Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom ter Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina

(COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD))

(2022/C 323/22)

Glavni poročevalec: Marcin NOWACKI

Zaprosili Evropski parlament, 4. 4. 2022 Svet Evropske unije, 4. 4. 2022 Pravna podlaga člen 194(2) in člen 304 PDEU Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja na plenarnem zasedanju 18. 5. 2022 Plenarno zasedanje št. 569 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 160/1/3

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) obsoja neupravičeno in neizzvano rusko invazijo na Ukrajino, izraža solidarnost z ukrajinskim ljudstvom ter poziva, naj se v duhu enotnosti v tem burnem času sprejmejo odločni ukrepi na ravni EU in nacionalni ravni. Ruska agresija je sprožila svetovno geopolitično krizo, ki ima za EU eksponentno naraščajoče posledice. Zaradi odvisnosti od primarne energije iz tretjih držav sta neposredno ogroženi varnost in stabilnost EU.

1.2 EESO odločno podpira predlog uredbe ter pozdravlja odločitev o uporabi hitrega postopka in hiter odziv evropskih institucij ( 1 ) ( 2 ) . Dobro napolnjena skladišča plina so ključna za varno zimo 2022/2023, saj ščitijo pred cenovnimi šoki, varujejo Evropejce pred energijsko revščino in zagotavljajo konkurenčnost evropskih podjetij. EESO ugotavlja, da bi bili stroški neukrepanja v sedanjih razmerah bistveno višji od stroškov kratkoročnih ukrepov, ki jih je predvidela Komisija.

1.3 EESO poziva institucije, naj uvedejo kratkoročni naložbeni instrument, s katerim se bo povečala energetska neodvisnost EU, in poudarja, da zgolj pospešitev obstoječih načrtov ne zadostuje za zagotovitev energetske varnosti v Evropi.

1.4 Sodelovanje s tretjimi državami je dopolnilni ukrep k naložbam v novo infrastrukturo, kar bo povečalo energetsko varnost Evrope. EESO poziva Svet in Parlament, naj razmislita o uporabi skladišč plina v obmejnih tretjih državah, kar bo prispevalo k zanesljivosti oskrbe, zlasti v Ukrajini.

1.5 EESO podpira načrt za napolnitev skladišč plina glede na njihovo velikost, porabo v državi in zmogljivosti skladiščenja za oskrbo drugih držav v regiji, da bi preprečili neenako porazdelitev bremena na regionalni ravni.

1.6 EESO ugotavlja, da bo zaradi možnosti pritožbe pred nacionalnimi sodišči trajalo več let, preden bo sprejeta končna odločitev o obveznem certificiranju upravljavcev skladišč plina. Zato priporoča uvedbo mehanizma zgodnjega izvajanja, ki bo nacionalnim regulativnim organom omogočil, da začnejo pripravljalno delo, preden bo uredba v celoti začela veljati.

2. Splošne ugotovitve

2.1 V zadnjih mesecih „so zaradi neuravnoteženega trga plina strmo porasle cene plina“ ( 3 ) . Med kurilno sezono, ki se zdaj končuje, je bila raven napolnjenosti skladišč v EU večinoma nižja od ravni iz prejšnjih let. V primerjavi z letom 2020 je razlika znašala več kot 20 odstotnih točk, v primerjavi z letom 2019 pa skoraj 30 odstotnih točk. Preglednica Primerjava ravni napolnjenosti v Evropi 2019 2020 2021 Februar 51,98 % 71,19 % 50,85 % Julij 73,31 % 80,71 % 47,84 % Oktober 96,92 % 94,62 % 74,93 % December 94,23 % 87,68 % 67,21 % Vir: Reuters (4)

2.2 Skupna zmogljivost za podzemno skladiščenje v EU znaša 101,1 milijarde kubičnih metrov in je porazdeljena med 160 objektov v 18 državah članicah ( 5 ) . Družba Gazprom ima v lasti približno 10 % skupne evropske zmogljivosti za podzemno skladiščenje plina ( 6 ) in vpliva na skoraj tretjino vseh skladišč plina v Nemčiji, Avstriji in na Nizozemskem ( 7 )

2.3 Komisija je ugotovila, da je bila stopnja napolnjenosti skladišč v lasti družbe Gazprom znatno nižja od povprečja ( 8 ) . V državah, kjer Gazprom ni lastnik skladišč, kot sta Francija in Italija, je bila raven skladiščenega plina oktobra 2021 skoraj normalna za tisti čas v letu. Po drugi strani je bilo po podatkih organizacije Gas Infrastructure Europe skladišče zemeljskega plina Rehden v Nemčiji, ki je v lasti Gazproma in pomeni skoraj petino skladiščne zmogljivosti te države, manj kot 10-odstotno napolnjeno, medtem ko je bilo oktobra 2019 popolnoma napolnjeno. Objekt Haidach v Avstriji, ki ga prav tako upravlja Gazprom in je eno največjih podzemnih skladišč v srednji Evropi, pa je bilo le 20-odstotno napolnjeno ( 9 )

2.4 Zaradi ravnanja družbe Gazprom je postalo očitno, da je evropski energetski trg morda pod neprimernim vplivom tretjih držav in da je treba proti temu odločno ukrepati. EESO zato podpira načrt, da se skladišča plina napolnijo brez ruskega plina.

2.5 Ne glede na ukrepe, predlagane v uredbi, je mogoče energetsko varnost EU izboljšati z odpravo omejitev prenosa plina in trgovanja z njim med državami članicami ter začasnim nadaljevanjem ekstrakcije iz neuporabljenih (oslabljenih) virov v EU. Energetska varnost in stabilnost cen energije v EU se lahko dodatno izboljšata s skupnimi nakupi plina.

3. Posebne ugotovitve

3.1 Obvezni cilji napolnjenosti in krivulja polnjenja

3.1.1 EESO podpira predlog Komisije glede obveznih ciljev napolnjenosti. Ciljev iz uredbe ni mogoče označiti za pretirane. Da bi preprečili nadaljnjo rast cen energije, EESO vseeno odločno odsvetuje nadaljnje povečanje predpisanih ciljev.

3.1.2 Ne glede na kakovost uredbe v praksi skupne in učinkovite politike skladiščenja plina ni mogoče izvajati brez trdnih prenosnih sistemov plina. Za dolgoročno povečanje odpornosti Evrope je bistveno vlagati v infrastrukturo, vključno z infrastrukturo, primerno za vodik, zlasti v povezovalne daljnovode in skladišča. EESO poziva institucije, naj uvedejo kratkoročni naložbeni instrument, ki bo povečal energetsko neodvisnost EU, in poudarja, da zgolj pospešitev obstoječih načrtov ne zadostuje za zagotovitev varnosti v Evropi.

3.1.3 Če država članica zaradi posebnih tehničnih značilnosti ne more doseči cilja napolnjenosti, mora o tem pred 1. novembrom obvestiti Komisijo in navesti razloge za zamudo. EESO meni, da je novembrski rok za obvestilo o zamudi prepozen, saj se kurilna sezona začne veliko prej, zamude v kateri koli državi članici pa lahko ogrozijo evropska prizadevanja in povzročijo cenovne šoke. Glede na to priporoča, naj se rok za obvestilo o zamudi prestavi najpozneje na oktober. Obenem bi bilo treba države članice spodbujati, naj obvezne cilje izpolnijo, takoj ko je to tehnično mogoče, namesto do decembra.

3.1.4 EESO hkrati poudarja pomen sodelovanja z Energetsko skupnostjo ter poziva Komisijo, Svet in Parlament, naj razmislijo o uporabi skladišč plina v obmejnih tretjih državah, kar bo prispevalo k zanesljivosti oskrbe, zlasti v Ukrajini.

3.1.5 Sodelovanje s tretjimi državami je dopolnilni ukrep k naložbam v novo infrastrukturo, da bi hitro zagotovili ustrezno raven skladiščenja plina, zato bi mu bilo treba dati prednost.

3.2 Izvajanje, nadzor in izvrševanje

3.2.1 EESO pozdravlja dejstvo, da uvedbo obveznih ciljev spremlja uvedba ukrepov držav članic in Komisije za učinkovito izvajanje, nadzor in izvrševanje.

3.2.2 EESO hkrati ugotavlja, da ni jasno, kdo je odgovoren za neizpolnjevanje predpisanih obveznosti. Ker upravljavci skladišč plina niso neodvisni od vpliva tretjih držav, meni, da bi morale pravno breme nositi države članice. Poleg tega poziva, naj se uredba dopolni s sklopom učinkovitih sankcij, ki jih lahko Komisija naloži državam članicam, ki ne izpolnjujejo obveznosti.

3.2.3 Člen 6a(8) bi bilo treba spremeniti tako, da se doda podčrtano besedilo: „V primeru znatnega in trajnega odstopanja od krivulje polnjenja ali cilja napolnjenosti se sprejmejo naslednji ukrepi“. Pri polnjenju skladišča bi bilo treba zaradi objektivnih okoliščin ponovno preučiti namen polnjenja. Člen 6c o pravični porazdelitvi bremena bi bilo treba spremeniti v skladu z navedenim.

3.2.4 EESO ugotavlja, da so pristojnosti Komisije znatno razširjene, in pozitivno ocenjuje dejstvo, da je to časovno omejeno.

3.3 Finančne spodbude za udeležence na trgu

EESO podpira izvzetja iz tarif za prenos na vstopnih ali izstopnih točkah skladiščenja, po drugi strani pa opozarja na naraščajočo inflacijo in morebitne učinke zagotavljanja dodatnih spodbud in državne pomoči za udeležence na trgu. Priporoča, naj se ponovno oceni uporaba obstoječih skladov EU, zlasti za nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, da bi jih prilagodili trenutnim razmeram, tako da se bo lahko del sredstev dodelil za te namene.

3.4 Mehanizem za porazdelitev bremen

3.4.1 EESO ugotavlja, da je neenaka delitev odgovornosti v zvezi s skladiščenjem zelo problematična. Poziva Komisijo, naj uredbo dopolni z načrti za posamezne države članice, v katerih se bodo upoštevale velikost skladišč, poraba v državi in zmogljivosti skladiščenja za oskrbo drugih držav v regiji, da bi preprečili neenako porazdelitev bremena, tveganja in stroškov. EESO izraža zaskrbljenost, da bi slabo usklajevanje lahko močno vplivalo na regionalni trg plina.

3.4.2 Pri izvajanju uredbe bi se denimo lahko uporabil regionalni pristop. Skladišče Inčukalns v Latviji bi se na primer lahko obravnavalo kot skladišče zemeljskega plina za regijo Baltskega morja in Finsko.

3.5 Obvezno certificiranje operaterjev skladiščnega sistema

3.5.1 EESO podpira obvezno certificiranje operaterjev skladiščnega sistema, vendar ugotavlja, da bi zaradi možnosti pritožbe proti negativni odločitvi o certificiranju trajalo več let, preden bi bila sprejeta končna odločitev o odvzemu licenc operaterjem skladišč, odvisno od hitrosti nacionalnih sodnih postopkov. Obvezno certificiranje operaterjev skladiščnega sistema je torej instrument, s katerim se energetska varnost EU ne bo izboljšala kratkoročno, ampak dolgoročno.

3.5.2 EESO zato priporoča uvedbo mehanizma zgodnjega izvajanja, ki bo nacionalnim regulativnim organom omogočil, da začnejo pripravljalno delo, preden bo uredba v celoti začela veljati.

3.5.3 Glede na navedeno EESO poziva Komisijo, naj čim prej predstavi smernice za postopke certificiranja, da bi nacionalnim regulativnim organom omogočila pravočasno oceno. Obenem poudarja, kako pomembne so smernice Komisije za skladno uporabo uredbe v državah članicah in tudi za uspeh politike za skladiščenje plina.

V Bruslju, 18. maja 2022 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20220405IPR26703/meps-back-urgency-procedure-to-refill-gas-reserves-before-next-winter.

(2) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/QANDA_22_1937.

(3) Obrazložitveni memorandum k predlogu uredbe.

(4) https://www.reuters.com/business/energy/europe-would-struggle-refill-gas-storage-without-russian-supplies-2022-03-30/

(5) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/QANDA_22_1937

(6) https://www.martenscentre.eu/blog/how-gazprom-manipulated-the-eu-gas-market/

(7) https://www.ft.com/content/576a96f7-e41d-4068-a61b-f74f2b2d3b81

(8) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-9-2021-004781-ASW_EN.html

(9) https://www.ft.com/content/576a96f7-e41d-4068-a61b-f74f2b2d3b81