[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.5.2008

COM(2008) 307 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o sektorju za lan in konopljo

{SEC(2008) 1905}

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o sektorju za lan in konopljo

UVOD

Člen 15(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1673/2000 o skupni tržni ureditvi za lan in konopljo zahteva, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo in, če je potrebno, predloge. V poročilu „ se oceni učinek pomoči za predelavo na proizvajalce, predelovalno industrijo in trg tekstilnih vlaken . Preuči se možnost podaljšanja pomoči za predelavo za kratka lanena in konopljena vlakna in dodatno pomoč po tržnem letu 2007/2008 ter možnost vključitve te sheme pomoči v splošni okvir podpore za kmete v okviru skupne kmetijske politike, ki jo določa Uredba (ES) št. 1782/2003“.

V tem poročilu je Komisija upoštevala zunanje poročilo o oceni sektorja za lan in konopljo[1], katerega statistični podatki so bili posodobljeni leta 2007. Številke iz tega besedila so v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije.

Sektor za lan in konopljo v EU

V EU-27 se je leta 2006 lan prideloval na 105 025 hektarih, kar pomeni 20 % svetovnih površin, posejanih z lanom. Zaradi podnebnih razmer se lan prideluje v zmernem podnebju obalnih območjih severne Francije (72 %), Belgije (15 %) in Nizozemske (4 %) in v manjši meri na Poljskem (2,6 %), v Češki republiki (2,5 %) in v baltskih državah (2,4 %).

Pridelava: za pridelavo lana, ki se na splošno prideluje na kmetijah, ki proizvajajo osnovne poljščine, je potrebnega več dela in kapitala, kot za pridelavo žit, in na pet do sedem let je treba izvajati kolobarjenje. Poleg tega je zaradi postopka namakanja za ločevanje vlaken iz požetih rastlin na polju precej večje tveganje za proizvodnjo. Kmetijske prakse so tudi zapletenejše kot za žita.

Predelava: V EU-27 približno 140 predelovalnih obratov predela (s trenjem) 635 589 ton lanene slame (2006) v dolga vlakna (112 914 ton) in kratka vlakna (61 775 ton). To je 53 % svetovne proizvodnje lanenih vlaken.

Uporaba: dolga lanena vlakna se uporabljajo v tekstilni industriji. Približno 80 % proizvodnje EU se izvozi, predvsem na Kitajsko. Kratka lanena vlakna se uporabljajo za sestavljene materiale, tekstil in papir (zaradi novega povpraševanja se razvijajo novi trgi). Nadaljnji dohodek izvira iz prodaje lanenega semena in pezdirja.

14 577 hektarov površin V EU-27, na katerih se je leta 2006 pridelovala konoplja za vlakna , znaša približno 9 % svetovnih površin, posejanih s konopljo. Pridelava je zgoščena v Franciji (55 %), Združenem kraljestvu (11 %), Romuniji (10 %), Nemčiji (8 %), Češki republiki (7 %) in na Poljskem (5 %).

Pridelava in predelava: konoplja se prideluje na večjih poljedelskih kmetijah v bližini manjšega števila večje predelovalne industrije. Potrebni niso nobeni posebni kmetijski pogoji ali podnebne razmere. Leta 2006 je bilo 86 685 ton konopljene slame v približno 22 863 ton konopljenega vlakna.

Uporaba: konopljena vlakna se uporabljajo predvsem v industriji za proizvodnjo posebnih papirjev (75 %) z dodatnimi trgi za sestavljene in izolirne materiale („novo“ povpraševanje). Dodatni dohodek ustvarjajo stranski proizvodi (pezdir za konjeniški sektor).

EU je del svetovnega trga. Lanena in konopljena vlakna so izvzeta iz uvoznih tarif in za njih ne veljajo nobena izvozna nadomestila. Za konopljo se uporabljajo posebna uvozna pravila, deloma za zagotavljanje jamstev glede vrednosti tetrahidrokanabinola (THC).

DOGAJANJA V SEKTORJU ZA LAN IN KONOPLJO

Razvoj sedanje sheme

Shema pomoči za predelovalce lanu in konoplje je bila dvakrat podaljšana, da bi lahko njen pregled sovpadel s celovitim „pregledom zdravstvenega stanja“ skupne kmetijske politike v letu 2008[2]. Svet je že leta 2000 odločil, da bo prenehal dodeljevati pomoč za kratka lanena in konopljena vlakna od tržnega leta 2006/07 naprej (po prehodnem obdobju). Obe podaljšanji sheme sta potrdili to politiko, ki zagotavlja pomoč samo za dolga lanena vlakna.

Pomoč se dodeli odobrenim primarnim predelovalcem na podlagi količine posebnih vlaken, dejansko pridobljene v 22-mesečnem obdobju iz slame, za katero je bila sklenjena kupoprodajna pogodba. Znesek pomoči je:

- za dolga lanena vlakna:

- 160 EUR na tono za tržna leta od 2002/2003 do 2008/2009,

- 200 EUR na tono od tržnega leta 2009/2010 naprej;

- za kratka lanena in konopljena vlakna (ki vsebujejo največ 7,5 % nečistoč ali pezdirja):

- 90 EUR na tono za tržna leta od 2001/2002 do 2008/2009,

Države članice se lahko odločijo za dodelitev pomoči za kratka lanena vlakna, katerih odstotek nečistoč in pezdirja je med 7,5 % in 15 %, in za konopljena vlakna, katerih odstotek nečistoč je med 7,5 % in 25 %.

Pomoč za predelavo se na tržno leto odobri do maksimalno zajamčene količine (MGQ) 80 878 ton za dolga lanena vlakna in 147 265 ton za kratka lanena in konopljena vlakna. Ti zneski se razdelijo med države članice kot nacionalne zajamčene količine (NGQ). Dovoljeni so prenosi kvot med dolgimi in kratkimi lanenimi vlakni ob uporabi koeficienta ekvivalentnosti, ki ohranja proračunsko nevtralnost postopka.

Da bi podprli tradicionalno proizvodnjo dolgih lanenih vlaken na nekaterih območjih Nizozemske, Belgije in Francije, se do leta 2008/2009 odobrenim primarnim predelovalcem dodeli dodatna prehodna pomoč za predelavo.

Sedanji proračun za pomoč za predelavo znaša približno 21 milijonov EUR za EU-27. Čeprav je shema zagotovila stabilen proračunski razvoj in preprečila špekulativno vedenje iz devetdesetih let, so njene upravne zahteve in zahteve za kontrolo sorazmerno zapletene[3] in bi jih bilo mogoče poenostaviti.

Poleg tega je del prejšnje podpore proizvajalcem lanu in konoplje postal nevezan in je bil vključen v shemo enotnega plačila. Vezana pomoč se dodeli kmetom za osnovno ali certificirano laneno ali konopljeno seme[4].

Lan: predelovalna industrija in tržni trendi

V EU je mogoče pri proizvodnji lanene slame opaziti dolgoročno povečanje (postavke od 1 do 9). V EU-27 še naprej deluje približno 140 predelovalnih obratov. Po skupnem prometu pri predelavi dolgih lanenih vlaken , ocenjenem na približno 235 milijonov EUR, in pri predelavi kratkih lanenih vlaken, ocenjenem na približno 32 milijonov EUR (leta 2005), so v povprečju predelovalna podjetja po velikosti še vedno majhna, razen nekaterih francoskih predelovalcev. Večina predelovalcev, med katerimi je nekaj zadrug, je močno povezana z lokalnim gospodarstvom in se usmerja k visoki specializaciji ter je včasih vključena v začetne faze postopka (proizvodnja semen, sodelovanje pri proizvodnji lanu) ali v končne faze postopka (sekundarna predelava).

Nadaljnja predelava lanenih vlaken večinoma poteka zunaj EU. Leta 2006 je bilo izvoženih več kot 80 % evropskih dolgih lanenih vlaken, ki se pretežno uporabljajo v tekstilni industriji – od tega 82 % na Kitajsko. Poleg tega se izvozi skoraj 40 % kratkih lanenih vlaken, od tega 91 % na Kitajsko. Zaradi močnega in hitrega razmaha kitajske predilne industrije je veliko povpraševanje po vlaknih EU, ki je največja svetovna proizvajalka lanenih vlaken. Med leti 1999 in 2006 se je izvoz na Kitajsko skoraj potrojil.

Kljub velikemu povpraševanju po izvozu se je cena za dolga lanena vlakna znižala z 2 340 EUR/tono v letu 2000/2001 na 1 511 EUR/tono v tržnem letu 2006/2007. Ta smer razvoja je predvsem posledica povečane vrednosti eura nasproti ameriškemu dolarju: izraženo v dolarjih so se cene dolgih vlaken od leta 2001 do 2006 znižale samo za 10 %.

Kratka lanena vlakna so skoraj izključno soproizvod dolgih lanenih vlaken . Zato je v EU malo predelovalnih obratov namenjenih primarni predelavi lanenih „tehničnih vlaken“. Kljub temu pa sekundarna predelava kratkih lanenih vlaken in podjetja, ki trgujejo s stranskimi proizvodi, zagotavljajo številna delovna mesta.

Leta 2005 je bilo 38 % proizvodnje kratkih lanenih vlaken namenjenih za tehnično uporabo (leta 1999 je bil ta odstotek samo 9 %). Uporaba kratkih lanenih vlaken za tekstil (30 %) narašča, predvsem na Kitajskem. Delež papirne industrije se je zmanjšal s 45 % na 32 %, pri čemer pa je bilo količinsko zmanjšanje majhno. Kljub konkurenci lesnih in drugih naravnih vlaken je trg papirja ostal privlačen, ker lahko uporablja velike količine in ne zahteva visokokakovostnih vlaken.

Nove tehnične uporabe kratkih lanenih vlaken so se povečale po količinah in deležu kratkih lanenih vlaken. Proizvodnja sestavljenih materialov za avtomobilsko industrijo je najbolj razvit nov trg, ki uporablja 18 300 ton (27 % vseh kratkih lanenih vlaken). Vendar pa je ta trg še vedno odvisen od cen nadomestkov in sposobnosti zagotavljanja redne dobave vlaken.

Cene kratkih lanenih vlaken, ki so na splošno soproizvod dolgih vlaken, so zelo spremenljive in se gibljejo od približno 300 EUR/tono v proizvodnji specialnega papirja prek 350–650 EUR /tono za tekstilna vlakna do 500–600 EUR/tono za sestavljene materiale (2005).

Konoplja: predelovalna industrija in tržni trendi

V skupnem delovnem dokumentu je prikazano zmanjšanje površin, zasejanih s konopljo, na manj kot 15 000 hektarov, medtem ko ostaja proizvodnja slame sorazmerno stabilna. Največji obrati za trenje konopljene slame so na približno 10 območjih v Franciji, Združenem kraljestvu, Nemčiji, na Poljskem (lesna in lanena vlakna za izolirne materiale) in v Češki republiki (vlakna za papirno industrijo). Leta 2006 so ti obrati predelali 86 685 ton konopljene slame v 22 865 ton vlaken, od katerih se približno 75 % uporablja v papirni industriji. Ta tradicionalni trg je zrel in velja za dolgoročno sorazmerno stabilnega.

Sestavljeni materiali (20 %) in izolirni materiali (5 %) so del rastočega trga. Konopljena vlakna imajo kvalitativne prednosti pred steklenimi vlakni, vendar pa njihova proizvodnja ni dovolj velika ali stabilna, da bi postala pomemben igralec v sektorju. Čeprav so bile razvite druge nove uporabe za pezdir (kozmetika, olje, bogato z maščobnimi kislinami) in za celotno rastlino (beton, biomasa), so ti projekti še vedno majhni, premalo konkurenčni in odvisni od javne podpore.

Obstajajo precejšnje razlike med cenami vlaken, ki se uporabljajo v industriji za proizvodnjo posebnih papirjev (povprečno 360 EUR/tono leta 2006/2007), in vlakni za tehnično uporabo (500 EUR/tono za netkane materiale in 600 EUR/tono za plastične sestavljene materiale). Dolgoročno bi lahko konkurenca tri- do štirikrat cenejših lesnih vlaken resno vplivala na trg posebnih papirjev.

Okoljski učinek sektorjev za lan in konopljo

Pri pregledu učinka lanu in konoplje na okolje je v ocenjevalni študiji poudarjeno, da je pri teh kulturah poraba sintetičnih gnojil in pesticidov nižja kot pri alternativnih poljščinah. Poleg tega kulturi lanu in konoplje pozitivno vplivata na raznolikost v kmetijskih ekosistemih in krajinah. Lan in delno tudi konoplja sta kulturi, ki se pridelujeta na nekaterih najintenzivneje obdelanih kmetijskih površinah EU, kjer sedanji trend stremi k poenostavitvi kolobarjenja (in povečani uporabi kemikalij, če se lan in konoplja zamenjata z žiti). V tem okviru so predilnice „odmor za okolje“, koristen za kakovost zemlje, biološko raznovrstnost in krajine.

OCENA POMOčI ZA PREDELOVANJE

Učinek pomoči za dolga lanena vlakna

Učinek na proizvajalce

Predelovalci morajo zagotavljati trajno preskrbo lanene slame, tako da ponudijo tako ceno, ki omogoča bruto maržo za lan, ki je konkurenčna alternativnim poljščinam. Čeprav proizvodnja lanu na splošno zagotavlja dobre marže, pa se je njegova sorazmerna konkurenčnost poslabšala zaradi velikega povečanja cen žita. Leta 2007 so bruto marže za žita presegle marže za lan, ki jih predelovalci lanu večinoma niso mogli nadomestiti z višjimi cenami slame. Poleg tega bi kmetje zaradi težje in zapletenejše delovne obremenitve, naložbenih potreb in večjih, z vremenom povezanih tveganj pri proizvodnji lanu, utegnili opustiti pridelavo lanu in poenostaviti svoj proizvodni sistem predvsem v tradicionalnih regijah, čeprav bi bile bruto marže enake bruto maržam pri pridelavi žit.

Učinek dodatne prehodne pomoči za tradicionalna območja

Dodatna prehodna pomoč predelovalcem dolgih lanenih vlaken na teh območjih naj bi do leta 2000 temeljila na višji ravni pomoči v okviru prejšnje sheme, s čimer bi se upošteval poseben položaj tradicionalnega lanu na nekaterih območjih Nizozemske, Belgije in Francije. Prvotno je bila določena do leta 2005/2006, nato pa je bila podaljšana, da bi se omogočilo postopno prilagajanje kmetijskih struktur novim tržnim razmeram.

Z ocenjevalno študijo je bilo ugotovljeno, da je bila dodatna pomoč v višini 120 EUR na hektar zelo pomembna za ohranjanja proizvodnje na tradicionalnih proizvodnih območjih Nizozemske in Belgije. Po ugotovitvah te študije bi ukinitev te dodatne pomoči povzročila močno zmanjšanje teh območij, posejanih z lanom, oziroma njihovo izginjanje. Po drugi strani pa študija ocenjuje, da je vpliv dodatne pomoči v višini 50 EUR na hektar za nekatera območja Francije in Belgije omejen. Ukinitev dodatne pomoči (ob ohranjanju redne pomoči) ne bi ovirala nadaljevanja proizvodnje lanu.

Učinek na predelovalce in zaposlovanje

Predelovalna industrija lanu je vedno bolj odvisna od povpraševanja Kitajske. Čeprav so se padajoče cene lanenih vlaken (zlasti zaradi povečane vrednosti eura nasproti ameriškemu dolarju) delno nadomestile s povečanjem količin, obstaja močan pritisk na trg, delno zaradi zniževanja marž kitajske tekstilne industrije.

Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila sama predelovalna industrija, študija ocenjuje, da je pri večini (večjih) francoskih in belgijskih predelovalcev v letih od 2002 do 2005 pomoč predstavljala 35 % bruto marže in da bi bili brez te pomoči potrebni nekateri ukrepi prestrukturiranja in reorganizacije. Vendar pa pri številnih malih podjetjih pomoč presega bruto marže. Čeprav ocenjevalci menijo, da bi brez pomoči lahko približno polovica teh predelovalnih obratov izginila, pa bi proces prestrukturiranja okrepil velik delež te kapacitete.

Lokalno bi to lahko pomembno vplivalo na zaposlovanje. Shema pomoči je prispevala k ohranjanju ravni dejavnosti in zaposlenosti na tradicionalnih proizvodnih območjih (severna Francija, Belgija in Nizozemska) in je omogočila nastajanje novih industrij na nekaterih drugih območjih, vključno z novimi državami članicami (Poljska in Češka republika). Poročilo ocenjuje, da se lahko od skupnih ocenjenih zaposlitev več kot 4 050 ekvivalentov polne zaposlitve (FTE) približno 2 000 ekvivalentov polne zaposlitve kratkoročno izgubi, če ne bi dobili posebne pomoči Skupnosti za predilnice, posebej ker so ta delovna mesta na splošno na podeželju, kjer je največ delovnih mest v poljedelstvu in predelavi.

Dodeljevanje pomoči za predelavo primarnim predelovalcem nima večjega učinka na donosnost evropske industrije v nadaljnjem procesu (predilnice, oblačilna industrija itd.), ki se je v zadnjem desetletju preselila v jugovzhodno Azijo.

Preglednica: Ocenjena zaposlenost v sektorju za lan in konopljo (v ekvivalentu polne zaposlitve)

Lan in konoplja |

Kmetijstvo | 850 |

Primarna predelava | 2 000 |

Zunanje surovine pri primarni predelavi | 200 |

Sekundarna predelava | > 1 000 |

SKUPAJ | > 4 050 |

Vir: AND International |

Učinek pomoči na kratka vlakna

Hektarske površine, namenjene izrecno gojenju kratkih lanenih vlaken , so majhne. Ker so glavne države proizvajalke (Francija in Belgija) pretvorile večjo kvoto za pomoč za kratka lanena vlakna v kvoto za dolga vlakna, je treba učinek pomoči na kratka lanena vlakna analizirati v povezavi s pomočjo za dolga vlakna. Glede na to, da je malo primarnih predelovalcev kratkih lanenih vlaken, bi ukinitev pomoči neposredno vplivala samo na nekaj malih specializiranih predelovalnih obratov.

Od leta 1999 se je uporaba kratkih lanenih vlaken le rahlo povečala. Poleg tradicionalnega trga za posebne papirje se je močno povečala samo uporaba vlaken kot sestavljenih materialov v avtomobilski industriji.

Primerjava bruto marž za proizvodnjo konoplje z maržami alternativnih poljščin kaže, da bi bile marže brez pomoči za kratka vlakna manjše, še posebej če upoštevamo, da je za proizvodnjo konoplje potrebnega več dela kot za alternativne poljščine. Zaradi tega bi se lahko nekoliko zmanjšale površine, zasejane s konopljo.

Vendar pa glavni trg za konopljena vlakna, to je industrija posebnih papirjev, velja za stabilnega. Ta industrija je znižanje pomoči v letu 2001 nadomestila s podražitvijo vlaken. Čeprav se ne ve, ali se lahko podobno povečanje cen pričakuje ob ukinitvi pomoči, za predelovalce konoplje, ki se osredotočajo na papirno industrijo, obstaja ekonomska perspektiva brez pomoči. Vseeno pa bi glede na slabo finančno stanje nekaterih predelovalcev ukinitev pomoči lahko vplivala na njihov nadaljnji obstoj.

Za nekaj predelovalcev, ki se usmerjajo izključno na uporabo vlaken za nove industrijske uporabe, bi bila ogrožena njihov razvojni potencial in preživetje, če ne bi prejeli pomoči . Ocenjevalna študija prikazuje, da javna podpora še naprej določa velik del njihovih dobičkov.

PREGLED

Z reformo 2003 se je nadaljeval prehod od podpore za proizvod na podporo za proizvajalce z uvedbo nevezane sheme enotnega plačila. Njen namen je spodbujati konkurenčnost in tržno usmerjenost ter hkrati povečati učinkovitost prenosa dohodkovnih podpor. S pregledom zdravstvenega stanja se bo odgovorilo na vprašanje, ali je vezana podpora še vedno ustrezna kljub splošni usmeritvi na popolno nevezanost.

Dodatno pomoč za predelavo za predelovalce lanu, ki se prideluje na tradicionalnih območjih, je Svet uvedel kot prehodni ukrep, in predvideno je, da se ukine. Pomoč je prispevala h konkurenčnosti gojenja lanu na teh območjih (še zlasti v Belgiji in na Nizozemskem), vendar se ne sme več dodeljevati po tržnem letu 2009/2010 zaradi svojega prehodnega značaja (da se omogoči postopno prilagajanje sektorja) in uporabe samo v treh državah članicah.

Namen začasne pomoči za predelavo za kratka lanena in konopljena vlakna je spodbujati razvoj novih (industrijskih) proizvodov in potencialnih trgov. Glede na zgornjo analizo se moramo vprašati, ali so bila leta izplačevanja podpore za kratka vlakna res kar najbolj učinkovita za spodbujanje takšnega razvoja. Svet se je leta 2000 odločil, da postopno odpravi pomoč za kratka vlakna, ki je bila podaljšana za tri dodatna leta, da bi omogočili ocenitev v okviru celovitega pregleda zdravstvenega stanja. Podpora projektu s programi za razvoj podeželja ali raziskovalnimi programi je lahko stroškovno bolj učinkovit način za spodbujanje razvoja konkurenčnih obnovljivih proizvodov. Na podlagi teh okoliščin in ugotovitev se posebna pomoč za predelavo kratkih vlaken ne sme več dodeljevati od tržnega leta 2009/2010 naprej.

Nadaljevanje pomoči za predelavo dolgih lanenih vlaken lahko prispeva k ohranjanju zaposlitev in gospodarske dejavnosti na proizvodnih območjih. Vendar pa ohranjanje pomoči za predelavo ni v skladu z načeli reforme 2003 skupne kmetijske politike. Poleg tega bi še naprej visoke cene žita verjetno povzročile znižanje proizvodnje in izgubo koristi za okolje ter zaposlenost, kar kljub posebni pomoči sproža vprašanja glede njene učinkovitosti.

Zato se zdi, da je popolna nevezanost in vključitev pomoči v shemo enkratnega plačila najboljša rešitev[5]. Podobno kot pri prejšnji vključitvi podpore za pridelovalce lanu in konoplje v shemo enotnega plačila bi se z nevezanostjo proračun pomoči za predelavo vključil v ta sistem. Ta možnost bi omogočila precejšnjo poenostavitev v primerjavi s sedanjo, sorazmerno zapleteno shemo.

Nevezanost prinaša proizvajalcem prožnost pri izbiri. Kmetje se bodo še naprej ukvarjali s proizvodnjo, če bo to prinašalo donos, ter prilagajali svojo proizvodnjo trgu ali prehajali na alternativne proizvode, kjer je to primerno, medtem ko so še vedno obvezani, da v skladu s predpisi o navzkrižni skladnosti ohranjajo zemljo v dobrih kmetijskih in okoljskih razmerah. Na splošno so proizvajalci z nevezano podporo vsaj v enako dobrem položaju kot prej, najverjetneje pa celo na boljšem zaradi prožnosti proizvodnje in tržne usmerjenosti.

Zaradi bruto marž alternativnih poljščin in večjih stroškov ter tveganj pri proizvodnji lanu, se ocenjuje, da se bodo zemljišča, posejana z lanom, zmanjševala. Brez pomoči za predelavo bi se predvsem manjši predelovalci srečali s hudimi težavami, zlasti na tradicionalnih proizvodnih območjih. Zato se zdi postopno ukinjanje pomoči za predelavo dolgih lanenih vlaken, z možnostjo uporabe člena 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003, primerno za omogočanje prestrukturiranja in posodabljanja industrije.

[1] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/lin/index_fr.htm.

[2] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Priprava na „pregled zdravstvenega stanja“ reforme SKP“ - COM(2007) 722 z dne 20. novembra 2007.

[3] Glej sliko 10 v delovnem dokumentu: Ocena upravnega stroška pomoči za predelavo za lanena in konopljena vlakna.

[4] 28,38 EUR/100 kg za seme lanenih vlaken, 22,46 EUR/100 kg za laneno seme in 20,53 EUR/100 kg za konopljeno seme.

[5] Glej oceno učinka predloga za zdravstveni pregled.