Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 72/16)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Dealurile Moldovei“

PGI-RO-A1591-AM01

Datum obvestila: 14. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Popravek imena uporabljene sorte vinske trte

V specifikaciji proizvoda se popravi ime sorte vinske sorte traminer aromat (aromatična/polaromatična sorta) in doda pravilno ime, tj. traminer alb. Ta sprememba vpliva na enotni dokument.

2. Sprememba pridobljenega donosa vina

V specifikaciji proizvoda se spremeni količina donosa, ki se poveča. Ta sprememba je potrebna, ker se zaradi uporabe tehnologije in opreme donosi samotoka lahko povečajo za več kot 15 %, in sicer posode za samodejno vinifikacijo in posode za vrenje pri nadzorovani temperaturi omogočajo znatno povečanje donosa vina in tudi višjo kakovost vin, saj se ohrani in okrepi njihov aromatični profil.

Sprememba je potrebna je tudi zato, ker se za povečanje kakovosti vin uporabljajo enološka sredstva, kot so izbrane kvasovke in encimi za ekstrakcijo snovi, s katerimi se lahko bolje nadzirajo postopki vrenja/postopki po vrenju in zagotovi raznolikost/ohranitev aromatičnih profilov vin, zlasti sekundarnih arom.

Ta sprememba vpliva na enotni dokument.

3. Dodane posebne prakse za proizvajanje vin rosé

V specifikacijo proizvoda se dodajo določbe, da se lahko vina rosé proizvajajo iz sort vinske trte pinot gris in traminer roz, in sicer zaradi prilagajanja željam potrošnikom po vinih rosé, pridobljenih iz teh sort, in uporabe novih tehnologij proizvodnje vin, ki poudarjajo posebne značilnosti teh sort v različici rosé.

To ne vpliva na enotni dokument.

4. Sprememba nekaterih določb o postopkih pridelave na območju

Spremenijo se nekateri postopki pridelave, na primer zelena rez, ki jo proizvajalci izvajajo, da zagotovijo ustrezno kakovost pridelka in omejijo količino grozdja, da proizvodnja ne bi presegla zgornjih meja, pri tem pa uporabljajo zmerno gnojenje. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Dodane določbe o obdelavi pridelka zunaj območja

V specifikacijo proizvoda se dodajo določbe o predelavi grozdja, potrganega v sosednji upravni enoti, in sicer da se predelava tega grozdja izvaja v okrožju, kjer je grozdje potrgano (Vaslui), ali v okrožju, ki meji nanj, tj. Vrancea, da se zagotovi sledljivost vinskih proizvodov.

To ne vpliva na enotni dokument.

6. Preoblikovanje določb o označevanju

V specifikaciji proizvoda se zaradi jasnosti in poenostavitve spremenijo nekatere določbe o označevanju, da se lahko označevanje izvaja na kakršen koli način in s katerimi koli materiali, ki so dovoljeni z zakonodajo, če so obvezne informacije za kategorijo vina z geografsko označbo prikazane v istem vidnem polju.

7. Preoblikovanje pogojev za razvrstitev pridobljenih proizvodov

V specifikaciji proizvoda se preoblikujejo pogoji za razvrstitev pridobljenih proizvodov, in sicer na zahtevo proizvajalcev, kadar za proizvode, pridobljene v okviru geografske označbe, ni več mogoče zagotoviti nekaterih kakovostnih lastnosti.

To ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Dealurile Moldovei

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti belih vin/vin rosé

Bela vina so zelenorumene/zlatorumene barve z odtenki zelene, ko so mlada, po več letih staranja pa postanejo jantarne barve, so bogata s pridihom svežine in sadežnosti.

Imajo značilno polaromo sveže narezanih paprik, ki je polna svežine in sadežnosti, značilno aromo po akacijevem cvetju, nežen in obstojen pookus, dišijo po cvetoči trti, imajo okus po kruhovi skorji, svežem maslu, marmeladi iz listov vrtnice in divjih jagod ter po zrelem grozdju, imajo vonj po zelenih jabolkih in baziliki ter aromo sočnih zrelih breskev z občasnim, rahlo grenkim pridihom mandljev.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 20,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,50 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Analitske in organoleptične lastnosti rdečih vin

Rdeča vina so močna, žametna, od intenzivno rdeče do rubinasto rdeče barve, imajo vonj po zrelem rdečem gozdnem jagodičevju in borovnicah, kadar so starana, pa pridobijo aromo po črnih rozinah in cvetico s pridihom vijolic ali tobaka, imajo vonj po malinah in jagodah z rahlim pridihom popra, kadar so starana, pa dobijo nežen pridih po vanilji.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 20,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,50 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopki

Značilnosti nasadov in prakse

Način gojenja

— Gostota nasada: najmanj 2 500 trsov/ha (najmanj 75 % trsov glede na načrtovano gostoto vinograda).

— Namakanje: dovoljeno je samo v sušnih letih po uradnem obvestilu ONVPV (Državni urad za trto in vino), kadar se vsebnost vode v tleh na globini 100 cm zmanjša na 50 % AHI (interval aktivne vlažnosti), in sicer ob upoštevanju primernih standardov za namakanje (400–600 m3/ha).

— Zelena trgatev: redčenje števila grozdov ob začetku dozorevanja grozdja, ko se obarvajo jagode (veraison), kadar predvidena proizvodnja presega največje količine, dovoljene v skladu s specifikacijami.

b. Največji donosi

Za bela vina:

22 000 kilogramov grozdja na hektar;

za vina rosé/rdeča vina:

20 000 kilogramov grozdja na hektar;

za aromatična/polaromatična vina:

18 000 kilogramov grozdja na hektar;

za bela vina:

169,40 hektolitra na hektar;

za vina rosé/rdeča vina:

154,00 hektolitra na hektar;

za aromatična/polaromatična vina:

140,00 hektolitra na hektar;

6. Razmejeno geografsko območje

1.1. Okrožje Galați

— Podeželska občina Bălăbăneşti, vasi Bălăbăneşti, Lungeşti, Bursucani, Cruceanu, Rădeşti in Zimbru;

— podeželska občina Bălăşeşti, vasi Bălăşeşti, Ciureşti, Ciureştii Noi in Pupezeni;

— podeželska občina Cerţeşti, vasi Cerţeşti, Cârlomăneşti in Cotoroaia;

— mestna občina Târgu Bujor, vasi Moscu in Umbrăreşti;

— podeželska občina Băneasa, vasi Băneasa in Roşcani;

— podeželska občina Fârţăneşti, vasi Fârţăneşti in Viile;

— podeželska občina Jorăşti, vasi Jorăşti, Lunca in Zărneşti;

— podeželska občina Vârlezi, vasi Vârlezi in Crăieşti;

— podeželska občina Drăguşeni, vasi Drăguşeni, Adam, Căuieşti, Fundeanu, Nicopole, Ştieţeşti in Ghingheşti;

— podeželska občina Smulţi, vas Smulţi;

— podeželska občina Corni, vasi Corni, Urleşti in Măcişeni;

— podeželska občina Folteşti, vasi Folteşti in Stoicani;

— podeželska občina Măstăcani, vasi Măstăcani in Chiraftei;

— podeželska občina Oancea, vasi Oancea in Slobozia Oancea;

— podeželska občina Suceveni, vasi Suceveni in Rogojeni;

— podeželska občina Vlădeşti, vasi Vlădeşti in Brăneşti;

— podeželska občina Cavadineşti, vasi Cavadineşti, Comăneşti, Găneşti in Vădeni;

— mestna občina Bereşti;

— podeželska občina Bereşti - Meria, vasi Slivna, Aldeşti, Prodăneşti, Pleşa, Puricani, Onciu, Săseni, Bereşti - Meria in Balinteşti;

— podeželska občina Nicoreşti, vasi Nicoreşti, Braniştea, Coasta Lupei, Dobrineşti, Fântâni, Grozăveşti, Ionăşeşti, Mălureni, Piscu Corbului, Sârbi, Poiana in Vişina;

— podeželska občina Cosmeşti, vasi Cosmeşti, Cosmeşti - Vale, Furcenii Vechi, Furcenii Noi in Satu Nou;

— podeželska občina Buciumeni, vasi Buciumeni, Tecucelu Sec, Vizureşti in Hănţeşti;

— podeželska občina Ţepu, vasi Ţepu in Ţepu de Sus;

— podeželska občina Barcea, vasi Barcea in Podoleni;

— podeželska občina Iveşti, vasi Iveşti in Buceşti;

— podeželska občina Lieşti, vas Lieşti;

— podeželska občina Umbrăreşti, vasi Umbrăreşti in Torceşti;

— podeželska občina Drăgăneşti, vasi Drăgăneşti in Malu Alb;

— podeželska občina Movileni, vas Movileni;

— podeželska občina Corod, vasi Corod, Blânzi, Brătuleşti in Cărăpceşti;

— podeželska občina Matca, vas Matca;

— podeželska občina Griviţa, vasi Griviţa in Călmăţui;

— podeželska občina Costache Negri, vas Costache Negri;

— podeželska občina Fundeni, vasi Fundeni, Fundenii Noi, Lungoci in Hanu Conachi;

— podeželska občina Nămoloasa, vasi Nămoloasa - Sat, Nămoloasa in Crângeni;

— podeželska občina Băleni, vas Băleni;

— podeželska občina Cuca, vas Cuca;

— podeželska občina Cudalbi, vas Cudalbi;

— podeželska občina Rediu, vas Rediu;

— podeželska občina Valea Mărului, vasi Valea Mărului in Mândreşti;

— podeželska občina Frumuşiţa, vasi Frumuşiţa, Ijdileni in Tămăoani;

— podeželska občina Scânteieşti, vasi Scânteieşti in Fântânele;

— podeželska občina Vânători, vasi Vânători, Odaia Manolache in Costi;

— podeželska občina Tuluceşti, vasi Tuluceşti, Şiviţa in Tăiarea;

— podeželska občina Pechea, vasi Pechea in Lupele;

— podeželska občina Slobozia Conachi, vasi Slobozia Conachi, Izvoarele in Cuza Vodă;

— podeželska občina Tudor Vladimirescu, vas Tudor Vladimirescu;

— podeželska občina Braniştea, vasi Braniştea, Vasile Alecsandri, Traian in Lozova;

— podeželska občina Independenţa, vas Independenţa;

— podeželska občina Schela, vasi Schela in Negrea;

— podeželska občina Smârdan, vasi Smârdan, Cişmele in Mihail Kogălniceanu;

— podeželska občina Şendreni, vasi Movileni, Şendreni in Şerbeştii Vechi;

— podeželska občina Piscu, vasi Piscu in Vameş.

1.2. Okrožje Vaslui

— Mestna občina Huşi;

— podeželska občina Duda - Epureni, vasi Epureni, Duda, Bobeşti in Valea Grecului;

— podeželska občina Pădureni, vasi Pădureni, Văleni, Leoşti, Ivăneşti in Rusca;

— podeželska občina Tătărăni, vasi Tătărăni, Crăsnăşeni, Bălţaţi, Manţu in Stroieşti;

— podeželska občina Stănileşti, vasi Stănileşti in Pogăneşti;

— podeželska občina Buneşti - Avereşti, vasi Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti in Plopi;

— podeželska občina Arsura, vasi Arsura, Fundătura in Pîhneşti;

— podeželska občina Drânceni, vasi Drânceni, Ghermăneşti in Râşeşti;

— podeželska občina Boţeşti, vasi Boţeşti in Gugeşti;

— podeželska občina Banca, vasi Banca, Stoişeşti, Sârbi in Ţifu;

— podeželska občina Fălciu, vasi Fălciu, Bozia, Copăceana in Rânzeşti;

— podeželska občina Blăgeşti, vasi Blăgeşti, Igeşti in Sipeni;

— podeželska občina Lunca Banului, vasi Lunca Banului, Condrea, Oţetoaia, Lunca Veche in Răducani;

— podeželska občina Albeşti, vasi Albeşti, Crasna in Corni - Albeşti;

— podeželska občina Creţeşti, vasi Creţeşti, Satu Nou in Budeşti;

— podeželska občina Dimitrie Cantemir, vasi Hurdugi, Urlaţi, Guşiţei, Grumezoaia in Plotoneşti;

— podeželska občina Olteneşti, vasi Târzii, Olteneşti, Zgura in Curteni;

— podeželska občina Roşieşti, vasi Roşieşti, Valea lui Darie in Gara Roşieşti;

— podeželska občina Tutova, vasi Tutova, Borodeşti, Sălceni in Pochidia;

— podeželska občina Iveşti, vasi Iveşti, Pogoneşti in Polocin;

— podeželska občina Coroieşti, vasi Coroieşti, Coroieştii de Sus in Movileni;

— podeželska občina Pogana, vasi Pogana in Bogeşti;

— podeželska občina Perieni, vasi Perieni, Ciocani in Crâng;

— podeželska občina Iana, vasi Iana, Hălăreşti, Recea in Siliştea;

— podeželska občina Bogdăneşti, vasi Bogdăneşti in Unţeşti;

— podeželska občina Banca, vasi Banca, Ghermăneşti in Stoişeşti;

— podeželska občina Băcani, vasi Băcani, Suseni in Vulpăşeni;

— podeželska občina Puieşti, vasi Puieşti, Cetăţuia in Lăleşti;

— podeželska občina Bogdăniţa, vas Bogdăniţa;

— podeželska občina Alexandru Vlahuţă, vasi Alexandru Vlahuţă, Ghicani, Mânzaţi in Ibăneşti;

— podeželska občina Dănesti, vasi Dăneşti in Emil Racoviţă;

— podeželska občina Soleşti, vasi Şerboteşti, Bouşori in Valea Silistei;

— podeželska občina Văleni, vasi Văleni in Fereşti;

— podeželska občina Zăpodeni, vas Zăpodeni;

— podeželska občina Ştefan cel Mare, vasi Ştefan cel Mare in Călugăreni;

— podeželska občina Ivăneşti, vas Ivăneşti, Coşeşti in Valea Oanei;

— podeželska občina Laza, vas Sauca;

— podeželska občina Lipovăţ, vasi Lipovăţ in Corbu;

— podeželska občina Tanacu, vasi Tanacu, Satu Nou in Muntenii de Sus;

— podeželska občina Rebricea, vas Rebricea;

— podeželska občina Pungeşti, vas Toporăşti;

— podeželska občina Muntenii de Jos, vasi Muntenii de Jos in Mânjeşti;

— podeželska občina Micleşti, vasi Micleşti in Popeşti;

— podeželska občina Dumeşti, vas Dumeşti;

— podeželska občina Deleşti, vasi Deleşti, Cozmeşti in Hârsova;

— podeželska občina Costesti, vas Costesti;

— podeželska občina Codăesti, vasi Codăesti in Pribesti;

— podeželska občina Bălteni, vas Bălteni - Deal;

— mestna občina Vaslui, vasi Moara Grecilor, Viişoara in Bahnari;

— podeželska občina Zorleni, vasi Zorleni, Simila in Popeni;

— podeželska občina Găgeşti, vasi Găgeşti, Peicani in Giurcani;

— podeželska občina Vinderei, vasi Vinderei, Docani, Obârşeni in Valea Lungă;

— podeželska občina Viişoara, vasi Viişoara, Văleni, Urdeşti, Dodeşti in Viltoteşti;

— podeželska občina Vetrişoaia, vasi Vetrişoaia in Bumbăta;

— podeželska občina Şuletea, vasi Şuletea, Răşcani in Fedeşti;

— podeželska občina Murgeni, vasi Murgeni, Cârja in Schineni;

— podeželska občina Măluşteni, vasi Măluşteni, Mânzăteşti, Ţuţcani, Lupeşti in Ghireasca;

— podeželska občina Griviţa, vasi Griviţa, Trestiana in Odaia Bursucani;

— podeželska občina Epureni, vasi Epureni in Horga;

— podeželska občina Berezeni, vasi Berezeni, Rânceni in Muşata;

— podeželska občina Hoceni, vasi Hoceni, Deleni, Oţeleni in Şişcani;

— podeželska občina Vutcani, vasi Vutcani in Mălăieşti.

1.3. Okrožje Neamţ

— Podeželska občina Bozieni, vasi Bozieni in Cuci.

1.4. Okrožje Bacău

— Podeželska občina Săcuieni, vas Săcuieni;

— podeželska občina Prăjeşti, vas Prăjeşti;

— podeželska občina Traian, vasi Traian, Bogdăneşti in Hertioana;

— podeželska občina Tamaşi, vasi Chetriş in Gioseni;

— podeželska občina Horgeşti, vasi Horgeşti in Sohodor;

— podeželska občina Parincea, vasi Parincea in Poieni;

— podeželska občina Corbasca, vasi Corbasca, Scărişoara in Rogoaza;

— podeželska občina Tatărăsti, vasi Tătărăşti, Gherdana in Drăgeşti;

— podeželska občina Huruieşti, vasi Huruieşti, Ocheni, Căpoteşti in Fundoaia;

— podeželska občina Vultureni, vasi Vultureni, Lichitişeni, Dădeşti in Godineştii de Jos;

— podeželska občina Dealu Morii, vasi Dealu Morii, Blaga, Căuia, Neguleşti in Calapodeşti;

— podeželska občina Găiceana, vasi Găiceana, Arini in Popeşti;

— podeželska občina Răchitoasa, vasi Răchitoasa, Buda, Burdusaci in Putini;

— podeželska občina Motoşeni, vasi Motoşeni, Cociu, Fântânele, Bâcleşti, Chetreni in Poiana;

— podeželska občina Glăvăneşti, vasi Glăvăneşti in Frumuşelu;

— podeželska občina Podu Turcului, vasi Podu Turcului, Sârbi, Lehancea, Căbeşti, Plopu in Bălăneşti;

— podeželska občina Faraoani, vas Faraoani;

— podeželska občina Cleja, vas Cleja;

— podeželska občina Parava, vasi Parava in Drăguşani;

— podeželska občina Orbeni, vasi Orbeni in Scurta;

— podeželska občina Valea Seacă, vasi Valea Seacă in Cucova;

— podeželska občina Sascut, vasi Sascut, Pănceşti, Conteşti, Sascut - Sat in Schineni;

— podeželska občina Răcăciuni, vas Răcăciuni.

1.5. Okrožje Botoşani

— Podeželska občina Frumuşica, vasi Frumuşica, Rădeni, Boscoteni in Viădeni - Deal;

— podeželska občina Prăjeni, vas Miletin;

— podeželska občina Flămânzi, vasi Flămânzi in Nicolae Bălcescu;

— podeželska občina Hlipiceni, vas Hlipiceni.

1.6. Okrožje Iaşi

— Podeželska občina Cotnari, vasi Cotnari, Iosupeni, Hodora, Lupăria, Cârjoaia in Bahluiu;

— podeželska občina Cepleniţa, vasi Cepleniţa, Buhalniţa in Zlodica;

— podeželska občina Scobinţi, vasi Scobinţi, Bădeni, Zagavia in Feteşti;

— podeželska občina Belceşti, vasi Belceşti, Liteni, Ulmi, Tansa, Munteni in Satu Nou;

— mestna občina Hârlău;

— podeželska občina Deleni, vasi Deleni, Maxut, Feredeni, Slobozia in Poiana;

— podeželska občina Cucuteni, vasi Cucuteni, Băiceni in Săcăreşti;

— podeželska občina Todireşti, vasi Todireşti in Băiceni;

— podeželska občina Ruginoasa, vasi Ruginoasa in Vascani;

— mestna občina Târgu Frumos;

— podeželska občina Ion Neculce, vasi Ion Neculce, Buznea, Dădești, Gănești, Prigoreni in Războieni;

— podeželska občina Balş, vasi Balş, Boureni in Coasta Măgurii;

— podeželska občina Costeşti, vasi Costeşti in Giurgeşti;

— podeželska občina Brăeşti, vasi Brăeşti, Albeşti, Cristeşti in Rediu;

— podeželska občina Lungani, vasi Lungani, Goeşti, Crucea in Zmeu;

— podeželska občina Bălţaţi, vasi Bălţaţi, Sârca in Valea Oilor;

— podeželska občina Strunga, vasi Strunga in Criveşti;

— podeželska občina Roşcani, vasi Roşcani in Rădeni;

— podeželska občina Trifeşti, vas Trifeşti;

— podeželska občina Andrieşeni, vasi Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele in Spineni;

— podeželska občina Bivolari, vasi Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti in Tabăra;

— podeželska občina Ţigănaşi, vasi Ţigănaşi, Cârniceni, Stejarii in Mihail Kogălniceanu;

— podeželska občina Probota, vasi Probota in Perieni;

— podeželska občina Vlădeni, vasi Vlădeni, Alexandru cel Bun in Iacobeni;

— podeželska občina Şipote, vasi Şipote, Chişcăreni, Mitoc, Hălceni, Iazu Nou in Iazu Vechi;

— podeželska občina Plugari, vasi Plugari, Oneşti in Borosoaia;

— podeželska občina Schitu Duca, vasi Schitu Duca, Pocreaca, Slobozia, Satu Nou, Poiana in Dumitreştii Galăţii;

— podeželska občina Prisăcani, vasi Prisăcani, Moreni in Măcăreşti;

— podeželska občina Costuleni, vasi Costuleni, Covasna, Hiliţa in Cozia;

— podeželska občina Comarna, vasi Comarna, Osoi, Curagău in Stânca;

— podeželska občina Valea Lupului, vas Valea Lupului;

— podeželska občina Horleşti, vasi Horleşti in Bogdăneşti;

— podeželska občina Miroslava, vasi Uricani, Miroslava, Voroveşti, Balciu, Brătuleni in Corneşti;

— podeželska občina Ciurea, vasi Ciurea in Hlincea;

— podeželska občina Bârnova, vasi Bârnova, Pietrăria, Cercu, Vişan in Păun;

— podeželska občina Tomeşti, vasi Tomeşti, Goruni, Chicerea in Vlădiceni;

— večja mestna občina Iaşi, predela Bucium in Copou;

— podeželska občina Movileni, vasi Movileni, Potângeni in Iepureni;

— podeželska občina Rediu, vasi Rediu, Breazu, Tăuteşti in Horleşti;

— podeželska občina Aroneanu, vasi Aroneanu, Şorogari, Rediu Aldei in Dorobanţ;

— podeželska občina Răducaneni, vasi Isaiia, Bohotin, Răducăneni in Roşu;

— podeželska občina Moşna, vas Moşna;

— podeželska občina Cozmeşti, vasi Cozmeşti, Podolenii de Sus in Podolenii de Jos;

— podeželska občina Gorban, vasi Gorban, Gura Bohotin in Podu Hagiului.

7. Glavne sorte vinske trte

Traminer aromat alb B

Unirea B

Plăvaie B – bălană, plăvană in poamă bălaie

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klävner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder in pinot nero

Bătută neagră N – negru bătut in zghihară neagră

Donaris B

Frâncuşă B – vinoasă, mildweisser, mustoasă de Moldova, poamă creaţă

Furmint B – furmin, șom szalai in szegszolo

Golia B

Grasă de Cotnari B – dicktraube, grasă in köver szölö

Negru aromat N

Ozana B

Pinot gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Zghihară de Huși B – zghihară, zghihară galbenă, zghihară verde bătută

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

Arcaş N

Aromat de Iași B

Băbească gri G

Balada N

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Cadarcă N – schwarzer kadarka, rubinroter kadarka, lugojană, gâmză in fekete budai

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Codană N

Crâmpoşie B

Crâmpoşie selecţionată B

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

Portugais bleu N – blauer portugieser, oporto in portugieser

Raluca B

Riesling de Rhin B – weisser riesling in white riesling

Rkatiteli B – dedali rkatiteli in korolioc rkatiteli

Şarba B

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – busuioacă de Moldova in muscat blanc à petit grains

Sauvignon B – sauvignon verde

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Merlot N – bigney rouge

Fetească neagră N – schwarze madchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Fetească regală B – konigliche madchentraube, konigsast, ktralyleanka, dănășană in galbenă de Ardeal

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

8. Opis povezave

Podatki o geografskem območju

To je največje vinorodno območje v Romuniji, ki vključuje številne nasade na večinoma hribovitem predelu, ugnezdenem med moldavske Podkarpate, verigo Karpatov, dolino reke Prut in spodnjo dolino reke Siret. Razmejeno območje zajema devet vinorodnih okolišev: Cotnari, Iaşi, Huşi, Colinele Tutovei, Dealu Bujorului, Nicoreşti, Iveşti, Covurlui in Zeletin. Ti vinorodni okoliši vključujejo tudi osem neodvisnih vinorodnih središč: Hlipiceni, Plugari in Probota na severu, Vaslui v osrednjem delu, Griviţa in Nămoloasa na jugu ter Bozieni in Răcăciuni na zahodu območja.

Razmejeno območje vključuje nasade, ki se razprostirajo od občine Hlipiceni (okrožje Botoşani) do občine Smârdan (okrožje Galaţi). Zato se mikroklimatske razmere med severnimi in južnimi predeli precej razlikujejo, izražajo pa se v količini in kakovosti pridobljenih vinskih proizvodov.

Za mikroklimo so značilni močni vzhodnoevropski podnebni vplivi ter sorazmerno precejšnja osončenost in toplota, vodni viri pa so omejeni.

Poleg izdatne osončenosti in toplote so za to območje značilne tudi višje ravni večletnega povprečja temperatur med cvetenjem (18,5 – 19,5 °C), povprečnih julijskih temperatur (21,4 °C), povprečnih najvišjih avgustovskih temperatur (26,7 °C) itd.

Povprečno število dni brez temperatur pod ničlo znaša 214, število dni, ki opredeljuje obdobje aktivnih povprečnih dnevnih temperatur, znaša 183, obdobje rasti pa traja 171 dni.

Povprečna najnižja temperatura, izmerjena pozimi, je –29,1 °C, v občini Răcăciuni pa se spusti tudi na –32,5 °C.

Razmejeno območje leži na platformi, površina pa se je izravnala na sedimentnih kamninah iz miocenskega do pliocenskega obdobja z monoklinalno strukturo, pri čemer plasti vpadajo proti jugu ali jugovzhodu. Višji vrhovi so se zaradi erozije začeli izravnavati v postsarmatijskem obdobju, in sicer od severa proti jugu, ta proces pa je trajal do postvillafrankijskega obdobja. Hkrati je prišlo do vertikalne fragmentacije, prav tako od severa proti jugu, in precejšnje diferencialne erozije, zaradi česar so nastale dobro izoblikovane reliefne oblike kveste (na peščenjaku in sarmatijskem apnencu). Ločili so se tudi štirje podtipi planot, ki ustrezajo trem podregijam (Podişul Sucevei, Câmpia Moldovei in Podişul Bârladului, pri čemer imata zadnji dve še nadaljnja dva podtipa).

Še bolj nazorni in informativni so vtisi znanega romunskega zgodovinarja in pisatelja Dimitria Cantemirja o vinogradništvu in vinu, ki jih je zapisal v svojo knjigo Descriptio Moldaviae: „Vsi drugi zakladi dežele zbledijo v primerjavi s plemenitimi vinogradi, ki se vijejo v dolgem loku med vasjo Cotnari in Donavo; so namreč tako rodovitni, da se že na samo pol ara (približno 50 kvadratnih metrov) pogosto pridela štiri- do petsto enot vina (40 litrov na enoto) …“ ali „Najžlahtnejše vino je Cotnari … Upam si trditi, da je žlahtnejše in boljše od evropskih vin.“

Lokalne sorte vinske trte so se začele gojiti v obdobju pred cepljenjem trte in izoblikovali so se tipi sort glede na posamezne vinograde. Tehnologija pridelave je bila preprosta.

Iz arheoloških najdb je razvidno, da je že getsko-dačansko ljudstvo pridelovalo vino na prostranih območjih, predvsem na hribovitem, podkarpatskem območju.

Od 14. stoletja je vinogradništvo vse večkrat omenjeno v zgodovinskih dokumentih. Vladar Aleksander I. Moldavski, imenovan tudi Aleksander Dobri, je za vinograde Cotnari ustvaril častne položaje paharnic [točaj] in pârcălab [kastelan].

Madžarski kronist Anton Verancsiscs (1504–1573) v svojih opisih Transilvanije, Moldavije in Vlaške („Descrierea Transilvaniei, Moldovei şi a Ţării Româneşti“) navaja: „do koder seže pogled, je videti hribe, posute z vinogradi, in vina, naj imate radi močna ali blaga, trpka ali sladka, bela ali rdeča, so tako dobrega okusa in tako žlahtnih sort, da si ne boste več želeli falerncev iz Kampanije, in če jih boste med seboj primerjali, vam bodo prva bolj všeč.“

Katoliški misijonar Marcus Bandinus je leta 1646 v svoji knjigi Codex Bandinus zapisal: „Ves južni del Moldavije proizvede toliko vina, da se med trgatvijo eno vedro (10 litrov) prodaja po štiri cente, pozimi pa po šest ali sedem centov.“

Podatki o proizvodu

Izbor vin, ki se proizvedejo na tem območju, je pester, od suhih do sladkih ali alkoholiziranih, od belih do rosé ali rdečih, sestavljajo pa dobro opredeljeno skupino znotraj palete romunskih vin.

Na splošno so to lahka vina, ne preveč ekstraktivna, z zmernim deležem alkohola, rahlo kisla na severu, najbolj kisla pa v osrednjem območju, kjer lahko v nekaterih letnikih naravne kisline (vinska kislina) dosežejo 11 – 12 gramov vinske kisline na liter, zato je to območje odlično za proizvodnjo kakovostnih penečih vin. Kar zadeva barvo proizvedenih vin, so rdeča vina s severa rahlo, z juga pa močno obarvana.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime geografske označbe na oznaki lahko spremlja napis Dealurile Hârlaului, Dealurile Iaşilor, Dealurile Huşilor, Dealurile Tutovei, Dealurile Covurluiului ali Terasele Siretului, če je na navedenem območju pridelanih najmanj 85 % grozdja.

Določbe v zvezi s predelavo zunaj razmejenega območja

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje glede proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Grozdje, iz katerega je pridobljeno vino z geografsko označbo, se lahko predela v upravni ozemeljski enoti, v kateri je bilo potrgano, ali v upravni ozemeljski enoti, ki meji nanjo (okrožje), tudi če se slednja enota nahaja na razmejenem območju sosednje geografske označbe. To pomeni, da se lahko grozdje, potrgano v okrožju Vaslui, predela v okrožju Vrancea, da se zagotovi sledljivost proizvodov

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_ig_dl_moldovei_modif_cf_cererii_1427_14.06.2019_no_track_changes.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.