[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.6.2007

COM(2007) 343 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

POROČILO O NAPREDKU, DOSEŽENEM DO 31. MARCA 2007, PRI POSODOBITVI RAČUNOVODSKEGA SISTEMA EVROPSKE KOMISIJE

KAZALO

POROČILO O NAPREDKU, DOSEŽENEM DO 31. MARCA 2007, PRI POSODOBITVI RAČUNOVODSKEGA SISTEMA EVROPSKE KOMISIJE 1

1. Uvod 3

2. Povzetek letnega izvajanja do 31. marca 2007 3

3. Uvedba posodobljenega računovodstva v službah Komisije 4

3.1. Letni računovodski izkazi 4

3.2. Usposabljanje 5

4. Okolje za kontrolo računovodstva in potrjevanje lokalnih sistemov 5

4.1. Kakovost računovodstva 5

4.2. Potrjevanje lokalnih sistemov 6

5. Razvoj na področju informacijskih tehnologij za splošni proračun 6

6. ABAC Delegations 8

7. Evropski razvojni sklad (ERS) 9

8. Izvajanje ABAC v drugih institucijah in agencijah 9

9. Prihodnji razvoj 9

10. Sklepna ugotovitev 10

PRILOGA I: NAČRTOVANJE NA VISOKI RAVNI 11

PRILOGA II Varnost in usklajenost sistema 12

1. Računovodstvo ABAC 12

2. ABAC Workflow 12

1. UVOD

Komisija je 17. decembra 2002 sprejela Sporočilo o posodobitvi računovodskega sistema Evropskih skupnosti[1]. Računovodski sistem na podlagi nastanka poslovnih dogodkov je bil vzpostavljen januarja 2005 in zaključni računi za leto 2005 so bili pripravljeni v skladu z mednarodno sprejetimi računovodskimi standardi, s čimer so se spoštovali roki iz finančne uredbe.

Prehod na nov računovodski sistem daje Komisiji več tekočega nadzora nad lastnimi financami in ji zagotavlja boljše finančne informacije.

Računsko sodišče je z izjemo dveh pridržkov dalo pozitivno mnenje o zaključnih računih za leto 2005, organ, ki da razrešnico, pa je pozdravil zlasti prizadevanja Komisije, da se zaključni računi za proračunsko leto sprejmejo v skrajšanih rokih iz finančne uredbe za pripravo računovodskih izkazov.

Vendar delo v zvezi s posodobitvijo računovodskega sistema še ni dokončano. Doseganje popolne skladnosti z vsemi računovodskimi standardi in oblikovanje popolneje integriranega informacijskega sistema zahtevata čas. Računovodski sistem na podlagi nastanka poslovnih dogodkov se je skozi leto 2006 še naprej razvijal in njegov razvoj se bo nadaljeval v letih 2007 in 2008.

Komisija je redno predložila poročila[2] o napredku pri projektu posodobitve od leta 2002. To sporočilo povzema napredek, dosežen od aprila 2006 do 31. marca 2007. Kot prejšnja poročila bo poslano zadevnim odborom organov, ki dajeta razrešnico, in Računskemu sodišču.

2. POVZETEK LETNEGA IZVAJANJA DO 31. MARCA 2007

Med letom 2006 in prvim trimesečjem leta 2007 se je projekt izvajal v veliki meri v skladu s projektnim načrtom za obdobje 2006–07 iz Priloge 1 k Sporočilu o napredku, doseženem do 31. marca 2006. Načrt za razvoj in izboljševanje informacijskih sistemov, priložen temu poročilu, je bil posodobljen in podaljšan do leta 2008. Načrt zajema vključitev Evropskega razvojnega sklada in agencij v ABAC, oblikovanje enotnega podatkovnega skladišča, boljše integriranje informacijskih sistemov ter zboljšanje okolja kontrole računovodstva in instrumentov za poročanje o upravljanju.

V zvezi z zagotavljanjem kakovosti računovodskih podatkov je bil napredek dosežen v izboljšanju okolja kontrole. Računovodska kontrola je bila okrepljena ter vsi generalni direktorati in službe so vložili precejšen trud v pomoč pri pripravi zaključnih računov za leto 2006, preverjanju podatkov in pripravi ustreznih popravkov ter skladni in dosledni oceni natečenih odhodkov na koncu proračunskega leta. V poročilu o potrditvi lokalnih sistemov v letu 2006 je računovodja opozoril, da so na splošno službe sprejele primerne ukrepe za obravnavo pomembnih, vendar ne temeljnih zadev, omenjenih v njegovem poročilu iz prejšnjega leta, ter poudaril pomemben napredek, ki sta ga dosegla generalna direktorata, za katera je bilo leta 2005 prekinjeno potrjevanje. Poleg tega so službe Komisije namenile največjo prednost odpravi pomanjkljivosti, ki jih je Sodišče poudarilo v letnem poročilu za leto 2005. Začasni zaključni računi za leto 2006 so bili predloženi Evropskemu računskemu sodišču in proračunskemu organu do zakonitega roka 31. marca 2007.

Pomemben napredek je bil dosežen pri razvoju informacijskega sistema ABAC. Kakor je bilo načrtovano, so bili januarja 2007 računi izločenih sredstev delegacij v celoti vključeni v sistem ABAC. Med letom so tudi dve instituciji in šest agencij prešle na sistem ABAC; pripravljen je bil posodobljeni projektni načrt za prehod računovodskih izkazov ERS na ABAC in službe Komisije si prizadevajo, da bi bil ta dokončan januarja 2008. Priprava enotnega podatkovnega skladišča je napredovala dovolj, da bi se skladišče uporabilo kot podlaga za letno proračunsko poročanje Komisije za leto 2006 in nekatera finančna poročila, potrebna za izdelavo proračunskih ocen ob koncu leta. Službe Komisije si še naprej prizadevajo za popolno integracijo informacijskih sistemov s projektom kontrolnega sistema za proračun (Budget Control System, BCS) in projektom Assets II.

3. UVEDBA POSODOBLJENEGA RAčUNOVODSTVA V SLUžBAH KOMISIJE

3.1. Letni računovodski izkazi

Računovodski izkazi ES za leto 2005

Prvi začasni letni računovodski izkazi ES, oblikovani v skladu z novimi pravili računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, so bili Računskemu sodišču predloženi 31. marca 2006, kakor zahteva finančna uredba. Po tem je Sodišče revidiralo in pregledalo te računovodske izkaze. Končne računovodske izkaze je nato Komisija sprejela 20. julija 2006. Sodišče je izdalo pozitivno mnenje o zanesljivosti teh izkazov – izjavilo je, da izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo pošteno sliko finančnega stanja in rezultatov ES v letu 2005, vendar je pri tem izrazilo dva pridržka. Pridržka se nanašata na precenitev neto sredstev, ocenjeno na 314 milijonov EUR (ali 0,5 % neto sredstev), ter pomanjkanje zagotovil v zvezi s podatki GD EAC (kakor je odgovorni generalni direktor navedel v letnem poročilu o dejavnostih).

Priporočilo Sveta o razrešnici je vključevalo priznanje za pripravo teh računovodskih izkazov v kratkem roku, ki je bil za to določen, in uspešen prehod na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, tako oceno je potrdil tudi Parlament v poročilu o razrešnici.

Računovodski izkazi ES za leto 2006

Začasni računovodski izkazi ES za leto 2006 so bili Računskemu sodišču poslani 30. marca 2007. Preden Komisija sprejme te računovodske izkaze julija 2007, se opravi njihova revizija. Izkušnje, pridobljene s težavami in zamudami iz prvih dveh let izvajanja računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, naj bi Komisijo usposobile za zagotovitev razumne kakovosti finančnih informacij. V letno poročilo o dejavnostih za leto 2006 ni noben generalni direktor ali vodja službe vključil računovodskega pridržka.

ES si prizadeva za nenehno izboljšavo kakovosti podatkov, na katerih temeljijo računovodski izkazi, in predstavitve ter berljivosti teh izkazov. V računovodskih izkazih za leto 2006 je bilo predloženih več informacij o vračilu stroškov in o finančnih popravkih, tako da so izkazi koristnejši za zainteresirane strani in druge bralce.

3.2. Usposabljanje

V letu 2006 so se nadaljevala pomembna prizadevanja na področju usposabljanja osebja, pri čemer so bili največji dosežki naslednji:

- zagotovitev skoraj 4 000 udeleženčevih dni usposabljanja v zvezi z ABAC za osebje Komisije v Bruslju in Luxembourgu (pri čemer enota udeleženčev dan pomeni, da se en udeleženec udeleži enodnevnega usposabljanja);

- stopnja zadovoljstva s kakovostjo usposabljanja je narasla z 91 % leta 2005 na 94 % leta 2006, pri čemer je 38 % udeležencev ocenilo tečaje kot „zelo dobre“ v primerjavi z 32 % leta 2005;

- zagotovitev skoraj 2 300 udeleženčevih dni usposabljanja v zvezi z ABAC za osebje Komisije v delegacijah kot priprava na izvajanje sistema ABAC Delegations ter

- zagotovitev dodatnih 1 000 udeleženčevih dni usposabljanja v zvezi z ABAC za osebje drugih institucij in agencij v podporo uvedbe ABAC.

Glavni cilj za leto 2007 je še naprej zagotoviti visokokakovostno usposabljanje za osebje po svetu ter osebje v institucijah in agencijah. V letu 2007 in 2008 bodo posebna prizadevanja namenjena usposabljanju glede računovodskih zadev.

4. OKOLJE ZA KONTROLO RAčUNOVODSTVA IN POTRJEVANJE LOKALNIH SISTEMOV

4.1. Kakovost računovodstva

S sprejetjem novega računovodskega okvira so bili vsi generalni direktorati in službe pozvani, naj zagotovijo, da so računovodski postopki dovolj dobro organizirani, da se doseže visoka stopnja kakovosti pri računovodskih podatkih.

Glede izkazov za leto 2006 je osebje računovodje izvedlo preglede kakovosti računovodskih podatkov in priredilo sestanke s korespondenti za računovodstvo vseh GD, da bi se razpravljalo o pregledih, ki jih je treba izvesti, ter o postopkih zaključevanja in ločevanja. Kontrolni seznami s kontrolami, ki jih je treba izvesti, so bili poslani in pojasnjeni v vseh generalnih direktoratih.

Da bi se srednjeročno izboljšalo računovodsko okolje v vseh generalnih direktoratih, je bil v letu 2006 razvit projekt „kakovost računovodstva“. Cilj tega projekta je pojasniti odredbodajalskim službam, katera sredstva imajo na voljo, ter obrazložiti kontrole, ki omogočajo zagotavljanje kakovosti računovodskih izkazov njihovega poslovanja. Določene so bile odgovornosti in vloge glavnih finančnih akterjev, zlasti korespondenta za računovodstvo. Projekt je bil predstavljen visokim vodstvenim delavcem vseh GD in mesto korespondenta za računovodstvo je zdaj formalno vključeno v notranjo organizacijo vsakega GD. GD BUDG je razvil več smernic in praktičnih pripomočkov ter jih predstavil GD. Kontrolni seznami in pregledi, ki se uporabljajo pri sestavi zaključnih računov za leto 2006, so bili vključeni med te praktične pripomočke.

Po poskusnem obdobju v izbranih GD se je izvajanje projekta računovodske kakovosti v vseh GD začelo marca 2007 s ciljem, da se potrebni ukrepi izvedejo v letu 2007. Znatna ovira je pomanjkanje usposobljenega računovodskega osebja. Komisija še naprej rešuje to vprašanje z razpisom posebnih natečajev.

4.2. Potrjevanje lokalnih sistemov

Kakovost podatkov, vnesenih v računovodski sistem neposredno ali preko lokalnih informacijskih sistemov, je odvisna od okolja kontrole, ki ga vzpostavi posamezni odredbodajalec na podlagi prenosa. Skupina za potrjevanje GD za proračun spremlja te kontrole v vseh GD in službah, da se zagotovi doseganje sprejetih meril kakovosti.

Leta 2006 je skupina izvedla program poglobljenih pregledov devetih sistemov, ki so jih določili odredbodajalci za pripravo in utemeljevanje računovodskih informacij, kakor zahteva člen 61(1)(e) finančne uredbe. S tem je v obdobju 2005–06 število služb, za katere se uporabljajo ti pregledi, naraslo na dvaindvajset ter je krit večji del odhodkov Komisije.

Poleg tega so bili pregledi kakovosti opravljeni za podatke o ločevanju (ti so bistvenega pomena pri pripravi izkazov na podlagi poslovnih dogodkov), ki so jih predložile nekatere ključne službe, da bi se s tem zagotovili zanesljivost in natančnost teh informacij. Poleg tega je postopek za predhodno priglasitev predlaganih sprememb glede lokalnih (informacijskih in upravnih) sistemov postal operativen 1. junija 2006 in s tem omogočil računovodji, da pozorno prouči, kako ti predlogi upoštevajo merila za potrjevanje, preden se sprejmejo.

Skupina za potrjevanje je zaključila vse delo, ki je bilo načrtovano v generalnih direktoratih za leto 2006. V poročilu o napredku, ki obravnava obdobje do konca junija 2006, je navedeno, da so na splošno službe sprejele primerne ukrepe za obravnavo pomembnih, vendar ne temeljnih zadev, omenjenih v prejšnjem letu. Končno poročilo za leto 2006, sprejeto 20. marca 2007, je potrdilo to mnenje in tudi opozorilo na pomemben napredek, dosežen v dveh GD (AIDCO in EAC), za katera je bilo leta 2005 prekinjeno potrjevanje. Zaradi nujno dolgega roka, ki je bil potreben za ustrezne spremembe njunih informacijskih sistemov, računovodja ni mogel potrditi teh sistemov za proračunsko leto 2006, vendar sta oba sistema v dobrem položaju glede potrditve v letu 2007. V zvezi z GD RELEX je leta 2007 zaživel projekt informacijske tehnologije ABAC-Delegation, ki bi moral odpraviti probleme, ugotovljene leta 2005.

5. RAZVOJ NA PODROčJU INFORMACIJSKIH TEHNOLOGIJ ZA SPLOšNI PRORAčUN

Načrt za razvoj informacijskih tehnologij je namenjen zagotavljanju funkcij, potrebnih za zboljšanje finančnega računovodstva in pregledov ter za boljšo integracijo različnih modulov.

Nadgradnje ABAC

Moduli ABAC so se z novimi verzijami junija in novembra 2006 ter januarja in marca 2007 postopoma izboljševali. Junijska verzija je bila namenjena uvedbi dveh modulov v verzijo WF Java ABAC, in sicer funkcije za odobritve in funkcije predala za dohodno pošto. Z novembrsko verzijo je bila dana na voljo funkcija za spremljanje revizij pri pravnih subjektih.

Posebna verzija na začetku 2007 je bila namenjena uvedbi modula ABAC Delegations, ki nadomešča lokalne sisteme Relex. Razvoj tega modula je izčrpal velik del sredstev med obdobjem poročanja. Verzija iz marca 2007 se je osredotočila na uvedbo novih modulov Assets za delegacije skupaj z integracijo teh modulov z modulom Invoice.

Sredi leta 2006 je bila izvedena nadgradnja sistema SAP (verzija 5.0). Nadgradnja je bila zapletena in je povzročila precej dela pri postopku ob koncu leta, saj je bilo veliko število programov na tem področju prvič uporabljenih v Evropski komisiji. Ta nadgradnja je bila pomembna za dejavnosti ECFIN, tako da so računovodski izkazi povsem skladni z mednarodnimi standardi, ter za načrtovano nadgradnjo k SAP-BCS.

BCS (Budget Control System – Kontrolni sistem za proračun)

Nova verzija modula SAP FM, BCS, se bo uporabila namesto verzije, ki se trenutno uporablja za centralno upravljanje proračuna (tj. FBS), saj lahko vključi lokalne proračunske postavke, ki so potrebne, da se oddelkom zagotovi natančnejši sistem za upravljanje njihovih proračunov.

Leta 2006 je bil BCS razdeljen na dva projekta, pri čemer je bila faza I namenjena nadomestitvi modula SAP, ki se trenutno uporablja za centralno upravljanje sredstev, z novo verzijo BCS, faza II pa prehodu „lokalnih vrstic“, funkcije za lokalno upravljanje proračuna, ki se trenutno izvajajo v ABAC Workflow in jih SAP ne shranjuje, na BCS.

V fazi I je bil BCS oblikovan tako, da podpira temeljne funkcije EU, in se je uspešno uporabil za računovodske izkaze agencije PHEA. Ker je treba zagotoviti primerno integracijo med BCS in ABAC Workflow, je izvedba za splošni proračun odložena od aprila 2007 na oktober 2007. Obstajajo tehnične ovire za prehod z nastopom novega leta (tj. na začetku leta 2008). Razvila se bodo primerna orodja za olajšanje prehoda na BCS, uporabniki lokalnih sistemov pa bodo pravočasno obveščeni o kateri koli spremembi informacij, ki jih je treba sporočiti z ABAC Workflow.

Za računovodske izkaze Evropskega razvojnega sklada (glej ukrep 7 spodaj) se bo SAP-BCS uporabljal od leta 2008.

Načrtovanje druge faze projekta BCS se je začelo leta 2006 in se nadaljuje. Ob upoštevanju možnega znatnega vpliva funkcije lokalnega upravljanja proračuna na arhitekturo ABAC, je pred predložitvijo realističnega akcijskega načrta in predlogom roka za izvedbo potrebna skrbna analiza zadevnih vprašanj.

ABAC Assets II (imenovan SAM)

GD BUDG trenutno ocenjuje možnost polne vključitve modula za upravljanje dobave in sredstev (Supply and Asset Management module, SAM) v skupni sistem ABAC, ki bi nadomestil ABAC-Assets, ki uporablja ločeni sistem Syslog. Delo napreduje in ena služba, OIB, je testno okolje za ugotavljanje, ali bi bila taka rešitev zaželena, uresničljiva in stroškovno učinkovita. Začetna demo verzija modula SAM je bila GD BUDG in OIB predstavljena 13. marca 2007 in na podlagi tega je bil sklenjen prehod na naslednjo stopnjo, popolno študijo izvedljivosti. Če bo pozneje v letu dosežena odločitev o uvedbi, bo treba v sistemu upoštevati potrebe vseh potencialnih uporabnikov. Začetna uvedba, omejena na OIB, je načrtovana med letom 2008.

ABAC Assets I in ABAC Contracts

Komisija še naprej vzdržuje in v nekaterih stranskih pogledih izboljšuje ABAC Assets I, dokler ne bodo na razpolago ugotovitve v zvezi s projektom ABAC Assets II, ter ABAC Contracts, dokler izkušnje GD JLS z modulom SAP grantor ne zagotovijo podlage za razvojno strategijo na daljši rok.

Enotno podatkovno skladišče

Projekt se je začel razvijati junija 2006 s pristopom, ki je razdeljen na faze za vsako področje poslovanja. Najprej sta se analizirali področji izvrševanja proračuna (odobritve – prevzete obveznosti – plačila – SAP/FM) in ustrezni vidiki splošnega računovodstva (fakture – SAP/FI).

Na podlagi napredka na koncu leta 2006 je enotno podatkovno skladišče lahko zagotovilo GD in službam prvo verzijo poročil, ki bi lahko olajšala pripravo njihovih podatkov o ločevanju ob koncu leta. Enotno podatkovno skladišče se je uporabilo tudi za pripravo letnega proračunskega poročila, vključenega v računovodske izkaze za leto 2006, in za pripravo posameznih proračunskih poročil, priloženih letnim poročilom o dejavnostih vsakega GD in službe Komisije.

Načrtuje se, da bo enotno podatkovno skladišče odprto za vse GD junija 2007. Postopoma se bodo dodajale dodatne funkcije in izboljšave, tako da bo v celoti začel delovati do konca leta 2008. Medtem bo treba vzdrževati infrastrukturo obstoječega enotnega podatkovnega skladišča.

Postopki razvoja informacijskih tehnologij

Postopki razvoja informacijskih tehnologij se zboljšujejo s sprejemanjem tehnik za oblikovanje podatkov in vzpostavitvijo podatkovnega slovarja. Ta projekt je namenjen zagotovitvi, da se sedanji in prihodnji razvoj v celoti dokumentira, da je programska oprema kar najbolj učinkovita ter da se posledice arhiviranja podatkov primerno razumejo. Za prvi del tega dela je bilo izbrano področje prihodkov, na katerem je bil do marca 2007 dosežen dober napredek. Priloga II k temu poročilu predstavlja napredek v zvezi z varnostjo dostopa do sistema in zagotavljanjem doslednosti podatkov v sistemu ABAC.

6. ABAC DELEGATIONS

GD BUDG, GD RELEX in GD DIGIT so med letom sodelovali zaradi vključitve transakcij računov izločenih sredstev delegacij v ABAC od leta 2007 dalje. Obstoječega lokalnega sistema za delegacije GD RELEX ni bilo mogoče potrditi, ker ni skladen z računovodstvom na podlagi nastanka poslovnih dogodkov.

Moduli ABAC so bili prilagojeni zaradi možnosti spletne uporabe ter upravljanja lokalnih plačil in manjših odhodkov na podlagi računov izločenih sredstev v delegacijah.

Modul ABAC Assets je bil prilagojen ter omogočena je bila njegova spletna uporaba, da bi se delegacijam RELEX in predstavništvom GD COMM omogočilo upravljanje in vnos njihovih stalnih sredstev v centralni sistem. ABAC Workflow je bil za vse delegacije odprt 8. januarja 2007, ABAC Assets pa 26. marca 2007. Ključnemu finančnemu osebju iz vsake delegacije je bilo zagotovljeno usposabljanje v zvezi s tema moduloma.

S temi dosežki se rešuje eno od glavnih preostalih vprašanj, namreč da se veliko število manjših služb zunaj sedeža Komisije (delegacije in predstavništva), na katere so bile z decentralizacijo prenesene finančne odgovornosti, vključi v centralni sistem in lahko tako upošteva metode in pravila računovodstva.

7. EVROPSKI RAZVOJNI SKLAD (ERS)

Informacijska platforma za računovodske izkaze evropskih razvojnih skladov, ki se razlikujejo od tistih splošnega proračuna, se prav tako posodablja.

Računovodska pravila za ERS so bila posodobljena leta 2005 in načrtuje se nadomestitev OLAS, obstoječega informacijskega sistema ERS, s kombinacijo ABAC in CRIS, lokalnega informacijskega sistema GD AIDCO za splošni proračun. Trenutno se ta sistema prilagajata posebnostim ERS.

Razvoj centralnega elementa ABAC za ERS je bil v bistvu zaključen in preizkušen sredi leta 2006. Načrtuje se, da bi se novi informacijski sistem (ABAC-FED) začel uporabljati januarja 2008. GD AIDCO je potreboval dodatno leto, da se zaključi razvoj, potreben za uskladitev CRIS z računovodskimi pravili za splošni proračun. Obstaja odločna zaveza, da se v letu 2007 temu projektu nameni največja prednost. Projektni načrt je bil posodobljen, posebna pozornost je namenjena kakovosti procesa prehoda in podatkov, ki so bili predmet prehoda. Usposabljanje prihodnjih uporabnikov v 46 delegacijah AKP je še vedno izziv.

Pomembno je poudariti, da so bili zaključni računi ERS za leti 2005 in 2006 kljub temu, da so novi informacijski sistemi še vedno v fazi razvoja, pripravljeni v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Računovodske informacije, ki jih zagotavlja sedanji informacijski računovodski sistem (OLAS), so bili po potrebi prilagojeni, da bi prikazovali podatke, skladne z nastankom poslovnih dogodkov. Prav tako je računovodja ERS z upoštevanjem dodatnih podatkov, ki jih je zagotovil odredbodajalec, izvedel potrebne popravke tistih računovodskih podatkov, ki so temeljili na načelu nastanka plačil.

8. IZVAJANJE ABAC V DRUGIH INSTITUCIJAH IN AGENCIJAH

Tri izvajalske agencije (IEEA, EACEA, PHEA) in tri regulativne agencije (EMSA, Galileo, Frontex) ter dva odbora (Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij)[3] so bile priključene na sistem ABAC med letom 2006. Nadaljnjih devet agencij bo začelo uporabljati ABAC leta 2007 in šest regulativnih agencij naj bi se priključilo na ABAC leta 2008.

V ABAC za vsako agencijo ali odbor velja posebno finančno in računovodsko okolje, pri čemer ostaja računovodja teh agencij ali odborov odgovoren za lastne zaključne račune in izvedbo plačil.

Ker več regulativnih agencij za svoje proračunske izkaze še vedno uporablja verzijo sistema Si2 Komisije, je Komisija sklenila še naprej podpirati Si2, dokler ne bo sposobna vključiti vseh uporabnikov v ABAC.

9. PRIHODNJI RAZVOJ

Akcijski načrt projekta posodobitve je bil posodobljen za leto 2007 in podaljšan na leto 2008. Večje novosti na področju razvoja informacijskih tehnologij v prihodnjih mesecih bodo osredotočene na integracijo računovodskih izkazov ERS, izvajanje modula BCS, dokončno vzpostavitev enotnega podatkovnega skladišča, razvoj okrepljenega modula Web-Income, zagotavljanje varnosti in možnega izvajanja modula Supply and Asset Management (SAM) SAP za OIB.

Nadaljnji razvoj na področju informacijskih tehnologij bo predvsem povezan s povečanjem prijaznosti za uporabnika, izboljšanjem funkcij finančnega poročanja, doseganjem dolgoročnejšega cilja povečane interoperabilnosti in tesnejše integracije lokalnih sistemov ter zagotavljanjem novih orodij za podporo uporabnikom ter finančno poslovodenje. Kar zadeva računovodski okvir, bo delo usmerjeno na opredeljevanje nalog in pristojnosti akterjev v finančnih postopkih, izboljšanje kakovosti računovodskih podatkov in poročil o finančnem poslovodenju ter spremljanje skladnosti z merili za potrjevanje lokalnih sistemov s strani vseh odredbodajalcev po posameznih delegacijah.

10. SKLEPNA UGOTOVITEV

Prehod na nov računovodski sistem v Evropski komisiji je še naprej spoštoval uradne roke, določene za pripravo letnih računovodskih izkazov na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, ki bi v vseh pomembnih vidikih izpolnjevali mednarodno sprejete računovodske standarde. Zunanji revizorji Komisije in organa, ki dajeta razrešnico, so bili v znatni večini zadovoljni z doseženim napredkom.

Projekt pa ne more počivati na teh lovorikah. Računovodske procese je treba še nadalje zboljševati in razvijati. Največji izzivi, ki še ostajajo, so naslednji:

v celoti vključiti v vse GD in službe postopke in kontrole, potrebne za zagotovitev dosledno visoke kakovosti računovodskih podatkov. V ta namen morajo vsi GD in službe zlasti zagotoviti, da ima korespondent za računovodstvo primerno mesto v hierarhiji, tako da lahko vpliva na učinkovitost finančnih tokov in pridobi informacije, potrebne za letne finančne izkaze;

izboljšati knjiženje in poročanje o zneskih, ki so jih izterjale Komisija in države članice;

dokončati potrjevanje obstoječih sistemov v AIDCO in EAC ter potrditi nove informacijske sisteme, ki jih uporablja RELEX ter načrtujeta EAC in drugi GD;

vključiti računovodske izkaze ERS v ABAC in usposobiti osebje v zadevnih 46 delegacijah;

vključiti večje število zunanjih organov, tj. agencij in odborov, v ABAC ter servisirati njihove zadevne potrebe v obliki usposabljanja in podpore ter

kar najbolj izboljšati integracijo informacijskih sistemov ter zagotoviti sredstva, ki jih uporabniki potrebujejo za upravljanje finančnih virov, ki so v njihovi odgovornosti, in poročati o njih.

Projektni načrt za naslednji dve leti obravnava te izzive in Komisija ostaja zavezana k doseganju najvišjih računovodskih standardov v javnem sektorju.

PRILOGA I: NAČRTOVANJE NA VISOKI RAVNI

[pic]

PRILOGA II VARNOST IN USKLAJENOST SISTEMA

1. Računovodstvo ABAC

Leta 2006 so k sistemu ABAC pristopili tri izvajalske agencije, tri regulativne agencije in dva odbora. Zahtevani razvoj in varnostni mehanizmi so bili pravočasno zaključeni, da bi se zagotovila razdelitev po računovodjih (potek plačil, uskladitev računov, potrditev transakcij in knjiženje računovodskih obdobij).

Julija 2006 je bil SAP nadgrajen od verzije 4.7 na verzijo 5.0. Zaradi te nadgraditve je bilo treba opraviti popoln pregled obstoječih pravic do dostopa ter s tem zagotoviti, da verzija 5.0 zagotavlja vsaj enako stopnjo varnosti. Prednostni pregled je bil zaključen uspešno in prehod na verzijo 5.0 je potekal gladko.

V drugi polovici leta 2006 je bil uresničen poseben razvoj in ustvarjena so bila posebna varnostna pravila, da bi lahko računovodski izvedenci GD pripravili zaključne račune ob koncu leta. Vsi direktorati so svoje podatke o ločevanju prvič evidentirali na začetku leta 2007, in sicer v zvezi s proračunom za leto 2006.

Pregled dostopov v računovodski sistem ABAC (SAP) za GD BUDG se je začel leta 2005. Ta pregled se je nadaljeval v letu 2006, vendar ga je treba še vedno dokončati leta 2007. Najpomembnejša prednostna naloga, namreč pregled pravic informacijskih izvedencev do dostopa, je bila uspešno izvedena februarja 2006.

2. ABAC Workflow

Začelo se je preoblikovanje varnostnega pogona v ABAC Workflow in dosežen je bil napredek na različnih področjih, na primer pri pregledu tehničnih uporabnikov, mehanizmu prenosa pravic in spremljanju revizij.

Prednost je bila dana varnostnim nastavitvam za integracijo delegacij v ABAC Workflow. Razvit je bil nov modul za skrbnike računov izločenih sredstev ter izvedene so bile dodatne prilagoditve, da se bo zagotovila popolna ločitev operacij 100 in več delegacij. Leta 2006 so bili v ta projekt vloženi znatni napori. Delegacije delajo z ABAC Workflow od januarja 2007.

[1] COM(2002) 755.

[2] In sicer napredek, dosežen na dan 30. junija 2003 (SEC(2003) 790), 31. decembra 2003 (SEC(2004) 118), 30. junija 2004 (COM(2004) 565), 31. januarja 2005 (COM(2005) 90), 31. marca 2006 (COM(2006) 358).

[3] Opredeljeni so kot institucije v skladu s členom 1 finančne uredbe.