SL Uradni list Evropske unije C 100/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Mala in srednje velika podjetja – ključna za zagotavljanje rasti in delovnih mest. Vmesni pregled sodobne politike MSP

COM(2007) 592 konč.

2009/C 100/01

Komisija je 4. oktobra 2007 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Mala in srednje velika podjetja – ključna za zagotavljanje rasti in delovnih mest. Vmesni pregled sodobne politike MSP

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 1. oktobra 2008. Poročevalec je bil g. Burns.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 448. plenarnem zasedanju 21., 22. in 23. oktobra 2008 (seja z dne 22. oktobra) s 85 glasovi za in 1 vzdržanim glasom.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Podjetniški duh šolske mladine je treba začeti razvijati že zelo zgodaj. Šolarje je treba spodbujati k spoznanju, da je ustanovitev lastnega podjetja običajna zaposlitvena možnost in ne nekaj, kar počnejo le ljudje z denarjem ali univerzitetno izobrazbo.

1.2 Komisija mora spodbujati vlade držav članic k sodelovanju z organizacijami, kot so Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP), različna združenja MSP, pa tudi EESO, da bi razvili priznan vseevropski sistem poklicnih kvalifikacij, ki bi ga soupravljali delodajalci in bi bil usmerjen v podjetja ter ustrezal njihovim potrebam, zlasti potrebam MSP.

1.3 Poleg tega bi morala Komisija v sodelovanju z vladami držav članic razviti in izvajati učinkovit vseevropski sistem za varstvo intelektualne lastnine, izumov in inovacij.

1.4 V prihodnje bi bilo treba pri vladnih posvetovanjih podrobno predstaviti vse spremembe, sprejete po posvetovanju in pred izvajanjem katere koli direktive, zakona ali drugega zakonodajnega akta.

1.5 Komisija mora pregledati svoje postopke posvetovanj z združenji MSP ter stanovskimi organizacijami. Priznati je treba, da MSP zaradi sodelovanja pri vladnih posvetovanjih bremenijo stroški, ter razmisliti o povračilu stroškov lastnikom MSP, ki so povabljeni k dejavnemu sodelovanju v procesu posvetovanj.

1.6 Nacionalne in regionalne vlade morajo biti – kot je razloženo v vmesnem pregledu – bolj vključene v procese in postopke, povezane z MSP. Primeri zglednega dela, na katere opozarja Evropska komisija, ne prinašajo pričakovanih rezultatov, ker se nekatere nacionalne in regionalne vlade ne zmenijo za predloge v korist malih in srednje velikih podjetij ali pa jih zavračajo.

1.7 Subvencije in nelojalna konkurenca motijo delovanje trga. Komisija mora upoštevati posledice za MSP tako v predproizvodni kot poproizvodni fazi v primerih, ko subvencije izkrivljajo svobodno konkurenco. Subvencije bi se morale izplačevati iz socialnih, okoljskih ali drugih razlogov, ne pa za subvencioniranje proizvodnje. Načelo, da subvencija, ki jo prejme neko podjetje, za drugo pomeni nelojalno konkurenco, bi bilo treba v prihodnje vedno upoštevati pri dodeljevanju podpore ali subvencij.

1.8 Zakonodaja, ki vpliva na podjetja, mora biti napisana v jasnem in razumljivem jeziku ter ne sme vsebovati nejasnih in zavajajočih določb ali določb, ki jih je mogoče poljubno razlagati.

1.9 Preveriti je treba opredelitev MSP in predložiti dokaze o tem, kakšne bi bile posledice, če bi za opredelitev mikro, malih in srednje velikih podjetij uporabili drugačne podatke o letnem prometu in letni bilanci stanja (glej točko 4.5.2).

1.10 Za dostop mikro, malih in srednje velikih podjetij do podpore in sredstev EU za financiranje projektov bi bilo treba pripraviti posebne postopke; pri tem bi bilo treba upoštevati, da se manjša podjetja soočajo s posebnimi časovnimi omejitvami.

1.11 Prenos podjetja z ene generacije na drugo je povezan s težavami, ki jih je treba priznati in obravnavati.

2. Uvod (ozadje)

2.1 Večina politikov in ekonomistov priznava, da je razvoj mikro, malih in srednje velikih podjetij odločilen pri oblikovanju evropske ekonomske in socialne politike.

2.2 Leta 2005 je Evropska komisija sprejela sporočilo o moderni politiki za MSP za rast in zaposlovanje, katere cilj je zagotoviti usklajenost vseh vidikov politike EU za pomoč MSP in večje upoštevanje potreb MSP pri pripravi te politike. Ta predvideva ukrepe na naslednjih petih področjih:

1. spodbujanje podjetništva in podjetniških sposobnosti,

2. izboljšanje dostopa MSP do trgov,

3. odpravljanje birokracije,

4. okrepitev dialoga in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi MSP,

5. izboljšanje potenciala rasti MSP.

2.3 Glavni cilj te politike je bil v Evropi ustvariti poslovno okolje, naklonjeno MSP. Ugotovljeno je bilo, da so za dosego tega cilja potrebna skupna prizadevanja vseh vpletenih oblasti (na ravni EU ter na nacionalni in regionalni ravni) za zagotovitev, da različne politike druga drugo dopolnjujejo in ne ovirajo razvoja MSP.

2.4 Četrtega oktobra 2007 je Komisija objavila sporočilo z naslovom Mala in srednje velika podjetja – ključna za zagotavljanje rasti in delovnih mest. Vmesni pregled sodobne politike MSP (1). Komisija v tem dokumentu poroča politikom in različnim oblastem o tem, kako uspešna je bila (doslej) Evropa pri doseganju ciljev, določenih v prvotni politiki iz leta 2005.

3. Ugotovitve o vmesnem pregledu

3.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor priznava, da je Evropska komisija povečala pozornost, ki jo v okviru ekonomske in socialne agende namenja vprašanju MSP, pa tudi, da kljub različnim omejitvam nacionalnih vlad poskuša izboljšati gospodarsko okolje za MSP v vsej Evropi. Odbor se strinja s Komisijo, da je treba še veliko postoriti, preden bomo lahko trdili, da je Evropa okolje, ki je resnično naklonjeno MSP.

3.2 EESO podpira načelo, da morajo politiki in zakonodajalci „najprej razmišljati v malem“. Čeprav Komisija to načelo podpira, EESO ni prepričan, da imajo tudi vsi drugi organi nacionalnih in regionalnih vlad, vključno z različnimi agencijami in organizacijami, enako stališče ali cilj.

3.3 EESO priznava, da Komisija pojem MSP kot oznako ali opis vrste podjetij zdaj upošteva v večini svojih dokumentov, ki obravnavajo podjetništvo, vendar meni, da vključitev pojma MSP v dokument še ni zagotovilo, da se ta podjetja upoštevajo v procesu ali priporočenih politikah. Poleg tega je Odbor zaskrbljen, ker se stališča zaposlenih v svobodnih poklicih, samozaposlenih oseb in mikro podjetij ne upoštevajo. Zato se ne strinja, da „so MSP zdaj v celoti vključena v politike Skupnosti“.

3.4 Vsa zakonodaja ima posledice za mala podjetja. Skupni učinek številnih zakonskih predpisov povzroča malim in srednje velikim podjetjem resnične težave, ki jih politiki in javni uslužbenci redko upoštevajo. Mala podjetja morajo izkoristiti svoj omejen čas in vire za delo s strankami. Več kot porabijo časa za izpolnjevanje uradnih obrazcev in druge birokratske zadeve, manj ga ostane za ustvarjanje dobička in delovnih mest s proizvodnjo blaga in opravljanjem storitev.

3.5 Mnogo MSP še vedno meni, da so upravni postopki na evropski in nacionalni ravni preveč birokratski, preveč odvisni od odobritve tretje strani in predragi. Poleg tega uradniki ne razumejo, da mora večina MSP upoštevati razmerje med tveganjem, časom, stroški in koristmi in da je to zanje izrednega pomena, ko se odločajo o sodelovanju pri katerem koli projektu, razvoju in posvetovanju ali o izpolnjevanju pogojev ali prošenj za podporo podjetju.

3.6 Mala, srednje velika in mikro podjetja vedno znova ponavljajo, da si želijo enake pogoje za vse po vsej Evropi. Po mnenju Odbora je ta cilj še zelo oddaljen. Pritožbe MSP zaradi nelojalne konkurence se prepogosto razlagajo kot zahteva po subvencijah ali posebni obravnavi, pri tem pa gre zgolj za pravico do poštene konkurence pod enakimi pogoji za vse.

3.7 MSP se pritožujejo zaradi predpisov, saj ti niso jasni in razumljivi. Velika podjetja imajo pravnike, ki razlagajo zakone. Veliko malih podjetij si takšnih stroškov ne more privoščiti, zato je bistvenega pomena, da je zakonodaja napisana jasno in da ni dvoumna, zavajajoča ali da dopušča različne razlage.

3.8 EESO meni, da se Komisija in vlade držav članic ne zavedajo tega problema, zaradi česar imamo povsod po Evropi preveč različnih razlag posamičnih zakonov. Odbor tudi meni, da so nacionalne vlade veliko preveč natančne pri prenosu v nacionalno zakonodajo, (t. i. gold plating), ki je zato za MSP težko razumljiva in izvedljiva. Poleg tega to zavira razvoj čezmejnega poslovanja.

4. Posebna vprašanja

4.1 Spodbujanje podjetništva in podjetniških sposobnosti

Podjetništvo in izobraževanje

4.1.1 Potreba po oblikovanju okolja za podjetništvo, ugodnejšega s socialnega in gospodarskega vidika, temelji na celoviti politiki, katere cilj je ne le spremeniti odnos do tega vprašanja, temveč tudi izboljšati sposobnosti državljanov. Vendar pa tisti, ki oblikujejo politiko izobraževanja, sami niso zrasli v izobraževalnem sistemu, ki bi spodbujal podjetništvo, zato imajo malo praktičnega znanja o tem, kaj ustvarja podjetniški duh ali kaj nekoga spodbudi, da se osamosvoji in ustanovi podjetje.

4.1.2 Kljub velikim naložbam v krepitev bolj podjetniškega duha v okviru izobraževanja so bile podporne strukture precej neučinkovite in niso niti razvijale podjetniških sposobnosti niti ustvarile ozračja, ki spodbuja ustanovitev podjetja. Šolarje je treba seznanjati s tem, da je ustanovitev podjetja lahko prav tako zanimiva možnost kot zaposlitev ali nadaljevanje študija na univerzi.

4.1.3 Ciljna skupina večina naložb so bili šolarji od 16 leta starosti dalje. Odbor meni, da je to glede na razvoj posameznika prepozno in da se mora vzpodbujanje začeti veliko prej.

4.1.4 Posebno pozornost bi bilo treba nameniti podjetništvu in izobraževanju rednih študentov, ki bodo morda prevzeli družinsko podjetje ali bi bili pripravljeni to storiti (prenos podjetja). V nekaterih delih Evrope je to vprašanje postalo resen problem in bi ga bilo treba nujno obravnavati.

4.1.5 Socialni partnerji imajo pomembno vlogo pri spodbujanju podjetništva in izobraževanja. Za boljše razumevanje in pozitivno spodbujanje podjetništva in izobraževanja na tem področju je zato potrebno tesnejše sodelovanje med socialnimi partnerji in podjetji.

4.1.6 Študente je treba spodbujati, da bodo na delo gledali kot na priložnost za nadzor nad lastnim življenjem, iskanje priložnosti, razvoj podjetniškega duha, prevzemanje tveganj in po potrebi ustanovitev lastnega podjetja.

Poklicno usposabljanje in priznavanje pridobljenih znanj

4.1.7 Vsa mala podjetja usposabljajo svoje osebje, vendar le malo zaposlenih dobi dokazila o pridobljenem znanju. To je zlasti problematično na področjih, kot so zdravje, varnost in okolje ter tam, kjer je povezano s pravnimi učinki. Komisija in organi držav članic, pristojni za poklicno usposabljanje, bi si morali bolj prizadevati za to, da bi bilo iz dokazil o izobrazbi razvidno, katere naloge zaposleni dejansko opravlja v podjetju. Ravno pri svobodnih poklicih so zaradi tega nastale posebne težave z usposabljanjem, ki ustreza potrebam.

4.1.8 Po mnenju EESO je neuspeh pri vzpostavitvi sistema poklicnih kvalifikacij in usposabljanja, ki bi ga usmerjali delodajalci, glavna ovira za razvoj podjetništva in evropskih podjetij, zlasti pa za zaposlene v MSP. Ker ta problem ni bil prepoznan in obravnavan, se po mnenju Odbora zastavlja velik dvom o domnevi Komisije, da je bilo spodbujanje podjetništva in sposobnosti uspešno.

4.2 Izboljšanje dostopa MSP do trgov

4.2.1 Odbor priznava, da je Komisija poskušala odstraniti nepotrebne ovire za dostop do trgov, vendar se boji, da vlade držav članic teh prizadevanj Komisije, storjenih z najboljšimi nameni, niso izvedle. Izboljšanje dostopa MSP do novih trgov ovira zlasti dejstvo, da učinkovit vseevropski sistem za varstvo intelektualne lastnine, izumov in inovacij ni bil razvit in se ne upošteva. Ne smemo pozabiti, da lahko evropski podjetniki s kapitalskimi naložbami ali dodeljevanjem koncesij v tretjih državah ustanavljajo MSP, ki zaposlujejo državljane EU. Takšna MSP bi morala imeti podobne ugodnosti kot podjetja v EU, za dajanje njihovih proizvodov na trg EU pa vsaj na začetku njihovega delovanja ne bi smelo biti ovir.

4.2.2 Javna naročila so še eno področje, kjer bi bilo treba trg bolj odpreti, povečati odgovornost in tako olajšati dostop MSP do tega trga. Javna naročila ustvarijo približno 16 % BDP Evropske unije; čeprav se je sodelovanje MSP nekoliko izboljšalo, nekateri temeljni problemi niso bili opredeljeni in bi jih bilo treba obravnavati v vmesnem pregledu. Ti problemi so:

— pri javnih naročilih je mogoče preveč enostavno prezreti vidik MSP;

— vladni uradniki na lokalni in nacionalni ravni malih in srednje velikih podjetij ne štejejo za dovolj vredna zaupanja, zaradi česar tem podjetjem pogosto postavljajo nesmiselne ovire. Posebej draga in pogosto nepotrebna ovira za večino MSP, ki sodelujejo pri javnem razpisu, je zahteva po pridobitvi odobritve tretje strani kot pogoj za sodelovanje;

— MSP, ki se potegujejo za javno naročilo in menijo, da so bila nepravično obravnavana, se pritožujejo, da so postopki za proučitev takšnih pritožb nepregledni.

4.3 Odpravljanje birokracije

4.3.1 Birokracije in nepotrebnih predpisov je toliko, da je težko oceniti, kaj je bilo storjenega za zmanjšanje tega bremena. Številna nepotrebna pravila, ureditve in politike, ki jih izvajajo oblasti (prek agencij, javnih organov in organov, ki izdajajo dovoljenja), so veliko breme za mikro, mala in srednje velika podjetja. EESO je posebej zaskrbljen, ker vmesni pregled ni opozoril na to težavo, in sicer zlasti v povezavi z upravnimi bremeni, ki jih ustvarjajo agencije vlad, javni organi in organi, ki izdajajo dovoljenja. Pri teh organih pogosto ni uradnih postopkov za pritožbe, saj večinoma delujejo kot neodvisni, nevladni organi, ki zato niso pod vladnim nadzorom.

4.4 Okrepitev dialoga in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi MSP

4.4.1 Posvetovanje z združenji MSP je resen problem, ki ga vmesni pregled ne priznava. Na evropski ravni (2) sicer potekajo posvetovanja z omejenim številom stanovskih in poslovnih združenj, vendar je število zadnjih, ki so udeleženi v posvetovanjih, zelo nizko, posvetovanj s posebnimi združenji, ki zastopajo manjša podjetja, pa je še manj.

4.4.2 MSP ne zaupajo preveč posvetovanjem na ravni vlad držav članic in menijo, da se oblikovalci politik za njihove pritožbe ne zmenijo. Po mnenju večine malih podjetij je posvetovanje postopek, ki ni – ali je le malo – namenjen spreminjanju prvotnih predlogov.

4.4.3 Mikro, mala in srednje velika podjetja so pogosto opisana kot „preveč različna“ in „premalo organizirana“, zato naj bi bilo njihova stališča preveč težko vključiti v končna priporočila. To se dogaja celo takrat, ko so MSP in razvoj malih podjetij tema posvetovanja. V takšnih primerih imajo stališča večjih podjetij prepogosto večjo veljavo kot stališča mikro, malih in srednje velikih podjetij.

4.5 Opredelitev malih podjetij

4.5.1 EESO je razočaran, ker vmesni pregled ne obravnava problemov, povezanih z opredelitvijo MSP, ki je po mnenju Odbora zastarela (3). Povečanje produktivnosti z mehanizacijo in drugačno organizacijo dela je korenito spremenilo način poslovanja podjetij.

— Več kot 98 % vseh evropskih podjetij v skladu s sedanjo opredelitvijo sodi v kategorijo MSP.

— Za kar je podjetje nekoč potrebovalo 50 zaposlenih, jih danes potrebuje le 10.

— Če želimo pomagati mikro, malim in srednje velikim podjetjem, potrebujemo realistično opredelitev teh podjetij. To je eden glavnih razlogov, zakaj sedanja zakonodaja za MSP vedno znova zgreši svoj cilj.

4.5.2 Sedaj velja naslednja opredelitev:

Kategorija podjetja Št. zaposlenih Letni promet Letna bilančna vsota Srednje veliko < 250 50 milijonov EUR ali 43 milijonov EUR Malo < 50 10 milijonov EUR ali 10 milijonov EUR Mikro < 10 2 milijona EUR ali 2 milijona EUR

4.6 Status malih podjetij, samozaposlenih in zaposlenih v svobodnih poklicih

4.6.1 EESO z razočaranjem opaža, da vmesni pregled ne omenja sedanjih težav, povezanih s samozaposlitvijo. Preveč evropskih držav je postavilo umetne ovire za državljane, ki želijo razviti svoje podjetniške sposobnosti in ustanoviti malo podjetje. Pojem samozaposlitve na evropski ravni ni pravno opredeljen, zaradi česar prihaja do zlorab in zmede med podjetji in uradniki.

4.6.2 Takšna zloraba na upravni ravni ovira razvoj „uradno“ samozaposlenih, ki vodijo mala podjetja, plačujejo davke in upoštevajo vse ustrezne predpise.

4.6.3 To je problem, ki bi ga bilo treba priznati. Opredelitev samozaposlitve bi morala biti prednostna naloga Komisije, vendar je ta to nalogo doslej zanemarjala ali prezrla.

4.7 Zastopanje malih podjetij

4.7.1 Vmesni pregled ne priznava pomena postopka posvetovanj z MSP in načina zastopanja njihovih stališč na nacionalni in evropski ravni. Predstavniki stanovskih združenj na vladnih konferencah prepogosto niso poslovneži, ki razumejo težave ali jih poznajo iz lastnih izkušenj.

4.7.2 Veliko služb Komisije to priznava, vendar očitno doslej ni bilo ničesar storjenega za odpravo te težave.

4.7.3 Posvetovanja morajo potekati prek spleta in v papirnati obliki v vseh uradnih jezikih EU, da bi zajela čim več podjetij.

4.8 Dostop do skladov EU

4.8.1 Za projekte in podporo je na voljo več sredstev, vendar imajo mikro, mala in srednje velika podjetja iz naslednjih razlogov težave pri dostopu do njih:

— postopki so preveč birokratski;

— predolgo trajajo;

— pomoč pri iskanju denarne podpore in vlaganju zahtevka zanjo ni prilagojena potrebam uporabnikov;

— računovodski postopki se stalno spreminjajo in pogosto se zahteva finančna ocena, ki jo pripravi tretja oseba, to pa povečuje birokratsko breme in stroške.

4.8.2 Za dostop mikro, malih in srednje velikih podjetij do evropskih sredstev so potrebni posebni postopki, ki bi upoštevali omejitve teh podjetij glede delovnega časa.

V Bruslju, 22. oktobra 2008 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) COM(2007) 592 konč.

(2) Npr. Evropsko združenje obrti ter malih in srednje velikih podjetij (UEAPME), uradno priznani predstavnik MSP v evropskem socialnem dialogu.

(3) http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/sme_definition/sme_user_guide_sl.pdf