OBVESTILO KOMISIJE

Smernice o zaključku operativnih programov, sprejetih za pomoč iz Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (2014–2020)

(2021/C 522/01)

IZJAVA O OMEJITVI ODGOVORNOSTI: „To je delovni dokument, ki ga je pripravila Komisija. Na podlagi veljavne zakonodaje EU zagotavlja tehnične smernice za sodelavce in organe, ki sodelujejo v postopku zaključevanja Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim. Te smernice ne vplivajo na razlago Sodišča in Splošnega sodišča.

Kazalo

1. SPLOŠNA NAČELA

2. MOŽNOST PREDČASNEGA ZAKLJUČKA

3. ROK ZA SPREMEMBO PROGRAMOV

4. FINANČNO POSLOVODENJE

4.1. Sprostitev obveznosti

4.2. Obračun predhodnega financiranja

4.3. Izračun končne razlike

4.4. Preveliko število rezervacij

5. POROČANJE O IZVAJANJU OB ZAKLJUČKU

6. NEPRAVILNOSTI

6.1. Obravnavanje nepravilnosti v končnem obračunskem letu

6.2. Zneski, ki jih je treba izterjati, in neizterljivi zneski

6.3. Tveganje nepravilnosti, zaradi katerih morajo organi, pristojni za programe, dodatno preverjati odhodke, ki so že bili prijavljeni Komisiji

7. PREDLOŽITEV DOKUMENTOV O ZAKLJUČKU

7.1. Rok za predložitev dokumentov o zaključku

7.2. Spreminjanje dokumentov o zaključku po poteku roka za njihovo predložitev

7.3. Dostopnost dokumentov

8. VSEBINA DOKUMENTOV O ZAKLJUČKU

8.1. Končno poročilo o izvajanju

8.2. Obračuni

8.3. Izjava o upravljanju in letni povzetek

8.4. Revizijsko mnenje in poročilo o nadzoru

9. PLAČILO KONČNE RAZLIKE

10. VPRAŠANJA O ZAKONITOSTI IN PRAVILNOSTI

Operativne programe v okviru Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim za programsko obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, vključno s tistimi, ki so upravičeni do virov REACT-EU, je treba pravočasno in učinkovito zaključiti. Za to so potrebne smernice o tem, kako zaključiti navedene programe v skladu z Uredbo (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter splošno veljavnimi pravnimi akti, sprejetimi na njeni podlagi.

V smernicah sta upoštevana kriza zaradi pandemije COVID-19 v letih 2020 in 2021, kakršne do zdaj še ni bilo, ter njen vpliv na izvajanje programov.

Namen smernic je državam članicam pomagati pri postopku zaključevanja s pojasnitvijo, kako postopek deluje. V smernicah so zajeti poravnava neporavnanih proračunskih obveznosti EU, in sicer z izplačilom končne razlike v okviru programa državi članici; sprostitvijo obveznosti ali izterjavo zneskov, ki jih je Evropska komisija neupravičeno izplačala državi članici; in/ali sprostitvijo obveznosti za končno razliko.

S sistemom letnega preverjanja in potrditve obračunov je bil postopek zaključevanja znatno poenostavljen. Zato bi moralo zaključevanje programov temeljiti le na dokumentih, ki se nanašajo na končno obračunsko leto, in na končnem ali zadnjem letnem poročilu o izvajanju.

1. SPLOŠNA NAČELA

Te smernice se uporabljajo za zaključek programov v okviru Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim v skladu z uredbo o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim za programsko obdobje 2014–2020 (2).

Zaključek programov obsega poravnavo neporavnanih proračunskih obveznosti Unije z izplačilom končne razlike iz programa državi članici (3) in/ali sprostitvijo obveznosti ali izterjavo vsot, ki jih je Komisija državi članici izplačala neupravičeno. Zaključek programov ne posega v pristojnost Komisije, da naloži finančne popravke.

2. MOŽNOST PREDČASNEGA ZAKLJUČKA

Države članice lahko zahtevajo predčasni zaključek programa, če so izvedle vse dejavnosti v zvezi z izvajanjem programa. V ta namen bi bilo treba kot končno obračunsko leto šteti zgodnejše obračunsko leto od tistega, ki traja od 1. julija 2023 do 30. junija 2024. Če Komisija zahtevo sprejme, mora država članica do 15. februarja leta, ki sledi obravnavanemu obračunskemu letu, predložiti dokumente o zaključku, določene v členu 52 uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: dokumenti o zaključku). Predčasni zaključek mora potekati v skladu z vsemi pravili, določenimi za zaključek.

Za programe za hrano in/ali osnovno materialno pomoč (tj. operativne programe tipa I) je treba končno strukturirano raziskavo izvesti leta 2022. Če pa je država članica vse ukrepe programa izvedla pred letom 2022, ji v letu 2022 ni treba izvesti strukturirane raziskave. V tem primeru Komisija izvedbo raziskave priporoča v zadnjem letu razdeljevanja hrane in/ali osnovne materialne pomoči.

3. ROK ZA SPREMEMBO PROGRAMOV

Za zagotovitev pravilnega izvajanja programov in pravočasne priprave na zaključek morajo države članice zahtevke za spremembo programa (4), vključno s spremembo finančnega načrta, predložiti do septembra 2023. To bo omogočilo sprejetje odločitev pred končnim datumom upravičenosti, 31. decembrom 2023. Edina izjema je predložitev popravljenega finančnega načrta, ki za proračunsko leto 2020 odraža zmanjšani znesek financiranja po uporabi pravila o samodejni sprostitvi obveznosti iz člena 59(1) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim. V tem primeru je treba zahtevek za spremembo programa Komisiji predložiti do 30. junija 2024 (5).

Države članice morajo Komisijo obvestiti o vsakršni odločitvi o spremembi elementov iz člena 9(4), prvi pododstavek, uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (6) pred končnim datumom upravičenosti, tj. 31. decembrom 2023.

4. FINANČNO POSLOVODENJE

4.1. Sprostitev obveznosti

Pravilo o samodejni sprostitvi obveznosti iz člena 59(1) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim se uporablja za vse proračunske obveznosti, vključno s tistimi, ki se nanašajo na zadnje leto programskega obdobja (2020).

Obveznosti, ki bodo 15. februarja 2025 oziroma 1. marca 2025, če Komisija podaljša rok (7), še vedno odprte, se sprostijo, če Komisija do takrat ne prejme dokumentov o zaključku.

V skladu s členom 6a(1) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (8) je zadnje leto programskega obdobja za programe v okviru Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, ki jim lahko države članice dodelijo dodatna sredstva REACT-EU, leto 2021 ali 2022, kot je ustrezno. V skladu s členom 6a(3) navedene uredbe se neporabljene obveznosti v zvezi z dodatnimi sredstvi sprostijo v postopku zaključevanja.

4.2. Obračun predhodnega financiranja

Komisija bo obračunala predhodno financiranje, izplačano državam članicam, najpozneje ob zaključku programa (9). To velja tudi za dodatno predhodno financiranje, izplačano iz virov REACT-EU (10).

Zneske, izplačane kot predhodno financiranje, je treba utemeljiti z upravičenimi odhodki, prijavljenimi najpozneje ob zaključku programa. Kljub temu se lahko obračun predhodnega financiranja začne takoj, ko program prejme najvišji prispevek iz Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, določen v sklepu Komisije o odobritvi programa. V tem primeru bo Komisija za obračun predhodnega financiranja uporabila upravičene odhodke, vključene v zahtevek za plačilo. Obračun bo končan šele po potrditvi obračunov.

4.3. Izračun končne razlike

Za zadnje obračunsko leto, tako kot za katero koli drugo obračunsko leto, bo Komisija povrnila 90 % zneska, ki ga država članica zahteva z zahtevkom za vmesno plačilo, in sicer z uporabo stopnje sofinanciranja za upravičene javne odhodke, vključene v zahtevke za plačilo, če so v programu na voljo obveznosti. Vpliv REACT-EU na stopnjo sofinanciranja se bo upošteval pri zaključnem izračunu.

Komisija bo določila znesek v breme Sklada za zadnje obračunsko leto, kot je opisano v členu 50 uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim. Člen 50(6) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim določa, da Komisija izračuna znesek v breme Sklada za obračunsko leto na podlagi potrjenih obračunov, pri čemer upošteva zneske iz obračunov in skupni znesek plačil, ki jih je Komisija izvršila v obračunskem letu.

Ko Komisija izračuna znesek v breme Sklada, bo poravnala preostalo razliko predhodnega financiranja.

V skladu s členom 40(2) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim znesek končne razlike, ki se izplača iz Sklada, ne sme presegati najvišjega možnega zneska prispevka iz Sklada, kot je določen v sklepu Komisije o odobritvi operativnega programa.

Znesek za izplačilo/izterjavo, izračunan v skladu z zgoraj pojasnjenimi pravili, bo predstavljal končno razliko programa.

4.4. Preveliko število rezervacij

Preveliko število rezervacij je praksa, s katero države članice Komisiji prijavijo upravičene odhodke, ki presegajo največji prispevek iz Sklada, določen v sklepu Komisije o odobritvi programa.

Zahtevki za plačilo se seštevajo samo v okviru posameznega obračunskega leta, zato se v primeru, da program največji prispevek iz Sklada, določen v sklepu Komisije o odobritvi programa, doseže pred končnim obračunskim letom, odhodki, prijavljeni Komisiji, ki presegajo ta največji prispevek iz Sklada, ne prenesejo v naslednje obračunsko leto.

Organi za potrjevanje lahko torej odločijo, da se zneski, vneseni v njihov računovodski sistem v obračunskem letu, prijavijo Komisiji v naslednjem obračunskem letu ali v končnem obračunskem letu.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega in če bi države članice želele imeti odhodke s prevelikim številom rezervacij na voljo v zadnjem obračunskem letu, bi se lahko vzdržale njihovega prijavljanja Komisiji v katerem koli obračunskem letu pred zadnjim obračunskim letom in te odhodke uporabile glede na potrebe programa. Države članice se lahko odločijo za prijavo odhodkov s prevelikim številom rezervacij šele v zadnjem obračunskem letu, razen če jih morajo prijaviti v katerem od prejšnjih obračunskih let, da nadomestijo ugotovljene nepravilne zneske (v mejah prispevka Sklada).

Če odhodki s prevelikim številom rezervacij niso potrebni pred zadnjim obračunskim letom, bi jih morale države članice prijaviti Komisiji šele v zadnjem obračunskem letu, vključno z odhodki, ki so nastali in bili plačani v prejšnjih obračunskih letih (11). Odhodki s prevelikim številom rezervacij, prijavljeni Komisiji v zadnjem obračunskem letu, se bodo ob zaključku in po njem upoštevali za nadomestitev nepravilnih zneskov (prijavljenih v katerem koli obračunskem letu, vključno z zadnjim obračunskim letom), ki bi bili odkriti pozneje. Brez poseganja v člen 56(7) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim lahko države članice nepravilne zneske, ki se odkrijejo po predložitvi obračunov za končno obračunsko leto/po zaključku, nadomestijo z uporabo odhodkov s prevelikim številom rezervacij.

5. POROČANJE O IZVAJANJU OB ZAKLJUČKU

V skladu s členom 2 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1255/2014 (12) mora končno poročilo o izvajanju, izdano ob zaključku, vsebovati naslednji postavki:

— informacije o izvajanju programa s sklicevanjem na skupne kazalnike, uporabljene za delno ali v celoti končane dejavnosti;

— informacije in oceno ukrepov, ki upoštevajo načela iz členov 5(6), 5(11) in po potrebi člena 5(13) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim.

Podatki v končnem poročilu o izvajanju se morajo nanašati le na to, kar je bilo razdeljeno z dejavnostmi, ki so podprte v okviru programa, do 31. decembra 2023. Hrana ali osnovna materialna pomoč, ki je bila kupljena, vendar ni bila razdeljena do konca leta 2023, ne sme biti vključena v končno poročilo o izvajanju.

Poleg tega morajo države članice, v katerih se izvajajo operativni programi socialnega vključevanja najbolj ogroženih oseb (operativni program tipa II), zagotoviti:

— podatke o kazalnikih za posamezne programe in količinsko opredeljene ciljne vrednosti,

— informacije o spremembah kazalnikov rezultatov,

— informacije in oceno napredka pri doseganju posebnih ciljev programa.

6. NEPRAVILNOSTI

Obračuni za vsako obračunsko leto, vključno s končnim letom, morajo vključevati:

— preklicane in izterjane zneske med obračunskim letom;

— zneske, ki jih je treba izterjati na koncu obračunskega leta; ter

— neizterljive zneske (13).

Oblika za poročanje o preklicih in izterjavah, zneskih, ki jih je treba izterjati, in neizterljivih zneskih je določena v vzorcu v Prilogi V k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/341 (14) (Dodatki 2, 3 in 4).

Države članice morajo navesti razdelitev zneskov, ki so bili preklicani in izterjani med obračunskim letom, in zneskov, ki še niso bili izterjani, na koncu obračunskega leta v obračunskem letu, v katerem so prijavile ustrezne izdatke.

6.1. Obravnavanje nepravilnosti v končnem obračunskem letu

Ker po končnem zahtevku za vmesno plačilo, ki mora biti predloženo do 31. julija 2024, Komisiji ni mogoče predložiti naknadnih zahtevkov za plačilo, morajo biti vsi potrebni odbitki (ne glede na to, da se morda nanašajo na odhodke, prijavljene v predhodnih obračunskih letih) izvedeni v obračunih za končno obračunsko leto ter sporočeni v Dodatku 5 vzorca za obračune.

V skladu s členom 49(2) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim se lahko država članica odloči, da iz obračunov za končno obračunsko leto izključi odhodke, če se v tem času ocenjuje njihova zakonitost in pravilnost. Če se pozneje ugotovi, da so ti odhodki zakoniti in pravilni, jih ni mogoče ponovno prijaviti, ker ne bo poznejših zahtevkov za vmesno plačilo, kamor bi jih vključili.

6.2. Zneski, ki jih je treba izterjati, in neizterljivi zneski

V obračunih za končno obračunsko leto lahko države članice sporočajo zneske, ki jih je treba izterjati, in neizterljive zneske, ki se nanašajo na odhodke, prijavljene ne le v predhodnih obračunskih letih, temveč tudi v končnem obračunskem letu (15). Države članice lahko v obračunih za končno obračunsko leto sporočijo tudi zneske, ki so zneski, ki jih je treba izterjati, ali neizterljivi zneski postali po koncu končnega obračunskega leta, vendar pred predložitvijo dokumentov o zaključku (16).

Komisija bo zneske, sporočene kot zneske, ki jih je treba izterjati, in neizterljive zneske izključila iz izračuna končne razlike (17).

Komisija bo odločila, ali naj se sporočeni zneski povrnejo iz proračuna Unije, na podlagi rezultata postopka izterjave in/ali ocene Komisije glede neizterljivih zneskov v skladu s postopkom iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1986 (18). Zneske, ki so navedeni v Dodatkih 3 in 4 k obračunom in so povezani z odhodki, prijavljenimi v končnem obračunskem letu, je treba vključiti v stolpec A Dodatka 1 izkazov, da se omogoči njihovo morebitno prihodnje povračilo iz proračuna EU, dokler ne bodo znani rezultati s tem povezanih postopkov ali ocen.

Država članica bi morala Komisijo čim prej obvestiti o izidu tekočega postopka izterjave.

Če država članica sklene, da bi morali neizterljivi zneski bremeniti proračun EU, bi morala Komisiji predložiti zahtevo za potrditev tega sklepa z obrazcem iz Priloge k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2016/1986 (19). Komisija bo določila, ali bi morali neizterljivi zneski bremeniti proračun EU v skladu s pravili, določenimi v členu 3 Delegirane uredbe. To se nanaša na neizterljive zneske, vključene v Dodatek 4 („neizterljivi zneski“) izkazov programa iz Priloge V k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/341, ter zneske, vključene v Dodatek 3 („zneski, ki jih je treba izterjati“) iste priloge kot za zneske, ki jih je treba izterjati in ki lahko postanejo neizterljivi zneski po predložitvi obračunov za končno obračunsko leto.

6.3. Tveganje nepravilnosti, zaradi katerih morajo organi, pristojni za programe, dodatno preverjati odhodke, ki so že bili prijavljeni Komisiji

Če je odkrito tveganje nepravilnosti, zaradi katerih morajo organi, pristojni za program, dodatno preverjati odhodke, ki so že bili prijavljeni Komisiji, morajo nacionalni organi spoštovati naslednje roke:

— za odhodke, ki se odštejejo od obračunov katerega koli obračunskega leta pred končnim obračunskim letom v skladu s členom 49(2) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim, je treba dodatno preverjanje zaključiti pravočasno, da se omogoči prijava odhodkov najpozneje v končnem zahtevku za vmesno plačilo, za katerega je rok za predložitev 31. julij 2024;

— v primeru tveganja nepravilnosti, zaradi katerih so potrebna dodatna preverjanja odhodkov, prijavljenih v končnem obračunskem letu, je treba odločitev o njihovi zakonitosti in pravilnosti ter torej odločitev, ali naj se ti odhodki ohranijo ali odštejejo od obračunov za končno obračunsko leto, sprejeti ob predložitvi obračunov, rok za predložitev katerih je 15. februar 2025 oziroma 1. marec 2025, če ga Komisija podaljša.

7. PREDLOŽITEV DOKUMENTOV O ZAKLJUČKU

7.1. Rok za predložitev dokumentov o zaključku

Države članice morajo dokumente o zaključku predložiti do 15. februarja 2025 (20). Komisija lahko ta rok na zahtevo zadevne države članice v skladu s členom 63(7) finančne uredbe (21) podaljša do 1. marca 2025.

Komisija bo samodejno sprostila del še odprtih obveznosti, če kateri koli od dokumentov o zaključku ni bil predložen Komisiji do 15. februarja 2025 (ali do 1. marca 2025, če Komisija podaljša rok) (22). V teh primerih bo zaključek programa izveden na podlagi razpoložljivih informacij.

Nepredložitev katerega koli dokumenta o zaključku lahko kaže resne pomanjkljivosti sistema upravljanja in nadzora programa, kar ogroža prispevek EU, že izplačan za program. V teh primerih se lahko Komisija odloči naložiti finančni popravek.

7.2. Spreminjanje dokumentov o zaključku po poteku roka za njihovo predložitev

Države članice po roku za predložitev ne smejo spreminjati nobenega dokumenta o zaključku, razen kadar Komisija zahteva spremembo ali v primerih administrativnih napak.

7.3. Dostopnost dokumentov

V skladu s členom 51(1) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim se obdobje, v katerem morajo biti dokumenti na voljo, lahko prekine bodisi v primeru pravnih postopkov bodisi na ustrezno utemeljeno zahtevo Komisije.

8. VSEBINA DOKUMENTOV O ZAKLJUČKU

8.1. Končno poročilo o izvajanju

V skladu s členom 13(6) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim mora končno poročilo o izvajanju vsebovati vse informacije, zahtevane s členom 2 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1255/2014 (23).

Informacije, vključene v poročilo o finančnem izvajanju, morajo biti skladne s končnim poročilom o nadzoru, izjavo o zaključku in končnim izkazom odhodkov.

V skladu s členom 13(5) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim bo Komisija preučila končno poročilo o izvajanju in državi članici svoje pripombe sporočila v petih mesecih od datuma prejema. Če Komisija v tem roku ne predloži pripomb, se poročilo šteje za sprejeto.

Države članice bodo imele na voljo dva meseca, da se odzovejo na pripombe Komisije h končnemu poročilu o izvajanju. Komisija lahko na zahtevo države članice ta rok podaljša za dodatna dva meseca. Končno poročilo o izvajanju bo sprejeto, če Komisija nima pripomb ali če so bile vse pripombe Komisije ustrezno rešene.

8.2. Obračuni

Tako kot za katero koli drugo leto morajo obračuni za končno obračunsko leto vključevati informacije, opredeljene v členu 49(1) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim. Struktura obračunov je določena v Prilogi V k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/341 (24).

Pregled in potrditev obračunov za končno obračunsko leto poteka v skladu z istimi pravili, kot so določena za pregled in potrditev obračunov za katero koli drugo obračunsko leto.

Komisija bo sledila postopkom za pregled in potrditev obračunov za končno obračunsko leto in državo članico do 31. maja 2025 obvestila, ali so po njenem mnenju obračuni popolni, natančni in verodostojni (25).

8.3. Izjava o upravljanju in letni povzetek

Tako kot za vsa obračunska leta je struktura izjave o upravljanju za končno obračunsko leto določena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/1386 (26).

8.4. Revizijsko mnenje in poročilo o nadzoru

Tako kot za vsa obračunska leta je struktura revizijskega mnenja za končno obračunsko leto določena v Prilogi III k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/1386.

Tako kot za vsa obračunska leta je struktura poročila o nadzoru za končno obračunsko leto določena v Prilogi IV k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/1386.

Poročilo o nadzoru za končno obračunsko leto mora vključevati tudi:

— informacije o neodpravljenih pomanjkljivostih, ki izhajajo iz revizij, opravljenih s strani Komisije ali Evropskega računskega sodišča, bi morale biti zagotovljene v oddelku 8 poročila o nadzoru („Druge informacije“);

— zagotovilo o zanesljivosti podatkov v zvezi s kazalniki.

Nacionalni revizijski organi morajo v poročilu o nadzoru za končno obračunsko leto ugotoviti, da so podatki v zvezi s kazalniki zanesljivi. Zagotoviti morajo tudi končno oceno ključne zahteve 6: „Zanesljiv sistem za zbiranje, zajemanje in hrambo podatkov za namene spremljanja, vrednotenja, finančnega upravljanja, preverjanja in revizije“ iz Priloge II, tabela 1, k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 532/2014 (27). Ta končna ocena mora vključevati zlasti potrditev, da so zbrani podatki, sporočeni Komisiji, pravilni.

9. PLAČILO KONČNE RAZLIKE

Plačilo končne razlike se izvede najpozneje tri mesece po potrditvi obračunov za končno obračunsko leto ali en mesec po prejemu končnega poročila o izvajanju, kar je pozneje (28).

To ne posega v pristojnost Komisije, da prekine rok za končno plačilo ali začasno ustavi plačilo.

10. VPRAŠANJA O ZAKONITOSTI IN PRAVILNOSTI

Komisija lahko vprašanja o zakonitosti in pravilnosti z odhodki povezanih transakcij iz potrjenih obračunov izrazi po plačilu končne razlike in zaključku programa.

Zaključek programa ne posega v pristojnost Komisije, da naloži finančne popravke v skladu s členoma 55 in 56 uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim.

(1) Uredba (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (UL L 72, 12.3.2014, str. 1).

(2) Uredba (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (UL L 72, 12.3.2014, str. 1).

(3) Na podlagi člena 138(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL C 384I, 12.11.2019, str. 1) se, kar zadeva izvajanje programov in dejavnosti Unije, prevzetih v sklopu večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ali predhodnih finančnih perspektiv, za Združeno kraljestvo po 31. decembru 2020 še vedno uporablja veljavno pravo Unije, vključno s pravili o finančnih popravkih in potrditvi obračunov, in sicer do zaključka navedenih programov in dejavnosti Unije, razen če skupni odbor sprejme tehnične ukrepe v skladu s členom 138(5) Sporazuma o izstopu. Treba je opozoriti, da se določbe teh smernic, ki se nanašajo na vire REACT-EU, ne uporabljajo za Združeno kraljestvo v skladu s členom 154, peti pododstavek, uredbe o skupnih določbah, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2020/2221 z dne 23. decembra 2020.

(4) Člen 9 uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim.

(5) Člen 61(4) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim.

(6) Kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2020/559 z dne 23. aprila 2020.

(7) Člen 59(2) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim.

(8) Kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2021/177 z dne 10. februarja 2021.

(9) Člen 44(4) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim.

(10) Člen 6a(4) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2021/177 z dne 10. februarja 2021.

(11) Države članice lahko zahtevajo predčasen zaključek, če so izvedle vse dejavnosti, povezane z izvajanjem programa. V teh primerih se za končno obračunsko leto programa šteje zgodnejše obračunsko leto (pred obdobjem med 1. julijem 2023 in 30. junijem 2024).

(12) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1255/2014 z dne 17. julija 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim z določitvijo vsebine letnih in končnih poročil o izvajanju, vključno s seznamom skupnih kazalnikov (UL L 337, 25.11.2014, str. 34).

(13) Člen 49(1), točka (b), uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim.

(14) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/341 z dne 20. februarja 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vzorci za predložitev nekaterih informacij Komisiji (UL L 60, 4.3.2015, str. 1).

(15) Države članice tako lahko izkoristijo možnost, da zneske, ki jih je treba izterjati, prijavijo kot neizterljive zneske ob zaključku ali po zaključku za zneske, ki jih je treba izterjati, v povezavi s končnim obračunskim letom programskega obdobja.

(16) Sveženj zagotovil za končno obračunsko leto.

(17) Če je končna razlika pozitivna, bo znesek, ki ga je treba izplačati ali obračunati, nižji, če gre pri končni razliki za izterjavo, pa bo znesek, ki ga je treba izterjati, višji.

(18) Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1986 z dne 30. junija 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede pogojev in postopkov za določanje, ali države članice povrnejo neizterljive zneske v zvezi s Skladom za evropsko pomoč najbolj ogroženim (UL L 306, 15.11.2016, str. 1).

(19) Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1986 z dne 30. junija 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede pogojev in postopkov za določanje, ali države članice povrnejo neizterljive zneske v zvezi s Skladom za evropsko pomoč najbolj ogroženim (UL L 306, 15.11.2016, str. 1).

(20) Člena 48 in 52(1) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim in člen 63(5) finančne uredbe.

(21) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(22) Člen 59(2) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim.

(23) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1255/2014 z dne 17. julija 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim z določitvijo vsebine letnih in končnih poročil o izvajanju, vključno s seznamom skupnih kazalnikov (UL L 337, 25.11.2014, str. 34).

(24) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/341 z dne 20. februarja 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vzorci za predložitev nekaterih informacij Komisiji (UL L 60, 4.3.2015, str. 1).

(25) Člen 50 uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim.

(26) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1386 z dne 12. avgusta 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede vzorcev za izjavo o upravljanju, revizijsko strategijo, revizijsko mnenje in letno poročilo o nadzoru (UL L 214, 13.8.2015, str. 9).

(27) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 532/2014 z dne 13. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (UL L 148, 20.5.2014, str. 54).

(28) Člen 52(2) uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim.