SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2013 /* COM/2014/0510 final */





Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2013 KAZALO IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU. 5 PRORAČUN EU: OD PRIPRAVE DO RAZREŠNICE. 7 KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA*. 14 BILANCA STANJA. 17 IZKAZ FINANČNEGA USPEHA. 18 IZKAZ FINANČNEGA IZIDA. 19 IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH. 20 POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM. 21 ZBIRNA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA*. 98 IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2013 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 148(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom IX navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom. Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna. Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Evropske unije. [podpis] Manfred Kraff Računovodja Evropske komisije 24. julija 2014 PRORAČUN EU: OD PRIPRAVE DO RAZREŠNICE Konsolidirani zaključni račun Evropske unije (EU) vsebuje informacije o dejavnostih institucij, agencij in drugih organov EU, in sicer z vidika proračuna in računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Ta zaključni račun ne vključuje zaključnih računov držav članic. 1. LETNI PRORAČUN Iz proračuna EU se financirajo najrazličnejši politike in programi po vsej Evropski uniji. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) namreč v skladu s prednostnimi nalogami, ki sta jih Evropski parlament in Svet določila v večletnem finančnem okviru, na terenu izvaja posebne programe, dejavnosti in projekte. Ti lahko vključujejo vse od podpore izobraževalnim projektom za mobilnost učencev in učiteljev in podpore kmetom, produktivnih naložb, s katerimi se ustvarjajo ali ohranjajo delovna mesta, razvojne pomoči ter projektov za podporo boljšemu delovnemu okolju za delavce v EU do okrepljenega nadzora zunanjih meja. Več kot 90 % proračuna EU se porabi za financiranje takšnih politik in dejavnosti EU. Neposredna povezava med letnim proračunom in politikami EU se zagotavlja z oblikovanjem proračuna po dejavnostih. Nomenklatura proračuna, oblikovanega po dejavnostih, omogoča jasno opredelitev področij, na katera se nanašajo politike EU, in skupnih zneskov sredstev, dodeljenih vsakemu od teh področij. Področja so razdeljena na približno 200 dejavnosti, od katerih jih več kot 110 vključuje postavke operativnega proračuna in so zato v proračunski nomenklaturi prikazane kot proračunska poglavja. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti, ki se izvajajo, koristiti tretjim osebam na njihovih področjih delovanja. Druga področja pa niso operativna in zagotavljajo pravilno delovanje Komisije, tako na primer „usklajevanje in pravno svetovanje“ ter „proračun“. Struktura po dejavnostih zagotavlja skupni konceptualni okvir za določanje prednostnih nalog, načrtovanje, oblikovanje proračuna, spremljanje in poročanje, glavni cilj pa je krepitev gospodarne, učinkovite in uspešne porabe sredstev. Proračun pripravi Komisija, dokončno pa se v skladu s postopkom iz člena 314 Pogodbe o delovanju EU (PDEU) o njem dogovorita Parlament in Svet, običajno sredi decembra. 2. VIRI FINANCIRANJA EU EU ima dva glavna vira financiranja, in sicer iz prihodkov iz lastnih sredstev in raznovrstnih prihodkov. 2.1 Prihodki iz lastnih sredstev Prihodki iz lastnih sredstev samodejno pripadejo EU za financiranje njenega proračuna, ne da bi bila za to potrebna naknadna odločitev nacionalnih organov. Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. Skupni znesek lastnih sredstev ne sme presegati 1,23 % bruto nacionalnega dohodka (BND) EU. Lastna sredstva se lahko razdelijo na tradicionalna lastna sredstva, lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in sredstva na osnovi bruto nacionalnega dohodka (BND). 2.2 Raznovrstni prihodki Raznovrstni prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih EU, običajno predstavljajo manj kot 10 % celotnih prihodkov. Sem spadajo na primer prejete globe za kršitve pravil konkurence ter izdani nalogi za izterjavo od zasebnih in javnih dolžnikov v zvezi z vodenjem projektov EU. V to kategorijo spadajo tudi denarne kazni, ki jih naloži Sodišče EU državam članicam, ki ne izvršijo sodb. Za vsak dolg, ki ni plačan na datum zapadlosti, se zaračunavajo zamudne obresti. Če so dolžniki tretje osebe in ne države članice, lahko (Svet) in Komisija sprejme sklepe, s katerimi naloži obveznost plačila in so neposredno izvršljivi v skladu s pravili civilnega postopka, ki velja na območju, kjer je treba terjatev izvršiti. V primeru neplačila sproži pravna služba Komisije zoper dolžnike postopke za izterjavo dolga s pomočjo zunanjih odvetniških pisarn. 3. UPRAVLJANJE IN PORABA PRORAČUNA EU 3.1 Poglavitni odhodki iz poslovanja Odhodki EU iz poslovanja zajemajo različne razdelke finančnega okvira in so v različnih oblikah, odvisno od načina izplačevanja in upravljanja denarja. Komisija v zaključnem računu za leto 2013 svoje odhodke razvršča v naslednje skupine: Neposredno centralizirano upravljanje: kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije. Posredno centralizirano upravljanje: kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna zaupa organom EU ali držav članic, kot so javne agencije EU. Decentralizirano upravljanje: kadar Komisija nekatere naloge za izvrševanje proračuna prenese na tretje države. Deljeno upravljanje: po tej metodi upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Večina odhodkov spada pod ta način upravljanja, ki zajema področja, kot sta kmetijska poraba in strukturni ukrepi. Skupno upravljanje: pomeni, da Komisija nekatere naloge izvrševanja prenese na mednarodno organizacijo. Člen 58 nove finančne uredbe, s katerim so delno spremenjene metode izvajanja proračuna, se bo uporabljal šele od 1. januarja 2014. 3.2 Različni finančni udeleženci znotraj Komisije Kolegij komisarjev nosi kolektivno politično odgovornost, vendar v praksi sam ne izvaja svojih pooblastil za izvrševanje proračuna. Te naloge vsako leto prenese na posamezne javne uslužbence, ki odgovarjajo kolegiju in za katere veljajo finančna uredba ter kadrovski predpisi. Zadevni uslužbenci – v glavnem generalni direktorji in vodje služb – so imenovani „odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil“. Naloge za izvrševanje proračuna lahko prenesejo naprej na „odredbodajalce na podlagi nadaljnjega prenosa“. Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja v ta namen organiziranih dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika, vključno s sprejemanjem pravnih obveznosti, spremljanjem uspešnosti, plačevanjem in po potrebi izterjavo sredstev. Dobro finančno poslovodenje in ustrezno prevzemanje odgovornosti se znotraj vsake službe zagotavljata z ločevanjem upravljavskih kontrol (v rokah odredbodajalcev) od notranje revizije in kontrol skladnosti, in sicer z jasnimi standardi notranjega kontroliranja (ki temeljijo na mednarodnih standardih), predhodnimi in naknadnimi kontrolami, neodvisnimi notranjimi revizijami na podlagi ocen tveganja ter rednim poročanjem o dejavnostih posameznim komisarjem. Vsak odredbodajalec mora pripraviti letno poročilo o dejavnostih, in sicer o dejavnostih, za katere je odgovoren. V tem letnem poročilu o dejavnostih poroča o rezultatih politik in o svojem razumnem zagotovilu, ki ga morda ima, da so bila sredstva, ki so bila dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi. Komisija na podlagi člena 66 finančne uredbe sprejme zbirno poročilo na podlagi letnih poročil o dejavnostih ter skupno mnenje notranjega revizorja, s katerim prevzame skupno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU v skladu s členom 317 PDEU. To poročilo in letna poročila o dejavnostih so na voljo na: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_sl.htm. Računovodja izvršuje odredbe za plačilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov, vodenje računovodskih evidenc ter pripravo zaključnega računa institucije. Poleg tega mora računovodja podpisati zaključni račun z izjavo, da v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove. 3.3 Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev iz proračuna EU Preden se lahko prevzame pravna obveznost (kot je na primer pogodba ali sporazum o nepovratnih sredstvih) s tretjo osebo, mora v letnem proračunu obstajati proračunska vrstica, ki daje pravico do zadevne dejavnosti. Poleg tega mora biti v proračunski vrstici dovolj sredstev za kritje odhodkov. Če so ti pogoji izpolnjeni, je treba sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost, šele nato pa se lahko prevzame pravna obveznost. Iz proračuna EU je mogoče porabiti denar samo in šele potem, ko odredbodajalec sprejme proračunsko obveznost. Ko je proračunska obveznost odobrena, se vknjiži v proračunski računovodski sistem in odobritve se porabijo skladno s tem. Vendar to ne vpliva računovodske izkaze (ali glavno knjigo), saj stroški še niso nastali. 3.4 Izvrševanje plačil 3.4.1 Splošna pravila Nobenih plačil ni mogoče izvesti, dokler odredbodajalec, ki se ukvarja z zadevnim poslom, ne odobri proračunske obveznosti. Ko je plačilo odobreno v računovodskem sistemu, temu sledi nakazilo na račun upravičenca. Komisija na leto izvrši skoraj 1,9 milijona plačil. Sodeluje v medbančnem telekomunikacijskem omrežju SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). 3.4.2 Predhodno financiranje, izkazi stroškov in upravičenost odhodkov Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v posamezni pravni obveznosti. Likvidna sredstva oziroma predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v pravni obveznosti, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem, ki ga je prejel kot predhodno financiranje, vrniti EU. Plačano predhodno financiranje je torej dokončni odhodek šele, ko so izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede začetno plačilo, v bilanci stanja EU izkazano kot sredstvo. Znesek sredstva iz naslova predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov. Nekaj časa po plačilu predhodnega financiranja ustrezni organ EU prejme zahtevek za povračilo stroškov, v katerem je utemeljeno, kako je upravičenec v skladu s pravno obveznostjo porabil znesek predhodnega financiranja. Pogostost prejemanja teh zahtevkov za povračilo stroškov se spreminja, odvisna pa je od vrste financiranega ukrepa in pogojev, pri čemer ni nujno, da se ti zahtevki prejmejo ob koncu leta. Merila za upravičenost so določena v temeljnem aktu, razpisih za zbiranje predlogov, drugih informativnih dokumentih za upravičence do nepovratnih sredstev in/ali v pogodbenih določbah sporazumov o nepovratnih sredstvih ali sklepu o nepovratnih sredstvih. Po analizi se upravičeni zneski obravnavajo kot stroški in upravičenec je obveščen o morebitnih neupravičenih zneskih. 4. ZAŠČITA PRORAČUNA EU: FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE Finančna uredba in druga veljavna zadevna zakonodaja daje zlasti glede kmetijske in kohezijske politike pravico do preverjanja odhodkov še več let po tem, ko so nastali. Če se odkrijejo napake, nepravilnosti ali goljufije, se uporabijo izterjave ali finančni popravki. Odkrivanje napak, nepravilnosti ali goljufij in njihovi popravki so zadnja faza delovanja kontrolnih sistemov in so bistveni za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja. V primeru nepovratnih sredstev preverijo upravičenost odhodkov, ki bremenijo proračun, ustrezne službe EU, v primeru deljenega upravljanja pa države članice, in sicer na podlagi spremne dokumentacije, določene v veljavni zakonodaji ali v pogojih za posamezna dodeljena nepovratna sredstva. Da bi bilo razmerje med stroški in koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne dokumentacije pri končnih zahtevkih v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja pogosto strožja od preverjanj pri vmesnih zahtevkih in lahko tako odkrijejo napake pri vmesnih plačilih, ki se potem popravijo s prilagoditvijo končnega plačila. Poleg tega mora EU in/ali zadevna država članica preveriti verodostojnost spremne dokumentacije z izvajanjem pregledov v prostorih vložnika zahtevka, in sicer med izvajanjem financiranega ukrepa in/ali po njem (naknadno). V veljavni zakonodaji je predvidenih več vrst postopkov za obravnavanje napak, nepravilnosti ali goljufij, ki jih odkrijejo Komisija in države članice – podrobnejše informacije o tem so v pojasnilu 6 k računovodskim izkazom. 5. Najemanje in dajanje posojil EU je s temeljnimi akti, sprejetimi na podlagi Pogodbe EU, pooblaščena tudi za sprejemanje programov zadolževanja za zagotavljanje finančnih sredstev, ki so potrebna za finančno pomoč državam članicam in drugim državam. Komisija, ki deluje v imenu EU, trenutno upravlja tri glavne programe, in sicer evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM), plačilnobilančna posojila in makrofinančno pomoč, v okviru katerih lahko odobri posojila, ki jih financira z izdajo dolžniških instrumentov na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. Ker so sredstva pridobljena večinoma z „vzajemnimi“ posli, sicer ni neposrednega učinka na proračun EU, vendar je s pravnega vidika servisiranje dolga posojil še vedno obveznost EU. 6. FINANČNO POROČANJE Zaključni račun EU zajema dva ločena, a povezana dela: a) računovodske izkaze ter b) poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo podrobno evidenco izvrševanja proračuna. Zaključni račun sprejme Komisija, ki ga nato predloži v revizijo Evropskemu računskemu sodišču (v nadaljnjem besedilu: Sodišče), nazadnje pa še Evropskemu parlamentu in Svetu v okviru postopka podelitve razrešnice. Poleg navedenega letnega poročanja se pripravljajo tudi mesečna poročila o izvrševanju proračuna. 6.1 Računovodski izkazi Za pripravo računovodskih izkazov EU je odgovoren računovodja Komisije, ki mora prav tako zagotoviti, da ti v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove EU. Pripravljeni so v skladu z računovodskimi pravili EU, ki temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor (MRSJS). Za dodatne informacije glej pojasnilo 1 k računovodskim izkazom. 6.2 Proračunsko računovodstvo Za pripravo mesečnih in letnih poročil o izvrševanju proračuna je odgovoren računovodja Komisije. Samo proračun Komisije vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirana odobrena proračunska sredstva in diferencirana odobrena proračunska sredstva. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva so bila uvedena za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po financiranju večletnih poslov. Namenjena so predvsem kritju večletnih poslov. Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil: – odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razčlenijo v letne obroke prek več let. – odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. Z uvedbo diferenciranih sredstev je nastala vrzel med prevzetimi obveznostmi in izvedenimi plačili: ta vrzel, ki ustreza neporavnanim obveznostim, pomeni časovni zamik med trenutkom, ko se prevzamejo obveznosti, in trenutkom, ko se izvedejo ustrezna plačila. Ti zneski so znani kot neporavnane obveznosti („reste à liquider“ ali „RAL“). 7. REVIZIJA IN RAZREŠNICA 7.1 Revizija Zaključni račun in upravljanje sredstev EU revidira zunanji revizor, tj. Sodišče, ki pripravi letno poročilo za Evropski parlament in Svet. Glavna naloga Sodišča je opraviti neodvisno zunanjo revizijo zaključnega računa EU. Sodišče v okviru svojih nalog pripravi: (1) letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah; (2) mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem; (3) posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih področjih upravljanja. 7.2 Razrešnica Zadnja stopnja proračunskega cikla je podelitev razrešnice za proračun za dano proračunsko leto. V EU je organ, ki daje razrešnico, Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in pripravi dokončnega zaključnega računa Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji in drugim organom EU podelil razrešnico za izvrševanje proračuna EU za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa, letnega ocenjevalnega poročila Komisije ter letnega poročila Sodišča in odgovorov Komisije ter na dodatnih vprašanjih in zahtevah za informacije, naslovljenih na Komisijo. Pri podelitvi razrešnice gre za politični vidik zunanje kontrole izvrševanja proračuna in pomeni odločitev, s katero Evropski parlament na priporočilo Sveta Komisijo (in druge organe EU) „razreši“ njene odgovornosti za upravljanje posameznega proračuna, saj zaznamuje konec njegovega obstoja. Postopek razrešnice se lahko konča na tri načine: s podelitvijo, odlogom podelitve ali zavrnitvijo podelitve razrešnice. Sestavni del letnega postopka podelitve razrešnice v Evropskem parlamentu so zaslišanja s komisarji, ki jih člani odbora Evropskega parlamenta za proračunski nadzor izprašajo v zvezi s področji, za katera so odgovorni. Končno poročilo o razrešnici, vključno z izrecno zahtevo Komisiji, naj ukrepa, se sprejme na plenarnem zasedanju. Priporočilo Sveta glede razrešnice sprejme ECOFIN. Komisija poročilo Evropskega parlamenta o razrešnici in priporočila Sveta glede razrešnice obravnava v letnem poročilu o nadaljnjem ukrepanju, v katerem predstavi konkretne ukrepe, ki jih je sprejela za izvedbo zahtev Evropskega parlamenta in priporočil Sveta. EVROPSKA UNIJA PRORAČUNSKO LETO 2013 EVROPSKA UNIJA PRORAČUNSKO LETO 2013 KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA* * Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo. KAZALO KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA BILANCA STANJA. 17 IZKAZ FINANČNEGA USPEHA. 18 IZKAZ FINANČNEGA IZIDA. 19 IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH. 20 POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM. 21 1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE. 22 2. POJASNILA K BILANCI STANJA. 34 3. POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA. 56 4. POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA IZIDA. 67 5. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA. 68 6. ZAŠČITA PRORAČUNA EU. 72 7. MEHANIZMI FINANČNE PODPORE. 79 8. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ 85 9. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK. 92 10. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA. 94 11. OBSEG KONSOLIDACIJE. 95 BILANCA STANJA || || || V milijonih EUR || Pojasnilo || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 NEKRATKOROČNA SREDSTVA || || || Nematerialno premoženje || 2.1 || 237 || 188 Opredmetena osnovna sredstva || 2.2 || 6 104 || 5 978 Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi || 2.3 || 349 || 392 Finančna sredstva || 2.4 || 59 844 || 62 311 Terjatve in izterljivi zneski || 2.5 || 498 || 564 Predhodno financiranje || 2.6 || 38 072 || 44 505 || || 105 104 || 113 938 KRATKOROČNA SREDSTVA || || || Evidenca premoženja || 2.7 || 128 || 138 Finančna sredstva || 2.8 || 5 571 || 1 981 Terjatve in izterljivi zneski || 2.9 || 13 182 || 14 039 Predhodno financiranje || 2.10 || 21 367 || 13 238 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.11 || 9 510 || 10 674 || || 49 758 || 40 070 SREDSTVA SKUPAJ || || 154 862 || 154 008 || || || NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih || 2.12 || (46 818) || (42 503) Rezervacije || 2.13 || (1 323) || (1 258) Finančne obveznosti || 2.14 || (54 153) || (57 232) Druge obveznosti || 2.15 || (2 216) || (2 527) || || (104 510) || (103 520) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || Rezervacije || 2.16 || (545) || (806) Finančne obveznosti || 2.17 || (3 065) || (15) Obveznosti iz poslovanja || 2.18 || (92 594) || (90 083) || || (96 204) || (90 904) OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (200 714) || (194 424) || || || ČISTA SREDSTVA || || (45 852) || (40 416) || || || Rezerve || 2.19 || 4 073 || 4 061 Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic* || 2.20 || (49 925) || (44 477) || || || ČISTA SREDSTVA || || (45 852) || (40 416) * Evropski parlament je 20. novembra 2013 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti EU plačajo iz lastnih sredstev, ki jih zberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2014. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin. IZKAZ FINANČNEGA USPEHA || || || V milijonih EUR || Pojasnilo || 2013 || 2012 PRIHODKI || || || Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov || 3.1 || 141 241 || 130 919 Drugi prihodki iz poslovanja || 3.2 || 8 414 || 6 826 || || 149 655 || 137 745 ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Upravni odhodki || 3.3 || (9 269) || (9 320) Operativni stroški || 3.4 || (138 571) || (124 633) || || (147 840) || (133 953) PRESEŽEK IZ POSLOVANJA || || 1 815 || 3 792 Finančni prihodki || 3.5 || 2 038 || 2 157 Finančni izdatki || 3.6 || (2 045) || (1 942) Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih || || (5 565) || (8 846) Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov || 3.7 || (608) || (490) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (4 365) || (5 329) IZKAZ FINANČNEGA IZIDA || || || V milijonih EUR || Pojasnilo || 2013 || 2012 Poslovni izid v zadevnem letu || || (4 365) || (5 329) Poslovanje || 4.2 || || Odplačevanje || || 48 || 39 Amortizacija || || 401 || 405 (Povečanje)/zmanjšanje posojil || || 20 || (16 062) (Povečanje)/zmanjšanje terjatev in izterljivih zneskov || || 923 || (4 837) (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja || || (1 695) || (2 013) (Povečanje)/zmanjšanje zalog || || 10 || (44) Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij || || (196) || 299 Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti || || (29) || 16 017 Povečanje/(zmanjšanje) drugih obveznosti || || (311) || 468 Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja || || 2 511 || (1 390) Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki || || (1 023) || (1 497) Drugo gibanje nedenarnih sredstev || || (50) || 260 Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih || || 4 315 || 7 668 || || || Naložbene aktivnosti || 4.3 || || (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev || || (624) || (1 390) (Povečanje)/zmanjšanje finančnih naložb, obračunanih z uporabo kapitalske metode || || 43 || (18) (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || || (1 142) || (837) || || || ČISTI DENARNI TOK || || (1 164) || (8 261) || || || Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov || || (1 164) || (8 261) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta || 2.11 || 10 674 || 18 935 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta || 2.11 || 9 510 || 10 674 IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH || || || V milijonih EUR || Rezerve (A) || Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B) || Čista sredstva = (A)+(B) || Rezerva za pošteno vrednost || Druge rezerve || Skupni presežek/(primanjkljaj) || Poslovni izid v zadevnem letu STANJE NA DAN 31. 12. 2011 || (108) || 3 716 || (35 669) || (1 789) || (33 850) Gibanje rezerve za Jamstveni sklad || - || 168 || (168) || - || 0 Gibanje poštene vrednosti || 258 || - || - || - || 258 Drugo || - || 21 || (19) || - || 2 Dodelitev poslovnega izida za leto 2011 || - || 6 || (1 795) || 1 789 || 0 Proračunski rezultat za leto 2011, knjižen v dobro držav članic || - || - || (1 497) || - || (1 497) Poslovni izid v zadevnem letu || - || - || - || (5 329) || (5 329) STANJE NA DAN 31. 12. 2012 || 150 || 3 911 || (39 148) || (5 329) || (40 416) Gibanje rezerve za Jamstveni sklad || - || 46 || (46) || - || 0 Gibanje poštene vrednosti || (51) || - || - || - || (51) Drugo || - || 12 || (9) || - || 3 Dodelitev poslovnega izida za leto 2012 || - || 5 || (5 334) || 5 329 || 0 Proračunski rezultat za leto 2012, knjižen v dobro držav članic || - || - || (1 023) || - || (1 023) Poslovni izid v zadevnem letu || - || - || - || (4 365) || (4 365) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 || 99 || 3 974 || (45 560) || (4 365) || (45 852) POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE 1.1 PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA Računovodstvo EU se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe navedene finančne uredbe (UL L 362, 31.12.2012, str. 1). Evropska unija v skladu s členom 143 finančne uredbe pripravi računovodske izkaze na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Ta računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki so vključeni v konsolidacijo, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije. Računovodski izkazi se vodijo v eurih na osnovi koledarskega leta. 1.2 RAČUNOVODSKA NAČELA Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot osebi javnega prava je njihov namen zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Ta dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev. Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 2 in so enaka opisanim v MRSJS 1, in sicer: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. V skladu s členom 144 finančne uredbe so kvalitativne značilnosti finančnega poročanja ustreznost, zanesljivost, razumljivost in primerljivost. Za pripravo računovodskih izkazov v skladu z zgoraj navedenimi pravili in načeli mora poslovodstvo pripraviti ocene, ki vplivajo na navedene zneske nekaterih postavk v bilanci stanja in v izkazu finančnega uspeha, pa tudi na razkritja pogojnih sredstev in obveznosti. 1.3 KONSOLIDACIJA OBSEG KONSOLIDACIJE Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte (tj. institucije EU (vključno s Komisijo) in agencije EU), pridružene subjekte in skupna podjetja, kar pomeni 52 nadzorovanih subjektov, 5 skupnih podjetij in 4 pridružene subjekte. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu 11.1. k zaključnemu računu EU. V primerjavi z letom 2012 se je obseg konsolidacije razširil za 1 nadzorovan subjekt (agencija). Ta vključitev nima pomembnega vpliva na konsolidirane računovodske izkaze. NADZOROVANI SUBJEKTI Odločitev o vključitvi subjekta v konsolidacijo temelji na konceptu nadzora. Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere je Evropska unija neposredno ali posredno pooblaščena, da usmerja njihovo finančno in poslovno politiko, da bi lahko imela koristi od dejavnosti teh subjektov. To pooblastilo mora biti neposredno izvršljivo. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in se konča, ko takega nadzora ni več. Najpogostejši kazalniki nadzora znotraj EU so: ustanovitev subjekta na podlagi ustanovnih pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje subjekta iz splošnega proračuna, obstoj glasovalnih pravic v upravnih organih, revizija, ki jo opravi Sodišče, in razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament. Jasno je, da je treba vsak subjekt ustrezno oceniti za odločitev, ali eno ali več zgornjih meril zadostuje za sprožitev nadzora. V skladu s tem pristopom za institucije (razen Evropske centralne banke – ECB) in agencije EU (razen agencij iz nekdanjega drugega stebra) velja, da so pod izključnim nadzorom EU in so zato vključene v konsolidacijo. Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt. Vsi pomembni medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti EU se izločijo. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med subjekti so neznatni ter zato niso izločeni. SKUPNA PODJETJA Skupno podjetje je pogodbeni dogovor, po katerem EU in ena ali več strank („podvižnikov“) opravljajo gospodarsko dejavnost pod skupnim nadzorom. Skupni nadzor je pogodbeno dogovorjena delitev neposrednega ali posrednega nadzora nad dejavnostjo, iz katere pritekajo možne storitve. Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež EU v rezultatih skupno nadzorovanih subjektov se pripozna v izkazu finančnega uspeha, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervah. Začetni stroški in vsa gibanja (dodatni prispevki, delež v poslovnem izidu in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost skupnega podjetja v računovodskih izkazih na datum bilance stanja. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med EU in skupno nadzorovanimi subjekti so neznatni ter zato niso izločeni. Računovodske usmeritve skupnih podjetij se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki jih je sprejela EU za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah. PRIDRUŽENI SUBJEKTI Pridruženi subjekti so subjekti, na katere ima Evropska unija znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar jih ne nadzoruje. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima EU v njih neposredno ali posredno najmanj 20 % glasovalnih pravic. Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež EU v rezultatih pridruženih subjektov se pripozna v izkazu finančnega uspeha, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervah. Začetni stroški in vsa gibanja (dodatni prispevki, delež v poslovnem izidu in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost pridruženega subjekta v računovodskih izkazih na datum bilance stanja. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička pridruženega subjekta, zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med EU in pridruženimi subjekti so neznatni ter zato niso izločeni. Računovodske usmeritve pridruženih subjektov se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki jih je sprejela EU za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah. V primerih, ko ima EU najmanj 20-odstotni delež v skladu investicijskega kapitala, si ne prizadeva znatno vplivati na sklad. Taki skladi se zato obravnavajo kot finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. SUBJEKTI, KI NISO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO IN KATERIH SREDSTVA UPRAVLJA KOMISIJA Sredstva sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje EU, Evropskega razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za udeležence v njihovem imenu upravlja Komisija, vendar teh subjektov EU ne nadzoruje in zato niso konsolidirani v računovodskih izkazih – za več informacij o zadevnih zneskih glej pojasnilo 11.2 k zaključnemu računu EU. 1.4 PODLAGA ZA PRIPRAVO 1.4.1 Valuta in osnova za preračunavanje Funkcijska in predstavitvena valuta Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta EU. Posli in stanja Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Drugačne metode preračunavanja se uporabijo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena. Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra: Devizni tečaj eura Valuta || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 || Valuta || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 BGN || 1,9558 || 1,9558 || LTL || 3,4528 || 3,4528 CZK || 27,4270 || 25,1510 || PLN || 4,1543 || 4,0740 DKK || 7,4593 || 7,4610 || RON || 4,4710 || 4,4445 GBP || 0,8337 || 0,8161 || SEK || 8,8591 || 8,5820 HRK || 7,6265 || 7,5575 || CHF || 1,2276 || 1,2072 HUF || 297,0400 || 292,3000 || JPY || 144,7200 || 113,6100 LVL || 0,7028 || 0,6977 || USD || 1,3791 || 1,3194 Spremembe poštene vrednosti denarnih finančnih instrumentov, izraženih v tuji valuti in razvrščenih kot razpoložljivih za prodajo, ki izhajajo iz tečajnih razlik, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih in obveznostih, knjiženih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so vključene v rezervo za pošteno vrednost. 1.4.2 Uporaba ocen Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane. 1.5 BILANCA STANJA 1.5.1 Neopredmetena sredstva Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti. Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo. 1.5.2 Opredmetena osnovna sredstva Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi ali gradnji sredstva. Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v EU in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha v proračunskem obdobju, v katerem so nastali. Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški pripišejo njihovi preostali vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti: Vrsta sredstva || Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja Zgradbe || 4 % Naprave, stroji in oprema || 10 % do 25 % Pohištvo || 10 % do 25 % Vgrajena oprema || 10 % do 33 % Vozila || 25 % Računalniška strojna oprema || 25 % Druga opredmetena osnovna sredstva || 10 % do 33 % Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu finančnega uspeha. Najemi Kadar EU nosi večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Vsaka najemnina se dodeli med obveznosti in finančne stroške, tako da se doseže stalna obrestna mera za neporavnani del financiranja. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v druge obveznosti (nekratkoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha med trajanjem najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva v finančnem najemu se amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij. Kadar nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, najemodajalec, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, plačane za poslovne najeme, se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema. 1.5.3 Oslabitev nefinančnih sredstev Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti. Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi. 1.5.4 Naložbe Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi. Stroški kapitala se prilagodijo tako, da odražajo delež povečanj ali zmanjšanj čistih sredstev pridruženih subjektov in skupnih podjetij, ki jih je mogoče po začetnem pripoznanju pripisati EU. V primeru znamenj oslabitve je potreben odpis do višine nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se določi, kakor je opisano v pojasnilu 1.5.3. Če razlog za oslabitev pozneje preneha obstajati, se izguba zaradi oslabitve razveljavi na knjigovodsko vrednost, ki bi bila določena, če ne bi bila priznana izguba zaradi oslabitve. Naložbe v sklade tveganega kapitala Naložbe v sklade tveganega kapitala so razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (glej pojasnilo 1.5.5) in so v skladu s tem izkazane po pošteni vrednosti, dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vključno s tečajnimi razlikami), pa se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Ker naložbe v sklade tveganega kapitala nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo od postavke do postavke po nabavni vrednosti ali pripisani čisti vrednosti sredstva, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Neiztrženi dobički, ki izhajajo iz merjenja poštene vrednosti, se pripoznajo skozi rezerve, pri neiztrženih izgubah pa se oceni oslabitev zadevnih sredstev, da se ugotovi, ali se pripoznajo kot izgube zaradi oslabitve v izkazu finančnega uspeha ali kot spremembe rezerve za pošteno vrednost. 1.5.5 Finančna sredstva Razvrstitev EU svoja finančna sredstva razvršča v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja. (i) Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi EU. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu ni imela EU nobenih finančnih sredstev v tej kategoriji. (ii) Posojila in terjatve Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko EU zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v stalna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja. (iii) Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih EU namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu EU ni imela nobenih naložb iz te kategorije. (iv) Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so bodisi kot kratkoročna bodisi kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava EU odtujiti, kar je običajno preostala zapadlost na datum bilance stanja. Naložbe v nekonsolidirane subjekte in druge kapitalske naložbe (npr. posli rizičnega kapitala), ki se ne obračunajo po kapitalski metodi, so prav tako razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Začetno pripoznanje in merjenje Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se EU zaveže, da bo kupila ali prodala sredstvo. Posojila se pripoznajo, ko se posojilojemalcu nakažejo denarna sredstva. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha. Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno. Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se izmerijo glede na njihov nominalni znesek, ki se šteje kot poštena vrednost posojila. Razlogi za to: – „Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice. – Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM), plačilnobilančnih posojil (BOP) in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera. – Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha. Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali so se prenesle ter je EU prenesla večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom. Poznejše merjenje (i) Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb njihove poštene vrednosti, so vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali. (ii) Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha. (iii) Kar zadeva finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo, EU trenutno nima nobenih takih naložb. (iv) Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb njihove poštene vrednosti, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Kadar so takšna sredstva prodana ali oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila. Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih premišljenih poslov, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu. Kadar poštene vrednosti naložb v kapitalske instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve. Oslabitev finančnih sredstev EU ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Finančno sredstvo oslabi in izgube zaradi oslabitve nastanejo samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti. (a) Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu finančnega uspeha. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo. Izračun sedanje vrednosti ocenjenih denarnih tokov finančnega sredstva, danega v varščino, odraža denarni tok, ki bo morda nastal iz zasega posesti, zmanjšan za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz finančnega uspeha. (b) Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti Kadar so kapitalske naložbe razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve zadevnega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu finančnega uspeha, črta iz rezerv in pripozna v izkazu finančnega uspeha. Izgube zaradi oslabitve, pripoznane v izkazu finančnega uspeha za kapitalske instrumente, se ne razveljavijo skozi izkaz finančnega uspeha. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot za prodajo razpoložljivega finančnega sredstva, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz finančnega uspeha. 1.5.6 Zaloge Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi zaporednih cen (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredno pripisljive stroške in z njimi povezane splošne proizvodne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo. Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imela EU za pridobitev sredstva na datum poročanja. 1.5.7 Zneski predhodnega financiranja Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti EU. Znesek predhodnega financiranja se (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki) in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti. Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od obračunanih obresti in se vključi v bilanco stanja. 1.5.8 Terjatve Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Delni odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da EU ne bo mogla izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Glede obravnave prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta glej pojasnilo 1.5.14 spodaj. 1.5.9 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj. 1.5.10 Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih Pokojninske obveznosti EU upravlja pokojninske načrte z določenimi izplačili. Osebje prispeva iz svojih plač tretjino pričakovanih stroškov pokojnin, vendar se ta obveznost ne financira sproti. Obveznost, ki se pripozna v bilanci stanja za pokojninske načrte z določenimi izplačili, je sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin na datum bilance stanja. Obveznost iz naslova vnaprej določenih pokojnin izračunajo aktuarji po metodi predvidenih kreditnih točk („projected unit credit method“). Sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odlivov po obrestnih merah za državne obveznice, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezanih pokojninskih obveznosti. Aktuarski dobički in izgube, ki izhajajo iz izkustvenih prilagoditev in sprememb aktuarskih predpostavk, se takoj pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu finančnega uspeha, če spremembe pokojninskega načrta niso odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju določen čas (čas, potreben za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca). V tem primeru se stroški preteklega službovanja amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, potrebnem za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca. Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja EU zagotavlja svojim zaposlenim zdravstveno zavarovanje, in sicer v obliki povračila zdravstvenih stroškov. Za tekoče upravljanje je bil ustanovljen poseben sklad. Do sredstev tega sistema so upravičeni sedanji zaposleni, upokojenci, vdovci in njihovi vzdrževanci. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ (upokojencem, sirotam itd.) so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. Glede na naravo teh prejemkov je potreben aktuarski izračun. Obveznost v bilanci stanja je določena na podobni osnovi kot za pokojninske obveznosti (glej zgoraj). 1.5.11 Rezervacije Rezervacije se pripoznajo, kadar ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“). 1.5.12 Finančne obveznosti Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid ali kot finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti (najeta posojila). Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prejetimi sredstvi, zmanjšanimi za stroške posla, in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha v posojilih po metodi efektivnih obresti. Najeta posojila so razvrščena kot dolgoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha. Finančne obveznosti, razvrščene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, vključujejo izvedene finančne instrumente, kadar je njihova poštena vrednost negativna. Računovodsko se obravnavajo na enak način kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, glej pojasnilo 1.5.5. V tem proračunskem letu ni imela EU nobenih finančnih obveznosti v tej kategoriji. 1.5.13 Obveznosti iz poslovanja Znaten del obveznosti EU iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev EU. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku. Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih EU sprejme. 1.5.14 Aktivne in pasivne časovne razmejitve V skladu z računovodskimi pravili EU se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotoviti, da računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko. Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, EU pa je že opravila zadevno storitev ali dobavila zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju. 1.6 IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 1.6.1 Prihodki PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV V to postavko spada velika večina prihodkov EU, ki zajemajo predvsem neposredne in posredne davke ter zneske lastnih sredstev. Poleg davkov lahko EU prejema tudi plačila od drugih strank, kot so dajatve, globe in donacije. Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV Prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Komisija vpokliče sredstva od držav članic in zahteva njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklicani znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba. Tradicionalna lastna sredstva Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeta ustrezna mesečna poročila o računih A (ki vključujejo izterjane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso plačani Komisiji, ocenijo in pripoznajo kot prehodno nezaračunani prihodki. Četrtletna poročila o računih B (vključno z neizterjanimi in nezajamčenimi dajatvami ter zajamčenimi zneski, ki jih dolžnik izpodbija), prejeta od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene (25 %). Poleg tega se pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah. Globe Prihodki od glob se pripoznajo, ko je sprejet sklep EU o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede dolgoročne plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti. Po izdaji sklepa o naložitvi globe mu dolžniki lahko ugovarjajo v dveh mesecih od datuma obvestila o zadevnem sklepu: – če mu ne ugovarjajo, morajo plačati globo v za to določenem roku in EU dokončno pobere zadevni znesek, – če mu ugovarjajo, vložijo pritožbo v skladu s pravom EU. Vendar je treba tudi v primeru pritožbe glavnico globe plačati v predpisanem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 278 Pogodbe EU), ali pa se lahko v nekaterih okoliščinah in na podlagi privolitve računovodje Komisije namesto tega predloži bančno jamstvo za zadevni znesek. Če se podjetje pritoži zoper sklep in je že začasno plačalo globo, je znesek razkrit kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper sklep EU nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo terjatve. Če se namesto plačila prejme jamstvo, se globa še naprej obravnava kot terjatev. Če se zdi verjetno, da Splošno sodišče ne bo odločilo v prid EU, se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnana terjatev ustrezno odpiše. Skupne obresti, ki jih prejme Komisija na bančnih računih, na katere se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo. Od leta 2010 vse začasno plačane globe upravlja Komisija v posebej za to ustanovljenem skladu (sklad BUFI) in se vlagajo v finančne instrumente, ki so razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo. PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja. PRIHODKI OD OBRESTI IN ODHODKI ZA OBRESTI Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere EU oceni denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predčasnega plačila), ne upošteva pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste. Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve. PRIHODKI OD DIVIDEND Prihodki od dividend se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila. 1.6.2 Odhodki Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih EU sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Večino odhodkov EU predstavljajo odhodki za nemenjalne posle. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek. Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki. 1.7 POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI 1.7.1 Pogojna sredstva Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev verjeten. 1.7.2 Pogojne obveznosti Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU, ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. 2. POJASNILA K BILANCI STANJA NEKRATKOROČNA SREDSTVA 2.1 NEOPREDMETENA SREDSTVA || V milijonih EUR || Bruto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta || 379 Povečanja || 100 Odtujitve || (8) Druge spremembe || 2 Bruto knjigovodska vrednost ob koncu leta || 473 Nabrana amortizacija ob koncu prejšnjega leta || (191) Stroški amortizacije za zadevno leto || (48) Odtujitve || 5 Druge spremembe || 0 Nabrana amortizacija ob koncu leta || (235) || Neto knjigovodska vrednost ob koncu leta || 237 Neto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta || 188 Zgornji zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo. 2.2 OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA Med sredstva v gradnji na dan 31. decembra 2013 so vključena sredstva v višini 1 041 milijonov EUR (2012: 660 milijonov EUR) za projekt Galileo za globalni navigacijski satelitski sistem EU (GNSS), ki se razvija s pomočjo Evropske vesoljske agencije (ESA). Za odhodke v tem obdobju je bil kot stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, pripoznan znesek v višini 13 milijonov EUR. Ko bo sistem dokončan, ga bo sestavljalo 30 satelitov, dva nadzorna centra in približno 16 talnih postaj. Znesek v bilanci stanja ustreza stroškom, ki jih je mogoče usredstviti, ki jih je imela Komisija s tem projektom od 22. oktobra 2011 (datum, ko sta bila uspešno izstreljena prva dva satelita v sistemu). Pred tem datumom je – kot je bilo pojasnjeno v prejšnjem zaključnem računu – Komisija projekt obravnavala kot projekt v raziskovalni fazi, zato so bili v skladu z računovodskimi pravili EU vsi nastali stroški prikazani kot odhodki. Od začetka projekta in do konca sedanjega finančnega okvira znaša predvideni proračun 3 852 milijonov EUR. Za naslednji finančni okvir je predvidenih nadaljnjih 5 400 milijonov EUR, ki naj bi se porabili za popolno vzpostavitev sistema, njegovo izkoriščanje, zagotavljanje storitev programa Galileo do leta 2020 in pripravo naslednje generacije konstelacije, vse to pa se bo v celoti financiralo iz proračuna EU. Na datum bilance stanja so bili od oktobra 2011 izstreljeni skupno štirje sateliti, ko pa bo nato zaključeno njihovo testiranje, se bo končala faza projekta, ki zajema validacijo v orbiti. To fazo sta skupaj financirali EU in ESA in v skladu s sporazumom o nepovratnih sredstvih, ki sta ga sklenili, bo ESA ustvarjena sredstva uradno prenesla na EU. Za ta pravni prenos bo potreben pristanek sveta ESA, pri čemer je treba upoštevati, da so vse države članice ESA razen dveh (Norveške in Švice) tudi države članice EU. Trenutno Komisija nima razloga za domnevo, da bo katera od članic ESA ta prenos blokirala. Opredmetena osnovna sredstva || || || || || || || || V milijonih EUR || Zemljišča in zgradbe || Material in oprema || Pohištvo in vozila || Računalniška strojna oprema || Druga opredmetena osnovna sredstva || Finančni najemi || Sredstva v gradnji || Skupaj Bruto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta || 4 314 || 558 || 233 || 577 || 231 || 3 181 || 1 118 || 10 212 Povečanja || 30 || 61 || 14 || 60 || 22 || 87 || 516 || 790 Odtujitve || 0 || (22) || (15) || (46) || (8) || 0 || 0 || (91) Prerazporeditev med kategorijami sredstev || 312 || 11 || (1) || 2 || 3 || (312) || (14) || 0 Druge spremembe || 4 || 0 || 2 || 2 || 1 || (264) || (21) || (276) Bruto knjigovodska vrednost ob koncu leta || 4 660 || 608 || 233 || 595 || 248 || 2 692 || 1 599 || 10 635 Nabrana amortizacija ob koncu prejšnjega leta || (2 137) || (449) || (165) || (436) || (150) || (897) || 0 || (4 234) Stroški amortizacije za zadevno leto || (143) || (47) || (15) || (69) || (23) || (103) || 0 || (401) Odpis amortizacije || 5 || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 6 Odtujitve || 1 || 21 || 15 || 46 || 8 || 0 || 0 || 91 Prerazporeditev med kategorijami sredstev || (124) || 0 || 0 || (2) || 1 || 126 || 0 || 1 Druge spremembe || (1) || 0 || (2) || 0 || (1) || 11 || 0 || 7 Nabrana amortizacija ob koncu leta || (2 399) || (474) || (167) || (461) || (165) || (863) || 0 || (4 531) || || || || || || || || NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST OB KONCU LETA || 2 261 || 134 || 65 || 134 || 83 || 1 829 || 1 599 || 6 104 NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST OB KONCU PREJŠNJEGA LETA || 2 177 || 109 || 67 || 142 || 81 || 2 284 || 1 118 || 5 978 finančni NAJEMI Stroški, ki jih je treba še plačati v zvezi s finančnimi najemi in podobnimi upravičenostmi, so v bilanci stanja prikazani pri nekratkoročnih in kratkoročnih obveznostih (glej pojasnili 2.15 in 2.18.3). || || || || || || || || || || V milijonih EUR Poimenovanje || Kumulativni stroški (A) || Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati || Vrednost skupaj || Naknadni odhodki za sredstva || Vrednost sredstva || Amortizacija || Čista knjigovodska vrednost || || < 1 leto || > 1 leto || > 5 let || Obveznost skupaj (B) || (A+B) || (C) || (A+B+C) || (D) || (A+B+C+D) Zemljišča in zgradbe || 772 || 76 || 344 || 1 403 || 1 823 || 2 595 || 57 || 2 653 || (838) || 1 815 Druga opredmetena osnovna sredstva || 24 || 6 || 9 || 1 || 15 || 39 || - || 39 || (25) || 14 Skupaj ob koncu leta || 796 || 82 || 353 || 1 403 || 1 838 || 2 634 || 57 || 2 692 || (863) || 1 829 Obresti || 89 || 319 || 481 || 889 || || || || || Skupne prihodnje najmanjše najemnine ob koncu leta || 171 || 672 || 1 884 || 2 727 || || || || || Skupne prihodnje najmanjše najemnine ob koncu prejšnjega leta || 155 || 660 || 2 189 || 3 003 || || || || || 2.3 NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI || || || V milijonih EUR || Pojasnilo || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Deleži v skupnih podjetjih || 2.3.1 || 0 || 42 Deleži v pridruženih subjektih || 2.3.2 || 349 || 350 Skupaj || || 349 || 392 2.3.1 Deleži v skupnih podjetjih || || || || || || V milijonih EUR || Galileo || SESAR || ITER || IMI || GCV || Skupaj Znesek na dan 31. 12. 2012 || 0 || 0 || 10 || 32 || 0 || 42 Prispevki || 0 || 78 || 121 || 126 || 56 || 380 Delež v čistem rezultatu || 0 || (78) || (130) || (158) || (56) || (422) Znesek na dan 31. 12. 2013 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi. Komisiji je na podlagi njenih deležev v pridruženih subjektih mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti: || || V milijonih EUR || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Dolgoročna sredstva || 198 || 226 Kratkoročna sredstva || 63 || 106 Nekratkoročne obveznosti || 0 || 0 Kratkoročne obveznosti || (394) || (291) Prihodki || 1 || 8 Odhodki || (412) || (427) SKUPNO PODJETJE GALILEO V LIKVIDACIJI Konec leta 2006 se je za skupno podjetje Galileo začel postopek likvidacije, ki še ni končan. Subjekt v letu 2013 ni bil dejaven in je bil še vedno v postopku likvidacije. SKUPNO PODJETJE SESAR Cilj tega skupnega podjetja je zagotoviti posodobitev evropskega sistema upravljanja zračnega prometa in hitro izvedbo osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi z usklajevanjem in združevanjem vseh ustreznih raziskovalnih in razvojnih prizadevanj v EU. Na dan 31. decembra 2013 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju SESAR znašal 46,26 %. Skupni prispevek Komisije, ki je predviden za skupno podjetje SESAR (za obdobje 2007–2013), znaša 700 milijonov EUR. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 205 milijonov EUR. Nepripoznani delež izgub je rezultat tehnične računovodske operacije, ki je potrebna pri uporabi kapitalske metode obračunavanja. Te nepripoznane izgube ne predstavljajo izgube za EU in so posledica dejstva, da se pripoznanje odhodkov običajno izvrši pred povečanjem kapitala zaradi prispevkov v naravi, ki jih zagotovijo druga podjetja, ne EU. MEDNARODNA ORGANIZACIJA ZA FUZIJSKO ENERGIJO ITER Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER vključuje EU ter Kitajsko, Indijo, Rusijo, Južno Korejo, Japonsko in ZDA. Organizacija ITER je bila ustanovljena, da upravlja naprave ITER in spodbuja njihovo izkoriščanje, krepi javno razumevanje in sprejemanje fuzijske energije ter izvaja vse druge dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njenega namena. Prispevek EU (Euratoma) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER je zagotovljen prek agencije Fuzija za energijo ter vključuje tudi prispevke držav članic in Švice. Skupni prispevek je s pravnega vidika prispevek Euratoma za organizacijo ITER, saj države članice in Švica nimajo lastniških deležev v organizaciji ITER. Ker ima EU v pravnem smislu delež v skupnem podjetju Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER, ga mora Komisija pripoznati v svojem zaključnem računu. Na dan 31. decembra 2013 je lastniški delež Komisije v organizaciji ITER znašal 43,33 %. Skupni (okvirni) prispevek Euratoma, ki je predviden za organizacijo ITER (za obdobje 2007–2041), znaša 8 949 milijonov EUR. Skupne tehnološke pobude Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud, ki jih izvajajo skupna podjetja v smislu člena 187 Pogodbe, so bila ustanovljena za uresničevanje ciljev lizbonske agende za rast in delovna mesta. V to postavko sta vključeni skupno podjetje IMI in skupno podjetje za GCV (glej v nadaljevanju), tri druga skupna podjetja, in sicer ARTEMIS, Čisto nebo in ENIAC (glej pojasnilo 2.3.2 spodaj), pa je – čeprav so s pravnega vidika skupna podjetja – z računovodskega vidika treba obravnavati kot pridružene subjekte (in so zato kot taka vključena v pojasnilo 2.3.2), saj ima Komisija znaten vpliv nanje, ne pa skupnega nadzora nad njimi. SKUPNA TEHNOLOŠKA POBUDA ZA INOVATIVNA ZDRAVILA V OKVIRU SKUPNEGA PODJETJA IMI Skupno podjetje IMI podpira predkonkurenčne farmacevtske raziskave in razvoj v državah članicah in pridruženih državah, pri čemer si prizadeva za povečanje naložb v raziskave na biofarmacevtskem področju, ter spodbuja sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) pri svojih dejavnostih. Na dan 31. decembra 2013 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju IMI znašal 74,16 %. Največji okvirni prispevek Komisije znaša 1 milijardo EUR do 31. decembra 2017. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 16 milijonov EUR. SKUPNO PODJETJE ZA GORIVNE CELICE IN VODIK (GCV) Cilj skupnega podjetja za GCV je združiti sredstva javnega in zasebnega sektorja za okrepitev raziskovalnih dejavnosti, da bi povečali splošno učinkovitost evropskih raziskovalnih prizadevanj ter pospešili razvoj in uporabo tehnologij gorivnih celic in vodika. Na dan 31. decembra 2013 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju za GCV znašal 74,20 %. Največji okvirni prispevek EU znaša 470 milijonov EUR do 31. decembra 2017. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 67 milijonov EUR. 2.3.2 Deleži v pridruženih subjektih || || || || || V milijonih EUR || EIF || ARTEMIS || Čisto nebo || ENIAC || Skupaj Znesek na dan 31. 12. 2012 || 336 || 0 || 0 || 14 || 350 Prispevki || (2) || 20 || 125 || 37 || 180 Delež v čistem rezultatu || 9 || (20) || (125) || (50) || (186) Drugo gibanje lastniškega kapitala || 6 || 0 || 0 || 0 || 6 Znesek na dan 31. 12. 2013 || 349 || 0 || 0 || 0 || 349 Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi. Komisiji je na podlagi njenih deležev v pridruženih subjektih mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti: || || V milijonih EUR || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Sredstva || 499 || 505 Obveznosti || (240) || (191) Prihodki || 37 || 33 Presežek/(primanjkljaj) || (221) || (177) Evropski investicijski sklad Evropski investicijski sklad (EIS) je finančna institucija EU, specializirana za zagotavljanje rizičnega kapitala in jamstev za MSP. Komisija je vplačala 20 % svojega deleža, tako da je bilo stanje nevpoklicanega kapitala 720 milijonov EUR. || || V milijonih EUR || Kapital EIS skupaj || Kapital, ki ga je vpisala Komisija Delniški kapital skupaj || 3 000 || 900 Vplačano || (600) || (180) Nevpoklicano || 2 400 || 720 SKUPNO PODJETJE ARTEMIS Subjekt je bil ustanovljen za izvajanje skupne tehnološke pobude na področju vgrajenih računalniških sistemov skupaj z zasebnim sektorjem. Največji okvirni prispevek Komisije znaša 420 milijonov EUR. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 9 milijonov EUR (94,57 % lastniškega deleža). SKUPNO PODJETJE ČISTO NEBO Namen tega subjekta je pospešiti razvoj, potrjevanje in predstavitev čistih tehnologij zračnega prometa v EU, in zlasti vzpostaviti radikalno inovativen sistem zračnega prometa, katerega cilj je zmanjšati vpliv zračnega prometa na okolje. Največji okvirni prispevek Komisije znaša 800 milijonov EUR. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 72 milijonov EUR (57,80 % lastniškega deleža). SKUPNO PODJETJE ENIAC Namen skupnega podjetja ENIAC je opredeliti skupaj dogovorjen raziskovalni program na področju nanoelektronike, da bi se določile raziskovalne prednostne naloge za razvoj in prevzem ključnih pristojnosti na tem področju. Ti cilji bodo doseženi z združevanjem sredstev iz javnega in zasebnega sektorja za podporo raziskovalnim in razvojnim dejavnostim v obliki projektov. Skupna zaveza EU znaša 450 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2013 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju ENIAC znašal 95,41 %. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 26 milijonov EUR. 2.4 NEKRATKOROČNA FINANČNA SREDSTVA || || || V milijonih EUR || Pojasnilo || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 2.4.1 || 5 497 || 4 870 Posojila || 2.4.2 || 54 347 || 57 441 Skupaj || || 59 844 || 62 311 2.4.1 Nekratkoročna za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || || V milijonih EUR || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Jamstveni sklad* || 1 412 || 1 327 ESPJ v likvidaciji || 1 129 || 1 102 Naložbe sklada BUFI || 1 013 || 832 Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) || 789 || 593 Sklad za zagon pri ETF || 339 || 305 Evropska banka za obnovo in razvoj || 188 || 188 Posli rizičnega kapitala || 124 || 123 Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T || 90 || 52 Evropska agencija za kemikalije || 0 || 52 Druge za prodajo razpoložljive naložbe || 413 || 296 Skupaj || 5 497 || 4 870 * Jamstveni sklad ima obveznice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (20 milijonov EUR), ki jih je izdala Komisija, zato so te izločene. JAMSTVENI SKLAD Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, za katera da EU jamstvo na podlagi sklepa Sveta, zlasti posojila Evropske investicijske banke (EIB) zunaj EU in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj EU. Gre za dolgoročni instrument, ki zajema vsa neodplačana posojila, za katera jamči EU. Sklad se financira s plačili iz splošnega proračuna EU, ki so enaka 9 % vrednosti investiranega kapitala poslov, prihodki od obresti na investirana sredstva sklada in izterjanimi zneski v primeru zamude dolžnikov, za katere je sklad že moral aktivirati svoje jamstvo. Presežek ciljnega letnega zneska se vrne kot prihodek za splošni proračun EU. EU mora vključiti rezervo za jamstva za kritje posojil tretjim državam. Namen te rezerve je kriti potrebe Jamstvenega sklada in po potrebi aktiviranih jamstev, ki presegajo znesek na razpolago v Skladu, tako da ti zneski lahko bremenijo proračun. Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neodplačanih posojil ob koncu leta. ESPJ V LIKVIDACIJI Kar zadeva zneske ESPJ v likvidaciji, so vsa za prodajo razpoložljiva finančna sredstva dolžniški vrednostni papirji, ki so izraženi v eurih in kotirajo na delujočih trgih. NALOŽBE SKLADA BUFI Začasno plačane globe od 1. januarja 2010 upravlja Komisija v posebej za ta namen ustanovljenem skladu (sklad BUFI) in se vlagajo v finančne instrumente, razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (glej pojasnilo 8.2). SKLAD ZA FINANCIRANJE NA OSNOVI DELITVE TVEGANJA Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) upravlja EIB, naložbeni portfelj Komisije pa se uporablja za rezervacije za finančna tveganja za posojila in jamstva, ki jih EIB zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Skupni predvideni proračun Komisije za obdobje 2007–2013 je znašal do 1 milijarde EUR, od tega do 800 milijonov EUR izhaja iz posebnega programa „Sodelovanje“, do 200 milijonov EUR pa iz posebnega programa „Zmogljivosti“. EIB se je zavezala, da bo zagotovila enak znesek. Na dan 31. decembra 2013 je prispevek Komisije, vključno s prispevki držav Efte in tretjih držav, v RSFF znašal 1 231 milijonov EUR. Znesek, razkrit kot pogojna obveznost (pojasnilo 5.2.1), tj. 958 milijonov EUR, pomeni oceno največjega mogočega obsega izgube na dan 31. decembra 2013, ki bi jo utrpela Komisija v primeru neplačil v zvezi s posojili ali jamstvi, ki jih je dala EIB v okviru RSFF. Omeniti je treba, da je skupno tveganje Komisije omejeno na znesek, ki ga prispeva v sklad. Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo Iz Sklada za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo (ETF) se črpajo sredstva za program za rast in zaposlovanje, večletni program za podjetja in podjetništvo (MAP), program za konkurenčnost in inovativnost (CIP) ter pilotni projekt za prenos tehnologij, ki so pod skrbništvom EIS ter podpirajo ustanavljanje in financiranje zagona MSP z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala. Ob koncu leta so bile v zvezi s Skladom za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo in programom pomoči za MSP prevzete obveznosti za nadaljnjih 132 milijonov EUR, ki pa jih upravičenci še niso črpali. EVROPSKA BANKA ZA OBNOVO IN RAZVOJ Ker Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) ne kotira na nobeni borzi in glede na pogodbene omejitve, vključene v statut EBRD, ki se med drugim nanašajo na prodajo deležev, omejeno na nabavno vrednost in dovoljeno samo obstoječim delničarjem, se delež Komisije vrednoti po nabavni vrednosti, zmanjšani za morebiten odpis zaradi oslabitve. || || V milijonih EUR EBRD || Kapital EBRD skupaj || Kapital, ki ga je vpisala Komisija Delniški kapital skupaj || 29 601 || 900 Vplačano || (6 202) || (188) Nevpoklicano || 23 399 || 712 Posli rizičnega kapitala V okviru poslov rizičnega kapitala so finančnim posrednikom odobreni zneski za financiranje kapitalskih naložb. Upravlja jih Evropska investicijska banka, financirajo pa se v okviru evropske sosedske politike. INSTRUMENT ZA POSOJILNA JAMSTVA ZA PROJEKTE TEN-T Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T („Loan Guarantee Instrument for Ten-T Projects“, LGTT) je namenjen izdajanju jamstev za blažitev prihodkovnih tveganj v prvih letih izvajanja projektov vseevropskega prometnega omrežja. Jamstvo naj bi zlasti v celoti krilo kreditne linije v pripravljenosti („stand-by“), ki bi se lahko črpale, kadar denarni tokovi projekta ne bi zadostovali za servisiranje prednostnega dolga. Ta instrument je skupni finančni proizvod Komisije in EIB. Komisija v obdobju 2007–2013 LGTT dodeli do 250 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2013 je prispevek Komisije v LGTT znašal 162 milijonov EUR. Ob koncu leta 2013 je bilo podpisanih za 522 milijonov EUR posojil, ki jih krije to jamstvo. Znesek, pripoznan kot pogojna obveznost (39 milijonov EUR) pomeni oceno največjega mogočega obsega izgube na dan 31. decembra 2013, ki bi jo utrpela Komisija v primeru neplačil v zvezi s posojili, ki jih je dala EIB v okviru ukrepov LGTT. Omeniti je treba, da je skupno tveganje Komisije omejeno na znesek, ki ga prispeva v instrument. Druge za prodajo razpoložljive naložbe Poglavitna zneska, vključena v zgoraj navedene druge nekratkoročne za prodajo razpoložljive naložbe, sta Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (116 milijonov EUR) in Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (67 milijonov EUR). 2.4.2 Nekratkoročna posojila || || || V milijonih EUR || Pojasnilo || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Posojila, odobrena iz proračuna EU in ESPJ || 2.4.2.1 || 151 || 162 Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev || 2.4.2.2 || 54 196 || 57 279 Skupaj || || 54 347 || 57 441 2.4.2.1 Posojila, odobrena iz proračuna Evropske unije in ESPJ v likvidaciji || || || V milijonih EUR || Posojila s posebnimi pogoji || Stanovanjska posojila ESPJ || Skupaj Skupaj na dan 31. 12. 2012 || 146 || 16 || 162 Nova posojila || 4 || 0 || 4 Vračila || (18) || (5) || (23) Tečajne razlike || (6) || 0 || (6) Spremembe knjigovodske vrednosti || 12 || 1 || 13 Skupaj na dan 31. 12. 2013 || 138 || 12 || 151 Posojila s posebnimi pogoji so odobrena po ugodnejših obrestnih merah v okviru sodelovanja z državami nečlanicami. Vsi zneski zapadejo več kot 12 mesecev po koncu leta. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 7,73 % in 14,507 %. 2.4.2.2 Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev || || || || || || V milijonih EUR || Makrofinančna pomoč || Euratom || Plačilnobilančna posojila || EMFS || ESPJ v likvidaciji || Skupaj Skupaj na dan 31. 12. 2012 || 549 || 425 || 11 623 || 44 476 || 221 || 57 294 Nova posojila || 100 || - || - || - || - || 100 Vračila || (81) || (36) || - || - || - || (117) Tečajne razlike || - || (1) || - || - || (5) || (6) Spremembe knjigovodske vrednosti || 1 || (1) || - || (8) || (5) || (13) Skupaj na dan 31. 12. 2013 || 569 || 387 || 11 623 || 44 468 || 211 || 57 258 || || || || || || Dolgovani znesek < 1 leto || 31 || - || 3 033 || - || - || 3 064 || || || || || || Rok zapadlosti > 1 leto || 538 || 387 || 8 590 || 44 468 || 211 || 54 195 Za več informacij o najemanju in dajanju posojil glej pojasnilo 7. 2.5 NEKRATKOROČNE TERJATVE IN IZTERLJIVI ZNESKI || || V milijonih EUR || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Države članice || 478 || 545 Drugo || 20 || 19 Skupaj || 498 || 564 Od skupnih nekratkoročnih terjatev se 483 milijonov EUR (leta 2012: 550 milijonov EUR) nanaša na nemenjalne posle. Zneski, ki jih dolgujejo države članice, se nanašajo na neizvršene sklepe o popravkih zaradi skladnosti za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSSRP) 2.6 NEKRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE || || || V milijonih EUR || Pojasnilo || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Predhodno financiranje || 2.6.1 || 34 819 || 40 790 Vnaprej plačani izdatki || 2.6.2 || 3 253 || 3 715 Skupaj || || 38 072 || 44 505 2.6.1 Predhodno financiranje Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno predhodno financiranje. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade več kot dvanajst mesecev pred datumom poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Predhodno financiranje pomeni velik del skupnih sredstev EU, zato je deležno ustrezne in redne pozornosti. Opozoriti je treba, da mora obseg zneskov predhodnega financiranja v različnih programih zadostovati, da se upravičencu zagotovijo potrebna likvidna sredstva za začetek projekta, hkrati pa mora omogočati zaščito finančnih interesov EU ter upoštevati pravne in operativne omejitve ter omejitve zaradi stroškovne učinkovitosti. Komisija vse te vidike ustrezno upošteva v prizadevanju, da se izboljša nadaljnje spremljanje predhodnega financiranja. Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP), se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence – taki zneski predhodnega financiranja, plačani leta 2013, so znašali skupno 4,5 milijarde EUR (leta 2012: 4 milijarde EUR). Ta sklad je od EU ločen subjekt in ni konsolidiran v tem zaključnem računu – glej pojasnilo 11.2.3. || || V milijonih EUR Vrsta upravljanja || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Neposredno centralizirano upravljanje || 1 526 || 1 249 Posredno centralizirano upravljanje || 772 || 1 042 Decentralizirano upravljanje || 646 || 677 Deljeno upravljanje || 31 104 || 37 214 Skupno upravljanje || 694 || 592 Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij || 77 || 16 Skupaj || 34 819 || 40 790 Člen 58 nove finančne uredbe, s katerim so delno spremenjene metode izvajanja proračuna, se bo uporabljal šele od 1. januarja 2014. Največji del zneskov nekratkoročnega predhodnega financiranja je povezan s strukturnimi ukrepi za programsko obdobje 2007–2013: v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (KS) 19,6 milijarde EUR, Evropskega socialnega sklada (ESS) 5,6 milijarde EUR, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) 5,2 milijarde EUR ter Sklada za ribištvo (ESR) 0,6 milijarde EUR. Ker je veliko teh projektov dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva. Programsko obdobje 2007–2013 se približuje zaključni fazi in tako z njim povezano predhodno financiranje zapade v dvanajstih mesecih. Zato nekratkoročno predhodno financiranje upada, medtem ko se kratkoročno predhodno financiranje povečuje (glej pojasnilo 2.10). Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem To so jamstva, ki jih Komisija v nekaterih primerih zahteva od upravičencev, ki niso države članice, ob plačilu predujmov (predhodno financiranje). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je sprožilni dogodek povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2013 je „nominalna“ vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 1 124 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa 887 milijonov EUR (leta 2012: 1 348 milijonov EUR oziroma 1 083 milijonov EUR). 2.6.2 Vnaprej plačani izdatki || || V milijonih EUR || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Instrumenti finančnega inženiringa || 2 118 || 2 717 Sheme pomoči || 1 135 || 998 Skupaj || 3 253 || 3 715 V okviru strukturnih programov za obdobje 2007–2013 je mogoče državam članicam izplačevati sredstva iz proračuna EU kot prispevek v instrumente finančnega inženiringa (in sicer v obliki posojil, jamstev ali kapitalskih naložb), ki so bili vzpostavljeni in se upravljajo na odgovornost držav članic. Denarna sredstva, ki ob koncu leta v okviru teh instrumentov niso porabljena, so last EU (tako kot običajno predhodno financiranje) in se zato obravnavajo kot sredstvo v bilanci stanja Komisije. Vendar zadevni temeljni pravni akti držav članic ne zavezujejo, naj Komisiji redno poročajo o porabi teh predujmov, v nekaterih primerih pa jim jih ni treba niti opredeliti v izkazih odhodkov, ki jih predložijo Komisiji. Na podlagi tega dejstva in informacij, prejetih od držav članic o porabi sredstev, se ob koncu vsakega leta oceni vrednost tega sredstva. Podobno kot zgoraj se predujmi, ki so jih plačale države članice in ob koncu leta niso porabljeni, v bilanci stanja Komisije evidentirajo kot sredstva. Države članice lahko take predujme plačajo za različne sheme pomoči (državna pomoč, tržni ukrepi v okviru EKJS). Komisija je ocenila vrednost teh predujmov na podlagi informacij, ki so jih zagotovile države članice; zadevni zneski so vključeni v postavko sheme pomoči. KRATKOROČNA SREDSTVA 2.7 ZALOGE || || V milijonih EUR || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Znanstveni materiali || 81 || 81 Drugo || 47 || 57 Skupaj || 128 || 138 2.8 KRATKOROČNA FINANČNA SREDSTVA || || || V milijonih EUR || Pojasnilo || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 2.8.1 || 2 373 || 1 858 Posojila || 2.8.2 || 3 198 || 123 Skupaj || || 5 571 || 1 981 2.8.1 Kratkoročna za prodajo razpoložljiva finančna sredstva Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so kupljena zaradi svojega naložbenega donosa ali jih ima EU v lasti zaradi vzpostavitve posebne strukture sredstev ali sekundarnega vira likvidnosti in se zato lahko prodajo kot odziv na potrebe po likvidnosti ali spremembe obrestnih mer. V naslednji razpredelnici je pregled za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev s preostalo zapadlostjo do konca leta 2014: || || V milijonih EUR || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Naložbe sklada BUFI || 897 || 845 ESPJ v likvidaciji || 567 || 490 Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) || 408 || 160 Jamstveni sklad || 361 || 268 Evropska agencija za kemikalije || 76 || 69 Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T || 31 || 23 Druge za prodajo razpoložljive naložbe || 33 || 3 Skupaj || 2 373 || 1 858 2.8.2 Kratkoročna posojila V tej postavki so navedena predvsem dana posojila, pri katerih je preostanek obdobja do končne zapadlosti krajši od 12 mesecev po datumu bilance stanja (za več informacij glej pojasnilo 2.4.2.2). Povečanje v primerjavi z lanskim letom je posledica povračil posojil v okviru plačilnobilančne pomoči, določenih za leto 2014 (2 milijardi EUR Madžarska in 1 milijardo EUR Latvija). 2.9 KRATKOROČNE TERJATVE IN IZTERLJIVI ZNESKI || || || V milijonih EUR || Pojasnilo || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Globe || 2.9.1 || 4 071 || 4 090 Države članice || 2.9.2 || 5 574 || 6 270 Aktivne časovne razmejitve || 2.9.3 || 3 095 || 3 368 Druge terjatve in izterljivi zneski || 2.9.4 || 442 || 311 Skupaj || || 13 182 || 14 039 Po ocenah zajema ta postavka skupaj 12 638 milijonov EUR (leta 2012: 13 729 milijonov EUR) v zvezi z nemenjalnimi posli. 2.9.1 Globe Ta postavka se nanaša na zneske za izterjavo v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v višini 4 310 milijonov EUR (leta 2012: 4 357 milijonov EUR), zmanjšane za odpis v višini 239 milijonov EUR (leta 2012: 267 milijonov EUR). Za globe, ki ob koncu leta niso bile poravnane, so bila prejeta jamstva v skupni vrednosti 3 244 milijonov EUR (leta 2012: 2 513 milijonov EUR). Treba je omeniti, da je 1 032 milijonov EUR teh terjatev zapadlo v plačilo po 31. decembru 2013. 2.9.2 Države članice || || V milijonih EUR || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja || || Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) || 1 858 || 1 172 Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) || 41 || 14 Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI) || 45 || 44 Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD) || 155 || 136 Odpis || (819) || (814) Skupaj || 1 279 || 552 || || Izterljiv plačani DDV || 68 || 44 || || Lastna sredstva || || Določena na računu A || 47 || 45 Določena na posebnem računu || 1 228 || 1 294 Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti || 3 054 || 3 617 Odpis || (743) || (773) Drugo || 6 || 16 Skupaj || 3 592 || 4 199 || || Druge terjatve do držav članic || || Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja || 542 || 1 220 Drugo || 94 || 255 Skupaj || 636 || 1 475 || || Skupaj || 5 574 || 6 270 Povečanje terjatev v zvezi s kmetijstvom je v glavnem posledica neizvršenih sklepov o potrditvi skladnosti, saj je v nekaterih primerih datum izvedbe odložen za več let, v drugih pa se sklepi izvršijo s plačilom več odloženih letnih obrokov. Takšen primer so trenutno države članice, ki prejemajo finančno pomoč v skladu z Okvirnim sporazumom o Evropskem instrumentu za finančno stabilnost, ki je bil podpisan 7. junija 2010. Znesek lastnih sredstev, ki bo še prejet, se nanaša na spremembo proračuna št. 8/2013, sprejeto 20. novembra 2013. V skladu s členom 10 Uredbe Sveta št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 (UL L 130, 31.5.2000) so bili vpisi, ki ustrezajo popravkom prispevkov iz naslova BND, opravljeni prvi delovni dan januarja 2014. Treba je opozoriti, da so nekatere države članice izvršile svoja plačila vnaprej, kar pojasnjuje, zakaj je znesek za prejetje nižji od prispevka, zahtevanega v tej spremembi proračuna. Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja Ta postavka zajema predvsem terjatve do držav članic na dan 31. decembra, kakor so jih te prijavile in potrdile 15. oktobra. Terjatve, nastale po