Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 429/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Prosciutto di Parma“

EU št.: PDO-IT-0067-AM05 – 18.12.2020

ZOP (X) ZGO ( )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Consorzio del Prosciutto di Parma Largo Piero Calamandrei, 1/a 43121 Parma Italija

tel. +39 0521246111

e-naslov: ufficiolegale@prosciuttodiparma.com

Consorzio del Prosciutto di Parma [združenje za zaščito proizvoda „Prosciutto di Parma“] je pooblaščen za vložitev zahtevka za spremembo v skladu s členom 13(1) uredbe italijanskega ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo št. 12511 z dne 14. oktobra 2013.

2. Država članica ali tretja država

Italija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☒ Opis proizvoda

☒ Geografsko območje

☒ Dokazilo o poreklu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezava

☒ Označevanje

☒ Drugo: nadzor

4. vrsta sprememb

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

5.1. Redakcijska sprememba

Odstranjeno oziroma črtano je bilo naslednje:

— odstranjena je bila razdelitev na oddelke, saj je bila specifikacija proizvoda preoblikovana v posamezno poimenovane izdelke. Natančneje: — črtan je bil seznam referenčnih dokumentov, ki se nanašajo na oddelek A; — črtan je bil oddelek B (Opis proizvoda z navedbo surovin ter glavnih fizikalnih, kemijskih, mikrobioloških in organoleptičnih značilnosti). Informacije iz oddelka so bile preoblikovane v člene 1 (Ime), 2 (Značilnosti proizvoda) in 3 (Območje proizvodnje), člen 5(3), točka (b) (Značilnosti svežih prašičjih stegen), člen 5(5) (Odkoščevanje) in (6) (Rezanje na rezine in pakiranje) ter člen 8 (Predstavitev in označevanje). V skladu s tem so bile spremenjene točka 3.2, točka 3.3, točka 3.5, točka 3.6 in točka 4 enotnega dokumenta; — črtan je bil oddelek C, informacije v njem pa so bile preoblikovane v člen 3 (Območje proizvodnje) ter člen 5(1) (Dovoljeni genetski tipi), (2) (Reja in krmljenje prašičev), (3) (Zakol in značilnosti svežih prašičjih stegen) in (4) (Postopek proizvodnje). Točka 3.3 in točka 4 enotnega dokumenta sta bili preoblikovani, da bi se upoštevali členi nove specifikacije proizvoda brez spreminjanja dejanskega pomena; — črtana sta bila oddelka D in F, informacije, ki sta jih vsebovala, pa so bile preoblikovane in so zdaj na voljo v členu 6 (Povezava z okoljem). Informacije o povezavi z okoljem in dokaz, da je proizvod po poreklu z geografskega območja, so bili navedeni bolj jasno in so posodobljeni. Vnesene so bile tudi spremembe za uskladitev besedila z veljavno zakonodajo s tega področja, na podlagi katere mora zunanji nadzorni organ izvajati nadzor nad proizvodnjo. Točka 5 in točka 5.1 enotnega dokumenta sta bili prilagojeni strukturi nove specifikacije proizvoda brez spreminjanja dejanskega pomena; — informacije iz oddelka E specifikacije proizvoda so bile preoblikovane v člen 5(4) (Postopek proizvodnje) in spremenjene, kot sledi: zaradi jasnosti je bil izraz, s katerim se označuje faza obešanja pršutov za sušenje, spremenjen s stagionatura [„razsoljevanje“ ali „staranje“] na maturazione [„zorenje“], saj izraz stagionatura dejansko zajema celotno obdobje sušenja od začetka postopka izdelave pršuta. Medtem pa se izraz maturazione nanaša na eno od faz sušenja, in sicer korak, ki se izvaja po tem, ko se pršut odstrani iz hladilnice in posuši. Beseda „mlačna“ je bila črtana iz opisa te faze, v kateri se pršut izpere in posuši, saj je nenatančna in je ni mogoče meriti. Nadomeščena je bila z izrazom „pitna“, saj je treba pršut izprati s pitno vodo iz vodovoda. Te terminološke spremembe so bile vnesene tudi v točki 3.4 enotnega dokumenta; — informacije iz oddelka G so bile preoblikovane in vključene v nov naslov v okviru člena 4 (Dokazilo o poreklu). Ker je treba različne strani, ki so vključene v proizvodno verigo in delujejo na območju proizvodnje, jasneje opredeliti, da se zagotovita sledenje in sledljivost proizvoda „Prosciutto di Parma“, je bil izraz „razrezalnice“ spremenjen in se glasi „obrati za rezanje na rezine in pakiranje“. Pojasnjeno je bilo, da se narezan proizvod „Prosciutto di Parma“ v obratih za rezanje na rezine tudi pakira, saj pakiranje neposredno sledi rezanju na rezine, oba postopka pa se izvajata v istem prostoru. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument; — informacije o neizbrisnem žigu, ki ga klavnica namesti na pršut „Prosciutto di Parma“ s kostmi in brez njih, ki so bile prej navedene v oddelku H specifikacije proizvoda, so bile preoblikovane in vključene v člen 5(3), točka (b), ter člen 8(1) in (2). Ustrezno je bila spremenjena točka 3.6 enotnega dokumenta;

— priloge k prejšnji različici specifikacije proizvoda (Priloge – Referenčni dokumenti za oddelke A/B/C/D/E/F/H) so bile črtane, ker so se sklicevale na zakonodajo in pravila, ki več ne veljajo;

— odstranjena je bila uvodna izjava o metodologiji, saj je opisovala strukturo prejšnje različice specifikacije proizvoda;

— terminologija je bila usklajena z veljavno zakonodajo s tega področja;

— deli, ki se nanašajo na dejavnosti, za katere je pristojen nadzorni organ, so bili odstranjeni, ker so informacije na voljo v nadzornem načrtu;

— odstranjeni so bili sklici na nacionalno in evropsko zakonodajo, ki je bila razveljavljena z novejšo zakonodajo z istega področja;

— terminologija je usklajena z veljavno zakonodajo s tega področja.

5.2. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element

V členih 2 (Značilnosti proizvoda), 5 (Metoda proizvodnje proizvoda „Prosciutto di Parma“) in 8 (Predstavitev in označevanje) je poleg oziroma namesto uporabe žiga porekla, žiga klavnice, oznake in logotipa „vojvodske krone“ na proizvodih, zdaj navedena možnost uporabe drugih načinov označevanja, ki prav tako vključujejo podrobnosti o poreklu proizvoda ter informacije za sledenje in sledljivost.

Enotni dokument je bil zato spremenjen v točki 3.2 in točki 3.6.

5.3. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: značilnosti proizvoda

V členu 2, točka (f), je zdaj navedeno kemijsko ime morske soli, s čimer je jasno določeno, da ni dovoljena uporaba nobene druge vrste soli.

Ustrezno je bila spremenjena točka 3.2 enotnega dokumenta.

5.4. Redakcijska sprememba: Značilnosti proizvoda

V oddelek B prejšnje različice specifikacije proizvoda so bile vnesene naslednje spremembe:

— opis oblaste oblike proizvoda iz točke a navedenega oddelka je zdaj vključen v člen 2, točka a, informacije o največji količini izpostavljene mišice nad konico stegnenice iz točke a pa so bile prenesene v člen 5(3), točka (b). Informacije o teži končnega proizvoda iz točke (b) istega oddelka so zdaj na voljo v členu 2, točka (b). Podrobnosti o najkrajšem času sušenja so zdaj na voljo v členu 2, točka (c), opis barve mesa v času razreza proizvoda na kose iz točke c pa je zdaj na voljo v točki d. Podrobnosti o vonju in okusu iz točke d so zdaj na voljo v členu 2, točka (e);

— spremenjene so bile informacije o sprejetih razponih vrednosti za vsebnost soli in vlage ter kazalnik proteolize, in sicer sta bili besedi „proizvodni obrat“ nadomeščeni z besedo „sušilnica“, ki je specifičen izraz za proizvodni obrat za proizvod „Prosciutto di Parma“, ki je registriran v sistemu za nadzor;

— črtan je bil sklic na povprečne vrednosti v vzorčnih proizvodih, in sicer od dela, v katerem so podrobno opisani razponi vrednosti za vsebnost soli in vlago ter kazalnik proteolize, saj so to bile splošne informacije. V delu, v katerem je navedeno, kdaj bi bilo treba preveriti skladnost s sprejetimi razponi za vsebnost vlage in soli ter kazalnik proteolize, so besede „do določenega roka“ nadomeščene z natančnejšim besedilom.

Spremenjena je tudi točka 3.2 enotnega dokumenta, da se zagotovi uskladitev z novo različico specifikacije proizvoda brez kakršnih koli sprememb dejanske vsebine.

5.5. Sprememba, ki vpliva na ključni element: značilnosti proizvoda

Informacije o teži proizvoda, najkrajšem času sušenja in analitične zahteve, ki so bile prej navedene v oddelku B specifikacije proizvoda, so bile preoblikovane in so zdaj na voljo v členu 2 (Značilnosti proizvoda). Vnesene so bile naslednje spremembe:

— spremenjene so bile informacije o teži v točki (b). To je bilo potrebno, ker se je povečevala teža prašičev, iz katerih se proizvaja proizvod „Prosciutto di Parma“, s tem pa se je povečevala tudi teža trupov, svežih prašičjih stegen in samih pršutov. Ker je bilo določeno, da morajo sveža prašičja stegna, ki se bodo uporabila za pridelavo proizvoda, tehtati od (najmanj) 11,8 kg do (največ) 18 kg, in ker stegna v postopku sušenja v povprečju izgubijo 30 % svoje teže, mora končni proizvod tehtati od (najmanj) 8,2 kg do (največ) 12,5 kg;

— najkrajši čas sušenja je bil podaljšan z 12 na 14 mesecev, saj povečanje najmanjše teže svežih prašičjih stegen pomeni, da je potrebno več časa za doseganje organoleptičnih značilnosti proizvoda „Prosciutto di Parma“, kot so barva ob razrezu, vonj in okus;

— spremenjeni so bili sprejeti razponi za vsebnost vlage in soli ter kazalnik proteolize, saj predlagano podaljšanje najkrajšega časa sušenja pomeni tudi nižjo vsebnost vlage in višji kazalnik proteolize, kot sta bila določena prej. Na podlagi prehranskega svetovanja organov, med katerimi je tudi Svetovna zdravstvena organizacija, ki priporočajo zmanjšanje vnosa soli, se je znižala tudi zgornja meja vsebnosti soli.

Podrobnosti o teži končnega proizvoda, najkrajši čas sušenja in sprejeti razponi za analitične vrednosti so bili spremenjeni tudi v točki 3.2 enotnega dokumenta.

5.6. Sprememba, ki vpliva na ključni element: območje proizvodnje

Informacije iz oddelka C o območju porekla surovin so bile spremenjene in navedene pod novim naslovom ob upoštevanju člena 7 Uredbe (EU) št. 1151/2012. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Na seznam regij je bila dodana tudi Furlanija - Julijska krajina, ker imajo tam rejeni prašiči podobno genetiko kot prašiči iz drugih delov območja proizvodnje proizvoda „Prosciutto di Parma“, reja pa je podobna z vidika krmljenja in drugih metod živinoreje. Trupi in prašičja stegna, pridobljena po zakolu prašičev v navedeni regiji, imajo enake značilnosti kakor v drugih regijah, ki so že del območja proizvodnje proizvoda „Prosciutto di Parma“.

Točki 4 in 5 enotnega dokumenta sta bili zato spremenjeni, da se je v območje proizvodnje vključila regija Furlanija - Julijska krajina.

5.7. Redakcijska sprememba: metoda proizvodnje proizvoda „prosciutto di parma“ – dovoljeni genetski tipi

Informacije, ki so bile prej vključene v oddelek C, so bile preoblikovane v člen 5(1) (Dovoljeni genetski tipi) in (2) (Reja in krmljenje prašičev) ter člen 5(3), točka (a), (Zakol).

Natančneje, vnesene so bile naslednje spremembe:

— da se olajša temeljitejši nadzor nad proizvodno verigo, se besedilo zdaj nanaša na „seznam dovoljenih genetskih tipov“, ki ga objavi in posodablja ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo;

— dodana je bila kategorija „H“ (težki), da se pojasni pojem „težek prašič“. Besedilo se še vedno nanaša na razrede mesnatosti trupov na sredini lestvice, ki je določena z zakonodajo EU (tj. „U“, „R“ in „O“), saj se proizvod „Prosciutto di Parma“ lahko proizvede samo iz svežih prašičjih stegen trupov ene izmed navedenih kategorij. Pomembnost genetskega tipa za pridobivanje težkih trupov, ki so ustrezni za proizvodnjo proizvoda „Prosciutto di Parma“, je zdaj jasno navedena, saj je genetika ključna značilnost za proizvodnjo navedenega proizvoda.

Zato je spremenjena točka 3.3 enotnega dokumenta, da se zagotovi uskladitev z novo različico specifikacije proizvoda brez kakršnih koli sprememb dejanske vsebine.

5.8. Sprememba, ki vpliva na ključni element: Metoda proizvodnje proizvoda „Prosciutto di Parma“ – Dovoljeni genetski tipi

V oddelek C prejšnje različice specifikacije proizvoda so bile vnesene naslednje spremembe:

— informacije o dovoljenih genetskih tipih so bile revidirane s tehničnega vidika, da se pojasnijo vse mogoče dovoljene kombinacije križanj. Poleg tega je bil generičen sklic na „živali“ nadomeščen z izrazoma „merjasci“, ki označuje samce prašičev, in „svinje“, ki označuje njihove samice. Sprejeta je bila odločitev, da je treba opraviti predhodno preverjanje skladnosti, da se lahko ugotovijo genetski tipi, ustrezni za proizvodnjo proizvoda „Prosciutto di Parma“, kar koristi celotnemu sektorju. Uvedena je bila preglednica, ki prikazuje dovoljene genetske kombinacije, da bi se še dodatno pojasnilo, kateri križanci so dovoljeni.

Točka 3.3 je bila zato spremenjena, da bi se vključil sklic na dovoljene genetske kombinacije.

5.9. Redakcijska sprememba: metoda proizvodnje proizvoda „prosciutto di parma“ – reja in krmljenje prašičev

V oddelek C so bile vnesene naslednje spremembe:

— stavek o praksah na področju reje prašičev je bil revidiran zaradi vključitve izrecnega sklica na dobrobit živali. V besedilu je zdaj tudi določeno, da je treba pujske že v prostoru za prasitev, kjer še sesajo pri svinji, ožigosati z žigom, ki vsebuje informacije o poreklu, da se zagotovi dodatno jamstvo za sledenje in sledljivost proizvoda „Prosciutto di Parma“;

— črtan je bil sklic na „dovoljeno krmo do 80 kilogramov žive teže“, namesto katerega je bila vstavljena ena preglednica z dovoljenimi krmili;

— opredelitev izraza „posušene žitne droži in topni ostanki“ je bila dodana kot opomba 2 v enotni preglednici dovoljenih krmil za prašiče v členu 5(2);

— opis faze pitancev ob zaključku reje se zdaj nanaša na najnižjo starost ob zakolu, tj. devet mesecev, ki je bila prej navedena v oddelku C.

Zato je spremenjena točka 3.3 enotnega dokumenta, da se zagotovi uskladitev z novo različico specifikacije proizvoda brez kakršnih koli sprememb dejanske vsebine.

5.10. Sprememba, ki vpliva na ključni element: Metoda proizvodnje proizvoda „Prosciutto di Parma“ – Reja in krmljenje prašičev

Vnesene so bile nekatere spremembe pri informacijah iz oddelka C prejšnje različice specifikacije proizvoda v zvezi s fazami reje prašičev, da bi se dodalo več objektivnih meril in tako zagotovil večji nadzor ter omogočila prilagoditev pristopa različnim fazam. Za fazi tekačev in rastočih pitancev sta bili vključeni merili starosti in teže, da bi se pojasnilo trajanje teh faz. Črtan je bil sklic na živo težo za fazo pitancev ob zaključku reje, saj v okviru novega besedila ustreznost prašiča za proizvodnjo proizvoda ne temelji več na povprečni živi teži serije, temveč na teži posameznega trupa.

Natančneje, v člen 5(2) so bile vnesene naslednje spremembe:

— opredelitev faze sesnih pujskov zdaj vključuje besedo „najmanj“, s čimer se pojasni, da se pujski lahko odstavijo po 28 dneh. Dodana je bila tudi možnost zgodnjega odstavljanja pri 21 dneh, kot je določeno v Direktivi Sveta 2008/120/ES in preneseno v italijansko zakonodajo z delom II Priloge I k zakonodajnemu odloku št. 122/2011. Besedilo zdaj vključuje tudi pujske, ki sesajo pri svinji ali jih umetno hranijo z mlekom, možnost, da se jih krmi z nekaterimi dovoljenimi krmili, in uporabo mineralov, vitaminov in dodatkov;

— informacije o fazi tekačev so bile revidirane zaradi upoštevanja sodobnih proizvodnih razmer, vključeni pa sta bili merili starosti in teže, da se pojasni trajanje te faze in zagotovi dvojni element nadzora. Besedilo vključuje tudi možnost krmljenja prašičev z nekaterimi dovoljenimi krmili ter uporabo mineralov, vitaminov in dodatkov;

— teža, ki jo morajo prašiči doseči v fazi rastočih pitancev je bila spremenjena zaradi upoštevanja veljavne prakse na področju živinoreje. Tako kot za fazo tekačev, je bila tudi v tem primeru uvedena starostna omejitev kot drugi element nadzora;

— v členu 5(2) sta bili zaradi lažjega razumevanja obe preglednici („Dovoljena krma do 80 kg žive teže“ in „Dovoljena krma za pitance ob zaključku reje“) združeni v eno preglednico, v kateri so podrobno navedena krmila, primerna za rastoče pitance in pitance ob zaključku reje;

— medtem ko bi morale surovine, s katerimi se krmijo prašiči, izvirati z geografskega območja, na katerem poteka reja, pa v določenih letih 100-odstotno pridobivanje navedenih surovin na lokalni ravni morda ne bo tehnično izvedljivo zaradi podnebnih in komercialnih razlogov. V navedenem primeru sta v skladu s členom 1 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 kakovost proizvoda „Prosciutto di Parma“ in njegova povezava z lokalnim območjem vedno zagotovljena tako, da vsaj 50 % letnega vnosa suhe snovi za prašiče izvira z območja reje prašičev (Emilija - Romanja, Benečija, Furlanija - Julijska krajina, Lombardija, Piemont, Molize, Umbrija, Toskana, Marke, Abruci in Lacij);

— na seznam so dodane nekatere surovine, po potrebi s prilagoditvami na delež suhe snovi, saj izvirajo z območja porekla prašičev. Povečal se je na primer delež določenih surovin, ker so bile vedno osnovna sestavina v tradicionalni hrani prašičev in ker se na območju reje prašičev splošno pridelujejo – pogosto jih pridelujejo prav rejci prašičev za lastno uporabo. Dajanje navedenih surovin ne spremeni kakovosti proizvoda „Prosciutto di Parma“ in dejansko okrepi povezavo z „značilnim območjem“;

— da bi se okrepila povezava z območjem izvora prašičev, so bile določene surovine odstranjene s seznama, ker ne izvirajo z navedenega območja;

— določene surovine, ki ne izvirajo z območja izvora prašičev, pa so na seznam vključene, ker je tehnično nemogoče zagotoviti, da bi vse surovine izvirale z navedenega območja, saj nima zmogljivosti za dobavo surovin v zahtevanih količinah;

— pri teh spremembah seznama surovin so se vedno upoštevali razpoložljivost surovin za krmo v 11 regijah, iz katerih izvirajo prašiči, ter vsi rezultati znanstvenih raziskav v zvezi s krmo;

— vnesene so bile tudi naslednje posebne spremembe: — povečal se je delež koruznega krmnega glutena in/ali zdroba iz koruznega glutena, v skladu s terminologijo iz točke 1.2.9 Uredbe Komisije (EU) 2017/1017 pa se namesto italijanskega izraza semola glutinata di mais za koruzni krmni gluten uporablja izraz farina glutinata di granturco. Dovoljena količina tega krmila se je povečala s 5 % na 10 % suhe snovi, saj gre za dober vir beljakovin, ki je koristen v prehrani (surova beljakovina) in lahko prebavljiv; — namesto italijanskega izraza mais za koruzo se uporablja izraz granturco (točka 1.2.1 Uredbe Komisije (EU) 2017/1017), dovoljena količina pa se je povečala s 55 % na 65 %, da bi se zagotovila količina maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda. Kakovost maščevja se je nadalje zaščitila z vključitvijo dodatne zahteve v pojasnjevalne opombe pod preglednico: tj. največ 5 % maščobe v prehrani na osnovi suhe snovi; — dovoljeni delež sirka v prehrani prašičev se je povečal s 40 % na 55 % suhe snovi, da bi se zagotovila količina maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda; — dovoljeni delež ječmena se je povečal s 40 % na 55 % suhe snovi, da bi se zagotovila količina maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda; — dovoljeni delež pšenice se je povečal s 25 % na 55 % suhe snovi, da bi se zagotovila količina maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda; — dovoljeni delež tritikala se je povečal s 25 % na 55 % suhe snovi, da bi se zagotovila količina maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda; — na seznam so bili dodani koruzna silaža ter posušene žitne droži in topni ostanki: te sestavine se zdaj lahko uporabljajo tudi za krmljenje pitancev po zaključku reje, ker so odlično krmilo, ki zagotavlja količino maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda, in ker so bogate z vlakninami, zato jih odrasli prašiči prebavijo lažje kot mlajši prašiči; — na seznam krmil je bil dodan zdrob iz celih koruznih klasov, ker je zelo bogat z vlakninami in se kot vir vlaknin lahko uporablja namesto otrobov; — delež zdroba iz zrnja koruze in/ali koruznih storžev ni bil spremenjen, vendar se namesto italijanskega izraza pannocchia za zdrob iz koruznih storžev uporablja natančnejši izraz pannocchia di granturco, saj se izraz pannocchia sam po sebi lahko nanaša tudi na zdrob iz drugih žitaric; — „oves“ je bil črtan s seznama, saj je vključen v kategorijo „manjših žitaric“, za katere delež ni bil spremenjen; — dovoljen delež za vnos „lanena pogača, krma iz lanene pogače, zdrob iz lanenega semena in krma iz zdroba iz lanenega semena“ je ostal nespremenjen, zaradi uskladitve s terminologijo iz točke 2.8.2 Uredbe Komisije (EU) 2017/1017 pa je bil spremenjen italijanski izraz za „pogačo“, in sicer iz angleške besede expeller v italijansko ustreznico panello. Dodane so bile krma iz lanene pogače (točka 2.8.4 Uredbe Komisije (EU) 2017/1017), zdrob iz lanenega semena (točka 2.8.3) in krma iz zdroba iz lanenega semena (točka 2.8.5), saj gre za krmila, vključena v Uredbo, ki so podobna laneni pogači; — dovoljeni delež dehidrirane pulpe pese se je povečal s 4 % na 10 % suhe snovi, saj gre za odlično krmo z visoko vsebnostjo vlaknin, ki je poleg tega tudi lahko prebavljiva v debelem črevesju, zato je ustrezna za odrasle prašiče; — izrazi, uporabljeni v vnosu „sadna in paradižnikova pulpa (paradižnikova mezga) kot prenašalki premiksov“, so bili usklajeni s terminologijo iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1017 (točka 5.22.2 in točka 5.35.1). Delež tega krmila ostaja nespremenjen; — vnos „posušene žitne droži in topni ostanki“ je bil usklajen s terminologijo iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1017 (točka 1.12.9). Delež tega krmila ostaja nespremenjen. Njegova uporaba je zdaj dovoljena tudi v prehrani pitancev po zaključku reje, saj je bogato z vitaminom B, v dovoljenih količinah pa pomaga zagotoviti količino maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda; — povečal se je delež surovin, ki rastejo na območju proizvodnje, tj. lucerne (posušene pri visoki temperaturi), graha in drugih semen stročnic; — vnos za lucerno se zdaj glasi „lucerna, posušena pri visoki temperaturi“, da bi se upoštevala terminologija iz točke 6.10.3 Uredbe Komisije (EU) 2017/1017. Ker lucerna raste na območju proizvodnje, se je povečal tudi njen dovoljeni delež, in sicer z 2 % na 4 % suhe snovi; — za proizvode, pridobljene med ekstrakcijo sojinih zrn, je v pojasnjevalne opombe k preglednici dovoljenih krmil v členu 5(2) (Reja in krmljenje prašičev) zdaj vključeno novo pravilo, ki omejuje količino surove maščobe, pridobljene iz teh proizvodov, na skupaj 2,5 %. Vsebnost surove maščobe v krmilu je namreč ključna za zagotovitev maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda. Ti proizvodi so bili prej vključeni v en sam vnos, tj. „zdrob soje (zrnja)“ v Uredbi Komisije (EU) št. 575/2011, nato pa razdeljen na dva vnosa, tj. „zdrob iz soje“ in „krma iz zdroba iz soje (zrnja)“ v Uredbi Komisije (EU) št. 68/2013, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2017/1017. V Uredbi Komisije (EU) 2017/1017 so navedeni različni proizvodi, pridobljeni med ekstrakcijo sojinih zrn, zato vseh ni mogoče navesti v preglednici krmil. Poleg tega se lahko tudi spremenijo, če se posodobi/spremeni Uredba Komisije (EU) 2017/1017; — za proizvode, pridobljene med ekstrakcijo sončničnih semen, je v pojasnjevalne opombe k preglednici dovoljenih krmil v členu 5(2) (Reja in krmljenje prašičev) zdaj vključeno novo pravilo, ki omejuje količino surove maščobe, pridobljene iz teh proizvodov, na skupaj 2,5 %. Vsebnost surove maščobe v krmilu je namreč ključna za zagotovitev maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda. Ti proizvodi so bili prej vključeni v en sam vnos, tj. „zdrob sončničnih semen“ v Uredbi Komisije (EU) št. 575/2011, nato pa razdeljen na dva vnosa, tj. „zdrob iz sončničnih semen“ in „krma iz zdroba sončničnih semen“ v Uredbi Komisije (EU) št. 68/2013, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2017/1017. V Uredbi Komisije (EU) 2017/1017 so navedeni številni različni proizvodi, pridobljeni med ekstrakcijo sončničnih semen. Vseh ni mogoče navesti v preglednici krmil, lahko pa se tudi spremenijo, če se posodobi/spremeni Uredba Komisije (EU) 2017/1017; — dodan je bil nov vnos: proizvodi, pridobljeni med ekstrakcijo oljne ogrščice. Vključitev oljne ogrščice kaže na dejstvo, da so genetske izboljšave omogočile nov izbor sort brez glukozinolatov in eručne kisline (protihranilni dejavniki). Besedilo vnosa ustreza strukturi, ki se uporablja za proizvode iz soje in sončničnih semen. Ti proizvodi so bili prej vključeni v en sam vnos, tj. „zdrob oljne ogrščice“ v Uredbi Komisije (EU) št. 575/2011, nato pa razdeljen na dva vnosa, tj. „zdrob iz oljne ogrščice“ in „krma iz zdroba oljne ogrščice“ v Uredbi Komisije (EU) št. 68/2013, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2017/1017. V Uredbi Komisije (EU) 2017/1017 so navedeni številni različni proizvodi, pridobljeni med ekstrakcijo oljne ogrščice. Vseh krmil v preglednici ni mogoče navesti, lahko pa se tudi spremenijo, če se posodobi Uredba Komisije (EU) 2017/1017. Ker je vsebnost surove maščobe v krmilu ključna za zagotovitev maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda, je v pojasnjevalne opombe k preglednici dovoljenih krmil v členu 5(2) (Reja in krmljenje prašičev) zdaj vključeno novo pravilo, ki omejuje količino surove maščobe, pridobljene iz teh proizvodov, na skupaj 2,5 %; — vnos za „zdrob iz koruznih kalčkov“ je bil usklajen s terminologijo iz točke 1.2.12 Uredbe Komisije (EU) 2017/1017; — kategorija „grah in/ali druga semena stročnic“ je bila razdeljena na dva vnosa, tj. „grah“ in „druga semena stročnic“, količina pa se je povečala na 25 % oziroma 10 % suhe snovi. Grah je stročnica, ki zagotavlja maščevje, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda, tudi če obsega 25 % suhe snovi, za razliko od drugih stročnic, kot sta bob in grašica, pa vsebuje nizko koncentracijo protihranilnih dejavnikov; — vnos za kvasovke je bil usklajen s terminologijo iz točke 12.1.5 Uredbe Komisije (EU) 2017/1017; — z lipidi s tališčem nad 36 °C se zdaj lahko hranijo rastoči pitanci in pitanci ob zaključku reje, saj nova 5-odstotna omejitev vsebnosti maščob v suhi snovi v hrani ter 2-odstotna omejitev vsebnosti linolne kisline zagotavljata, da maščevje, kadar se pitanci ob zaključku reje hranijo s svinjsko mastjo, izpolnjuje zahteve iz specifikacije proizvoda; — vnos za zdrob iz soje (zrnja) je bil spremenjen v „pražena cela sojina zrna in/ali sojina pogača“. Soja je vir energije, ki je bistven za izpolnjevanje potreb rastočih pitancev po energiji;

— nekatera posamična krmila so bila črtana: rožičevi stroki brez semen, manioka (kasava), sušen krompir, koprin zdrob in sezamova moka, ker jih na območju proizvodnje ni mogoče najti, silirana stisnjena pulpa pese, ker skorajda ni na voljo na trgu in se uporablja predvsem za krmljenje krav molznic, ter beljakovinski lizati, ker se je zaradi izboljšane razpoložljivosti krmil na trgu zmanjšala njihova uporaba in glede na to, da je dovoljen delež beljakovinskih lizatov (do 1 % suhe snovi v obroku) pomenil, da so v prehrani prašičev skoraj nepomembni;

— v člen 5(2) je bila dodana nova opomba 4 pod enotno preglednico krmil, s katerimi se lahko hranijo prašiči. Ker imajo določena krmila različne ravni surove maščobe, je v opombi določeno, da največji delež surove maščobe iz teh krmil ne sme presegati 2,5 % suhe snovi, da se zagotovi količina maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda;

— poleg 2-odstotne omejitve za linolno kislino specifikacija proizvoda zdaj omejuje surovo maščobo na 5 % vnosa suhe snovi, da se zagotovi količina maščevja, ki se zahteva v specifikaciji proizvoda. Ti dve merili sta bistveni, saj so bile vnesene številne spremembe, ki bi lahko negativno vplivale na kakovost maščevja prašičev: med drugim se je povečal delež koruze, lipidi s tališčem nad 36 °C so zdaj dovoljeni tudi v fazi pitancev ob zaključku reje, povečale pa so se tudi dovoljene količine določenih krmil, ki so viri maščob;

— dodana je bila možnost uporabe mineralov in dodatkov/vitaminov;

— faza pitancev ob zaključku reje: — opredelitev te faze je bila spremenjena zaradi uskladitve z novim pristopom uporabe teže trupov; — črtan je bil sklic na težo, ki jo morajo prašiči doseči v tej fazi, saj povprečna živa teža serije prašičev ni več merilo, ker je bila nadomeščena s težo posameznega trupa, kar je preglednejša, točnejša, bolj ciljno usmerjena in na splošno boljša metoda.

Ustrezno je bila spremenjena točka 3.3 enotnega dokumenta, ki vsebuje kratek povzetek dovoljenih krmil, saj vseh trideset sprememb ključnih elementov v specifikaciji proizvoda ne bi bilo mogoče navesti.

5.11. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: metoda proizvodnje proizvoda „prosciutto di parma“ – reja in krmljenje prašičev

Informacije, ki so bile prej vključene v oddelek C, so bile preoblikovane v člen 5(2) (Reja in krmljenje prašičev) in spremenjene, kot sledi:

— živinorejci se zdaj lahko sami odločijo, kako bodo dajali krmo, ker ta odločitev ne vpliva na proizvod „Prosciutto di Parma“;

— sklic na krmo, ki se daje v suhi obliki, kar je veljavna možnost za krmljenje prašičev, je bil dodan poleg bolj tradicionalne možnosti dajanja krme v tekoči obliki, živinorejci pa se na tej podlagi lahko sami odločijo, katero metodo bodo uporabili;

— dodane so bile določba z opisom tehničnih in vizualnih značilnosti žiga porekla, slika žiga in preglednica z navedbami, katero črko je treba uporabiti za predstavitev meseca oprasitve.

Ustrezno je bila spremenjena točka 3.3 enotnega dokumenta, ki vsebuje kratek povzetek možnosti dajanja krme, saj vseh trideset sprememb ključnih elementov v specifikaciji proizvoda ne bi bilo mogoče navesti.

5.12. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: zakol in značilnosti svežih prašičjih stegen – zakol

Sklic na post v trajanju „15 ur“ (oddelek E prejšnje različice specifikacije proizvoda) je bil črtan, saj zakonodaja ne določa jasnega pravila glede najmanjšega števila ur posta, ki je obvezen za prašiče pred zakolom.

Pravila iz oddelka C glede starosti, do katere mora živinorejec ožigosati zadnja stegna pujskov z žigom porekla, so bila preoblikovana in so zdaj na voljo v členu 5(3), točka a (Zakol). Da bi se dodatno olajšala sledenje in sledljivost proizvoda „Prosciutto di Parma“, je bila ta starost tudi znižana s 30 dni na najmanj 28 dni, ne glede na to, da je pujske mogoče odstaviti že pri 21 dneh, če so izpolnjeni pogoji iz sedanje zakonodaje EU.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.13. Redakcijska sprememba: zakol in značilnosti svežih prašičjih stegen – zakol

Pravila za zakol iz oddelka C so bila preoblikovana v člen 5(3), točka a (Zakol), in spremenjena, kot sledi: izraz „žig“ je bil spremenjen v „žig porekla“, saj je natančnejši in subjektu, ki je odgovoren za žigosanje pujskov omogoča jasnejšo identifikacijo, besedilo pa zdaj določa, da je treba pujske ožigosati z žigom, ki vsebuje informacije o poreklu, že v prostoru za prasitev, kjer še sesajo pri svinji. Informacije, ki so bile prej vključene v oddelek B, so preoblikovane v člen 5(3), točka (b) (Značilnosti svežih prašičjih stegen), in spremenjene, kot sledi:

— sklic na „težo od sedem do devet kilogramov“ je bil črtan, saj proizvod ni več razvrščen v kategoriji „majhnih“ 7-kilogramskih pršutov in „velikih“ 9-kilogramskih pršutov;

— sklic na „kratko obrezovanje“ (ki se nanaša na omejitev količine izpostavljene mišice nad konico stegnenice) je bil odstranjen iz značilnosti končnega proizvoda in vključen med značilnosti svežih prašičjih stegen, saj se ta dostavljajo iz klavnice v sušilnico, pripravljena za soljenje.

Zato je spremenjena točka 3.2 enotnega dokumenta, da se zagotovi uskladitev z novo različico specifikacije proizvoda brez kakršnih koli sprememb dejanske vsebine.

5.14. Sprememba, ki vpliva na ključni element: Zakol in značilnosti svežih prašičjih stegen – Značilnosti svežih prašičjih stegen

Informacije, ki so bile prej vključene v oddelek B, so bile preoblikovane v člen 5(3), točka (b) (Značilnosti svežih prašičjih stegen), in spremenjene, kot sledi:

— za sveža prašičja stegna je bila uvedena omejitev največje teže v skladu z največjo težo prašičjih trupov, ki štejejo za ustrezne za proizvodnjo proizvoda „Prosciutto di Parma“;

— spremenjena je bila najnižja omejitev teže svežih prašičjih stegen, da bi bila surovina ustrezna za dolgotrajno sušenje – čas sušenja se je s to spremembo podaljšal – in da bi proizvedeni proizvod „Prosciutto di Parma“ izpolnjeval zahteve z vidika barve ob razrezu, vonja in okusa. Omejitve najmanjše in največje teže za sveža prašičja stegna so bile spremenjen v skladu s povečanjem teže prašičev;

— spremenjena so bila pravila glede debeline maščobe, ki prekriva sveža prašičja stegna, da bi se upoštevalo povečanje teže prašičev in samih svežih stegen. Ustrezna debelina površinske maščobe je znak kakovosti prašičjega stegna in je bistvenega pomena za dolgotrajno sušenje proizvoda „Prosciutto di Parma“, obenem pa daje pršutom z ZOP prepoznavne lastnosti;

— omejitev količine izpostavljene mišice nad konico stegnenice se je povečala na 9 cm v skladu s povečanjem teže svežih stegen.

Zato je spremenjena točka 3.3 enotnega dokumenta, da se upošteva ta informacija o teži svežih stegen, debelini maščevja in omejitvi količine izpostavljene mišice nad konico stegnenice.

5.15. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: zakol in značilnosti svežih prašičjih stegen – značilnosti svežih prašičjih stegen

Oddelek H je bil preoblikovan v člen 5(3), točka (b) (Značilnosti svežih prašičjih stegen), ki zdaj vključuje tudi podrobnosti o tehničnih in vizualnih značilnostih neizbrisnega žiga, ki ga namesti klavnica, določa njegovo velikost in vključuje prikaz ter podrobnosti tega žiga, da bi se dal večji poudarek temu elementu sledenja in sledljivosti v fazi zakola.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.16. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: Postopek proizvodnje

Podrobnosti o metodi proizvodnje, ki so bile prej na voljo v oddelku E specifikacije proizvoda, so bile preoblikovane v člen 5(4) (Postopek proizvodnje) in spremenjene, kot sledi:

— v podrobnostih faze (a), v kateri se prašičja stegna odstavijo, ohlajajo in obrezujejo: — so bile faze odstavljanja, ohlajanja in obrezovanja združene v eno fazo, saj je to bolj logičen način za predstavitev postopka proizvodnje: te tri faze se namreč izvedejo v sami klavnici in/ali obratu za razrez mesa; — sklic na prašiče s telesno temperaturo 40 °C je bil črtan, saj ni temeljil na nikakršni znanstveni podlagi. Besedilo namesto tega vsebuje sklic na „telesno temperaturo“; — sklica na izgubo teže in odstotek izgube teže svežega stegna je bil črtan, saj se ta lahko razlikuje glede na to, kako se v prvem primeru stegno ohlaja in kako se v drugem primeru obrezuje;

— v podrobnostih faze (b), tj. faze soljenja: — besedilo zdaj jasno in zaradi večje natančnosti določa, kdaj se dejanski postopek sušenja začne; — temperaturni razpon je bil povečan z 1–4 °C na 0–4 °C zaradi uskladitve s temperaturnim razponom za fazo ohlajanja in omogočanja lažjega upravljanja hladilnice, ne da bi to negativno vplivalo na postopek soljenja ali varnost proizvoda; revidirana so bila pravila glede vsebnosti vlage, da bi se zaradi lažjega preverjanja določila najnižja zahtevana vrednost namesto najvišje omejitve; — da bi se znižala vsebnost soli sušenega pršuta, sta bili obdobji, v katerih prašičja stegna ostanejo v prostorih za soljenje po vsakem soljenju, spremenjeni s „6–7 dni“ na „4–7 dni“ oziroma s „15–18 dni“ na „10–21 dni“;

— v opisu faze (c), tj. faze uležavanja: — namesto navedbe najkrajšega obdobja, v katerem pršuti ostanejo v prostoru za uležavanje (60–90 dni), je v besedilu zdaj naveden najkrajši čas „hladnih“ faz proizvodnje (ki vključujeta soljenje in uležavanje). Cilj te nove določbe je zagotoviti stabilnost proizvoda „Prosciutto di Parma“ z vidika organoleptičnih značilnosti in varnosti proizvoda; — temperaturni razpon se je podaljšal (z 1–5 °C na 0–5 °C), da bi se upoštevalo delovanje hladilnic, pravila glede vsebnosti vlage pa so bila revidirana, da bi se zaradi lažjega preverjanja določila najnižja zahtevana vrednost namesto najvišje omejitve; — v besedilu je zdaj opisan postopek „čiščenja“, ki ga obrati za sušenje običajno izvajajo v fazi uležavanja; — opisan je postopek postopnega večanja temperature pršutov, ki se običajno izvede pred izpiranjem;

— v opisu faze (d), v kateri se pršuti izperejo in posušijo, so bile črtane besede „skorja se odtrga“, saj ta postopek ne vpliva na postopek proizvodnje, obrati za sušenje pa se na podlagi svojih izkušenj sami odločijo, ali ga bodo izvedli ali ne;

— v opisu faze (e), ki vključuje pripravo pršutov na obešanje za sušenje, mazanje z mastjo in nato obešanje za sušenje: — besedilo zdaj določa, da se lahko začinjanje s poprom v vdolbini okoli izpostavljene konice stegnenice opravi med pripravo pršutov za obešanje za sušenje ali po njej, da bi se upoštevalo logično zaporedje postopkov v postopku proizvodnje; — besedilo se ne sklicuje več na „udarjanje“ pršuta, da se zagotovi oblasta oblika, saj se ta pripravi z obrezovanjem svežega prašičjega stegna; — v besedilu je zdaj navedeno, da se mazanje z mastjo lahko izvaja večkrat, ker je ta postopek bistven za zaščito izpostavljene površine pršuta; — določeno je, da se mazanje z mastjo izvaja v petem mesecu, saj je to potrebno za zaščito površine pred prekomerno presušitvijo in ustvarjanjem skorje, kar bi lahko preprečilo ustrezno presušitev pršuta, ki je obešen za sušenje.

člen 5(4) zdaj vsebuje opredelitev pojma „sušilnica proizvajalca“ zaradi natančnejše identifikacije subjekta, ki namešča žig in je odgovoren za najpomembnejše faze predelave, ki se izvaja v prvih šestih mesecih. „sušilnica proizvajalca“ mora biti identificirana z identifikacijsko kodo podjetja, ki se na koncu postopka sušenja med označevanjem pršuta namesti pod logotipom „vojvodske krone“. „sušilnica proizvajalca“ je navedena tudi na oznaki predpakiranega narezanega proizvoda „prosciutto di parma“, s čimer se dodatno zagotovita sledenje in sledljivost.

Besedilo se zdaj jasno sklicuje na možnost prenosa proizvoda iz ene sušilnice v drugo, pod pogojem da se to izvede šele po šestih mesecih in da je obrat prejemnika tudi registriran v sistemu za nadzor. Navedeno je tudi, da se proizvod „Prosciutto di Parma“ lahko prenese v skladišče za sušenje pršuta, registrirano v sistemu za nadzor.

Vključena sta prikaz žiga in njegov podroben opis, da bi se zagotovil večji poudarek na sledenju in sledljivosti proizvoda „Prosciutto di Parma“.

Specifikacije logotipa „vojvodske krone“, ki so bile prej na voljo v oddelku H specifikacije proizvoda, so bile preoblikovane in so zdaj na voljo v členu 5(4).

V besedilu je zdaj navedena tudi identifikacijska koda „sušilnice proizvajalca“, ki jo je treba vključiti v logotip zaradi sledenja in sledljivosti.

Člen 5(4) zdaj vključuje prikaz logotipa „vojvodske krone“, ki je vžgan na pršutih, skupaj z njegovimi podrobnostmi, da bi se zagotovil večji poudarek na sledenju in sledljivosti proizvoda „Prosciutto di Parma“. Določeno je tudi, da se lahko uporabljajo posebne identifikacijske oznake, da bi se olajšal nadzor, ki ga izvajajo organi, odgovorni za preverjanje skladnosti in kaznovanje morebitnih kršitev.

Ustrezno je bila spremenjena točka 3.6 enotnega dokumenta.

5.17. Sprememba, ki vpliva na ključni element: Postopek proizvodnje

Pravila glede najkrajšega časa sušenja, ki so bila prej navedena v oddelku E specifikacije proizvoda, so bila spremenjena in preoblikovana ter so zdaj na voljo v členu 5(4) (Postopek proizvodnje). Po povečanju najmanjše teže svežih prašičjih stegen se je podaljšal tudi najkrajši čas sušenja, da bi značilne lastnosti proizvoda „Prosciutto di Parma“, tj. barva ob razrezu, vonj in okus, ostale nespremenjene.

V točki 3(2) enotnega dokumenta je bil zato spremenjen tudi najkrajši čas sušenja.

5.18. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: odkoščevanje

Naslov člena 5(5) (Odkoščevanje) je bil določen v skladu s preoblikovanjem besedila, da bi se upoštevali kronološki vrstni red različnih postopkov ter različne vrste proizvoda „Prosciutto di Parma“.

Zato je spremenjena točka 3.2 enotnega dokumenta, da se zagotovi uskladitev z novo različico specifikacije proizvoda brez kakršnih koli sprememb dejanske vsebine.

5.19. Sprememba ključnega elementa: rezanje na rezine in pakiranje

Oddelek „Pravila za rezanje na rezine in pakiranje proizvoda ‚Prosciutto di Parma‘“ je bil črtan, ker ne spada več v specifikacijo proizvoda, informacije iz navedenega oddelka pa so bile preoblikovane in so zdaj na voljo v členu 5(6) (Rezanje na rezine in pakiranje) ter členu 8(3) (Označevanje proizvoda „Prosciutto di Parma“). To ne vpliva na dejstvo, da so bila „pravila za rezanje na rezine“ sestavni del specifikacije proizvoda od leta 2008 in da se nanje izrecno sklicuje Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1208/2013.

Zahteva, da je treba proizvod narezati na rezine in pakirati na „značilnem območju“, v katerem se proizvaja, je bila določena kot zaščita kakovosti, ko je združenje za zaščito proizvoda „Prosciutto di Parma“ prvič odobrilo „pravila za rezanje na rezine“ (leta 1996). Namen te zahteve je zagotavljanje porekla proizvoda in nadzora, vključno z vidika sledljivosti in zagotavljanja pristnosti za potrošnike. Opozoriti je treba, da je Sodišče Evropske unije kljub omejevanju prostega pretoka blaga ugotovilo, da je ta zahteva utemeljena s potrebo po tem, da strokovni inšpektorji izvajajo učinkovit nadzor (sodba z dne 20. maja 2003, Consorzio del Prosciutto di Parma proti Asda Stores Ltd, C-108/01).

Enotni dokument je bil zato spremenjen v točki 3.5 in točki 3.6.

5.20. Redakcijska sprememba: rezanje na rezine in pakiranje

Naslov člena 5(6) (Rezanje na rezine in pakiranje) je bil določen v skladu s preoblikovanjem besedila, da bi se upoštevali kronološki vrstni red različnih postopkov ter različne vrste proizvoda „Prosciutto di Parma“.

Informacije, ki so bile prej vključene v oddelek B, so bile preoblikovane v člen 5(6) in spremenjene, kot sledi:

— pojasnjeno je bilo razlikovanje med dvema vrstama embalaže, ki se uporabljata za predpakiran narezani proizvod „Prosciutto di Parma“, znanima kot „klasična“ in „za s seboj“, ki je že vključeno v Pravila za rezanje na rezine in pakiranje proizvoda „Prosciutto di Parma“, priložena k prejšnji različici specifikacije proizvoda;

— pojasnjeno je bilo, da metode rezanja na rezine, ki se uporabljajo, ne smejo vplivati na značilne organoleptične lastnosti proizvoda „Prosciutto di Parma“ in da se to pravilo uporablja tudi za predpakiran narezani pršut.

V skladu z novo strukturo besedila je bil člen 5(6), točka a (Posebna pravila za predpakiran narezani proizvod „Prosciutto di Parma“ v „klasični“ obliki) vstavljen v člen 5(6), točka a(iii), informacije, navedene v tem členu, pa so bile spremenjene, kot sledi:

— dodan je bil sklic na „pakiranje“, ker se narezani proizvod „Prosciutto di Parma“ lahko pakira samo v obratih za rezanje na rezine, saj pakiranje neposredno sledi rezanju na rezine, oba postopka pa se izvajata v istem prostoru. Dodana sta bila tudi sklica na vodno aktivnost in temperaturo shranjevanja predpakiranega narezanega pršuta, pod pogojem da se z uporabo te spremembe določita dve možnosti za shranjevanje predpakiranega narezanega proizvoda „Prosciutto di Parma“, in sicer pri temperaturah od 0 °C do 10 °C ter od 0 °C do 25 °C, ne da bi se sicer spremenile njegove zadevne tehnične značilnosti;

— zaradi večje jasnosti in lažje berljivosti je bila spremenjena preglednica s podrobnimi podatki o najkrajših rokih trajanja, ki so zdaj navedeni v naraščajočem vrstnem redu. Beseda „sušenje“ v drugem stolpcu je bila zaradi jasnosti spremenjena v „najkrajše sušenje“.

Zaradi večje jasnosti specifikacije proizvoda je bil vstavljen člen 5(6), točka (b) (Posebna pravila za predpakiran narezani proizvod „Prosciutto di Parma“ v obliki „za s seboj“).

Zato je spremenjena točka 3.5 enotnega dokumenta, da se zagotovi uskladitev z novo različico specifikacije proizvoda brez kakršnih koli sprememb dejanske vsebine.

5.21. Sprememba, ki vpliva na ključni element: posebna pravila za predpakiran narezani proizvod „prosciutto di parma“ v „klasični“ obliki

Spremenjena in preoblikovana je bila preglednica iz člena 12(3) (Vrste predpakiranega narezanega proizvoda „Prosciutto di Parma“), ki je bila prvotno na voljo v oddelku Pravila za rezanje na rezine in pakiranje. Zdaj je na voljo v členu 5(6), točka a(iii), in določa najkrajše roke trajanja, da bi se povečal nabor proizvodov „Prosciutto di Parma“, ki se lahko tržijo.

Natančneje, poleg tradicionalnega načina shranjevanja predpakiranega narezanega proizvoda „Prosciutto di Parma“ (pri temperaturah od 0 °C do 10 °C) je bila dodana tudi nova oblika shranjevanja pri temperaturah nad 10 °C, saj nekatere države, ki niso članice EU, kot je Švica, nimajo zakonodaje, ki bi urejala temperaturo shranjevanja mesnih proizvodov z vodno aktivnostjo pod 0,93. Zato je bila vstavljena nova preglednica, ki prikazuje pravila za predpakiran narezani proizvod „Prosciutto di Parma“ s temperaturami shranjevanja od 0 °C do 25 °C

Točka 3.5 enotnega dokumenta je bila zato spremenjena, da bi se upošteval najkrajši rok trajanja predpakiranega narezanega proizvoda „Prosciutto di Parma“, shranjenega pri temperaturi do vključno 10 °C, in navedlo shranjevanje predpakiranega narezanega proizvoda „Prosciutto di Parma“ v „klasični“ obliki pri temperaturah od 0 °C do 25 °C.

5.22. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: nadzor

Člen 7 (Nadzor) se doda v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1151/2012.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.23. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: cel proizvod „prosciutto di parma“ s kostjo in proizvod „prosciutto di parma“ brez kosti

Informacije o celem proizvodu „Prosciutto di Parma“ s kostjo in brez kosti, ki so bile prej na voljo v oddelku H specifikacije proizvoda, so bile preoblikovane v člen 8(1) (Cel proizvod „Prosciutto di Parma“ s kostjo) in člen 8(2) (Proizvod „Prosciutto di Parma“ brez kosti) ter spremenjene, kot sledi:

— v členu 8(1), točka (a), in členu 8(2), točka (a), je zdaj določeno, da mora biti ime proizvoda „Prosciutto di Parma“ navedeno na glavnem vidnem polju in se jasno razlikovati od drugih informacij, da bi bilo ustrezno razvidno. Določen je tudi položaj simbola ZOP EU v skladu z ustrezno zakonodajo EU;

— v skladu s členom 8(1), točka (b), in členom 8(2), točka (b), je treba v korist potrošnikov navesti sestavine, pri čemer se lahko uporabi beseda coscia (prašičje stegno), saj posebej opredeljuje del prašičjega telesa, ki se uporablja za proizvodnjo proizvoda „Prosciutto di Parma“;

— v skladu s členom 8(1), točka (c), in členom 8(2), točka (c), je treba v korist potrošnikov na oznakah proizvoda „Prosciutto di Parma“ navesti podrobnosti o „sušilnici proizvajalca“ ali „tržni sušilnici“, ki morata biti registrirani v sistemu za nadzor;

— lastnost „brez kosti“ je bila dodana v člen 8(2), da se pojasni, da je proizvod, ki se prodaja v kosih, proizvod „Prosciutto di Parma“ brez kosti;

— iz člena 8(2), točka (d), sta bili odstranjeni besedi „datum proizvodnje“, da bi bilo jasneje, da se sklic nanaša samo na datum začetka sušenja in nič drugega.

Točka 3.6 enotnega dokumenta je bila zato spremenjena, da bi se upoštevale te spremembe pri označevanju proizvoda „Prosciutto di Parma“ s kostjo in brez kosti.

5.24. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: predpakiran narezani proizvod „prosciutto di parma“ – predpakiran narezani proizvod „prosciutto di parma“ v „klasični“ obliki

Informacije, ki so bile prej na voljo v oddelku H specifikacije proizvoda, so bile preoblikovane in prenesene v člen 8(3), točka a (Predpakiran narezani proizvod „Prosciutto di Parma“ v „klasični“ obliki): informacije iz člena 13(1), (2), (3) in (6) (Oblika embalaže) Pravil za rezanje na rezine in pakiranje proizvoda „Prosciutto di Parma“ so bile preoblikovane in so zdaj na voljo v členu 8(3), točka a.

Vnesene so bile tudi naslednje spremembe:

— člen 8(3), točka a, se zdaj sklicuje na polno uradno ime zaščitene oznake („Prosciutto di Parma“), dodana pa so tudi pravila glede grafičnih elementov na embalaži zaradi opredelitve značilnosti „klasične“ oblike predpakiranega narezanega proizvoda „Prosciutto di Parma“;

— v informacijah iz člena 8(3), točka a(v), v zvezi s pravokotnikom, ki vsebuje identifikacijsko oznako embalerja, je bila oznaka „CXX“ spremenjena v „LXX“, ker se identifikacijske oznake izvajalcev rezanja na rezine, in embalerjev na seznamu, ki ga sestavi nadzorni organ, začnejo s črko „L“.

Člen 14 (Ime proizvajalca embalaže) Pravil za rezanje na rezine in pakiranje proizvoda „Prosciutto di Parma“ je bil črtan. Informacije, ki jih je vseboval, so bile preoblikovane in so zdaj na voljo v členu 8(3), točka a(ix).

Točka 3.5 in točka 3.6 enotnega dokumenta sta bili zato spremenjeni, da bi se upoštevale te spremembe pri označevanju predpakiranega narezanega proizvoda „Prosciutto di Parma“ v „klasični“ obliki.

5.25. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: predpakiran narezani proizvod „prosciutto di parma“ – predpakiran narezani proizvod „prosciutto di parma“ v obliki „za s seboj“

Informacije iz člena 13(4) in (5) (Oblika embalaže) Pravil za rezanje na rezine in pakiranje proizvoda „Prosciutto di Parma“ so bile preoblikovane in so zdaj na voljo v členu 8(3), točka (b) (Predpakiran narezani proizvod „Prosciutto di Parma“ v obliki „za s seboj“).

v člen 8(3), točka (b), so bile dodane slike embalaže proizvoda „prosciutto di parma“ v obliki „za s seboj“ ter ustrezne oznake z informacijami o proizvodu, da bi se jasno prikazale značilnosti navedene oblike predpakiranega narezanega proizvoda „prosciutto di parma“.

Zato so bile spremenjene informacije o označevanju predpakiranega narezanega proizvoda „Prosciutto di Parma“ v obliki „za s seboj“ iz točke 3.6 enotnega dokumenta, namesto njih pa je naveden povzetek, saj vseh podrobnosti o vseh spremembah specifikacije proizvoda ni mogoče navesti.

5.26. Sprememba, ki vpliva na ključni element: predpakiran narezani proizvod „prosciutto di parma“ – predpakiran narezani proizvod „prosciutto di parma“ v obliki „za s seboj“

Vstavljen je bil člen 5(6), točka (b)(iv) (Posebna pravila za predpakiran narezani proizvod „Prosciutto di Parma“ v obliki „za s seboj“), da bi se razširil nabor razpoložljivih oblik embalaže, kar bi podjetjem omogočilo več prožnosti pri proizvodnji in olajšalo izpolnjevanje povpraševanja potrošnikov, organoleptične značilnosti proizvoda „Prosciutto di Parma“ pa bi ostale nespremenjene.

Ustrezno je bila spremenjena točka 3.6 enotnega dokumenta.

5.27. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: pravila, ki veljajo za predpakiran narezani proizvod „prosciutto di parma“ v „klasični“ obliki in obliki „za s seboj“

Informacije iz člena 15 (Označevanje) Pravil za rezanje in pakiranje proizvoda „Prosciutto di Parma“ so bile preoblikovane v člen 8(3), točka (c) (Pravila, ki veljajo za predpakiran narezani proizvod „Prosciutto di Parma“ v „klasični“ obliki in obliki „za s seboj“), ter spremenjene, kot sledi:

— v členu 8(3), točka (c)(ii), je bil izraz „proizvajalec“ zaradi terminološke skladnosti spremenjen v izraz „sušilnica proizvajalca“;

— iz člena 8(3), točka (c)(iv), sta bili odstranjeni besedi „datum proizvodnje“, da bi bilo jasneje, da se sklic nanaša samo na datum začetka sušenja in nič drugega;

— v informacijah o „klasični“ obliki predpakiranega narezanega proizvoda „Prosciutto di Parma“ v členu 8(3), točka (c)(vi), je bil revidiran sklic na shranjevanje pri temperaturah od 0 °C do 10 °C, dodan pa sklic na shranjevanje pri temperaturah od 0 °C do 25 °C, pri katerih se lahko shranjuje predpakiran narezani proizvod „Prosciutto di Parma“ v „klasični“ obliki;

— v informacijah o predpakiranem narezanem proizvodu „Prosciutto di Parma“ v obliki „za s seboj“ v členu 8(3), točka (c)(vi), je zdaj določeno, da je treba pršut v tej obliki, za razliko od pršuta v „klasični“ obliki, ki se lahko shranjuje pri temperaturah od 0 °C do 25 °C, hraniti pri temperaturah od 0 °C do 10 °C, saj se pri obliki „za s seboj“ ne uporablja ločevalna folija, zato taka oblika ni primerna za temperature shranjevanja v višini do 25 °C;

— člen 8(3), točka (c)(viii), določa zahtevo za navedbo sestavin v korist potrošnikov, pri čemer se lahko uporabi beseda coscia (prašičje stegno);

— člen 8(3), točka (c), zdaj vključuje slike embalaž narezanega proizvoda „Prosciutto di Parma“, ki so drugačne od standardne oblike pladnja.

Točka 3.5 in točka 3.6 enotnega dokumenta sta bili zato spremenjeni in vključujeta povzetek, saj vseh podrobnosti o vseh spremembah specifikacije proizvoda ni mogoče navesti.

5.28. Sprememba, ki ne vpliva na ključni element: Nadaljnje specifikacije o predstavitvi in označevanju proizvoda „Prosciutto di Parma“

Pravila za uporabo kvalifikatorjev v povezavi z imenom „Prosciutto di Parma“, ki so bila prej na voljo v oddelku H, so bila preoblikovana in so zdaj na voljo v členu 8(4) (Nadaljnje specifikacije o predstavitvi in označevanju proizvoda „Prosciutto di Parma“).

Poleg tega se člen 8(4), točka (e), zdaj sklicuje na možnost uporabe simbolov združenja za zaščito v primeru nadaljnje segmentacije in certificiranja proizvoda „Prosciutto di Parma“, da bi se lahko izpolnjevale zahteve trga.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

„Prosciutto di Parma“

EU št.: PDO-IT-0067-AM05 – 18.12.2020

ZOP (X) ZGO ( )

1. ime

„Prosciutto di Parma“

2. drzava clanica ali tretja drzava

Italija

3. opis kmetijskega proizvoda ali zivila

3.1. vrsta proizvoda [v skladu s prilogo xi]

Razred 1.2: Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2. opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Proizvod je pršut vrste prosciutto crudo oblaste oblike, izdelan po postopku suhega razsoljevanja, ki traja vsaj 14 mesecev. Distalni del stegna (parkelj) in morebitne zunanje nepopolnosti, ki bi lahko kvarile podobo proizvoda, so odstranjeni. Tehta od 8,2 do 12,5 kg. Ob prerezu pršuta je meso enakomerne barve med rožnato in rdečo, marmorirano s čisto belo barvo maščobe. Meso je delikatnega in nežnega okusa, malo slano ter dišečega in značilnega vonja. Za pršut so značilne določene analitične vrednosti, tj. vsebnost vlage od 58,0 % do 63,0 %, vsebnost morske soli (natrijevega klorida) od 4,2 % do 6,0 % in vsebnost topnega dušika (kazalnik proteolize) od 25,0 % do 32,0 %. Te vrednosti se preizkusijo samo na vzorcu pustega mesa stegenske mišice pred vžiganjem logotipa „vojvodske krone“ na pršut. Po namestitvi logotipa se proizvod „Prosciutto di Parma“ lahko trži kot cel pršut s kostjo ali brez kosti, v obliki pakiranih kosov različnih tež in oblik, med drugim v obliki polovice pršuta, ali kot narezan pršut v ustrezni embalaži. Poleg logotipa ali namesto njega se lahko uporabljajo tudi druga sredstva identifikacije, ki so enako neizbrisna in neodstranljiva ter zagotavljajo sledenje in sledljivost proizvoda „Prosciutto di Parma“.

Ko je proizvod „Prosciutto di Parma“ označen in odkoščen, se lahko trži tudi kot predpakiran narezani pršut v „klasični“ obliki ali obliki „za s seboj“.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma

Dovoljena krmila, količine in načini uporabe so navedeni v eni preglednici. Možni sta obe metodi krmljenja prašičev, tj. dajanje krme v tekoči obliki, vključno s tradicionalno prakso dajanja krme s sirotko in/ali pinjencem, ter dajanje krme v suhi obliki.

Žitarice v krmi za rastoče pitance morajo predstavljati najmanj 45 % suhe snovi.

Dovoljena krmila so: koruzni krmni gluten in/ali zdrob iz koruznega glutena, koruza, sirek, ječmen, pšenica, tritikala, koruzna silaža, zdrob iz celih koruznih klasov, zdrob iz zrnja koruze in/ali koruznih storžev, manjše žitarice, pšenični otrobi in drugi stranski proizvodi predelave pšenice, lanena pogača, krma iz lanene pogače, zdrob iz lanenega semena in krma iz zdroba iz lanenega semena, dehidrirana pulpa pese, sadna in paradižnikova pulpa (paradižnikova mezga) kot prenašalki premiksov, sirotka, pinjenec, posušene žitne droži in topni ostanki, lucerna (posušena pri visoki temperaturi), melasa, proizvodi, pridobljeni med ekstrakcijo sojinih zrn, proizvodi, pridobljeni med ekstrakcijo sončničnih semen, proizvodi, pridobljeni med ekstrakcijo oljne ogrščice, zdrob iz koruznih kalčkov, grah, druga semena stročnic, kvasovke, lipidi s tališčem nad 36 °C, ribja moka ter pražena cela sojina zrna in/ali sojina pogača.

Žitarice morajo predstavljati najmanj 55 % suhe snovi v krmi za pitance ob zaključku reje, njihova prehrana pa mora vsebovati ista krmila, kot so navedena zgoraj, z izjemo ribje moke ter praženih celih sojinih zrn in/ali sojine pogače.

Medtem ko bi morale surovine, s katerimi se krmijo prašiči, izvirati z geografskega območja, na katerem poteka reja, in imeti ustrezne kakovostne značilnosti za zagotovitev, da prašiči uživajo dobro in zdravo hrano, pa v določenih letih 100-odstotno pridobivanje navedenih surovin na lokalni ravni morda ne bo tehnično izvedljivo zaradi podnebnih in komercialnih razlogov. V navedenem primeru sta v skladu s členom 1 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 kakovost proizvoda „Prosciutto di Parma“ in njegova povezava z lokalnim območjem vedno zagotovljena tako, da vsaj 50 % letnega vnosa suhe snovi za prašiče izvira z območja reje prašičev (Emilija - Romanja, Benečija, Furlanija - Julijska krajina, Lombardija, Piemont, Molize, Umbrija, Toskana, Marke, Abruci in Lacij).

Sveža stegna

Sveža prašičja stegna za proizvodnjo proizvoda „Prosciutto di Parma“ morajo izvirati od prašičev, ki so potomci:

a) merjascev tradicionalnih pasem italijanska large white, italijanska landrace in italijanska duroc, kot so bile izboljšane z italijansko rodovniško knjigo, bodisi čistopasemskih ali križancev med njimi, ter svinj tradicionalnih pasem italijanska large white in italijanska landrace, bodisi čistopasemskih ali križancev med njimi;

b) merjascev tradicionalnih pasem, navedenih v točki (a), in svinj križank ali svinj drugih genetskih tipov, pod pogojem, da so rejeni v okviru selekcijskih shem in/ali shem križanja, ki vključujejo pasme large white, landrace ali duroc, za vzrejo težkih prašičev, katerih namen je združljiv z italijansko rodovniško knjigo;

c) merjascev in svinj drugih genetskih tipov, pod pogojem, da so rejeni v okviru selekcijskih shem in/ali shem križanja, ki vključujejo pasme large white, landrace ali duroc, za vzrejo težkih prašičev, katerih namen je združljiv z italijansko rodovniško knjigo;

d) merjascev drugih genetskih tipov, navedenih v točki c, in svinj tradicionalnih pasem, navedenih v točki a.

Sveža prašičja stegna za izdelavo proizvoda ne smejo izvirati od:

— merjascev ali svinj;

— potomcev merjascev ali svinj, ki niso zajeti v zgornji kategoriji a, b, c ali d;

— prašičev z neželenimi lastnostmi, predvsem z občutljivostjo na stres (t. i. sindrom stresa pri prašičih ali PSS).

Sveža prašičja stegna, ki se uporabljajo za proizvodnjo proizvoda „Prosciutto di Parma“, morajo izvirati samo od trupov, uvrščenih v kategorijo „H“ (težki), ki tehtajo od 110,1 kg do 168 kg ter so razvrščeni v razrede „U“, „R“ ali „O“ lestvice Evropske unije za razvrstitev prašičjih trupov.

Sveža prašičja stegna za proizvodnjo proizvoda „Prosciutto di Parma“ imajo naslednje značilnosti: vzorec, odvzet iz zgornjih in spodnjih plasti maščevja stegenskega podkožja, kaže čvrstost maščobe, ki jo predstavlja vrednost joda največ 70 in/ali vsebnost linolne kisline največ 15 %. Debelina maščobe okoli zunanjega dela obrezanega svežega prašičjega stegna, merjena vertikalno od konice stegnenice, znaša najmanj 22 mm. Prašičje stegno ob dostavi v sušilnico tehta od 11,8 kg do 18,0 kg, da se omogoči najkrajši čas sušenja, tj. 14. mesecev. V t. i. „kroni“ je dovolj maščobe, ki prepreči, da bi skorja odstopila od spodnje mišičnine. Količina izpostavljene mišice nad konico stegnenice ne presega 9 mm (kratko obrezovanje).

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje proizvoda „Prosciutto di Parma“, od soljenja svežih prašičjih stegen do zaključka postopka sušenja, morajo potekati na „značilnem območju proizvodnje“ v parmski regiji v deželi Emilija - Romanja.

3.5. Posebna pravila za rezanje na rezine, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Po označevanju z logotipom in/ali drugimi sredstvi za identifikacijo iz točke 3.2, se proizvod „Prosciutto di Parma“ lahko trži kot cel pršut s kostjo ali brez kosti, v obliki pakiranih kosov različnih tež in oblik, med drugim v obliki polovice pršuta, ali kot narezan pršut v ustrezni embalaži.

Za zagotovitev njegove kakovosti, sledljivosti in pristnosti se proizvod „Prosciutto di Parma“ lahko reže na rezine in pakira samo na „značilnem območju proizvodnje“ iz točke 4 spodaj. Identifikacijski simbol ZOP mora biti prikazan na embalaži tako, da ga ni mogoče odstraniti ali izbrisati, kot je določeno v točki 3.6 spodaj. To pravilo je bistveno za ohranjanje kakovostnih značilnosti proizvoda „Prosciutto di Parma“ in zagotovitev njegovega popolnega sledenja in sledljivosti.

Predpakiran narezani proizvod „Prosciutto di Parma“ se lahko predstavi v „klasični“ obliki ali v obliki „za s seboj“. Za ti dve obliki se uporabljajo različne zahteve glede označevanja in najkrajši roki trajanja.

Kadar se proizvod „Prosciutto di Parma“ v „klasični“ obliki hrani pri temperaturah od 0 °C do 10 °C, vrednost njegove vodne aktivnosti ne sme presegati 0,91, vsebnost vlage ne sme biti manjša od 60 %, najkrajši rok trajanja pa je lahko največ 180 dni.

Kadar se proizvod „Prosciutto di Parma“ v „klasični“ obliki hrani pri temperaturah od 0 °C do 25 °C, vrednost njegove vodne aktivnosti ne sme presegati 0,90, vsebnost vlage ne sme biti manjša od 60 %, pridobljen pa mora biti iz pršutov, ki tehtajo največ 9,5 kg in ki so se sušili najmanj 18 mesecev. Pri pakiranju je treba uporabiti ločevalno folijo, najkrajši rok trajanja pa je lahko največ 30 dni.

Proizvod „Prosciutto di Parma“ v obliki „za s seboj“ je treba hraniti pri temperaturah od 0 °C do 10 °C, njegova vrednost vodne dejavnosti ne sme biti višja od 0,91, vsebnost vlage pa ne sme biti manjša od 60 %. Njegov najkrajši rok trajanja je 25 dni.

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Prvi element, ki je bil uporabljen za opredelitev proizvoda „Prosciutto di Parma“, ki sicer ni del označevanja, vendar loči proizvod od drugih proizvodov na trgu, je logotip „vojvodske krone“ (logotip, ki se namesti na pršute in upodablja stilizirano krono s petimi konicami ter krajevno ime „Parma“). To je oznaka, ki identificira in opisuje proizvod „Prosciutto di Parma“ ter opravlja dvojno funkcijo ločevanja proizvoda od drugih vrst pršuta prosciutto crudo, s čimer potrjuje njegovo pristnost in zagotavlja, da je proizvod opravil vse zahtevane faze proizvodnje in da so zadevni subjekti vse te faze evidentirali.

Uporaba označbe porekla je zakonita le, če je nameščen ta logotip in/ali drugo ali dodatno sredstvo identifikacije iz točke 3.2. Brez njega proizvoda ni mogoče označiti z označbo, označba pa ne sme biti prikazana ne na embalaži, ne na prodajnih listinah, ne pri sami prodaji (celega pršuta s kostjo ali brez kosti, v obliki pakiranih kosov različnih tež in oblik, med drugim v obliki polovice pršuta, ali narezanega pršuta v ustrezni embalaži).

Označba proizvoda „Prosciutto di Parma“ mora vključevati naslednje informacije:

— za cel proizvod „Prosciutto di Parma“ s kostjo: a) ime „Prosciutto di Parma“ ob simbolu ZOP Evropske unije mora biti navedeno na sprednji oznaki v glavnem vidnem polju in biti jasno ločeno od drugega besedila na oznaki; b) seznam sestavin: prašičje meso/svinjina/prašičje stegno/svinjsko stegno in morska sol; c) ime podjetja in/ali trgovsko ime ter naslov „sušilnice proizvajalca“ ali „tržne sušilnice“;

— za odkoščen in pakiran proizvod „Prosciutto di Parma“ (celi pršuti, polovice pršutov ali kosi): a) ime „Prosciutto di Parma“ ob simbolu ZOP Evropske unije mora biti navedeno na sprednji oznaki v glavnem vidnem polju in biti jasno ločeno od drugega besedila na oznaki; b) seznam sestavin: prašičje meso/svinjina/prašičje stegno/svinjsko stegno in morska sol; c) naslov obrata za pakiranje; d) datum začetka sušenja, v katerem sta navedena najmanj mesec in leto, če je žig nameščen na začetku sušenja in/ali če katero koli drugo uporabljeno sredstvo identifikacije, ki je enako neizbrisno in neodstranljivo, ni več vidno; e) ime podjetja in/ali trgovsko ime ter naslov „sušilnice proizvajalca“ ali „tržne sušilnice“;

— vse embalaže narezanega proizvoda „Prosciutto di Parma“ v „klasični“ obliki ali obliki „za s seboj“ morajo imeti standardiziran razdelek v zgornjem levem kotu, kjer so prikazani naslednji logotip „vojvodske krone“ in identifikacijska oznaka embalerja ter naslednje informacije: a) besede Prosciutto di Parma - denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 febbraio 1990, n. 26 e del Reg. (CE) n. 1107/96 [„Prosciutto di Parma“ – zaščitena označba porekla v skladu z Zakonom št. 26/90 z dne 13. februarja 1990 in Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96]; b) naslov obrata za pakiranje in rezanje na rezine; c) datum začetka sušenja, kot je prikazan na žigu.

Z izjemo izrazov disossato (brez kosti) in affettato (narezan na rezine) trgovsko ime ne sme vsebovati nobenih opisnih izrazov, kot so „klasičen“, „pristen“, „ekstra“ ali „super“, ali katerih koli drugih izrazov ali lastnosti.

4. Jedrnata opredelitev geografskega obmocja

„Značilno območje“, v katerem poteka postopek proizvodnje pršuta „Prosciutto di Parma“, je v parmski regiji v italijanski deželi Emilija - Romanja. To območje zajema del navedene regije, ki leži najmanj 5 km južno od ceste Via Emilia, in se širi proti jugu do nadmorske višine največ 900 metrov. Na vzhodu ga omejuje reka Enza, na zahodu pa potok Stirone.

Geografsko območje, s katerega je mogoče pridobiti surovine, je večje od „značilnega območja“ in obsega upravno ozemlje naslednjih italijanskih regij: Emilija - Romanja, Benečija, Furlanija - Julijska krajina, Lombardija, Piemont, Molize, Umbrija, Toskana, Marke, Abruci in Lacij.

5. Povezava z geografskim obmocjem

Posebne značilnosti proizvoda „Prosciutto di Parma“ so močno odvisne od okoljskih, naravnih in človeških dejavnikov v lokalnem območju, ki imajo prav tako lahko bistveno vlogo pri zagotavljanju upoštevanja visokih standardov kakovosti, zdravstvenih standardov ter standardov za varnost hrane. Značilnosti surovin so posebne za ožje geografsko območje srednje in severne Italije, vključno z regijo Furlanija - Julijska krajina, in so se ohranile vse od etruščanskih časov. Zaradi edinstvenih okoljskih razmer, ki jih ni mogoče ustvariti nikjer drugje, ter posebne nadarjenosti lokalnega prebivalstva, o čemer pričajo številna delujoča družinska podjetja, ki proizvajajo pršut, se je majhno območje tega ozemlja razvilo v „značilno območje proizvodnje“ proizvoda „Prosciutto di Parma“. Parma leži v osrčju nekdanje Cisalpinske Galije, katere prebivalci so vzrejali velike črede prašičev in so bili še posebej spretni pri proizvodnji slanega pršuta.

Zaradi svoje lokacije ima to „značilno območje“ edinstvene ekološke, podnebne in okoljske razmere: morski vetrovi, ki prihajajo z območja Versilije na toskanski obali, se umirijo med oljčnimi nasadi in borovimi gozdovi doline Val di Magra, ter se posušijo na apeninskih prelazih in navzamejo vonja po kostanjih, še preden pridejo do območja proizvodnje, kjer sušijo proizvod „Prosciutto di Parma“ in mu dajo značilen nežen okus.

Faze v tem postopku so določene z razvojem reje težkega prašiča za pozen zakol. Postopek se začne z uporabo lokalnih domačih pasem, se razvija hkrati z okoljskimi, družbenimi in gospodarskimi razmerami, zlasti pridelavo žitaric in predelavo mleka, ki zaznamujeta prakse krmljenja, ter se postopoma izoblikuje v naraven in edinstven rezultat proizvodnje, tj. proizvod z ZOP.

Pršut in metoda njegove proizvodnje sta omenjena v različnih, več stoletij starih dokumentarnih virih, sedanje območje proizvodnje pa je omenjeno tudi na seznamih gospodarske zbornice iz leta 1913. Prva popolnoma obrtniška dejavnost se je razvila v industrializiran proces, pri katerem pa so se kljub temu ohranile tradicionalne značilnosti proizvoda.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Ministrstvo je z objavo predlagane spremembe v zvezi z ZOP „Prosciutto di Parma“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 195 z dne 5. avgusta 2020 sprožilo nacionalni postopek ugovora. Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletišču:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali:

neposredno na domači strani italijanskega ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (http://www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (Kakovost) (v vodoravni vrstici na vrhu zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikacije, predložene v pregled Evropski uniji).

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.