POVZETEK OCENE UČINKA

Povzetek

Ocena učinka predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009, uredb Sveta (ES) št. 768/2005, (ES) št. 1967/2006 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbe (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta glede nadzora ribištva

A. Nujnost ukrepanja

Zakaj? V čem je težava? Največ 11 vrstic

Sedanji sistem EU za nadzor ribištva je bil zasnovan pred reformirano skupno ribiško politiko (SRP), zato ni skladen z njo. Če se v zvezi s tem ne bi ukrepalo, bi to resno ogrozilo skladnost s SRP in izpolnjevanje njenih ciljev. Poleg tega je sistem zdaj zastarel, zlasti ker še vedno večinoma temelji na papirju. Zato ni učinkovit in uspešen, kot so splošno priznale in poudarile štiri evropske institucije (Komisija, Svet, Evropski parlament in Računsko sodišče), ki so vse opozorile na potrebo po reviziji okvira. Komisija je z oceno v okviru programa REFIT opredelila naslednje osnovne vzroke: (a) manjkajo ukrepi za nadzor nad določbami reformirane SRP in sinergije z drugimi politikami; (b) zakonodajni okvir je zapleten, pravne določbe pa dvoumne; (c) določbe glede podatkov o ribištvu niso ustrezne; (d) predpisi o izvrševanju niso dovolj odvračilni. Zainteresirane strani, na katere pobuda vpliva, so: gospodarski subjekti v ribištvu, javni organi v državah članicah, Komisija in Evropska agencija za nadzor ribištva.

Kaj naj bi ta pobuda dosegla? Največ 8 vrstic

Glavni cilji te pobude so večja učinkovitost in uspešnost sistema Unije za nadzor ribištva ter zagotovitev popolne skladnosti z reformirano SRP in izpolnitev njenih ciljev. Posebni cilji so: (1) odpraviti vrzeli s SRP in drugimi politikami EU; (2) poenostaviti zakonodajni okvir in zmanjšati nepotrebno upravno breme; (3) izboljšati razpoložljivost, zanesljivost in popolnost podatkov in informacij o ribištvu, zlasti podatkov o ulovu, ter omogočiti izmenjavo in souporabo informacij in (4) odpraviti ovire za razvoj kulture skladnosti ter enako obravnavanje gospodarskih subjektov v državah članicah in med njimi.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU? Največ 7 vrstic

SRP in nadzor nad njo je v skladu s členom 3(d) Pogodbe področje izključne pristojnosti EU. Ukrepanje na ravni EU zahtevajo evropske institucije in močno podpirajo zainteresirane strani, vključno z državami članicami, kolikor dodaja vrednost v primerjavi z morebitnimi raznolikimi nacionalnimi pristopi z zagotovitvijo usklajenega nadzornega okvira določb SRP, prispevanjem k enakovredni obravnavi med ribiči EU in nazadnje spodbujanjem kulture skladnosti po vsej EU.

B. Rešitve

Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so se upoštevale? Ali obstaja najprimernejša možnost ali ne? Zakaj? Največ 14 vrstic

V postopku ocenjevanja učinka so bile analizirane tri možnosti politike: (0) osnovni scenarij; (1) ciljno usmerjene spremembe uredbe za nadzor ribištva; (2) ciljno usmerjene spremembe sistema za nadzor ribištva (zlasti uredb o: nadzoru ribištva, nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ter Evropski agenciji za nadzor ribištva). Možnost 2 v primerjavi z drugima možnostma kaže znatno boljšo splošno uspešnost in je prednostna. S to možnostjo bi se: (1) zagotovila skladnost z reformirano skupno ribiško politiko; (2) zagotovil nadzorni sistem, primeren za prihodnost; (3) poenostavil zakonodajni okvir in zmanjšalo nepotrebno upravno breme; (4) povečala kultura skladnosti s SRP; (5) zagotovilo enako obravnavanje gospodarskih subjektov; (6) izboljšali kakovost, izmenjava in souporaba podatkov o ribištvu; (7) izboljšali znanstveni podatki za oceno staležev; (8) povečale sinergije z drugimi politikami; (9) povečala konkurenčnost evropske industrije; (10) več kot podvojil vsak euro, vložen v nadzor, kot prihodek za gospodarstvo EU; (11) povečalo ustvarjanje novih delovnih mest v informacijski in komunikacijski tehnologiji; (12) povečale naložbe v nove tehnologije, ob tem pa bi se v primerjavi z osnovnim scenarijem v petih letih prihranilo 157 milijonov EUR; (13) hitreje izboljšalo stanje staležev ter s tem povečala donosnost zadevnih plovil in povišale plače ribičev.

Kdo podpira katero možnost? Največ 7 vrstic

Velika večina zainteresiranih strani, s katerimi je potekalo posvetovanje, vključno z državami članicami, je močno podprla ali kot prednostno možnost navedla možnost 2. Nobena od zainteresiranih strani ni podprla možnosti brez sprememb politike (osnovni scenarij).

C. Učinki prednostne možnosti

Kakšne so koristi prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)? Največ 12 vrstic

Pozitivni vplivi na okolje bi zajemali: zmanjšanje prelova, prepoved zavržkov neželenega ulova, bolj zdrave staleže rib in ustrezen nadzor zavarovanih morskih območij. Glavne družbeno-gospodarske koristi vključujejo: višje plače in večjo konkurenčnost ribištva, zlasti za majhno floto; spodbujanje ustvarjanja delovnih mest (zlasti v IKT); boljšo skladnost s SRP in enako obravnavanje ribičev. Poleg tega naj bi se s prednostno možnostjo poenostavilo in močno zmanjšalo upravno breme sedanjega sistema, pri čemer so bili prihranki pri stroških v primerjavi z osnovnim scenarijem ocenjeni na 157 milijonov EUR v petih letih. Opozoriti je treba, da je bilo nekatere prihranke mogoče monetizirati, nekateri pa so bili opredeljeni, vendar jih ni bilo mogoče količinsko opredeliti.

Kakšni so stroški prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)? Največ 12 vrstic

Stroški bi bili „sorazmerni“ z doseženimi koristmi (zlasti ob upoštevanju prihrankov pri stroških) in stroškovno učinkoviti, razmeroma majhne spremembe v stroških pa bi bile izravnane s precejšnjimi koristmi. Organi držav članic bi zaradi poenostavitve in interoperabilnosti prav tako imeli korist od prihrankov pri stroških. Stroški skladnosti se bodo nanašali na spremljanje ribolovne zmogljivosti (5,1 milijona EUR za podjetja, kar se bo delno izravnalo s prihranki v višini 4,2 milijona EUR za organe) in nadzor obveznosti iztovarjanja (naložbe v vrednosti 7,2 milijona EUR). Skupne naložbe v IKT bi znašale 134,6 milijona EUR v petih letih, vendar bi se delno izravnale z večkratnimi prihranki pri stroških v višini 127,3 milijona EUR v istem obdobju. Za prednostno možnost se ne pričakuje, da bi imela negativne socialne vplive ali vplive na okolje.

Kakšen bo vpliv na podjetja, MSP in mikropodjetja? Največ 8 vrstic

Za podjetja, ki bi bila upravičena do financiranja v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), bi bili stroški minimalni, ta ista podjetja pa bi imela tudi okoljske, gospodarske in socialne koristi. Poleg tega bodo morebitna dodatna bremena za male gospodarske subjekte (male ribiče) preprečena z uvedbo enostavnih in stroškovno učinkovitih sistemov za sporočanje podatkov o ribištvu, pri čemer se bodo izkoristile cenovno ugodne in široko razpoložljive tehnologije za mobilne telefone. Ti sistemi bi bili upravičeni tudi do financiranja v okviru sklada ESPR. Poleg tega bo uvedba novih IKT spodbudila inovacije in zagotovila nove poti za ustvarjanje delovnih mest za MSP in zagonska podjetja.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov na nacionalne proračune in uprave? Največ 4 vrstice

Države članice bi morale razviti rešitve IKT za dokončanje digitalizacije sistemov podatkov o ribištvu, upravljanje novega toka podatkov (stroški se povrnejo v okviru sklada ESPR) in izvajanje novega digitalnega sistema za uvožene ribiške proizvode iz tretjih držav (elektronsko potrdilo o ulovu).

Bo imela pobuda druge pomembne učinke? Največ 6 vrstic

Za nekomercialni ribolov bi na splošno veljala strožja pravila kot danes, v skladu s katerimi bi bilo potrebno zlasti poročanje o ulovu. Državljani bodo imeli korist od boljših in zanesljivejših informacij o ribiških proizvodih ter zanesljivejše oskrbe z morsko hrano.

D. Spremljanje izvajanja

Kdaj bo politika pregledana? Največ 4 vrstice