Komisija zagotavlja, da proračun EU služi državljanom. Zaradi močnih orodij in proaktivnega upravljanja proračuna EU je Komisija lahko izpolnila svoje politične cilje in se odzvala na krizo. Komisija je svojim upravičencem, izvedbenim partnerjem in državam članicam zagotovila potrebno stopnjo prožnosti, hkrati pa zagotovila dobro finančno poslovodenje in ohranila ustrezno raven zanesljivosti upravljanja proračuna EU.

Komisija bo dopolnila kontrole držav članic. Da bi okrepila svoja zagotovila, se bo zanašala na kontrole držav članic in jih po potrebi dopolnila s svojimi kontrolami. Te se bodo uporabljale v treh fazah: med oceno načrtov držav članic za okrevanje in odpornost; med oceno zahtevkov držav članic za plačilo in po izplačilih. Poleg nadzora nad izpolnjevanjem mejnikov in ciljev lahko Komisija izvaja kontrole na podlagi tveganja, da preveri odsotnost resnih nepravilnosti (tj. goljufij, korupcije ali nasprotij interesov) ali resnih kršitev obveznosti. Če bo potrebno, bo Komisija izterjala sorazmerne zneske, če tega države članice same ne bodo storile, ali zahtevala predčasno odplačilo posojil.

Leta 2021 bo Komisija izvedla prva izplačila v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Komisija je leta 2020 sprejela ukrepe brez primere za vzpostavitev mehanizma v rekordnem času. To je vključevalo vzpostavitev namenske strukture upravljanja ter ustreznih notranjih procesov in strategij kontrol. Ti so prilagojeni dejstvu, da izplačila državam članicam temeljijo na izpolnjevanju vnaprej določenih mejnikov in ciljev. Plačila zato ne bodo predmet kontrol nad dejansko nastalimi stroški države članice. V nasprotju z deljenim upravljanjem so države članice upravičenke do sredstev EU, ki po izplačilu postanejo zamenljiva v nacionalnih proračunih. Države članice so odgovorne za zagotavljanje, da se mehanizem izvaja v skladu s pravili EU in nacionalnimi pravili ter načeli dobrega finančnega poslovodenja.

·Enotno orodje za rudarjenje podatkov, ki ga Komisija da na voljo državam članicam za namene nadzora in revizije v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, bo razširjeno na skupno kmetijsko politiko ter mehanizem za okrevanje in odpornost. To orodje bo omogočilo odkrivanje nepravilnosti in goljufij v vseh skladih.

Novi večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 upošteva pridobljene izkušnje. Novi programi bodo imeli koristi od številnih ukrepov za poenostavitev, ki so bili uvedeni na podlagi izkušenj iz prejšnjih programov (za obdobji 2014–2020 in 2007–2013).

Komisija se zavzema, da bo še naprej izboljševala svoje sisteme upravljanja in kontrol. Komisija si bo v letu 2021 še naprej prizadevala za odpravo pomanjkljivosti, ki vodijo k izdaji pridržkov in višji stopnji tveganja, zlasti za kohezijske sklade in raziskovalni program za obdobje 2014–2020. Ker pandemija še vedno traja, se s tem povezana tveganja in blažilni ukrepi nenehno spremljajo in to se bo nadaljevalo, dokler bo kriza trajala.

Poleg uporabe finančnih popravkov in izterjav Komisija sprejema ukrepe za odpravo pomanjkljivosti, ki povzročajo srednje velika in večja tveganja. To vključuje ciljno usmerjene popravne ukrepe, kot so ozaveščanje upravičencev in izvedbenih partnerjev, pri katerih so napake pogostejše, o pravilih EU, ki se uporabljajo. Pomeni tudi boljšo uporabo kontrol in rezultatov revizij za prilagoditev strategij kontrol in njihovo osredotočanje na odhodke, povečanje zmogljivosti nacionalnih organov, ki imajo pomanjkljivosti v svojih sistemih upravljanja in kontrol, ter uporabo pridobljenih izkušenj pri prihodnjih programih.

Natančneje, naslednje vključuje odhodke z večjim tveganjem: nekateri operativni programi: za sklade kohezijske politike, ki kažejo resne pomanjkljivosti in/ali katerih stopnje napak presegajo 2,5 %; nepovratna sredstva za raziskovalni program Obzorje 2020; plačilne agencije: za neposredna plačila in tržne ukrepe v zvezi s kmetijstvom ter ukrepi za razvoj podeželja, katerih stopnje napak presegajo 2,5 % in druga kompleksna nepovratna sredstva (). Kadar stopnja tveganja ostaja visoka, se o tem pregledno poroča z izdajo pridržkov (16). Za leto 2020 je bilo izdanih 19 pridržkov s skupnim finančnim vplivom v višini 1 219 milijonov EUR, kar je manj kot 1 % skupnih odhodkov. Ti ustrezajo odhodkom, ki so opredeljeni kot odhodki z visokim tveganjem.

Komisija opredeli, kateri programi so bolj tvegani, kar ji omogoča, da svoje ukrepe usmeri tja, kjer je to najpomembnejše. Zaradi svojega poglobljenega empiričnega pristopa ima Komisija trdne dokaze, ki kažejo različne razmere za upravljana sredstva. Na podlagi tveganja pri plačilu lahko Komisija letne odhodke natančno razdeli na manjše tveganje pri plačilu (kadar je tveganje manjše od 1,9 %), srednje tveganje pri plačilu (med 1,9 % in 2,5 %) in večje tveganje pri plačilu (nad 2,5 %) (glej oddelek 2.2.3 Priloge 2). Za naravne vire in kohezijo se ta analiza izvaja tudi na ravni posameznih plačilnih agencij in operativnih programov v državah članicah. To Komisiji omogoča, da ustrezno osredotoči svoja prizadevanja, zagotovi učinkovito podporo in odpravi posebne slabosti tudi za politike, ki po vsem svetu ustvarjajo majhno tveganje, kot je skupna kmetijska politika.

Za leto 2020 je tveganje ob zaprtju ocenjeno na 0,9 %. Ker je to pod pragom 2 %, ki ga uporablja tudi Računsko sodišče, Komisija meni, da je proračun kot celota učinkovito zaščiten. To potrjuje mnenje notranjega revizorja ().

Napoved prihodnjih popravkov Komisije temelji na pretekli povprečni ravni popravkov. To povprečje se prilagodi tako, da se izločijo elementi, ki niso več pomembni za prihodnost, da se pripravi najboljša in najprevidnejša ocena.

Na splošno je raven tveganja pri plačilu pod pragom pomembnosti 2 %. Komisija ocenjuje, da je po preventivnih kontrolah preostala stopnja napak – tj. tveganje v času plačila – 1,9 %, kar pomeni zmanjšanje v primerjavi z letom 2019. Glede na večletno naravo programov financiranja si Komisija močno prizadeva za izvajanje kontrol po plačilih in nadaljnje izvajanje popravkov do zaključka programov. Ta prizadevanja se kažejo v ocenjenem tveganju ob zaključku programov. To ustreza tveganju pri plačilu, zmanjšanemu za napovedane prihodnje popravke Komisije, ki so za leto 2020 ocenjeni na 1 % (glej oddelek 2.2.2 Priloge 2).

Preventivni in korektivni ukrepi so izvedeni. Komisija zaradi svojih kontrol uporablja finančne popravke in izterjave. Kontrole, izvedene pred plačili, so leta 2020 skupaj z drugimi preventivnimi ukrepi omogočile prihranek 301 milijona EUR. Za kontrole, izvedene po plačilih, so uporabljeni popravki in izterjave od leta 2017 kumulativno zajemali 596 milijonov EUR oziroma 5,2 milijarde EUR.

Temeljni vzroki napak so opredeljeni in obravnavani. Podrobna raven informacij Komisiji kot upravitelju sredstev EU omogoča, da odkrije pomanjkljivosti sistema, ugotovi njihove temeljne vzroke (npr. zapletenost pravil) in sprejme ciljno usmerjene popravne ukrepe. Poleg tega krepi preventivne ukrepe in zagotavlja, da se vsa pridobljena spoznanja upoštevajo pri oblikovanju prihodnjih finančnih programov.

Število preverjanj in revizij, ki jih je Evropska komisija leta 2020 izvedla v kmetijstvu in koheziji.

Preverjenih je bilo več sto tisoč plačil in opravljene so bile revizije sistema. Komisija svoje zagotovilo oblikuje od spodaj navzgor in z natančno presojo. To pomeni, da Komisija in države članice, ki si upravljanje 70 % sredstev delijo s Komisijo, vsako leto preverijo več sto tisoč plačil.

Interni okvir Komisije za kontrolo je prestal preskus. Komisija se pri preprečevanju, odkrivanju in odpravljanju napak in pomanjkljivosti opira na svoje večletne strategije kontrol. Te strategije temeljijo tudi na razlikovanju tveganj, tj. prilagojene so različnim načinom upravljanja, vključenim akterjem, področjem politike in/ali ureditvam financiranja in z njimi povezanimi tveganji. To razlikovanje strategij kontrole je potrebno za zagotovitev, da kontrole ostanejo stroškovno učinkovite, tj. da se z njimi vzpostavi ustrezno ravnovesje med nizko stopnjo napak (učinkovitost), hitrimi plačili (uspešnost) in razumnimi stroški (gospodarnost).

Komisija je v zahtevnih okoliščinah upravičencem in državam članicam pomagala pri izvrševanju proračuna. Podaljšala je roke za izvedbo projektov ali izterjav in podprla države članice z zagotavljanjem delne prožnosti pri izvrševanju in nadzoru porabe sredstev EU, ne da bi pri tem zmanjšala raven zagotovil. Evropski urad za boj proti goljufijam je službam izdal ciljne smernice za pomoč pri prepoznavanju in obravnavanju novih nastajajočih groženj goljufov, ki izkoriščajo priložnosti, ki so se pojavile med pandemijo COVID-19.

Zgodnja ocena tveganja je zagotovila preverjanja za uspešno in učinkovito porabo proračuna EU. Komisija je pred poletjem 2020 analizirala tveganja, ki izhajajo iz pandemije COVID-19, in zagotovila, da so bili sprejeti ustrezni blažitveni ukrepi. Revizije na kraju samem so na primer nadomestili pregledi dokumentacije in revizije na daljavo, ki so se izkazali za učinkovite. Med letom so vse službe pozorno in v realnem času spremljale ta tveganja, ob tem so podporo in nadzor zagotavljali organi Komisije za korporativno upravljanje (oddelek 2.1.2 Priloge 2).

Močna organ0Tizac0Tija omogoča hitro in učinkovito ukrepanje – kljub okoliščinam pandemije COVID-19. Zaradi dobre pripravljenosti na krizo je Komisija ostala v celoti operativna, saj je skoraj 30 000 ljudi v nekaj dneh prešlo na delo na daljavo. To je Komisiji omogočilo, da je imela vodilno vlogo pri vseh vidikih odzivanja na krizo, od javnega zdravja do načrta za okrevanje gospodarstva.

Tudi v izjemnih in zahtevnih razmerah je trdna veriga zagotovil in odgovornosti delovala. Kolegij komisarjev v okviru sistema upravljanja, ki ga uporablja Komisija, vsakodnevno operativno upravljanje prenese na 51 generalnih direktorjev in vodij služb. To zagotavlja jasno delitev odgovornosti, natančno opredeljene upravljavske odgovornosti in zanesljivo poročanje (glej podrobnosti v oddelku 2.1.3 Priloge 2).

Komisija je sprejela sporočilo o okviru smotrnosti za proračun EU (13). Sporočilo pojasnjuje vodilna načela okvira, opisuje nedavne izboljšave in opisuje načrte za njegov nadaljnji razvoj med izvrševanjem večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in pozneje.

Komisija se zaveda odgovornosti, ki izhaja iz povečanega proračuna. Večletni finančni okvir ima ključno vlogo pri podpiranju gospodarskega okrevanja in gospodarske preobrazbe. Komisija pričakuje in pozdravlja s tem povezan okrepljen nadzor, s katerim deležniki spremljajo učinkovitost porabe EU. Ta učinkovitost je v središču dela, ki ga je Komisija že opravila za vzpostavitev zanesljivega okvira izvrševanja za proračun EU. Takšen okvir je ključen za spremljanje izvrševanja proračuna, usmerjanje proračuna k njegovim ciljem, hiter in učinkovit odziv na nepredvidene dogodke ter pridobivanje podatkov in informacij, ki kažejo, kako proračun EU zagotavlja konkretno vrednost za državljane EU.

Na splošno je EU zavezana ciljem Združenih narodov na področju trajnostnega razvoja. Ti so že široko in globoko vključeni v proračun EU. Leta 2020 je 46 programov EU za porabo sredstev ali 75 % vseh programov prispevalo k vsaj enemu od 17 ciljev trajnostnega razvoja. Teh 46 programov je zajemalo 96 % celotnega proračuna EU.

Odličnost na področju raziskav in inovacij prispeva k gospodarstvu za ljudi. Obzorje 2020 je del te zgodbe o uspehu EU. Nobelova nagrada za kemijo za leto 2020 je bila podeljena nekdanji članici programa Obzorje 2020 dr. Emmanuelle Charpentier in Jennifer A. Doudna za razvoj metode za urejanje genomov. Dr. Charpentier je 10. raziskovalka, financirana iz programa Obzorje 2020, ki je prejela Nobelovo nagrado.

Naložbe v prihodnost zahtevajo tako zeleni kot digitalni prehod. Kriza COVID-19 je dodatno pospešila trend digitalizacije. Bolj kot kdaj koli prej je proračun EU v času omejitve gibanja podprl naložbe v internetne povezave visokih hitrosti, na primer s kohezijskimi skladi in Evropskim skladom za strateške naložbe, ki prek teh dveh programov skoraj 25 milijonov gospodinjstev povezujeta z internetom. Digitalizacija je tudi ključno gonilo inovacij. Za okrepitev industrijske osnove EU proračun EU financira ključne projekte, kot so satelitske storitve (kot je vesoljska lokacijska storitev Galileo ali inovativna storitev v zvezi s podnebnimi spremembami, ki jo zagotavlja program Copernicus) ali umetna inteligenca (ki se financira iz programa Obzorje 2020).

·Proračun EU je podprl velike naložbe v proizvodnjo in porabo energije – oba ključna dejavnika za prehod na bolj trajnostno gospodarstvo. Natančneje, prek kohezijskih skladov je financiral več kot 2 000 megavatov novih naprav za energijo iz obnovljivih virov, skupaj z ukrepi za energijsko učinkovitost, kar omogoča prihranke energije v višini 1 200 gigavatnih ur na leto. Proračun EU financira tudi eksperimentalni fuzijski projekt ITER, ki bi lahko zagotovil dostop do potencialno neomejenega vira čiste energije.

·EU je za pobude, ki podpirajo ali varujejo biotsko raznovrstnost, porabila 8 % ali 85 milijard EUR svojega proračuna za obdobje 2014–2020. To je v skladu z močno zavezo EU v zvezi z ustavitvijo in zmanjševanjem izgube biotske raznovrstnosti, kot je zapisano v evropskem zelenem dogovoru. Strategija EU za biotsko raznovrstnost (12) opisuje obseg potrebnih večjih naložb, h katerim lahko pomembno prispeva proračun EU.

Ključni primer je cilj EU, da do leta 2050 v okviru evropskega zelenega dogovora doseže podnebno nevtralnost ( ). Za dosego tega cilja bo treba uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, tako zakonodajna kot finančna, pri čemer bo treba upoštevati različna področja politike in programe, kot je navedeno v nadaljevanju.

Proračun EU je veliko več kot le vsota njegovih posameznih postavk. Vsak program za porabo sredstev je zasnovan za reševanje zadevnega sklopa izzivov. Proračun EU pa je najmočnejši, kadar programi sodelujejo pri sproščanju sinergij, spodbujanju zasebnega in javnega financiranja ter doslednem spodbujanju splošnih političnih prednostnih nalog, ki so poglavitne za glavne cilje komisije Ursule von der Leyen ().

Komisija zagotavlja, da vsi programi dajejo rezultate do zaključka. Večji programi, kot so evropski strukturni in investicijski skladi ter instrument za povezovanje Evrope, bodo še več let vir financiranja. Ti programi skupaj zajemajo približno 50 % proračuna. Čeprav je bil proračun za leto 2020 porabljen v celoti, je skoraj 28 % skupnih plačil v okviru za obdobje 2014–2020 še vedno neporavnanih. To pomeni, da bodo ti programi v naslednjih nekaj letih še naprej prinašali rezultate. Komisija bo sodelovala z vsemi, ki sodelujejo pri izvrševanju proračuna, da bi zagotovila, da ti programi še naprej močno prispevajo k prednostnim nalogam EU (več podrobnosti je na voljo v Prilogi 2). Popolna ocena programov za obdobje 2014–2020 bo mogoča šele po tem obdobju, na podlagi končnih ocen.

Napredek pri izvrševanju proračuna EU se spremlja z najsodobnejšimi okviri nadzora in smotrnosti. Pregled smotrnosti programa iz Priloge 3 vsebuje podrobno poročanje o doseženem napredku in ukrepih, ki so bili sprejeti za premagovanje izzivov pri izvrševanju. Informacije, ki so na voljo konec leta 2020 in so navedene v pregledu smotrnosti programa, kažejo, da velika večina programov (40 od 61) na splošno zelo dobro napreduje pri doseganju svojih ciljev. Ti programi ustrezajo 92 % proračuna v zvezi z zneski v evrih.

Odziv EU na krizo spremeni izziv v priložnost. EU leta 2020 ni le učinkovito porabila svojega proračuna za leto 2020, temveč se je dogovorila tudi o svojem novem dolgoročnem proračunu za obdobje 2021–2027, ki znaša 1 074 milijard EUR v cenah iz leta 2018, okrepljenem z začasnim instrumentom za okrevanje, NextGenerationEU, v vrednosti dodatnih 750 milijard EUR v cenah iz leta 2018. Ta sveženj spodbud v višini 1,8 bilijona EUR, največji doslej financiran iz proračuna EU, bo zagotovil potreben obseg in prispeval visoke cilje za pomoč pri odpravljanju gospodarske in socialne škode, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, ter postavil temelje za bolj zeleno, bolj digitalno in bolj odporno EU.

·EU je prek Ekipe Evropa sprejela širši pogled in zagotovila podporo zunaj svojih meja. Ekipa Evropa je partnerskim državam zagotovila finančno podporo v skupnem znesku več kot 40 milijard EUR, vključno s 15 milijardami EUR iz proračuna EU. Ekipa Evropa se osredotoča na reševanje neposredne zdravstvene krize in zadovoljitev humanitarnih potreb, krepitev zdravstvenih, vodnih in sanitarnih sistemov partnerskih držav ter njihovih zmogljivosti za raziskave in pripravljenost ter blažitev socialno-ekonomskega učinka.

·Instrument SURE je državam članicam zagotovil finančna sredstva po ugodnih stopnjah za ublažitev pritiska na gospodarstvo in podporo zaposlovanju. Proračun zajema do 100 milijard EUR, do konca leta 2020 pa je bilo zaprošenih in državam članicam dodeljenih več kot 90 milijard EUR podpore v obliki posojila. Izplačanih je bilo že 40 milijard EUR, ta sredstva so podpirala predvsem sheme skrajšanega delovnega časa v upravičenih državah članicah. Do začetka leta 2021 je podporo v okviru instrumenta SURE prejelo od 25 do 30 milijonov zaposlenih – ti tvorijo precejšnji delež na trgu dela v upravičenih državah članicah, kar je po ocenah prihranilo 5,8 milijarde EUR pri plačilu obresti.

·Naložbene pobude v odziv na koronavirus so državam članicam omogočile prožnost pri prerazporeditvi 23,3 milijarde EUR () na najnujnejše potrebe, pri tem pa so bila uporabljena vsa razpoložljiva sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. S tem ukrepom je bilo do junija 2021 8,4 milijarde EUR prerazporejenih na ukrepe, povezane z zdravjem, kot so nakup medicinske opreme, testiranje in zaposlovanje dodatnega zdravstvenega osebja. Za obvladovanje širjenja krize in povzročene škode je bilo za neposredno podporo podjetjem na voljo 12,8 milijarde EUR, ljudem, vključno z delavci in ranljivimi skupinami, pa 3,9 milijarde EUR ().

Za EU se solidarnost ne konča na njenih mejah. Komisija je izrazila svojo odločno namero, da bo cepiva dala na voljo državam po svetu. EU je prevzela vodilno vlogo v svetovnih prizadevanjih za financiranje učinkovitega cepiva in dajanje cepiva na voljo državam po vsem svetu, ko je Komisija 4. maja 2020 organizirala konferenco o globalnem odzivu, pri tem pa je do konca decembra 2020 zbrala skoraj 15,9 milijarde EUR, vključno s prispevkom v višini 1,4 milijarde EUR iz proračuna EU v okviru širših prizadevanj Ekipe Evropa (9). Ekipa Evropa je z več kot 2,2 milijarde EUR ena od vodilnih vlagateljev v platformo COVAX, ki vodi prizadevanja za zagotovitev poštenega in pravičnega dostopa do cepiv proti COVID-19 v državah z nizkimi in srednjimi dohodki.

·Komisija je za vse države članice (8 ) zagotovila 2,6 milijarde odmerkov cepiv proti COVID-19, za to pa je uporabila 2,3 milijarde EUR iz instrumenta za nujno pomoč. Posledično so bili prvi državljani EU cepljeni že pred koncem leta 2020, potem ko je Evropska agencija za zdravila potrdila varnost in učinkovitost uporabljenega cepiva. Do konca leta so države članice dale na voljo dodatne prispevke v višini 750 milijonov EUR v zunanjih namenskih prejemkih za nakup nadaljnjih cepiv.

·Komisija in države članice so se do 18. junija dogovorile, da bo Komisija naročila cepiva v imenu vseh držav članic. Ta prvi tovrstni sporazum je pokazal moč solidarnosti med državami članicami in njihovo zaupanje v prilagodljivost proračuna EU in v Komisijo kot njegovega upravljavca. Usklajen pristop je zagotovil, da so države članice lahko delile tveganje naložb v razvoj še nepotrjenega cepiva, kar je omogočilo dostop do širokega portfelja potencialnih tehnologij in podjetij za razvoj cepiva.

Zagotavljanje varnega in učinkovitega cepiva je bil temelj strategije Komisije za obvladovanje zdravstvene krize in omogočanje močnega okrevanja gospodarstva.

Zgodnji odziv prek proračuna EU se je osredotočil na takojšnjo pomoč0T0T pri nesrečah. EU je zagotovila podporo zlasti za logistične potrebe, kot so repatriacija državljanov EU, dostava medicinskega blaga iz tujine in distribucija medicinskega blaga prek meja EU ter usposabljanje medicinskega osebja na področjih, kot je intenzivna nega.

Proaktivno upravljanje proračuna je zagotovilo hitro in učinkovito izvrševanje proračuna za leto 2020. Sprejetih je bilo devet sprememb proračuna, kot jih je predlagala Komisija, kar je več kot v katerem koli drugem letu v obdobju 2014–2020 in pogosto v rekordnem času. Poleg tega je bilo opravljenih 28 prerazporeditev proračunskega organa in več sto avtonomnih prerazporeditev Komisije. Posledično je bil proračun EU za leto 2020 porabljen skoraj v celoti, tako za obveznosti kot za plačila, kar je najboljši rezultat od leta 2014 in je dosežen kljub zahtevnim razmeram.

Za financiranje teh ukrepov je bilo treba vključiti vsa sredstva in prilagodljivosti. Skupno se je proračun za leto 2020 povečal za 10,2 milijarde EUR v plačilih, s čimer so se aktivirala vsa preostala sredstva v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 in se je skupno 70 milijard EUR preusmerilo v reševanje krize zaradi pandemije COVID-19. Naložbene pobude v odziv na koronavirus so državam članicam olajšale zlasti lažje izkoriščanje likvidnosti in hitro preusmeritev kohezijskega financiranja, instrument za nujno pomoč pa je Komisiji omogočil usklajevanje in pomoč pri prizadevanjih v zvezi z javnimi naročili, kar je bilo potrebno za premagovanje krize.

Evropski parlament, Svet Evropske unije in Komisija so nemoteno in hitro sodelovali pri sprejemanju teh ukrepov v rekordnem času, veljati pa so začeli do konca aprila 2020. Visokoinovativni instrument SURE je bil vzpostavljen 19. maja 2020.

·nov instrument finančne pomoči – evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) – s proračunom do 100 milijard EUR.

·naložbene pobude v odziv na koronavirus (CRII) v okviru kohezijske politike, ki olajšujejo ureditve prožnosti in državam članicam zagotavljajo likvidnost v višini približno 23 milijard EUR. Pobude pomagajo v boju proti pandemiji COVID-19 s podporo zdravstvu, malim podjetjem in delavcem;

Proračun EU je bil v središču tega odziva. Komisija je potrebovala le tri tedne, da je od trenutka, ko je Svetovna zdravstvena organizacija 11. marca 2020 izbruh bolezni COVID-19 razglasila za pandemijo, predstavila predloge za usklajen in celovit odziv prek proračuna EU. To je vključevalo hitro in prožno mobilizacijo financiranja za reševanje najnujnejših potreb, ne da bi bilo treba sprejemati kompromise glede upoštevanja najvišjih standardov finančnega poslovodenja. Ta odziv je vključeval naslednje ukrepe (za več podrobnosti glej Prilogo 1):

EU se je zaradi pandemije COVID-19 spoprijemala z novimi izzivi, kakršnih še ni bilo, in se zanašala na svojo moč solidarnosti. Odzvala se je hitro in odločno, da bi zaščitila življenja in možnosti preživljanja.

To poročilo je del širšega celovitega svežnja finančnih poročil in poročil o odgovornosti (3), ki vključuje tudi letni zaključni račun (), dolgoročno napoved prihodnjih prilivov in odlivov, ki zajema naslednjih pet let (), poročilo o notranjih revizijah (6) in poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici ().

Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU – Proračunsko leto 2020 je skupaj s prilogami glavni prispevek Komisije k letnemu postopku razrešnice (0), s katerim Evropski parlament in Svet podrobno proučita izvrševanje proračuna EU. Izpolnjuje obveznosti Komisije po Pogodbi o delovanju EU (1) in finančni uredbi (2).

EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za proračunsko leto 2020

Evropski sklad za regionalni razvoj je zagotovil 573 000 EUR za podporo projekta „Gendered landscape – gender + equal + cities“ (Pokrajina, prilagojena spoloma – spol + enakost + mesta), ki ustvarja ozaveščenost med urbanisti in nosilci odločanja v sedmih mestih EU o tem, kako se strukture moči glede na spol ohranjajo v mestih, in kako to znanje uporabiti za uravnoteženje svojih politik in storitev na področju enakosti spolov.

S podporo instrumenta za razvojno sodelovanje in glede na porast nasilja v družini nad ženskami in otroki, ki se je okrepil med pandemijo COVID-19, je pobuda Spotlight EU in Združenih narodov leta 2020 preusmerila več kot 20 milijonov EUR za spodbujanje preprečevanja in za povečanje podpore žrtvam ter lokalnim ženskim organizacijam, ki zagotavljajo nujno potrebne storitve.

Komisija je v letih 2019 in 2020 dodelila približno 56 milijonov EUR za preprečevanje spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola ter za odzivanje nanj ter približno 45 milijonov EUR za reproduktivno zdravje iz svojih humanitarnih programov za pomoč na področju zdravja.

Sklop policija Sklada za notranjo varnost je podpiral dejavnosti Evropska večdisciplinarna platforma proti grožnjam kriminala, katere rezultati so leta 2019 na področju trgovine z ljudmi vključevali 825 aretacij in 1 307 potencialnih žrtev.

V okviru delovnega programa Znanost z družbo in za njo Obzorje 2020 je bilo več kot 83 milijonov EUR dodeljenih za več kot 40 skupnih projektov in drugih ukrepov v zvezi z enakostjo spolov na področju raziskav in inovacij, od katerih je imelo koristi približno 300 organizacij.

Pobudo „nidi gratis“ (brezplačni vrtec) v regiji Lombardija v Italiji s skupnim proračunom približno 70 milijonov EUR je podprl Evropski socialni sklad za zmanjšanje razlik med spoloma pri zaposlovanju. Doslej je bil 30 000 družinam z nizkimi dohodki zagotovljen brezplačen dostop do vrtcev za njihove otroke, starosti 0–3 let.

Program za konkurenčnost podjetij ter malih in srednjih podjetij podpira platformo WeGate z več kot 2 000 člani, ki vzpostavlja mrežo, v kateri lahko podjetnice in bodoče podjetnice poslujejo skupaj in imajo koristi od storitev, ki lahko pomagajo njihovim podjetjem rasti, kot so dostop do financiranja, mentorstvo in svetovalno mentorstvo, vključno s finančno pismenostjo.

V okviru prednostne naloge 6 politike razvoja podeželja Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja podpira razvoj osnovnih storitev na podeželju in za lokalne pobude. To prispeva k reševanju posebnih izzivov, s katerimi se lahko srečujejo ženske na nekaterih podeželskih območjih in v kmetijskem sektorju, kot je pomanjkanje kakovostnih osnovnih storitev (npr. nega in varstvo otrok, širokopasovna povezava in promet).

Dolgotrajna zavezanost Komisije enakosti spolov je bila ponovno potrjena s sprejetjem strategije za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (), ki navaja okrepljeno zavezanost Komisije pri doseganju Unije enakosti. Komisija je vključevanje načela enakosti spolov vključila v strategijo ter vzpostavila enakost spolov in enake možnosti za vse kot medsektorske cilje za vsa področja politike. Strategija določa cilje politike in ukrepe za doseganje znatnega napredka v smeri enakosti spolov do leta 2025.

Storitev iskanja in reševanja sistema Galileo omogoča skrajšanje časa zaznavanja oddajnikov, ki oddajajo klice v sili, na manj kot deset minut. Od leta 2020 se oddajniku, ki oddaja klic v sili, pošlje odziv v manj kot 15 minutah in potrdi, da je bila zahteva prejeta in da je pomoč na poti, kar je edinstvena nova značilnost, ki jo ponuja samo Galileo.

V obdobju 2014–2020 je program Ustvarjalna Evropa – MEDIA podprl 114 koprodukcij in 83 distribucijskih poslov med EU in partnerji iz držav v razvoju.

Konec leta 2020 so se izvajali ukrepi v vrednosti 501 milijona EUR za boj proti terorizmu ter preprečevanje in boj proti nasilnemu ekstremizmu zunaj EU. To je 8 % več kot predhodnega leta.

Storitev programa Copernicus za spremljanje kopnega je leta 2020 sistematično zagotavljala informacije v skoraj realnem času o svetovnih celinskih vodnih telesih in njihovi sezonski obnovitvi, nivojih jezerske in rečne vode, temperaturi, motnosti in trofičnem stanju, vključno z morebitno razpoložljivostjo vode iz snega in ledenega pokrova.

Do danes je bilo iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo financiranih skoraj 15 000 projektov za ohranjanje morskega okolja in zagotavljanje učinkovitejše rabe virov.

Magistrski študij Erasmus Mundus za ženske študije in študije s področja spolov je bil financiran leta 2019 s skupnim proračunom 4,5 milijona EUR za naslednjih pet let. Poslanstvo študija je pripraviti strokovnjake za enakost spolov, ki bodo lahko prispevali k večji enakosti med moškimi in ženskami, konzorcij pa sestavlja šest univerz v štirih državah članicah in Združenem kraljestvu.

V okviru ukrepa instrumenta za povezovanje Evrope je bil največji prispevek v višini približno 14 milijonov EUR dodeljen ukrepu Elektrifikacija Evrope – AMBRA za podporo vzpostavitvi 6 458 napajalnih točk za električno energijo na 3 169 električnih polnilnih postajah za električna vozila na šestih koridorjih osrednjega omrežja vseevropskega prometnega omrežja v Španiji, Italiji in Romuniji med letoma 2018 in 2022.

V Belgiji je zaradi podpore Evropskega socialnega sklada v višini približno 3,6 milijona EUR strokovni center TechnocITé od leta 2015 pomagal več kot 9 000 ljudem razviti nova znanja in spretnosti na področju informacijske in komunikacijske tehnologije s kvalificiranjem in stalnim usposabljanjem na enem od 20 tečajev, organiziranih na teh področjih. Projekt se bo izvajal do konca leta 2021.

Platforma za usklajevanje materialov programa LIFE je omogočila zmanjšanje odpadkov v višini približno 60 000 ton (10-odstotno zmanjšanje v okviru projekta) od oktobra 2016 do decembra 2019, in sicer s sistematično uporabo tehnik za okoljsko primerno zasnovo za lažjo predelavo in ponovno uporabo delov, ki bi prej postali odpadki.

Ukrepi EU za boljšo prehrano in dojenje, odpornost gospodinjstev, zanesljivo preskrbo s hrano, zdravstveno varstvo in zmanjšanje zaostankov so v obdobju 2013–2019 v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje dosegli skoraj 20 milijonov žensk, mladostnic in otrok.

Med letoma 2014 in 2020 je bilo vloženih približno 4,9 milijona EUR za podporo testiranju in izkoreninjenju živalskih bolezni, kot je bruceloza v lokalnih čredah ovac, koz in goveda, ter za usposabljanje lokalnih veterinarjev z instrumentom za finančno podporo za spodbujanje gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru.

V okviru izvajanja primera Microsoft 2 Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na Finskem med letoma 2017 in 2019 je bilo 3,5 milijona EUR sredstev iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabljenih za financiranje ukrepov, ponujenih 883 odpuščenim delavcem v podporo mobilnosti delovne sile in v sodelovanju s storitvami Evropskega portala za zaposlitveno mobilnost (tj. tuji oglasi za delovna mesta in izmenjava izkušenj na spletnih srečanjih).

EU je skupaj s 27 državami članicami v letu 2020 močno povečala uradno razvojno pomoč za partnerske države na skoraj 67 milijard evrov (). EU in njene države članice s tem utrjujejo svoj položaj vodilne donatorke na svetu in so naredile velik korak naprej k doseganju cilja, h kateremu so se zavezale do leta 2030.

Sklad za azil, migracije in vključevanje je leta 2020 prispeval 7,5 milijona EUR za razpis v okviru nacionalnega programa Grčije za subvencioniranje delovanja delno neodvisnih stanovanj za mladoletnike brez spremstva, starejše od 16 let. Trenutni razpis zajema 500 nastanitvenih mest.

EU je začela prehod na nizkoogljično, podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo, ki bo gospodarno z viri, s čimer se bodo povečale varnost, blaginja, enakost in vključenost. Glede na navedeno je cilj zasnove in izvajanja programov porabe EU doseči cilje na vsakem področju politike ter hkrati spodbujati trajnostnost prek ukrepov in posredovanja v okviru ustreznih programov. EU je prek Evropskega soglasja o razvoju tudi svoj pristop k mednarodnemu sodelovanju in razvojni politiki uskladila z agendo za obdobje do leta 2030, pri čemer je cilje trajnostnega razvoja in Pariški sporazum postavila v središče svojega zunanjega delovanja.

EU je skupaj s svojimi državami članicami popolnoma zavezana svoji vodilni vlogi pri izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in da bo do leta 2030 dosegla preobrazbeni premik, v katerem ne bo nihče zapostavljen. Ta agenda za obdobje do leta 2030 je skupni načrt za miren in uspešen svet, ki je bil sprejet pod okriljem Združenih narodov ter je izredno pomemben za vrednote EU in prihodnost Evrope. EU se je v notranji in zunanji politiki zavezala k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (). Od sprejetja agende leta 2015 je dosegla precejšen napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in še naprej krepi svoja prizadevanja. Pandemija COVID-19 je pokazala, da je popolno izvajanje agende do leta 2030 ključnega pomena za boljšo obnovo po krizi. Cilji trajnostnega razvoja zagotavljajo univerzalni načrt za trajnostno okrevanje.

V skladu z evropskim zelenim dogovorom so se Parlament, Svet in Komisija dogovorili (), da bo biotska raznovrstnost vključena tudi v proračun EU, s 7,5-odstotnim letnim ciljem za leto 2024, ki zagotavlja, da prispevek ne bo nazadoval, in 10-odstotnim letnim ciljem za leti 2026 in 2027. Kumulativno bo to za naslednji dolgoročni proračun pomenilo višjo raven ambicioznosti kot v prejšnjem obdobju. To je v skladu z izjavo v strategiji za biotsko raznovrstnost do leta 2030, da so zahteve za ukrepanje na področju biotske raznovrstnosti vsaj 20 milijard EUR letno iz „zasebnega in javnega financiranja na nacionalni ravni in ravni EU“, katerega ključni dejavnik bo proračun EU.

Zaustavitev in zmanjšanje izgube biotske raznovrstnosti sta glavna cilja EU, kot je začrtano tudi v političnih smernicah () predsednice Ursule von der Leyen in v evropskem zelenem dogovoru. Strategija EU za biotsko raznovrstnost zagotavlja usmeritve glede financiranja biotske raznovrstnosti in združevanja virov. EU financira varstvo biotske raznovrstnosti z vključitvijo ciljev strategije EU za biotsko raznovrstnost za leto 2030 v glavne instrumente financiranja.

·sprememba načina opredelitve financiranja, povezanega s podnebjem, v proračunu EU, od namenskih Rio označevalcev Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj do podnebnih označevalcev EU, ki dajejo večji poudarek rezultatom.

·vključitev proračunskih ukrepov EU v okvir politike evropske zelenega dogovora, vključno s sprejetjem strategije za biotsko raznovrstnost in strategije „od vil do vilic“;

Za dolgoročni proračun za obdobje 2021–2027 je EU še povečala svoje ambicije v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam. Proračun bo za doseganje podnebnih ciljev EU prispeval vsaj 30 % sredstev iz večletnega finančnega okvira in instrumenta NextGenerationEU. Da bi zagotovili uspeh proračuna EU pri doseganju tega cilja, so bile z dogovorjenim svežnjem in med političnimi pogajanji dosežene številne izboljšave:

EU mora preiti na bolj trajnostno gospodarstvo, da bi se borila proti podnebnim spremembam () in degradaciji okolja ter do leta 2050 postala prvo podnebno nevtralno gospodarstvo na svetu. V obdobju 2014–2020 je EU vključila 216 milijard EUR v porabo za podnebne ukrepe v vse svoje programe, zlasti kohezijsko politiko, energijo, promet, raziskave in inovacije ter skupno kmetijsko politiko, skupaj z razvojno politiko EU, zato je proračun EU ključno gonilo trajnosti. Komisija je leta 2021 še naprej pregledovala in posodabljala vse razpoložljive informacije, vključno z nadaljnjo konsolidacijo obstoječih podatkov in z uporabo bolj podrobne metodologije, kjer je bilo to mogoče. Skupno je bilo 20,1 % proračuna EU dodeljenega ukrepom za boj proti podnebnim spremembam, s čimer je bila dosežena politična ambicija, da se 20 % dolgoročnega proračuna EU za obdobje 2014–2020 nameni boju proti podnebnim spremembam.

Vključevanje pomeni vključitev horizontalnih prednostnih nalog in medsektorskih področij politike v faze načrtovanja, priprave, izvajanja in ocenjevanja programov za notranje in zunanje ukrepe. Ker lahko isti ukrep hkrati zasleduje različne cilje, vključevanje v proračun EU spodbuja sinergije pri uporabi sredstev za omejeno število medsektorskih prednostnih nalog, kar povzroča večjo doslednost in stroškovno učinkovitost porabe. V tem oddelku je pojasnjeno, kako proračun EU podpira medsektorske politike za boj proti podnebnim spremembam, zaščito biotske raznovrstnosti, uresničevanje ciljev Združenih narodov na področju trajnostnega razvoja in spodbujanje enakosti spolov.

Z novimi programi porabe Komisija uvaja celovitejši in skladnejši okvir smotrnosti za proračun EU (). To bo temeljilo na (1) vključevanju smotrnosti v oblikovanje politike z vrednotenjem programov, (2) zanesljivo spremljanje in poročanje o smotrnosti posameznih programov in napredku pri doseganju njihovih ciljev v letnem proračunskem ciklu ter (3) zagotavljanje prispevka proračuna EU k splošnim horizontalnim ciljem politike, kot so podnebje, digitalizacija in okrevanje gospodarstva. Za spremljanje smotrnosti v vseh fazah izvajanja programa bodo za oceno izhodišč in ciljev uporabljeni racionalizirani visokokakovostni kazalniki z jasno metodologijo. Trden okvir za spremljanje in vrednotenje bo zagotovil dokazno podlago za oblikovanje prihodnjih finančnih programov.

Pomoč pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), ki jo financira instrument za okrevanje NextGenerationEU, bo leta 2021 in 2022 pomagala premostiti vrzel med začetnim odzivom na krizo in dolgoročnejšim okrevanjem. Dodatnih 50,6 milijarde EUR za tekoče programe kohezijske politike za obdobje 2014–2020 bo državam članicam in regijam zagotovilo odločilno hitro in dodatno podporo. Pomoč za okrevanje gospodarstva nadaljuje nujno podporo zdravstvenemu sektorju, malim in srednjim podjetjem ter shemam skrajšanega delovnega časa, hkrati pa uvaja možnost povečanja digitalnih in zelenih naložb v okviru odprave posledic krize.

Večina sredstev iz instrumenta za okrevanje NextGenerationEU (do 672,5 milijarde EUR) bo vloženih prek mehanizma za okrevanje in odpornost. Ta mehanizem bo zagotovil obsežno finančno podporo za javne naložbe in reforme na ključnih področjih, kot sta zeleni in digitalni prehod. Da bi države članice EU prejele podporo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, bodo Komisiji predložile načrte za okrevanje in odpornost, v katerih bodo pojasnile, kako se bo denar uporabil za podporo okrevanju in krepitev odpornosti. Ti načrti morajo upoštevati izzive, opredeljene v evropskem semestru, skupaj z izzivi v zvezi z zelenim in digitalnim prehodom. Komisija bo ocenila te načrte in to oceno bo nato odobril Svet. Financiranje bo izplačano v več obrokih po doseganju mejnikov in ciljev, h katerim so se zavezale države članice.

·EU si bo prizadevala za cilj porabe 10 % dolgoročnega proračuna v letih 2026 in 2027 za ustavitev in zmanjšanje izgube biotske raznovrstnosti.

·EU je določila cilj 50 % ali več skupnega zneska dolgoročnega proračuna, vključno z instrumentom za okrevanje NextGenerationEU, ki se bo uporabil za podporo posodobitvi Evropske unije z raziskavami in inovacijami, za pravični podnebni in digitalni prehod ter za pripravljenost, okrevanje in odpornost.

To bo doslej največji sveženj spodbud, financiran iz proračuna EU. Za pomoč pri obnovi Evrope po pandemiji COVID-19 bo skupno na voljo 1,8 bilijona EUR. Ta odziv brez primere bo pomagal popraviti gospodarsko in socialno škodo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, ter postavil temelje za sodobno in bolj trajnostno prihodnost za bolj zeleno, bolj digitalno in bolj odporno Evropo.

·Podpora kmetom. Finančni instrumenti v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja lahko zagotovijo samostojni obratni kapital v višini do 200 000 EUR malim in srednjim kmetijskim in podeželskim podjetjem, ki jih je prizadel COVID-19, pod ugodnimi pogoji, vključno z zelo nizkimi obrestnimi merami, manj zahtevami glede zavarovanja, ugodnimi plačilnimi roki itd.

·Podpora ribičem in sektorju morske hrane. Komisija je predvidela posebne ukrepe za ublažitev vpliva izbruha koronavirusa, kot so podpora ribičem v zvezi z začasno prekinitvijo ribolovnih dejavnosti, podpora gojiteljem vodnih organizmov v zvezi z začasno prekinitvijo proizvodnje in podpora organizacijam proizvajalcev v zvezi s skladiščenjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, skupaj s proračunsko prožnostjo za države članice, da sredstva dodelijo v kratkem času.

Komisija je državam članicam zagotovila tudi smernice za uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v razmerah krize zaradi pandemije COVID-19 za podporo delavcem, ki so zaradi pandemije izgubili službo. Države članice so do konca leta 2020 prejele štiri vloge, povezane s COVID-19.

Pandemija COVID-19 je povzročila velik šok za svetovno gospodarstvo in gospodarstvo EU z resnimi socialno-ekonomskimi posledicami. To je povzročilo padec bruto domačega proizvoda EU za 7,4 odstotne točke, v letu 2021 pa se pričakuje povečanje za 4,1 odstotne točke (). Programi kohezijske politike so bili prilagojeni in vključeni v podporo odzivu na krizo prek naložbenih pobud v odziv na koronavirus ( ). Komisija se je osredotočila na kar največje povečanje prožnosti teh instrumentov, da bi omogočila hitro obravnavo vseh zahtevkov po lažjih in hitrejših postopkih. To je vključevalo povečanje najvišje stopnje sofinanciranja na 100 %, olajšanje prenosov med skladi in regijami ter povečanje finančnih sredstev prek finančnih instrumentov. Na splošno je ta prožnost pobudi omogočila mobilizacijo 23,3 milijarde EUR () iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te pobude so pomagale zadovoljiti najnujnejše potrebe po medicinskih potrebščinah in medicinski opremi ter pripomogle k reševanju učinkov gospodarske krize s shemami skrajšanega delovnega časa, katerih cilj je ohranjanje zaposlenosti med pandemijo, finančno podporo malim in srednjim podjetjem ter takojšnjo podporo likvidnosti.

Globalni dostop do cepiv proti COVID-19 (COVAX) vodi prizadevanja za zagotovitev poštenega in pravičnega dostopa do cepiv proti COVID-19 v državah z nizkimi in srednjimi dohodki. Ekipa Evropa je ena od vodilnih vlagateljev v COVAX z več kot 2,2 milijarde EUR. Komisija sodeluje v instrumentu COVAX za pravičen dostop do cenovno dostopnih cepiv proti COVID-19 in prispeva 1 milijardo EUR v nepovratnih sredstvih in jamstvih EU.

Poleg tega EU spodbuja globalni odziv na koronavirus z večstranskimi partnerji, ta odziv je začela izvajati predsednica Ursula von der Leyen. Na mednarodni donatorski konferenci so bile zbrane donacije v višini več kot 15,9 milijarde EUR () za zagotovitev skupnega razvoja in splošne uporabe diagnostike, zdravljenja in cepiv proti koronavirusu.

EU je kot globalni akter in v skupnem ukrepanju kot Ekipa Evropa partnerskim državam in ranljivemu prebivalstvu zagotovila finančno podporo v višini več kot 40 milijard EUR (). Glavni prispevki Ekipe Evropa so bili 7 milijard EUR iz Evropske investicijske banke, 4 milijarde EUR iz Evropske banke za obnovo in razvoj, 15 milijard EUR iz proračuna EU in 14 milijard EUR iz držav članic. Ekipa Evropa se osredotoča na reševanje neposredne zdravstvene krize in zadovoljitev posledičnih humanitarnih potreb, krepitev zdravstvenih, vodnih in sanitarnih sistemov partnerskih držav ter njihovih zmogljivosti za raziskave in pripravljenost za reševanje pandemije ter blažitev socialno-ekonomskega učinka.

Za razvoj varnih in učinkovitih cepiv za vse po vsem svetu so bile vključene javne in zasebne naložbe. Komisija je v okviru programa Obzorje 2020 od januarja 2020 vključila več kot 781 milijonov EUR za razvoj cepiv, novih oblik zdravljenja, diagnostičnih testov ter zdravstvenih sistemov za preprečevanje širjenja bolezni COVID-19 in reševanje življenj. To vključuje vključitev posebnega sklada za nujne raziskave, Skupnega podjetja IMI 2 in 164 milijonov EUR prek razpisa, objavljenega v okviru pilotnega projekta Evropskega sveta za inovacije.

Poleg tega je bilo področje uporabe Solidarnostnega sklada EU 1. aprila 2020 razširjeno na izredne razmere večjih razsežnosti na področju javnega zdravja. Državam članicam in državam kandidatkam, ki jih je kriza zaradi pandemije COVID-19 hudo prizadela, bo leta 2021 na voljo skoraj 530 milijonov EUR za financiranje pomoči prebivalstvu (za ukrepe za medicinski in zdravstveni sektor ter ukrepe na področju civilne zaščite) in ukrepov, sprejetih za obvladovanje širjenja virusa.

·Komisija je ustanovila posredovalni mehanizem za medicinsko opremo ( ), katerega glavna vloga je bila pridobiti pregled poglavitnih potreb po medicinski opremi v državah članicah, da se uskladita ponudba in povpraševanje na ravni EU. Poleg tega je pomagala industriji in deležnikom, ki so se spoprijemali s tehničnimi in regulativnimi ovirami. V okviru mehanizma EU na področju civilne zaščite so bili tako v države, ki so potrebovale pomoč, poslani ventilatorji, zaščitna oblačila in razkužila ter napotene ekipe za nujno medicinsko pomoč. Poleg tega so bile v okviru tega mehanizma napotene nacionalne ekipe za nujno medicinsko pomoč v podporo Italiji in Litvi v prvem valu krize zaradi pandemije COVID-19. Podobno so ekipe za medicinsko pomoč iz EU podprle tudi partnerske države, kot sta Armenija in Azerbajdžan. Komisija je v okviru instrumenta za nujno pomoč izvedla tudi sveženj za mobilnost za pomoč pri financiranju prevoza bolnikov, ekip za medicinsko pomoč in osnovne medicinske opreme.

·Več kot 400 letov je pomagalo 90 000 državljanom EU, ki so obtičali v tujini, da so se vrnili domov.

Proračun mehanizma EU na področju civilne zaščite se je leta 2020 povečal za 415 milijonov EUR in podprl bolnišnice po vsej EU, med katerimi so mnoge zdravile paciente iz drugih držav. V odziv na najnujnejše potrebe so bile na teren poslane mobilne zdravstvene ekipe.

Ker so se številne države članice v prvem četrtletju leta 2021 spoprijemale s tretjim valom okužb in novimi različicami virusa, je bil instrument za nujno pomoč leta 2021 okrepljen z dodatnimi 232 milijoni EUR () v odobritvah za prevzem obveznosti. To bo podprlo nove ukrepe, kot so interoperabilnost digitalnih zelenih potrdil, sistem EU za spremljanje odpadnih voda, nadaljnji razvoj platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov in nakup specializiranih testov za ugotavljanje različic virusa, ki bodo darovani državam članicam.

·Instrument za nujno pomoč je bil uporabljen za organizacijo 1 500 prevozov tovora, to vključuje več kot 1 000 letov in 500 prevozov po cesti, železnici in morju med aprilom in septembrom 2020, s čimer je bila v EU prepeljana osnovna medicinska oprema v času, ko je bila razpoložljivost tovornega prometa hudo omejena, za prevoz več kot 300 zdravstvenih delavcev in pacientov za čezmejno oskrbo, za usposabljanje 3 500 zdravstvenih delavcev na področju tehnik testiranja, za 75 mobilnih skupin za testiranje, za povečano zmogljivost v 150 lokalnih centrih za zbiranje krvi ali plazme in za usposabljanje za intenzivno nego za 15 000 zdravstvenih delavcev v 750 bolnišnicah.

·Zagotovljena so bila sredstva za usposabljanje na področju testiranja in intenzivne nege. Poleg tega je bila podpisana pogodba za nakup robotov za razkuževanje, ki jih donirajo bolnišnicam. Ti roboti uporabljajo ultravijolično svetlobo in v samo 15 minutah razkužijo standardne bolniške sobe, s čimer pomagajo preprečiti in zmanjšati širjenje bolezni COVID-19. Evropska komisija je v okviru instrumenta za nujno pomoč bolnišnicam po vsej EU razdelila približno 200 takih robotov.

· Glavna prednostna naloga v letu 2020 je bila zagotoviti 2,6 milijarde odmerkov () cepiv proti COVID-19, ko se bo izkazalo, da so varna in učinkovita, v skladu z vnaprejšnjimi dogovori o nabavi z razvijalci cepiv. S temi dogovori je instrument za nujno pomoč pridobil pravice za države članice EU do nakupa do 2,6 milijarde odmerkov cepiva od šestih proizvajalcev cepiv (AstraZeneca, BioNTech-Pfizer, CureVac, Johnson & Johnson, Moderna in Sanofi-GlaxoSmithKline) kot del strategije EU za cepiva. Z diverzifikacijo portfelja je Komisija kar najbolj povečala možnosti, da so državljanom EU čim prej in v potrebnem obsegu na voljo vsi uspešni kandidati za cepivo. Posledično je bilo prvo cepivo v EU uporabljeno pred koncem leta 2020 ( ). V ta namen je bilo dodeljenih 86 % razpoložljivih sredstev iz proračuna EU, ob koncu leta pa so države članice dale na voljo tudi prispevke v višini 750 milijonov EUR v zunanjih namenskih prejemkih. Usklajen pristop EU je zagotovil, da so države članice lahko delile tveganje naložb v takrat nedokazan razvoj cepiva in so imele dostop do širokega portfelja potencialnih tehnologij in podjetij za cepiva.

Instrument za nujno pomoč je bil ponovno aktiviran aprila 2020 s proračunom 2,7 milijarde EUR za zagotavljanje nujne pomoči na podlagi potreb, ki dopolnjuje prizadevanja držav članic in prispevke drugih instrumentov EU za boj proti pandemiji COVID-19 ter pomoč pri reševanju življenj. Ponovna aktivacija je omogočila zelo široko uporabo tega instrumenta s ciljno usmerjenimi in strateško uporabljenimi ukrepi, pri čemer so obseg, hitrost ali čezmejna narava potrebnih rešitev najbolje obravnavani z usklajenim ukrepanjem EU in novimi, hitrimi mehanizmi javnega naročanja. Instrument za nujno pomoč centralno upravlja Komisija in se v izvaja predvsem z neposrednim upravljanjem. Instrument se je uporabljal tudi za nabavo materiala, povezanega z zdravstvenim varstvom, pomoč zdravstvenemu osebju in operativno podporo za mobilne zmogljivosti za zdravstveno odzivanje. Tako so zdravstveno osebje in ekipe v Evropi na voljo tam, kjer so najbolj potrebni, ta pristop je tudi v podporo prevozu tovora.

·Do začetka leta 2021 je podporo v okviru instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) prejelo od 25 do 30 milijonov zaposlenih – ti tvorijo precejšnji delež na trgu dela v sodelujočih državah članicah, kar je po ocenah prihranilo 5,8 milijarde EUR pri plačilu obresti.

Komisija združuje sredstva EU tudi zunaj dolgoročnega proračuna, na primer prek Evropske investicijske banke in drugih instrumentov. Vzpostavljen je bil evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), da bi državam članicam pomagal zaščititi delovna mesta in dohodke delavcev v okviru pandemije COVID-19. Zagotavlja finančno pomoč v obliki posojil EU za podporo shemam skrajšanega delovnega časa in podobnim ukrepom, da se državam članicam pomaga zaščititi zaposlene in samozaposlene pred tveganjem brezposelnosti in izgube dohodka. Program je močan izraz solidarnosti. Da bi se odrazila ta socialna motivacija, se financiranje izda v obliki socialnih obveznic. Proračun znaša do 100 milijard EUR, do konca leta 2020 pa je bilo državam članicam že zagotovljenih 40 milijard EUR () podpore.

V oddelkih v nadaljevanju so povzeti glavni stebri odziva EU na pandemijo in kako je k temu prispeval proračun EU.

Proaktivno upravljanje proračuna je zagotovilo hitro in učinkovito izvrševanje proračuna za leto 2020. Sprejetih je bilo devet sprememb proračuna, kot jih je predlagala Komisija, kar je več kot v katerem koli drugem letu v obdobju 2014–2020 in pogosto v rekordnem času. Poleg tega je bilo opravljenih 28 prerazporeditev proračunskega organa in več sto avtonomnih prerazporeditev Komisije. Posledično je bil proračun EU za leto 2020 porabljen skoraj v celoti, tako za obveznosti kot za plačila.

70 milijard EUR je bilo hitro in prožno mobiliziranih prek proračuna EU kot del usklajenega evropskega odziva na pandemijo COVID-19 z različnimi ukrepi. V ta namen se je proračun za leto 2020 povečal za 10,2 milijarde EUR (). Evropski parlament, Svet Evropske unije in Komisija so kar najhitreje spremenili uredbo o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, da bi zagotovili največjo možno prožnost za izvajanje proračuna za leto 2020. Poleg tega je instrument za nujno pomoč Komisiji omogočil usklajevanje in pomoč pri javnih naročilih, potrebnih za boj proti krizi.

Izbruh pandemije COVID-19 v Evropi je povzročil človeško tragedijo ter sprožil omejitve gibanja in upad gospodarske rasti brez primere (). EU si je odločno prizadevala dokazati svojo solidarnost ob tej krizi ter zaščititi življenja in možnosti preživljanja z osredotočanjem na ukrepe, ki so zagotovili takojšen in učinkovit odziv. Komisija je v letu 2020 sprejela več kot 1 350 ukrepov za ublažitev krize, vključno s 598 sklepi o državni pomoči, ki evropskim podjetjem dajejo rešilno vrv in s tem ohranjajo nadaljevanje gospodarske dejavnosti med izbruhom in po njem. Do konca leta 2020 so države članice mobilizirale približno 3,1 bilijona EUR () ali več kot 30 % bruto domačega proizvoda EU, da bi ublažile učinke krize.

Ti prihranki so bili ustvarjeni v času, ko se od Komisije vse bolj pričakuje, da bo dosegla rezultate na področjih, kot so prehod na zeleno gospodarstvo in digitalni prehod, industrijska politika, gospodarsko in socialno okrevanje, migracije, pravna država in sodelovanje na področju obrambe. Ti pritiski so se še povečali zaradi delovne obremenitve, povezane z razvojem in uvedbo ukrepov za celovit odziv EU na pandemijo COVID-19 in njene posledice. Kljub temu je Komisija prerazporedila veliko osebja, da bi podprla izvajanje svojih vodilnih pobud in hiter odziv na pandemijo. Proračunske omejitve v okviru novega finančnega okvira bodo zahtevale še močnejše prednostne naloge in nadaljnje izboljšave učinkovitosti, da bo EU lahko še naprej izpolnjevala svoje prednostne naloge.

Upravni proračun EU, ki podpira upravljanje proračuna in vse dejavnosti institucij Evropske unije, je leta 2020 zajemal majhen delež celotnega proračuna. Komisija je skupaj z drugimi institucijami sprejela ukrepe za izboljšanje učinkovitosti vseh svojih dejavnosti in v okviru finančnega okvira za obdobje 2014–2020 zagotovila velike prihranke, med drugim s 5-odstotnim zmanjšanjem števila zaposlenih med letoma 2013 in 2017 (). Evropsko računsko sodišče je potrdilo te prihranke, hkrati pa opozorilo na njihove negativne posledice za osebje ().

Predvsem zaradi ukrepov, povezanih s COVID-19, se je proračun za leto 2020 močno spremenil v primerjavi s proračunom, ki ga je prvotno sprejel proračunski organ. Spremembe, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet, so proračun EU za leto 2020 povečale za 10,2 milijarde EUR () v odobritvah plačil in 5,2 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti za reševanje krize COVID-19, zlasti za kritje dodatnih potreb po odobritvah plačil za instrument za nujno podporo za financiranje strategije cepljenja proti COVID-19 in dodatnih potreb po plačilih za kohezijo po sprejetju naložbenih pobud v odziv na koronavirus. Pomembno financiranje je bilo tudi ponovno prednostno razvrščeno in preusmerjeno v cilje, povezane s krizo COVID-19.

Proračun EU za leto 2020: odobritve za prevzem obveznosti po razdelkih. Upravni odhodki odražajo samo oddelek Komisije in izključujejo upravne odhodke v drugih institucijah. Vsi zneski so v milijonih EUR.

Trajnostna rast: naravni viri59 956 EUREkonomska, socialna in teritorialna kohezija58 646 EURKonkurenčnost za rast in delovna mesta25 273 EUREvropa v svetu11 350 EURVarnost in državljanstvo7 152 EURUpravljanje6 046 EURSkupaj169 659 EURTrajnostna rast: naravni viri59 956 EUREkonomska, socialna in teritorialna kohezija58 646 EURKonkurenčnost za rast in delovna mesta25 273 EUREvropa v svetu11 350 EURVarnost in državljanstvo7 152 EURUpravljanje6 046 EURSkupaj169 659 EUR

V novem dolgoročnem proračunu je bila pregledana struktura proračunskih postavk, da bi se zagotovila večja preglednost in tesna uskladitev s ključnimi političnimi prednostnimi nalogami. Analiza uspešnosti, predstavljena v oddelkih 1.2 do 1.7 te priloge, temelji na novih proračunskih razdelkih za obdobje 2021–2027.

Nazadnje, leto 2020 je bilo zadnje leto večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Decembra je bil sprejet nov in ambiciozen večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 skupaj z začasnim instrumentom za okrevanje gospodarstva NextGenerationEU, ki postavlja proračun EU v središče okrevanja gospodarstva in prehoda na bolj trajnostno in digitalno prihodnost (glej oddelek 1.3 v nadaljevanju).

Leto 2020 je bilo v mnogih pogledih ključno za proračun EU. To je bilo prvo polno leto Komisije Ursule von der Leyen. Proračun EU za leto 2020 je imel pomembno vlogo pri podpiranju ambicioznih krovnih ciljev Komisije Ursule von der Leyen. Pomagala je na primer pri pripravi zelenega in digitalnega prehoda ter spodbujanju solidarnosti in varnosti, ne le v EU, ampak tudi v sodelovanju z našimi mednarodnimi partnerji. Leto 2020 je bilo tudi leto izbruha COVID-19, v katerem so bile potrebne hitre in pomembne spremembe za odpravo krize in okrevanje (glej oddelek 1.1.2 v nadaljevanju).

Informacije o spremljanju zagotavljajo koristen vpogled v napredek, dokončni sklepi o uspešnosti programa pa bodo mogoči le na podlagi podrobnih ocen po zaključku sedanjih programov. V tej oceni bo treba ustrezno upoštevati vpliv pandemije COVID-19 ter ukrepe, sprejete za preusmeritev in prerazporeditev sredstev EU v podporo odpravi posledic krize in okrevanju po njej.

Zaradi večletne narave programov EU je mogoče dosežke na tem področju oceniti le v večletnem okviru. To poročilo temelji na najnovejših znanih rezultatih smotrnosti izvrševanja. Informacije o poročanju, ki so bile na voljo konec leta 2020, kot so navedene v Pregledu smotrnosti programov v Prilogi 3, kažejo, da večina programov dobro napreduje pri doseganju ciljev, določenih na začetku programskega obdobja. Napredek v okviru programa kohezijske politike se na primer hitro pospešuje kljub zamudam v tem obdobju. Kjer so se v zvezi z izvajanjem določenih programov pojavile posebne težave, so v Pregledu smotrnosti programov navedena dodatna pojasnila o tem, kako je to vplivalo na uspešnost, in o sprejetih blažilnih ukrepih.

Evropsko računsko sodišče je novembra 2020 objavilo novo poročilo o izvrševanju proračuna EU. Sodišče je podrobno proučilo poročila Komisije o smotrnosti izvrševanja na visoki ravni in devet programov porabe v celotnem proračunu. V poročilu je ugotovljeno, da ima Komisija vzpostavljene trdne postopke za pripravo poročil o smotrnosti izvrševanja, poleg tega so navedene številne izvedene izboljšave in opredeljena ciljna področja za nadaljnje izboljšave.

Tako kot lani je Komisija letnemu poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja priložila Pregled smotrnosti programov, da bi poudarila to prednostno nalogo. Poleg tega je okrepila sistematično ocenjevanje smotrnosti izvrševanja tako v izjavah o programu, priloženih predlogu proračuna, kot v Pregledu smotrnosti programov.

2.4. Further developments: outlook for 2021 and beyond84

2.1. Strong tools to manage the EU budget in a complex environment52

Annex 2 – Internal control and financial management 51

1.7. Neighbourhood and the world44

2.4. Further developments: outlook for 2021 and beyond85

2.1. Strong tools to manage the EU budget in a complex environment53

Annex 2 – Internal control and financial management 51

1.7. Neighbourhood and the world44

EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za proračunsko leto 2020

Komisija je leta 2020 vključila tudi 70 milijonov EUR za podporo venezuelskim migrantom in beguncem ter njihovim gostiteljskim skupnostim v Kolumbiji, Kostariki, Ekvadorju, Peruju in Venezueli.

EU je leta 2020 še naprej igrala ključno vlogo pri podpiranju najranljivejših beguncev s partnerskimi državami v južnem sosedstvu. Do decembra 2020 je regionalni skrbniški sklad EU za odziv na krizo v Siriji neposredno dosegel več kot 7,8 milijona ljudi z izobraževanjem, pomočjo pri preživljanju in socialno pomočjo ter ukrepi za zdravje, vodo in sanitarije ter zaščito, zlasti v Iraku, Jordaniji, Libanonu in Turčiji.

·Z instrumentom je približno 1 800 000 beguncev prejelo podporo za osnovne potrebe, 668 900 begunskih otrok je prejelo podporo za izobraževanje, storitve zdravstvenega varstva in zaščite pa se zagotavljajo milijonom beguncev in gostiteljskim skupnostim v Turčiji. V Turčiji bo zgrajenih do 365 šol.

Izjava EU in Turčije iz leta 2016 je s preselitvijo zagotovila tudi varne in zakonite poti v EU za več kot 28 621 oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito.

Evropska komisija se je leta 2020 še naprej zavzemala za pomoč najranljivejšim beguncem v Turčiji in za zagotavljanje podpore njihovim gostiteljskim skupnostim. Področja pomoči so leta 2020 zajemala podporo za osnovne potrebe, zdravstveno varstvo, zaščito in občinsko infrastrukturo ter usposabljanje, zaposlovanje in razvoj podjetij za begunce in tudi za ranljivo lokalno prebivalstvo. Istega leta je Komisija dokončala dodeljevanje in sklepanje pogodb v višini 6 milijard EUR v operativnem proračunu za instrument za begunce v Turčiji, da bi zagotovila celovito in usklajeno obravnavanje potreb beguncev in gostiteljskih skupnosti v Turčiji.

Proračun EU se je jasno osredotočil na razvojno sodelovanje, zlasti na izboljšanje pogojev za begunce, ki jih gostijo države nečlanice EU, ter vlaganje v njihovo zdravje, izobraževanje in spretnosti ter v infrastrukturo, trajnostno rast in varnost. Državam, ki gostijo begunce, pomaga tudi zagotoviti humanitarne pogoje, ki ohranjajo njihovo dostojanstvo.

·Od te skupine je 1,8 milijona otrok, ki živijo v krizah in konfliktih, do leta 2020 bilo deležno izobraževanja, pri čemer je EU ostala pri svoji prejšnji zavezi, da bo 10 % svojega prvotnega humanitarnega proračuna namenila izobraževanju v izrednih razmerah.

Komisija je kot del Ekipe Evropa namenila 450 milijonov EUR humanitarne pomoči za nujno kratkoročno ukrepanje v izrednih razmerah zaradi zdravstvene krize in posledičnih humanitarnih potreb, s čimer je okrepila zdravstvene in vodne sisteme.

Humanitarni zračni most EU je organiziral sedeminšestdeset letov, s katerimi je dosegel 20 držav na štirih celinah in dobavil več kot 1,2 tone medicinske in humanitarne opreme ter prepeljal več kot 1 700 članov zdravstvenega in humanitarnega osebja ter drugih potnikov.

Ključna prednost za humanitarno delovanje EU je zelo močna prisotnost na terenu ter tehnično in operativno strokovno znanje njene mreže humanitarnih terenskih uradov, ki se razprostira v skoraj 40 državah. EU usmerja svojo pomoč prek mreže približno 200 organizacij, vključno z agencijami Združenih narodov, Mednarodnim gibanjem rdečega križa in rdečega polmeseca ter nevladnimi organizacijami, prek katerih lahko ljudje v stiski prejmejo pomoč tudi na težko dostopnih območjih.

Poleg humanitarnega odziva je financiranje EU prispevalo tudi k pripravljenosti na nesreče s ciljem krepitve zmogljivost in odpornosti ranljivih ali prizadetih skupnosti. Leta 2020 je imelo približno 35 milijonov ljudi po vsem svetu koristi od ukrepov za pripravljenost na nesreče v regijah, kjer so nesreče pogostejše. Poleg tega se je EU še naprej zavzemala za krepitev zmogljivosti za pripravljenost na odzivanje in zgodnje ukrepanje v zvezi z ranljivimi ali prizadetimi skupnostmi (npr. v Mozambiku, Nepalu in na Filipinih), in sicer z namenskim financiranjem.

Leta 2020 je humanitarna pomoč EU financirala več kot 170 milijonov intervencij, s čimer je zagotovila pomoč v 97 % držav, za katere so Združeni narodi vložili poziv. 68 % proračuna za humanitarno pomoč je bilo porabljenega v državah z zelo visokim tveganjem za nesreče, več kot 28 % prvotnega proračuna pa je bilo porabljenega za pozabljene krize. Prvotni proračun je bil dopolnjen kot odziv na krizne razmere, ki so se nenadno pojavile v letu 2020: v Libanonu je EU na primer mobilizirala več kot 30 milijonov EUR za reševanje nujnih humanitarnih potreb takoj po uničujoči eksploziji, ki se je zgodila 4. avgusta v Bejrutu.

Humanitarna pomoč EU, ki je čvrsto zakoreninjena v temeljnih humanitarnih načelih človeštva, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti, je prispevala k reševanju življenj in lajšanju trpljenja po vsem svetu, kjer koli je to mogoče. Od dolgotrajnih konfliktov v Afriki in na Bližnjem vzhodu do hudih prehranskih kriz se humanitarne potrebe povečujejo hitreje od razpoložljivih virov, kar ogroža dostavo pomoči najbolj potrebnim. EU je nadaljevala svoje humanitarno poslanstvo z razdelitvijo več kot 2 milijardi EUR humanitarne pomoči v letu 2020 državam, ki so jih prizadele naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek. EU in njene države članice s tem skupaj ostajajo največje donatorke humanitarne pomoči na svetu in prispevajo več kot 36 % svetovnega deleža prispevkov za humanitarno pomoč.

·V letu 2020 je bilo podprtih, opazovanih in nadzorovanih 14 volilnih procesov in demokratičnih ciklov (evropski instrument za demokracijo in človekove pravice).

·V okviru nove agende za mesta v mednarodnem programu sodelovanja mest leta 2020 (instrument partnerstva) je bilo vzpostavljenih 80 povezav med mesti v državah članicah EU in nečlanicah v Aziji ter Severni in Južni Ameriki.

·V obdobju 2017–2019 je bilo na Zahodnem Balkanu uničenih 500 000 kosov osebnega in lahkega orožja ter streliva (instrument za prispevanje k stabilnosti in miru).

Podpora EU njenim temeljnim vrednotam je dodatno okrepljena z evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice. Kljub vedno večjim napadom na mednarodni sistem človekovih pravic in mednarodni pravosodni sistem je Komisija še naprej podpirala ključne institucije, vključno z Mednarodnim kazenskim sodiščem in Uradom visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice. Krizni mehanizem za človekove pravice v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice zagotavlja prožno metodo financiranja za odzivanje na razmere, v katerih obstaja resno pomanjkanje temeljnih svoboščin, v katerih je človekova varnost najbolj ogrožena, v katerih organizacije za človekove pravice in zagovorniki delajo v izjemno težkih razmerah ali v katerih bi bila objava razpisa za zbiranje predlogov neprimerna. Leta 2020 je na primer izvajanje misij EU za opazovanje volitev zahtevalo prožnost in prilagodljivost omejitvam potovanj in zahtevnim sanitarnim pogojem zaradi pandemije COVID-19.

Leta 2020 je skrbniški sklad EU za Kolumbijo, delno financiran iz instrumenta za razvojno sodelovanje, še naprej podpiral izvajanje mirovnega sporazuma med kolumbijsko vlado in FARC (Revolucionarne oborožene sile Kolumbije). Politično podporo EU je prenesel v mirovni sporazum, zlasti na elemente, povezane z reformo podeželja, zemljiško reformo ter socialno in gospodarsko ponovno vključitvijo nekdanjih borcev FARC. Sklad je leta 2020 podporo zagotovil tudi 39 partnerskim državam, da bi njihovi nacionalni sistemi socialne zaščite postali bolj vključujoči, finančno vzdržni in odzivni na pretrese, kot je kriza zaradi pandemije COVID-19.

Instrument partnerstva je še naprej prispeval k zunanjemu delovanju EU s podpiranjem njene zunanje politike in obravnavanjem izzivov svetovnega pomena, kot so podnebne spremembe in varstvo okolja; mednarodne razsežnosti strategije Evropa 2020 za pametna, trajnostna in vključujoča delovna mesta ter rast; in izboljšanjem dostopa do trgov ter spodbujanju trgovine, naložb in javne diplomacije.

Ukrepi za neširjenje orožja in razoroževanje, ki se financirajo iz proračuna skupne zunanje in varnostne politike, so prispevali k mednarodnemu miru in varnosti s krepitvijo normativov proti širjenju orožja za množično uničevanje. To je bilo doseženo z napredkom na področju vsesplošne uporabe, institucionalne moči ter učinkovitega izvajanja ustreznih pogodb in mehanizmov (npr. Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov) ter s preprečevanjem in bojem proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter njihovim strelivom. Poleg tega je podprl izvajanje pogodbe o trgovini z orožjem in sprejetje politik o izvozu vojaške tehnologije in opreme. Tudi obsežne skupne misije na področju varnostne in obrambne politike ter mandati posebnih predstavnikov EU so zagotovili ohranitev stabilnosti.

V okviru instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru je bilo v letu 2020 sprejetih 56 ukrepov za odzivanje na krizne razmere, od tega 16 ukrepov v zvezi s krizo zaradi pandemije COVID-19. Instrument je imel pionirsko vlogo pri odzivih na globalne, nadregionalne in nastajajoče grožnje, pri čemer je prek pilotnih ukrepov, ki so bili v nekaterih primerih kasneje razširjeni v okviru bolj tradicionalnih instrumentov razvojnega sodelovanja, kot je Evropski razvojni sklad, sodeloval na področjih, ki prej niso bila zajeta v instrumente sodelovanja EU. Med dobre primere spadajo tisti v Sahelu (o policijskem sodelovanju in boju proti terorizmu), Afriškem rogu (o preprečevanju in financiranju terorizma) in Latinski Ameriki (o policijskem sodelovanju).

Človekove pravice in demokracija so v mnogih državah pod velikim pritiskom, kar se je s krizo zaradi pandemije COVID-19 še poslabšalo. EU je leta 2020 sodelovala s konzorciji organizacij civilne družbe za podporo novinarjem v Latinski Ameriki in Afriki ter financirala oblikovanje svetovnega spremljanja vpliva bolezni COVID-19 na demokracijo in človekove pravice ( ).

Pandemija COVID-19 je svetovne voditelje prisilila k ponovnem razmisleku o izobraževalnih sistemih in poudarila pomen vlaganja v povezljivost in digitalizacijo. Digitalne in podatkovne tehnologije so bile ključno gonilo odziva EU, v okviru pristopa Ekipe Evropa je bilo približno 60 milijonov EUR vključenih in preusmerjenih v ukrepe takojšnjega odzivanja za zagotavljanje pomoči v družbeno-gospodarskih sistemih partnerskih držav, kar bi ljudem omogočilo nadaljevanje izobraževanja ter dostop do zdravstvenih informacij in storitev.

V zvezi z ukrepi na področju podnebnih sprememb je EU leta 2020 ostala vodilni svetovni ponudnik financiranja na področju podnebja in najnaprednejši akter v mednarodnem procesu pogajanj o podnebju. Komisija je prispevala k izpolnjevanju zavez EU v okviru Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah s podpiranjem nadgradnje in izvajanja nacionalno določenih prispevkov partnerskih držav ter s pomočjo pri krepitvi njihovih zmogljivosti za prilagajanje podnebnim spremembam z vzpostavitvijo novega programa za zmanjševanje tveganja nesreč v višini 100 milijonov EUR.

EU, njene države članice in evropske finančne institucije so pristop Ekipe Evropa začele izvajati kot skupni odziv na COVID-19 in uspešno vključile 40 milijard EUR. V okviru postopka načrtovanja programov, ki se je začel leta 2020, je bilo opredeljenih približno 150 zamisli za pobude Ekipe Evropa. To so vodilni preobrazbeni projekti, ki bodo oblikovani, financirani in izvajani skupaj v okviru pristopa Ekipe Evropa.

Ko so svetovni voditelji sprejeli agendo ZN do leta 2030, so predvideli potrebo po skupnem okviru za hkratno obravnavo več svetovnih izzivov. Ob pandemiji in njenimi posledicami je napredek na področju trajnostnega razvoja postal izredno nujen. COVID-19 je leta 2020 poglobil obstoječe neenakosti in izničil leta napredka. EU je skupaj s svojimi partnerji nadaljevala s programom preobrazbe in začela izvajati pobudo za svetovno okrevanje, katere cilj je zmanjšati neenakosti ter spodbujati človekov razvoj in pravičen, zelen prehod na svetovni ravni.

EU si kot globalna sila za mir, pravno državo, demokracijo in trajnostni razvoj prizadeva za vzpostavitev teh ciljev in vrednot po vsem svetu. To počne z raznimi instrumenti in skrbniškimi skladi, katerih cilj je zmanjšati revščino in možnosti za konflikte, povečati gospodarski razvoj ter spodbujati človekove pravice in enakost spolov.

V Tuniziji in Maroku si je skupni program EU in Sveta Evrope z naslovom Zagotavljanje trajnostnega demokratičnega upravljanja in človekovih pravic v južnem Sredozemlju dejavno prizadeval za obravnavanje nasilja na podlagi spola kot kršitve človekovih pravic. Tunizija je novembra 2019 zaprosila za pristop k Istanbulski konvenciji.

·je bil izboljšan dostop do storitev v vodnem, sanitarnem in higienskem sektorju za 483 704 posameznike, zlasti v smislu virov pitne vode in spodbujanja higiene, zgrajenih ali obnovljenih pa je bilo 265 komunalnih/regionalnih objektov za oskrbo z vodo in odpadnimi vodami.

·je bilo s posvetovanji o primarnem zdravstvenem varstvu in dejavnostmi zdravstvenega izobraževanja doseženih več kot 4,3 milijona posameznikov, za zdravstvene storitve je bilo usposobljenih 7 380 strokovnih delavcev, posodobljenih, obnovljenih ali opremljenih pa so bili 204 deli zdravstvene infrastrukture;

·je 504 225 otrok pridobilo dostop do osnovnega formalnega in neformalnega izobraževanja, usposobljenih je bilo 19 362 učiteljev, zgrajenih ali obnovljenih pa je bilo 324 izobraževalnih objektov;

Podpora EU Palestini () je na primer na Zahodnem bregu dosegla 55 000 upravičencev, ki so zagotavljali plače in pokojnine civilnim delavcem palestinskih oblasti. Poleg tega je zagotovila denarno pomoč 22 000 revnim in ranljivim družinam na Zahodnem bregu in 65 000 takim družinam na območju Gaze. Poleg tega je Komisija prispevala k plačilu medicinskih premestitev v bolnišnice v vzhodnem Jeruzalemu, pri čemer je ohranila razpoložljivost, dostop in trajnostnost bistvenih terciarnih zdravstvenih storitev za palestinsko prebivalstvo, ki večinoma niso na voljo drugje v Palestini. V Siriji je bila podpora namenjena tudi zdravstvenemu sektorju, rezultati pa so vključevali 1,8 milijona posvetovanj o primarnem zdravstvenem varstvu, 15 085 napotitev, 6 751 dostav, obnovo osmih klinik za primarno zdravstveno varstvo, podporo za 320 zaposlenih v primarnem zdravstvenem varstvu in krepitev zmogljivosti za boljšo usposobljenost zdravstvenega osebja na več področjih, glede na potrebe.

V južnem sosedstvu so odnosi EU z Bližnjim vzhodom in Severno Afriko oblikovani prek Unije za Sredozemlje in evropske sosedske politike. Prva se osredotoča na regionalno sodelovanje, ki dopolnjuje drugo, ki spodbuja politične in gospodarske reforme skupaj s finančno ali tehnično pomočjo na državni ravni.

·Za 9 800 tožilcev na regionalni in lokalni ravni se izvaja strog postopek preverjanja, vključno s preverjanji strokovnosti in integritete ter prilagodljivim preverjanjem sposobnosti. 8 400 jih je postopek že končalo, uspešno pa ga je opravilo 6 500 tožilcev.

V vzhodnem sosedstvu Ukrajina ostaja ključna za podporo, saj se sooča z nenehno notranjo in zunanjo agresijo. EU je podprla Ukrajino pri povečanju njene odpornosti, da bi zmanjšala škodljiv vpliv. Pomoč EU je prispevala k celovitemu reformnemu programu Ukrajine in k stabilizaciji njenega gospodarstva s svežnji pomoči brez primere (približno 1,6 milijarde EUR dvostranske pomoči med letoma 2014 in 2020). Pomoč je bila med drugim zagotovljena s programi decentralizacije (Ukrajina – lokalni program za opolnomočenje, prevzemanje odgovornosti in razvoj), boja proti korupciji (protikorupcijska pobuda Evropske unije), pravne države (projekt Pravo-Justice) in reforme javne uprave (podpora celoviti reformi javne uprave v Ukrajini).

Vzhodno partnerstvo se je začelo izvajati leta 2009 z namenom spodbujanja temeljitejšega demokratičnega in gospodarskega razvoja ter protikorupcijskih ukrepov v nekdanjih državah Sovjetske zveze. Ni očitnih sedanjih možnosti za članstvo v EU, napredek pri izvajanju ukrepov za podporo načelom EU pa je bil v več partnerskih državah včasih počasen. To zlasti velja za demokracijo, svobodo govora in protikorupcijske ukrepe. Kljub temu je EU podprla več kot 125 000 podjetij, podprla posojila v vrednosti 2 milijard EUR, ohranila več kot 250 000 delovnih mest in pomagala ustvariti približno 34 000 novih delovnih mest od začetka partnerstva.

·75 000 državljanov je bilo med letoma 2014 in 2020 v Prištini in Đakovu priključenih na čistejše in učinkovitejše daljinsko ogrevanje.

·V dejavnostih Erasmus+, ki so vključevale partnerje na Zahodnem Balkanu, je med letoma 2014 in 2020 sodelovalo 100 000 ljudi, vključno s študenti, raziskovalci in osebjem.

Instrument za predpristopno pomoč je sredstvo, s katerim EU s finančno in tehnično pomočjo podpira reforme v državah širitve. Sredstva krepijo zmogljivosti držav skozi ves pristopni proces, kar je privedlo do naprednih in pozitivnih sprememb v regiji. V obdobju 2014–2020 so bili doseženi pomembni mejniki. Komisija je maja 2019 sprejela mnenje o vlogi Bosne in Hercegovine, v katerem je opredelila 14 ključnih prednostnih nalog, ki jih mora država izpolniti za začetek pogajanj za pristop k EU. Komisija je julija 2018 potrdila, da je Kosovo () izpolnilo vsa neporavnana merila za liberalizacijo vizumskega režima. Evropski svet je marca 2020 potrdil sklep o začetku pristopnih pogajanj z Albanijo in Severno Makedonijo. Od januarja 2014 so se s Srbijo začela pogajanja o 18 poglavjih, dve poglavji pa sta bila začasno zaključeni. Leta 2020 je bilo s Črno goro odprtih 33 poglavij. Da bi še naprej podpirala dolgoročno okrevanje gospodarstva in pospešila zbliževanje z EU v regiji, je Komisija oktobra predstavila gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan, s katerim bo združila do 9 milijard EUR nepovratnih sredstev, nova jamstvena shema za Zahodni Balkan pa bo spodbudila naložbe v višini do 20 milijard EUR. Načrt spodbuja tudi močno regionalno povezovanje prek skupnega regionalnega trga, ki so ga voditelji Zahodnega Balkana potrdili novembra 2020 (). Komisija je leta 2020 še naprej podpirala socialne in gospodarske reforme v regiji s programi gospodarskih reform in tudi s (1) spodbujanjem uporabe načel evropskega stebra socialnih pravic v teh državah, (2) krepitvijo regionalnega sodelovanja v partnerstvu z Mednarodno organizacijo dela in Svetom za regionalno sodelovanje ter (3) uvajanjem pravnega reda Unije.

Evropski načrt za zunanje naložbe v vrednosti 5,1 milijarde EUR naj bi ustvaril naložbe v višini več kot 50 milijard EUR v sosednjih državah EU in v Afriki. To že koristi posameznikom, skupnostim in malim podjetjem. Leta 2020 je bil načrt preusmerjen v pomoč pri odzivanju na pandemijo COVID-19, vključno s 400 milijoni EUR financiranja za COVAX.

EU sosednjim državam in pristopnim državam zagotavlja pomoč ne le z institucionalno podporo, temveč tudi z gospodarsko podporo in razvojem infrastrukture, ki so ključni gradniki pri zagotavljanju stabilnosti, blaginje in trajnostnosti. Glavna proračunska instrumenta za podporo sosedski politiki in državam širitve leta 2020 sta bila evropski instrument sosedstva in instrument za predpristopno pomoč II.

Evropska sosedska politika si prizadeva vzpostaviti posebne odnose s 16 sosedami EU v južnem Sredozemlju in vzhodnem partnerstvu ter se osredotoča na štiri prednostna področja (dobro upravljanje, demokracija, pravna država in človekove pravice; gospodarski razvoj; varnost ter migracije in mobilnost), da bi okrepil odpornost sosednjih držav in družb EU. Širitvena politika usmerja, podpira in spremlja reforme v državah, ki se želijo pridružiti EU, v skladu z vrednotami, zakoni in standardi EU. Spodbuja mir in stabilnost ter pomaga izboljšati kakovost življenja ljudi.

Instrument COVAX vodi prizadevanja za zagotovitev poštenega in pravičnega dostopa do cepiv proti COVID-19 v državah z nizkimi in srednjimi dohodki. Ekipa Evropa je ena od vodilnih vlagateljev v instrument COVAX, saj je zagotovila skoraj 2,5 milijarde EUR. Komisija sodeluje v instrumentu COVAX za pravičen dostop do cenovno dostopnih cepiv proti COVID-19 in je do januarja 2021 prispevala 1 milijardo EUR v jamstvih. Cilj instrumenta COVAX je zagotoviti vsaj 2 milijardi odmerkov cepiv proti COVID-19, kar je dovolj za cepljenje vsaj 20 % prebivalstva v vsaki državi.

EU s svojimi programi zunanjega delovanja spodbuja svoje temeljne vrednote po vsem svetu, financira ukrepe za spodbujanje demokracije, miru, solidarnosti, stabilnosti, izkoreninjenja revščine, blaginje in ohranjanja naravnih virov v sosedstvu EU in po svetu. Poleg tega je sodelovanje EU na področju povezljivosti del njenega mednarodnega spodbujanja dvojnega zelenega in digitalnega prehoda. Proračun EU prispeva k spodbujanju trajnostnega gospodarstva; socialnega in digitalnega razvoja; ter varstva človekovih pravic, dobrega upravljanja in pravne države. Strateški namen in praktično izvajanje povezljivosti EU bosta ostala v središču geopolitične agende EU. V dolgoročnem proračunu za obdobje 2021–2027 so pobude na tem področju združene pod naslovom Sosedstvo in svet.

Izzivi postajajo vse bolj globalni in EU mora imeti dejavnejšo vlogo in močnejši glas v svetu, tako da okrepi svoj položaj zagovornika demokracije ter spodbuja odprto in pravično trgovino, partnerstvo, multilateralizem in na pravilih temelječ globalni red. Cilj je okrepiti odnose s partnerskimi državami, spodbujati trajnostni razvoj in okrepiti zmogljivosti EU za krizno upravljanje.

Prizadevanja, ki so se v teh letih izvajala na tem področju, so prinesla oprijemljive rezultate. Po podatkih iz poročila o stanju in trendih na področju terorizma v EU za leto 2020 Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj se je število primerov terorističnih napadov v letu 2019 zmanjšalo na 119, v letu 2018 pa na 129. Ker se države članice ne morejo same spopasti s terorizmom, proračun EU podpira okrepljeno sodelovanje med državami članicami na tem področju ter usposabljanje in krepitev zmogljivosti.

Sklop policija Sklada za notranjo varnost () prispeva k boju proti kriminalnim grožnjam, terorizmu in varnostnim grožnjam. Za krepitev medsebojnega zaupanja in izmenjave informacij med nacionalnimi organi je bilo vzpostavljenih skupno 21 omrežij EU, ta sklop pa financira vzpostavitev nacionalnih sistemov evidence podatkov o potnikih, kar nacionalnim organom kazenskega pregona omogoča izmenjavo informacij o osumljenih letalskih potnikih. Poleg tega se EU bori za zaščito svobode veroizpovedi in bogoslužja. Zato je bilo v letu 2020 državam članicam in verskim skupnostim zagotovljenih 23 milijonov EUR za zaščito bogoslužnih krajev in javnih prostorov. Nova agenda za boj proti terorizmu () določa pot naprej za ukrepe na ravni EU za boljše predvidevanje, preprečevanje, zaščito pred terorističnimi grožnjami in odzivanje nanje.

Namen institucij EU je okrepiti varnost v Evropski uniji, olajšati čezmejno sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi držav članic ter omogočiti interoperabilnost ustreznih varnostnih informacijskih sistemov EU. To se izvaja prek Sklada za notranjo varnost, ki tudi olajšuje skupne operacije in omogoča nadgradnjo konstrukcij, pomembnih za varnost, ter spodbuja izvajanje strategije notranje varnosti in sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.

Da bi podprli obrambno industrijo med krizo zaradi pandemije COVID-19, sta bila pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe in evropski program za razvoj obrambne industrije v celoti izvedena s podpisom sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev in predhodnim financiranjem vseh projektov, ki so bili izbrani za financiranje. Vendar je bilo zaradi upoštevanja učinkov krize v postopkih in delovnih dogovorih odločeno, da se rok za oddajo predlogov za leto 2020 podaljša do decembra 2020, ne da bi to vplivalo na finančno izvajanje programa v letu 2020.

Za odpravo razdrobljenosti obrambne industrije v EU in za izgradnjo naslednje generacije ključnih obrambnih zmogljivosti je bil julija 2018 sprejet evropski program za razvoj obrambne industrije za dve leti, do 31. decembra 2020, s proračunom 500 milijonov EUR. Okrepila je konkurenčnost in inovativnost obrambne industrije v EU ter sodelovanje med državami članicami v razvojni fazi obrambnih proizvodov in tehnologij, s čimer je omogočila boljše izkoriščanje ekonomije obsega. Program s podporo razvojni fazi prispeva k boljšemu izkoriščanju rezultatov obrambnih raziskav in pripomore k zapolnitvi vrzeli med raziskavami in proizvodnjo. Ker je cilj programa zlasti krepitev sodelovanja med podjetji v državah članicah, so edine dejavnosti, ki so upravičene do financiranja v okviru programa, tiste, ki jih izvaja konzorcij vsaj treh podjetij s sedežem v vsaj treh različnih državah članicah. Program spodbuja skupni pristop med akterji obrambne industrije v državah članicah s finančnim prispevkom EU za sprostitev obrambnih razvojnih projektov, ki se sicer ne bi začeli zaradi njihovih finančnih potreb ali s tem povezanih tehnoloških tveganj. Skoraj 40 % upravičencev, ki prejemajo sredstva na podlagi razpisov za evropski program za razvoj obrambne industrije za leto 2019, so mala in srednja podjetja, ki so ključni del evropske obrambne industrije. Drugi pilotni program je pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe. Leta 2020 je zagotovila 23 milijonov EUR sredstev za 10 obrambnih raziskovalnih projektov. Programi utirajo pot celovitemu Evropskemu obrambnemu skladu, ki bo od leta 2021 pomagal vzpostaviti povezano obrambno industrijsko bazo po vsej EU.

Močna obrambna industrija je jedro bolj avtonomne EU na področju varnosti. Raziskave na področju varnosti in spodbujanje inovacij podpirajo usklajen odziv EU na zapletene izzive in omogočajo sprejemanje konkretnih ukrepov za zmanjševanje tveganj. Varnostna unija je bila eno od štirih osrednjih področij v okviru delovnega programa za obdobje 2018–2020 za Obzorje 2020, ki je zajemalo 50 % celotnega javnega financiranja raziskav na področju varnosti v EU.

V zadnjih nekaj letih so se izzivi na področju varnosti povečali. EU se čedalje bolj spoprijema s situacijami, ki so spodbudile krepitev njenih varnostnih zmogljivosti. Na tem področju so ključne naslednje pobude: evropski program za razvoj obrambne industrije, pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe in sklop policija Sklada za notranjo varnost. V dolgoročnem proračunu za obdobje 2021–2027 so pobude na tem področju združene pod naslovom Varnost in obramba.

Novi pakt o migracijah in azilu je napovedal novo strategijo za okrepitev prostovoljnega vračanja in ponovnega vključevanja ter predvideva določitev koordinatorja za vračanje, ki ga podpira nova mreža na visoki ravni za vračanje. To bo pomagalo zagotoviti, da bo vračanje skupna odgovornost in da se bo upravljalo na skladen način.

Vendar pa stopnje vračanja ostajajo nezadovoljive. Možnosti za izboljšanje so odvisne od boljšega sodelovanja držav nečlanic EU in učinkovitosti držav članic pri izvajanju vračanj. V zvezi s tem schengenske ocene, ki jih financira Sklad za azil, migracije in vključevanje na področju vračanja, pomagajo usmerjati države članice k posebnim ukrepom, ki jih je treba prednostno obravnavati, da se dosežejo zastavljeni cilji. Sprejeti so bili tudi ukrepi za okrepitev vloge Evropske agencije za mejno in obalno stražo: leta 2020 je bilo z leti, ki jih je usklajevala agencija, kljub strogim omejitvam zaradi pandemije COVID-19 vrnjenih 12 072 državljanov držav nečlanic EU.

Proračun EU podpira države članice pri izvajanju odločitev o vračanju, ki jih izdajo za migrante, ki nimajo pravice do bivanja prek Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Evropske agencije za mejno in obalno stražo.

Da bi bil azilni sistem EU verodostojen, je treba migrante, ki nimajo pravice do bivanja, vrniti v njihove države izvora. Komisija je leta 2020 še naprej ukrepala za povečanje stopnje vračanja, na primer z nadaljnjim izboljšanjem sodelovanja s ključnimi državami izvora in s spodbujanjem sprejetja preoblikovane direktive o vračanju.

·V obdobju 2014–2020 je bilo s podporo Sklada za azil, migracije in vključevanje vrnjenih 316 463 ljudi brez pravice do bivanja.

Komisija je uvedla nov ad hoc program za preselitev za obdobje 2020–2021 s ciljem 20 000 ljudi, ki so mu države članice skupaj obljubile skoraj 30 000 mest za preselitev. To potrjuje zavezanost držav članic k ponovni naselitvi in njihovo odločenost, da povečajo varne in zakonite poti do zaščite v EU. Skupna zaveza EU za leto 2020 predstavlja skoraj 50 % svetovnih zaobljub.

Usklajena prizadevanja za preselitev, ki zagotavljajo varen in zakonit način za vstop v EU za ljudi, ki potrebujejo mednarodno zaščito, so se od leta 2015 nenehno povečevala. Novi pakt o migracijah in azilu, ki je bil objavljen 23. septembra 2020, je potrdil pomen zagotavljanja varnih zakonitih poti, v zadnjih letih pa je bil vedno večji poudarek na zakonitih migracijah in vključevanju, ki obravnavajo različne ciljne skupine ter vzpostavljajo zakonite poti na ravni EU ter dopolnjujejo in razvijajo prizadevanja držav članic. Za preselitev je bila v programskem obdobju 2014–2020 dodeljena skoraj 1 milijarda EUR.

Poglavitni vzroki za migracijo, vključno z lokalnimi konflikti, revščino in neenakostmi, ki so jih kriza zaradi pandemije COVID-19 in podnebne spremembe še poglobile (), ostajajo. Komisija tesno sodeluje z državami nečlanicami EU pri obravnavanju nezakonitih migracij. V okviru nujnega skrbniškega sklada EU za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki je finančna podpora Maroku prispevala k zmanjšanju števila nezakonitih migrantov na zahodnosredozemski poti. Za zagotavljanje informacij o tveganjih nedovoljenih migracij in tihotapljenja migrantov so bile financirane tudi informacijske kampanje v državah nečlanicah EU.

Medinstitucionalna pogajanja o reformi Vizumskega informacijskega sistema so bila uspešno končana s podporo Komisije. Reformirani Vizumski informacijski sistem bo skupaj s sistemom vstopa/izstopa ter Evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve okrepil upravljanje meja in varnost znotraj schengenskega območja.

Evropska unija je veliko vložila v učinkovit nadzor zunanjih meja prek različnih informacijskih sistemov () na ravni EU in v njihovo interoperabilnost, kar mejnim uslužbencem in policistom omogoča dostop do najnovejših informacij. Tudi Sklad za notranjo varnost je prispeval h krepitvi zmogljivosti organov držav članic za upravljanje meja, ki delujejo kot nacionalne komponente evropske mejne in obalne straže, predvsem s financiranjem njihovih tehničnih zmogljivosti in infrastrukture. V letu 2020 so potekala tudi pripravljalna dela za napotitev prvih ekip stalnih enot evropske mejne in obalne straže za leto 2021. Poleg tega je Komisija pripravila sekundarno zakonodajo, ki je potrebna, da se Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice omogoči začetek oblikovanja in razvoja novih informacijskih sistemov in njihove interoperabilnosti.

Komisija si je leta 2020 prizadevala zagotoviti trdne zunanje meje in usklajeno izvajanje skupne vizumske politike, ki bo omogočila polno delovanje schengenskega območja, ki je ključno gonilo naše blaginje, varnosti in svoboščin.

Komisija je kot odgovor na potrebo po strukturni reformi migracijske politike EU in na podlagi napredka, doseženega na tem področju od leta 2016, predložila novi pakt o migracijah in azilu ter številne zakonodajne predloge, ki jih je Komisija sprejela septembra 2020. Pobuda zajema vse elemente, potrebne za celovit pristop EU k upravljanju migracij, ki temelji na solidarnosti in pravični delitvi odgovornosti.

Nov pakt o migracijah in azilu, ki določa pravičnejši in bolj evropski pristop k upravljanju migracij in azila

Komisija je leta 2020 po požarih, ki so septembra uničili center za sprejem in identifikacijo v Morii na Lezbosu, financirala premestitev 406 mladoletnikov brez spremstva iz Morie na celino in otroke brez spremstva na druge otoke na varno. Komisija je zagotovila pogodbe o nujni pomoči v vrednosti 121 milijonov EUR za izgradnjo treh novih centrov na otokih Samos, Kos in Leros. Poleg tega je Komisija v popolnem soglasju z grškimi organi ustanovila delovno skupino za trajnostno podporo upravljanju migracij v Grčiji, ki izvaja skupni pilotni projekt za nov sprejemni objekt na Lezbosu.

V letu 2020 so ljudje v iskanju boljšega življenja še naprej bežali pred preganjanjem v domačih državah. Države članice so s podporo proračuna EU med letoma 2014 in 2020 pomagale več kot dvema milijonoma prosilcem za azil. Posebna pozornost je bila namenjena najbolj ranljivim, zlasti mladoletnikom brez spremstva.

·V obdobju 2014–2020 je pomoč pri vključevanju prejelo 6 924 718 državljanov tretjih držav. To je vključevalo jezikovno usposabljanje in državljansko vzgojo, pripravljalne ukrepe za olajšanje dostopa do trga dela in krepitev zmogljivosti.

Ker se prihod migrantov nadaljuje po Sredozemlju, lahko prostovoljna solidarnost v kratkoročnem obdobju s premestitvijo prosilcev za azil in upravičencev iz ene države članice v drugo pomaga pri krepitvi zaupanja med državami članicami. Komisija od leta 2019 usklajuje prostovoljno premestitev prosilcev za azil, izkrcanih v Italiji in na Malti po reševanju v osrednjem Sredozemlju, v druge države članice, ki prostovoljno izkazujejo solidarnost. Marca 2020 se je prostovoljna premestitev začela tudi v Grčiji, od koder je bilo že premeščenih 2 213 najranljivejših prosilcev.

Kljub razmeroma majhnemu obsegu sredstev v primerjavi s pomembnimi izzivi, glavna korist ukrepanja na ravni EU izhaja iz koristi delitve bremena. Države članice, ki so bile pod večjim migracijskim pritiskom, so prejele podporo za izboljšanje azilnih sistemov in sprejemnih zmogljivosti ter jim je bila zagotovljena nujna in strateška operativna podpora, ki zagotavlja pravično delitev odgovornosti. Do konca januarja 2021 je skupni znesek nujne pomoči, zagotovljene od leta 2014, dosegel več kot 2,4 milijarde EUR (), kar je številnim državam članicam, vključno z Grčijo, Španijo in Italijo, omogočilo reševanje življenj na morju, izboljšanje sprejemnih objektov za migrante, zagotavljanje osnovnega zdravstvenega varstva in zaščito ranljivih skupin. Vloga orodja za nujno pomoč v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 bo še naprej ključna za obravnavanje nepredvidenih dogodkov, povezanih z nestabilnimi migracijskimi razmerami.

·32 256 prosilcev za azil in upravičencev, premeščenih iz ene države članice v drugo s podporo Sklada za azil, migracije in vključevanje v obdobju 2014–2020.

Leta 2020 je bilo več kot 1,7 milijarde EUR () namenjenih upravljanju migracij in meja prek Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost ter štirih agencij, ustanovljenih na področju migracij in notranjih zadev: Evropski azilni podporni urad, Evropska agencija za mejno in obalno stražo, Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice. V dolgoročnem proračunu za obdobje 2021–2027 so pobude na tem področju združene pod naslovom Migracije in upravljanje meja.

V odziv na pandemijo COVID-19 so tržni ukrepi zagotovili potrebno podporo za doseganje donosnosti kmetij in za povečanje zanesljivosti preskrbe s hrano. Proračun EU je financiral pomoč za zasebno skladiščenje mlečnih in mesnih izdelkov za stabilizacijo trgov z začasnim zmanjšanjem razpoložljive ponudbe. Začasna omilitev pravil konkurence v okviru državne pomoči, namenjene izrecno za premagovanje krize zaradi pandemije COVID-19, je pripomogla k nadaljnjemu odpravljanju hudega tržnega neravnovesja in tako pomagala kmetom in njihovim združenjem v sektorjih, ki so bili močno prizadeti (npr. za mleko, krompir, cvetje, vino). Izjemni tržni ukrepi so omogočili večjo prožnost pri programih za podporo trga (npr. za sadje, zelenjavo, oljke in oljčno olje, čebelarstvo, vino). Prožnost je bila zagotovljena tudi v sistemu EU za šolsko sadje, zelenjavo in mleko zaradi zaprtja šol ter pri upravljanju trgovine. Programom za razvoj podeželja je bilo omogočeno več prožnosti, pravila pa so bila poenostavljena, da se zagotovi izjemna začasna podpora v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja.

Leta 2020 so se kmetijski in ribiški skladi izkazali za okretne pri reševanju težav, s katerimi se spopadajo ob krizi zaradi pandemije COVID-19. V kmetijskem sektorju je bilo uvedenih več ukrepov za poenostavitev in večjo prožnost, da bi se preprečile negativne posledice.

1.4.4 Ukrepi EU so kmetom in obalnim skupnostim pomagali pri blažitvi izzivov zaradi pandemije COVID-19

·V okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja se je 1,5 milijona upravičencev do konca leta 2019 poklicno usposabljalo v kmetijstvu, cilj pa je doseči 3,6 milijona upravičencev do leta 2023.

Podporo iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo so prejele številne obalne skupnosti. Konec leta 2019 je sklad podpiral skoraj 15 % aktivne ribiške flote, skupaj z več kot 4 000 plovili v malem priobalnem ribištvu. Sklad obravnava tudi izzive, s katerimi se spoprijemajo najbolj oddaljene regije, zlasti zato, da se ribiškim in ribogojstvenim proizvodom, proizvedenim v teh regijah, zagotovijo enaki konkurenčni pogoji.

Poleg kmetijskega sektorja Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja prek svojih projektov ustvarja tudi več deset tisoč delovnih mest, katerih cilj je obravnavati socialno vključenost in zmanjšanje revščine. To je del cilja sklada za podporo širšim izzivom na podeželju. Skupna kmetijska politika je v tem obdobju z raznimi pobudami v skladu s cilji iz programov za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020 pomagala 17 milijonom ljudi, ki živijo na podeželju, da so imeli koristi od izboljšanega dostopa do storitev in infrastrukture na področju informacijske in komunikacijske tehnologije. Trenutno je v pripravi dolgoročna vizija za podeželska območja, ki bo obravnavala številne izzive, s katerimi se spoprijemajo (od demografskih sprememb do povezljivosti, tveganja revščine in omejenega dostopa do storitev). Opravljeno je bilo obsežno posvetovanje z zelo raznovrstnimi skupinami, ki naj bi namenile posebno pozornost ljudem, ki živijo na podeželju, ter lokalnim in regionalnim organom. Združeno bo z vrednotenjem skupne kmetijske politike v smislu njenega vpliva na teritorialni razvoj in z izvajanjem, usmerjenim v prihodnost. Cilj vizije je obravnavati izzive in pomisleke z nadgradnjo nastajajočih priložnosti zelenega in digitalnega prehoda EU ter z opredelitvijo sredstev za izboljšanje kakovosti življenja na podeželju in zagotoviti skladnost, doslednost in dopolnjevanje med politikami, ki koristijo podeželskim območjem in skupnostim. Poleg tega bo prispevala k prihodnji odpornosti kmetijskega sistema in pomagala povečati njegovo odpornost, tako da bo proučila zmogljivosti sektorja in kar najbolj izkoristila vse priložnosti.

Uveden je sistem shem in ukrepov za privabljanje mladih v kmetijstvo in pospeševanje razvoja podjetij na podeželju, na primer z razvojem lokalnih zmogljivosti za obdelavo. Delež kmetijskih gospodarstev s podporo poslovnemu razvoju/naložbam za mlade kmete se je v zadnjih nekaj letih znatno povečal. Čeprav so ukrepi skupne kmetijske politike na področju generacijske pomladitve pozitivno vplivali na privabljanje mladih na podeželje in izboljšanje zaposlovanja, je še vedno težko ločiti učinke posameznih ukrepov zaradi močnega vpliva zunanjih dejavnikov, vključno s težavami pri dostopu do zemljišč in kapitala, ki so večinoma odvisni od nacionalnih pravnih, socialnih in davčnih politik.

Nazadnje je bil leta 2020 dosežen nadaljnji napredek na področju mednarodnega upravljanja oceanov. Izzivi in rešitve za boljše upravljanje oceanov so bili obravnavani na forumu deležnikov EU za mednarodno upravljanje oceanov. Pogajalski mandat, sprejet leta 2020, je zagotovil izhodišče za prizadevanja EU za dosego sporazuma, ki bi preprečil nereguliran ribolov na morju v osrednjem Arktičnem oceanu. EU je prek regionalnih organizacij za upravljanje ribištva še naprej spodbujala trajnostno upravljanje staležev, podprto z znanstvenimi nasveti, ukrepi za skladnost in bojem proti nezakonitemu ribolovu.

Oktobra 2020 je bila objavljena vmesna ocena komponente neposrednega upravljanja Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo. V oceni je bilo ugotovljeno, da je ta del sklada pomemben za doseganje ciljev pomorske in ribiške politike EU. Uspešno in učinkovito je, da rezultatov ne bi bilo mogoče doseči z nižjimi stroški in da rez