POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o kratkoročnih statističnih kazalcih v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1165/1998 z dne 19. maja 1998 /* COM/2014/0381 final */





1. Uvod Evropski kratkoročni statistični kazalci opisujejo najnovejši razvoj na štirih glavnih področjih evropskega gospodarstva: industrija, gradbeništvo, trgovina na drobno in storitve (razen finančnih storitev). Kratkoročni statistični kazalci za vsako področje določajo več kazalcev, kot so proizvodnja, promet, prodajne cene (pogosto tudi cene proizvajalca), število zaposlenih, opravljene ure, bruto plače in številni drugi. Pravna podlaga kratkoročnih statističnih kazalcev je Uredba Sveta (ES) št. 1165/1998[1], kot je bila spremenjena (v nadaljnjem besedilu: uredba o kratkoročnih statističnih kazalcih). Člen 14(2) navedene uredbe določa: „Komisija do 11. avgusta 2008 in kasneje ponovno vsaka tri leta predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o statističnih podatkih, zbranih v skladu s to uredbo, zlasti o njihovi ustreznosti in kakovosti ter reviziji kazalcev. V poročilu se posebej obravnavajo tudi stroški statističnega sistema in obremenitev poslovanja podjetij zaradi te uredbe v razmerju z njenimi koristmi. Vsebuje poročila o najboljših praksah za zmanjševanje obremenitev poslovanja podjetij in navaja načine zmanjšanja obremenitve in stroškov.“ To poročilo je naslednje v sklopu poročil, ki sta bili v skladu z navedenim členom predloženi junija 2008 in junija 2011[2]. V oddelku 2 sta opisana uporaba kratkoročnih statističnih kazalcev ter njihov pomen za ključne evropske politike in usmerjanje evropske monetarne politike. V njem je naveden tudi pomemben napredek v zvezi s kratkoročnimi statističnimi kazalci po zadnjem poročilu o kakovosti iz junija 2011. V oddelku 3 so podrobneje opisani različni vidiki kakovosti kratkoročnih statističnih kazalcev. V oddelku 4 so predstavljeni stroški in obremenitev zaradi zbiranja in obdelave podatkov za namene kratkoročnih statističnih kazalcev ter nekateri primeri, kako so države članice te stroške in obremenitev zmanjšale. Zadnji oddelek vsebuje napoved prihodnjega razvoja na področju kratkoročnih statističnih kazalcev. Pregled kratkoročnih statističnih kazalcev in najpomembnejših dogodkov Zbiranje kratkoročnih statističnih kazalcev je bil pomemben dejavnik, ki je omogočil vzpostavitev euroobmočja in spremljanje evropske monetarne politike[3]. Od prvotnih 22 glavnih evropskih ekonomskih kazalcev (PEEI)[4], ki so bili razviti za spremljanje gospodarskega razvoja Evropske unije in njenih držav članic ter predvsem za izvajanje monetarne politike na euroobmočju, jih kratkoročni statistični kazalci vključujejo osem: industrijska proizvodnja, industrijske prodajne cene na domačem trgu, industrijske uvozne cene, proizvodnja v gradbeništvu, obseg trgovine na drobno in popravil, promet storitev (razen storitev trgovine na drobno), (druge) storitve, prodajne cene za storitve in gradbena dovoljenja. Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke so med najpomembnejšimi uporabniki kratkoročnih statističnih kazalcev. Drugi pomembni uporabniki so Evropska komisija, nacionalne vlade, raziskovalni inštituti, podjetja in poslovne organizacije. Mediji navadno namenijo veliko pozornosti sporočilom za javnost o kratkoročnih statističnih kazalcih. Kratkoročni statistični kazalci med drugim zagotavljajo pomembne vhodne podatke za druga statistična področja, kot so nacionalni računi. Kratkoročni statistični kazalci so med najpomembnejšimi statističnimi podatki, ki jih pripravlja Statistični urad Evropske unije (Eurostat). Najpogosteje se uporabljajo za analize gospodarskih gibanj, napovedovanje in modeliranje, vendar so potrebni tudi za pripravo političnih odločitev, za raziskovalne namene, za preverjanje in potrjevanje podatkov iz drugih virov ter kot podlaga poslovnih odločitev (npr. v tržnih raziskavah). Podjetja lahko rezultate na podlagi kratkoročnih statističnih kazalcev uporabljajo tudi za različne druge namene (npr. uporaba indeksov prodajnih cen za indeksiranje pogodb). Od sprejetja zadnjega poročila o kakovosti kratkoročnih statističnih kazalcev junija 2011 so se zgodile številne spremembe. Z začetkom veljavnosti Uredbe Komisije (EU) št. 461/2012 z dne 31. maja 2012[5] so se prenehali zbirati podatki o novih industrijskih naročilih, pri čemer je bilo zadnje sporočilo za medije v zvezi s tem, ki je vključevalo podatke za december 2011, objavljeno 22. februarja 2012. Prvotni namen teh podatkov je bil zagotoviti glavni kazalec in zgodnje sporočilo o razvoju industrijske proizvodnje. Vendar se je njihova zmogljivost napovedovanja na evropski ravni izkazala za precej omejeno in Odbor za evropski statistični sistem se je odločil, da je treba ukiniti obvezno zbiranje podatkov za spremenljivke novih industrijskih naročil na evropski ravni. Marca 2012 je bila za evropske kratkoročne statistične kazalce uvedena nova metoda sezonske prilagoditve. Namen sezonske prilagoditve je omogočiti primerljivost podatkov za različne mesece ali četrtletja, tako da se odpravijo sezonski učinki, kot sta zmanjšanje industrijske proizvodnje med poletnimi počitnicami ali povečanje prometa trgovine na drobno pred božičem. Eurostat je v referenčnem letu 2012 začel uporabljati metodo posredne sezonske prilagoditve, pri kateri so sklopi nacionalnih podatkov najprej sezonsko prilagojeni, potem pa se kot ponderirana povprečja uporabijo za oblikovanje evropskih agregatov. V preteklosti je Eurostat uporabljal neposreden pristop h kratkoročnim statističnim kazalcem, kar pomeni, da so bili neprilagojeni nacionalni podatki združeni na evropski ravni, ki je bila potem sezonsko prilagojena. Nova metoda zagotavlja skladnost evropskih in nacionalnih agregatov ter je v skladu tudi s smernicami evropskega statističnega sistema (ESS) za sezonsko prilagoditev. Oktobra 2012 so se za kratkoročne statistične kazalce začele uporabljati smernice ESS o revizijski politiki. Evropski agregati osmih kratkoročnih PEEI in na področju trgovine na drobno so zdaj revidirani in objavljeni le enkrat na mesec. Datumi so vnaprej objavljeni v koledarju objav kratkoročnih statističnih kazalcev[6]. Nacionalni podatki se še naprej posodabljajo, takoj ko so na voljo nove informacije. Na začetku leta 2013 se je osnova za določitev kratkoročnih kazalcev iz leta 2005 prenesla v leto 2010. To je vključevalo posodobitev ponderjev, ki se uporabljajo za izračun evropskih agregatov, tako da izražajo gospodarsko strukturo v letu 2010 (prenos osnove), in aritmetično spremembo referenčnega leta (povprečna vrednost 100 v letu 2010 namesto v letu 2005). Od leta 2013 so četrtletni podatki o opravljenih urah in bruto plačah na voljo za trgovino na drobno in popravila ter druge storitve. Pravna podlaga tega je bila Uredba Komisije (ES) št. 329/2009[7]. Področje uporabe in kakovost kratkoročnih statističnih kazalcev Področje uporabe in skladnost z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih Eurostat vsakih šest mesecev spremlja skladnost držav članic z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih v smislu zanesljivosti, pravočasnosti, skladnosti in primerljivosti, pri čemer je mogoče opaziti visoko stopnjo skladnosti in stalen napredek. Na podlagi različnih vidikov kakovosti iz Kodeksa ravnanja evropske statistike[8] je za posamezno državo izračunana celovita ocena skladnosti, ki vključuje vse kazalce. Povprečna ocena v EU-28 je bila 1. oktobra 2013 9,6 (od 10), kar je bilo enako kot 1. aprila 2013. Večina držav članic v celoti ali skoraj v celoti izpolnjuje določbe zadevne uredbe. Natančnost, zanesljivost, skladnost in primerljivost Z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih in z njo povezanimi akti je bil uveden sklop skupnih opredelitev za kratkoročne statistične kazalce, ki jih uporabljajo vse države članice. Eurostat in nacionalni statistični uradi sodelujejo, da bi zagotovili visoko stopnjo natančnosti, zanesljivosti in skladnosti kratkoročnih statističnih kazalcev. Metodološki okvir, vzpostavljen z zadevno uredbo, se stalno izboljšuje na podlagi posvetovanj tehničnih strokovnjakov in posebnih tematskih projektnih skupin. Opozoriti je treba, da ni potrebno, da so metodologije v državah članicah enake. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti ter nacionalnih razlik, npr. glede velikosti, gospodarske strukture in razpoložljivosti upravnih podatkov, se lahko države članice v skladu z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih svobodno odločajo o najučinkovitejših in najuspešnejših načinih zbiranja in obdelave podatkov. Eurostat sodeluje tudi z drugimi mednarodnimi organizacijami, predvsem z OECD, da bi se povečala primerljivost podatkov in metod tudi zunaj Evropske unije. Pravočasnost in točnost Pri kratkoročnih statističnih kazalcih je ključna čimprejšnja razpoložljivost podatkov. Zato uredba o kratkoročnih statističnih kazalcih določa sorazmerno kratke roke za predložitev nacionalnih podatkov Eurostatu[9]. V preglednici 1 so navedeni sedanji roki za prenos podatkov Eurostatu (tretji stolpec) in ciljni datumi, ki jih je v svojem najnovejšem poročilu o informacijskih zahtevah v evropski monetarni uniji določil Ekonomsko-finančni odbor. V zadnjem stolpcu so navedeni sedanji roki za objavo (npr. prek sporočil za javnost). Na splošno se pravočasnost kratkoročnih statističnih kazalcev lahko obravnava kot zelo dobra. Morebitne zamude nastanejo, kadar je zadnji dan roka za predložitev konec tedna ali na državni praznik. Uporabniki so veliko vnaprej obveščeni o datumih objave sporočil za javnost prek koledarja objav teh sporočil na spletnem mestu Eurostata[10]. V preteklih letih so se upoštevali vsi datumi, objavljeni v koledarju. Preglednica 1: Pravočasnost – dnevi od konca referenčnega obdobja do roka za predložitev, uredba o kratkoročnih statističnih kazalcih, cilj Ekonomsko-finančnega odbora (EFC) in dejanska objava agregatov EU (stanje maja 2013) Kazalec || Periodičnost || Roki iz uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih a) || Cilji EFC za leto 2013 b) || Objava skupnih vrednosti EU c) Industrijska proizvodnja || mesečno || 40 || 40 || 44 Industrijske prodajne cene na domačem trgu || mesečno || 35 || 35 || 33 Industrijske uvozne cene || mesečno || 45 || 45 || 37 Proizvodnja v gradbeništvu || mesečno || 45 || 45 || 47 Gradbena dovoljenja || četrtletno || 90 || 90 || 89 Promet za trgovino na drobno in popravila || mesečno || 30 || 30 || 36 Promet za (druge) storitve || četrtletno || 60 || 60 || 65 Prodajne cene za storitve || četrtletno || 90 || 90 || 91 a) Roki za predložitev podatkov Eurostatu v skladu z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih; za manjše države pogosto veljajo daljši roki. b) Cilji, določeni v poročilu Ekonomsko-finančnega odbora o stanju na področju informacijskih zahtev EMU za leto 2013. c) Dnevi od konca referenčnega obdobja do objave (npr. sporočila za javnost, objave podatkov). Nekaj zamud zaradi praznikov v maju (referenčni mesec). Revizije kratkoročnih statističnih kazalcev Prvi rezultati kratkoročnih kazalcev delno temeljijo na predhodnih, ocenjenih in nepopolnih podatkih. Po prvi objavi podatkov so rezultati raziskovanja pogosto izboljšani, ker so dodani prispevki podjetij, ki so prepozno predložila podatke. Podatki so revidirani zaradi številnih drugih razlogov, vključno s sezonsko prilagoditvijo, primerjalnimi analizami, novimi in/ali boljšimi viri podatkov ter popravki napak ali metodološkimi spremembami, vendar je obseg revizij navadno precej omejen, zlasti na ravni agregatov EU in za euroobmočje. Za oceno kakovosti prvih rezultatov štirih kratkoročnih statističnih kazalcev, objavljenih vsak mesec v sporočilu za javnost, je analiza sprememb med prvo in drugo objavo mesečnih stopenj rasti vključevala obdobje 2011–2013. Preglednica 2: Obseg revizij za štiri glavne kratkoročne statistične kazalce, 2011–2013 a) 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || Povprečna revizija b) || Povprečna absolutna revizija c) || Povprečna absolutna stopnja rasti || Relativna povprečna revizija d) Industrijska proizvodnja || 0,1 || 0,2 || 0,7 || 0,2 Industrijske prodajne cene na domačem trgu || 0,0 || 0,0 || 0,4 || 0,1 Proizvodnja v gradbeništvu || 0,0 || 0,7 || 1,5 || 0,4 Obseg trgovine na drobno || 0,0 || 0,2 || 0,6 || 0,4 a) Sezonsko prilagojene stopnje rasti kazalcev za euroobmočje. b) Razlike med stopnjami rasti ob drugi in prvi objavi, povprečje v obdobju 2011–2013. c) Absolutne razlike med stopnjami rasti ob drugi in prvi objavi, povprečje v obdobju 2011–2013. d) Razmerje med absolutno revizijo (tretji stolpec) in absolutno stopnjo rasti ob drugi objavi (četrti stolpec), povprečje v obdobju 2011–2013. Razlike so posledice napak pri zaokroževanju. V preglednici 2 je prikazan povprečen obseg revizij stopenj rasti med prvo in drugo objavo (en mesec pozneje), kar zadeva agregate euroobmočja za štiri kazalce, ki jih obravnava sporočilo za javnost (drugi stolpec). Ta vrednost je blizu nič, kar pomeni, da se revizije stopenj rasti navzgor in navzdol skoraj nevtralizirajo, tj. ni sistematične težnje k precenjevanju ali podcenjevanju rezultatov. V absolutnem smislu (tretji stolpec) povprečne revizije znašajo od skoraj nič za industrijske prodajne cene do 0,7 odstotne točke za proizvodnjo v gradbeništvu. Razlogi za razlike med posameznimi kazalci so večinoma metodološki. Medtem ko industrijske prodajne cene pogosto sploh niso revidirane, so lahko proizvodni kazalci revidirani več let po svoji prvi objavi. Povprečne stopnje rasti (v absolutnem smislu ob drugi objavi) so navedene v četrtem stolpcu. V zadnjem stolpcu je prikazan odnos med revizijo stopnje rasti in samo stopnjo rasti (ob drugi objavi). Na podlagi tega je mogoče natančneje oceniti obseg revizij, saj je razlika, ali se na primer revizija v višini 0,2 odstotne točke uporabi za sorazmerno visoko ali sorazmerno nizko stopnjo rasti. Dostopnost, jasnost in razpoložljivost metapodatkov Vsi rezultati kratkoročnih statističnih kazalcev so prosto dostopni na spletnem mestu Eurostata. Poseben oddelek, namenjen kratkoročnim statističnim kazalcem, je mogoče najti pod naslovom „Industry, trade and services“ (Industrija, trgovina in storitve) ali z uporabo iskalnika[11]. Eurostat v zvezi s kratkoročnimi statističnimi kazalci objavi 48 sporočil za javnost na leto, tj. mesečna sporočila za javnost za štiri glavne kazalce (industrijsko proizvodnjo, industrijske prodajne cene, proizvodnjo v gradbeništvu in obseg trgovine na drobno). V preteklih letih so bila vsa sporočila za javnost objavljena v roku. Poleg tega je bilo od zadnjega poročila o kakovosti kratkoročnih statističnih kazalcev leta 2011 objavljenih sedem številk publikacije „Statistics in focus“, ki poleg tega, da zagotavlja kvantitativne podatke, obravnava izbrana metodološka vprašanja in analizira trenutna gospodarska gibanja. Obsežne, namenske in podrobne razlage metodoloških vprašanj (metapodatki) so prav tako na voljo, delno v publikaciji „Statistics in focus“ (glej zgoraj) in tudi na spletnem mestu Eurostata. Podrobne razlage statističnih konceptov so objavljene v spletnem slovarju „Statistics Explained“, podobnem Wikipediji. Zbirka podatkov „viri kratkoročnih statističnih kazalcev“ vsebuje podrobne informacije o statističnih postopkih, pravnih vprašanjih, pravilih o zaupnosti, kakovosti podatkov in nacionalnih metodah zbiranja podatkov. Poleg tega so za več ključnih kazalcev na voljo dodatne podrobne metodološke razlage („PEEIs in focus“)[12]. Stroški za statistični sistem in obremenitev podjetij Merjenje stroškov (za statistične sisteme, v zvezi z zbiranjem, obdelavo in objavo podatkov) in obremenitve (za podjetja, ki zagotavljajo podatke) v zvezi s kratkoročnimi statističnimi kazalci je lahko le nepopolno. Vzorci so v državah članicah urejeni na različne načine, zato jih je težko primerjati. Poleg tega priprave kratkoročnih statističnih kazalcev ni mogoče v celoti ločiti od drugih statističnih kazalcev, pri čemer pogosto ni na voljo jasna metoda za pripis stroškov in obremenitev posebnim vrstam statističnih kazalcev (npr. podatki, zbrani z raziskovanjem kratkoročnih statističnih kazalcev, se bodo uporabili tudi za nacionalne račune). Končno uporabljajo države članice tudi različne metode zbiranja podatkov o stroških in obremenitvi (npr. z ločenim raziskovanjem, skupaj z obstoječimi raziskovanji ali z uporabo ocen strokovnjakov). Okvirni izračun obremenitve povprečnega podjetja (ki večinoma temelji na izpolnjenih vprašalnikih) je za osem zadevnih glavnih evropskih ekonomskih kazalcev naveden v preglednici 3. Zaradi lažje primerjave je obremenitev izračunana v minutah na mesec, tudi pri četrtletnih kazalcih. Kot je navedeno v preglednici 3, so med državami precejšnje razlike, pri čemer obremenitev zaradi izpolnjevanja vprašalnika znaša od skoraj nič do dve uri na mesec. Obremenitev nič navadno pomeni, da podatki niso bili zbrani z vprašalnikom o kratkoročnih statističnih kazalcih, ampak so bili pridobljeni iz drugih virov (pogosto upravnih virov o DDV) ali na podlagi drugih metod (npr. z združevanjem z drugimi statističnimi kazalci). Preglednica 3: Povprečne, najvišje in najnižje nacionalne vrednosti obremenitve (v minutah na mesec) podjetij, ki so odgovorila na vprašalnik, leta 2012 (EU-27) || Obremenitev leta 2012 (v minutah na mesec) || povprečna, neponderirana || največja || najmanjša Industrijska proizvodnja || 20 || 76 || 0 Industrijske prodajne cene || 19 || 120 || 1 Industrijske uvozne cene || 16 || 65 || 3 Proizvodnja v gradbeništvu || 21 || 115 || 0 Gradbena dovoljenja || 7 || 40 || 0 Obseg trgovine na drobno || 8 || 15 || 0 Promet za (druge) storitve || 5 || 13 || 0 Prodajne cene za storitve || 12 || 47 || 2 Preglednica 4: Razvoj statistične obremenitve podjetij in stroškov nacionalnih statističnih inštitutov (2009–2012) || Število držav članic, v katerih || se je obremenitev povečala || se je obremenitev zmanjšala || se obremenitev ni spremenila || primerjava ni mogoča Industrijska proizvodnja || 6 || 10 || 3 || 8 Industrijske prodajne cene || 8 || 11 || 4 || 4 Industrijske uvozne cene || 4 || 4 || 2 || 17 Proizvodnja v gradbeništvu || 3 || 13 || 6 || 5 Gradbena dovoljenja || 3 || 5 || 10 || 9 Obseg trgovine na drobno || 3 || 6 || 3 || 15 Promet za (druge) storitve || 5 || 13 || 4 || 5 Prodajne cene za storitve || 5 || 14 || 3 || 5 || Število držav članic, v katerih || so se stroški povečali || so se stroški zmanjšali || se stroški niso spremenili || primerjava ni mogoča Industrijska proizvodnja || 5 || 13 || 3 || 6 Industrijske prodajne cene || 8 || 12 || 4 || 3 Industrijske uvozne cene || 8 || 4 || 3 || 12 Proizvodnja v gradbeništvu || 8 || 11 || 4 || 4 Gradbena dovoljenja || 7 || 10 || 4 || 6 Obseg trgovine na drobno || 4 || 7 || 4 || 12 Promet za (druge) storitve || 6 || 13 || 3 || 5 Prodajne cene za storitve || 13 || 8 || 2 || 4 Za več držav članic so na voljo ocene obremenitve za leti 2009 in 2012. V preglednici 4 je navedeno število držav, v katerih se je povprečna mesečna obremenitev podjetij, ki so predložila podatke, povečala, zmanjšala ali je ostala nespremenjena (v zadnjem stolpcu je navedeno število držav, za katere podatki za leti 2009 in/ali 2012 niso na voljo). V spodnjem delu preglednice so navedeni enaki podatki za stroške statističnih inštitutov s pripravo različnih kazalcev. Na splošno so povprečna zmanjšanja obremenitve in stroškov izravnala vsa povečanja. Opozoriti je treba tudi, da je bil sporočeni obseg zmanjšanj obremenitve in stroškov v več primerih večji od obsega povečanj obremenitve in stroškov. Zato je mogoče domnevati, da se stanje v zvezi z obremenitvijo in stroški v celotni EU izboljšuje. Splošno zmanjšanje statistične obremenitve podjetij je mogoče pojasniti z manjšimi vzorci v večini držav članic za večino kratkoročnih statističnih kazalcev. Poleg tega se zdaj statistični podatki pogosteje zbirajo z elektronskimi raziskovanji in prek interneta, kar prinaša manjše stroške in obremenitve v primerjavi s tradicionalnimi metodami zbiranja, kot so vprašalniki, poslani po navadni pošti. Zdi se tudi, da se statistični uradi bolj zanašajo na upravne podatke, tj. podatke, ki jih že lahko zagotovijo davčne uprave ali zavodi za zaposlovanje, organi socialne varnosti ali organi za gradnjo. Čeprav se z uporabo obstoječih upravnih virov za statistične namene zmanjšuje obremenitev podjetij, lahko to poveča stroške za statistične urade, ker je morda treba podatke prilagoditi. Ker upravni podatki pogosto niso neposredno usklajeni s statističnimi koncepti kratkoročnih statističnih kazalcev, so potrebne prilagoditve, ki lahko vplivajo na kakovost podatkov. Pri uporabi upravnih podatkov je treba podatke tudi stalno usklajevati, zlasti v državah z decentralizirano upravo. Uporaba upravnih podatkov kot vhodnih podatkov za kratkoročne statistične kazalce predstavlja velik izziv, zlasti pri mesečnih kazalcih, v zvezi s katerimi so zahteve glede pravočasnosti in kratkih rokov zelo visoke. Upravni podatki se pogosto zbirajo manj pogosto, kot bi bilo potrebno za namene kratkoročnih statističnih kazalcev, in/ali so na voljo prepozno. S projektom v okviru Programa za posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine (MEETS)[13] je bila zagotovljena finančna podpora za analiziranje in izboljšanje uporabe upravnih podatkov za statistične namene, vključno z računi podjetij, ter zagotavljanje pomoči državam članicam, da bi namesto statističnih raziskovanj začele uporabljati upravne podatke in hkrati zagotovile visoko kakovost podatkov. Projekt je bil zaključen sredi leta 2013[14]. Prihodnji razvoj na področju kratkoročnih statističnih kazalcev Med letoma 2000 in 2012 se je delež industrije in gradbeništva v vseh gospodarskih dejavnostih zmanjšal s 27,3 % na 24,7 %. V istem obdobju se je delež tržnih storitev (razen bančnih in zavarovalniških) povečal s 43,2 % na 45,5 %[15]. Vendar sedanji kratkoročni statistični kazalci ne izražajo ustrezno velikega in naraščajočega gospodarskega pomena storitvenega sektorja. Na splošno so kazalci storitev manj pokriti, manj podrobni ter niso objavljeni tako pogosto kot podatki o industriji in gradbeništvu (glej prilogo). Da bi se povečala skladnost različnih evropskih statističnih podatkov o poslovanju in optimiziralo razmerje med koristmi in stroški ter obremenitvijo za pripravo teh podatkov, naj bi se ta statistična področja uskladila in tesneje povezala z okvirno uredbo o vključitvi statistike podjetij. V zvezi s tem je predviden tudi podroben pregled kratkoročnih statističnih kazalcev. Eurostat je leta 2011 začel intenzivno posvetovanje z vsemi ključnimi uporabniki in nacionalnimi pripravljavci kratkoročnih statističnih kazalcev, da bi se ocenili načini za izboljšanje teh kazalcev v zvezi s storitvenimi dejavnostmi. Ne glede na nekatere pomisleke v zvezi z možnim povečanjem stroškov in obremenitev je bilo pri posvetovanju ugotovljeno široko soglasje glede potrebe po izboljšanju na tem področju. Komisija namerava ob upoštevanju pripomb uporabnikov in pripravljavcev predlagati spremembe veljavne uredbe, da se zagotovi upoštevnost kratkoročnih statističnih kazalcev glede na naraščajočo gospodarsko pomembnost storitev v evropskem gospodarstvu, pri čemer bo v celoti upoštevala pomisleke v zvezi z večanjem stroškov in obremenitev njihove priprave. [1] UL L 162, 5.6.1998, str. 1. [2] COM(2008) 340 final, 9.6.2008 in COM(2011) 329 final, 8.6.2011. Leta 2003 je bilo objavljeno tudi poročilo o kakovosti: COM(2003) 36 final, 29.1.2003. [3] Statistične zahteve Evropske centralne banke na področju splošne gospodarske statistike, Evropska centralna banka, avgust 2000. [4] Izvirni seznam PEEI je bil oblikovan leta 2002 (Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o statistiki za euroobmočje, 27.11.2002, COM(2002) 661 final). [5] UL L 142, 1.6.2012, str. 26. [6] Koledar objav za kratkoročne statistične kazalce lahko prenesete z naslova: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [7] UL L 103, 23.4.2009, str. 3. [8] Kodeks ravnanja evropske statistike je na voljo na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/code_of_practice. [9] Prvotni roki iz Uredbe (ES) št. 1165/98 v zvezi s kratkoročnimi statističnimi kazalci so bili dodatno skrajšani z Uredbo (ES) št. 1158/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 (UL L 191, 22.7.2005, str. 1). [10] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/release_calendars/news_releases. Upoštevati je treba, da je na ta koledar vključenih veliko evropskih kazalcev, pri čemer niso vsi s področja kratkoročnih statističnih kazalcev. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [12] Viri kratkoročnih statističnih kazalcev in poročila „PEEIs in focus“ so na voljo na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/methodology. [13] Sklep št. 1297/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o uvedbi Programa za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS), UL L 340, 19.12.2008, str. 76. [14] Dobljeni rezultati so na voljo na: http://www.cros-portal.eu/content/admindata-sga-3. [15] Bruto dodana vrednost po osnovnih cenah, Eurostat, nacionalni računi, koda podatkov: [nama_nace10_k]. Priloga: Kratkoročni statistični kazalci (glavni evropski ekonomski kazalci v krepkem tisku), Q – četrtletni kazalec, M – mesečni kazalec Industrija || Gradbeništvo || Trgovina na drobno in popravila || Druge storitve Industrijska proizvodnja (M) || proizvodnja v gradbeništvu (M/Q) gradnja stavb gradbeni inženirski objekti || - || - Industrijski promet (M) Industrijski promet na domačem trgu Industrijski promet na zunanjem trgu (znotraj euroobmočja in zunaj euroobmočja) || - || promet za trgovino na drobno in popravila (M) || promet za (druge) storitve (Q) - || gradbena dovoljenja (Q) število stanovanj m2 uporabne talne površine || - || - Število zaposlenih (Q) || število zaposlenih (Q) || število zaposlenih (Q) || število zaposlenih (Q) Opravljene ure (Q) || opravljene ure (Q) || opravljene ure (Q) || opravljene ure (Q) Bruto plače (Q) || bruto plače (Q) || bruto plače (Q) || bruto plače (Q) Industrijske prodajne cene (M) Prodajne cene na domačem trgu Prodajne cene na zunanjem trgu (znotraj euroobmočja in zunaj euroobmočja) || prodajne cene v gradbeništvu/stroški v gradbeništvu (Q) || obseg trgovine na drobno (M) || prodajne cene (drugih) storitev (Q) Industrijske uvozne cene (M) (znotraj euroobmočja in zunaj euroobmočja) || - || - || -