Priporočilo za

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2012 ter mnenje Sveta o luksemburškem programu stabilnosti za obdobje 2012–2015

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo v zvezi s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[4], ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3) Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2011 ter dal mnenje o dopolnitvi luksemburškega programa stabilnosti za obdobje 2011–2014.

(4) Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5], v katerem Luksemburga ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

(5) Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

(6) Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe stabilnosti oziroma konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.

(7) Luksemburg je 27. aprila 2012 predložil program stabilnosti iz leta 2012 za obdobje 2012–2015 in nacionalni reformni program za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

(8) Na podlagi ocene programa stabilnosti za leto 2012 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, na splošno verjeten. Zlasti scenarij programa za leti 2012 in 2013 je zelo blizu napovedi Komisije iz pomladi 2012. Srednjeročne projekcije glede primanjkljaja temeljijo na nekoliko optimističnem scenariju rasti, višje od potencialne rasti, ki pa je vseeno znatno nižja od povprečne stopnje rasti v preteklosti. Cilj proračunske strategije iz programa je zmanjšati primanjkljaj z 1,5% leta 2012 na 0,9 % leta 2014 s paketom ukrepov za konsolidacijo v vrednosti približno 1,2 % BDP in zagotoviti širši manevrski prostor v primeru negativnih pretresov. Program potrjuje prejšnji srednjeročni cilj, to je strukturni presežek v višini 0,5 %. Vendar pa ta srednjeročni cilj ni primeren glede na določbe Pakta za stabilnost in rast, ker se zdi, da glede na trenutne politike in projekcije ne upošteva v zadostni meri posrednih obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva, čeprav je dolg nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe. Poleg tega bi se glede na napoved Komisije iz pomladi 2012 in (preračunani) strukturni proračunski saldo Luksemburg od leta 2012 naprej pomembno oddaljil od svojega srednjeročnega cilja. Stopnja rasti javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov naj bi pomembno presegla referenčno vrednost za odhodke, določeno v Paktu za stabilnost in rast. Bruto javnofinančni dolg znaša 20 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe.

(9) Luksemburška vlada je 20. januarja 2012 sprejela osnutek zakona o reformi pokojninskega sistema v zasebnem in javnem sektorju. Reforma bi vgradila nekatere korektivne mehanizme v primeru negativnega razvoja finančnih razmer v okviru sheme in vsebuje prilagoditve zelo radodarne metodologije izračunavanja prejemkov. Vendar pa bo novi način izračunavanja prejemkov uveden postopoma v zelo dolgem 40-letnem obdobju. Poleg tega bodo možnosti za zgodnje upokojevanje večinoma ostale nespremenjene in ni bil predlagan noben ukrep za vezanost zakonsko določene upokojitvene starosti na pričakovano življenjsko dobo. Luksemburg na splošno ukrepa v pravi smeri, vendar se predlagana reforma ne zdi zadostno jamstvo za dolgoročno vzdržnost javnih financ.

(10) Luksemburški parlament je januarja 2012 z zakonom omejil samodejno indeksacijo plač v obdobju 2012–2015, da bi s tem okrepil konkurenčnost luksemburškega gospodarstva. Vendar pa razen morebitne spremembe referenčnega indeksa vlada ni objavila nobenih nadaljnjih načrtov za trajno spremembo sistema določanja plač. Trenutno je produktivnost v Luksemburgu zelo visoka, vendar se manevrski prostor v smislu rasti produktivnosti krči. Da bi dolgoročno ohranili konkurenčnost luksemburškega gospodarstva, bo potrebna trajna sprememba sistema določanja plač v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami.

(11) Luksemburg je sprejel nekaj ustreznih in verodostojnih ukrepov za odpravo razmeroma visoke stopnje brezposelnosti mladih. Vendar pa je za olajšanje vključevanja mladih na trg dela potrebna celovita strategija, ki bi med drugim okrepila sodelovanje med občinami in izboljšala učinkovitost zavoda za zaposlovanje. Mladim iskalcem dela, zlasti tistim z nižjo stopnjo izobrazbe, bi koristila tudi večja vlaganja v usposabljanje in izobraževanje.

(12) Pričakuje se, da bo Luksemburg stežka izpolnil svoj cilj glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2020. Po zadnjih projekcijah za leto 2020, ki temeljijo na obstoječih ukrepih, se bodo emisije v Luksemburgu v sektorjih, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami, v obdobju 2005–2020 povečale za 9 %, cilj pa je emisije zmanjšati za 20 %. Največji vir emisij je sektor cestnega prometa, v katerem pa je tudi velik potencial za njihovo zmanjšane. Cena goriva ostaja med najnižjimi v EU, kar spodbuja „bencinski turizem“ in krepi negativne zunanje učinke v zvezi z onesnaževanjem in prometnimi zastoji. Za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov so potrebne dodatne politike, sicer bo treba uporabiti drage prožne mehanizme.

(13) Luksemburg je v okviru pakta „euro plus“ sprejel številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na izboljšanje konkurenčnosti, večanje zaposlenosti in krepitev finančne stabilnosti. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala pri priporočilih.

(14) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo luksemburške ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Luksemburgu, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk (1) do (5) v nadaljevanju.

(15) Svet je ob upoštevanju te ocene preučil luksemburški program stabilnosti, njegovo mnenje[6] pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke (1) spodaj –

PRIPOROČA, naj Luksemburg v obdobju 2012–2013:

1. Ohrani trden fiskalni položaj z odpravo kakršnih koli odstopanj od srednjeročnega proračunskega cilja, ki zagotavlja dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti z upoštevanjem posrednih obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva. V ta namen naj ob podpori dovolj podrobno opredeljenih ukrepov okrepi in dosledno izvaja proračunsko strategijo, ki naj za leto 2013 in pozneje vključuje doseganje referenčne vrednosti za odhodke.

2. Poveča naj učinek predlagane pokojninske reforme s pospešitvijo izvajanja ukrepov, ki omejujejo odhodke, povezane s staranjem prebivalstva, sprejme dodatne ukrepe za povečanje stopnje aktivnosti starejših delavcev, zlasti z zmanjšanjem zgodnjega upokojevanja, in sprejme ukrepe za vezavo zakonsko določene upokojitvene starosti na pričakovano življenjsko dobo.

3. Sprejme naj dodatne ukrepe za reformo sistema kolektivnih pogajanj o plačah in indeksacije plač v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami, da se dolgoročno ohrani konkurenčnost luksemburškega gospodarstva; prva ukrepa naj bosta ohranitev sedanjega enoletnega indeksacijskega intervala tudi po letu 2014 ter zmanjšanje vpliva energije in drugih nestanovitnih postavk na referenčni indeks.

4. Nadaljuje naj prizadevanja za zmanjševanje brezposelnosti mladih z močnejšo vključenostjo zainteresiranih skupin ter s krepitvijo ukrepov usposabljanja in izobraževanja, zlasti za ljudi z nižjo stopnjo izobrazbe, s ciljem boljšega prilagajanja znanja in veščin mladih potrebam trga dela.

5. Zagotovi naj izpolnitev ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami, zlasti z okolju prijaznejšim davčnim sistemom.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] COM(2012) 315 final.

[3] P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.

[4] Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.