 
10. novembra 2009 potrdil Svet Ecofin in so na voljo na spletni strani: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 
SL 3   SL V skladu s členom 126(3) mora Komisija pripraviti poro čilo, če država članica ne izpolnjuje 
zahtev enega ali obeh navedenih meril. To poro čilo mora upoštevati tudi, „ali javnofinan čni 
primanjkljaj presega javne inve sticijske odhodke, in vse druge  pomembne dejavnike, tudi 
srednjeročno gospodarsko in prora čunsko stanje države članice“. 
Komisija je 12. maja 2010 na podlagi podatkov, ki so jih aprila 20 10 predložili danski 
organi2, ter ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 sprejela poro čilo za 
Dansko v skladu s členom 126(3)3. 
Ekonomsko-finan čni odbor je nato 2 7. maja 2010 v skladu s členom 126(4) pripravil mnenje 
o poročilu Komisije. 
3. OBSTOJ ČEZMERNEGA PRIMANJKLJAJA  
Po podatkih, ki so jih danski organi sporo čili aprila 2010, naj bi javnofinan čni primanjkljaj 
Danske v letu 2010 dosegel 5,4 % BDP in tako presegel referen čno vrednost 3 % BDP. 
Komisija v poro čilu na podlagi člena 126(3) ugotavlja, da na črtovani primanjkljaj ni bil blizu 
referenčne vrednosti 3 % BDP, vendar bi na črtovano preseganje referen čne vrednosti lahko 
veljalo za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za  stabilnost in rast. Zl asti je to posledica 
resnega gospodarskega upada v smislu Pogodbe te r Pakta za stabilnost in rast. Po napovedi 
služb Komisije iz pomladi 2010 naj bi se r ealni BDP na Danskem v letu 2010 popravil na 
1,6 % po velikem zmanjšanju za 4,9 % v letu 2009. Recesija iz leta 2009 je bila odraz strmega 
padca zasebne porabe, naložb in izvoza zaradi finan čne krize in svetovne recesije, zlasti upada 
povpraševanja iz glavnih tr govinskih partnerjev (Nem čija, Združeno kraljestvo, Švedska in 
Norveška). Primanjkljaj v letu 2010 je pos ledica upada gospodarske  rasti in ukrepov 
spodbujanja, ki so jih danski organi  sprejeli v skla du z evropskim na črtom za oživitev 
gospodarstva. Vendar ni mogo če oceniti, da je na črtovano preseganje referen čne vrednosti 
začasno. Na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 bi  primanjkljaj v letu 2011 
dosegel približno 4,9 % BDP, če se politika ne bo spremenila4. Merilo glede primanjkljaja, 
določeno v Pogodbi, ni izpolnjeno. 
Po podatkih, ki so jih danski organi sporo čili aprila 2010, bruto javni dolg ostaja precej pod 
referenčno vrednostjo 60 % BDP in leta 2010 znaša 45,1 % BDP. Napoved služb Komisije iz 
pomladi 2010 kaže, da bo delež dolga v letu 2010 znašal 46 % BDP, v letu 2011 pa se bo 
povečal na 49,5 % BDP, tako da bo še vedno pod referen čno vrednostjo 60 % BDP. Merilo 
glede dolga, dolo čeno v Pogodbi, je izpolnjeno. 
V skladu z dolo čbami Pogodbe ter Pakta za stabilnost in  rast je Komisija v svojem poro čilu 
analizirala tudi „pomembne dejavnike“. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se ti dejavniki 
v fazah, ki vodijo do odlo čitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, lahko upoštevajo le, če 
primanjkljaj izpolnjuje dvojni pogo j, da ostaja blizu referen čne vrednosti in da je referen čna 
                                                 
2 V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 479/2009 morajo države članice dvakrat letno poro čati Komisiji o 
višini svojega na črtovanega in dejanskega javnofinan čnega primanjkljaja in javnega dolga. Najnovejše 
obvestilo Danske je na voljo na spletni strani: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Vsi dokumenti za Dansko, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na 
spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
4 Pri napovedi ob nespremenjeni politiki se upošteva (delni) umik izrednih ukrepov, povezanih s krizo. 
SL 4   SL vrednost presežena za časno. V primeru Danske dvojni  pogoj ni izpolnjen. Tudi če pomembne 
dejavnike v tem primeru obravnavamo neodvi sno od dvojnega pogoja, se zdijo sorazmerno 
ugodni.  
Mnenje Ekonomsko-finan čnega odbora v skladu s členom 126(4) Pogodbe je skladno z oceno 
poročila Komisije po členu 126(3).  
Komisija na podlagi svojega poro čila po členu 126(3) in mnenja Ekonomsko-finan čnega 
odbora po členu 126(4) meni, da na Danskem obstaja čezmerni primanjkljaj. To mnenje, ki ga 
je Komisija sprejela [15. junija 2010], se naslovi na Svet v skladu s členom 126(5). Komisija 
Svetu predlaga, naj odlo či o tej zadevi v skladu s členom 126(6). Komisija poleg tega Svetu 
priporoča, da na Dansko naslovi priporo čilo z namenom, da se stanje čezmernega 
primanjkljaja odpravi, v skladu s členom 126(7). 
4. PRIPORO ČILA ZA ODPRAVO ČEZMERNEGA PRIMANJKLJAJA  
V skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 mora Svet v priporo čilu po 
členu 126(7) dolo čiti rok najve č šestih mesecev za sprejetje u činkovitih ukrepov s strani 
zadevne države članice ter rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki „se mora dose či v 
letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen v posebnih okoliš činah“. 
V skladu s členom 2(6) Uredbe je treba pri ugot avljanju, ali obstajajo posebne okoliš čine, 
upoštevati „pomembne dejavn ike“, obravnavane v poro čilu Komisije po členu 126(3) 
Pogodbe. Člen 3(4) Uredbe dolo ča: „Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v 
roku iz priporo čila, Svet v priporo čilu zahteva, da država članica doseže minimalno letno 
izboljšanje, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izlo čeni vplivi konjunkture ter enkratnih in 
začasnih ukrepov“. 
Šteje se, da na Danskem obstajajo posebne okoliš čine, ki so pomembne za ve čjo prožnost pri 
izvajanju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, uvedenim z reformo Pakta za 
stabilnost in rast leta 2005. Recesija iz leta  2009 je bila predvsem odraz strmega padca 
zasebne porabe, naložb in izvoza zaradi finan čne krize in svetovne recesije, zlasti upada 
povpraševanja iz glavnih tr govinskih partnerjev (Nem čija, Združeno kraljestvo, Švedska in 
Norveška). Primanjkljaj v letu 2010 je pos ledica upada gospodarske  rasti in ukrepov 
spodbujanja, ki so jih danski organi  sprejeli v skla du z evropskim na črtom za oživitev 
gospodarstva. 
Zaradi tega je primerno razmisliti o zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v srednjero čnem 
obdobju z rokom za zmanjšanje leta 2013. Ob upoštevanju dejstva, da je prora čunsko stanje 
Danske v letu 2010 posledica ukrepov, sprejeti h kot odziv na krizo, v višini do 2,2 % BDP 
leta 2009 in 1,3 % BDP leta 2010, ki so bili ustrezen odziv v skladu z evropskim na črtom za 
oživitev gospodarstva, ter prostega delovanja avtomatskih stabilizatorjev, bi morali danski 
organi v letu 2010 izvesti fiskalne ukrepe v skladu z na črtom. Zlasti glede na odsotnost ve čjih 
gospodarskih neravnovesij bi morali danski orga ni za verodostojen in trajnosten postopek 
prilagoditve zagotoviti povpre čno letno strukturno prilagoditev  v višini 0,5 % BDP v obdobju 
2011–2013, dolo čiti ukrepe, ki so potrebni  za odpravo presežn ega primanjkljaja  do leta 2013, 
če to omogo čajo ciklični pogoji, in pospešiti zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske 
ali proračunske razmere izkažejo za boljše od sedanjih pri čakovanj. 
Povečan nadzor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je nujen glede na 
rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, bo zahteval redno in pravo časno spremljanje 
napredka pri izvajanju stra tegije fiskalne konsolidacije  za zagotovitev zmanjšanja čezmernega 
SL 5   SL primanjkljaja. V tem okviru bi bilo v posodobitev konvergen čnega programa Danske, ki bo 
pripravljena med letoma 2010 in 2013, primerno vklju čiti posebno poglavje o tem vprašanju. 
Primerjava klju čnih makroekonomskih in prora čunskih napovedi  
    2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
KOM pomlad 2010  1,7 –0,9 –4,9 1,6 1,8 / / Realni BDP 
(sprememba v %)  KP februar 2010  / –0,9 –4,3 1,3 1,6 2,0 2,3 
KOM pomlad 2010²  2,6 0,2 –5,1 –3,9 –2,7 / / Proizvodna vrzel1 
(v % potencialnega BDP)  KP februar 20103 / 0,3 –4,5 –3,9 –3,1 –2,0 –0,9 
KOM pomlad 2010  4,8 3,4 –2,7 –5,5 –4,9 / / Javnofinan čni saldo 
(v % BDP)  KP februar 2010  / 3,4 –2,9 –5,3 –4,1 –3,1 –1,8 
KOM pomlad 2010  6,3 4,8 –0,7 –3,4 –2,7 / / Primarni saldo 
(v % BDP)  KP februar 2010  / 4,8 –1,3 –3,7 –2,3 –1,2 0,3 
KOM pomlad 2010  3,1 3,3 0,6 –3,0 –3,1 / / Ciklično prilagojeni saldo1 
(v % BDP)  KP februar 2010  / 3,2 0,0 –2,8 –2,1 –1,7 –1,1 
KOM pomlad 2010  3,1 3,3 0,6 –2,7 –3,1 / / Strukturni saldo4 
(v % BDP)  KP februar 2010  / 3,2 1,4 –1,1 –1,0 –0,8 –0,3 
KOM pomlad 2010  27,4 34,2 41,6 46,0 49,5 / / Bruto javni dolg 
(v % BDP)  KP februar 2010  / 33,4 38,5 41,8 46,2 48,3 48,1 
Opombe : 
1 Proizvodne vrzeli in cikli čno prilagojeni saldi iz programov glede na izra čune služb Komisije na podlagi podatkov v 
programih.  
2 Na podlagi ocenjene potencialne rast i v višini 1,4 %, 0,6 %, 0,5 % in  0,9 % v tem zaporedju v obdobju 2008–2011.  
3 Na podlagi ocenjene potencialne rast i v višini 1,4 %, 0,6 %, 0,5 % in  0,9 % v tem zaporedju v obdobju 2008–2011.  
4 Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov. Enkratni in drugi za časni ukrepi znašajo 1,4 % 
BDP v letu 2009, 1,7 % v letu 2010, 1,1 % v letu 2011, 0,9 % v letu 2012, 0,8 % v letu 2013 in 0,0 % v letu 2015; pri 
vseh gre glede na najnovejši program za zmanjšanje primanjk ljaja, v letu 2010 pa za zmanjš anje primanjkljaja v višini 
0,2 % BDP glede na napoved služb Komisije  iz pomladi 2010. Zaradi razlik v metodologiji se enkratni ukrepi, o katerih 
se poroča v programu, ne uvrš čajo med enkratne ukrepe v skladu z opredelitvijo služb Komisije. Glede na to opredelitev 
bi se zaradi teh enkratnih ukrepov priman jkljaj v letu 2010 zmanjšal za 0,2 % BDP, v preostalih letih pa bi bil njihov 
učinek ničen. 
 
Vir: 
Konvergen čni program (KP); napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 (KOM); izra čuni služb Komisije.  
 
SL 6   SL Predlog 
SKLEP SVETA 
  
o obstoju čezmernega primanjkljaja na Danskem 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(6) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju pripomb, ki jih je predložila Danska, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije se države članice 
izogibajo čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju. 
(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju  zdravih javnih financ kot sredstvu za 
izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za mo čno trajnostno rast, ki prispeva k 
ustvarjanju delovnih mest. 
(3) Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 126 Pogodbe, kot je pojasnjen 
v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem
5 (ki je del Pakta za stabilnost in rast), dolo ča odločitev o 
obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi, vsebuje dodatne dolo čbe glede izvajanja 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 479/20096 
določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo dolo čb navedenega protokola.  
(4) Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast  prenovljen, da bi se okrepili njegova 
učinkovitost in gospodarski te melji ter ohranila dolgoro čna vzdržnost javnih financ. 
Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in prora čunsko ozadje. Na ta 
način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira vladne politike za hitro 
ponovno vzpostavitev trdnih prora čunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere. 
(5) V skladu s členom 126(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, 
da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na 
                                                 
5 UL L 209, 2.8.1997, str. 6.  
6 UL L 145, 10.6.2009, str. 1. 
SL 7   SL podlagi svojega poro čila po členu 126(3) in mnenja Ekonomsko-finan čnega odbora po 
členu 126(4) ugotovila, da na Danskem obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je 
zato [15. junija 2010] Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi z Dansko7. 
(6) V skladu s členom 126(6) Pogodbe Svet upošteva mo rebitne pripombe, ki jih želi 
predložiti zadevna država članica, preden po opravlj eni celoviti oceni odlo či, ali 
čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Dans ke je Svet na podlagi te celovite ocene 
ugotovil naslednje. 
(7) Po podatkih, ki so jih danski organi sporo čili aprila 2010, naj bi javnofinan čni 
primanjkljaj Danske v letu 2010 dosegel 5,4 % BDP in tako presegel referen čno 
vrednost 3 % BDP. Na črtovani primanjkljaj ni blizu referen čne vrednosti 3 % BDP, 
vendar na črtovano preseganje referen čne vrednosti lahko velja  za izjemno v smislu 
Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Zlasti je to posledica resnega upada 
gospodarske rasti v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast . Po napovedi služb 
Komisije iz pomladi 2010 naj bi se realni  BDP na Danskem po zmanjšanju za 4,9 % v 
letu 2009 popravil na 1,6 % v letu 2010. Primanjkljaj v le tu 2010 je posledica upada 
gospodarske rasti in ukrepov spodb ujanja, ki so jih danski organi sprejeli v skladu z 
evropskim na črtom za oživitev gospodarstva. Vendar ni mogo če oceniti, da je 
načrtovano preseganje referen čne vrednosti za časno. Na podlagi napovedi služb 
Komisije iz pomladi 2010 bi  primanjkljaj v letu 2011 dos egel približno 4,9 % BDP, če 
se politika ne bo spremenila8. Merilo glede primanjkljaja, dolo čeno v Pogodbi, ni 
izpolnjeno.  
(8) Po podatkih, ki so jih danski organi sporo čili aprila 2010, bruto javni dolg ostaja 
precej pod referen čno vrednostjo 60 % BDP in leta 2010 znaša 45,1 % BDP. Napoved 
služb Komisije iz pomladi 2010 kaže, da bo  delež dolga v letu 2010 znašal 46 % BDP, 
v letu 2011 pa se bo pove čal na 49,5 % BDP, tako da bo še vedno pod referen čno 
vrednostjo 60 % BDP. Merilo glede dolga, dolo čeno v Pogodbi, je izpolnjeno.  
(9) V skladu s členom 2(4) Uredbe Sveta (ES) št . 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v 
korakih, ki vodijo do odlo čitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s 
členom 126(6), lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da 
primanjkljaj ostaja blizu referen čne vrednosti in da je referen čna vrednost presežena 
začasno. V primeru Danske ta dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do 
te odločitve, pomembni dejavniki niso upoštevani – 
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: 
Člen 1 
Iz celovite ocene sledi, da na Danskem obstaja čezmerni primanjkljaj. 
                                                 
7 Vsi dokumenti za Dansko, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na 
spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
8 Pri napovedi ob nespremenjeni politiki se upošteva (delni) umik izrednih ukrepov, povezanih s krizo. 
SL 8   SL Člen 2 
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko. 
V Bruslju,   
 Za Svet 
 Predsednik  […]