Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2020/C 243/10)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 z dne 18. decembra 2013 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v zbirki podatkov Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„CASTAÑA DE GALICIA“

EU št.: PGI-ES-0609-AM01 – 31. 1. 2020

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime

„Castaña de Galicia“

2. Država članica ali tretja država

Španija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena geografska označba „Castaña de Galicia“ se uporablja za plodove avtohtonih galicijskih kultivarjev evropskega kostanja (Castanea sativa Mill.), ki so namenjeni za prehrano ljudi in se tržijo sveži ali zamrznjeni.

Med te kultivarje spadajo vsi lokalni ekotipi iz izborov, ki so jih skozi stoletja opravili kmetovalci, da bi povečali njihovo produktivnost in kakovost. Njihova oblika in genetske sposobnosti so podrobno opisane in določene, pri čemer se razlikujejo od kostanja, pridelanega na drugih območij v Španiji, na Portugalskem in v Franciji. Ti kultivarji se štejejo za nenadomestljivo dediščino v smislu rastlinskih genskih virov za ohranitev biotske in genske raznovrstnosti ter imajo pravno opredeljen status „ohranjevalnih sort“.

V teh okoliščinah je ohranitev tradicionalnih metod gojenja kostanja v Galiciji sčasoma omogočila izbor homogene celote avtohtonih kultivarjev, na katerih temelji sloves galicijskega kostanja.

Glavne značilnosti kostanja „Castaña de Galicia“ so:

— tanek, svetleč perikarp rjave barve,

— tanka ovojnica (membrana), ki se le rahlo zajeda v seme in jo zlahka olupimo,

— sladek okus ter čvrsta in nemoknata tekstura;

— vsebnost vlage v nabranih plodovih je med 50 in 60 %,

— ježica navadno vsebuje največ tri plodove,

— povprečna vsebnost ogljikovih hidratov znaša 59,5 % (povprečje suhe snovi), kar je več kot na vseh drugih pridelovalnih območjih v Španiji,

— zelo majhna povprečna deleža razpokanih plodov (4,5 %) in plodov z deljenimi jedri (2,1 %). Galicijski kostanj ima v primerjavi z drugimi pridelovalnimi območji v Španiji najmanjšo skupno vrednost teh dveh parametrov.

Po tej predstavitvi povprečnih vrednosti, ki veljajo za galicijski kostanj, so v nadaljevanju naštete značilnosti, ki po pobiranju veljajo za kostanj z ZGO „Castaña de Galicia“, in sicer:

— najnižja vsebnost vlage je 50 %, najvišja pa 60 %,

— največ 12 % plodov z deljenim jedrom,

— minimalni delež ogljikovih hidratov znaša 55 %,

— največ 120 svežih oz. 200 zamrznjenih plodov na kilogram.

V posamezni enoti pakiranja kostanja z ZGO „Castaña de Galicia“ je lahko do največ 5 % plodov, ki ne ustrezajo zahtevanim specifikacijam.

Postopek zamrzovanja je namenjen izključno podaljšanju obstojnosti proizvoda, pri čemer to ni predelava v ožjem smislu, tako da imajo sveži in zamrznjeni proizvodi enake fizične, kemične in organoleptične značilnosti, kot so navedene zgoraj.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Razen gojenja samega ni posebnih postopkov, ki bi jih bilo treba izvajati na opredeljenem geografskem območju.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Kostanj z ZGO „Castaña de Galicia“ se na trgu svežih proizvodov prodaja trži v mrežastih vrečah ter embalaži iz rafije ali blaga. Zamrznjeni proizvodi se tržijo v embalaži iz materialov, ki so primerni za živila in dovoljeni z zadevno zakonodajo. V obeh primerih so dovoljene naslednje pakirane količine: 500 g, 1 kg, 2,5 kg, 5 kg, 10 kg, 15 kg, 20 kg in 25 kg. Dovoljeni so tudi drugi načini pakiranja, če ne škodujejo kakovosti proizvoda.

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na embalaži za kostanj, ki se trži pod zaščiteno geografsko označbo „Castaña de Galicia“, morata biti trgovska etiketa posameznega proizvajalca/pakirnice in etiketa ZGO z uradnim logotipom ZGO.

Na trgovski etiketi in etiketi ZGO mora biti obvezno navedeno Zaščitena geografska označba „Castaña de Galicia“.

Na etiketah predelanih proizvodov (kostanjev pire, kostanjeva krema, kostanjevi sirupi, kostanjevi likerji, kandiran kostanj, čokolada s kandiranim kostanjem itd.) je lahko navedeno, da je bil za pripravo uporabljen kostanj z ZGO „Castaña de Galicia“, vendar samo, če se pri surovini upoštevajo zahteve iz specifikacije.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, opredeljeno za pridelavo kostanja „Castaña de Galicia“, obsega del ozemlja avtonomne skupnosti Galicija, ki na zahodu meji na gorovje Dorsal Gallega, na severu pa na gorovje Sierra del Xistral.

Z upravnega vidika pridelovalno območje obsega:

— provinco A Coruña: pokrajino Terra de Melide ter občini Arzúa in Boimorto (pokrajina Arzúa),

— celotno provinco Lugo, razen občin O Vicedo, Viveiro, Xove in Cervo (zahodni del pokrajine Mariña), Burela in Foz (osrednji del pokrajine Mariña) ter Barreiros in Ribadeo (vzhodni del pokrajine Mariña),

— vse občine v pokrajini Ourense,

— provinco Pontevedra: pokrajini Tabeirós-Terra de Montes in Deza, občine Cotobade, A Lama in Campo Lameiro (pokrajina Pontevedra) ter občina Cuntis (pokrajina Caldas),

— za to opredeljeno pridelovalno območje so značilni količine padavin, temperature, podnebje, nadmorska višina in sestava tal, ki so idealni za gojenje kakovostnega kostanja.

5. Povezava z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Za opredeljeno geografsko območje so značilne ugodne podnebne razmere, ki omogočajo dober razvoj pridelka in vrhunsko kakovost galicijskega kostanja; te vključujejo zmerne temperature skozi celoten razvoj in zorenje ploda ter raven vlažnosti okolja, ki proizvede plode z visoko vsebnostjo vlage, in sicer značilnosti, ki zagotavljata proizvodu visoko kakovost.

Posebnosti opredeljenega geografskega območja, neposredno povezane s parametri, ki naj bi bili idealni za kostanj, so podrobneje opisane v spodnjih odstavkih:

— količina padavin: za pridelovalno območje je značilna zelo velika količina padavin, saj skupna letna količina znaša 1 000 mm, vendar je za dežni režim značilno obdobje poletne suše, ki se konča septembra. Obe ti značilnosti pa ugodno vplivata na kakovost kostanja. Iz območij pridelave so izključena območja v Galiciji, ki so najbližja obali in na katerih so presežene priporočene vrednosti za gojenje proizvoda;

— temperatura: na območju so povprečne letne temperature med 6 °C in 14 °C, kar je znotraj razpona, priporočljivega za kostanj (med 3 °C in 16 °C), z visokimi poletnimi temperaturami, ki ugodno vplivajo na zorenje in razvoj plodov;

— povprečne padavine/temperature: vzhodna polovica Galicije ima najugodnejši režim padavin in temperatur za kostanj, saj se ta vrsta najbolje razvija v okoljih z določeno vlažnostjo, ki pa ne sme biti prevelika, saj bi lahko povzročila razvoj bolezni, kot sta črnilovka in kostanjev rak,

— nadmorska višina: opredeljeno območje ustreza nadmorski višini, najprimernejši za gojenje kostanja (od 400 m do 900 m, vendar ne več kot 1 200 m),

— prst in sestava tal: območje večinoma sestavljajo prsti, ki so se razvile na granitnih in metamorfnih kamninah (skrilavci in glinasti skrilavci) ter imajo ilovnato sestavo z veliko organskimi snovmi, nizkim pH in zmerno vsebnostjo apnenca ter naj bi bile najprimernejše za gojenje kostanja.

Kostanj je kultura z veliko okoljsko vrednostjo, popolnoma prilagojena pedoklimatskim razmeram, ki prevladujejo v visokogorju in sredogorju v notranjosti Galicije, kjer je najkonkurenčnejša možnost za poljedelstvo. Zgodovinski razvoj gospodarjenja z zemljišči in načinov njihove uporabe (v korist hitro rastočih drevesnih vrst ter gojenja koruze in krompirja) je postal dejavnik, ki je prispeval k razmejitvi zadevnega območja.

5.2 Posebnosti proizvoda

Poleg posebnosti, ki je posledica sestave tal in podnebnih razmer na pridelovalnem območju, ki so navedene v prejšnji točki in ugodno vplivajo na optimalen razvoj plodov, pridelava galicijskega kostanja temelji na dolgotrajnem izboru, ki so ga galicijski kmetovalci skozi stoletja opravljali v tako imenovanih „soutos“ (nasadi enako starih ali podobnih dreves, pri katerih se uporabljajo enake gojitvene tehnike). Človeški dejavnik, ki je bil prisoten v skrbnih tradicionalnih gojitvenih tehnikah, je tako imel vodilno vlogo pri nenehnem procesu žlahtnjenja (glede produktivnosti in kakovosti), ki je pripeljal do vrste avtohtonih ekotipov, iz katerih je izšel kakovostni galicijski kostanj, kot ga poznamo danes. Preplet vseh teh dejavnikov je temu kostanju dal sloves in ugled, ki ju uživa dandanes.

Način pridelave v tako imenovanem „souto“, ki se še vedno uporablja, kaže povezavo med zadevno kulturo in tradicijo pri pridelavi kostanja v Galiciji, „souto“ pa je pomemben tudi kot vir rastlinskega materiala, ki ga je mogoče uporabiti v novih nasadih kostanjev, kjer se uporabljajo sodobne gojitvene tehnike.

Med značilnostmi, ki dajejo galicijskemu kostanju posebno kakovost v primerjavi s kostanjem z drugih pridelovalnih območij, je treba poudariti naslednje:

— tanka ovojnica, zaradi katere plod dosti lažje olupimo,

— majhen delež deljenih plodov, zaradi česar, enako kot pri tanki ovojnici, plod dosti lažje olupimo,

— visoka vsebnost vlage, ki je zelo cenjena lastnost pri uživanju svežih plodov, pa tudi pri pripravi predelanih proizvodov,

— majhen delež razpokanih plodov, kar bistveno zmanjša izvržek,

— visoka vsebnost škroba, ki po pretvorbi v sladkorje daje kostanju slajši okus (naravna hidroliza, ki nastane pri zorenju, in hidroliza, ki jo spodbudimo s toplotnimi postopki).

5.3 Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo, slovesom ali drugimi posebnimi značilnostmi proizvoda

Kostanj je v gozdovih Galicije prisoten že od pleistocena, medtem ko njegovo kultiviranje in začetek gojenja segata v čas Rimskega imperija. Pozneje, v srednjem veku, sta mu nov zagon dala duhovščina in plemstvo, ki sta spodbujala in razširila gojenje kostanja, ki je bilo neločljivo povezano z gojenjem trte.

Izbor in razmnoževanje visokokakovostnih avtohtonih sort kostanja, ki so navadno primerne za mešan namen (les in plodovi), sta torej starodavni dejavnosti. Tudi dejstvo, da je Galicija v preteklosti imela veliko razpršenost prebivalstva, ki je naseljevalo praktično vse ozemlje (obalna območja, osrednje planote, doline in gorovja), je pripomoglo k izboru številnih sort, prilagojenih različnim okoljem; kostanj je tako odlično prilagojen podnebnim razmeram in značilnostim tal, plodovi imajo malo deljenih jeder, so primerno veliki, imajo malo razpok itd.

Dejstvo, da je kostanj popolnoma prilagojen okoljskim razmeram na opredeljenem geografskem območju (posebnost geografskega območja), že samo po sebi daje visoko kakovost proizvodu, ki izhaja iz logične povezave med zdravim razvojem vrste in pridobivanjem kakovostnih plodov. Zmerne temperature skozi celoten razvoj in zorenje kostanja ter visoka stopnja vlažnosti v okolju, značilna za pridelovalno območje, dajejo plodovom tudi precej velik delež vlage, kar je zelo cenjeno pri uživanju svežih plodov in tudi njihovi uporabi kot surovina za predelane proizvode.

Poleg tega je gojenje v tako imenovanih „soutos“ pomenilo tradicionalen proizvodni model v galicijski pridelavi kostanja. Del tega sta bila postopen izbor in kultiviranje kostanja v smislu produktivnosti in kakovosti, kar je pripeljalo do vrste lokalnih ekotipov, ki so proizvedli avtohtone kultivarje, ki se pridelujejo danes ter na katerih temeljita kakovost in sloves galicijskega kostanja.

Ugled galicijskega kostanja se kaže v dobrem položaju, ki ga ima na španskem trgu. Nekatere vrste kostanja drugega porekla se prodajajo celo pod posebno označbo „galicijski“, kar dokazuje njegov sloves. Med številnimi omembami v strokovni literaturi, ki potrjujejo zgodovinski sloves galicijskega kostanja, naj navedemo naslednje:

— številni pisni viri, ki jih hranijo v galicijskih samostanih in ki pričajo o pomembnosti kostanja v Galiciji v srednjem veku. Ti pisni viri so navedeni v delih, med katerimi sta zlasti El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media (Benediktinski samostan San Vicenzo de Pombeiro in njegova diplomatska zbirka iz srednjega veka) in El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos (Samostan San Clodio do Ribeiro v srednjem veku: študija in dokumenti) avtorjev M. Lucasa Álvareza in P. Lucasa Domíngueza, pa tudi Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira (Diplomatska zbirka cistercijanskega samostana Santa Maria de Oseira) avtorja M. Romaníja Martíneza;

— Alexandre Dumas v delu De Paris à Cadix (Iz Pariza v Cádiz) iz leta 1847 omenja, kako kakovosten je galicijski kostanj;

— dejstvo, da Abel Bouhier v delu z naslovom La Galice: essai géographique d’analyse et d’interprétation d’un vieux complexe agraire (Galicija: geografski preskus analize in interpretacije starega agrarnega kompleksa) kostanje šteje za eno najznamenitejših značilnosti galicijske kmetijske pokrajine;

— številne omembe prireditev ob prazniku „magosto“ (ljudski praznik, ki ga slavijo v številnih krajih po vsej Galiciji in pri katerem ima glavno vlogo kostanj), kot je prireditev, ki jo Manuel Murguía navaja v delu Historia de Galicia (Zgodovina Galicije) (1865), če navedemo samo eno od številnih;

— prvo mesto v kulinaričnem smislu, ki ga ima galicijski kostanj v kuhinjskih receptih, na primer v receptih, ki jih Manuel Puga y Parga (1874–1917) predlaga v knjigi La Cocina Práctica (Praktična kuhinja) (1905), pa tudi v številnih jedeh, ki jih Álvaro Cunqueiro opisuje v delu La Cocina Gallega (Galicijska kuhinja) (1973).

Posredno lahko pomen galicijskega kostanja, njegov sloves in veljavo dokažemo tudi s proučitvijo zadetkov na internetu za ključni besedi „galicijski kostanj“ v primerjavi z zadetki za kostanj drugega porekla. Na primer, iskanje z brskalnikom Google, izvedeno 20. novembra 2008 za ključni besedi „castaña/s gallega/s“ (v španščini) in „castaña/s galega/s“ (v galicijščini), je prineslo 5 600 zadetkov, v primerjavi s tem pa manj kot 200 zadetkov za ključni besedi „castanã/s española/s“. Za kostanj drugega porekla (Asturija, Andaluzija ali Estremadura) ni bilo najdenih niti 20 zadetkov.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_Castana_de_Galicia_Pliego_de_condiciones_septiembre_2019_definitivo.pdf

(1) UL L 179, 19.6.2014, str. 17.