SL Uradni list Evropske unije C 128/107

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti k skladni strategiji za evropski program raziskav v kmetijstvu

(COM(2008) 862 konč.)

(2010/C 128/20)

Poročevalec: g. CHIRIACO

Evropska komisija je 15. decembra 2008 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti k skladni strategiji za evropski program raziskav v kmetijstvu

COM(2008) 862 konč.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 13. oktobra 2009.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 457. plenarnem zasedanju 4. in 5. novembra (seja z dne 4. novembra) s 155 glasovi za, nobenim glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 EESO pozdravlja pobudo Komisije, da začne postopek razvoja prihodnjega programa raziskav v kmetijstvu z namenom ustvariti evropski prostor za raziskave v kmetijstvu. Raziskave in inovacije v tem sektorju je resnično treba okrepiti (1), da se zagotovi usklajevanje ponudbe kmetijskih proizvodov z mednarodnimi trendi povpraševanja.

1.2 EESO podpira pristop, ki ga je predlagala Komisija in temelji na poskusih zasnove skupnega načrtovanja programov, katerega namen je z upoštevanjem potreb in posebnosti različnih nacionalnih programov zagotoviti usklajevanje pobud v okviru EU ter učinkovito in konkretno souporabo virov (2). Natančneje povedano, EESO poziva Komisijo k okrepitvi sodelovanja, ne zgolj v povezavi z nacionalnim načrtovanjem programov raziskav v kmetijstvu, temveč tudi v zvezi z drugimi pobudami, ki jih podpirajo različni generalni direktorati (npr. GD za okolje, GD za kmetijstvo, GD za podjetništvo). EESO tako poziva Komisijo, naj zagotovi nadaljnje informacije o instrumentih in operativnih dogovorih – vključno s finančnimi sredstvi – za pobude, ki bodo predlagane v prihodnjem sporočilu, in pri tem vključi vse zainteresirane strani v postopek posvetovanja ter upošteva rezultate pilotnega poskusa skupnega načrtovanja programov.

1.3 Namen skupnega načrtovanja programov raziskav v kmetijstvu je raziskati sposobnost družbe za spoprijemanje z izzivi, povezanimi z razvojem potrošniškega blaga na biološki osnovi na ravni EU. Ti izzivi so povezani z vprašanji podnebnih sprememb, varovanja zdravja ljudi in zanesljive preskrbe s hrano. Te skrbi so bile tudi glede na ugotovitve delavnice JPAR Skupnemu načrtovanju programov raziskav v kmetijstvu naproti v središču poglobljene razprave in analize Stalnega odbora za raziskave v kmetijstvu (SCAR) (3) in so povzete v dokumentu o stališču glede skupnega načrtovanja programov, ki je bil objavljen junija 2009. Skupno načrtovanje programov zahteva močno vključenost in dejavna prizadevanja sodelujočih držav, pri čemer se rezultat kaže v dodani vrednosti in koristih za državljane in evropsko konkurenčnost. Že v tej fazi EESO predlaga razvoj ustreznih mehanizmov za zagotovitev vključenosti vseh zainteresiranih strani, vključno z zasebnim sektorjem, zlasti podjetji, predvsem pri določanju ciljev raziskav, za oceno virov, ki so potrebni, in podrobno opredelitev finančnih instrumentov za delovanje sistema, s čimer se omogoči učinkovit dostop do financiranja. EESO posebej priporoča, da Komisija in Svet sprejmeta ukrepe za pripravo predloga uredbe, ki bi bila pravna podlaga za organizacijo in delovanje „novega“ Stalnega odbora za raziskave v kmetijstvu (SCAR) v skladu s političnim procesom, začetim leta 2004, in bi nadomestil Uredbo (EES) št. 1728/74.

1.4 V novem modelu upravljanja, ki ga predlaga Komisija, bo Stalni odbor za raziskave v kmetijstvu imel usklajevalno vlogo pri spodbujanju skupnih pobud na ravni EU in kartiranju zmogljivosti raziskovalnih programov, ki se spodbujajo. EESO meni, da bi Stalni odbor za raziskave v kmetijstvu (SCAR) moral temeljiti na načelu temeljne prožnosti, da bi lahko sledil reformam, ki bi bile že izvedene (4) ali pa bi se še izvajale v sklopu neprestano razvijajočega se ureditvenega okvira skupne kmetijske politike.

1.5 V okviru skupnega načrtovanja programov je proces pripravljanja napovedi in analiz tesno povezan s procesom kartiranja, ki z zagotavljanjem ključnih podatkov in statistik o pomanjkljivostih, težnjah in potrebah na področju organizacije raziskav v kmetijstvu na nacionalni ravni prispeva k pregledu razvoja na področju raziskav v kmetijstvu v EU. Doslej so bile tovrstne informacije pridobljene v okviru projekta EU-AGRI-MAPPING, pobude iz 6. okvirnega programa za raziskave. Glede na težave, ki so se pojavile med tem projektom, EESO meni, da kartiranje ne bi smelo temeljiti na ad hoc pobudah, temveč na stalnem procesu, ki se redno posodablja.

2. Kratka vsebina sporočila Komisije

2.1 Nov okvir za raziskave v kmetijstvu v Evropi

2.1.1 Evropsko kmetijstvo se sooča z novimi izzivi, kot so spreminjanje demografske slike in strukture kmetovanja, vpliv sodobnih kmetijskih praks na zaposlovanje, spremembe v skupni kmetijski politiki (SKP) in globalni dejavniki, ki vplivajo na sektor.

2.1.2 Na splošno se priznava, da je v Evropi potreben močan sektor raziskav v kmetijstvu, da bi lahko reševali te izzive. Raziskave v kmetijstvu morajo zagotoviti znanje, ki je potrebno za dobro razumevanje razvoja podeželja ter spodbud in ovir za trajnost, zagotoviti pa morajo tudi nove tehnologije in inovacije, potrebne za razvoj kmetijskega sektorja. Morale bi olajšati pridobivanje znanja, da se med drugim izboljša naše razumevanje tržne dinamike. Vendar pa prizadevanja na področju raziskav pogosto ostajajo razdrobljena in neusklajena, naložbe in kritična masa pa so premajhne. Evropa zlasti znotraj okvirnega programa EU razpolaga z več mehanizmi za spodbujanje vseevropskega sodelovanja med raziskovalci. Zato shema ERA-NET zagotavlja finančna sredstva za mrežno povezovanje nacionalnih programov, ministrstev ali agencij za financiranje na vseh znanstvenih področjih. Svet EU se je (novembra 2004) strinjal, da bi bolj strukturiran pristop koristil sodelovanju na tem področju. V tem oziru nedavno razviti koncept skupnega načrtovanja programov presega shemo ERA-NET in države članice spodbuja, da v okviru javnih programov neposredno sodelujejo pri opredeljevanju skupnih vizij, strateških raziskovalnih programov in združevanju sredstev za skupno reševanje posebnih vprašanj. Stalni odbor za raziskave v kmetijstvu (SCAR) je bil naveden kot dober primer morebitne mrežne strukture v katerem koli novem procesu skupnega načrtovanja programov.

2.2 Vodilna vloga Stalnega odbora za raziskave v kmetijstvu

2.2.1 Po več letih nedejavnosti Stalnega odbora za raziskave v kmetijstvu mu je Svet EU leta 2005 dal novo nalogo, tako da ima pomembno vlogo pri usklajevanju raziskav v kmetijstvu v Evropi. Novi Stalni odbor za raziskave v kmetijstvu sestavlja 27 držav članic EU, predstavniki držav kandidatk in pridruženih držav pa imajo status opazovalcev. Pobude, ki jih podpira Stalni odbor za raziskave v kmetijstvu za spodbujanje evropskega prostora za raziskave v kmetijstvu, poleg skupnega načrtovanja programov vključujejo proces napovedovanja za ugotavljanje morebitnih dolgoročnih scenarijev za evropsko kmetijstvo in proces kartiranja za opredelitev potreb in trendov na področju raziskav v kmetijstvu v EU.

2.2.2 Stalni odbor za raziskave v kmetijstvu je sprejel strukturiran pristop k določanju prednostnih raziskovalnih področij za nadaljnje sodelovanje, v ta namen pa je bilo ustanovljenih več delovnih skupin za sodelovanje med državami članicami in pridruženimi državami. Delovne skupine delujejo na podoben način kot programi ERA-NET, saj sledijo načelu postopnosti, pri čemer se osredotočajo na izmenjavo informacij v zgodnjih fazah, določajo vrzeli pri raziskavah in prednostna področja za sodelovanje ter po potrebi uvajajo skupne dejavnosti in/ali izdajajo pozive k skupnim raziskavam.

2.3 Ključni ukrepi za doseganje skladnega evropskega programa raziskav v kmetijstvu

2.3.1 Nujno je potrebno veliko boljše razumevanje temeljnih gonilnih sil procesov podnebnih sprememb, da bo mogoče zmanjšati njihov negativni učinek in zavarovati vedno manjše zemeljske in vodne vire ter biotsko raznovrstnost s ciljem podpiranja in spodbujanja bolj trajnostnega kmetijstva v evropskem in globalnem okviru. Prednostna raziskovalna področja v tem okviru so podnebne spremembe in energetski viri.

2.3.2 Raziskave bi lahko imele močnejšo vlogo, če bi bili različni akterji bolje vključeni v dejansko določanje programov in če bi lahko prek ukrepov, kot so inovacijska omrežja, sodelovali pri raziskavah. Zato namerava Komisija prek Stalnega odbora za raziskave v kmetijstvu in Evropske mreže za razvoj podeželja okrepiti pridobivanje in izmenjavo znanja na področju kmetijstva (5). Strateška vloga Stalnega odbora za raziskave v kmetijstvu bi se s ciljem konsolidacije skupnega načrtovanja raziskovalnih programov za boljše upravljanje evropskega agroživilskega sistema še dodatno okrepila, tako da bi ta lahko postal organ za strateški nadzor različnih prizadevanj vseh evropskih organov za javne raziskave na področju kmetijstva.

2.3.3 Za izvajanje dolgoročnih programov raziskav, ki temeljijo na skupnih vizijah in ciljih, je treba razviti mehanizem spremljanja, ki bi vključeval kombinacijo orodij za analizo napovedi in kartiranje raziskovalnih zmogljivosti.

2.3.4 Odgovornosti Evrope v globaliziranem svetu se ne smejo spregledati: trajnost kmetijstva postaja vprašanje, ki bo imelo tako neposreden (npr. s cenami hrane) kot posreden vpliv (npr. s preseljevanjem) na EU ter tudi vse svetovne regije. Zato je treba okrepiti sinergije med politikami na področju raziskav v kmetijstvu v Evropi in izven nje, zlasti pa je treba povečati sinergije med raziskovalnimi politikami EU in držav članic na eni ter zunanjimi politikami, kot sta politika razvojne pomoči in sosedska politika, na drugi strani.

3. Splošne ugotovitve

3.1 Nov okvir za raziskave v kmetijstvu v Evropi

3.1.1 Vloga in naloge evropskega kmetijstva so se v zadnjih 50 letih spremenile v skladu s spremembami, ki so zaznamovale evropsko družbo in gospodarstvo, z vključevanjem državljanov in potrošnikov ter prehodom od „ruralnega“ kmetijstva k „postindustrijskemu“. Posledično zdaj prevladuje mnenje, da bi bilo treba v skladu z evropskim kmetijskim modelom na kmetijski sektor gledati z vidika večnamenskosti ali kmetijske teritiorialnosti, tj. ne več zgolj z vidika proizvodnje. Enako merilo bi zato moralo veljati pri definiciji „raziskav v kmetijstvu“. To vsekakor potrjuje glavno vlogo kmetijske proizvodnje, ki je v ospredju tudi zaradi mednarodne prehrambene krize. Konkurenčnost in zanesljivost preskrbe s hrano bo v bližnji prihodnosti dejansko postala izziv.

3.1.2 V tem okviru EESO pozdravlja sprejet pristop za določitev širše definicije „raziskav v kmetijstvu“, ki odraža izzive za evropsko kmetijstvo, vključno in posebej s prilagajanjem na podnebne spremembe in njihovo blažitvijo, razvojem obnovljivih kmetijskih virov energije, ohranjanjem biotske raznovrstnosti in trajnostnim upravljanjem z vodnimi viri, pri čemer ne smemo pozabiti omeniti spodbujanja IKT in kakovosti proizvodnje.

3.2 Na poti k skupnim programom raziskav

3.2.1 Sporočilo sprejema nedavni koncept skupnega načrtovanja programov (2) kot nov pristop na področju raziskav v kmetijstvu, katerega cilj je z večjim sodelovanjem čim bolje izkoristiti omejena finančna sredstva. Skupni programi se trenutno preizkušajo na podlagi pilotnega programa o raziskavah Alzheimerjeve bolezni. Tudi Svet bo do leta 2010 predvidoma sprejel nadaljnje pobude na drugih pomembnih raziskovalnih področjih in v primeru pozitivnih rezultatov bi skupno načrtovanje programov lahko imelo odločilen vpliv na prihodnje mehanizme usklajevanja raziskav na evropski ravni.

3.2.2 Skupno načrtovanje programov temelji na prostovoljnem sodelovanju držav članic v spremenljivi sestavi pri opredeljevanju, razvoju in izvajanju skupnih programov raziskav na podlagi skupne vizije, kako se spopadati z glavnimi družbenimi izzivi. Koncept lahko vključuje strateško sodelovanje med obstoječimi nacionalnimi programi ali skupno načrtovanje in izvajanje popolnoma novih programov. Namen je v obeh primerih združiti vire, izbrati ali razviti najprimernejše instrumente, jih uporabiti ter skupaj spremljati in ocenjevati napredek.

3.2.3 Glede na to, da so prizadevanja na področju raziskav v kmetijstvu pogosto razdrobljena ali slabo usklajena, naložbe premajhne, razširjenje izsledkov in usmerjeno seznanjanje z njimi nezadostno, kritične mase pa ni, EESO pozdravlja pristop skupnega načrtovanja programov, saj ga prepoznava kot velikopotezen cilj, ki v kombinaciji s pragmatičnim in prožnim pristopom lahko začne strateški, strukturirani proces raziskav v kmetijstvu.

3.3 Vodilna vloga Stalnega odbora za raziskave v kmetijstvu

3.3.1 Sporočilo Komisije in priloženi delovni dokument služb Komisije zagotavljata podroben opis nalog analize, spremljanja, ocenjevanja in posvetovanja ter tudi organizacijske in operativne delovne metode Stalnega odbora za raziskave v kmetijstvu v skladu s smernicami Sveta kmetijskih ministrov z dne 19. julija 2004. Natančneje bi bil Stalni odbor za raziskave v kmetijstvu pristojen za spremljanje nacionalnih raziskovalnih pobud v agroživilskem sektorju, usklajevanje teh dejavnosti na ravni Skupnosti in oblikovanje razumnih napovedi za dolgoročni razvoj prednostnih nalog na področju raziskav v tem sektorju.

3.3.2 EESO meni, da je usklajevanje na ravni Skupnosti temeljno za spoprijemanje s skupnimi izzivi in enoten nastop na mednarodnih forumih, za preprečevanje podvajanja, nadaljnje razvijanje programov ter večjo konkurenco pri pridobivanju financiranja in posledično kakovostne predloge za raziskave. Vendar pa je treba upoštevati, da se razmere na področju raziskav v posameznih državah članicah zelo razlikujejo in mora nacionalno načrtovanje programov upoštevati posebne prednostne naloge in potrebe, kadar sodelovanje na evropski ravni ne bi vedno zagotovilo pomembnih ali znatnih koristi. Zato bi moral imeti Stalni odbor za raziskave v kmetijstvu na voljo instrumente za zagotavljanje stalnega in ažurnega spremljanja.

4. Posebne ugotovitve

4.1 Med ključne ukrepe za zagotovitev skladnega programa evropskih raziskav v kmetijstvu sporočilo Komisije šteje zmanjšanje negativnega vpliva podnebnih sprememb, ohranitev vodnih in talnih virov ter zaščito biotske raznovrstnosti. EESO meni, da bi bilo treba upoštevati tudi socialni vpliv, kakor je poudarjeno v poročilu FAO za leto 2008 o vprašanjih enakosti med spoloma in drugih vprašanjih enakosti pri proizvodnji tekočih biogoriv (Gender and Equity Issues in Liquid Biofuels Production), ki obravnava celoto povezav med podjetji, zaposlovanjem in regijami.

4.2 Nova prednostna področja za prihodnji program raziskav v kmetijstvu bi morala poleg vprašanj o podnebnih spremembah in s kmetijstvom povezanih energetskih vprašanj odsevati prizadevanja za ohranitev biotske raznovrstnosti, trajnostno uporabo vodnih virov, ocene vplivov na okolje in zdravje ljudi glede pridelave in trženja proizvodov iz GSO, vprašanja v povezavi z agroživilskim sektorjem, s posebnim sklicevanjem na stopnjo predelave in biotehnologije, ter vse inovacije, ki se lahko uporabijo za reševanje teh vprašanj, ki predstavljajo nove izzive, kakor je bilo pred nedavnim poudarjeno v poglobljeni analizi izvajanja reforme SKP (november 2008).

4.3 Raziskave bi lahko imele močnejšo vlogo, če bi bili različni akterji bolje vključeni v dejansko določanje programov in bi postali del raziskovalnega procesa. Zlasti je bistveno, da se podjetja, predvsem mala in srednje velika, z zagotovitvijo učinkovitega dostopa do financiranja vključijo v določanje ciljev raziskav na podlagi njihovih dejanskih potreb in tudi v spodbujanje uporabnih raziskav ter prenos tehnologije. Zato EESO pozdravlja predlog Komisije za zagotovitev tesnejše povezave med znanjem in inovacijami, da se uskladijo interesi podjetij in državljanov, ter poziva Komisijo, naj v ta namen oblikuje ustrezne programe usposabljanja.

4.4 V povezavi zlasti z Evropsko mrežo za razvoj podeželja (5) bi bilo treba omogočiti pobude za izmenjavo primerov najboljše prakse, namesto da se uvajajo posebni ukrepi, ki bi lahko povzročili težave pri usklajevanju regulativnih funkcij mreže. Evropska mreža za razvoj podeželja, evropske tehnološke platforme in druga orodja za izmenjavo znanja so strateške rešitve za izmenjavo in oblikovanje izvedljivih zamisli, zanesljivih informacij in praktičnih izkušenj po vsej Evropi, s čimer se oblikuje in krepi pridobivanje ter širjenje znanja.

4.5 Za zagotovitev mrežnega povezovanja evropskih raziskav z mednarodnimi, zlasti v državah v razvoju, je treba vzpostaviti ustrezne mehanizme, ki lahko omogočijo uspešnost in učinkovitost pobud, ki se podpirajo, zlasti s povečanjem zmogljivosti lokalnega upravljanja in izboljšanjem kakovosti s tem povezanih človeških virov.

V Bruslju, 4. novembra 2009 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Mnenje EESO o cenah hrane v Evropi (glej UL, str. 00).

(2) UL C 228, 22.9.2009, str. 56.

(3) Uredba (EES) št. 1728/74, člen 7.

(4) Uredba (ES) št. 72/2009, Uredba (ES) št. 73/2009, Uredba (ES) št. 74/2009 ter Sklep Sveta 2009/61/ES z dne 19. januarja 2009.

(5) Člen 67 Uredbe (ES) št. 1698/2005.