Priporočilo za

SKLEP SVETA

o razveljavitvi Odločbe 2009/591/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Latviji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 126(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Z Odločbo Sveta 2009/591/ES z dne 7. julija 2009[1] je bila po priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe sprejeta odločitev, da v Latviji obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil leta 2008 javnofinančni primanjkljaj 4,0 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati pa je istega leta bruto javnofinančni dolg znašal 19,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe[2].

(2) Svet je 7. julija 2009 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[3] po priporočilu Komisije na Latvijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta 2012. Priporočilo je bilo objavljeno.

(3) V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[4], morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

(4) Svet bi moral odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi le, če primanjkljaj v skladu z napovedmi Komisije v obdobju, ki ga napovedi zajemajo, naj ne bi presegal referenčne vrednosti 3 % BDP[5].

(5) Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Latvija poslala pred 1. aprilom 2013, in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2013, je ugotovljeno naslednje:

– Po visokih javnofinančnih primanjkljajih v letih 2009 in 2010 (9,8 % oziroma 8,1 % BDP), ki so delno odražali učinek ukrepov za stabilizacijo finančnega sektorja, je primanjkljaj v letu 2011 začel hitro upadati in je dosegel 3,6 % BDP. To izboljšanje odraža obsežno in široko zasnovano fiskalno konsolidacijo, izvedeno v obdobju 2009–2011 v okviru programa gospodarskega prilagajanja, za katerega je bila zagotovljena plačilnobilančna pomoč, ter izboljšanje cikličnih pogojev; program prilagajanja je bil uspešno zaključen januarja 2012. Leta 2012 se je javnofinančni primanjkljaj še dodatno zmanjšal na 1,2 % BDP in s tem še presegel ciljni primanjkljaj v višini 2,1 % BDP, določen v konvergenčnem programu za leto 2012, prav tako pa ostal tudi precej pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Na strani prihodkov to kaže na ugodne ciklične pogoje in izboljšanje davčne učinkovitosti, medtem ko je bila rast odhodkov še naprej občutno nižja od nominalne rasti BDP. Zaradi tega se je delež javnofinančnih prihodkov glede na BDP povečal za 0,25 odstotne točke, medtem ko se je delež javnofinančnih odhodkov znižal za 2 odstotni točki v letu 2012.

– Konvergenčni program za leto 2013 predvideva, da bo nominalni primanjkljaj v istem letu znašal 1,1 % BDP in se nato stabiliziral na ravni 0,9 % BDP do leta 2016. Napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 predvidevajo, da bo javnofinančni primanjkljaj leta 2013 ostal na splošno nespremenjen pri 1,2 % BDP in se leta 2014 znižal na 0,9 % BDP, s tem pa ostal precej pod referenčno vrednostjo 3 % BDP.

– Javnofinančni dolg je leta 2012 znašal 40,7 % BDP. Napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 predvidevajo, da se bo leta 2013 bruto javnofinančni dolg povečal na 43,2 % BDP, saj vlada zbira sredstva za velika odplačila dolga, načrtovana v obdobju 2014–2015. Pričakovati je, da se bo leta 2014 po teh odplačilih dolg spet znižal na približno 40 % BDP.

(6) Svet opozarja, da bi z letom 2013, ki je leto po odpravi čezmernega primanjkljaja, Latvija morala zagotoviti, da se upoštevajo zahteve preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke.

(7) V skladu s členom 126(12) Pogodbe bi bilo treba sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravil.

(8) Po mnenju Sveta se je čezmerni primanjkljaj v Latviji odpravil, zato bi bilo treba Odločbo 2009/591/ES razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Iz celovite ocene izhaja, da je čezmerni primanjkljaj v Latviji odpravljen.

Člen 2

Odločba 2009/591/EU se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Latvijo.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 202, 4.8.2009, str. 50.

[2] Javnofinančni primanjkljaj in dolg za leto 2008 sta bila naknadno popravljena na trenutnih 4,2 % BDP oziroma 19,8 % BDP.

[3] UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

[4] UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

[5] V skladu z dokumentom „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, z dne 3. septembra 2012. Glej: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.