6.Finska je vlogo vložila na podlagi merila za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 odpuščenih presežnih delavcev v štirimesečnem referenčnem obdobju v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki so bili odpuščeni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost.

5.Vloga se nanaša na 568 odpuščenih delavcev v podjetju Broadcom Communications Finland ter pri dveh dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi. Glavno podjetje je delovalo v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 46 NACE Revizija 2 („Posredništvo in trgovina na debelo, razen z motornimi vozili“). Do odpuščanj delavcev v podjetjih je prišlo v vseh regijah na ravni NUTS 2 na Finskem (z izjemo Alanda), najbolj prizadeta regija pa je Pohjois-Pohjanmaa (FI1A).

4.Finska je vlogo EGF/2015/001 FI/Broadcom vložila 30. januarja 2015, tj. v 12 tednih od datuma, ko so bila izpolnjena merila za pomoč iz člena 4 uredbe o ESPG. Komisija je prejem vloge potrdila v dveh tednih od datuma vložitve vloge, tj. 13. februarja 2015, in od Finske na isti datum zahtevala dodatne informacije. Te dodatne informacije so bile predložene v šestih tednih od datuma zahtevka. Komisija mora oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek zaključiti v 12 tednih od prejema popolne vloge in ta rok se izteče 19. junija 2015.

1.Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG).

18.V letu 2005 so bili v Evropi štirje glavni proizvajalci čipja za mobilne telefone . Podjetji Nokia in Philips sta oblikovali svoje lastno čipje, podjetje Ericsson Mobile Platforms (EMP) ga je večinoma oblikovalo za Sony-Ericsson, Infineon pa ga je proizvajal komercialno za proizvajalce telefonov. Podjetje Nokia oblikuje čipje za svoje telefone od 80. let prejšnjega stoletja. Podjetje je poskrbelo za večino svojega oblikovanja, medtem ko se je čipje v glavnem proizvajalo v tovarnah podjetij Texas Instruments (TI) in STMicroelectronics (STM). Podjetje Nokia se je odločilo, da preneha notranji razvoj čipja leta 2007 in je svoje razvojne enote prodalo podjetju STMicroelectronics.

17.Dogodek, ki je povzročil odpuščanja delavcev pri Broadcomu, je odločitev o prenehanju poslovanja na področju osnovnega pasu pri mobilnih telefonih, ki je vplivala na 3 000 ljudi po vsem svetu, od tega na 600 ljudi na Finskem. Broadcom ukinja vse svoje dejavnosti na Finskem in seli oblikovanje mobilnega čipja, ki naj bi se nadaljevalo v Združenih državah in Aziji.

Dogodki, ki so povzročili odpuščanja in opustitve dejavnosti

16.Do zdaj je bil sektor iz oddelka 46 NACE Revizija 2 („Posredništvo in trgovina na debelo, razen z motornimi vozili“) predmet dveh vlog za pomoč iz ESPG (druga je EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), ki sta se obe nanašali na IKT in bili povezani z globalizacijo na področju trgovine.

15.Od leta 2000m se je število osebja v finskih hčerinskih podjetjih na vseh celinah povečalo, od leta 2004 pa je Azija postala očitni največji delodajalec v elektronski industriji in elektroindustriji. V Evropi se je število osebja še naprej povečevalo do leta 2008, potem pa se je začelo zmanjševati.

14.Od leta 2000 se je število osebja v finski elektronski industriji in elektroindustriji s sedežem na Finskem in v čezmorskih hčerinskih podjetjih stalno povečevalo, od leta 2007 naprej pa je prišlo do znatne spremembe: število osebja v tujini se je povečalo, število osebja na Finskem pa se je začelo postopoma manjšati.

13.Odpuščanja delavcev pri Broadcomu so povezana s trendom, ki vpliva na celotno finsko elektronsko industrijo in je dosegel vrhunec, ko je podjetje Nokia napovedalo množično odpuščanje presežnih delavcev v letu 2011. Leta 2012 je podjetje Nokia najprej odpustilo 1 000 ljudi v svojem obratu v Salu (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo) ter nato še 3 700 ob koncu leta 2012 in spomladi leta 2013 (EGF/2013/001 FI/Nokia). Zaključil se je obsežen program za razvoj izdelkov, številna delovna mesta pa so bila ukinjena.

12.Razvoj in prodaja čipja za mobilne telefone je v rokah manjšega števila podjetij, od katerih je podjetje Qualcomm (ZDA) daleč največje (s tržnim deležem okoli 66 % v prvem četrtletju leta 2014, po podatkih Strategy Analytics). Naslednja največja podjetja so MediaTek na Tajvanu, Spreadtrum na Kitajskem ter Marvell in Intel v ZDA.

11.Da bi Finska dokazala povezavo med odpuščanji in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, trdi, da je po ocenah razvoj čipja (področje, na katerem je delovalo podjetje Broadcom Communications Finland) v letu 2005 v Evropi zaposloval približno 5 000 ljudi. Medtem ko se je število osebja za razvoj izdelkov v tem sektorju povečalo na svetovni ravni (zlasti v Aziji in ZDA), je strmo padlo v Evropi, kjer je do leta 2014 na tem področju ostalo zaposlenih le nekaj sto ljudi.

Pričakovani vpliv odpuščanja delavcev na lokalno, regionalno ali državno gospodarstvo in zaposlenost

21.Odpuščanja delavcev imajo pomemben negativen učinek, zlasti na regionalno gospodarstvo regije Pohjois-Pohjanmaa (ki je del regije FI1A na ravni NUTS 2), kjer je prišlo do 424 od skupno 568 odpustov. V tej regiji je stopnja brezposelnosti stalno nekaj odstotnih točk višja od nacionalnega povprečja. Medtem ko je stopnja brezposelnosti na nacionalni ravni avgusta 2014 znašala 12,2 %, je v regiji Pohjois-Pohjanmaa znašala 14,1 %, v najbolj prizadetem mestu, Oulu, pa 16,1 %.

22.Trenutno je približno 1 250 enot dejavnosti v sektorju IKT v regiji Pohjois-Pohjanmaa, večina pa se jih nahaja v mestu Oulu. Sektor se že leta sooča s posledicami mednarodne gospodarske recesije, zlasti so ga prizadele znatne notranje strukturne spremembe: velika podjetja so pregledala svoje strategije, preusmerila dejavnosti na druge segmente trga in racionalizirala proizvodnjo kot odziv na vse večjo konkurenco. Sektor IKT je bil več let steber gospodarstva v podregiji Oulu. Relativni delež delovnih mest celotnega informacijskega sektorja v podregiji je približno 12 %, kar se na Finskem da primerjati samo z mestnim območjem Helsinkov.

23.Težave, s katerimi se sooča sektor, in nove politike podjetij so privedle do številnih odpuščanj v zasebnem sektorju. Medtem ko so v letu 2008 podjetja v sektorju IKT zaposlovala skoraj 13 000 ljudi v regiji, se je to število v letu 2012 zmanjšalo na približno 10 500 ljudi. Od takrat je prišlo do nadaljnjih odpuščanj in po trenutnih ocenah jih je manj kot 10 000. Podjetja prehajajo od proizvodnje k pripravi vsebin in od globalne velike industrije k delovanju v manjših enotah. Poleg podjetij je tudi javni sektor pomemben delodajalec strokovnjakov na področju IKT. Zaradi varčevalnih ciljev za javni sektor ta ne ponuja več toliko delovnih mest kot prej, ta trend pa se bo nadaljeval tudi v prihodnje.

24.Posebna značilnost podregije Oulu je, da sta dva od treh brezposelnih delavcev strokovnjaka z visoko stopnjo izobrazbe in dobrimi delovnimi izkušnjami. Podregija Oulu je bila daljše obdobje pomembno vozlišče za raziskave in razvoj izdelkov za sektor IKT, ki je zaposlovalo strokovnjake z različnih področij inženiringa in obdelave podatkov.

25.Starostna struktura sektorja IKT je mlada. Polovica trenutno brezposelnih iskalcev zaposlitve je mlajših od 40 let. Zlasti starejši delavci imajo težave pri iskanju nove zaposlitve, dolgotrajna brezposelnost pa narašča. Od brezposelnih oseb z izkušnjami na področju IKT v regiji Pohjois-Pohjanmaa jih je približno polovica (450 brezposelnih oseb) brezposelnih več kot eno leto; skoraj 300 od teh brezposelnih iskalcev zaposlitve ima visoko raven izobrazbe.

26.Odpuščanja v podjetju Broadcom so znatno povišala stopnje brezposelnosti v podregiji Oulu. Zlasti bodo odpuščanja povečala število brezposelnih izkušenih strokovnjakov. V podregiji Oulu se razvijajo novi sektorji z visoko stopnjo rasti in zagotoviti je treba, da se vanje vključijo brezposelni strokovnjaki s področja IKT. Mnogi imajo bogate izkušnje pri oblikovanju in razvoju izdelkov, iz katerih bo mogoče črpati v prihodnosti, bodisi na področju IKT ali v sektorjih, ki uporabljajo IKT.

Ciljni prejemniki in predlagani ukrepi

Ciljni prejemniki

27.Po oceni naj bi v ukrepih sodelovalo 500 odpuščenih delavcev. Razčlenitev teh delavcev po spolu, državljanstvu in starostni skupini:

Kategorija Število

ciljni prejemniki Spol: moški: 442 (88,4 %) ženske: 58 (11,6 %) Državljanstvo: državljani EU: 487 (97,4 %) državljani nečlanic EU: 13 (2,6 %) Starostna skupina: 15–24 let: 1 (0,2 %) 25–29 let: 19 (3,8 %) 30–54 let: 470 (94,0 %) 55–64 let: 10 (2,0 %) starejši od 64 let: 0 (0,0 %)

28.Skupno predvideno število ciljnih prejemnikov, ki naj bi sodelovali v ukrepih, je torej 500.

Upravičenost predlaganih ukrepov

29.Finska načrtuje tri vrste ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi, in sicer (i) pomoč pri iskanju nove zaposlitve, (ii) pomoč pri ustanovitvi lastnega podjetja in (iii) zagotavljanje izobraževanja ali usposabljanja. Vsi naslednji ukrepi so del usklajenega svežnja prilagojenih storitev, namenjenega ponovni vključitvi odpuščenih delavcev na trg dela.

30.Kovčing in drugi pripravljalni ukrepi: Brezposelnim delavcem se lahko zagotovi pomoč pri tehnikah iskanja zaposlitve, in sicer z informiranjem in svetovanjem in usmerjanjem, obiski zaposlitvenih sejmov ter zagotavljanjem pomoči pri sestavljanju vlog za zaposlitev in življenjepisov. Ta storitev bo zagotovljena različno velikim skupinam. Usposabljanje bo trajalo od 5 do 20 dni, odvisno od velikosti skupine. Skupinam se zagotavlja tudi poglobljeno poklicno svetovanje, osredotočeno na interakcijo in delovno prakso. Ta kovčing lahko traja do 40 dni. Posameznikom ali skupinam so lahko na voljo zaposlitveni mentorji, ki lahko opravljajo vlogo pomočnika pri iskanju zaposlitve ter mentorja delodajalcem in delojemalcem v začetnem obdobju nove zaposlitve. Posamezen iskalec zaposlitve je upravičen do 50 ur mentorstva na leto.

31.Delavci so upravičeni tudi do različnih strokovnih ocen, kot so na primer ocena posameznikove delovne sposobnosti, tudi glede zdravstvenih vidikov, ocena kompetenc in poklicnih spretnosti ali ocena podjetniških spretnosti in potenciala delavca.

32.Služba za zaposlitveno in poslovno svetovanje na kontaktni točki: Odpuščenim delavcem so na voljo individualno določene kontaktne točke, ki jim zagotavljajo pomoč med izvajanjem ukrepov. Kontaktne točke prizadetim delavcem od začetka pomagajo z nasveti, pri čemer zagotavljajo precej bolj osebne in poglobljene storitve, kot bi jim jih lahko običajno zagotovila javna služba za zaposlovanje. Če ciljna skupina ne uspe najti nove zaposlitve v razumnem času, bo imenovan mentor, ki ima strokovno znanje na področju IKT. Mentor bo delavcem lahko pomagal s posebnimi tehnikami iskanja zaposlitve ali pri ustanovitvi lastnega podjetja.

33.Usposabljanje in prekvalifikacija: Cilj ukrepov usposabljanja je pridobitev osnovnih ali poklicnih kvalifikacij v sektorju z visoko stopnjo zaposlovanja, nadaljnje usposabljanje ali visokošolsko izobraževanje z izboljšanjem obstoječih kompetenc ali usmerjevalno/pripravljalno usposabljanje za trg dela za osebe brez poklicnega načrta za prihodnost. Usposabljanje je prilagojeno ciljni skupini, pri čemer je lahko v tečaje vključeno na primer izboljšanje kompetenc v sektorju IKT, projektno vodenje, upravljanje kakovosti in finančno poslovodenje ter razvoj poslovnih spretnosti. Obsežno usposabljanje o ustanavljanju podjetij (t. i. usposabljanje KEKO) lahko osebo usposobi za vodenje posebnega projekta za ustanovitev podjetja.

34.Finančno spodbudo (subvencioniranje plač) lahko plačajo ponudniki storitev kot del plače za vsako delovno razmerje, sklenjeno za zadevnega delavca. Od leta 2015 bo subvencioniranje plač v višini 30 do 50 % zadevnih stroškov plače, odvisno od tega, kako dolgo je bila oseba, ki se zaposli, brezposelna. Trajanje subvencioniranega obdobje bo določeno na podlagi individualnih potreb zadevne osebe (npr. kompetenc za novo delovno mesto).

35.Spodbujanje podjetništva in storitve za nove podjetnike: Ukrepi v zvezi s spodbujanjem podjetništva se izvajajo kot usposabljanje v obliki podjetniških inkubatorjev in podjetniško usposabljanje v zvezi s politiko zaposlovanja. Poleg tega so novim podjetnikom zagotovljeni nasveti, svetovanje in podpora. Ustanavljanje novih podjetij bo podprto s podregionalnimi mrežami storitev za podjetja in načrtovanjem strank podjetja „MEE Corporation“ (program ministrstva za zaposlovanje in gospodarstvo). Uporabljal se bo koncept podjetniškega inkubatorja za izvajanje raznovrstnih usposabljanj za trg dela, s skupinskim delom pod vodstvom organizacije za usposabljanje.