1.Uvod

Energija je bistvena za naše vsakodnevno življenje: od jutranjega prižiganja luči do večerne vožnje domov z dela; od ogrevanja naših domov ter delovanja bolnišnic, šol in uradov do industrijskih dejavnosti. Prehod na čisto energijo je ključen za obsežno obravnavo podnebnih sprememb. Energija oblikuje našo gospodarsko uspešnost in svetovne geopolitične odnose. Zato spremljanje in razumevanje preteklih in prihodnjih dejavnikov, ki vplivajo na cene in stroške energije, zagotavljata ključne osnovne informacije za razprave o energetski in podnebni politiki ter za gospodarski razvoj po vsej EU.

Energetski sektor in energetska politika se razvijata, da bi omogočila prehod na čisto energijo. V EU in njenih državah članicah se pripravljajo načrti in poti za doseganje dogovorjenih energetskih in podnebnih ciljev za leto 2030, razvija se zasnova trgov električne energije in plina ter izvajajo izboljšave. Politike in ukrepi v podporo inovacijam in naložbam se stalno razvijajo, Evropska komisija pa je v skladu s svojimi zavezami iz pariškega podnebnega sporazuma nedavno sprejela dolgoročno strategijo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2050.

V tem poročilu in priloženem delovnem dokumentu služb Komisije so predstavljeni podrobni podatki ter analize gibanj cen in stroškov energije za gospodinjstva in industrijo v EU kot celoti, v državah članicah in pri naših trgovinskih partnerjih, in sicer za električno energijo, plin in naftne proizvode. V poročilu so obravnavani tudi podatki o obdavčitvi energije, prihodkih in subvencijah. Večina podatkov v poročilu izvira iz Eurostata (dopolnjena pa je s sektorskimi študijami in drugimi posebej zbranimi podatki). Preučitev gibanj cen pomaga oceniti konkurenco ter odnose med proizvajalci in potrošniki na energetskih trgih. Preučitev gibanj stroškov pomaga oceniti vpliv na energijsko revščino, konkurenčnost industrij, cenovno dostopnost energije na splošno in učinkovitost zasnov trgov. Poleg tega pomaga oceniti učinkovitost režimov subvencij, posledice za nacionalne proračune in prihodke ter potrebe po naložbah v evropski energetski sektor v postopku prehoda.

V tem poročilu je poudarjena stalna nestanovitnost cen energije, zlasti cen fosilnih goriv, ki se oblikujejo na svetovni ravni in katerih nedavna zvišanja močno vplivajo na gospodarstvo EU in zvišujejo stroške EU za energijo. Zvišanja cen krepijo močne gospodarske razloge za razogljičenje EU in povečujejo gospodarske koristi razogljičenja. V poročilu so ocenjene tudi izboljšave delovanja evropskih energetskih trgov in z njimi povezanega zakonodajnega okvira, ki se še izvajajo. To je pomembno, ker bodo učinkoviti energetski trgi znižali stroške energije, ohranjali konkurenčnost industrije, hkrati pa tudi zagotovili prihodke, potrebne za financiranje prihodnjih velikih naložb v ta sektor.

V okviru preučitve stroškov energije je v poročilu poudarjeno, da je treba zavarovati ranljiva gospodinjstva in zagotoviti, da industrija ni prikrajšana in odrinjena. Obravnava teh prehodnih in distribucijskih vidikov energetskega prehoda bo zagotovila, da se s tem prehodom in izpolnitvijo zavez EU iz pariškega podnebnega sporazuma zagotovijo gospodarske priložnosti za industrijo in gospodinjstva.





2.Gibanja cen energije

To poročilo vsebuje podatke in dokaze o gibanju vele- in maloprodajnih cen električne energije, plina in naftnih proizvodov v EU, državah članicah in nekaterih državah G20.

2.1.Cene električne energije

Na veleprodajnem trgu električne energije vse večje spajanje trgov in povezovalni daljnovodi očitno spodbujajo zbliževanje cen (kar je znak učinkovitejših trgov), razen v obdobjih skrajnih zvišanj in znižanj cen, ko so razlike med lokalno oskrbo v državah članicah prevelike, da bi jih bilo mogoče premostiti. Medtem ko vse večje uveljavljanje energije iz obnovljivih virov na splošno znižuje cene na promptnih trgih, so splošna gibanja cen še vedno pod prevladujočim vplivom cen premoga in plina, ki običajno določajo mejno ceno in so odgovorne na primer za naraščanje cen od poletja 2016 (ki se je še okrepilo zaradi ostre zime na začetku leta 2017).

Mednarodne primerjave še vedno kažejo, da so realne veleprodajne cene električne energije v EU višje kot v Združenih državah Amerike, Kanadi ali Rusiji (kjer se električna energija proizvaja s pretežno domačimi vodnimi viri in fosilnimi gorivi), vendar nižje kot na Kitajskem, Japonskem, v Braziliji in Turčiji.

Leta 2017 so se maloprodajne cene za gospodinjstva EU znižale prvič po letu 2008. Naraščajoče gibanje omrežnin, davkov in dajatev se je ustavilo. Dajatve se niso zvišale, delno zaradi vse nižjih stroškov na enoto za naložbe v obnovljive vire energije, ki so zmanjšali prihodke, potrebne za naložbe. Davki in dajatve predstavljajo do 40 % povprečnih cen električne energije v EU.