Komisija proučuje uporabo te oblike v prihodnosti ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih pri tem dialogu. Rezultati dialoga se bodo upoštevali pri prednostni razvrstitvi dejavnosti standardizacije, ki se izvaja, ter bodo vključeni v notranje premisleke in pripravljalne ukrepe pred poročilom o izvajanju Uredbe (EU) št. 1025/2012. To poročilo bo pripravila Komisija, ki ga bo predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.

Ta dogodek je bil priložnost za izmenjavo zamisli o strateških vprašanjih, za zagotavljanje povratnih informacij o pobudah Komisije za standardizacijo ter odprto razpravo o prihodnjih prednostnih nalogah politike in načinih krepitve evropskega sistema za standardizacijo. V okviru razprave so bile obravnavane številne teme, vključno s splošnim delovanjem sistema za standardizacijo, z vprašanji o postopku njegovega upravljanja in usmeritvijo prednostnih nalog EU na področju standardizacije, vse tudi v širšem mednarodnem kontekstu. Kot posebno pomemben vidik je bil poudarjen prispevek evropskega izobraževalnega sistema k podpiranju novih tehnologij in zagotavljanju nove generacije strokovnjakov. Prav tako sta bila strokovna skupina „platforma več zainteresiranih strani za standardizacijo IKT“ in tekoči načrt za standardizacijo IKT izpostavljena kot model za sodelovanje pri načrtovanju in vključevanje zainteresiranih strani.

Komisija od sprejetja sporočila o evropskih standardih za 21. stoletje tesno sodeluje s partnerji iz industrije, javnimi organi, nevladnimi organizacijami in akademskimi krogi pri izvajanju pobud, predlaganih v sporočilu, vključno s ciklom upravljanja, ki krepi dialog s sozakonodajalcema EU, in razvojem skupne pobude za standardizacijo. Delo v okviru skupne pobude za standardizacijo se bo zaključilo leta 2019, v letnem programu dela Unije za standardizacijo pa so predlagana področja, na katera se je treba osredotočiti v njenem zadnjem letu izvajanja.

Evropski sistem za standardizacijo temelji na edinstvenem sistemu privilegiranega javno-zasebnega partnerstva med Komisijo in evropskimi organizacijami za standardizacijo, pri čemer izraža določbe Uredbe (EU) št. 1025/2012. V letnem programu dela Unije za evropsko standardizacijo za leto 2019 so opredeljene ključne usmeritve za prihodnji razvoj tega partnerstva, vključno s pomembnim načelom vključevanja.

Poleg harmoniziranih standardov, ki jih Komisija formalno zahteva za podporo zakonodajnemu aktu, obstajajo tudi številni evropski standardi in evropski standardizacijski dokumenti, ki so jih razvile evropske organizacije za standardizacijo. Ti standardi se morda formalno ne zahtevajo, vendar morajo kljub temu podpirati izvajanje politik Komisije. V tem letnem programu dela Unije za evropsko standardizacijo za leto 2019 so opredeljena nekatera glavna področja politike, pomembna s tega vidika: energija, krožno gospodarstvo, obramba, varnost, notranji trg in enotni digitalni trg. Določene so strateške prednostne naloge za evropsko standardizacijo v podporo zakonodaji in tudi politikam EU. Letni program dela Unije te strateške prednostne naloge tudi umešča v širši kontekst mednarodnega sodelovanja na področju standardizacije.

Komisija si za uresničitev krovnega cilja pametne, trajnostne in vključujoče rasti prizadeva z izvajanjem ukrepov, opredeljenih v njenih letnih delovnih programih. Evropski standardi imajo glavno podporno vlogo v številnih navedenih ukrepih, saj olajšajo izvajanje ustrezne zakonodaje z zagotavljanjem domneve o skladnosti z njenimi bistvenimi zahtevami. Poleg tega standardi zagotavljajo interoperabilnost med številnimi sektorji, kot je IKT, omogočajo razvoj novih tehnologij, aplikacij in storitev ter podpirajo evropsko rast in konkurenčnost.

Ključ do čim večjega pozitivnega učinka standardizacije je razvoj sinergij znotraj evropskega sistema za standardizacijo tudi ob upoštevanju mednarodne razsežnosti standardizacije. Sinergije morajo vključevati MSP in zagonska podjetja ter tako okrepiti inovacije in tehnologije na notranjem trgu.

Standardi so nujno potrebni za pravilno delovanje enotnega trga. Z odpravo ovir, ki inovativnim, konkurenčnim proizvodom in storitvam preprečujejo vstop na trge, ter širitvijo trgovine na nove trge podpirajo višjo gospodarsko rast. Standardi izboljšajo združljivost, kakovost ter uspešnost proizvodov in storitev, proizvajalcem pa nudijo stabilno podlago za vlaganje v nove tehnologije in digitalizacijo postopkov. Standardi proizvajalcem omogočajo tudi, da izpeljejo prehod na nizkoogljične vire energije, se vključijo v svetovne vrednostne verige in proizvodom dodajo storitvene komponente.

2.Strateške prednostne naloge za evropsko standardizacijo v podporo zakonodaji in politikam Unije

2.1.Ukrep v podporo strategiji za enotni digitalni trg

Dostopnost standardov IKT in tehničnih specifikacij, zlasti za zagotavljanje interoperabilnosti med proizvodi, storitvami in napravami, je bistvenega pomena za doseganje vseh koristi, ki jih lahko zagotovi enotni digitalni trg. Komisija je v sodelovanju z evropskimi in mednarodnimi organizacijami za standardizacijo, drugimi forumi in konzorciji ter industrijskimi in družbenimi zainteresiranimi stranmi napredovala na vseh prednostnih področjih in področjih, opredeljenih v sporočilu o prednostnih nalogah na področju standardizacije IKT za enotni digitalni trg, kot je navedeno v poročilu o izvajanju politike EU za standardizacijo in prispevku evropskih standardov k politikam EU.

Digitalizacija je odvisna od potrebe posameznih panog po povečanju njihove učinkovitosti, pa tudi pričakovanj njihovih strank in dobaviteljev. Zato je pomembno, da se v pripravo standardov IKT poleg ponudnikov vključijo tudi upravičenci, vključno z ranljivimi in manjšinskimi skupinami v družbi, kot so invalidi. Vprašanja standardizacije je treba obravnavati tudi na ravni EU, da se zagotovi ustrezno upoštevanje ustrezne zakonodaje, kot so pravila EU o varstvu podatkov.

Potrebe po standardizaciji v podporo politikam EU so opredeljene v letno posodobljenem tekočem načrtu za standardizacijo IKT, ki ga objavi Komisija. V različici tekočega načrta za standardizacijo IKT za leto 2018 je opredeljenih 170 ukrepov, ki so osredotočeni na štiri tematska področja: ključni elementi, družbeni izzivi, inovacije za enotni trg in trajnostna rast.

Oblikovanje ustreznih pogojev za razcvet digitalnih omrežij in storitev je eden od treh stebrov strategije za enotni digitalni trg. Standardizacija ga bo leta 2019 podprla z osredotočenjem na internet stvari, velepodatke, blokovno verigo, sodelovalne inteligentne prometne sisteme in avtonomno vožnjo, e-zdravje, pametna mesta, dostopnost, e-upravo in umetno inteligenco. Harmonizacija v zvezi s spektrom za 5G in razpoložljivost globalnih standardov 5G do konca leta 2019, kot sta predvidena v Akcijskem načrtu za 5G, bosta spodbujala naložbe v omrežja in aplikacije 5G.

Zahteve glede kibernetske varnosti bi morale zagotoviti zaščito pred kibernetskimi napadi na sisteme in opremo ter procese, ki nadzorujejo programsko in strojno opremo. Komisija je v predlogu uredbe EU o kibernetski varnosti iz leta 2017 predlagala ustanovitev certifikacijskega okvira EU za kibernetsko varnost za proizvode in storitve IKT. Certifikacijske sheme bodo uporabljale standarde in tehnične specifikacije za izražanje ter tudi ocenjevanje skladnosti z določenimi zahtevami glede kibernetske varnosti.

Tehnologija blokovne verige podpira varno in zanesljivo shranjevanje podatkov ter zmanjšuje transakcijske stroške, pri čemer zagotavlja visoko stopnjo sledljivosti in varnosti ekonomskih poslov na spletu. Ker sistem sestavljajo javna in zasebna omrežja, je potrebna standardizacija, da se zagotovi interoperabilnost med različnimi konfiguracijami tehnologije blokovne verige. Komisija je 1. februarja 2018 ustanovila opazovalno skupino in forum EU za blokovno verigo, njuna delovna skupina za politiko in okvirne pogoje na področju blokovne verige pa bo med drugim obravnavala vprašanja razvoja tehnologije in ekosistemov, kot je interoperabilnost, kjer lahko standardizacija zagotovi rešitve. Opredelila bo tudi morebitne potrebe po standardizaciji blokovne verige na ravni EU.

Umetna inteligenca ima obsežen vpliv na gospodarstvo in družbo ter v mnogih pogledih vpliva na naše vsakodnevno življenje. Izdelke in storitve umetne inteligence je treba pripraviti za trg in zagotoviti skladnost z varnostnimi standardi. Evropsko zavezništvo za umetno inteligenco bo evropska referenčna platforma za razmislek in razpravo o umetni inteligenci. Komisija bo ustanovila skupino strokovnjakov na visoki ravni, ki bo delovala kot usmerjevalna skupina za delo evropskega zavezništva za umetno inteligenco in pomagala pri opredelitvi potreb po standardizaciji.

2.2.Ukrepi v podporo energetski uniji in podnebju

Namen ciljev zmanjšanja emisij CO2 za vse vrste vozil je zmanjšati emisije toplogrednih plinov iz prometnega sektorja ter hkrati zagotoviti konkurenčnost sektorja in posledično prihranke pri gorivu za potrošnike. Taki cilji lahko izboljšajo kakovost zraka v naših mestih in koristijo okolju. Hkrati avtomobilski industriji nalagajo izziv, naj poišče načine za zmanjšanje porabe goriva. Komisija je določila svoje cilje, cilj standardizacije pa je zagotoviti standarde, ki bodo industriji olajšali zmanjševanje emisij CO2 s spodbujanjem inovacij in izboljšanjem učinkovitosti vozil (npr. aerodinamičnih lastnosti).

Predlagana uredba EU o označevanju pnevmatik je kot del tretjega svežnja o mobilnosti namenjena prispevanju k izkoristku goriva, večji varnosti in zmanjšanju hrupa z zagotavljanjem boljših informacij potrošnikom pri nakupu pnevmatik. Standardi bi lahko na primer podprli razvoj harmoniziranih preskusov učinkovitosti, kot je oprijem na ledu, informacije o katerem bi bilo treba vključiti na oznako, s čimer bi se potrošnikom zagotovila celovitejša predstava o oprijemu pnevmatik v zimskih razmerah. Predlagana uredba utira tudi pot za morebitno vključitev informacij o obrabi pnevmatik na oznako. Obraba pnevmatik je opredeljena kot najpomembnejši vir onesnaževanja z mikroplastiko, vendar pa manjkajo preskusne metode, ki bi podprle tak ukrep politike.