EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2020 SWD(2020) 324 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2020

Poglavje o stanju pravne države na Slovaškem Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2020





Stanje pravne države v Evropski uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Povzetek Ukrepi, ki so bili v zadnjih letih sprejeti za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti slovaškega pravosodnega sistema, že kažejo obetavne rezultate. Toda za pravosodni sistem je značilno zelo slabo mnenje o neodvisnosti sodstva, razširjeno tako v širši javnosti kot med podjetji. Od leta 2019 se dodatno slabša zaradi resnih pomislekov glede popolne integritete sodstva in tožilstva. Vlada, imenovana marca 2020, je napovedala vrsto reform na občutljivih področjih, kakršni so postopki za imenovanje članov sodnega sveta, ustavnega in vrhovnega sodišča ter generalnega državnega tožilca in uvedba fiksne upokojitvene starosti za sodnike. Boj proti korupciji je opredeljen kot eno od ključnih prednostnih področij v političnem programu nove vlade, ki je za izboljšanje položaja napovedala vrsto reform. Zmožnost odkrivanja, preiskovanja in preganjanja korupcije je ovirana, ker uradu posebnega tožilstva in nacionalni kriminalistični agenciji primanjkuje sredstev in lastnega analitičnega strokovnega znanja, ovira pa ju tudi težavno pridobivanje dokazov. Lobiranje ni regulirana dejavnost, določbe za preprečevanje pojava vrtljivih vrat pa so šibke. Nova zakonodaja o prijavljanju premoženja in navzkrižju interesov članov vlade in drugih javnih funkcionarjev je začela veljati z začetkom leta 2020. Slovaška ustava in sekundarna zakonodaja predstavljata trden pravni okvir za varstvo svobode izražanja, pravico do dostopa do javnih informacij, vzpostavitev struktur za zagotavljanje pluralnosti medijev in pravice tiskanih medijev. Toda izraženi so bili pomisleki glede pomanjkanja trdnih pravil za zagotavljanje pregleda nad lastništvom medijev, preprečevanje navzkrižja interesov med lastniki medijev in političnimi strankami ter vzpostavitev okvira za razporeditev državnega oglaševanja. Atentat na preiskovalnega novinarja Jána Kuciaka in njegovo zaročenko leta 2018 na splošno velja za resnično prelomnico v slovaški družbi, zaradi katere se je povečalo zavedanje, da je treba izboljšati varnost novinarjev. V zvezi s sistemom zavor in ravnovesij na Slovaškem je treba zakonodajni postopek izboljšati z okrepljenim vključevanjem deležnikov in civilne družbe ter boljšo uporabo obstoječega okvira za ocenjevanje učinkov. Neodvisni organi, kakršna sta nacionalni center za človekove pravice in varuh pravic, imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju sistema zavor in ravnovesij, vendar morajo imeti polna pooblastila in sredstva za uspešno opravljanje nalog. Vlada je napovedala, da načrtuje reforme za okrepitev pravne države, zlasti reforme za povečanje pristojnosti ustavnega sodišča. Pravna država je zadnja leta kot predmet javne razprave pridobila na pomembnosti, kar bi lahko spodbudilo oblikovanje močnejše kulture pravne države.



I.Pravosodni sistem Sodni sistem Slovaške republike sestavlja 54 okrajnih sodišč, 8 okrožnih sodišč, specializirano kazensko sodišče, vrhovno sodišče in slovaško ustavno sodišče . Na Slovaškem ni ločenih upravnih sodišč. Okrožna sodišča delujejo kot pritožbena sodišča v civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah ter kot prvostopenjska sodišča v upravnih zadevah. Specializirano kazensko sodišče je pristojno za presojanje v resnih kazenskih zadevah, navedenih v zadevni določbi zakonika o kazenskem postopku . Sodni svet ima osrednjo vlogo pri samoupravi sodstva, imenovanju, začasnem odstavljanju ali razreševanju sodnikov in spoštovanju sodniške etike. Trenutno polovico njegovih članov (9 od 18) iz svojih vrst izvolijo sodniki. Trenutno v sestavo nekatere druge člane imenujejo slovaški predsednik, parlament in vlada . Slovaško državno tožilstvo je neodvisen državni organ, na čelu katerega je generalni državni tožilec . Slovaška odvetniška zbornica je neodvisna samoupravna strokovna organizacija . Neodvisnost Dolgoletna zaskrbljenost glede neodvisnosti in integritete slovaškega pravosodnega sistema se od avgusta 2019 še naprej povečuje. Razkritja in ugotovitve v kazenskih preiskavah kažejo na številne primere korupcije na visoki ravni. To vključuje zaskrbljenost, da posamezniki na izvršilni oblasti in drugi politiki neprimerno vplivajo na člane sodstva, vključno s sodniki na visokih položajih, ali se z njimi tajno dogovarjajo. Poleg tega so se pojavili sumi, da so v posameznih primerih sodniki in tožilci, vključno z nekdanjim generalnim državnim tožilcem, zlorabili položaj . Jeseni 2019 je zaradi teh dogodkov prišlo do javnih protestov in okrepljenih pozivov oblastem, naj okrepijo prizadevanje za zmanjšanje korupcije v slovaškem pravosodnem sistemu. Zoper več sodnikov in tožilcev so bili sproženi disciplinski postopki in kazenske preiskave, nekateri od njih pa so bili začasno odstavljeni ali so odstopili s položaja. V nekaterih primerih so kazenske preiskave privedle tudi do pridržanja sodnikov in tožilcev . Kljub preteklim prizadevanjem za izboljšanje neodvisnosti in preglednosti sodstva še vedno prevladuje mnenje, da je stopnja neodvisnosti sodstva na Slovaškem zelo nizka. Mnenje širše javnosti na Slovaškem o neodvisnosti sodišč in sodnikov ostaja zelo slabo, saj so tisti, ki menijo, da je stopnja neodvisnosti sodstva „dokaj ali zelo dobra“, tako v širši javnosti kot med podjetji v izraziti manjšini (26 odstotkov prebivalstva in 15 odstotkov podjetij). Kot razlog za mnenje, da sodstvo ni neodvisno, se najpogosteje navajajo vmešavanje vlade in politikov ali pritiski, ki jih izvajajo . Treba je omeniti, da razmeroma slabo mnenje o neodvisnosti sodstva prevladuje že dlje , kar priznavajo tudi slovaški organi . Vlada je napovedala reforme za okrepitev neodvisnosti in integritete sodstva. V zvezi s tem naj spomnimo na poskuse prejšnjih vlad, da bi ukrepale glede dolgoletnih pomislekov o integriteti sodnikov, kar je privedlo do spremembe slovaške ustave in sporne uvedbe obveznega preverjanja preteklosti sodnikov in kandidatov za sodnike na podlagi informacij slovaškega urada za nacionalno varnost . Slovaško ustavno sodišče je v ključni sodbi z dne 30. januarja 2019 odločilo, da so ta preverjanja v nasprotju z načelom neodvisnosti sodstva in da je ustavna sprememba iz leta 2014 neustavna . Vlada je napovedala reforme za spremembo trenutne sestave sodnega sveta. Ti načrti vključujejo postopek imenovanja, med drugim za zagotavljanje regionalne zastopanosti in izboljšanje nadzora nad prijavami premoženja sodnikov . Šest novih članov je bilo imenovanih 23. aprila 2020, 26. aprila 2020 in 20 maja 2020 , 29. junija 2020 pa je bil izvoljen nov predsednik sodnega sveta , potem ko so 23. marca 2020 odstopili nekateri njegovi člani , 23. junija 2020 pa še prejšnji predsednik . Vlada je napovedala tudi izboljšanje postopka imenovanja na ustavno sodišče. V preteklih letih je pri imenovanju novih ustavnih sodnikov vedno znova prihajalo do sporov med vlado, parlamentom in slovaškim predsednikom, zato so se postopki imenovanja običajno zelo zavlekli, ogroženo pa je bilo celo nemoteno delovanje sodišča. Dejansko so bili leta 2019 na položaju samo štirje od 13 sodnikov , saj postopek izbora in imenovanja za druge sodnike ni bil končan . Ta težava je bila obravnavana v priporočilu za državo v okviru evropskega semestra 2019 . Razveseljivo pa je, da je oktobra 2019 slovaška predsednica imenovala ostale ustavne sodnike, s čimer so se premaknili z mrtve točke, na kateri so vztrajali od februarja 2019. Poleg tega je vlada napovedala, da bo za sodnike uvedla fiksno upokojitveno starost. Načrti vključujejo uvedbo fiksne upokojitvene starosti 65 let za sodnike in 70 let za sodnike ustavnega sodišča , saj trenutno na Slovaškem fiksna upokojitvena starost za sodnike ne obstaja. Pomembno je, da se načrtovana reforma izvede v skladu z zahtevami prava EU in se pri njej upoštevajo priporočila Sveta Evrope v zvezi z neodvisnostjo sodstva . Kakovost Prizadevanje za izboljšanje kakovosti slovaškega pravosodnega sistema se je v preteklih nekaj letih povečalo. Na podlagi več priporočil, ki so bila v okviru evropskega semestra v letih 2014, 2016 in 2017 dana za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti slovaškega pravosodnega sistema , so slovaški organi začeli izvajati več reform za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti slovaškega pravosodnega sistema. Postopek je temeljil tudi na celovitem funkcionalnem pregledu slovaškega pravosodnega sistema , pri katerem je bilo odkritih več področij, potrebnih reform , in v katerem je bilo danih 62 priporočil, kako izboljšati učinkovitost in kakovost slovaškega pravosodnega sistema.

Reforme pravosodnega sistema so bile sprejete in se izvajajo, napovedane pa so bile tudi dodatne reforme. Med njimi so zlasti uvedba tako imenovanih „letečih“ ali gostujočih sodnikov za prehodno obvladovanje težav zaradi delovne obremenitve na posameznih sodiščih, zakonodajni ukrepi za črtanje starih in neaktivnih izvršilnih zadev, ki predstavljajo potrato sredstev, iz registra ter tekoči projekti za utežitev in časovne okvire zadev. Slovaška si dejavno prizadeva za digitalizacijo svojega pravosodnega sistema. Vlada je napovedala, da bo še bolj spodbujala razširitev uporabe informacijske tehnologije na sodiščih . S tem bi dopolnila sedanje prizadevanje za nadgradnjo razpoložljivih orodij informacijske tehnologije in analitičnih zmogljivosti . Zlasti obetaven primer, ki je že pritegnil pozornost deležnikov zunaj Slovaške, je zaključen projekt sledilnikov uspešnosti za vsa slovaška sodišča, ki je namenjen izboljšanju preglednosti in vizualizaciji ključnih kazalnikov uspešnosti . Določeni projekti informacijske tehnologije so prejeli tehnično podporo na evropski ravni . V študiji iz leta 2018 je bilo ugotovljeno, da je v slovaškem sodstvu preglednost že na primerljivo visoki ravni . Nekateri izzivi v zvezi z dostopom do sodnega varstva in potencialno visokimi sodnimi taksami še niso rešeni. Pravna pomoč še vedno ni v celoti dostopna posameznikom na pragu revščine, sodne takse v posameznih gospodarskih sporih pa so med najvišjimi v EU . Vlada je napovedala pregled sistema pravne pomoči, s katerim želi preučiti obstoječe sodne takse in zajeti več oseb z nizkimi dohodki, ki sicer do sodnega varstva nimajo dostopa. Učinkovitost Reforme, ki so bile za povečanje učinkovitosti izvedene v preteklih letih, so začele prinašati rezultate, slovaški pravosodni sistem pa je zdaj večinoma kos delovnim obremenitvam. Natančneje, sodišča še naprej delujejo učinkovito glede na trajanje postopkov v civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah na prvi stopnji (157 dni leta 2018 v primerjavi s 171 dnevi leta 2017) in stopnjo rešenih zadev (130,6 odstotka leta 2018), tudi zaradi manjšega števila novih zadev. Vendar se je uspešnost sodišč v upravnih zadevah zmanjšala, saj se je stopnja rešenih zadev znižala (96,1 odstotka leta 2018 v primerjavi s 118,1 odstotka leta 2017), čas, potreben za izdajo sodne odločbe, pa se je še podaljšal (401 dan leta 2018 v primerjavi s 317 dnevi leta 2017) . Organi so poleg tega navedli, da ostajajo nekateri izzivi v zvezi z učinkovitejšim reševanjem starejših zadev, tj. zadev, ki so v obravnavi več kot dve leti. Vlada je napovedala, da namerava ustanoviti novo vrhovno upravno sodišče, reformirati geografsko ureditev slovaškega sodnega sistema in povečati specializacijo sodnikov .



II.Protikorupcijski okvir Pravni in institucionalni okvir za preprečevanje, preiskovanje in kazenski pregon korupcije je v splošnem vzpostavljen. Pristojnosti za preprečevanje, odkrivanje in pregon korupcije si deli več organov. Urad vlade je osrednji organ za usklajevanje preprečevanja korupcije. Nacionalna kriminalistična agencija predsedstva policije je pristojna za odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj korupcije razen kaznivih dejanj korupcije, ki jih storijo pripadniki policije ali določenih drugih organov pregona, ki spadajo v pristojnost urada inšpekcijske službe. Urad posebnega tožilstva je pristojen za preiskovanje kaznivih dejanj. Prijave premoženja trenutno na nacionalni ravni nadzoruje parlamentarni odbor, na lokalni ravni pa odbor lokalnega sveta. Slovaška je bila po indeksu zaznave korupcije organizacije Transparency International v zadnjih treh letih ocenjena 50/100, s čimer je na 16. mestu med državami Evropske unije in 59. mestu na svetovni ravni . Da je korupcija splošno razširjena, meni 87 odstotkov anketirancev (povprečje EU je 71 odstotkov), 41 odstotkov pa jih čuti, da korupcija vpliva na njihovo vsakodnevno življenje (povprečje EU je 26 odstotkov) . Glede na raziskave 88 odstotkov podjetij meni, da je korupcija splošno razširjena (povprečje EU je 63 odstotkov), 53 odstotkov podjetij pa meni, da korupcija otežuje poslovanje (povprečje EU je 37 odstotkov). Poleg tega 37 % ljudi meni, da je dovolj uspešnih kazenskih pregonov za odvračanje ljudi od koruptivnih praks (povprečje EU je 36 odstotkov), 13 odstotkov podjetij pa meni, da so posamezniki in podjetja, ki jih zalotijo pri podkupovanju visokih uradnikov, ustrezno kaznovani (povprečje EU je 31 odstotkov) . Boj proti korupciji je opredeljen kot eno od ključnih prednostnih področij v političnem programu nove vlade, ki je na tem področju napovedala vrsto reform. S tem se je odzvala na javno ogorčenje nad razkritji, do katerih je prišlo v okviru preiskav umora novinarja Jána Kuciaka in njegove zaročenke Martine Kušnírove, in sicer da je vodilen oligarh znatno vplival na politike, organe pregona in sodstvo. Zaradi teh razkritij je med drugim marca 2019 odstopil generalni državni tožilec . Kazenskopravni okvir za boj proti korupciji in specializirane institucije so v splošnem vzpostavljeni. Vse oblike aktivne, pasivne, neposredne in posredne korupcije so kaznive. Na podlagi tretjega kroga ocenjevanja izvajanja Konvencije OECD o boju proti podkupovanju so bile spremenjene nacionalne določbe o kaznivih dejanjih čezmejnega podkupovanja. Slovaška je sprejela novo zakonodajo o kazenski odgovornosti, ki ureja sankcije za pravne osebe . Pristojnosti za preprečevanje, odkrivanje in pregon korupcije si deli več organov. Urad vlade je osrednji organ za usklajevanje preprečevanja korupcije in vključuje sektorske koordinatorje za boj proti korupciji, ki se od leta 2019 imenujejo za vsak osrednji upravni organ. Decembra 2019 je urad vlade uvedel namensko programsko opremo za uspešnejše obvladovanje tveganja korupcije. Nacionalna kriminalistična agencija (NAKA) predsedstva policije je pristojna za odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj korupcije razen kaznivih dejanj korupcije, ki jih storijo pripadniki policije ali določenih drugih organov pregona , ki spadajo v pristojnost urada inšpekcijske službe. Urad posebnega tožilstva je pristojen za preiskovanje kaznivih dejanj, za katera je stvarno pristojno specializirano kazensko sodišče, ki je prvostopenjsko sodišče, ustanovljeno leta 2009. V nedavnih letih je bilo preiskanih le malo primerov korupcije na visoki ravni in le malo se jih kazensko preganja. Glede na statistiko urada posebnega tožilstva je bilo leta 2018 korupcije obtoženih samo 48 oseb, kar je najmanj od leta 2009, 63 oseb pa je sklenilo sporazume o priznanju krivde. V priporočilu za Slovaško v okviru evropskega semestra leta 2019 je poudarjeno, da korupcija še naprej predstavlja izziv, saj ima Slovaška zgolj omejene možnosti za preiskovanje in preganjanje primerov korupcije na visoki ravni . Zato je specializirano kazensko sodišče razsodilo v zelo malo primerih korupcije na visoki ravni. V zvezi s tem je skrb vzbujajoča šibka zaščita, ki je na voljo žvižgačem. Korupcija se še naprej razkriva na zelo nizkih ravneh, korupcija na visoki ravni pa se zelo redko preganja. Uspešnost specializiranih protikorupcijskih institucij je resen izziv. Nacionalna kriminalistična agencija (NAKA) je bila leta 2019 reorganizirana, vendar se njena sredstva niso povečala. Eden od ključnih izzivov, ki so jih v zvezi z odkrivanjem in preganjanjem korupcije, vključno s primeri na visoki ravni, poudarili deležniki, je preiskovalna zmogljivost. Zlasti zmogljivost odkrivanja prvih znakov korupcije je ovirana zaradi pomanjkanja sredstev in posebnega znanja . Urad posebnega tožilstva je izrazil zaskrbljenost o svojih sredstvih. V njem so zaposleni tožilec, ki vodi protikorupcijski oddelek urada, in še štirje tožilci. V povprečju vsak tožilec v posameznem trenutku vodi 80 zadev, zato je uspešnost nadzora preiskav vprašljiva. Urad posebnega tožilstva je zaprosil za več sredstev, vendar za zdaj ni znakov, da bi bilo načrtovano povečanje števila tožilcev. Namen zakona o zaščiti žvižgačev iz leta 2019 je povečanje ukrepov za zaščito žvižgačev z ustanovitvijo neodvisnega urada za pritožbe, vendar se z izvajanjem tega zakona zamuja. Zakon je bil sprejet januarja 2019 , vendar še septembra 2020 vodja urada ni bil imenovan in urad ni začel delovati. Namen novega zakona je odpraviti pomisleke v zvezi s prejšnjim okvirom, zlasti negotovost, ki izhaja iz zahteve poročanja v dobri veri, razlike med varstvom, ki je določeno za različne kategorije uslužbencev, in odsotnost sočasnih notranjih in zunanjih kanalov za poročanje o kršitvah . Trenutno lobiranje na Slovaškem ni zakonsko urejeno, omejitve, ki veljajo po koncu službovanja, pa so šibke. Delni ukrepi in pravila, med drugim omejitve za darila, ki jih prejmejo javni uslužbenci v zvezi z javno funkcijo, so zajeti v zakonu o navzkrižju interesov . Program nove vlade vsebuje tudi zavezo za sprejetje zakona o lobiranju, v katerem bodo združeni zakonodajni ukrepi, obvezen register lobistov, kodeks ravnanja in vzpostavitev posebnega registra (za področja nameravanega lobiranja in informacije o strankah, stroških in nadomestilih za lobiranje) . V zvezi s tem je v protikorupcijskem načrtu, sprejetem septembra 2019, že določeno, da bo pravosodno ministrstvo osnutek zakonodaje vladi predložilo pred koncem leta 2021. Glede pojava vrtljivih vrat so v zakonu o navzkrižju interesov vključene določbe o omejitvah po koncu službovanja. Veljajo izključno za javne uslužbence na izvršilnih funkcijah in člane organov kolektivnega odločanja, vanje pa niso vključeni svetovalci in visoki uradniki, ki so tesno povezani z najvišjimi izvršilnimi funkcijami. Omejitve po koncu opravljanja javne funkcije (obdobje mirovanja) veljajo eno leto po koncu mandata (če je bila oseba dve leti pred iztekom mandata pristojna za odločanje o podpori, ugodnostih ali oprostitvi obveznosti ali če je med mandatom sklenila pogodbo o javnem naročanju). V zvezi s tem je skupina GRECO opozorila na dokaj omejeno področje uporabe teh določb in priporočila obsežnejše omejitve, ki naj veljajo tudi za visoke uradnike, povezane z najvišjimi izvršilnimi funkcijami, in uvedbo pravil, ki naj nekdanjim najvišjim uradnikom po koncu službovanja preprečujejo lobiranje . Nova zakonodaja o prijavljanju premoženja in navzkrižju interesov članov vlade in drugih javnih funkcionarjev je začela veljati 1. januarja 2020. Z novim zakonom se je povečal obseg premoženja, ki ga morajo prijaviti javni uslužbenci (tako da zdaj vključuje rabo premičnin in nepremičnin, ki pripadajo tretjim osebam, in opredelitev prejetih daril). Namen novega zakona je odpraviti pomanjkljivosti zakonodaje v skladu s priporočili skupine GRECO . Z zakonom št. 66/2019 se je povečal krog javnih uslužbencev, za katere se uporablja ustavni zakon o navzkrižju interesov, tako da so vključeni predsednik in člani nadzornih svetov pravnih oseb, v katerih ima država večinski delež, ter župani mest . Prijave premoženja trenutno na nacionalni ravni nadzoruje parlamentarni odbor, na lokalni ravni pa odbor lokalnega sveta. Nova vlada se je zavezala, da bo ustanovila neodvisno institucijo, ki ne bo le preverjala prijav premoženja, temveč bo pristojna tudi za etična vprašanja. V skladu z nacionalnim akcijskim načrtom morajo urad vlade in drugi ustrezni organi pregledati mehanizem razkrivanja premoženja. Ustanovljena je bila posebna delovna skupina, v kateri so predstavniki ustreznih državnih organov, vključno s sodnim svetom, uradom generalnega državnega tožilca in državnim zborom ter dvema nevladnima organizacijama . Sistemi za integriteto javne uprave so se izboljšali s spremembo zakona o javni upravi. Nanaša se na državne uslužbence, vključno z ministri, državnimi sekretarji in vodji centralnih državnih upravnih organov. Te zakonodajne spremembe vključujejo etični kodeks za državne uslužbence in sistem za ocenjevanje skladnosti ravnanja državnih uslužbencev s tem kodeksom. V kodeksu so določene osnovne etične vrednote za državne uslužbence: politična nevtralnost, nepristranskost, javni interes, dostojanstvo in spoštljivost v medosebnih odnosih. III.Pluralnost medijev

Z ustavo Slovaške republike so zagotovljene svoboda izražanja, pravica do dostopa do informacij ter pravica do izražanja mnenj v besedi, tisku, sliki ali drugače in do iskanja, prejemanja in razširjanja idej in informacij. Pravica do dostopa do informacij je uzakonjena z zakonom o prostem dostopu do informacij . Namen zakona o radiodifuziji in retransmisiji je zagotavljanje pluralnosti informacij, z zakonom o tisku pa so določena pravila v zvezi s tiskom in novinarji. Na splošno sicer velja, da je svoboda izražanja na Slovaškem dobro zaščitena, vendar je v kazenski zakonodaji za kaznivo dejanje obrekovanja določena zaporna kazen do 8 let, kar je najvišja kazen med vsemi državami članicami EU. Vlada je napovedala, da namerava reformirati pravni okvir za nekatere spletne medijske storitve in finančna sredstva, dodeljena ustreznim regulativnim organom . Obstaja svet za radiodifuzijo in retransmisijo, ki ima jasne pristojnosti in odgovornosti. Naloga sveta je krepitev javnega interesa za uveljavljanje pravice do informacij, svobode izražanja in pravice do dostopa do kulturnih vrednot in izobraževanja. Poleg tega je svet odgovoren za izvajanje državnih predpisov na področju radiodifuzije, retransmisije in opravljanja avdiovizualnih medijskih storitev. Svet med drugim izdaja dovoljenja za radiodifuzijsko oddajanje, obravnava vse zadevne pritožbe, lahko odredi začasno ustavitev retransmisije, nalaga kazni izdajateljem programov, operaterjem retransmisije in ponudnikom avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo ter zagotavlja sodelovanje s samoregulativnimi organi. Razpolaga tudi z lastnim proračunom, dodeljena sredstva pa po ocenah zadostujejo za izpolnjevanje nalog, ki jih ima . Z zakonom so določena jasna pravila o imenovanju in razreševanju članov sveta . Z orodjem za spremljanje pluralnosti medijev Media Pluralism Monitor 2020 je bilo ugotovljeno, da je neodvisnost sveta na splošno zagotovljena, saj dejavnik tveganja ostaja stabilen na nizki stopnji, vse pogostejša politična imenovanja pa so opredeljena kot nova težava. Organizacije civilne družbe so se pritoževale, da med zadnjim volilnim obdobjem svet ni ustrezno nadzoroval javne televizije . Na Slovaškem ni sistematičnega regulativnega okvira, ki bi omogočal pregled nad lastništvom medijev. V orodju Media Pluralism Monitor za leto 2020 je zato ugotovljeno, da je to za Slovaško področje z največjim tveganjem. Poleg tega je v orodju Media Pluralism Monitor za leto 2020 poudarjeno, da čeprav zakon o registru partnerjev javnega sektorja omogoča posredno razkrivanje končnih lastnikov večjih medijskih hiš, v njem niso navedeni mediji, ki z državo ne poslujejo ali ne prejemajo javnih sredstev. Tako svet za radiodifuzijo in retransmisijo kot tudi ministrstvo za kulturo sicer zbirata delne podatke o lastništvu tradicionalnih medijev, vendar nimata pravnih orodij za pridobivanje informacij o končnih lastnikih in upravičencih. Slovaški organi so poudarili, da to predstavlja znatno težavo pri elektronskih medijih in da jo bodo predvidoma odpravili z zakonodajnim ukrepom. V zvezi s tem naj spomnimo, da revidirana direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah države članice spodbuja k sprejetju zakonodajnih ukrepov, s katerimi bi poskrbeli, da ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo zagotovijo dostop do informacij o strukturi njihovega lastništva, vključno z dejanskimi lastniki. V zvezi s politično neodvisnostjo na Slovaškem ni pravnih jamstev za uspešno preprečevanje navzkrižja interesov med lastniki medijev, vladajočimi strankami, strankarskimi skupinami ali politiki. Ta težava se zdi posebno pereča pri lokalnih publikacijah v volilnih obdobjih, saj večino lokalnih medijev financirajo lokalni občinski organi ali so ti v njihovi delni lasti. Po drugi strani so glavni časopisi in tiskovne agencije na politične pritiske še naprej odporne. Trenutno ni okvira, s katerim bi bila urejena razporeditev državnega oglaševanja. Slovaški organi so poudarili, da v zakonu o radiodifuziji in retransmisiji pojem „državno oglaševanje“ ni opredeljen. Vendar se vse pogodbe, sklenjene med državo in zasebnim sektorjem, vpišejo v centralni register pogodb. Ta register je javno dostopen in zato zagotavlja nekaj preglednosti. Uredniška neodvisnost je odvisna od samonadzora, ki je v orodju Media Pluralism Monitor za leto 2020 označeno kot običajno uspešno pri medijih, ki uporabljajo etični kodeks slovaškega sindikata novinarjev. Umor novinarja Jána Kuciaka in njegove zaročenke Martine Kušnírove leta 2018 je v slovaški družbi privedel do široke razprave o varnosti novinarjev. Razprava se je osredotočala na razkrite primere nezakonitega vohunjenja za novinarji, ki so ga med drugim izvajali nekdanji pripadniki državne varnostne službe, neukrepanje policije po prijavah groženj novinarjem s smrtjo in razkritja o znatnem vplivu, ki ga je nad politiki imel vodilen oligarh . Velja splošen konsenz, da so se slovaška civilna družba, politika in ustrezni organi na atentat in njegove posledice odzvali odločno. Civilna družba in organizacije novinarjev so jasno pokazale, da omenjeni atentat za državo predstavlja resnično prelomnico, nenazadnje tudi glede položaja raziskovalnega novinarstva v slovaški družbi . Do neke mere pa so novinarji še naprej tarča nadlegovanja. Leta 2019 so bila na platformi Sveta Evrope za spodbujanje varovanja novinarstva in varnosti novinarjev za Slovaško izdana štiri opozorila . Opozorila so se nanašala na verbalne napade, kampanje blatenja novinarjev, tajno opazovanje novinarjev in zakon, s katerim je za politike določena pravica do odgovora . Leta 2020 je platforma prejela dve opozorili v zvezi z obtožbo časopisnega kolumnista zaradi kaznivega dejanja obrekovanja in grožnjo novinarju . IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Slovaška je parlamentarna republika, v kateri je edini ustavni in zakonodajni organ državni zbor (parlament) . Za predlaganje zakonodaje so pristojni parlamentarni odbori, posamezni poslanci in vlada. Ustavno sodišče odloča o skladnosti zakonov z ustavo, ustavnimi zakoni in mednarodnimi sporazumi ter zagotavlja spoštovanje temeljnih in ustavnih pravic. Pri varstvu temeljnih pravic imajo vlogo tudi neodvisni organi. V zvezi s postopkom pripravljanja in sprejemanja zakonodaje so bile napovedane izboljšave. Vlada, imenovana marca 2020, je navedla, da namerava stabilnost in predvidljivost regulativnega okvira izboljšati z ukrepi, kot je izboljšanje načrtovanja in preglednosti zakonodajnega postopka. Vlada je poleg tega navedla, da se namerava osredotočati na izboljševanje skladnosti z obstoječo zakonodajo in krepitev analitičnih enot . Trenutno na Slovaškem ocenjevanje učinkov in posvetovanje z deležniki še nista uveljavljeni praksi pri sprejemanju zakonodaje. Oblikovanje politike sicer formalno temelji na posvetovanjih in dokazih, vendar navadno prevladajo politične prioritete koalicijskih strank, dejansko vključevanje družbenih akterjev pa je omejeno . Za zakonodajne pobude ministrstev veljajo jasna pisna pravila, zanje pa se izvede tudi ocena učinkov, toda s pogosto uporabo skrajšanih parlamentarnih postopkov je ovirano oblikovanje politike na podlagi dokazov, na primer s tem, da se ne omogočita ustrezna ocena učinka in posvetovanje z deležniki . Poleg tega so analitične zmogljivosti ministrstev majhne, kar škoduje uspešnemu oblikovanju politike . V strategiji za boljšo pravno ureditev je bil vzpostavljen celosten pristop vlade k oblikovanju regulativne politike, s katerim se je okrepila metodološka osnova za ocenjevanje gospodarskih učinkov ureditve. To še ni prineslo pričakovanih rezultatov, saj se ocene učinka uporabljajo samo za zakonodajne ukrepe, ki jih sproži vlada . Vlada razmišlja o okrepitvi pristojnosti ustavnega sodišča. To bi pomenilo okrepitev pristojnosti ustavnega sodišča v zvezi s presojanjem ustavnosti zakonov in postopki o ustavnih pritožbah glede kršitev temeljnih pravic ter z individualnim nadzorom ustavnosti. Vlada razmišlja tudi o možnosti, da bi ponovno uvedla predhodno presojo ustavnosti zakonov . Potrebno je nadaljnje prizadevanje za izboljšanje preglednosti, učinkovitosti in odgovornosti javne uprave. Mehanizmi za usklajevanje so sicer vzpostavljeni, vendar je izrazito toga delitev na oddelke izziv pri usklajevanju in učinkovitem načrtovanju . Z oblikovanjem nacionalnega strateškega načrta , ki ga je predlagala nova vlada, bi se notranje usklajevanje lahko izboljšalo. Politični cikel močno vpliva na menjave osebja . Nova vlada je navedla, da namerava za okrepitev javne uprave v tej reformi dati poseben poudarek preglednosti in etiki . Vlada je 16. marca 2020 za soočanje s pandemijo bolezni COVID-19 razglasila izredne razmere v zdravstvenem sistemu . Potem ko je vlada to 10. junija odobrila, so se nacionalne izredne razmere 13. junija uradno končale. Ustavno sodišče je 13. maja 2020 začasno delno zadržalo izvajanje sporne zakonodaje v zvezi s podatki za sledenje, zbranimi med pandemijo. Neodvisni organi imajo vlogo pri varstvu temeljnih pravic, vendar bi jim bila v pomoč jasnejša pooblastila, vključno s polnim pravnim statusom in sredstvi, ki bi zadostovala za uspešno izvajanje nalog. Slovaški nacionalni center za človekove pravice je pristojna nacionalna institucija za človekove pravice in nacionalni organ za enakost. Pripravlja in objavlja letno poročilo o spoštovanju človekovih pravic, vključno z načelom enakega obravnavanja. Še vedno ostaja nekaj pomislekov glede neodvisnosti nacionalnega centra za človekove pravice, leta 2018 pa je ministrstvo za pravosodje objavilo osnutek sprememb pravnega okvira, s katerimi naj bi se zagotovila popolna skladnost centra z načeli Organizacije združenih narodov o statusu nacionalnih institucij („pariškimi načeli“) . Osnutki sprememb so bili deležni kritike urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice in zakonodajni predlogi junija 2019 niso bili sprejeti . Finančna sredstva, namenjena slovaškemu nacionalnemu centru za človekove pravice, so blizu dnu evropske lestvice in ker center nima pristojnosti za izdajanje pravno zavezujočih odločb ali nalaganje kazni, se zastavlja vprašanje glede njegove splošne uspešnosti . Slovaški varuh pravic je neodvisen organ, pristojen za varovanje temeljnih pravic in svoboščin fizičnih in pravnih oseb v postopkih pred javno upravo in drugimi javnimi organi, če dejavnosti, odločanje ali nedejavnost organov niso v skladu s slovaškim pravnim redom. Na slovaškem ustavnem sodišču lahko tudi vloži pritožbo, če se temeljne pravice ali svoboščine fizične ali pravne osebe kršijo s splošno zavezujočo pravno ureditvijo. Varuh pravic poleg tega predloži letno poročilo o dejavnostih, lahko pa predloži tudi izredno poročilo, če ugotovi, da gre za resno kršitev temeljnih pravic in svoboščin ali da se kršitev nanaša na večje število oseb . V poročilu o dejavnostih za leto 2019 je varuhinja pravic navedla, da proračunska sredstva ne zadostujejo za ustrezno opravljanje nalog . Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice je v svojem pravnem mnenju o nacionalnem centru za človekove pravice priporočil, naj se opredeli razmerje med varuhom pravic in nacionalnim centrom za človekove pravice, razjasni razdelitev pristojnosti med njima ter spodbuja sodelovanje, da se prepreči prekrivanje pooblastil . Slovaški vrhovni revizijski urad je še en ključni organ, pristojen za nadzor odgovornosti, kakovosti in dela javnih organov. Namen vrhovnega revizijskega urada je odkrivati negospodarno, neučinkovito in neuspešno rabo sredstev v državnih organizacijah, organizacijah lokalne uprave, podjetjih ali delniških družbah v državni lasti in podjetjih, v katerih ima država lastniški delež ali ki delujejo v javnem interesu . V zadnjih letih je vrhovni revizijski urad povečal pogostost revizij smotrnosti poslovanja in izboljšal njihovo kakovost, vendar do zdaj niso imele velikega učinka, saj je urad pri uveljavljanju sprememb omejen . Vlada je navedla, da namerava povečati njegove pristojnosti in da razmišlja o možnosti, da se naložijo kazni, če nadzorni organ ne odpravi pomanjkljivosti, odkritih z nadzorom. Dostop do informacij, vključno z upravnimi odločbami, je zagotovljen s slovaško zakonodajo o dostopu do vladnih informacij. Vendar bi pri tej politiki lahko koristil celosten pristop, ki bi vključeval tudi odgovornost in protikorupcijske ukrepe . Če bodo načrti za povečanje dostopa do informacij in uporabe načela odprtega vladanja , ki jih je napovedala vlada, v celoti uresničeni, se bo s tem lahko slovaška politika preglednosti dodatno izboljšala. Slovaška sicer ima vzpostavljen okvir, ki omogoča delovanje civilne družbe, vendar je vlada napovedala, da namerava civilno družbo dodatno okrepiti. . V svojem političnem manifestu je slovaška vlada napovedala, da namerava okrepiti sistem financiranja nevladnih organizacij in podpirati organizacije, ki se med drugim ukvarjajo z varstvom in spodbujanjem človekovih pravic, razvojem demokratičnega državljanstva, odpravljanjem vseh oblik diskriminacije in zaznavanjem korupcije . Družba posveča temam pravne države čedalje več pozornosti. Atentat na preiskovalnega novinarja Jána Kuciaka in njegovo zaročenko februarja 2018 je sprožil največje javne proteste na Slovaškem po žametni revoluciji leta 1989. Umora na splošno veljata za napad na pravno državo, civilno družbo in svobodo izražanja. Po poročanju deležnikov ti dogodki za Slovaško predstavljajo priložnost za prelom s preteklostjo, za katero je bila značilna močna politična polarizacija, ki je vplivala na delovanje institucij in javne uprave. Vlada je pravno državo uvrstila na vrh svojega političnega programa, sprejetega aprila 2020, in vključila načrte za obsežne reforme v zvezi z njo. Poleg tega je predsednica Slovaške republike v svojem prvem nagovoru o stanju republike junija 2020 poudarila pomen, ki ga ima pravna država za družbo in demokracijo .





Priloga I: Seznam virov po abecednem vrstnem redu* * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020, je na voljo na spletni strani Komisije. Analiza organizacije Committee to Protect Journalists (2019), Mission Journal: One year on, Ján Kuciak murder seen as turning point by Slovak press. https://cpj.org/2019/02/slovakia-jan-kuciak-murder-journalist-safety-anniversary/ . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020/ . CEPEJ (2017), Efficiency and Quality of the Slovak Judicial System. CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States. CIVICUS Monitor – Tracking Civic Space: Slovakia. https://monitor.civicus.org/country/slovakia/ . Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – Slovakia. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/slovak-republic. Council of Europe, Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe: Venice Commission (2017), Slovakia – Opinion on questions related to the appointment of judges of the Constitutional Court (CDL-AD(2017)001-e). Directorate-General for Communication (2019), Flash Eurobarometer 482: Businesses' attitudes towards corruption in the EU. Directorate-General for Communication (2020), Special Eurobarometer 502: corruption. European Commission (2015), Country report Slovakia, SWD(2015) 44/2 final. European Commission (2018), Equality bodies making a difference. European Commission (2019), Country report Slovakia, SWD(2019) 1024 final. European Commission (2019), Public administration characteristics and performance in EU28. European Commission (2020), A comparative analysis of non-discrimination law in Europe 2019. European Commission (2020), Country report Slovakia, SWD(2020) 524 final. European Network of Councils for the Judiciaryand Council of Bars and Law Societies of Europe (2020), Survey among lawyers on the independence of judges 2018–2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/ENCJ%20Survey%20on%20Independence%20Accountability%20of%20the%20Judiciary%20among%20lawyers%20%202019.pdf .

European Network of National Human Rights Institutions – ENNRHI (2020), The rule of law in the European Union. Evropska komisija (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. GRECO (2017), Fourth evaluation round – second compliance report on the Slovak Republic on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. I-CONnect and the Clough Center for the Study of Constitutional Democracy at Boston College (2019), 2018 Global Review of Constitutional Law. OECD (2012) Slovakia: Phase 3 Report on Implementing the OECD Anti-Bribery Convention in the Slovak Republic. http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/SlovakRepublicphase3reportEN.pdf . OSCE-ODIHR (2019), Opinion on the Draft Amendments to the Act on Establishment of the Slovak National Centre for Human Rights. OSCE-ODIHR (2020), Slovak Republic – Parliamentary Elections, ODIHR Election Assessment Mission Final Report. Predsednica republike (2020), Poročilo o stanju republike. https://www.prezident.sk/en/article/sprava-prezidentky-o-stave-republiky/ . Reporters without Borders, Slovakia. https://rsf.org/en/ranking . Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. marca 2019 o stanju na področju spoštovanja načela pravne države in boja proti korupciji v EU, zlasti na Malti in Slovaškem. Slovaška vlada (2020), Prispevek Slovaške za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Slovaška vlada (2020), Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky na obdobie rokov 2020 – 2024. Sodišče Evropske unije, C-192/18, Komisija/Poljska (Indépendance des juridictions de droit commun). Sodišče Evropske unije, C-286/12, Komisija/Madžarska. Sodišče Evropske unije, C-619/18, Komisija/Poljska (Indépendance de la Cour suprême). Sodni svet (13. november 2019, 23. marec 2020, 23. junij 2020), sporočila o odstopu njegovih članov. http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-bude-mat-o-jedneho-clena-menej/ . http://www.sudnarada.gov.sk/clenstva-v-sudnej-rade-sa-vzdalo-pat-jej-clenov . http://www.sudnarada.gov.sk/predsednicka-sudnej-rady-sa-rozhodla-vzdat-svojej-funkcie/ . Sodni svet (23. april 2020, 26. april 2020, 20. maj 2020), sporočila o imenovanju njegovih članov. http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-ma-troch-novych-clenov/ . http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-v-takmer-kompletnej-zostave/ . http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-ma-opat-osemnast-clenov/ . Supreme Audit Office of the Slovak Republic (2019), Report Audit Activities, Results in 2019. Svet Evropske unije (2014), Priporočilo Sveta z dne 8. julija 2014 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2014 in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za leto 2014, UL C 247.

Svet Evropske unije (2016), Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2016, UL C 299. Svet Evropske unije (2017), Priporočilo Sveta z dne 11. julija 2017 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2017 in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za leto 2017, UL C 261. Svet Evropske unije (2019), Priporočilo Sveta z dne 9. julija 2019 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2019 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2019, UL C 301. Transparency International Slovakia (2018), Let’s judge the judges – How Slovakia opened its judiciary to unprecedented public control. Varuhinja pravic (2020), Poročilo o dejavnostih varuhinje pravic za leto 2019. Virtualni obisk Slovaške v okviru priprave Poročila o stanju pravne države za leto 2020. World Economic Forum (2013–2020), The global competitiveness report. Priloga II: Obisk Slovaške Deležniki, s katerimi so se službe Komisije virtualno sestale maja in junija 2020: ·Oddelek za preprečevanje korupcije ·Ministrstvo za pravosodje ·Ministrstvo za notranje zadeve ·Nacionalna kriminalistična agencija policije ·Urad generalnega državnega tožilca ·Urad posebnega tožilstva ·Slovaški svet za radiodifuzijo ·Transparency International Slovakia ·Via Iuris