EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 24.6.2020 COM(2020) 265 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU























Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2019













Kazalo PREDGOVOR UVOD oDDELEK 1 – SMOTRNOST IN REZULTATI 1.1V rezultate usmerjen proračun EU 1.2Horizontalne prednostne naloge v proračunu EU 1.3Konkurenčnost za rast in delovna mesta 1.4Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija 1.5Trajnostna rast: naravni viri 1.6Varnost in državljanstvo 1.7Evropa v svetu

1.8Posebni instrumenti ODDELEK 2 – NOTRANJA KONTROLA IN FINANČNO POSLOVODENJE 41 2.1Komisija proračun EU upravlja v zapletenem okolju43 2.2Komisija se pri zagotavljanju dobrega upravljanja denarja davkoplačevalcev zanaša na različne instrumente49 2.3Rezultati kontrol Komisije potrjujejo, da je proračun EU dobro zaščiten58 2.4Nadaljnji razvoj: obeti za leto 2020 in obdobje 2021–202770 PRILOGE 73



Predgovor Veseli me, da lahko predstavim Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU – Proračunsko leto 2019. Poročilo vsebuje pregled smotrnosti izvrševanja, upravljanja in zaščite proračuna EU ter je del celovitega svežnja finančnih poročil in poročil o odgovornosti, ki ga je pripravila Komisija. Z njim so izpolnjene obveznosti Komisije iz Pogodbe o delovanju Evropske unije ( ) in finančne uredbe ( ), poleg tega je poročilo bistveni del visoko razvitega sistema finančne odgovornosti. Leto 2019 je bilo zadnje leto zakonodajnega obdobja 2014–2019, zato je bil poudarek na dokončanju dela v zvezi s prednostnimi nalogami Junckerjeve Komisije in na pripravi prehoda na novo Komisijo pod vodstvom predsednice von der Leyenove. Proračun EU prispeva h krepitvi evropskega gospodarstva in povečanju njegove odpornosti. Približno polovica proračuna je namenjena pametni in vključujoči rasti. Uporablja se tudi za naložbe v prihodnost, zlasti v prehod na bolj zeleno in digitalno Evropo. V letu 2019 je proračun EU znova dokazal, da lahko močno spremeni življenje državljanov EU na številnih področjih, in sicer z boljšimi ponudbami na področju prevoza, boljšo povezljivostjo doma in med potovanjem ali izboljšanjem okolja z izpolnjevanjem obljube o porabi vsaj 20 % sredstev za boj proti podnebnim spremembam. Proračun EU je podpiral tudi skupni evropski odziv na področju migracij in varnosti. Proračun EU bo še naprej imel ključno vlogo pri podpiranju ambicioznega evropskega zelenega dogovora. Hkrati ima še vedno najpomembnejšo vlogo pri spopadanju z novimi izzivi: v trenutni krizi smo izkoristili vso prožnost proračuna za hitro usmerjanje financiranja tja, kjer so potrebe po odpravi posledic krize največje. Sedanja koronavirusna kriza je tudi znova pokazala, kako pomembno je, da se lahko EU zanese na dobro dimenzioniran in prožen večletni finančni okvir. V določenih mejah njegovih zmogljivosti in regulativne prožnosti zagotavlja sredstva za ukrepanje in hitro odzivanje na nepredvidene krize brez primere. Dolgoročni proračun EU, okrepljen z instrumentom za okrevanje „Next Generation EU“, bo prav tako v središču okrevanja, saj je pokazal svojo sposobnost, da spodbuja solidarnost, odgovornost in inovacije ter hkrati zagotavlja dobro finančno poslovodenje v celotnem trajanju programov, ki jih financira. Komisija pripisuje velik pomen zagotavljanju odgovornega in pravilnega porabljanja proračuna EU ter sodelovanju z vsemi udeleženimi stranmi, da bi se na terenu dosegli oprijemljivi rezultati. V tem poročilu so navedeni ukrepi, ki se izvajajo, da bi se zagotovilo upravljanje proračuna EU v skladu z najvišjimi standardi dobrega finančnega poslovodenja. Komisija pozorno spremlja izvrševanje proračuna EU na terenu. Če ugotovi, da so države članice, posredniki ali končni upravičenci denar EU porabili nepravilno, takoj sprejme ukrepe za odpravo teh napak in po potrebi izterjavo sredstev. Komisija ocenjuje, da bo po popravkih in izterjavah v naslednjih letih preostala stopnja napake za odhodke v letu 2019 pod 1 % – to je precej pod 2-odstotnim pragom pomembnosti. Komisija s tem poročilom prevzema splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU v letu 2019.

Za Komisijo sta dosledno poročanje in izboljšanje različnih nadzornih instrumentov ključna za zaščito proračuna EU. Lahko vam zagotovim, da si bomo še naprej prizadevali, da bo vsak euro, ki ga prispevajo davkoplačevalci v EU, dobro porabljen v skladu z interesi državljanov. Johannes Hahn, komisar za proračun in upravo





Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU Proračunsko leto 2019





Uvod Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU – Proračunsko leto 2019 je glavni prispevek Komisije k letnemu postopku razrešnice ( ), s katerim Evropski parlament in Svet podrobno proučita izvrševanje proračuna EU. Poročilo zajema smotrnost programov, ki se financirajo iz proračuna EU, in upravljanje proračuna EU s strani Komisije v letu poročanja. To poročilo je del širšega celovitega svežnja finančnih poročil in poročil o odgovornosti ( ), ki vključuje tudi letni zaključni račun ( ), dolgoročno napoved prihodnjih prilivov in odlivov, ki zajema naslednjih pet let ( ), poročilo o notranjih revizijah ( ) in poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici ( ). Oddelek 1 vsebuje splošen pregled smotrnosti izvrševanja proračuna EU v letu 2019 s poudarkom na ključnih programih. V tem oddelku so predstavljene najnovejše informacije o rezultatih, doseženih s proračunom EU do konca leta 2019, iz različnih virov, vključno s spremljanjem programov, vrednotenjem in revizijami. Struktura oddelka je skladna z razdelki veljavnega večletnega finančnega okvira. To poročanje dopolnjujejo podrobnejše informacije o uspešnosti posameznih programov v prilogi „Pregled uspešnosti programov“ (Priloga 1). V pregledu so povzeta ključna sporočila o uspešnosti iz poročil o programih, priloženih osnutku predloga proračuna za leto 2021. Oddelek 2 o notranji kontroli in finančnem poslovodenju vsebuje poročilo o ukrepih, ki jih je Komisija leta 2019 sprejela za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja proračuna EU. Na podlagi rezultatov kontrol, ki so jih sporočile službe Komisije, odgovorne za upravljanje proračuna, potrjuje, da je proračun EU dobro zaščiten. Komisija s tem poročilom prevzema splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU. Oddelek 1 –

Smotrnost

in rezultati 1.1V rezultate usmerjen proračun EU Proračun EU pomaga prednostne naloge Unije spremeniti v rezultate, ki spreminjajo življenje ljudi. Je predvsem proračun za naložbe, ki pomaga pri dodelitvi ustreznih sredstev za skupne cilje EU, da bi se ti uresničili. Proračun se osredotoča na področja, kjer lahko združevanje virov pri spopadanju s skupnimi izzivi prinese rezultate, ki jih posamezne države članice ne bi mogle doseči tako uspešno ali učinkovito. Gre za različna področja, kot so čezmejna infrastruktura, upravljanje zunanjih meja, obsežni vesoljski projekti in vseevropske raziskave.

1.1.1Upravljanje proračuna EU je dobro z močnim poudarkom na rezultatih Proračun EU je predvsem proračun za naložbe. Znaša približno 1 % bruto nacionalnega dohodka EU in predstavlja približno 2 % vseh javnofinančnih odhodkov v EU, njegov cilj pa je dopolniti nacionalne proračune in izvajati skupno dogovorjene prednostne naloge. Proračun EU je v nasprotju z državnimi proračuni osredotočen predvsem na podporo strateškim naložbam v srednje- do dolgoročnem obdobju ter na uporabo svojega učinka vzvoda za spodbujanje naložb iz drugih javnih in zasebnih virov. Finančne programe EU neposredno upravlja Komisija, na primer na področju raziskav, ali pa jih upravlja skupaj z državami članicami, na primer na področju kohezijske politike. Približno dve tretjini proračuna EU se upravljata v sodelovanju z državami članicami, tj. z deljenim upravljanjem. Proračun EU se sprejme letno na podlagi sedemletnega finančnega okvira. Razdeljen je na pet postavk ter združuje 60 različno velikih in obsežnih finančnih programov. Na nekaterih področjih politike je proračun EU glavno orodje za doseganje ciljev, na primer na področju skupne kmetijske politike. Na drugih področjih je dopolnjen z regulativnimi instrumenti, ki prispevajo k doseganju ciljev politike EU. Proračun EU ima zanesljiv in integriran okvir smotrnosti izvrševanja, zato so programi EU dobro upravljani in usmerjeni v rezultate. Ta okvir vključuje jasne in merljive cilje za vsak program, skupaj s kazalniki, ki zagotavljajo podlago za spremljanje, poročanje in vrednotenje. Informacije o teh kazalnikih skupaj z drugimi viri kvalitativnih in kvantitativnih informacij o smotrnosti, kot so vrednotenja, omogočajo ocenjevanje uspešnosti programov in napredka pri doseganju dogovorjenih ciljev. To upravljavcem programov omogoča, da predvidijo in odpravijo pomanjkljivosti pri izvajanju programa, ter je pomemben prispevek k odločanju o proračunu. V Prilogi 1 k temu poročilu z naslovom „Pregled uspešnosti programov“ so predstavljene najnovejše razpoložljive informacije o uspešnosti za vsak program. Vsebuje pregled ciljev vsakega programa skupaj s stanjem njegovega izvrševanja proračuna in najnovejšimi razpoložljivimi podatki o uspešnosti. Pri nekaterih finančnih programih je ocenjevanje uspešnosti še bolj zasidrano v njihovo zasnovo. Za sedanje evropske strukturne in investicijske sklade je bila na primer vzpostavljena rezerva za uspešnost. Ta rezerva je bila sproščena leta 2019 in je namenjena programom, ki so do konca leta 2018 dosegli predhodno opredeljene mejnike. V primeru programov in prednostnih nalog, ki mejnikov niso dosegli, so bila sredstva prerazporejena. Okvir smotrnosti izvrševanja za proračun EU in z njim povezano poročanje se sčasoma krepita. V zvezi s tem so pomagale revizije, ki jih opravljajo notranji in zunanji revizorji. Zaradi najnovejših priporočil Evropskega računskega sodišča je poročanje o uspešnosti bolj uravnoteženo, pri čemer je več pozornosti namenjene izzivom, ki so se pojavili, večji je poudarek na zanesljivosti in kakovosti podatkov, na voljo pa so tudi jasnejša pojasnila o tem, kako se podatki o uspešnosti uporabljajo za izboljšanje uspešnosti. Izboljšave se bodo nadaljevale s predlogi Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027. Komisija je na podlagi ugotovitev celovitega pregleda porabe v predloge za finančne programe vključila manj kazalnikov višje kakovosti, ki so tesno povezani s cilji programov. Komisija zdaj sodeluje z Evropskim parlamentom in Svetom, da bi zagotovila, da se bodo te izboljšave skupaj z drugimi spremembami zasnove programov, ki bodo prispevale k boljši uspešnosti, upoštevale v končnih različicah prihodnjih programov. 1.1.2Proračun EU v letu 2019 Leto 2019 je bilo za Evropsko unijo leto prehoda, saj so maja potekale evropske volitve. Poudarek je bil na dokončanju dela v zvezi s političnimi prednostnimi nalogami Junckerjeve Komisije ter pripravah na prihod novega Evropskega parlamenta in nove Komisije pod vodstvom predsednice Ursule von der Leyen. S strateško agendo Evropskega sveta ( ) in političnimi smernicami ( ) Komisije von der Leyenove je bil določen politični okvir za prihodnje obdobje. Leto 2019 je bilo tudi predzadnje leto izvajanja finančnih programov v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Ti programi se zdaj v celoti izvajajo in veliko prispevajo k uresničevanju prednostnih nalog EU. Leta 2019 je bila posebna pozornost posvečena naložbam v rast in ustvarjanje delovnih mest ter podpori prednostnim nalogam EU na področju migracij in varnosti. V letu 2019 je proračun EU prispeval h krepitvi gospodarstva Evropske unije in povečanju njegove odpornosti. S proračunom so se podprle tudi naložbe v dvojna prehoda na bolj zeleno in bolj digitalno Evropo ter financirali programi, ki spodbujajo solidarnost in krepijo varnost znotraj in zunaj meja EU. Skupni znesek obveznosti, poravnanih iz proračuna EU, je leta 2019 znašal 161 milijard EUR ( ). Približno polovica tega zneska (81 milijard EUR) je bila dodeljena za razdelek 1 „Pametna in vključujoča rast“, ki je bil nadalje razdeljen na podrazdelek 1a „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ (14 %) in podrazdelek 1b „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“ (35 %). Razdelek 2 „Trajnostna rast: naravni viri“ je bil z 59 milijardami EUR (37 %) drugo največje področje proračuna. Razdelku 3 „Varnost in državljanstvo“ je bilo dodeljenih 4 milijarde EUR, med drugim za utrjevanje zunanjih meja EU ter spopadanje z begunsko krizo in nedovoljenimi migracijami. Razdelku 4 „Evropa v svetu“ je bilo dodeljenih 12 milijard EUR, 6 milijard EUR pa je bilo porabljenih za „Upravne odhodke Komisije“ v okviru razdelka 5. Proračun EU za leto 2019, odobritve za prevzem obveznosti, po razdelkih. Vsi zneski so v milijonih EUR. Vir: Evropska komisija. Kar zadeva smotrnost izvrševanja proračuna EU, informacije o poročanju, ki so bile na voljo konec leta 2019 in so predstavljene v „Pregledu uspešnosti programov“ v Prilogi 1, kažejo, da večina programov dobro napreduje pri doseganju ciljev, zastavljenih na začetku programskega obdobja. Kljub zamudam pri začetku izvajanja kohezijskih programov za obdobje 2014–2020 se napredek zdaj pospešuje. Kjer so se v zvezi z izvajanjem določenih programov pojavile posebne težave, so v „Pregledu uspešnosti programov“ navedena dodatna pojasnila o tem, kako je to vplivalo na uspešnost, in o sprejetih blažilnih ukrepih. Dokončne sklepe o uspešnosti programov bo mogoče sprejeti šele na podlagi podrobnih vrednotenj po zaključku sedanjih programov. Pri vsaki taki oceni bo treba ustrezno upoštevati vpliv pandemije COVID-19 in ukrepe, ki se izvajajo za preusmeritev proračuna EU v podporo odpravi posledic krize in okrevanju po njej. Smotrnost izvrševanja proračuna EU je odgovornost, ki si jo delijo številni akterji, ki sodelujejo pri njegovem izvrševanju. Komisija kot upravljavec proračuna EU s končno odgovornostjo za izvrševanje v skladu s Pogodbo v celoti sodeluje s prizadevanjem za učinkovito in uspešno upravljanje finančnih programov EU ter za uresničitev želenih rezultatov teh programov na terenu. Upravni proračun v razdelku 5, ki podpira upravljanje proračuna in vse dejavnosti institucij Evropske unije, predstavlja majhen delež proračuna EU. Komisija je skupaj z drugimi institucijami sprejela ukrepe za izboljšanje učinkovitosti vseh svojih dejavnosti in v sedanjem finančnem okviru zagotovila velike prihranke, med drugim s 5-odstotnim zmanjšanjem števila zaposlenih med letoma 2013 in 2017 ( ). Evropsko računsko sodišče je potrdilo te prihranke, hkrati pa opozorilo na njihove negativne posledice za osebje ( ). Ti prihranki so bili ustvarjeni v času, ko se od Komisije vse bolj pričakuje, da bo dosegla rezultate na področjih, kot so prehod na zeleno gospodarstvo in digitalni prehod, industrijska politika, gospodarsko in socialno okrevanje, migracije, pravna država in sodelovanje na področju obrambe. Ti pritiski so se še povečali zaradi delovne obremenitve, povezane z razvojem in uvedbo ukrepov za celovit odziv EU na pandemijo COVID-19 in njene posledice. Zato bo stabilnost upravnega proračuna v prihodnjem finančnem okviru bistvena za to, da bodo institucije EU še naprej dosegale cilje za EU na vseh prednostnih področjih. 1.2Horizontalne prednostne naloge v proračunu EU Proračun EU z enim ali več programi obravnava posebne potrebe politike. Vendar pa je zaradi horizontalne narave nekaterih ciljev politike potrebno globlje vključevanje v celotnem proračunu. To še zlasti velja za odhodke, povezane s podnebjem, zaščito biotske raznovrstnosti in doseganje ciljev trajnostnega razvoja.

1.2.1Proračun EU zagotavlja močno podporo ciljem glede podnebja in biotske raznovrstnosti Pristop vključevanja podnebnih ukrepov obsega globoko vključevanje odhodkov, povezanih s podnebjem, v celotni dolgoročni proračun. Trenutni splošni cilj je nameniti 20 % odhodkov EU podnebnim ciljem. Leta 2019 so odhodki, povezani s podnebjem, presegli ta cilj, saj so znašali približno 35 milijard EUR ali 21 % proračuna EU. Proračun EU bo v obdobju 2014–2020 k doseganju podnebnih ciljev skupaj prispeval 211 milijard EUR ali 19,8 %. Medtem ko je ta znesek nekoliko manjši od cilja, so letni odhodki, povezani s podnebjem, v zadnjih letih stalno presegali 20 %, pri čemer se je zaostanek zmanjšal po razmeroma nizkih ravneh na začetku navedenega obdobja. Levo: prispevek odhodkov, povezanih s podnebjem, v letu 2019 po proračunskih razdelkih.

Desno: delež glavnih prispevajočih programov, povezan s podnebjem, v letu 2019. Vir: Evropska komisija. Zaradi pristopa vključevanja vsi razdelki prispevajo k doseganju te glavne prednostne naloge. Več kot 90 % odhodkov, povezanih s podnebjem, se financira v okviru razdelkov „Trajnostna rast: naravni viri“ (razdelek 2), „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“ (podrazdelek 1b) in „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ (podrazdelek 1a). Povezanost posameznega programa s podnebjem se razlikuje glede na njegovo področje delovanja in naravo naložbe. V letu 2019 je bilo za prispevek k podnebnim ciljem namenjenih 28 % ali 16 milijard EUR finančnih sredstev za skupno kmetijsko politiko ter 21 % sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Zaradi skrbnega načrtovanja programov se delež odhodkov, povezanih s podnebjem, na drugih področjih povečuje: prispevek iz Evropskega socialnega sklada se je z 0 % leta 2014 povečal na 12 % ali 1,6 milijarde EUR leta 2019. EU mora pospešiti prehod na bolj trajnostno gospodarstvo, da bi se borila proti podnebnim spremembam in degradaciji okolja ter do leta 2050 postala prvo podnebno nevtralno gospodarstvo na svetu. Komisija je v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah in cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj za naslednji dolgoročni proračun predlagala še ambicioznejše vključevanje podnebnih ukrepov v vse programe EU s ciljem, da se doseže vsaj 25 % odhodkov EU, ki prispevajo k podnebnim ciljem. To bo pomembno prispevalo k uresničevanju evropskega zelenega dogovora, ki ga je predlagala Komisija. EU si tudi usklajeno prizadeva za podporo biotski raznovrstnosti. Prispevek proračuna EU za podporo biotski raznovrstnosti je v obdobju 2014–2020 znašal 85 milijard EUR (8 % skupnih odhodkov). Prispevek proračuna je v celotnem obdobju ostal nespremenjen, razen v prvih dveh letih izvrševanja. Levo: prispevek odhodkov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, v letu 2019 po proračunskih razdelkih. Desno: delež glavnih prispevajočih programov, povezan s podnebjem, v letu 2019. Vir: Evropska komisija. Medtem ko je večina odhodkov za biotsko raznovrstnost povezana z razdelkom „Trajnostna rast: naravni viri“ (razdelek 2), številni drugi programi prav tako prispevajo k preprečevanju izgube biotske raznovrstnosti. Leta 2019 je prispevek iz proračuna EU k boju proti izgubi biotske raznovrstnosti znašal skoraj 13,4 milijarde EUR ali 8,3 % proračuna. Več kot 75 % odhodkov izhaja iz skupne kmetijske politike. Nova strategija za biotsko raznovrstnost do leta 2030 bo kot sestavni del evropskega zelenega dogovora vključevala preoblikovalni načrt za nadaljnje varovanje in obnovo narave, kar bo prispevalo k zaustavitvi izgube biotske raznovrstnosti in blažitvi učinkov podnebnih sprememb. Proračun EU bo imel pomembno vlogo pri izvajanju te strategije. Več informacij o tem, kako se proračun EU uporablja za podporo ukrepom v zvezi s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo, je navedenih v Prilogi 2 k temu poročilu. 1.2.2Proračun EU in agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 EU je skupaj s svojimi državami članicami popolnoma zavezana svoji vodilni vlogi pri izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030. Ta agenda za obdobje do leta 2030 je skupni načrt za miren in uspešen svet, ki je bil sprejet pod okriljem Združenih narodov ter je izredno pomemben za vrednote EU in prihodnost Evrope. EU se je v svoji notranji in zunanji politiki zavezala k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja. Od sprejetja agende leta 2015 je dosegla precejšen napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in še naprej krepi svoja prizadevanja.

EU je začela prehod na nizkoogljično, podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo, ki bo gospodarno z viri, s čimer se bodo povečale varnost, blaginja, enakost in vključenost. Glede na navedeno je cilj zasnove in izvajanja programov porabe EU doseči cilje na vsakem področju politike ter hkrati spodbujati trajnostnost prek ukrepov in posredovanja v okviru ustreznih programov. EU je prek Evropskega soglasja o razvoju tudi svoj pristop k mednarodnemu sodelovanju in razvojni politiki uskladila z agendo za obdobje do leta 2030, pri čemer je cilje trajnostnega razvoja in Pariški sporazum postavila v središče svojega zunanjega delovanja. Glede na medsebojno povezanost teh ciljev je večina proračunskih programov EU zasnovana tako, da obravnavajo več ciljev trajnostnega razvoja. K tem ciljem trenutno prispeva 75 % programov proračuna EU (45 od 60). Naslednja infografika vsebuje neizčrpen seznam številnih primerov, kako programi EU prispevajo k ciljem trajnostnega razvoja. Usklajeni pristop EU podpira različne pobude na najrazličnejših področjih politike po vsem svetu, da bi se spodbudil trajnostni razvoj za vse. Leta 2018 je bilo iz Sklada za azil, migracije in vključevanje dodeljenih več kot 194 milijonov EUR za program denarne pomoči in nastanitve v Grčiji, v okviru katerega je bilo najbolj ranljivim migrantom zagotovljenih približno 25 000 nastanitev v stanovanjih in ustreznih zavetiščih. Cilj programa „safe and fair“ (varno in pošteno) (25 milijonov EUR) v okviru pobude Spotlight je zagotoviti varnost in poštenost delovne migracije za vse ženske v regiji, ki jo pokriva Združenje držav jugovzhodne Azije. Podpora pri preskrbi s hrano je bila leta 2018 prek Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim zagotovljena 12,6 milijona ljudem. Zaradi financiranja iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada se je zmogljivost za recikliranje odpadkov do konca leta 2018 povečala na 765 000 ton na leto, medtem ko je konec leta 2017 znašala 48 000 ton na leto. Do konca leta 2018 je imelo 27,5 milijona ljudi koristi od izboljšanih zdravstvenih storitev, financiranih iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. Program Switch Africa Green s finančnimi sredstvi iz instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja zagotavlja financiranje za zelene poslovne projekte v Afriki. V prvi fazi je podprl 3 000 mikro, malih in srednjih podjetij ter prispeval k ustvarjanju ali zagotovitvi 10 000 zelenih delovnih mest. Leta 2019 je v okviru programa Erasmus+ na podlagi zavezništva Afrike in Evropske unije več kot 8 000 afriških študentov in zaposlenih prejelo štipendije na univerzah v EU, s čimer je njihovo skupno število od leta 2014 doseglo več kot 26 000. V okviru humanitarne pomoči je bilo leta 2019 financiranje zagotovljeno 24 državam in za šest regionalnih posegov, da bi se okrepila pripravljenost na nesreče v nacionalnih sistemih odzivanja in ublažil vpliv nesreč zaradi podnebnih sprememb na humanitarne potrebe. Do konca leta 2019 je bilo 2,4 milijarde EUR iz Evropskega socialnega sklada namenjenih projektom, usmerjenim v enakost spolov. Projekt „nidi gratis“ v Lombardiji (Italija) je na primer 30 000 družinam z majhnimi dohodki zagotovil brezplačen dostop do vrtcev za njihove otroke. Do danes je bilo iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo financiranih skoraj 15 000 projektov za ohranjanje morskega okolja in zagotavljanje učinkovitejše rabe virov. Od leta 2014 je bil s financiranjem iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada več kot 3 milijonom ljudi zagotovljen dostop do visokokakovostne pitne vode in čiščenja odpadnih voda. Cilj projekta DIVERSIFOOD, financiranega v okviru programa Obzorje 2020, je s povečanjem raznovrstnosti gojenih rastlin v raznolikih kmetijskih ekosistemih doseči ekološko kmetijstvo z majhnimi vložki. Evropski sklad za strateške naložbe je prispeval k zagotovitvi energije iz obnovljivih virov približno 10 milijonom gospodinjstev in pomagal prihraniti več kot 5 000 gigavatnih ur energije na leto. Program za pravosodje je leta 2018 podprl udeležbo 1 358 udeležencev v programih usposabljanja na področju pravosodja, s čimer je spodbudil skupno pravno in pravosodno kulturo. V okviru Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja se vsako leto več kot 4 000 malim in srednjim podjetjem zagotovijo ocene sposobnosti za upravljanje inovacij in svetovanje. Pričakuje se, da bo zaradi ureditev mednarodnega sodelovanja programa Copernicus približno 50 % svetovnega prebivalstva prek lokalnega podatkovnega vozlišča dobilo brezplačen, popoln in odprt dostop do podatkov. Storitev iskanja in reševanja sistema Galileo omogoča skrajšanje časa zaznavanja oddajnikov, ki oddajajo klice v sili, na deset minut. 1.2.3Proračun EU: močno orodje za odzivanje na krize Proračun EU je mogoče hitro in prožno uporabiti v okviru usklajenega evropskega odziva na krize. To je jasno razvidno iz trenutnih dejavnosti v odziv na pandemijo COVID-19. Komisija je predlagala, naj se vsa preostala prožnost v sedanjem finančnem okviru uporabi za hitro usmerjanje financiranja tja, kjer je najbolj potrebno. To vključuje naslednje primere. ·Z naložbeno pobudo v odziv na koronavirus so bila mobilizirana vsa razpoložljiva sredstva Kohezijskega sklada, da bi se zagotovila takojšnja podpora ukrepom za odziv držav članic na krizo. To vključuje izpolnitev najnujnejših potreb po medicinskih potrebščinah in opremi ter obravnavo učinkov gospodarske krize s shemami zaposlitve s krajšim delovnim časom, finančno podporo malim in srednjim podjetjem in takojšnjo likvidnostno injekcijo. Ukrepe spremlja več ureditev prožnosti, tudi v zvezi s pravili o sofinanciranju. Na splošno bi lahko pobuda za izpolnitev nujnih potreb zaradi krize v državah članicah mobilizirala do 54 milijard EUR iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. ·Področje uporabe Solidarnostnega sklada EU je bilo 1. aprila 2020 razširjeno na izredne razmere večjih razsežnosti na področju javnega zdravja. Državam članicam in državam kandidatkam, ki jih je kriza zaradi COVID-19 resno prizadela, bi se lahko dalo na voljo do 800 milijonov EUR za financiranje pomoči prebivalstvu (za ukrepe za medicinski in zdravstveni sektor ter ukrepe na področju civilne zaščite) in ukrepov, sprejetih za zajezitev širjenja bolezni. ·Instrument za nujno pomoč je bil aprila 2020 znova aktiviran s proračunom v višini 2,7 milijarde EUR za podporo državam članicam, proračun za mehanizem Unije na področju civilne zaščite/rescEU pa je bil povečan za 380 milijonov EUR. Ta denar se porablja za pomoč državam članicam pri hitri nabavi in razdeljevanju potrebščin za boj proti koronavirusu, in sicer prek ukrepov, ki vključujejo oblikovanje strateške zaloge medicinske opreme v okviru programa rescEU, vključno z ventilatorji in osebno zaščitno opremo, kot so maske. ·Komisija je v okviru programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 objavila poseben razpis za prijavo interesa , da bi se raziskave v zvezi z boleznijo COVID-19 podprle s finančnimi sredstvi, mobiliziranimi iz posebnega sklada za nujne raziskave. Med primeri je prvi razpis januarja 2020 o zdravstvenih raziskavah v zvezi z boleznijo COVID-19, ki je bil ciljno usmerjen v razvoj cepiv, alternativne diagnostične teste, nove oblike zdravljenja in izboljšanje javnozdravstvenih ukrepov. Tako bo 136 raziskovalnih skupin delalo v okviru 17 projektov s skupnim proračunom 47,5 milijona EUR. Dodatnih 45 milijonov EUR bo danih na voljo prek Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 , 164 milijonov EUR pa prek razpisa, ki bo objavljen v okviru pilotnega projekta Evropskega sveta za inovacije. ·EU je kot svetovni akter in v okviru kolektivnega delovanja kot Ekipa Evropa (EU, države članice, finančne institucije) partnerskim državam zagotovila finančno podporo v skupni višini več kot 36 milijard EUR, pri čemer se je osredotočila na obravnavo sedanje zdravstvene krize in posledičnih humanitarnih potreb, krepitev zdravstvenih sistemov, sistemov za oskrbo z vodo in sanitarnih sistemov partnerskih držav ter njihovih zmogljivosti za raziskave in pripravljenost za ukrepanje v zvezi s pandemijo, pa tudi na ublažitev socialno-ekonomskega vpliva. Poleg tega EU spodbuja globalni odziv na koronavirus z večstranskimi partnerji; na mednarodni donatorski konferenci je bilo zbranih več kot 9,8 milijarde EUR donacij, ki jih je več kot 40 voditeljev držav ali vlad prispevalo za podporo skupnemu razvoju in univerzalnemu uvajanju diagnostike, zdravljenja in cepiv proti koronavirusu. Poleg tega odziva, ki bo zagotovil hitro podporo, je Komisija predlagala tudi, naj se v celoti izkoristijo možnosti za vzpostavitev trajnega in uspešnega okrevanja, ki jih ponuja proračun EU. V okviru načrta okrevanja Evropske unije ( ) je 27. maja 2020 predlagala okrepljen večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, skupaj z novim evropskim instrumentom za okrevanje („Next Generation EU“) za povečanje in vnaprejšnjo zagotovitev financiranja. Ti predlogi podpirajo odpravo posledic krize in zagotavljajo okvir za dolgoročne naložbe v odpornost EU ter prehod na zeleno gospodarstvo in digitalni prehod. Prednostne naloge prihodnjega finančnega okvira bodo povečanje prožnosti proračuna EU ter naložbe v pripravljenost na krize in odpornost. Finančna sredstva, zbrana za instrument „Next Generation EU“, se bodo vlagala v tri stebre: podpora državam članicam pri naložbah in reformah; oživitev gospodarstva EU s spodbujanjem zasebnih naložb in obravnavanje vprašanj, ki jih je izpostavila kriza. Primer obravnavanja vprašanj, ki jih je izpostavila kriza, je predlog za program EU4Health za obdobje 2021–2027: skupni proračun v višini 9,4 milijarde EUR pomeni veliko spremembo v prispevku EU za zdravstveni sektor. 1.3Konkurenčnost za rast in delovna mesta. Vsi zneski so v milijonih EUR. Vir: Evropska komisija. Za konkurenčnost za rast in delovna mesta je bilo leta 2019 dodeljenih 23 milijard EUR, kar je skoraj 15 % proračuna EU. V okviru tega proračunskega razdelka so se začele velike gospodarske naložbe v infrastrukturo, raziskave in inovacije ter v podporo malim in srednjim podjetjem. Ta vrsta naložb je ključna za dvojni prehod na podnebno nevtralno in digitalno gospodarstvo, bistvena pa je tudi za dolgoročno trajnostno rast v Evropi. Ta razdelek ponazarja tudi moč proračuna EU za mobilizacijo naložb iz drugih virov. Do konca leta 2019 je Evropski sklad za strateške naložbe na primer sprožil naložbe v skupni vrednosti več kot 458 milijard EUR in podprl več kot 8,5 milijona delovnih mest ( ). Pomembno vlogo je imel pri podpiranju gospodarstva s financiranjem ključnih naložb v infrastrukturo na področjih, kot sta energetika in promet, ter s podporo malim in srednjim podjetjem. Velik delež naložb v okviru tega proračunskega razdelka je namenjen ohranjanju konkurenčne prednosti EU na današnjih svetovnih trgih. Razvoj najsodobnejše tehnologije in podpora njenemu uvajanju v EU sta ključna za zagotavljanje, da udeleženci na trgu in državljani sprejmejo tako tehnologijo. Ti programi zagotavljajo tudi naložbe v osnovno infrastrukturo, bodisi z neposrednim financiranjem na področjih, kjer obstoječe financiranje ni zadostno, bodisi z naložbami v razvoj ali vzdrževanje infrastrukture, ki je bistvena za delovanje notranjega trga. Poleg tega ta proračunski razdelek skupaj z drugimi deli proračuna EU zagotavlja naložbe v človeški kapital, zlasti z zagotavljanjem možnosti za mobilnost. 1.3.1 Proračun EU s podpiranjem inovacij ter naložbami v čisto energijo in promet omogoča prehod na zeleno gospodarstvo

Da bi se omogočil prehod na zeleno gospodarstvo, proračun EU financira ustrezno infrastrukturo, kot je infrastruktura za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ter se osredotoča na pametne rešitve z razvojem inovativnih tehnologij in njihovim združevanjem z naložbami v osnovno infrastrukturo. Program za raziskave in inovacije Obzorje 2020 je eden od največjih tovrstnih enotnih integriranih programov za raziskave in inovacije na svetu. Zlasti je pomemben in simboličen za širše prizadevanje za podporo inovacijam in tehnološkemu razvoju prek proračuna EU. Obzorje 2020 podpira celotno verigo raziskav in razvoja od laboratorija do trga. Cilj je zagotoviti, da v EU nastajata prvovrstna znanost in tehnologija ter da se odpravijo ovire za inovacije in olajša sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem pri zagotavljanju rešitev za velike izzive, s katerimi se spopada družba. Do konca leta 2019 je program več kot 23 000 organizacijam, skupaj s 5 522 visokokakovostnimi raziskovalnimi projekti v okviru Evropskega raziskovalnega sveta in 44 000 inovacijami, ki vključujejo prototipe in dejavnosti preskušanja, zagotovil podporo pri dostopu do tveganega financiranja ( ). Kljub temu je delež odhodkov, povezanih s podnebjem, v okviru Obzorja 2020 ostal pod pričakovano ravnjo, in sicer je znašal 27 %, ker je težko vnaprej oceniti, koliko bodo nekateri raziskovalni projekti prispevali k ciljem, povezanim s podnebjem. Komisija bo za obravnavo tega stanja leta 2020 objavila razpis, namenjen evropskemu zelenemu dogovoru, s proračunom v višini 1 milijarde EUR. S tem se bo bistveno zvišala raven odhodkov, povezanih s podnebjem. V okviru Obzorja 2020 je bil objavljen medsektorski razpis za zbiranje predlogov „Building a low-carbon, climate-resilient future: next-generation batteries“ (Gradnja nizkoogljične prihodnosti, odporne proti podnebnim spremembam: naslednja generacija baterij), ki je prvič povezal vse teme v zvezi z baterijami v en razpis „zavezništva za baterije“, ki vključuje sedem tem v zvezi s prometom, stacionarnimi napravami, materiali in proizvodnjo. Financiranih je bilo šestnajst predlogov, pri čemer je skupni prispevek EU znašal 97 milijonov EUR ( ). Projekt Flow Induced Phase Transitions podpira inovacije, ki nadomeščajo plastiko z ustvarjanjem trajnostnih in odpornih vlaken. Omogoča preskušanje in razvoj nove oblike predelave polimerov z nadzorovanim strjevanjem, ki temelji na naravnih materialih ter pri kateri se porabi manj vode in energije. V okviru projekta se po zgledu pajkov in sviloprejk proizvajajo visokozmogljiva naravna vlakna (ki so trajnostna, razgradljiva in elastična), in sicer na način, ki je več kot 1 000-krat energetsko učinkovitejši kot pri industrijsko proizvedenih vlaknih. Ker pri tej novi obliki predelave polimerov nastane zelo malo emisij CO2 in ker se pri njej uporabljajo naravni viri, bo zmanjšala porabo energije in proizvodnjo plastike. Projekt je zdaj del izboljšanega pilotnega projekta Evropskega sveta za inovacije. Na tem področju pomembno prispevajo tudi vesoljski programi EU. Program Copernicus je vodilni program na področju opazovanja Zemlje na svetu, zanj se trenutno uporablja sedem satelitov, priprave za osmega pa so se zaključile leta 2019. Program je ključen za razumevanje podnebnih sistemov, saj vsem deležnikom v EU ponuja širok nabor brezplačnih storitev. Leta 2019 je število aktivnih uporabnikov prvič preseglo 300 000 ( ), kar je veliko več, kot je bilo prvotno pričakovano. Storitve programa Copernicus podpirajo natančno napovedovanje vremena ter spremljanje podnebnih sprememb in učinkov onesnaževanja. Ključni sestavni del programa Copernicus je njegova storitev za ravnanje v izrednih razmerah, ki organom civilne zaščite pomaga pri takojšnjem odzivanju na nesreče, kot so gozdni požari v Grčiji in Italiji leta 2019, pa tudi požari v naravi v Avstraliji. Neposredne naložbe v infrastrukturo se izvajajo v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope, ki financira temeljno prometno, energetsko in telekomunikacijsko infrastrukturo ter povezuje omrežja po vsej EU. Instrument za povezovanje Evrope je osredotočen na pametne rešitve, ki združujejo digitalizacijo in infrastrukturo za vzpostavitev varnih in učinkovitih integriranih omrežij, da bi se s trajnostnimi rešitvami v prometnem, energetskem in digitalnem sektorju podprlo razogljičenje. Instrument je na primer sofinanciral projekte v prometnem sektorju, katerih rezultat bo elektrifikacija več kot 2 000 km železniških prog, posodobitev skoraj 3 000 km celinskih vodnih poti in uvedba približno 13 000 mest za oskrbo z alternativnimi gorivi po vsej Evropi, s čimer spodbuja razvoj okolju prijaznejšega prometnega sektorja. Energetski sestavni del Instrumenta za povezovanje Evrope je med drugim prispeval k odpravi energetske osamitve baltskih držav, izboljšanju medsebojne povezanosti Iberskega polotoka z ostalo Evropo in povezovanju Irske s celinsko Evropo, vse to pa je bistveno pomagalo pri vključitvi večjega deleža energije iz obnovljivih virov v sistem električne energije. Poleg tega Komisija v skladu s ciljem podnebne nevtralnosti ocenjuje obstoječe uredbe o vseevropskih omrežjih, da bi dodatno uskladila svoje velike naložbe v infrastrukturo. Kar zadeva prometno infrastrukturo, je bil v regiji Baltskega morja in na železniški infrastrukturi, ki teče čez nemško-poljsko mejo, dosežen napredek, ki je prinesel koristi približno 95 milijonom državljanov. Pomorski promet: trajekti brez emisij – zelena povezava čez ožino Øresund Ukrep je obsegal uvedbo novih in inovativnih konceptov in tehnologije s predelavo dveh obstoječih kompleksnih potniških ladij – ki sta najprej delovali na težko olje – v ladji na izključno električni pogon, ki se napajata iz električnega omrežja in uporabljata samo akumulatorje. Ukrep je prinesel okolju prijaznejšo rešitev za zelo prometno pomorsko povezavo, ki povezuje pristanišči Helsingør (Danska) in Helsingborg (Švedska) v celovitem vseevropskem prometnem omrežju. Poleg tega so bile v pristaniščih/na trajektnih terminalih nameščene potrebne naprave za oskrbo z električno energijo in polnjenje. Projekt je s preskušanjem in uvajanjem novih tehnoloških rešitev v resničnih obratovalnih pogojih podprl razvoj čistih pomorskih avtocest. 1.3.2 Proračun EU z naložbami v ključno digitalno infrastrukturo, raziskave in storitve podpira digitalni prehod Podpora digitalnemu prehodu ima pomembno vlogo pri naložbah iz proračuna EU. Poleg zagotavljanja dostopa do digitalnega sveta je ključni temeljni vidik varnost in dobrobit državljanov in podjetij, da bi se ti zaščitili pred težavami, kot je kibernetska kriminaliteta, ali da bi se neposredno izboljšale varnost državljanov ter odpornost in varnost osnovne infrastrukture. Vizija je ustvariti ekosistem interoperabilnih digitalnih storitev, ki bodo na voljo državljanom, podjetjem in upravam po vsej EU, da bodo lahko v celoti izkoristili enotni digitalni trg. Za podporo digitalnemu prehodu so bila sredstva programa Obzorje 2020 usmerjena v projekte za vzpostavitev novih zmogljivosti na področju umetne inteligence in za boj proti kibernetski kriminaliteti. Med ključnimi projekti iz leta 2019 sta Formobile, ki je celovita veriga forenzičnega preiskovanja, usmerjena v mobilne naprave, ki jih uporabljajo storilci kaznivih dejanj ( ), in Spider, ki je raziskovalni projekt za preiskovanje varnosti telekomunikacijskih omrežij 5G. Instrument za povezovanje Evrope podpira digitalni prehod z zagotavljanjem potrebne osnovne širokopasovne infrastrukture in spodbujanjem povezljivosti ter vključevanjem digitalnih inovacij v zasnovo podprtih projektov na področju prometne in energetske infrastrukture. V telekomunikacijskem sektorju proračun EU omogoča interoperabilnost posebnih storitev po vsej EU na področjih, kot so zdravje, pravosodje, informacije o socialni varnosti, e-uprava, dezinformacije, digitalne spretnosti in znanja ter kibernetska varnost. Do konca leta 2019 je sprejemanje teh storitev v državah članicah in sodelujočih državah Evropskega gospodarskega prostora doseglo portfelj 500 projektov. Program Instrumenta za povezovanje Evrope na področju telekomunikacij je prek pobude WiFi4EU tudi podprl 7 980 evropskih občin pri vzpostavitvi brezplačne povezljivosti, ki temelji na brezžičnem omrežju, na javnih mestih, poleg tega je bil v okviru programa vzpostavljen lastniški instrument za uvajanje zelo visokozmogljivih omrežij, imenovan Sklad za širokopasovno povezovanje Evrope. Infrastruktura za digitalne storitve e-zdravja omogoča neprekinjenost oskrbe in varnost pacientov za državljane, ki iščejo čezmejno zdravstveno varstvo, saj omogoča čezmejno izmenjavo zdravstvenih podatkov. Čezmejni e-recepti/e-izdaja zdravil pacientom v tujini omogočajo, da dobijo enaka zdravila, kot bi jih dobili v domači državi. Storitve povzetkov o pacientih zdravstvenim delavcem zagotavljajo dostop do preverjenih ključnih zdravstvenih podatkov o pacientu, ki potrebuje nenačrtovano čezmejno zdravstveno varstvo. Čezmejna izmenjava elektronskih povzetkov o pacientih in e-receptov poteka od januarja 2019, med Finsko, Portugalsko, Estonijo in Hrvaško pa je bilo izdanih že skoraj 8 000 e-receptov. Češka, Luksemburg, Hrvaška in Malta so izmenjavo povzetkov o pacientih omogočile leta 2019, Portugalska pa se jim je pridružila na začetku leta 2020. Drugo področje je geolokacija. Program Galileo s 26 sateliti v orbiti ( ) prispeva k izboljšanju natančnosti in zanesljivosti lokacijskih storitev na pametnih telefonih več kot 1 milijarde uporabnikov po vsem svetu. Poleg tega ima skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev ključno vlogo pri storitvah, kritičnih za varnost, kot je varnost v letalstvu. Konec leta 2019 je v 23 državah v Evropi obratovalo 350 letališč, opremljenih s to storitvijo, njihovo število pa se je od leta 2014, ko je bilo takih letališč 129, peto leto zapored povečalo ( ). Tri začetne storitve sistema Galileo (odprta storitev, regulirana javna storitev ter storitev iskanja in reševanja) so se leta 2019 neprekinjeno izvajale, razen med šestdnevno prekinitvijo julija 2019, ko začetne storitve Galileo za določanje položaja in točnega časa niso delovale zaradi tehničnega incidenta. V tem obdobju je storitev iskanja in reševanja Galileo delovala nemoteno. Neodvisna preiskovalna komisija, ki jo je ustanovila Komisija, je analizirala glavne vzroke incidenta in predložila priporočila. Komisija je vzpostavila postopek za izvajanje priporočil, da bi zagotovila, da je Galileo stabilen, zanesljiv in odporen sistem. Za številne od teh naložb in izgradnjo infrastruktur je potreben čas, naložbeni cikli pa so zelo dolgi, kar pomeni, da je pogosto težko pokazati neposreden napredek in konkretne rezultate. Hkrati tako financiranje iz proračuna EU resnično vpliva na življenje državljanov. Tretjina vseh občin EU na primer izvaja pobudo WiFi4EU v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope, s čimer državljanom brezplačno zagotavljajo povezljivost z brezžičnim omrežjem, ki jo podpira EU. Lokacijske storitve, izboljšane s sistemom Galileo, rešujejo življenja, saj službam za ukrepanje v sili omogočajo določitev lokacije oseb, ki pokličejo številko 112 z mobilnega telefona. 1.3.3 Proračun EU zagotavlja bistveno podporo za mala podjetja in podjetnike Poleg posebne osredotočenosti na prehod na zeleno gospodarstvo proračun EU širše podpira naložbe, potrebne za dolgoročno trajnostno gospodarstvo EU s poudarkom na ljudeh. Medtem ko so na tem področju še vedno pomembni raziskave in razvoj ter infrastruktura, obstajajo tudi drugi pomembni vidiki, kot je podpora za mala in srednja podjetja, podjetništvo in socialne inovacije.