EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 17.12.2015 COM(2015) 662 final POROČILO KOMISIJE OSMO LETNO POROČILO O IZVAJANJU EVROPSKEGA SKLADA ZA RIBIŠTVO (2014) {SWD(2015) 295 final}



Kazalo 1.UVOD 2.SPLOŠNA OCENA IZVAJANJA ESR 2.1.Finančno izvajanje ESR v državah članicah 2.2.Glavna področja poseganja za ESR 2.3.Razvoj po prednostnih oseh 2.4.Izvrševanje proračuna s strani Komisije 2.5.Uporaba tehnične pomoči s strani držav članic 2.6.Uporaba tehnične pomoči s strani Komisije 2.7.Usklajevanje ESR s strukturnimi skladi in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP) 2.8.Nepravilnosti, o katerih so poročale države članice 3.OCENA IZVAJANJA ESR PO OSEH 3.1.Os 1. Ukrepi za prilagoditev ribiške flote Skupnosti 3.1.1.Gospodarska uspešnost ribiške flote EU leta 2013 (na podlagi letnega gospodarskega poročila za leto 2015) 3.1.2.Trajna ukinitev ribolovnih dejavnosti 3.1.3.Začasna ukinitev ribolovnih dejavnosti 3.1.4.Naložbe v ribiška plovila in selektivnost 3.1.5.Mali priobalni ribolov 3.1.6.Socialno-ekonomska nadomestila za upravljanje ribiške flote

3.2.Os 2. Ribogojstvo, ribolov v celinskih vodah, predelava in trženje proizvodov ribištva in ribogojstva 3.2.1.Ribolov v celinskih vodah 3.2.2.Akvakultura 3.2.3.Predelava 3.3.Os 3. Ukrepi v skupnem interesu 3.3.1.Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja in zavetja 3.3.2.Razvoj novih trgov in oglaševalske kampanje 3.3.3.Pilotne operacije 3.4.Os 4. Trajnostni razvoj ribolovnih območij 4.Prvi sklop operativnih zaključkov o ESR za obdobje 2007–2013 1.UVOD V skladu s členom 68 Uredbe o Evropskem skladu za ribištvo (ESR) mora Komisija vsako leto do 31. decembra Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij posredovati poročilo o izvajanju ESR. Poročilo temelji na njeni proučitvi in presoji letnih poročil držav članic in drugih razpoložljivih podatkih. Prav tako vključuje analizo izvajanja nekaterih ključnih ukrepov ESR. Spremni delovni dokument služb Komisije vključuje povzetek izvajanja ESR v vsaki državi članici in pet preglednic s podrobnimi informacijami o finančnem izvajanju. To zadnje poročilo Komisije zajema splošno oceno izvajanja ESR s strani držav članic in Komisije v letu 2014. Podatki o prevzetih obveznostih, ki so jih zagotovile države članice, so zadostovali za izčrpnejšo analizo do 31. maja 2015, kar je omogočilo obsežnejšo sliko trenutnega izvajanja ESR manj kot eno leto pred rokom izvajanja ESR na terenu (31. december 2015). Ker državam članicam v skladu z Delegirano uredbo 2015/895 leta 2016 ni treba predložiti letnih poročil o izvajanju operativnega programa v letu 2015, Komisija ne bo predstavila letnega poročila o izvajanju ESR v navedenem letu. Vendar bo v skladu s členom 68(3)(d) uredbe o ESR predložen povzetek revizij sistemov upravljanja in nadzora držav članic ter pomoči ESR, in sicer kot priloga k „zbirnemu poročilu v zvezi s programi skladov ESI za leto 2016“, določenemu v členu 53 uredbe o skupnih določbah.. 2.SPLOŠNA OCENA IZVAJANJA ESR 2.1.Finančno izvajanje ESR v državah članicah Potrjena vmesna plačila, ki so jih poslale države članice leta 2014, so skupaj znašala 567 milijonov EUR, kar pomeni 4-odstotno povišanje v primerjavi s 544 milijoni EUR leta 2013. Prevzete obveznosti ESR držav članic so od leta 2007 do 31. maja 2015 znašale 3,91 milijarde EUR. To je 14,5 % več kot 31. maja 2014 (495 milijonov EUR v enem letu), ko je bila raven prevzetih obveznosti še razmeroma nizka. Do 31. maja 2015 so bile obveznosti prevzete za 90,83 % sredstev ESR. Prevzete obveznosti in potrjeni odhodki na ravni držav članic še vedno ne dosegajo ravni, pričakovane pred koncem izvajanja ESR. Do 31. maja 2015 še ni bilo odobrenih več kot 9 % dodeljenih sredstev ESR (približno 394 milijonov EUR), kar pomeni, da je treba nujno pospešiti prevzemanje obveznosti, zaradi česar se je tako kot v primeru potrjenih plačil pojavila zaskrbljenost, saj je končni datum upravičenosti odhodkov 31. december 2015.

Javni nacionalni prispevek do 31. maja 2015 je znašal 2,44 milijarde EUR, kar pomeni, da se je od 31. maja 2014 povečal za 321,62 milijona EUR (+15,17 %). V istem obdobju so zasebni prispevki k ukrepom, ki jih podpira ESR, znašali 2,92 milijarde EUR, kar pomeni dodatnih 375,36 milijona EUR oziroma 14,73-odstotno povečanje v primerjavi z 31. majem 2014. Kot je bilo že navedeno v prejšnjih poročilih, so bili zasebni prispevki večinoma namenjeni za predelavo (45,62 %), akvakulturo (24,95 %) in naložbe v ribiška plovila (10,23 %). K temu je treba zdaj dodati naložbe v razvoj ribolovnih območij (8,57 %). Ti štirje ukrepi zajemajo skoraj 90 % zasebnih naložb. Naložbe v sektor ribištva in akvakulture v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. maja 2015 so skupaj znašale 9,27 milijarde EUR: 42,14 % iz ESR, 26,33 % iz nacionalnih javnih prispevkov in 31,52 % iz zasebnih sredstev. Ti deleži ostajajo bolj ali manj nespremenjeni, v celotnem obdobju pa se je nekoliko zmanjšal le delež iz ESR (–1,5 %). Kar zadeva učinek finančnega vzvoda, 1 EUR odobrene pomoči ESR ustvari 1,37 EUR odobrene nacionalne pomoči (+2,2 % v primerjavi z 31. majem 2014), od tega 0,75 EUR zasebnih sredstev in 0,62 EUR nacionalnih javnih prispevkov. 2.2.Glavna področja poseganja za ESR Spodnja preglednica vsebuje primerjavo ravni prevzetih obveznosti za pet najpogostejših ukrepov do konca julija 2012, maja 2013, maja 2014 in maja 2015: Preglednica 1 31. julij 2012 31. maj 2013 31. maj 2014 31. maj 2015 trajna ukinitev (19,61 %) predelava (17,41 %) predelava (16,65 %) predelava (17,53 %) akvakultura (12,98 %) trajna ukinitev (17,25 %) trajna ukinitev (15,44 %) akvakultura (14,33 %) predelava (12,79 %) akvakultura (14,83 %) akvakultura (14,43 %) trajna ukinitev (13,98 %) ribiška pristanišča (10,89 %) ribiška pristanišča (11,46 %) ribiška pristanišča (11,61 %) razvoj ribolovnih območij (11,47 %) začasna ukinitev (7,67 %) začasna ukinitev (7,40 %) razvoj ribolovnih območij (9,25 %) ribiška pristanišča (11,15 %) Koncentracija prevzetih obveznosti ESR pri teh petih ukrepih ostaja precej visoka (68,46 %); delež je podoben deležu za leto 2013 in je nekoliko večji od tistega za leto 2014. Trajna in začasna ukinitev se še vedno relativno zmanjšujeta (glej preglednico 3), kar zlasti velja za začasno ukinitev, s 5,83 % prevzetih obveznosti, ki so jo prehiteli skupni ukrepi v okviru osi 3 (7,36 % prevzetih obveznosti) in je zdaj sedmi najpogosteje uporabljeni ukrep. Spodnja preglednica prikazuje to zmanjševanje; skupna stopnja prevzetih obveznosti obeh ukrepov se je v analiziranem obdobju zmanjšala za 30 %.



Preglednica 2 Trajna in začasna ukinitev (v % vseh prevzetih obveznosti ESR) 31. julij 2012 28,28 % 31. maj 2013 24,65 % 31. maj 2014 22,2 % 31. maj 2015 19,81 % 2.3.Razvoj po prednostnih oseh Spodnja preglednica prikazuje razvoj relativne pomembnosti vseh prevzetih obveznosti za posamezno prednostno os za obdobje od julija 2012 do maja 2015. Stanje na dan 31. maja 2015 je podobno tistemu iz prejšnjih let, vključno z manjšim pomenom osi 1 in z izjemo osi 4, katere relativna pomembnost se je od leta 2012 precej povečala. Preglednica 3 Prednostna os 31. julij 2012 31. maj 2013 31. maj 2014 31. maj 2015 Os 1 33,05 % 30,42 % 27,77 % 25,72 % Os 2 28,96 % 32,64 % 31,44 % 32,3 % Os 3 27,59 % 27,38 % 28,46 % 27,26 % Os 4 7,1 % 7,2 % 9,25 % 11,47 % Os 5 3,29 % 2,42 % 3,07 % 3,25 % Spodnja preglednica in diagram prikazujeta razmerje med dejanskimi prevzetimi obveznostmi in načrtovanimi odhodki v letu 2007 za posamezno prednostno os v obdobju 2012–2015.

Preglednica 4 Prednostna os 31. julij 2012 31. maj 2013 31. maj 2014 31. maj 2015 Napredek v % v obdobju 2012–2015 Os 1 67,24 % 74,36 % 79,61 % +26,78 % Os 2 56,6 % 77,47 % 86,77 % 98,4 % +73,85 % Os 3 57,8 % 67,31 % 83,80 % 93,85 % +62,37 % Os 4 28 % 44,60 % 56,89 % 80,9 % +188,92 % Os 5 44,04 % 44,60 % 65,34 % 83,86 % +90,43 % Skupaj ESR 56,31 % 67,37 % 79,33 % +61,3 % Preglednici in diagram prikazujejo, da je v obdobju treh let prišlo do konvergence stopenj prevzetih obveznosti med posameznimi osmi; stopnje prevzetih obveznosti so se na začetku programskega obdobja precej razlikovale iz različnih razlogov, na primer zaradi krize na področju goriv leta 2008, učinka gospodarske in finančne krize, novosti osi 4 ter odprave neusklajenosti ciljev poseganja z dejanskimi potrebami na terenu. Najpomembnejši razvoj, kot je razvidno že iz prejšnjih poročil Komisije, je upad javne porabe v okviru osi 1, kar je mogoče pojasniti z dvema dejavnikoma: prvič, programi za razrez, ki so bili že izvedeni v okviru finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva (FIUR) in so se nadaljevali v prvih letih izvajanja ESR, so večinoma rešili težave s presežnimi zmogljivostmi v nekaterih segmentih flote. Zaradi povečane dobičkonosnosti več flot v zadnjih nekaj letih sektor bolj zaupa v svojo zmožnost uspešnega poslovanja brez javne pomoči. Zato os 1 napreduje precej počasi in zdaj zaostaja za povprečjem. Kar zadeva prevzete obveznosti, sta osi 2 in 3 najnaprednejši, pri čemer je os 2 zelo blizu 100 %, os 3 pa se približuje 95 %. Vendar je hitrejši napredek od leta 2012 mogoče opaziti pri osi 4 (in osi 5). Os 4 je do maja 2015 skoraj dohitela ostale osi: v manj kot treh letih se je razlika od povprečja z 29 odstotnih točk zmanjšala na 10 odstotnih točk, z močno pospešitvijo po maju 2014 (+42 %).



2.4.Izvrševanje proračuna s strani Komisije V skladu s finančnim načrtovanjem so bile zadnje letne obveznosti za obdobje 2007–2013 predvidene v proračunu EU leta 2013. Leta 2014 je bilo 13,9 % (567,25 milijona EUR) skupnih sredstev plačanih kot vmesna plačila; 83,8 % za konvergenčne (475,49 milijona EUR) in 16,2 % za nekonvergenčne regije (91,76 milijona EUR). Podrobne informacije so na voljo v Prilogi 1 in spremnem delovnem dokumentu služb Komisije. 2.5.Uporaba tehnične pomoči s strani držav članic Leta 2014 je za sredstva v proračunu za tehnično pomoč (os 5) obveznosti prevzelo 23 držav članic. Za večje zneske so obveznosti prevzele Hrvaška (100 % sredstev ESR, odobrenih za os 5), Poljska (8,2 %), Švedska (6,5 %), Danska (6 %), Belgija (5,8 %) in Romunija (7 %). Financirani ukrepi so vključevali izboljšanje upravne zmogljivosti, razvoj informacijske tehnologije, obveščanje in informiranje javnosti ter podporo upravljanju in izvajanju operativnih programov. Diagram prikazuje precejšnje povečanje, ki se je začelo maja 2013; 45-odstotna stopnja prevzetih obveznosti je čez dve leti dosegla 84 %. 2.6.Uporaba tehnične pomoči s strani Komisije Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) je začel veljati 1. januarja 2014 in je nadomestil ESR. Zato Komisija v letu 2014 ni odobrila novih ukrepov v okviru tehnične pomoči ESR. 2.7.Usklajevanje ESR s strukturnimi skladi in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP) Na podlagi operativnih programov je mogoče ugotoviti, da se vse države članice že od začetka zavedajo potrebe po zagotavljanju skladnosti in usklajenosti med ESR in strukturnimi skladi ter EKSRP pri izvajanju ESR. Letna poročila držav članic o izvajanju ne obravnavajo izrecno temeljnih težav usklajevanja. 2.8.Nepravilnosti, o katerih so poročale države članice Države članice so v zvezi z ESR v letu 2014 odkrile 102 nepravilnosti, ki sta zajemali 8,7 milijona EUR (kar pomeni 1,5 % potrjenih odhodkov), in poročale o njiju. Pet držav članic je za 11 nepravilnosti poročalo, da so goljufive; zajemale so 2,1 milijona EUR. 3.OCENA IZVAJANJA ESR PO OSEH

Na dan 31. maja 2015 je bila pomoč ESR odobrena za skupaj 134 689 operacij. Spodnja preglednica povzema razvoj števila operacij v obdobju med julijem 2012 in majem 2015. Razbrati je mogoče, da se od leta 2012 letna stopnja naraščanja zmanjšuje, čeprav je njena vrednost v dvomestnih številkah. Preglednica 5 Operacije ESR Operacije Julij 2012 = 100 Δ % leto/leto 31. julij 2012 84 489 100 31. maj 2013 104 848 124 +24 % 31. maj 2014 121 073 143 +15,5 % 31. maj 2015 136 489 161,5 +12,7 % Povprečni skupni stroški na operacijo znašajo 67 941 EUR, pri čemer skupna javna pomoč znaša 46 525 EUR, prispevek ESR pa 28 635 EUR. Zasebni prispevek znaša 21 416 EUR, kar je malo več kot 30 % skupnih upravičenih stroškov. Ti zneski pomenijo rahlo povečanje (+1.5 %) v primerjavi z letom 2014. 3.1.Os 1. Ukrepi za prilagoditev ribiške flote Skupnosti 3.1.1.Gospodarska uspešnost ribiške flote EU leta 2013 (na podlagi letnega gospodarskega poročila za leto 2015) Podatki za leto 2013, na katerih temelji letno gospodarsko poročilo za leto 2015, kažejo, da je bila ribiška flota EU leta 2013 na splošno dobičkonosna, saj je ustvarila 6,8 milijarde EUR prihodkov, 3,4 milijarde EUR bruto dodane vrednosti, 506 milijonov EUR čistega dobička in 7,8 % neto stopnje dobička. Ta pozitivni trend se odraža tudi v pozitivnih pričakovanjih industrije, ki se zadnja leta odloča za vse več naložb (predvsem v nova ribiška plovila in opremo). Vendar splošni pozitivni trend ne velja za vse flote EU, saj so imele tri nacionalne flote, tj. belgijska, finska in portugalska, v letu 2013 izgube. To splošno izboljšanje gospodarske uspešnosti flote je mogoče večinoma pripisati pozitivnemu razvoju cen ob prvi prodaji za nekatere pomembne vrste rib, prehodu na z gorivom varčnejšo ribolovno orodje in zamenjavi motorjev (v nekaterih primerih s pomočjo ESR), konsolidaciji flote ter spremembam v načinu ribolova in trženja. Tudi nižje cene goriv in zmanjšanje porabe goriva za približno 10 odstotkov med letoma 2008 in 2013 so prispevali k boljši gospodarski uspešnosti večine flot EU. Poraba goriva, ki se je začela zmanjševati v času visokih cen goriva, pa še vedno upada, čeprav so zdaj cene goriva nižje. Podatki v letnem gospodarskem poročilu kažejo velike razlike med regijami (zlasti za Sredozemlje) in med segmenti flote. V obdobju 2008–2013 se je uspešnost malega priobalnega ribolova zmanjševala, uspešnost industrijskih flot pa precej izboljšala. 3.1.2.Trajna ukinitev ribolovnih dejavnosti Do 31. maja 2015 je ESR prispeval k 4 267 operacijam za trajno ukinitev (+4 % v primerjavi z 31. majem 2014), pri čemer so skupni javni stroški znašali 935,81 milijona EUR, ESR pa je prispeval 546,34 milijona EUR. Stroški na operacijo se v primerjavi s prejšnjimi leti niso bistveno spremenili. Skupni stroški na operacijo znašajo 219 313 EUR, pri čemer sredstva ESR znašajo 128 038 EUR (peti najvišji znesek z vidika odobrenih sredstev ESR).



Podatek vključuje manjše število operacij prerazporeditve (48). Stroški za prerazporeditev (383 131 EUR, vključno z 237 249 EUR iz ESR) so za 73 % višji od stroškov za razrez. 3.1.3.Začasna ukinitev ribolovnih dejavnosti Začasna ukinitev je tako kot v prejšnjih letih še vedno najpogosteje uporabljen ukrep glede na število operacij (63 152 operacij, tj. 46,27 % vseh operacij). Vendar se je pomembnost podpore za začasno ukinitev v obdobju med majem 2014 in majem 2015 v relativnem smislu zmanjšala za 10 %. Povprečni stroški na operacijo v okviru tega ukrepa še naprej ostajajo najnižji v ESR (6 109 EUR skupnih stroškov, od tega 3 608 EUR stroškov ESR), znižujejo pa se že od julija 2012. 3.1.4.Naložbe v ribiška plovila in selektivnost Naložbe v selektivnost in ribiška plovila ostajajo drugi najpogosteje uporabljeni sklop ukrepov ESR (13 019 operacij), vendar se je njihova relativna pomembnost od maja 2013 zmanjšala (z 10,8 % na 9,54 %). Skupne naložbe so znašale 509,6 milijona EUR, pri čemer je javni del skupaj znašal 210,53 milijona EUR. Prispevek ESR k javnemu delu je znašal 121,93 milijona EUR (3,12 % vseh prevzetih obveznosti ESR v primerjavi z 2,86 % v prejšnjem letu).

Stroški na operacijo so znašali 39 143 EUR, pri čemer je javni prispevek znašal 16 171 EUR (9 366 EUR iz ESR). Zasebni prispevek na operacijo je bil znaten: 23 000 EUR. Zgornji podatki zajemajo 1 509 zamenjav motorjev in 954 zamenjav orodja. Zamenjave motorjev zajemajo nekoliko več kot 1 % skupnega števila operacij, vendar hkrati le 0,31 % vseh prevzetih obveznosti ESR. Skupni stroški na operacijo znašajo 32 753 EUR, pri čemer je ESR prispeval 8 057 EUR, 5 890 EUR pa je nacionalnih javnih prispevkov. Ukrep je uporabilo 12 držav članic. Francija (516), Španija (348), Portugalska (220), Italija (111), Grčija (102) in Združeno kraljestvo (92) zajemajo 99 % skupnega števila operacij. Ob upoštevanju velikosti flot pa so tri najbolj intenzivne uporabnice Belgija (zamenjali so motorje pri 24,39 % flote), Francija (7,3 %) in Ciper (4,9 %). Skupni stroški na operacijo so pri zamenjavi orodja nižji, in sicer znašajo 21 495 EUR, pri čemer je ESR prispeval 4 873 EUR, 4 600 EUR pa je nacionalnih javnih prispevkov. Skupaj je ta ukrep uporabilo 13 držav članic, Ciper (429), Španija (139), Grčija (118), Italija (88) in Združeno kraljestvo pa zajemajo 80 % skupnega števila operacij. 3.1.5.Mali priobalni ribolov Operacij za mali priobalni ribolov je še vedno malo, saj zajemajo le 4,21 % skupnega števila operacij, hkrati pa le 0,97 % vseh prevzetih obveznosti ESR. Skupni stroški na operacijo znašajo 11 808 EUR, pri čemer je javni prispevek znašal 9 586 EUR. Vrednost dela ESR, 6 620 EUR, je druga najnižja po začasni ukinitvi. Zasebni prispevek je znašal 2 222 EUR. 3.1.6.Socialno-ekonomska nadomestila za upravljanje ribiške flote Število operacij v okviru tega ukrepa je zelo podobno prejšnjemu: 4,17 % skupnega števila operacij, vendar hkrati le 1,82 % prevzetih obveznosti ESR. Skupni stroški na operacijo znašajo 36 991 EUR, pri čemer je javni prispevek znašal 20 961 EUR (12 499 EUR iz ESR). Zasebni prispevek, ki znaša 16 000 EUR, je precej večji kot pri malem priobalnem ribolovu. Na splošno število operacij v okviru osi 1 in njihovi stroški potrjujejo relativni padec v zadnjih letih. 3.2.Os 2. Ribogojstvo, ribolov v celinskih vodah, predelava in trženje proizvodov ribištva in ribogojstva 3.2.1.Ribolov v celinskih vodah Ribolovnih dejavnosti v celinskih vodah je še vedno malo, kar zadeva skupne stroške pa so zelo majhne. Vendar se je število operacij med 31. majem 2014 in 31. majem 2015 povečalo za 41 %. 31. maja 2015 je bilo 1 327 takšnih operacij (0,97 % vseh operacij). Njihov delež zajema le 0,44 % vseh prevzetih obveznosti ESR, kar pomeni, da je to druga najmanjša postavka v smislu prevzetih obveznosti. Kar zadeva prevzete obveznosti ESR na operacijo, so te operacije četrte najcenejše, pri čemer so z 12 892 EUR njihovi stroški več kot polovico nižji od povprečnih stroškov ESR na operacijo. Skupni stroški na operacijo znašajo 33 089 EUR in so tako tretji najnižji. Javni nacionalni prispevek znaša 9 390 EUR, zasebni prispevek na operacijo pa 10 800 EUR. 3.2.2.Akvakultura Kot je bilo že navedeno, so ukrepi na področju akvakulture drugo največje področje naložb za ESR. Število operacij je precej majhno (8 358 operacij, tj. 6,12 % vseh operacij), vendar zajemajo 14,33 % prevzetih obveznosti ESR. Skupni stroški na operacijo znašajo 186 042 EUR (+4 % v primerjavi z majem 2014), pri čemer je 87 261 EUR zasebnih prispevkov (+8,3 %), 31 783 EUR nacionalnih javnih sredstev (+5,7 %) in 66 998 EUR prispevkov iz ESR (–2,0 %). Vse prevzete obveznosti znašajo 1 554,9 milijona EUR, pri čemer je 559,97 milijona EUR sredstev ESR, 265,6 milijona EUR nacionalnih javnih prispevkov in 729,3 milijona EUR zasebnih sredstev. Približno 60 % operacij se nanaša na posodobitev in širitev obstoječih gojilnic, 19 % na okoljske ukrepe v akvakulturi, 17,6 % pa na nove proizvodne zmogljivosti. Za slednje se porabi največ sredstev ESR (155 727 EUR), sledijo jim vzgajališča (130 802 EUR) in ukrepi v zvezi z zdravjem živali (106 628 EUR). Pri preostalih ukrepih je prispevek ESR manjši od 60 000 EUR. 1 EUR pomoči ESR ustvari 1,78 EUR nacionalnih virov, pri čemer je 1,31 EUR zasebnih in 0,47 EUR javnih virov. 3.2.3.Predelava Ukrepi predelave ostajajo največja odhodkovna postavka v smislu prevzetih obveznosti ESR. Relativna pomembnost operacij predelave se povečuje že od konca julija 2012 (+37 %). Medtem ko 5 016 operacij pomeni le 3,68 % vseh operacij, te zajemajo 17,53 % prevzetih obveznosti ESR. Skupni stroški operacij znašajo 2,39 milijarde EUR, pri čemer je 1,33 milijarde EUR zasebnih virov in 1,06 milijarde EUR javnih virov, od katerih je 685 milijonov EUR prispevkov ESR, preostali znesek pa izvira iz javnih nacionalnih prispevkov. Skupni stroški na operacijo znašajo 476 314 EUR (dvakrat več kot za operacijo za trajno ukinitev). Zasebni prispevek znaša 265 822 EUR, javni prispevek pa 210 492 EUR, pri čemer sredstva ESR znašajo 136 605 EUR (tretji največji znesek).

Približno 75 % operacij je namenjenih izgradnji novih predelovalnih obratov ali posodobitvi ali širitvi obstoječih obratov, 20 % je namenjenih posodobitvi objektov za trženje, ostale pa izgradnji novih objektov za trženje. Stroški ESR na operacijo presegajo 160 000 EUR za predelovalne obrate, 155 000 EUR za izgradnjo objektov za trženje in 49 500 EUR za posodobitev objektov za trženje. 1 EUR sredstev ESR ustvari 2,49 EUR nacionalnih prispevkov, od tega 1,95 EUR zasebnih virov, ostalo pa so javni viri. 3.3.Os 3. Ukrepi v skupnem interesu 3.3.1.Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja in zavetja ESR je do 31. maja 2015 prispeval k 1 702 infrastrukturnima projektoma (1,25 % vseh). Skupne naložbe znašajo 815,3 milijona EUR (+17 % v primerjavi z majem 2014); javni prispevek je znašal 745 milijonov EUR (+16,5 %), pri čemer je 435,96 milijona EUR prispevkov iz ESR (+10 %). Infrastrukturni projekti ostajajo najdražji, kar zadeva skupne naložbe na projekt (479 043 EUR), sredstva ESR (256 141 EUR, –6,5 %) in nacionalne javne prispevke (181 600 EUR, +8,4 %). 3.3.2.Razvoj novih trgov in oglaševalske kampanje Do 31. maja 2015 je bilo število financiranih operacij na tem področju precej majhno (2 363 operacij, tj. 1,73 % vseh), vendar se je zanje porabilo 3,63 % vseh prevzetih obveznosti ESR. Skupni stroški so znašali 245,2 milijona EUR, pri čemer so javni prispevki znašali 228,14 milijona EUR (141,73 milijona EUR sredstev ESR), zasebni prispevki pa le 17 milijonov EUR. Skupni stroški na operacijo znašajo 103 758 EUR (+4,2 % v primerjavi z majem 2014), pri čemer je 59 979 EUR sredstev ESR (+2,5 %), 36 570 EUR nacionalnih javnih sredstev (+10,5 %) in 7 210 EUR (–9,8 %) zasebnih prispevkov. 3.3.3.Pilotne operacije Pilotne operacije vključujejo poskusno uporabo selektivnejših ribolovnih tehnik za pridobivanje in razširjanje novega tehničnega znanja, ki jih izvaja pristojni organ, ki ga za ta namen določi država članica v partnerstvu z znanstvenim ali tehničnim organom. Podatki z dne 31. maja 2015 ostajajo skromni, saj 716 operacij pomeni le 0,52 % vseh operacij, kar pa je kljub temu precej večja številka kot tista z dne 31. maja 2014 (+20,5 %); za operacije je bilo namenjenega 2,64 % sredstev ESR in 3,87 % nacionalnih javnih sredstev. Skupni stroški so znašali 234,6 milijona EUR, pri čemer je bilo 197,6 milijona EUR javnih stroškov (103,2 milijona EUR sredstev ESR). Skupni stroški na operacijo znašajo 327 691 EUR, pri čemer je 275 976 EUR javnih stroškov (144 164 EUR iz ESR, druga največja postavka) in 51 716 EUR zasebnih stroškov. 1 EUR sredstev ESR ustvari 1,27 EUR nacionalnih sredstev, pri čemer je zasebnih sredstev le 25 % tega zneska. To je eden od najmanjših učinkov finančnega vzvoda in torej poudarja potrebo po javnem financiranju za spodbujanje inovacij.



3.4.Os 4. Trajnostni razvoj ribolovnih območij Napredek pri izvajanju osi 4 je bil v obdobju med majem 2014 in majem 2015 enako hiter kot v prejšnjih letih. 21 držav članic, ki izvajajo os 4, je izbralo svoje lokalne akcijske skupine za ribištvo, tako da je bilo do maja 2015 teh skupin 312. Lokalne akcijske skupine za ribištvo in nosilci projektov ter organi za upravljanje in posredniški organi so dejavno pripravljali, izbirali, potrjevali ter plačevali projekte. S tem povezane številke kažejo postopno povečevanje odobritev projektov: medtem ko je bilo na terenu konec leta 2012 odobrenih le 2 756 projektov, je ta številka v enem letu narasla na 6 353 projektov. Ta trend se je nadaljeval, tako da je bilo do 31. maja 2015 odobrenih 11 299 projektov (+28,4 %), kar pomeni 8,28 % vseh projektov in 11,47 % vseh prevzetih obveznosti ESR.