DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE POVZETEK OCENE UČINKA /* SWD/2014/029 final */





DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE POVZETEK OCENE UČINKA Spremni dokument k predlogu UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom 1. UVOD Namen programa razdeljevanja mleka v šolah in programa razdeljevanja sadja v šolah je trajnostno povečati delež sadja in zelenjave ter mlečnih proizvodov v prehrani otrok v obdobju, ko se oblikujejo njihove prehranjevalne navade. Programa prispevata k ciljem SKP in sta usklajena z javnozdravstvenimi cilji oblikovanja zdravih prehranjevalnih navad. Razlogi za uvedbo obeh šolskih programov so še vedno prisotni v sedanjih razmerah, ko se poraba[1] sadja in zelenjave ter mlečnih proizvodov zmanjšuje, med drugim še dodatno zaradi sodobnih trendov naraščajoče porabe predelanih živil, ki pogosto vsebujejo veliko dodanega sladkorja, soli in maščobe. 2. OPREDELITEV PROBLEMA Na podlagi različnih poročil[2] in izkušenj, pridobljenih po več letih izvajanja, je mogoče prepoznati nekatere pomanjkljivosti in neučinkovitosti v izvajanju sedanjih programov: (1) Cilj obeh programov je spodbuditi trajnostno spremembo prehranjevalnih navad otrok prek izobraževalne razsežnosti. Vendar pa obstaja razlika med zasnovo obeh programov in tem ciljem. Medtem ko program razdeljevanja sadja v šolah že od samega začetka vključuje izobraževalno razsežnost, program razdeljevanja mleka v šolah od držav članic ne zahteva uporabe določenih izobraževalnih orodij, povezava med razdeljenimi proizvodi in programom pa je šibka. Poleg tega je treba izboljšati sisteme ocenjevanja programov, da bi lahko izmerili njuno učinkovitost. (2) Programa sta preslabo usklajena in premalo dosledna, kar bi lahko negativno vplivalo na uspešnost celotne ureditve. Ta pomanjkljivost je posledica različnih pravnih in finančnih okvirov, razlik na trgu med zadevnimi proizvodi in odločitev na ravni držav članic glede načina izvajanja obeh programov. (3) Pri izvajanju programov prihaja tudi do drugih pomanjkljivosti, ki zmanjšujejo njun takojšnji učinek, med katerimi so nekatere skupne obema programoma (na primer velika upravna in organizacijska obremenitev), druge pa značilne samo za program razdeljevanja sadja (predvsem za približno 30 % prenizka uresničitev njegovega potenciala in velike razlike v stroških proizvodov, namenjenih za razdeljevanje) ali za program razdeljevanja mleka (možnost učinka mrtvih izgub, slabo razmerje med stroški in koristmi). 3. SUBSIDIARNOST Pravica EU do ukrepanja na tem področju je določena v členih od 38 do 44 Pogodbe, ki ureja SKP. Da je ukrepanje na ravni EU primerno in zagotavlja dodano vrednost, potrjuje več elementov: Okvirni program EU zlasti zagotavlja potrebna sredstva za izvedbo pomembnih pobud po vsej EU, saj večina držav članic takih pobud ne bi mogla izpeljati zgolj z lastnimi sredstvi. Nadalje so ocene pokazale, da je okvir EU omogočil večjo verodostojnost programov v državah članicah in prepoznavnost programov ter povečal ugled EU in ozaveščenost o EU. Ob pomanjkanju ukrepov EU in nadaljevanju dejavnosti izključno na ravni držav članic bi lahko nastalo tveganje diskriminacije proizvajalcev v tistih državah, ki nimajo dostopa do šolskih programov za trženje svojih proizvodov. Poleg tega ureditev EU zagotavlja dodatno dodano vrednost obstoječim nacionalnim programom, saj omogoča neprekinjen prenos znanja, preglednosti in izkušenj med sodelujočimi državami članicami. 4. CILJI Za dosego splošnih ciljev povečanja porabe sadja, zelenjave in mlečnih proizvodov ter sooblikovanja bolj zdravih prehranjevalnih navad so zastavljeni naslednji posebni in operativni cilji za prilagoditev sedanjega okvira programov: (1) Preusmeritev sedanje zasnove na dolgoročne cilje, zato da se oba programa opremita z izobraževalnimi orodji, in prispevanje k ponovnemu povezovanju mladih državljanov s hrano in njenimi viri za krepitev zavesti o kmetijstvu in kmetijskih proizvodih. Na podlagi teh posebnih ciljev so oblikovani naslednji operativni cilji: – spodbujanje in krepitev izobraževalne razsežnosti sedanjih programov z obveznimi izobraževalnimi orodji, – krepitev povezave med proizvodi in programom (dodana vrednost, ki jo zagotavlja EU), – razvoj skupne metodologije ocenjevanja za ocene in letno spremljanje EU in držav članic. (2) Poenotenje in uskladitev sedanjih različnih pravnih in finančnih okvirov ter povečanje prepoznavnosti ukrepov EU, pri čemer so operativni cilji usmerjeni v: – povečanje sinergij med sedanjima programoma in učinkovitosti njunega upravljanja, – povečanje prepoznavnosti programov EU. (3) Povečanje učinkovitosti porabe sredstev, namenjenih za spodbujanje porabe kmetijskih proizvodov v šolah, pri čemer so operativni cilji usmerjeni v: – izboljšanje pogojev, ki vplivajo na uporabo proračunskega potenciala, – poenostavitev pravnega okvira in zmanjšanje upravne/organizacijske obremenitve. 5. MOŽNOSTI POLITIKE Med postopkom preverjanja različnih možnosti so bile štiri izločene[3], naslednje možnosti pa so bile dodatno proučene: 5.1. Možnost 1: SKP 2020 (status quo) Možnost status quo že vključuje spremembe, ki jih prinaša reforma SKP 2020 in v skladu s katerimi se ohrani ločenost pravnega in finančnega okvira, ter dogovorjene spremembe obeh programov. Program razdeljevanja sadja v šolah: povečanje letnega proračuna na 150 milijonov EUR, višja stopnja sofinanciranja, ki ga zagotavlja EU (75 % ali 90 % za manj razvite regije), in ustreznost spremljevalnih ukrepov za sofinanciranje, ki ga zagotavlja EU. Program razdeljevanja mleka v šolah: obveznost držav članic, da izdelajo nacionalne ali regionalne strategije in prostovoljne spremljevalne ukrepe. Financiranje programa razdeljevanja mleka v šolah ostane nespremenjeno (EU prispeva 18,15 EUR/100 kg za posamezni proizvod, odsotnost skupne zgornje meje odhodkov EU). 5.2. Možnost 2: Prilagoditev V okviru te možnosti se prouči, ali se cilji lahko dosežejo z ohranitvijo ločenih okvirov, financiranja SKP 2020 in izbora proizvodov, vendar skupaj z naslednjimi prilagoditvami: – uvedba obveznih spremljevalnih ukrepov tudi za program razdeljevanja mleka v šolah, – približevanje sedanjih okvirov s prilagoditvami predpisov (zahtevami za skupne strategije, skupnimi in upravnimi določbami v zvezi z nadzorom itd.) ter – nadaljnje sinergije zunaj okvira SKP 2020. 5.3. Možnost 3: Nov okvir V skladu s to možnostjo se vzpostavi skupni pravni in finančni okvir šolskih programov v okviru SKP, ki temelji na treh „stebrih“: i) Skupni spremljevalni ukrepi z izobraževalno razsežnostjo, osredotočeno na približevanje kmetijskih, prehranskih/zdravstvenih in okoljskih vprašanj otrokom, pri čemer bi ti ukrepi občasno lahko vključevali večji izbor kmetijskih proizvodov v okviru tematsko obarvanih ukrepov (ki jih morajo odobriti nacionalni zdravstveni organi). ii) Omejitev razdeljevanja na zgolj sveže sadje in zelenjavo (vključno z bananami) ter mleko. Na ta način, ki je skladen z najpogostejšo sedanjo prakso, bi se razdeljevanje osredotočilo na omejeni proračun in zmanjšala bi se organizacijska obremenitev za šole, poleg tega pa je v skladu s potrebo po obrnitvi trenda zmanjševanja porabe teh dveh skupin proizvodov. iii) Skupni okvir za financiranje, ki vključuje: - omejen celotni proračun EU (proračunsko nevtralen v primerjavi s SKP 2020, uvedba zgornje meje tudi za mleko), dodeljen državam članicam v ločenih paketih za sadje in zelenjavo oziroma za mleko, z možnostjo prenosa med paketi (prednostno razvrščanje ukrepov s strategijami), - omejitev prispevka EU s sistemom zagotavljanja pomoči glede na razdeljene porcije za sadje in zelenjavo ter za mleko (in ne na podlagi stopenj sofinanciranja, ki ga zagotavlja EU, kot zdaj velja za program razdeljevanja sadja v šolah), višjo subvencijo, ki jo zagotovi EU, za mleko, da se zmanjša učinke mrtvih izgub in izboljša razmerje med stroški in koristmi pri razdeljevanju. 6. OCENA UČINKOV 6.1. Gospodarski učinki · Neposredni, posredni in dolgoročni učinek na povpraševanje V okviru možnosti 1 se bosta neposredni in posredni učinek programa razdeljevanja sadja v šolah na povpraševanje po sadnih in zelenjavnih proizvodih najverjetneje povečala zaradi večjega proračuna in boljših spremljevalnih ukrepov. Večje povpraševanje lahko koristi lokalnim proizvajalcem (šole lahko služijo kot dodatna niša za njihove proizvode), če se proizvodi kupujejo od lokalnih virov, in spodbuja različne oblike sodelovanja za izpolnjevanje potreb institucionalnih trgov. Učinek programa razdeljevanja mleka v šolah na povpraševanje po mlečnih proizvodih bo najverjetneje ostal nespremenjen, medtem ko je dolgoročni učinek odvisen od držav članic (če bodo izvedle izobraževalne ukrepe). Obstaja možnost dojemanja nacionalnih strategij kot upravnega bremena, kar bi lahko zmanjšalo privlačnost programa razdeljevanja mleka v šolah. Če se napovedane cene mleka/mlečnih proizvodov povišajo, se bo ob nespremenjenih stopnjah subvencioniranja, ki ga zagotavlja EU, pomoč EU pri kritju stroškov proizvodov dodatno zmanjšala. V okviru možnosti 2 bo potencialni neposredni učinek na razdeljene količine po pričakovanjih enak kot v okviru možnosti 1, posredni in dolgoročni učinek pa se bo predvidoma povečal z uvedbo obveznih spremljevalnih ukrepov za program razdeljevanja mleka v šolah. Kljub temu bi bilo treba bistveno zmanjšati upravno breme za spodbuditev udeležbe in boljšega koriščenja potenciala. V okviru možnosti 3 je neposredni učinek na povpraševanje po sadju in zelenjavi podoben predvidenemu učinku možnosti 1, vendar bo osredotočen bolj na sveže sadje in zelenjavo. Omejeni celotni proračun EU za mleko ne bo vplival na količino razdeljenih proizvodov, kljub temu pa naj bi se te količine povečale za konzumno mleko (na račun drugih mlečnih proizvodov). Višje stopnje subvencioniranja, ki ga zagotavlja EU, bodo predvidoma povzročile zmanjšanje razdeljenih količin, če bodo nacionalna doplačila ali zasebni prispevki ostali nespremenjeni. Pri tej možnosti bodo zaradi izboljšanih spremljevalnih ukrepov dolgoročni učinki predvidoma večji. · Poraba Program razdeljevanja sadja v šolah v skladu z možnostjo 1 bo predvidoma zagotovil večjo neposredno in posredno porabo sadja in zelenjave, tako na kratki kot tudi na dolgi rok. Poraba mlečnih proizvodov bo pod vplivom programa razdeljevanja mleka v šolah predvidoma ostala nespremenjena. Možnost 2 bo verjetno imela večji učinek na porabo zaradi obveznih spremljevalnih ukrepov za oba programa in skupnega strateškega načrtovanja. Možnost 3 bo predvidoma imela večji neposredni učinek na porabo konzumnega mleka ter svežega sadja in zelenjave (katerih poraba se zmanjšuje) in posredni učinek tudi na širši izbor proizvodov na podlagi spremljevalnih ukrepov. · Dohodki in cene kmetov Šolska programa nimata pomembnega vpliva na dohodke in cene kmetov, razen tega, da proizvajalcem omogočata, da razvijejo alternativne tržne priložnosti zunaj šole (prek stika s starši in podobno). Z usmeritvijo na lokalne proizvode se poveča preglednost glede načina oblikovanja končne cene (če gre za kupovanje od proizvajalca). Možnost 2 nudi več možnosti za diverzifikacijo dejavnosti in vključenost v spremljevalne ukrepe tudi v okviru programa razdeljevanja mleka v šolah. Možnost 3 bo poleg tega predvidoma zagotovila enakopravnejše konkurenčne pogoje glede cene sadja in zelenjave, namenjenih za razdeljevanje, kar lahko vpliva na proizvajalce v primeru neposrednega kupovanja proizvodov od proizvajalcev. · Inovacije Šolska programa imata omejen potencial za spodbujanje inovacij in raziskav za ustvarjanje otrokom prijaznih proizvodov, embalaž in podobnega. · Trgovanje s tretjimi državami Vse možnosti so skladne z mednarodnimi trgovinskimi obveznostmi EU, čeprav zaradi omejenih količin in osredotočenosti na lokalne/regionalne proizvode programa nimata pomembnega učinka na trgovino. 6.2. Družbeni učinki · Javno zdravje Z vidika javnega zdravja je poraba sadja in zelenjave ter mlečnih proizvodov koristna. Učinek določenih mlečnih proizvodov na obvladovanje telesne teže je odvisen od izbire proizvodov, velikosti porcij in pogostosti uživanja. Obvezne strategije v okviru programa razdeljevanja mleka v šolah, ki jih predvideva možnost 1, bodo izboljšale ciljno usmerjanje programa. Možnost 2 bo verjetno imela večje učinke zaradi obveznih spremljevalnih ukrepov, ki vključujejo tudi izobraževanje o prehrani. Možnost 3 bo imela večji učinek na javno zdravje zaradi omejitve rednega razdeljevanja izključno na sveže sadje in zelenjavo ter konzumno mleko, sodelovanja nacionalnih zdravstvenih organov pri potrjevanju proizvodov in boljšega ciljnega usmerjanja prek skupnih strategij. · Socialno in ozemeljsko ravnovesje Možnost 1 zagotavlja stalni učinek razdeljevanja proizvodov v šolah na socialno in ozemeljsko ravnovesje (lastne strategije državam članicam omogočajo osredotočanje in prednostno razvrščanje). Višje stopnje sofinanciranja, predvidene v SKP 2020, zagotavljajo večjo podporo za manj razvite regije v okviru programa razdeljevanja sadja v šolah (90 %). Nizka stopnja subvencioniranja v okviru programa razdeljevanja mleka v šolah pogosto zahteva visoke javne ali zasebne finančne prispevke. Možnost 2 ima podobne učinke kot možnost 1. Zaradi ukinitve obveznega sofinanciranja za sadje in zelenjavo je možnost 3 koristna za regije/države članice z gospodarskimi težavami, medtem ko je predvideni pavšalni znesek glede na razdeljene porcije ugoden za večino manj razvitih regij s cenejšimi proizvodi. · Zaposlenost in ustvarjanje delovnih mest Šolska programa ne moreta pomembno vplivati na zaposlenost in ustvarjanje delovnih mest, razen z diverzifikacijo dejavnosti in sodelovanjem. 6.3. Okoljski učinki Možnost 1 spodbuja nakup lokalnih proizvodov in upoštevanje okoljskih vidikov v okviru programa razdeljevanja sadja v šolah. V številnih državah članicah so embalaže, ki se uporabljajo za razdeljevanje sadja in zelenjave, primerne za ponovno uporabo ali vsaj za recikliranje. Spremljevalni ukrepi bi lahko obsegali tudi izobraževanje o okoljskih zadevah. Možnost 2 predvideva okrepitev slednjih elementov tudi za program razdeljevanja mleka v šolah. Možnost 3 ima s predvideno omejitvijo proizvodov, namenjenih za razdeljevanje, lahko tudi druge pozitivne učinke. 6.4. Učinki na proračun Učinek na proračun EU v okviru možnosti 1 bo predvidoma enak kot v oceni reforme SKP 2020. V skladu z načelom sofinanciranja v okviru programa razdeljevanja sadja v šolah so potrebni prispevki držav, medtem ko je učinek programa razdeljevanja mleka v šolah na državni proračun odvisen od sodelovanja držav članic (prostovoljnih doplačil) in zasebnih prispevkov (večinoma staršev). V primerjavi s statusom quo je možnost 2 proračunsko nevtralna in vključuje omejeno negotovost glede proračuna EU, saj na splošno ne predvideva omejitev odhodkov EU. Proračunsko nevtralna je tudi možnost 3, vendar pa omejuje prispevek EU tudi za mleko. Države članice bodo morale zagotoviti lastne prispevke za širjenje obsega in/ali krepitev intenzivnosti svojih programov. 6.5. Upravno breme in poenostavitev Število merljivih obveznosti, predvidenih v skladu z možnostjo 1 (status quo), je ocenjeno na 54 obveznosti obveščanja. Skupni upravni stroški za program razdeljevanja sadja v šolah so ocenjeni na 1,08 milijona EUR, za program razdeljevanja mleka v šolah pa na približno 5,27 milijona EUR. V skladu z možnostjo 2 se predvideva precejšnje zmanjšanje upravnega bremena in možnost zmanjšanja števila merljivih obveznosti s 54 na 39 (30-odstotno zmanjšanje). Dodatno upravno breme bi lahko izhajalo iz obveznih spremljevalnih ukrepov tudi za program razdeljevanja mleka v šolah. Možnost 3 bo predvidoma imela podobne, vendar neizbežne učinke na upravno breme kot možnost 2, pri čemer bo na podlagi ožjega izbora proizvodov, namenjenih za razdeljevanje, še dodatno zmanjšala upravno breme. 7. PRIMERJAVA MOŽNOSTI 7.1. Uspešnost V skladu z možnostjo 1 se bo ohranila vrzel med programoma glede izobraževalne razsežnosti in posledično glede njunih dolgoročnih učinkov. Ta možnost sicer obravnava nekatere pomanjkljivosti programa razdeljevanja sadja v šolah, vendar nima učinka na druge dejavnike, odgovorne za pomanjkljivo uspešnost obeh programov. Možnost 2 zagotavlja večji prispevek k uresničevanju dolgoročnih ciljev obeh programov na podlagi okrepljene izobraževalne razsežnosti programa razdeljevanja mleka v šolah. Poleg tega ima pozitiven učinek na krepitev sinergij, ki pa so omejene zaradi različnih finančnih ureditev. Po drugi strani ima omejen učinek na druge pomanjkljivosti, ki zmanjšujejo takojšnji učinek porabe in ovirajo koriščenje potenciala. Možnost 3 ima največji potencial za dosego opredeljenih ciljev v okviru nespremenjenega proračuna, saj sedanje šolske ureditve preusmeri k dolgoročnim ciljem. Na ta način omogoča boljše odzivanje na težave zaradi zmanjševanja porabe sadja in zelenjave ter mleka in naraščajoče stopnje debelosti. Prav tako omogoča učinkovito upravljanje, prožnost in prednostno razvrščanje. Potencialno lahko omogoči boljšo učinkovitost razdeljevanja, saj obravnava večino dejavnikov, odgovornih za težave (tistih, ki jih je bilo mogoče obravnavati v tem pregledu). 7.2. Učinkovitost Zaradi omejenih sprememb financiranja in stopnje upravnega bremena, predvidenih v okviru možnosti 1, se bo ohranilo slabo razmerje med stroški in koristmi, povezano z izvedbo. Verjetno se bodo ohranile tudi velike razlike v učinkovitosti razdeljevanja v okviru programa razdeljevanja sadja v šolah ter težave, ki ovirajo uspešnost programa razdeljevanja mleka v šolah (možnost učinka mrtvih izgub). Možnost 2 je sicer proračunsko nevtralna, vendar vključuje nekaj negotovosti glede financiranja programa razdeljevanja mleka v šolah (odsotnost omejitve skupnih sredstev EU). Z zmanjšanjem upravnega bremena se bo izboljšalo razmerje med stroški in koristmi. Ohranile pa se bodo velike razlike v učinkovitosti razdeljevanja v okviru programa razdeljevanja sadja v šolah (velike razlike v stroških proizvodov) in možnost učinka mrtvih izgub v okviru programa razdeljevanja mleka v šolah. Možnost 3 zagotavlja večjo stroškovno učinkovitost z osredotočanjem razdeljevanja, zmanjšanjem upravnega bremena in spremembami pogojev financiranja. Osredotočeno razdeljevanje v okviru omejenega proračuna bo predvidoma zagotovilo čim večji učinek. Spremembe v zvezi s subvencioniranjem mleka bi lahko skrčile obseg, a hkrati okrepile učinek v primerjavi s širšim obsegom z omejenim učinkom. 7.3. Usklajenost Možnost 1 ima bolj omejene možnosti za obravnavo nastajajočih družbenih sprememb (vzorci porabe) ter omejen prispevek k uresničevanju horizontalnih ciljev boljše regulacije in poenostavitve. Lahko pa ima pozitiven učinek na javno zdravje (zlasti na neenakosti v zdravju) z omogočanjem ciljnega usmerjanja in prednostnega razvrščanja na podlagi nacionalnih strategij. Možnost 2 zagotavlja večji učinek glede poenostavitve, zato je v okviru te možnosti predviden večji prispevek k izboljšanju regulacije in poenostavitvi. Poleg tega pozitivno vpliva na uresničevanje javnozdravstvenih ciljev z zagotavljanjem izobraževalnih orodij za oba programa, ki prispevajo k oblikovanju bolj zdravih prehranjevalnih navad. Možnost 3 ima večji gospodarski učinek na proizvode, ki bi jih bilo treba spodbujati (sveže sadje in zelenjavo ter konzumno mleko), in manjši učinek na druge mlečne proizvode in predelane sadne in zelenjavne proizvode. Je bolj skladna z javnozdravstvenimi cilji (obvladovanje telesne teže, neenakosti v zdravju). Poleg tega zagotavlja največjo poenostavitev. 8. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE Program razdeljevanja sadja v šolah zdaj vključuje sistem spremljanja in ocenjevanja, ki bi bil primeren za nadgradnjo in bi se lahko uporabil kot model za prihodnji sistem. Spremljanje bi temeljilo na letnih poročilih o spremljanju, kar bi omogočilo merjenje takojšnjih rezultatov in spremljanje spremljevalnih ukrepov. Ocenjevanje bi obsegalo: – poročila držav članic o ocenah po petletnem obdobju izvajanja programa, – zunanjo oceno, ki bi zajela celotno EU, za presojo splošne uspešnosti, učinkovitosti, usklajenosti in pomena, – strokovno skupino EU, ki bo državam članicam in Komisiji svetovala glede izvedbe, spremljanja in ocenjevanja, – raziskavo kazalcev dolgoročnega učinka. [1] Podatki organizacije Freshfel razkrivajo trend zmanjševanja porabe svežega sadja in zelenjave, saj se je v obdobju 2005–2010 poraba sadja zmanjšala za skupno 9,4 %, poraba zelenjave pa za 10,3 %. V letu 2011 se je poraba zmanjšala za 3 % v primerjavi s povprečjem v prejšnjem obdobju. Po podatkih Eurostata in Generalnega direktorata za kmetijstvo se je ocenjena poraba konzumnega mleka v EU v obdobju 2003–2011 zmanjšala za 5 %. Tudi celotna poraba mlečnih proizvodov, izraženih v ekvivalentih mleka, na prebivalca se je zmanjšala za 5 % v desetih letih, in sicer s 302 kg na 286 kg v letu 2011, čeprav je bila poraba določenih mlečnih proizvodov, kot so siri, stabilna ali se je celo povečala. [2] Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 10/2011 „Ali sta program ,mleko za šole‘ in sistem razdeljevanja sadja v šolah uspešna?“ in zunanje ocene programa razdeljevanja sadja v šolah (2012) in programa razdeljevanja mleka v šolah (2013), ki sta jih izvedli družbi AFC Consulting Group AG in Co Concept. [3] Možnost „brez politike,“ izključena na podlagi analize potrebe po nadaljevanju ukrepov v šolah; možnost „ukinitev programa razdeljevanja mleka v šolah“, ki prav tako ni usklajena z analizo pomembnosti nadaljevanja razdeljevanja mleka; možnost „nov okvir, osredotočen izključno na socialno-ekonomsko šibke skupine,“ izključena na podlagi dejstva, da so države članice v boljšem položaju za ciljno usmerjanje in prednostno razvrščanje svojih ukrepov; in možnost „nov okvir z rednim razdeljevanjem večjega izbora kmetijskih proizvodov,“ izključena na podlagi rezultatov javnega posvetovanja, sorazmernosti in možnosti velike obremenitve izvajanja.