SL ECB-PUBLIC  
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 11. novembra 2014 
o bančni zakonodaji 
(CON/2014/79) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je dne 1. oktobra 2014 prejela zahtevo slovenskega ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o ban čništvu1 (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Dne 20. oktobra 2014 je ECB prejela spremembe nekaterih dolo čb predloga zakona2. 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter tretje in šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES3, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije in vsebuje pravila v zvezi s finan čnimi institucijami, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost 
finančnih institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke 
je to mnenje sprejel Svet ECB.  
 
1.  Namen predloga zakona 
1.1 Predlog zakona med drugim ureja pogoje za us tanovitev, poslovanje in prenehanje kreditnih 
institucij, pooblastila in postopke za izvajanje nadzora nad poslovanjem kreditnih institucij ter 
pooblastila in postopke za obvladovanje makrobonitetnega ali sistemskega tveganja v zvezi s 
kreditnimi institucijami4. 
1.2 Predlog zakona nadomeš ča veljavni Zakon o ban čništvu5. Glavni namen sprememb, ki jih vsebuje 
predlog zakona, je prenos zakonodaje Unije, ki je bila pripravljena v zvezi z nedavno finan čno 
krizo in v odgovor nanjo, v nacionalno pravo a li prilagoditev nacionalnega prava zaradi takšne 
zakonodaje. Predlog zakona zlasti prenaša Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta6 
(v nadaljnjem besedilu: direktiva CRD IV) in  uvaja prilagoditve nacionalnega prava zaradi 
                                                 
1  Predlog zakona o ban čništvu (ZBan-2). 
2  Spremenjene dolo čbe se nahajajo v 400.-406. členu predloga zakona. 
3  Odlo čba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede 
osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
4  Glej prvi odstavek 1. člena predloga zakona. 
5  Zakon o ban čništvu (ZBan-1) (Uradni list Republike Slovenije, št. 99/10 – uradno pre čiščeno besedilo, 52/11 – popr., 
9/11 – ZPlaSS-B, 35/11, 59/11, 85/11, 48/12, 105/12, 56/13, 63/13 – ZS-K in 96/13). 
6  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij 
in bonitetnem nadzoru kreditnih instituc ij in investicijskih podjetij, sprememb i Direktive 2002/87/ES  in razveljavitvi 
direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338). 
ECB-PUBLIC  
2 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta7 (v nadaljnjem besedilu: uredba CRR). 
Predlog zakona prenaša tudi nekate re elemente Direktive 2014/59/EU8 (v nadaljnjem besedilu: 
direktiva BRRD), vklju čno z dolo čbami glede ukrepov za zgodnje posredovanje, na črtov sanacije 
in znotrajskupinske finan čne podpore. V lu či vzpostavitve enotnega mehanizma nadzora 
(v nadaljnjem besedilu: EMN) vsebuje predlog zak ona tudi prilagoditve zaradi Uredbe Sveta (EU) 
št. 1024/20139 (v nadaljnjem besedilu: uredba o EMN) in Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske 
centralne banke10 (v nadaljnjem besedilu: okvirna uredba o EMN). V teh prilagoditvah se med 
drugim odraža delitev pooblastil med organi, vklju čenimi v ban čni nadzor. 
1.3 Podobno, kot se to zahteva po veljavnem Zakonu o ban čništvu za člane uprave v bankah, predlog 
zakona uvaja zahtevo, da morajo tudi člani nadzornega sveta v bankah pridobiti dovoljenje Banke 
Slovenije za opravljanje te funkcije11. Predlog zakona tudi prenaša odgovornost za upravljanje 
sistema izmenjave informacij o boniteti strank z Združenja bank Slovenije na Banko Slovenije12. 
1.4 V predlogu zakona je predvideno sprejetje dodatn e zakonodaje za ureditev prenehanja in reševanja 
bank ter za ureditev sistema jamstva za vloge. V sk ladu z obrazložitvijo predloga zakona naj bi bila 
ta bodoča zakonodaja namenjena popolnemu prenosu direktive BRRD in Direktive 2014/49/EU13 
(v nadaljnjem besedilu: nova direktiva o sistemih jamstva za vloge) v nacionalno pravo. Do 
sprejetja te zakonodaje bodo prenehanje in reše vanje bank ter sistem jamstva za vloge urejeni z 
določbami veljavnega Zakona o ban čništvu, kakor bodo spremenjene in razširjene s predlogom 
zakona. Nove spremembe v zvezi z zgoraj omenjenim so navedene v nadaljevanju. 
 Sistem jamstva za vloge 
1.5  Predlog zakona uvaja spremembe sedanjega sistema jamstva za vloge14. Predviden je prehod od 
sistema z naknadnim financiranjem k sistemu s predhodnim financiranjem, in sicer z ustanovitvijo 
sklada za jamstvo vlog v Banki Slovenije. V skladu s predlogom zakona bodo imela sredstva 
sklada za jamstvo vlog ciljno raven 0,8 % vsote vseh zajam čenih vlog pri vseh bankah. Prispevki 
bank v sklad za jamstvo vlog se bodo zbirali postopoma, v obliki rednih in po potrebi izrednih denarnih prispevkov. Višina likvidnih naložb, ki jih morajo banke imeti za namene sistema jamstva 
za vloge, se bo zmanjšala za višino prispevkov, vpla čanih v sklad. Čeprav sklad za jamstvo vlog ne 
                                                 
7  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne 
institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1). 
8  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter 
reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 
2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) 
št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190). 
9  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike 
bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63). 
10  Uredba (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) Evropske central ne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za 
sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z 
imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna ured ba o EMN) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1). 
11  Določbe 55. člena predloga zakona.  
12  Določbe 407.-409. člena predloga zakona v povezavi s 390.a členom Zakona o ban čništvu in tretjim odstavkom 
397. člena predloga zakona. 
13  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 
12.6.2014, str. 149). 
ECB-PUBLIC  
3 bo imel lastne pravne osebnosti, bo lo čen od Banke Slovenije, ki ne bo odgovorna za njegove 
obveznosti. Če prispevki bank in njihove likvidne naložbe ne bodo zadoš čali ali ne bodo 
pravočasno na razpolago za pokritje obveznosti sklada za jamstvo vlog, predlog zakona 
predvideva, da sklad za zagotovitev manjkajo čih sredstev uporabi druge vire financiranja, in sicer z 
zadolževanjem, ali za časno finan čno pomoč države.  
 Predlog zakona poleg zagotovitve sklada za jamstvo vlog, ki bi bil na razpolago za izpla čilo 
zajamčenih vlog, kadar pridejo banke v ste čaj, tudi dolo ča, da je sklad na razpolago v kontekstu 
reševanja bank. V skladu s predlogom zakona se la hko v primeru izrednih ukrepov, ki vlagateljem 
zagotavljajo dostop do zajam čenih vlog, in kadar je to potrebno zaradi finan čne stabilnosti, sklad za 
jamstvo vlog uporabi v postopku reševanja do zneska ocenjene izgube, ki bi jo sklad utrpel v primeru ste čaja banke. 
 Sklad za jamstvo vlog se bo vzpostavil v Banki Slovenije, ki bo z njim tudi upravljala. Banka 
Slovenije ne bo odgovorna za obveznosti sklada, nj eni stroški, povezani z up ravljanjem sklada, pa 
se bodo krili v breme sredstev sklada
15. 
 Sklad za reševanje 
1.6  Predlog zakona dolo ča tudi vzpostavitev sklada za reševanje. Banke bodo morale vpla čati denarna 
sredstva kot kapitalsko naložbo v sklad za reševanje v roku najve č treh mesecev od uveljavitve 
predloga zakona. Ta kapitalska naložba bo skupno znašala 2,3 % vsote zajam čenih vlog pri vseh 
bankah. Naložbe bank v sklad za reševanje ne bodo prenosljive in se jim bodo lahko izpla čale le v 
primeru, če banka preneha ali se zoper banko za čne postopek ste čaja ali prisilne likvidacije.  
 V skladu s predlogom zakona lahko Banka Slovenije odlo či, da se sredstva sklada za reševanje 
uporabijo za financiranje reševanja bank, kadar je  to nujno, da se zagotovi stabilnost finan čnega 
sistema. Sredstva sklada za reševanje se lahko up orabijo za financiranje reševanja bank v obliki: (a) 
vplačila v kapitalske instrumente banke v postop ku reševanja ali v kapitalske instrumente 
premostitvene banke; (b) pris pevka prevzemni družbi, s katerim se pokrije finan čni primanjkljaj, ki 
konkretno nastane pri prenosu premoženja in obveznosti banke v postopku reševanja na prevzemno 
družbo; (c) prispevka k nadomestilu delni čarjem in drugim upnikom banke po izvedenem ukrepu 
prenehanja ali konverzije kva lificiranih obveznosti banke, kadar so njihove izgube ve čje, kot bi bile 
v primeru insolventnosti banke; in (d) posojil, garancij,  jamstev ali drugih vrst zavarovanj banki, ki 
so ji bili izre čeni izredni ukrepi ali premostitveni banki.  
 Podobno kot sklad za jamstvo vlog se bo tudi sklad za reševanje vzpostavil v Banki Slovenije. Ne 
bo imel lastne pravne osebnosti, bo pa, kot to dolo ča predlog zakona, odgovarjal za obveznosti, ki 
jih bo prevzel, in sicer tako, da se bodo takšne obveznosti poravnale s sredstvi v skladu. Skladno s tem predlog zakona dolo ča, da Banka Slovenije ne bo odgovarjala za obveznosti sklada za 
reševanje in da bo stroške Banke Slovenije, povezane z upravljanjem sklada, kril sklad
16. 
                                                                                                                                                             
14  Sedanji sistem jamstva za vloge je urejen v poglavju 8 Zakona o ban čništvu. 
15  Določbe 400.-402. člena in 405. člena (kot je bil spremenjen) v povezavi s tretjim odstavkom 397. člena predloga zakona.  
16  Določbe 403. člena in 404. člena (kot je bil spremenjen) predloga zakona. 
ECB-PUBLIC  
4  Druge spremembe 
1.7  Drugi ukrepi, ki jih uvaja predlog zakona, vklju čujejo: (a) nov instrument za reševanje – 
premostitvena banka17; (b) možnost pred časnega popla čila obveznosti banke zaradi postopnega 
prenehanja banke18; in (c) nekatere predlagane spremembe pravil o vrstnem redu terjatev upnikov v 
primeru ste čaja banke19. 
 
2. Splošne pripombe 
2.1 Predlog zakona namerava vklju čiti slovensko nacionalno strukturo ban čnega nadzora v EMN in 
zagotoviti, da se ne pojavijo nobene pravne ovire  po nacionalnem pravu v zvezi z izvajanjem nalog 
ECB, ob pomo či pristojnega nacionalnega organa, na podro čju bančnega nadzora po uredbi o 
EMN. ECB razume, da pravila ne name ravajo zožiti ali spremeniti podro čja uporabe uredbe o 
EMN in okvirne uredbe o EMN, ki se neposredno uporabljata. V tej zvezi ECB pozdravlja dolo čbe 
9. in 235. člena predloga zakona, ki vsebujejo splošno napotilo na delitev pooblastil med Banko 
Slovenije in ECB po uredbi o EMN. 
2.2 Predlog zakona prenaša dolo čene elemente direktive BRRD, vklju čno z dolo čbami glede ukrepov 
za zgodnje posredovanje, na črtov sanacije in znotrajskupinske finan čne podpore. ECB razume, da 
bodo slovenski organi preostal e elemente direktive BRRD ter tudi novo direktivo o sistemih 
jamstva za vloge prenesli v lo čen zakon, s čimer naj bi se zagotovil popoln prenos omenjenega 
prava Unije v nacionalno pravo. V tem kontekstu bi lahko slovenski organi glede na to, da je Banka 
Slovenije nacionalna centralna banka in deluje kot nadzorni organ in tudi kot organ za reševanje, 
izvedli tudi ustrezne strukturne ureditve za zagotovitev lo čevanja med funkcijo reševanja in 
drugimi funkcijami Banke Slovenije20.  
  
3. Nadomestila za nadzor in globe 3.1 V skladu z 239. členom predloga zakona morajo banke za financiranje nadzorniških nalog Banke 
Slovenije slednji pla čevati nadomestila za nadzor. Letni znesek nadomestil, ki jih je treba pla čati 
Banki Slovenije, ne sme presegati de janskih stroškov nadzora v zadevnem letu. Prihodki iz taks, ki 
se zaračunajo v zvezi s postopki za izdajo dovoljenj in postopki nadzora Banke Slovenije, se 
odštejejo od stroškov nadzora. V skladu s šestim odstavkom 265. člena predloga zakona postane 
izkupiček iz sankcij, ki se izre čejo bankam za kršitve bonitetnih pravil, prihodek Banke Slovenije 
in se upoštevajo pri dolo čanju stroškov nadzora nad bankami za namene 239. člena predloga 
zakona. 
                                                 
17  Določbe 406. člena predloga zakona. Banka Slovenije razpolaga z drugimi instrumenti za reševanje, glej poglavje 7.7 
Zakona o ban čništvu. 
18  Določbe 398. člena predloga zakona.  
19  Določbe 399. člena predloga zakona. 
20  Glej člen 3(3) direktive BRRD. 
ECB-PUBLIC  
5 3.2 Medtem ko upoštevno pravo Unije, in sicer direktiva CRD IV, uredba CRR, uredba o EMN in 
okvirna uredba o EMN, ne opredeljujejo, komu naj bi pripadal izkupi ček iz sankcij, ki jih izre čejo 
pristojni nacionalni organi, 137. člen okvirne uredbe o EMN dolo ča, da je izkupi ček iz upravnih 
kazni, ki jih naloži ECB po 18. členu uredbe o EMN, premoženje ECB. Ti zneski se ne bodo 
odšteli od nadomestil za nadzor, ki jih bodo morale banke pla čati ECB v skladu s 30. členom 
uredbe o EMN. 
 
4. Sklad za jamstvo vlog – vloga države  
4.1 V skladu z drugim odstavkom 401. člena predloga zakona v primer u, kadar sredstva sklada za 
jamstvo vlog, in sicer redni prispevki bank, likvidn e naložbe, ki jih banke morajo imeti za namene 
sistema jamstva za vloge, izredni prispevki bank in posojila, ki jih pridobi sklad za sistem jamstva 
za vloge, ne zadoš čajo za pokritje obveznosti sklada za ja mstvo vlog, Banka Slovenije predlaga 
državi, da ta za časno pokrije kakršne koli primanjkljaje v skladu za jamstvo vlog v skladu z drugim 
odstavkom 313. člena Zakona o ban čništvu. 
4.2 Pomembno je, da se v lu či prepovedi denarnega financiranja iz 123. člena Pogodbe zagotovi, da 
predlog zakona, skupaj s 313. členom Zakona o ban čništvu, jasno dolo ča obveznost države, da 
pokrije kakršen koli finan čni primanjkljaj v skladu za jamstvo vlog. 
 
5. Sklad za reševanje – vidiki finan čne stabilnosti 
5.1 ECB pozdravlja vzpostavitev sklada za reševanje v Sloveniji s predhodnim financiranjem. Toda ni 
jasno, kako se bo predlagani sklad za reševa nje prilegal okviru direktive BRRD, ki mora biti 
prenesena v nacionalno zakonodajo do 31. decembra 2014. ECB razume, da bodo slovenski organi 
direktivo BRRD v celoti prenesli v nacionalno zakonodajo z lo čenim zakonom, in pomembno je, 
da se zagotovi skladnost med takim prenosom in predlogom zakona. 
5.2 Skupna kapitalska naložba, ki jo bodo banke morale vpla čati v sklad za reševanje v treh mesecih, 
se zdi relativno velika. Zato se priporo ča, da nacionalni organi skrbno ocenijo, kako bi velikost te 
skupne kapitalske naložbe in časovni okvir, v katerem jo bo treba vpla čati, lahko vplivala na 
zadevne banke. Glede na to, da bo naložba denarna in da se bankam ne more izpla čati, razen če 
banka preneha, bi organi v izog ib neželenim posledicam za finan čno stabilnost zlasti lahko ocenili 
učinek predloga zakona na likvidnostni in kapitalski položaj bank.  
 
6.  Sklad za jamstvo vlog in sklad za reševanje – odgovornost Banke Slovenije Banka Slovenije bo upravljala sklad za jamstvo vlog in sklad za reševanje v skladu s predlogom zakona. 
Čeprav predlog zakona navaja, da Banka Slovenije ne bo nosila nobene odgovornosti za obveznosti teh 
skladov, se vprašanje morebitne odgovornosti Banke Slovenije v zvezi z upravljanjem skladov ne zdi 
popolnoma jasno. Ob upoštevanju strukture teh skladov, kakor je opisana zgoraj, bi organi morda lahko 
ECB-PUBLIC  
6 preučili, ali bi bilo za predlog zakona koristno, če se pojasnijo pravne posledice morebitne kršitve 
obveznosti Banke Slovenije pri upravljanju skladov. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB. 
  
V Frankfurtu na Majni, 11. novembra 2014 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI