[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 28.4.2005

KOM(2005) 171 končno

2005/0062 (CNS)

2005/0063 (CNS)

Predlog

DIREKTIVA SVETA

o ukrepih Skupnosti za nadzor aviarne influence

Predlog

ODLOČBA SVETA

o spremembi Odločbe Sveta 90/424/EGS o odhodkih na področju veterine

(predložene s strani Komisije) {SEC(2005)549}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Okvir predloga

( Razlogi in cilji predloga

Komisija namerava posodobiti sedanje ukrepe Skupnosti za nadzor aviarne influence (AI), določene v Direktivi Sveta 92/40/EGS, da se dosežeta boljše preprečevanje ter nadzor izbruhov in da se zmanjšajo zdravstveno tveganje, stroški in izgube ter negativni vpliv te bolezni na celotno družbo. Predlagane spremembe pravnih aktov Skupnosti za nadzor aviarne influence morajo biti v skladu s spremembami Odločbe Sveta 90/424/EGS o odhodkih na področju veterine, da se uskladi s tem predlogom in državam članicam zagotovi ustrezna finančna podpora v zvezi z nekaterimi novimi nadzornimi ukrepi.

( Splošni okvir

Aviarna influenca je resna, zelo nalezljiva bolezen perutnine in drugih ptic, ki jo povzročajo različne vrste virusa iz velike skupine virusov Influenzaviridae . Virus aviarne influence se lahko prenese tudi na druge živali in ljudi, navadno prek neposrednega stika z okuženimi pticami. V človeškem gostitelju se lahko bolezen razvije od blažje oblike vnetja veznice do resne bolezni, ki je lahko tudi smrtna; med še vedno trajajočo epidemijo aviarne influence v nekaterih območjih v Aziji je bila smrtnost zaradi te bolezni pri ljudeh zelo visoka.

Zaradi stalnih genetskih sprememb povzročiteljev bolezni in njihove mogoče „prilagoditve“ na novo okuženo žival ali človeškega gostitelja je tveganje, ki ga predstavljajo različni virusi aviarne influence za zdravje ljudi in živali raznoliko ter zelo nepredvidljivo. Vseeno zdajšnje znanje kaže, da je zdravstveno tveganje, ki ga povzročajo tako imenovani virusi nizko patogene aviarne influence (Low Pathogenic AI) (LPAI) – nižje od tveganja, ki ga povzročajo virusi visoko patogene aviarne influence (Highly Pathogenic AI) (HPAI), ki nastanejo z mutacijo nekaterih LPAI virusov, in sicer tipov H5 in H7, in ki lahko povzročijo bolezen perutnine s stopnjo smrtnosti 90 %.

V zvezi z javnim zdravjem razpoložljivi podatki kažejo, da so virusi HPAI tipov H5 in H7 odgovorni za veliko večino primerov aviarne influence pri ljudeh in vse primere smrti zaradi aviarne influence.

Na splošno domača perutnina ni okužena z aviarno influenco. Vseeno nekatere divje ptice (zlasti vodne ptice selivke, kot so race in gosi) delujejo kot trajni rezervoar virusov LPAI, s katerega se virus lahko občasno razširi na domačo perutnino. Sedaj niso na voljo ali predvideni nobeni ukrepi, ki bi ustavili ali zmanjšali kroženje virusa pri divjih pticah, ki živijo v naravi; to pomeni, da obstaja stalno tveganje prenosa zelo nevarnega virusa aviarne influence z divjih ptic na domačo perutnino ter nazadnje na druge živali in ljudi.

Iz nepojasnjenih razlogov se je v zadnjih letih povečalo število izbruhov aviarne influence. Pred kratkim so bili prijavljeni resni izbruhi aviarne influence (HPAI) pri različnih vrstah ptic – vključno z domačo perutnino, gojeno v različnih sistemih reje in upravljanja – v več različnih območjih sveta in na vseh celinah. Ti izbruhi so povzročili pogin ali uničenje zaradi nadzora bolezni stotine milijonov ptic in resne izgube za perutninsko industrijo po vsem svetu. V zvezi s temi izbruhi je bilo prijavljenih tudi več primerov okužbe pri ljudeh, nekateri so bili smrtni.

V EU so se v zadnjih petih letih večji izbruhi HPAI pojavili v Italiji (1999–2000) in na Nizozemskem, s sekundarno širitvijo v Belgijo in Nemčijo (2003). Ti izbruhi so imeli uničujoče posledice na perutninski sektor in negativen vpliv na družbo kot celoto – zlasti na Nizozemskem, kjer je bilo tudi nekaj primerov bolezni pri ljudeh. To se je zgodilo kljub strogim nadzornim ukrepom, ki so jih izvajale države članice, vključno z masovnim pobijanjem in uničevanjem perutnine ter drugih ptic na prizadetih območjih, ki je pogosto preseglo najnižje zahteve Direktive 92/40/EGS.

Po predhodnih krizah z zdravjem živali so ti izbruhi spodbudili nadaljnje kritike v državah članicah proti masovnem zakolu živali, zaradi dobrega počutja živali ter etičnih, socialnih, ekonomskih in okoljskih razlogov. Izvajanje teh ukrepov je imelo zelo negativen vpliv na javno mnenje in je povzročilo številne kritike, še zlasti v zvezi s posebnimi kategorijami ptic, kot so ogrožene vrste ali pasme, ter domačimi živalmi. Komisijo je prav tako kritiziralo Računsko sodišče zaradi gospodarskih posledic masovnega zakola v breme proračuna Komisije.

Znanstveniki menijo, da nenadzorovani izbruhi aviarne influence, zlasti tisti, ki jih povzročijo nekatere vrste virusov, po prenosu virusa s ptice ali druge živali na človeka, lahko sčasoma povzročijo nastanek virusov, ki so popolnoma prilagojeni ljudem in lahko povzročijo pandemijo influence, kot je bila „španska gripa“ v letih 1917–1919. Takšna pandemija lahko povzroči milijone smrti med ljudmi in velike socialno-ekonomske posledice po vsem svetu.

Direktiva 92/40/EGS določa obvezne ukrepe nadzora bolezni le v primeru bolezni perutnine, ki jo povzroči HPAI. Med zadnjimi epidemijami so bila pridobljena nova spoznanja. Izbruh aviarne influence, ki jo povzročijo virusi LPAI tipov H5 in H7, ki sta posledično mutirala v viruse HPAI, sta povzročila uničujoče posledice. Ko virus mutira, ga je izjemno težko nadzirati.

Glede na povečano znanje o tveganju za zdravje ljudi, ki jih povzročajo virusi aviarne influence, mnenje Znanstvenega odbora (ZO) ter najnovejše znanje o patogenezi, epidemiologiji in prenosu aviarne influence, obstaja jasna potreba po revidiranju in posodobitvi obstoječih pravnih aktov, ki bodo odražali ta napredek in izkušnje, ter po izboljšanju nadzora bolezni v prihodnosti, za LPAI in HPAI. To bo neposredno koristilo zdravju živali in posredno tudi zdravju ljudi.

( Obstoječe določbe na področju predloga

Direktiva Sveta 92/40/EGS; Odločba Komisije 2002/649/ES; Odločba Komisije 2002/673/ES; Odločba Komisije 2002/649/ES določa smernice za raziskave aviarne influence v ES pri perutnini in divjih pticah. Odločbi Komisije 2002/673/ES in 2004/630/ES potrjujeta programe držav članic za perutnino in divje ptice, ki potekajo sedaj.

Odločba 90/424/EGS o odhodkih na področju veterine določa, da lahko države članice za nekatere ukrepe nadzora in izkoreninjenja aviarne influence (HPAI) prejemajo finančne prispevke Skupnosti.

( Usklajenost z drugimi politikami

Ker je v Prilogi I Pogodbe navedena živa perutnina, je ena od nalog Skupnosti na področju veterine izboljšati zdravstveno stanje perutnine ter s tem olajšati trgovino s perutnino in perutninskimi proizvodi, da se zagotovi razvoj tega sektorja. Poleg tega se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi.

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in presoja vplivov

( Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovanje z državami članicami v delovnih skupinah ter v elektronski izmenjavi osnutkov predlogov je potekala od julija do oktobra 2004.

Oktobra 2004 so se o osnutku predloga posvetovale evropske nevladne organizacije.

Kot rezultat posvetovanj so bili upoštevani predlogi o izboljšanju nekaterih členov osnutka predloga in njegovih Prilog.

( Zbiranje in uporaba strokovnega znanja

1. Leta 2000 je Znanstveni odbor izrazil mnenje o aviarni influenci ter priporočil spremembo opredelitve iz Direktive 92/40/EGS, tako da se ukrepi nadzora bolezni sprejmejo tudi v primeru okužbe z nizko patogenimi sevi virusov.

2. Leta 2003 je bilo izdano drugo izvedensko mnenje o najnovejših diagnostičnih tehnikah in uporabi cepiva proti aviarni influenci.

3. Mnenje znanstvenega odbora je objavljeno na:

http//europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scah/outcome_en.html .

Mnenje se je obravnavalo v osnutku predloga.

( Presoja vplivov

Ocenjene so bile tri politične možnosti, ki jih je v poročilu iz leta 2000 obravnaval Znanstveni odbor, in določena je bila presoja vplivov[1].

Rezultati se lahko povzamejo v naslednjih točkah:

Možnost 1: opredelitev aviarne influence in nadzornih ukrepov iz Direktive 92/40/EGS, s priporočilom, da države članice uvedejo omejitve za omejitev širjenja LPAI, se ne spremeni:

Vzdrževanje sedanjega stanja ne bi zmanjšalo tveganja Skupnosti za prihodnje izbruhe HPAI zaradi nenadzorovanega kroženja virusov LPAI na perutninskih farmah. Preprosto priporočilo državam članicam, da sprejmejo nacionalne ukrepe za nadzor LPAI ni zadostno jamstvo za izboljšanje nadzora bolezni in zmanjšanje tveganja za zdravje, ob upoštevanju protesta nosilcev dejavnosti zoper strožje ukrepe, ki se pri njihovih konkurentih v drugih državah članicah morda ne uvajajo v enaki meri. Izvajanje nacionalnih ukrepov za nadzorovanje LPAI v vsaki državi članici lahko tako vodi k resnim motnjam na trgu s perutnino in perutninskimi proizvodi ter k nelojalni konkurenci med proizvajalci perutnine na visokokonkurenčnem trgu.

Možnost 2: sprememba obstoječe opredelitve aviarne influence, ki vključuje tudi LPAI, tako da vzpostavi enake ukrepe za nadzor LPAI in HPAI:

Izvajanje sedanjih ukrepov za nadzor HPAI tudi v primeru LPAI bi bilo nesorazmerno s tveganjem, ki jih predstavlja LPAI za zdravje živali in ljudi; to bi lahko vodilo v masovno pobijanje živali – z velikim negativnim učinkom na dobro počutje živali – in zelo velike stroške za nadzor bolezni, v okoliščinah, v katerih tako masovno pobijanje in stroški niso upravičeni niti trajni. V primeru LPAI izvajanje obveznega in sistematičnega izkoreninjenja, ki bi vodilo v masovno pobijanje in uničenje živali, ni nujno, čeprav je v nekaterih primerih utemeljena rešitev, ob upoštevanju stroškov in tveganj v primerjavi s koristmi, ki jih prinaša. Poleg tega je treba več drugih pomožnih ukrepov za nadzor bolezni, ki so potrebni za HPAI, v primeru LPAI uporabiti na bolj prožen način.

Možnost 3 : sprememba opredelitve aviarne influence, da vključuje tudi LPAI, vendar predvideti določitev ukrepov za nadzor glede na različne vrste vpletenih virusov in živalskih gostiteljev:

Glavne koristi možnosti 3 bi bile zmanjšanje tveganja izbruha HPAI pri perutnini in drugih pticah z boljšim nadzorom LPAI in z oblikovanjem sorazmernega pristopa k tveganju, ki ga predstavljata ti dve bolezni. Ob tem bi bil ta pristop edini, ki bi se ujemal z novim poglavjem Zakonika OIE (Mednarodni urad za živalske kužne bolezni), ki bo dokončno sprejet maja 2005, in bi preprečil, da bi imeli ukrepi ES za nadzor bolezni negativen vpliv na mednarodno trgovino.

3. Pravni elementi predloga

( Povzetek predlaganih ukrepov

Direktiva 92/40/EGS bi se nadomestila z novo direktivo, ki posodablja obstoječe določbe, da se zagotovi boljše nadzorovanje aviarne influence, ob upoštevanju potrebe po čim večjem zmanjševanju masovnega zakola ptic.

V skladu z možnostjo 3 se v sedanje predpise o aviarni influenci vnesejo naslednje spremembe:

1. sprememba opredelitve aviarne influence, da se razširi obseg ukrepov za nadzor tudi na viruse LPAI, ki lahko mutirajo v viruse HPAI, z ohranitvijo razlikovanja med tema dvema boleznima, tako da se lahko izvajajo posebni ukrepi za nadzor glede na različno tveganje, ki ga predstavljajo zadevni virusi;

2. uvajanje obveznega nadzora za LPAI v vseh državah članicah.

3. novi in bolj prožni predpisi o cepljenju.

4. novi in prožni predpisi za nadzor LPAI in HPAI pri domačih pticah, ki niso perutnina, kot so ptice v živalskih vrtovih ali ogrožene vrste;.

5. novi predpisi, da se zagotovi sodelovanje med veterinarji držav članic in zdravstvenimi organi v primeru odkrivanja aviarne influence, za zaščito zdravja ljudi;

6. pooblastilo Komisiji, da s komitološkimi postopki sprejme nadaljnje in bolj specifične ukrepe za nadzor aviarne influence ter ustanovi banko cepiv za aviarno influenco.

( Pravna podlaga

Člen 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

( Načelo subsidiarnosti

Ukrepi za zdravstveno varstvo živali, določeni v tem predlogu, so v izključni regulativni pristojnosti Skupnosti. Zelo malo ukrepov, povezanih z javnim zdravjem, je usklajenih z načelom subsidiarnosti, ker so države članice v celoti pristojne, da, na primer, določajo ukrepe za preprečevanje bolezni za osebje, ki je izpostavljeno okuženi perutnini ali perutnini, za katero obstaja sum okužbe z aviarno influenco.

( Načelo sorazmernosti

Ta predlog določa minimalne ukrepe, ki se morajo izvajati v primeru izbruha aviarne influence pri perutnini in drugih pticah. Države članice lahko na področju, ki ga pokriva predlagana Direktiva, uvedejo strožje upravne in sanitarne ukrepe. Poleg tega so določeni predpisi, ki organom državam članicam omogočajo izvajanje ukrepov v sorazmerju z različno stopnjo razvoja bolezni.

( Izbira instrumentov

Predlagani instrument je direktiva.

Drugi načini ne bi bili primerni zaradi naslednjih razlogov:

Izkušnje z usklajenimi pravnimi akti Skupnosti na področju veterine od leta 1964 kažejo, da direktiva omogoča državam članicam zadostno prožnost pri izvajanju pravnih aktov v okviru njihovih zakonodajnih in upravnih sistemov. Glej tudi zgornje pripombe o sorazmernosti.

4. Proračunske posledice

Proračunske posledice tega predloga in povezanih predlogov za spremembo Direktive 90/424/EGS so navedene v presoji vplivov in se lahko strnejo tako:

Dodatni letni strošek v breme proračuna Skupnosti v zvezi s sprejetjem in izvajanjem zgoraj navedenih ukrepov bi bil 3 do 8 milijonov EUR, kar pomeni v povprečju 5,5 milijona EUR. Ti stroški se izravnajo s prihranki v zvezi z zmanjšanjem tveganja za prihodnje epidemije HPAI. Seveda ni mogoče natančno navesti, do kakšnega obsega bodo nov pravni akt povzročil zmanjšanje števila prihodnjih epidemij HPAI, katerih pojavljanje je še vedno zelo nepredvidljivo in jih nikdar ni mogoče popolnoma izključiti, ob upoštevanju narave zadevnega tveganja. Vseeno bi lahko, če bi bili ti ukrepi že sprejeti in bi se izvajali v EU v zadnjih petih letih, zelo verjetno preprečili eno od dveh velikih epidemij, ki so se v pojavile v Skupnosti. Na podlagi tega se lahko zato ocenjuje, da izvajanje predlaganih ukrepov lahko uspešno prepreči dve veliki epidemiji HPAI v naslednjih desetih letih.

Izdatki, ki so jih imele zadevne države članice z izplačevanjem nadomestil nosilcem kmetijskega gospodarstva za ukrepe izkoreninjenja ter za čiščenje in dezinfekcijo (izdatki, ki so načeloma upravičeni do 50 % financiranja Skupnosti v skladu s sedanjimi predpisi Odločbe 90/424/EGS) v zvezi z dvema velikima epidemijama, ki sta se pred kratkim pojavili v EU, so bili med 101 in 174 milijoni EUR. Zato je mogoče oceniti, da bi glede na sedanje stroške preprečevanje dveh morebitnih epidemij prihranilo 100 milijonov EUR ali več iz proračuna Skupnosti v obdobju desetih let. Ta prihranek bi presegel dodatne stroške, ki so predvideni za nove ukrepe za nadzor LPAI (približno 55 milijonov EUR v desetih letih).

Poleg tega se mora zaradi sprejetja drugih ukrepov za nadzor, ki izhajajo iz sedanjega predloga, vključno s cepljenjem, prihraniti pri pričakovanem zmanjšanem obsegu prihodnjih epidemij aviarne influence. Vendar je te prihranke zelo težko količinsko opredeliti.

5. Dodatne informacije

( Razveljavitev obstoječega pravnega akta

Zaradi sprejema predloga se bo razveljavil obstoječi pravni akt.

( Evropski gospodarski prostor

Predlagani akt zadeva EGP in se mora zato razširiti na EGP.

2005/0062 (CNS)

Predlog

DIREKTIVA SVETA

o ukrepih Skupnosti za nadzor aviarne influence

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[2],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora[4],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[5],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Aviarna influenca je resna, zelo nalezljiva bolezen perutnine in drugih ptic, ki jo povzročajo različne vrste virusov influence. Ti virusi se lahko širijo tudi na sesalce, vključno s prašiči in ljudmi.

(2) Ker je v Prilogi I Pogodbe navedena živa perutnina, je ena od nalog Skupnosti na področju veterine izboljšati zdravstveno stanje perutnine in s tem okrepiti trgovino s perutnino in perutninskimi proizvodi ter zagotoviti razvoj tega sektorja. Poleg tega je treba pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Skupnosti zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi.

(3) Ukrepi Skupnosti za nadzor aviarne influence so bili določeni z Direktivo Sveta 92/40/EGS z dne 19. maja 1992 o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor aviarne influence[6], da se zagotovi zdravstveno varstvo živali in prispeva k razvoju perutninskega sektorja.

(4) Ukrepe, določene v Direktivi 92/40/EGS, je treba temeljito pregledati ob upoštevanju najnovejših znanstvenih dognanj o nevarnostih aviarne influence za zdravje živali in ljudi, razvoja novih laboratorijskih testov in cepiv ter izkušenj, pridobljenih med zadnjimi izbruhi te bolezni v Skupnosti in tudi v tretjih državah.

(5) Novi ukrepi Skupnosti morajo upoštevati tudi najnovejša mnenja Znanstvenega odbora za zdravje in dobro počutje živali ter spremembe Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali ter Priročnika diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali Mednarodnega urada za živalske kužne bolezni (O. I. E.) v zvezi z aviarno influenco.

(6) Virusi influence vsebujejo veliko število različnih sevov virusov. Raven tveganj, ki jih predstavljajo različni sevi virusov influence za zdravje živali in ljudi, je zelo spremenljiva in do neke mere nepredvidljiva zaradi hitre mutacije virusa in možne prerazporeditve genskega materiala med različnimi sevi.

(7) Okužba z določenimi sevi virusov influence aviarnega izvora lahko sproži izbruhe bolezni pri domači perutnini v epizootskih razsežnostih in povzroči umrljivost in motnje perutnine v takšnem obsegu, da je lahko ogrožena donosnost celotnega sektorja reje perutnine. Virusi aviarne influence lahko okužijo tudi ljudi in so lahko resna nevarnost za javno zdravje.

(8) Sedanje znanje kaže, da je zdravstveno tveganje, ki ga predstavljajo tako imenovani virusi nizko patogene aviarne influence, nižje od tistega, ki ga predstavljajo virusi visoko patogene aviarne influence, ki nastanejo z mutacijo določenih nizko patogenih različic virusov.

(9) Pravni akti Skupnosti za nadzor aviarne influence morajo dati državam članicam možnost sprejetja ukrepov za nadzor bolezni na sorazmeren in prožen način, ob upoštevanju različnih stopenj tveganja, ki ga predstavljajo različni sevi virusov, verjetnega socialnega in gospodarskega vpliva zadevnih ukrepov na kmetijski sektor in na druge vpletene sektorje, in hkrati zagotoviti, da so ukrepi, sprejeti za vsak predviden potek določene bolezni, najustreznejši.

(10) Da bi preprečili in predvideli javnozdravstvene težave, ki jih lahko povzroči aviarna influenca, je treba doseči učinkovito komunikacijo in tesno sodelovanje med službami za javno zdravstvo in zdravje živali v državah članicah, tako, da lahko pristojni organi oblasti sprejmejo ustrezne ukrepe za varovanje zdravja ljudi, kadar je to potrebno.

(11) Glede na možnost, da virusi nizko patogene aviarne influence mutirajo v viruse visoko patogene aviarne influence, je treba sprejeti določbo za zgodnje odkrivanje okužb perutnine, usmerjene v hitro odzivanje in sprejetje ustreznih ukrepov, ki morajo vključevati sistem aktivnega nadziranja, ki ga izvajajo države članice. To nadziranje mora slediti splošnim smernicam, ki jih je treba prilagoditi glede na nadaljnje znanje in razvoj na tem področju.

(12) Vsak sum na okužbo z aviarno influenco, ki se lahko pojavi pri kliničnih ali laboratorijskih preiskavah, ali kakršen koli drug razlog, zaradi katerega se pojavi sum prisotnosti okužbe, mora sprožiti takojšnje uradne preiskave, da se lahko hitro in učinkovito ukrepa, kot je ustrezno. Te ukrepe je treba okrepiti takoj, ko se potrdi prisotnost okužbe, da se vključi izpraznitev okuženega kmetijskega gospodarstva in tistih, za katere obstaja tveganje okužbe.

(13) V primeru odkritja okužbe z virusom nizko patogene aviarne influence ali v primeru serološkega dokaza okužbe, kjer prisotnosti virusa ni mogoče potrditi s testom izolacije virusa, se lahko ukrepi za nadzor razlikujejo od tistih, ki se uporabljajo v primeru odkritja virusa visoko patogene aviarne influence, ob upoštevanju različnih stopenj tveganja, ki jih predstavljata ti dve stanji.

(14) Ukrepe za nadzor bolezni in zlasti uvedbo zaščitenih območij je prav tako treba prilagoditi ob upoštevanju gostote populacije perutnine ter drugih dejavnikov tveganja na območju, kjer je bila odkrita okužba.

(15) Če pride do izbruha, je treba preprečiti tudi kakršno koli nadaljnje širjenje okužbe z natančnim spremljanjem in omejevanjem premikov perutnine ter uporabe proizvodov, ki bi lahko bili kontaminirani, s temeljitim čiščenjem in razkuževanjem okuženih obratov, z uvedbo okuženih in ogroženih območij okrog izbruha in po potrebi s cepljenjem.

(16) Ukrepi Skupnosti za nadzor virusa visoko patogene aviarne influence morajo temeljiti najprej na izselitvi okuženih jat, v skladu s pravnimi akti Skupnosti o dobrem počutju živali.

(17) Cepljenje proti aviarni influenci je lahko učinkovito orodje za dopolnjevanje ukrepov za nadzor bolezni in za preprečitev masovnega pobijanja in uničevanja perutnine in ptic. Sedanje znanje kaže, da je lahko cepljenje uporabno ne le v nujnih primerih, ampak tudi za preprečitev bolezni v okoliščinah večjega tveganja za prenos virusov aviarne influence s prosto živečih živali ali drugih virov. Zato je treba uvesti določbe za cepljenje v nujnih primerih in zaščitno cepljenje.

(18) Kljub temu, da je cepljena perutnina zaščitena pred kliničnimi znaki bolezni, se lahko okuži in lahko tako prispeva k nadaljnjemu širjenju okužbe. Cepljenje morajo zato spremljati ustrezni ukrepi za nadziranje in omejitev, določeni na ravni Skupnosti. Zato mora strategija cepljenja omogočiti razlikovanje med okuženimi in cepljenimi živalmi. Proizvode cepljene perutnine, kot so meso in konzumna jajca, je treba dati na trg v skladu z ustreznimi pravnimi akti Skupnosti, vključno s to direktivo.

(19) Skupnost in države članice morajo imeti tudi možnost oblikovanja zalog cepiva proti aviarni influenci, ki se uporabljajo za perutnino in druge ptice v nujnih primerih.

(20) Uvesti je treba določbe, da se zagotovi uporaba usklajenih postopkov in metod diagnostike aviarne influence, vključno z delovanjem referenčnega laboratorija Skupnosti in referenčnih laboratorijev v državah članicah.

(21) Uvesti je treba določbe, da se zagotovi potrebna stopnja pripravljenosti s strani držav članic za učinkovito spopadanje z nujnimi primeri, ki jih povzročijo eden ali več izbruhov aviarne influence, zlasti s pripravo načrtov ukrepov in ustanavljanjem centrov za nadzor. Takšni načrti ukrepov morajo upoštevati tveganje za javno zdravje, ki ga predstavlja aviarna influenca za delavce, ki so v stiku s perutnino, in za drugo osebje.

(22) Če se aviarna influenca odkrije med uvozom v karantenskem obratu ali centru, kakor je predvideno v Odločbi Komisije 2000/666/ES z dne 16. oktobra 2000 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in izdajanju veterinarskih potrdil za uvoz ptic razen perutnine in pogoje za karanteno[7], je treba to sporočiti Komisiji. Vendar sporočanje, kakor je predvideno v Direktivi Sveta 82/894//EGS z dne 21. decembra 1982 o prijavljanju živalskih bolezni v Skupnosti[8], v primerih izbruhov v državah članicah ne bi bilo ustrezno.

(23) Temeljito čiščenje in razkuževanje mora biti sestavni del politike Skupnosti za nadzor v zvezi z aviarno influenco. Razkuževanja je treba izvajati v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet[9].

(24) Uredba (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi[10], določa pravila za zbiranje, prevoz, skladiščenje, ravnanje, predelavo in uporabo ali odstranjevanje stranskih živalskih proizvodov, vključno z živalmi, ki se pokončajo za izkoreninjenje kužnih živalskih bolezni, da se prepreči, da bi ti proizvodi predstavljali tveganje za zdravje živali in ljudi. Ta uredba in njeni izvedbeni ukrepi določajo splošni okvir za odstranjevanje mrtvih živali. Treba je zagotoviti sprejetje posebnih, dodatnih ali različnih ukrepov s postopkom komitologije, kjer je to potrebno, da se spodbudi nadaljnje ukrepe za nadzor aviarne influence.

(25) Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravil za hrano živalskega izvora[11] in Uredba (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil[12] se lahko pod določenimi pogoji uporabljata za jajca, ki izvirajo iz gospodarstev, na katerih se redi perutnino, za katero se sumi, da je okužena z aviarno influenco.

(26) Države članice morajo določiti pravila o kaznih za kršitve določb te direktive in zagotoviti njihovo izvajanje. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

(27) Z upoštevanjem razvoja znanstvenega in tehničnega znanja je treba predvideti možnost takojšnih sprememb Prilog k tej direktivi, če je to potrebno.

(28) Ob upoštevanju nepredvidljivosti virusov influence je treba zagotoviti, da je na voljo tudi hiter postopek za hitro sprejetje dodatnih ali bolj specifičnih ukrepov, na ravni Skupnosti, kadar so nujni, za nadzor vsakršne okužbe perutnine, drugih ptic ali drugih živali, ki jo povzročijo virusi aviarne influence in ki predstavlja resno nevarnost za zdravje živali in ljudi.

(29) Ta direktiva določa minimalne ukrepe za nadzor, ki se morajo izvajati v primeru izbruha aviarne influence pri perutnini in drugih pticah. Vendar lahko države članice na področju, ki ga pokriva ta direktiva, uvedejo strožje upravne in sanitarne ukrepe. Poleg tega ta direktiva določa, da organi držav članic lahko izvajajo ukrepe, sorazmerne s tveganjem za zdravje ljudi, ki ga predstavljajo različna stanja bolezni.

(30) V skladu z načelom sorazmernosti je za doseganje temeljnega cilja zagotavljanja razvoja perutninskega sektorja in prispevanja k varovanju zdravja živali treba in primerno določiti pravila o posebnih in minimalnih ukrepih, namenjenih preprečevanju in nadzoru aviarne influence. Ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe.

(31) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[13].

(32) Zaradi jasnosti in racionalnosti pravnih aktov Skupnosti je treba Direktivo 92/40/EGS razveljaviti in nadomestiti s to direktivo.

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1 Vsebina in področje uporabe

1. Ta direktiva določa:

a) nekatere preventivne ukrepe, namenjene nadziranju in hitremu odkrivanju aviarne influence ter povečanju raven ozaveščenosti in pripravljenosti pristojnih organov in kmečkega prebivalstva na nevarnosti te bolezni;

b) minimalne ukrepe za nadzor, ki se morajo izvajati v primeru izbruha aviarne influence pri perutnini in drugih pticah ter možnega širjenja virusov aviarne influence na sesalce;

c) druge ukrepe, ki se morajo izvajati, če se ugotovi resna nevarnost za zdravje živali ali ljudi v zvezi z vsakršno okužbo ptic ali sesalcev, ki jo povzročijo virusi influence aviarnega izvora, in da se prepreči prenos okužbe s teh živali na ljudi.

2. Države članice lahko na področju, ki ga pokriva ta direktiva, uvedejo strožje ukrepe.

Člen 2 Opredelitve aviarne influence, visoko patogene aviarne influence in nizko patogene aviarne influence

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „aviarna influenca“ pomeni okužbo perutnine ali drugih ptic, ki jo povzroči virus influence tipa A:

a) podtipa H5 ali H7; ali

b) z intravenoznim indeksom patogenosti, ki je pri šest tednov starih piščancih višji od 1,2;

2. „visoko patogena aviarna influenca (HPAI)“ pomeni okužbo perutnine ali drugih ptic, ki jo povzročijo:

a) virusi aviarne influence podtipov H5 in H7 z zaporedjem nukleotidov, ki kodifirajo multiple bazične aminokisline na cepitvenem mestu molekule hemaglutinina, podobnih tistim, ki so bili opaženi pri drugih virusih HPAI, kar kaže, da lahko molekulo hemaglutinina razcepi proteaza v celicah gostitelja; ali

b) virusi aviarne influence z intravenoznim indeksom patogenosti, ki je pri šest tednov starih piščancih višji od 1,2;

3. „nizko patogena aviarna influenca (LPAI)“ pomeni okužbo perutnine ali drugih ptic, ki jo povzročijo virusi aviarne influence podtipov H5 in H7, ki ne sodijo v opredelitev pod točko (2).

Člen 3 Druge opredelitve

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „perutnina“ pomeni vse ptice, ki se gojijo ali so v ujetništvu za proizvodnjo mesa, valilnih jajc in konzumnih jajc, za proizvodnjo drugih tržnih proizvodov, za obnovo populacije prosto živečih ptic ali za vzrejo teh kategorij ptic;

2. „prosto živeča ptica“ pomeni ptico, ki živi na prostem in se ne goji na nobenem gospodarstvu, opredeljenem pod točko 5;

3. „druga ptica“ pomeni vsako ptico, ki ni perutnina in se jo redi v ujetništvu za sejme, dirke, razstave in tekmovanja (okrasne ptice in tekmovalni golobi) ali iz kakršnega koli drugega razloga, ki ni omenjen pod točko 1;

4. „uradno registrirane redke vrste perutnine ali drugih ptic“ pomeni vsako perutnino ali druge ptice, ki jih je pristojni organ uradno priznal kot takšne, v okviru načrta ukrepov iz člena 63;

5. „gospodarstvo“ pomeni kateri koli kmetijski ali drug obrat, kot so valilnice, cirkusi, živalski vrtovi, trgovine s hišnimi pticami, tržnice s pticami in voliere, v katerem se stalno ali začasno redi ali goji perutnina ali druge ptice, razen:

a) klavnice, prevozna sredstva, karantenski obrati ali centri, mejne kontrolne točke in laboratoriji; in

b) bivalni prostori ljudi na takšnih gospodarstvih za namene drugega pododstavka člena 11(9), člena 19(e), člena 30(f), člena 39(5)(g) in člena 44(1)(h), razen če se perutnina ali druge ptice tu stalno redijo;

6. „komercialno gospodarstvo s perutnino“ pomeni gospodarstvo, kjer se perutnina goji v tržne namene;

7. „nekomercialno gospodarstvo/gospodarstvo s hišnimi pticami“ pomeni gospodarstvo, kjer perutnino ali druge ptice gojijo sami lastniki:

a) za lastno uživanje perutnine ali drugih ptic ali proizvodov, ki izhajajo iz njih; ali

b) kot hišne živali;

8. „oddelek s perutnino“ ali „oddelek z drugimi pticami“ pomeni eno ali več perutninskih gospodarstev ali gospodarstev z drugimi pticami v okviru skupnega sistema upravljanja biološke varnosti, v katerih je podpopulacija perutnine ali drugih ptic s posebnim zdravstvenim statusom glede na aviarno influenco, ki je predmet ustreznih ukrepov za nadziranje, kontrolo in biološko varnost;

9. „jata“ pomeni vso perutnino ali druge ptice v posamezni proizvodni enoti;

10. „proizvodna enota“ pomeni enoto na gospodarstvu, za katero uradni veterinar zagotavlja, da je popolnoma neodvisna od katere koli druge enote na istem gospodarstvu glede na njeno lokacijo in vsakodnevno oskrbovanje perutnine ali drugih ptic, ki se tam gojijo;

11. „perutnina na začetku nesnosti“ pomeni perutnino pred dobo nesnosti;

12. „valilna jajca“ pomeni jajca za valitev, ki jih znese perutnina;

13. „enodnevni piščanci“ pomeni vso perutnino, staro manj kot 72 ur, ki še ni bila krmljena; brazilske race (Cairina moschata) ali njihove križance pa je dovoljeno krmiti;

14. „diagnostični priročnik“ pomeni diagnostični priročnik iz člena 51(1);

15. „okužena perutnina“ in „okužene druge ptice“ pomeni vsako perutnino ali druge ptice:

a) pri katerih je bila potrjena prisotnost aviarne influence v skladu z diagnostičnim priročnikom; ali

b) v primeru drugega in naknadnih izbruhov aviarne influence, vsako perutnino ali druge ptice, pri katerih klinični znaki, patoanatomske spremembe ali reakcije pri laboratorijskih testih, opravljenih v laboratorijih, odobrenih v skladu s prvim pododstavkom člena 51(3) („odobren laboratorij“), ustrezajo diagnozi aviarne influence v skladu z diagnostičnim priročnikom;

16. „perutnina ali druge ptice, za katere obstaja sum okužbe“ pomeni vsako perutnino ali druge ptice, ki kažejo klinične znake ali patoanatomske spremembe ali reakcije pri laboratorijskih testih, ki so takšni, da ni mogoče izključiti prisotnosti aviarne influence;

17. „inkubacijsko obdobje“ pomeni obdobje največ 21 dni med verjetnim datumom okužbe in pojavom kliničnih znakov aviarne influence;

18. „lastnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je lastnik ali goji ali je sicer odgovoren za perutnino ali druge ptice, in sicer odplačno ali neodplačno;

19. „pristojni organ“ pomeni organ države članice, ki je pristojen za izvajanje veterinarskih pregledov ali upravnega ukrepa v skladu s to direktivo, ali kateri koli organ, kateremu je država članica dodelila to pristojnost;

20. „veterinarski pregled“ pomeni vsak fizični pregled in/ali upravno formalnost, ki ju izvede pristojni organ;

21. „uradni veterinar“ pomeni veterinarja, ki ga imenuje pristojni organ;

22. „uradno nadziranje“ pomeni dejavnost natančnega opazovanja zdravstvenega stanja glede aviarne influence s strani pristojnega organa, ki lahko vodi do nadaljnjih preiskav, ki jih opravi ta organ.

23. „uradni nadzor“ pomeni ukrepe, ki jih sprejme pristojni organ, da preveri in potrdi, da oseba izpolnjuje ali je izpolnjevala navodila glede aviarne influence, ki jih je prejela od tega organa;

24. „pokončanje“ pomeni vsak postopek razen zakola, ki povzroči smrt živali ali ptice;

25. „zakol“ pomeni vsak postopek, ki povzroči smrt živali ali ptice tako, da ta krvavi;

26. „odstranjevanje“ pomeni zbiranje, prevažanje, skladiščenje, ravnanje, predelovanje in uporabo ali odstranjevanje stranskih živalskih proizvodov v skladu z:

a) Uredbo (ES) št. 1774/2002; ali

b) podrobnimi pravili iz člena 64(1) te direktive;

27. „banka cepiva Skupnosti“ pomeni primerne prostore, določene v skladu s členom 59(1) te direktive za shranjevanje zalog Skupnosti cepiva proti aviarni influenci, odobrenih v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta[14] in Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta[15];

28. „kontaktno gospodarstvo“ je gospodarstvo, na katerega bi lahko bila vnesena aviarna influenca zaradi njegove lokacije, premikov oseb, perutnine ali drugih ptic, vozil ali na kateri koli drug način ;

29. „sum izbruha“ pomeni gospodarstvo s perutnino ali drugimi pticami, za katero pristojni organ sumi, da je na njem prisotna aviarna influenca;

30. „izbruh“ pomeni gospodarstvo, za katerega je pristojni organ potrdil aviarno influenco;

31. „primarni izbruh“ pomeni izbruh, ki epidemiološko ni povezan s predhodnim izbruhom na istem območju države članice, kot je opredeljeno v členu 2 Direktive Sveta 64/432/EGS[16], ali prvi izbruh na drugem območju iste države članice;

32. „razlikovanje med okuženimi in cepljenimi živalmi (strategija DIVA)“ pomeni strategijo cepljenja, ki omogoča razlikovanje med cepljenimi/okuženimi in cepljenimi/neokuženimi živalmi z uporabo diagnostičnih testov za odkrivanje protiteles proti divjemu virusu ter uporabo necepljenih kontrolnih ptic;

33. „izpraznitev“ pomeni odstranitev vse perutnine ali drugih ptic z gospodarstva, oddelka s perutnino ali drugimi pticami ali iz proizvodne enote;

34. „sesalec“ pomeni žival, ki spada v razred sesalcev ( Mammalia );

35. „trupla“ pomeni perutnino ali druge ptice, ki so umrle ali so bile pokončane.

POGLAVJE II

NADZIRANJE, OBVEŠČANJA IND EPIDEMIOLOŠKE PREISKAVE

Člen 4 Letni programi nadziranja

1. Države članice zagotovijo, da se vsako leto sprejmejo programi nadziranja, ki so skladni s Prilogo I, da:

a) se odkrije razširjenost okužb z virusom aviarne influence podtipov H5 in H7 pri različnih vrstah perutnine,

b) se prispeva k znanju o grožnjah, ki jih predstavljajo prosto živeče živali v zvezi s katerim koli virusom influence aviarnega izvora pri pticah.

2. Države članice predložijo letne programe nadziranja Komisiji v odobritev do 15. junija 2007 in po tem 15. junija vsako leto v skladu s postopkom iz člena 65(2).

3. Države članice Komisiji vsako leto do 15. marca v letu, ki sledi izvajanju, predložijo poročilo o izvajanju letnih programov nadziranja.

Člen 5 Poročanje in obveščanja

1. Države članice zagotovijo takojšnje poročanje pristojnim organom o vseh primerih okužene perutnine, okuženih drugih ptic ali perutnine ali drugih ptic, za katere obstaja sum okužbe.

2. Poleg zahtev, navedenih v pravnih aktih Skupnosti, o obveščanju o izbruhih bolezni pri živalih, države članice obvestijo Komisijo v skladu s Prilogo II, in sicer o:

a) vseh pozitivnih ugotovitvah aviarne influence, ki jih potrdi pristojni organ, v klavnicah, prevoznih sredstvih, mejnih kontrolnih točkah in na drugih mestih v mejnih objektih in karantenskih obratih Skupnosti ali centrih, ki delujejo v skladu s pravnimi akti Skupnosti na področju uvoza perutnine in drugih ptic;

b) rezultatih uradnega nadziranja aviarne influence, ki se je izvajalo pri perutnini, drugih pticah ali drugih živalih, vključno s pozitivnimi ugotovitvami pri prosto živečih pticah; in

c) vsaki okužbi perutnine, drugih ptic ali drugih živalih, ki jo je povzročil katerikoli virus influence aviarnega izvora, razen tistega iz člena 2(1), ki lahko predstavlja resno grožnjo zdravju živali in ljudi.

Člen 6 Epidemiološka preiskava

1. Države članice zagotovijo, da se epidemiološke preiskave izvajajo na podlagi vprašalnikov, uvedenih v okviru načrtov ukrepov iz člena 63.

2. Epidemiološka preiskava obravnava naslednje:

a) čas, ko je aviarna influenca morda bila prisotna na gospodarstvu ali v drugih objektih ali prevoznih sredstvih;

b) možen izvor aviarne influence na gospodarstvu, v klavnici ali v prevoznem sredstvu;

c) identifikacijo katerega koli kontaktnega gospodarstva;

d) premiki perutnine ali drugih ptic, ljudi, vozil ali vsakega materiala ali snovi, ki je verjetno povzročila širjenje virusa aviarne influence.

3. Pristojni organ upošteva epidemiološko preiskavo pri:

a) odločitvi, ali je treba uporabiti dodatne ukrepe za nadzor bolezni, kot je predvideno v tej direktivi; in

b) odobritvi odstopanja, kot je predvideno v tej direktivi.

4. Če epidemiološka preiskava pokaže, da se je aviarna influenca morda razširila iz ali v druge države članice, se Komisija in druge zadevne države članice nemudoma obvesti o rezultatih vseh ugotovitev preiskave.

POGLAVJE III

UKREPI, KI SE IZVAJAJO V PRIMERIH SUMA IZBRUHOV

Člen 7 Ukrepi, ki se izvajajo na gospodarstvih

1. Pristojni organ v primeru suma izbruha nemudoma sproži preiskavo za potrditev ali izključitev prisotnosti aviarne influence in vzpostavi uradno nadziranje gospodarstva. Pristojni organ zagotovi tudi upoštevanje ukrepov iz odstavkov 2 in 3.

2. Pristojni organ zagotovi, da se na gospodarstvu izvajajo naslednji ukrepi:

a) perutnina in druge ptice ter vsi sesalci domačih vrst se preštejejo ali, če je treba, ocenijo po kategorijah;

b) sestavi se seznam približnega števila perutnine in drugih ptic ter vseh sesalcev domačih vrst, ki so že oboleli, poginili ali se bodo verjetno okužili v posamezni kategoriji na gospodarstvu; ta seznam se dnevno posodablja, da se upoštevajo izvalitve in pogini v obdobju suma izbruha, in se predloži pristojnemu organu na njegovo zahtevo;

c) perutnina in druge ptice morajo biti zaprte v prostore, v katerih so vhlevljene, ali ograjene na katerem drugem kraju, kjer se jih lahko osami, da se preprečijo stiki z drugo perutnino, drugimi pticami ali prosto živečimi pticami;

d) perutnina in druge ptice ne smejo priti na gospodarstvo, niti ga zapustiti;

e) trupla, perutninsko meso ali meso drugih ptic, vključno z odpadki („meso“), živalska krma, orodje, materiali, odpadki, gnoj perutnine ali gnoj drugih ptic („gnoj“), uporabljena stelja ali karkoli, s čimer bi se lahko prenesla aviarna influenca, ne sme zapustiti gospodarstva brez dovoljenja pristojnega organa;

f) jajca ne smejo zapustiti gospodarstva, razen jajc, vključno z valilnimi jajci, za katera pristojni organ odobri, da se pošljejo neposredno v obrat za proizvodnjo jajčnih proizvodov, kot določa Oddelek X Poglavja II Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004, ter se jih obravnava in obdeluje v skladu s Poglavjem IX Priloge II k Uredbi (ES) št. 852/2004; kjer pristojni organ izda takšno dovoljenje, zanj veljajo pogoji iz Priloge III k tej direktivi;

g) za premike oseb, sesalcev domačih vrst, vozil in opreme na gospodarstvo ali z njega veljajo pogoji in odobritve s strani pristojnega organa;

h) ustrezni načini razkuževanja se uporabljajo na vhodih in izhodih gospodarstva in poslopij, v katerih je nastanjena perutnina in druge ptice, v skladu z navodili pristojnega organa.

3. Pristojni organ zagotovi, da se epidemiološka preiskava izvede v skladu s členom 6 („epidemiološka preiskava“).

Člen 8 Odstopanja od nekaterih ukrepov, ki se izvajajo na gospodarstvih

Pristojni organ lahko odobri odstopanja od ukrepov iz točk (c) do (f) člena 7(2) na podlagi ocene tveganja in ob upoštevanju previdnostnih ukrepov in namembnega kraja ptic ali proizvodov.

Člen 9 Trajanje ukrepov, ki se izvajajo na gospodarstvih

Ukrepi, ki se izvajajo na gospodarstvih v primerih suma izbruhov, kot so določeni v členu 7, se uporabljajo, dokler pristojni organ ne izključi prisotnosti aviarne influence.

Člen 10 Dodatni ukrepi na podlagi epidemiološke preiskave

1. Pristojni organ lahko na podlagi predhodnih rezultatov epidemiološke preiskave uporabi ukrepe iz odstavkov 2, 3 in 4, zlasti, če je gospodarstvo na območju z veliko gostoto perutnine.

2. Časovna omejitev se lahko uvede za premike perutnine, drugih ptic in jajc ter za premike vozil v zvezi s perutninskim sektorjem na širšem območju ali v celotni državi članici.

Ta omejitev se lahko razširi na premike sesalcev domačih vrst, vendar ne presega 72 ur, razen v primeru posebnih okoliščin.

3. Na gospodarstvu se lahko uporabijo ukrepi iz člena 11.

Vendar, če okoliščine dovoljujejo, se izvajanje teh ukrepov lahko omeji le na perutnino, za katero obstaja sum okužbe, in na proizvodne enote.

Vzamejo se vzorci pokončane perutnine ali drugih ptic, ko se jih pokonča, da se lahko potrdi ali izključi tveganje suma izbruha, v skladu z diagnostičnim priročnikom.

4. Okoli gospodarstva se lahko vzpostavi začasno nadzorovano območje in po potrebi uporabijo nekateri ali vsi ukrepi iz člena 7(2) na gospodarstvih na tem območju.

POGLAVJE IV

UKREPI, KI SE IZVAJAJO V PRIMERIH IZBRUHA VISOKO PATOGENE AVIARNE INFLUENCE ( HPAI)

ODDELEK 1 UKREPI, KI SE IZVAJAJO NA GOSPODARSTVIH

ČLEN 11 Ukrepi, ki jih izvaja pristojni organ

1. Pristojni organ v primeru izbruha HPAI zagotovi, da se izvajajo ukrepi iz členov 7(2) in (3) in odstavkov 2 do 10 tega člena.

2. Vsa perutnina in druge ptice na gospodarstvu, pri katerih je bila potrjena HPAI, se nemudoma pokonča pod uradnim nadzorom. Pokončanje se izvede tako, da se prepreči tveganje širjenja aviarne influence, zlasti med prevozom ali pokončanjem, in v skladu z Direktivo Sveta 93/119/EGS[17].

Na podlagi ocene tveganja v zvezi z nadaljnjim širjenjem aviarne influence se lahko pokonča tudi druge vrste ptic na gospodarstvu.

3. Perutnina in druge ptice, ki so poginile ali bile pokončane, ter valilna in konzumna jajca na gospodarstvu se odstranijo pod uradnim nadzorom.

4. Za perutnino, že izvaljeno iz jajc, ki so bila na gospodarstvu zbrana v obdobju med verjetnim datumom nastopa HPAI in izvajanjem ukrepov iz člena 7(2), se uvede uradni nadzor in izvedejo preiskave v skladu z diagnostičnim priročnikom.

5. Za meso zaklane perutnine ter valilna in konzumna jajca, zbrana na gospodarstvu v obdobju med verjetnim datumom nastopa HPAI na gospodarstvu in izvajanjem ukrepov iz člena 7(2), se, kjer je mogoče, ugotovi njihov izvor in se jih odstrani pod uradnim nadzorom.

Vendar lahko pristojni organ izda dovoljenja, da se konzumna jajca pošljejo neposredno v obrat za proizvodnjo jajčnih proizvodov, kot določa Oddelek X Poglavja II Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004, ter se jih obravnava in obdeluje v skladu s Poglavjem XI Priloge II k Uredbi (ES) št. 852/2004. Za vsako takšno dovoljenje veljajo pogoji iz Priloge III k tej direktivi.

6. Vse snovi in odpadki, ki bi lahko bili kontaminirani, na primer krma za perutnino („krma“), se uničijo ali obdelajo na način, ki zagotavlja uničenje virusa aviarne influence, v skladu z navodili uradnega veterinarja.

7. Gnoj, gnojevko in steljo, ki bi lahko bili kontaminirani, se obdela v skladu s členom 49.

8. Po odstranitvi trupel se poslopja, uporabljena za nastanitev, oprema, ki bi lahko bila kontaminirana, in vozila, uporabljena za prevoz perutnine in drugih ptic, trupel, mesa, krme, gnoja, gnojevke, stelje in drugih materialov ali snovi, ki bi lahko bile kontaminirane, očistijo, razkužijo ali obdelajo v skladu s členom 49.

9. Druge domače ptice ali sesalci domačih vrst ne smejo priti na gospodarstvo ali ga zapustiti brez dovoljenja pristojnega organa.

Ta omejitev ne velja za sesalce domačih vrst, ki imajo dostop le do bivalnih prostorov ljudi.

10. V primeru primarnega izbruha se izolat virusa pregleda z laboratorijskim postopkom v skladu z diagnostičnim priročnikom za določanje genetskega podtipa.

Ta izolat virusa se v skladu s členom 52(1) čim prej predloži referenčnemu laboratoriju Skupnosti.

Člen 12 Odstopanja od nekaterih ukrepov, ki se izvajajo na gospodarstvih

1. Države članice sestavijo podrobna pravila za odobritev odstopanj iz členov 13 in 14, vključno z ustreznimi alternativnimi ukrepi in pogoji.

2. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o vsakem odstopanju, odobrenem v skladu s členom 13(1) in členom 14.

3. Komisija tam, kjer je bilo odobreno odstopanje v skladu s členom 13(1) in členom 14, nemudoma pregleda stanje z zadevno državo članico in čimprej v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali („Odbor“).

4. Ob upoštevanju vsakega odobrenega odstopanja v skladu s členom 13(1) in členom 14 se lahko sprejmejo ukrepi za preprečevanje širjenja aviarne influence v skladu s postopkom iz člena 65(3).

Člen 13 Odstopanja, ki zadevajo nekatera gospodarstva

1. Pristojni organ lahko odobri odstopanja od ukre pov iz prvega pododstavka člena 11(2) v primerih izbruha HPAI v nekomercialnem gospodarstvu/gospodarstvu z ljubiteljskimi vrstami ptic, cirkusu, živalskem vrtu, trgovini s hišnimi pticami, rezervatu za živali, ograjenem območju za gojenje perutnine ali drugih ptic v znanstvene namene ali namene v zvezi z ohranitvijo ogroženih vrst ali uradno registriranih redkih vrst perutnine ali drugih ptic, če takšna odstopanja ne ogrožajo nadzora bolezni in temeljnih interesov Skupnosti.

2. Pristojni organ zagotovi, da se tam, kjer se odobri odstopanje v skladu z odstavkom 1, perutnino in druge ptice, ki jih zadeva odstopanje:

a) povsem izolira od druge perutnine ali drugih ptic in, kjer je potrebno, od prosto živečih ptic;

b) nadalje nadzira in testira v skladu z diagnostičnim priročnikom, dokler laboratorijski testi ne pokažejo, da ne pomenijo več bistvenega tveganja za nadaljnje širjenje HPAI; in

c) ne prenese z izvornega gospodarstva, razen za zakol ali na drugo gospodarstvo, ki je:

i) v isti državi članici, v skladu z navodili pristojnega organa; ali

ii) v drugi državi članici, na podlagi sporazuma z namembno državo članico.

oddelek 2ukrepi, ki se izvajajo v ločenih proizvodnih enotah in na kontaktnih gospodarstvih

ČLEN 14 Ukrepi, ki se izvajajo v primerih izbruhov HPAI v ločenih proizvodnih enotah

V primerih izbruha HPAI na gospodarstvu, ki je sestavljeno iz dveh ali več ločenih proizvodnih enot, lahko pristojni organ odobri odstopanja od ukrepov iz prvega pododstavka člena 11(2) za proizvodne enote, v katerih je zdrava perutnina, če takšna odstopanja ne ogrožajo ukrepov za nadzor bolezni in temeljnih interesov Skupnosti.

Takšna odstopanja se odobrijo le za dve ločeni proizvodni enoti ali več, če je uradni veterinar, ob upoštevanju sestave, velikosti, delovanja, vrste nastanitve, krme, vodnega vira, opreme, osebja in obiskovalcev v poslopjih, prepričan, da so povsem neodvisne od drugih proizvodnih enot v zvezi s položajem in vsakodnevnim oskrbovanjem perutnine, ki se jo tam goji.

Člen 15 Ukrepi, ki se izvajajo na kontaktnih gospodarstvih

1. Pristojni organ na podlagi epidemiološke preiskave odloči, ali se gospodarstvo šteje za kontaktno gospodarstvo.

Pristojni organ zagotovi, da se ukrepi iz člena 7(2) izvajajo na kontaktnih gospodarstvih, dokler ni izključena prisotnost HPAI v skladu z diagnostičnim priročnikom.

2. Pristojni organ na podlagi epidemiološke preiskave izvede ukrepe iz člena 11 na kontaktnih gospodarstvih in še zlasti, če je kontaktno gospodarstvo na območju z veliko gostoto perutnine.

Glavna merila, ki se upoštevajo pri izvajanju ukrepov iz člena 11 na kontaktnih gospodarstvih, so navedena v Prilogi IV.

3. Pristojni organ zagotovi, da se vzamejo vzorci perutnine, ko se jo pokonča, da se potrdi ali izključi prisotnost virusa HPAI v teh kontaktnih gospodarstvih v skladu z diagnostičnim priročnikom.

oddelek 3 OKUžENA IN OGROžENA OBMOčJA TER DRUGA OBMOčJA Z OMEJITVAMI

ČLEN 16 Vzpostavitev okuženih in ogroženih območij ter drugih območij z omejitvami v primerih izbruhov HPAI

1. Pristojni organ takoj po izbruhu HPAI vzpostavi:

a) okuženo območje s polmerom najmanj treh kilometrov okoli gospodarstva;

b) ogroženo območje s polmerom najmanj 10 kilometrov okoli gospodarstva, vključno z okuženim območjem.

2. Pristojni organ pri vzpostavitvi okuženih in ogroženih območij v skladu z odstavkom 1 upošteva vsaj naslednja merila:

a) epidemiološko preiskavo;

b) geografski položaj, zlasti naravne meje;

c) položaj in bližino gospodarstev;

d) vzorce premikov perutnine in drugih ptic ter trgovine z njimi ter razpoložljivost klavnic;

e) sredstva in osebje, na voljo za nadzor premikov perutnine in drugih ptic, njihovih trupel, gnoja, stelje ali uporabljene stelje na okuženih in ogroženih območjih, zlasti če je treba perutnino ali druge ptice, ki bodo pokončane in odstranjene, premakniti z gospodarstva njihovega izvora.

3. Pristojni organ lahko vzpostavi druga območja z omejitvami okoli ali blizu okuženih in ogroženih območij ob upoštevanju meril iz odstavka 2.

4. Če okuženo, ogroženo ali drugo območje z omejitvami vključuje ozemlja različnih držav članic, pristojni organi zadevnih držav članic sodelujejo pri vzpostavitvi območja.

Člen 17 Ukrepi, ki se izvajajo na okuženih in ogroženih območjih

1. Pristojni organ zagotovi, da se na okuženih in ogroženih območjih izvajajo naslednji ukrepi:

a) vzpostavi se ureditev, ki omogoča sledenje premikov perutnine ali drugih ptic, mesa, jajc, trupel in krme;

b) lastniki morajo pristojnemu organu na njegovo zahtevo predložiti vse zadevne podatke v zvezi s perutnino ali drugimi pticami in jajci, ki pridejo na gospodarstvo ali ga zapustijo.

2. Pristojni organ zagotovi, da se vse zadevne osebe v celoti zavedajo veljavnih omejitev na okuženih in ogroženih območjih.

Ti podatki se lahko sporočijo prek opozorilnih napisov, medijev, kot sta tisk in televizija, ali prek drugih primernih sredstev.

oddelek 4Ukrepi, ki se izvajajo na OKUžENEM OBMOčJU

ČLEN 18 Popis in obiski uradnega veterinarja ter nadziranje

Pristojni organ zagotovi, da se na okuženih območjih izvajajo naslednji ukrepi:

a) čim prej se opravi popis vseh gospodarstev;

b) v sedmih dneh od datuma vzpostavitve okuženega območja vsa gospodarstva obišče uradni veterinar, ki opravi klinični pregled perutnine in drugih ptic in po potrebi zbere vzorce za laboratorijske teste; vodi se evidenca takšnih obiskov in ugotovitev;

c) dodatno nadziranje se začne izvajati nemudoma v skladu z diagnostičnim priročnikom, da se določi nadaljnje širjenje aviarne influence na gospodarstvih, ki so na okuženem območju.

Člen 19 Ukrepi, ki se izvajajo na gospodarstvih

Pristojni organ zagotovi, da se na gospodarstvih na okuženih območjih izvajajo naslednji ukrepi:

a) perutnina in druge ptice morajo biti zaprte v hlevih ali ograjene na katerem drugem kraju, kjer se jih lahko osami, da se preprečijo stiki z drugo perutnino, drugimi pticami ali prosto živečimi pticami;

b) trupla se odstranijo;

c) vozila in oprema, uporabljena za prevoz žive perutnine ali drugih ptic in mesa, krme, gnoja, gnojevke in stelje ter drugih materialov ali snovi, ki bi lahko bile kontaminirane, se očistijo, razkužijo ali obdelajo čim prej po kontaminaciji, v skladu s členom 49;

d) vsa vozila, ki jih uporablja osebje ali druge osebe, ki pridejo na gospodarstvo ali ga zapustijo, in za katera obstaja verjetnost, da so kontaminirana, se očistijo, razkužijo ali obdelajo takoj po kontaminaciji, v skladu s členom 49;

e) perutnina, druge ptice ali druge domače živali ne smejo priti na gospodarstvo, kjer se goji perutnina, niti ga zapustiti brez dovoljenja pristojnega organa; ta omejitev ne velja za živali, ki imajo dostop le do bivalnih prostorov ljudi na takšnih gospodarstvih, in kadar se lahko izključi vsak stik s perutnino ali drugimi pticami;

f) vsaka povečana obolevnost ali umrljivost ali znaten upad podatkov o proizvodnji na gospodarstvih se takoj sporoči pristojnemu organu, ki izvede ustrezne preiskave v skladu z diagnostičnim priročnikom;

g) vsakdo, ki pride na gospodarstvo ali ga zapusti, mora upoštevati ustrezne ukrepe za biološko varnost, katerih namen je preprečiti širjenje aviarne influence;

h) sezname vseh oseb, ki obiščejo gospodarstvo, hrani lastnik, da se olajša nadziranje in nadzor bolezni, in jih mora predložiti na zahtevo pristojnega organa.

Člen 20 Prepoved odstranjevanja ali raztresanja uporabljene stelje ali gnoja z gospodarstev

Pristojni organ zagotovi, da je odstranjevanje ali raztresanje uporabljene stelje ali gnoja z gospodarstev na okuženih območjih prepovedano, razen če tega ne dovoli.

Vendar se lahko odobri premike gnoja z gospodarstev, na katerih se izvajajo ukrepi za biološko varnost, v izbran obrat za obdelavo ali takojšnje skladiščenje za poznejšo obdelavo, da se uničijo morebitno prisotni virusi aviarne influence v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 ali s posebnimi pravili iz člena 64(1).

Člen 21 Sejmi, trgi ali drugo zbiranje in obnova staležev

Pristojni organ zagotovi, da se na okuženih območjih prepovejo sejmi, trgi, razstave ali druga zbiranja perutnine ali drugih ptic.

Pristojni organ zagotovi, da se perutnina in druge ptice za obnovo staležev ne izpustijo na okužena območja.

Člen 22 Prepoved premikov in prevoza perutnine in drugih ptic ter jajc

Pristojni organ zagotovi, da se na okuženih območjih prepovejo cestni premiki in prevoz, razen na zasebnih oskrbovalnih poteh gospodarstev, ali železniški prevoz perutnine in drugih ptic, perutnine na začetku nesnosti, enodnevnih piščancev, valilnih ali konzumnih jajc ter trupel.

Vendar ta prepoved ne velja za cestni ali železniški tranzit čez okuženo območje brez razlaganja ali postankov.

Člen 23 Odstopanja pri neposrednem prevozu perutnine za takojšen zakol

Pristojni organ lahko z odstopanjem od člena 22 odobri neposredni prevoz perutnine za takojšen zakol pod naslednjimi pogoji:

a) klinični pregled perutnine na izvornem gospodarstvu izvede uradni veterinar, s čimer se prepreči, da se perutnina, pri kateri so bili odkriti klinični znaki HPAI, pošlje v zakol;

b) kjer je primerno, so bili izvedeni laboratorijski testi na perutnini na izvornem gospodarstvu v skladu z diagnostičnim priročnikom, z ugodnimi rezultati;

c) perutnino se v vozilih, ki jih zapečati pristojni organ, pelje v klavnico, ki jo je izbral pristojni organ („izbrana klavnica“) in se nahaja na okuženem in ogroženem območju ali izjemoma zunaj teh območij;

d) pristojni organ, odgovoren za izbrano klavnico, je obveščen pred odvozom perutnine in nato obvesti pristojni organ, odgovoren za mesto odvoza, o prihodu perutnine v izbrano klavnico;

e) v izbrani klavnici je perutnina z okuženega območja ločena od druge perutnine in se jo zakolje ločeno ali ob drugem času kot drugo perutnino, po možnosti ob koncu delovnega dne; poznejše čiščenje in razkuževanje se izvede pred zakolom druge perutnine;

f) uradni veterinar upošteva vse znake v zvezi s prisotnostjo aviarne influence med preiskavami pred zakolom in po njem, izvedenimi v izbrani klavnici;

g) meso ne gre v trgovino znotraj Skupnosti ali v mednarodno trgovino in ima oznako zdravstvene ustreznosti za sveže meso, določeno v Prilogi II k Direktivi 2002/99/ES[18], razen če ni drugače odločeno v skladu s postopkom iz člena 65(3) te direktive;

h) meso se pridobiva, reže, prevaža in skladišči ločeno od mesa, namenjenega za trgovino znotraj Skupnosti in mednarodno trgovino, ter se ga uporablja tako, da se prepreči njegovo dodajanje v mesne proizvode, namenjene za trgovino znotraj Skupnosti ali mednarodno trgovino, razen če:

i) je bilo obdelano v skladu s Prilogo III k Direktivi 2002/99/ES; ali

ii) je v skladu s postopkom iz člena 65(3) odločeno drugače .

Člen 24 Odstopanja pri neposrednem prevozu enodnevnih piščancev

1. Pristojni organ lahko z odstopanjem od člena 22 odobri neposredni prevoz enodnevnih piščancev na gospodarstvo ali v skladišče tega gospodarstva, ki je v isti državi članici, in v katerem ni druge perutnine in je po možnosti zunaj okuženih in ogroženih območij, pod naslednjimi pogoji:

a) prevažajo se v vozilih, ki jih zapečati pristojni organ;

b) primerni ukrepi za biološko varnost se izvajajo med prevozom in na namembnem gospodarstvu;

c) na namembnem gospodarstvu se po prihodu enodnevnih piščancev uvede uradno nadziranje.

2. Pristojni organ lahko z odstopanjem od člena 22 odobri neposredni prevoz enodnevnih piščancev, izvaljenih iz valilnih jajc, ki izvirajo z gospodarstev zunaj okuženih in ogroženih območij, na katero koli drugo gospodarstvo v isti državi članici, če lahko valilnica odvoza s svojo logistiko in higienskimi delovnimi pogoji zagotovi, da ni prišlo do stika med temi jajci in drugimi valilnimi jajci ali enodnevnimi piščanci, ki izvirajo iz jat perutnine na takšnih območjih in ki imajo zato drugačno zdravstveno stanje.

Člen 25 Odstopanja pri neposrednem prevozu perutnine na začetku nesnosti

Pristojni organ lahko z odstopanjem od člena 22 odobri neposredni prevoz perutnine na začetku nesnosti na gospodarstvo ali v skladišče tega gospodarstva na okuženem ali ogroženem območju, v katerem ni druge perutnine, pod naslednjimi pogoji:

a) uradni veterinar opravi klinični pregled perutnine in drugih ptic na izvornem gospodarstvu in zlasti tistih, ki se jih prevaža;

b) kjer je primerno, so bili izvedeni laboratorijski testi perutnine na izvornem gospodarstvu v skladu z diagnostičnim priročnikom, z ugodnimi rezultati;

c) perutnina na začetku nesnosti se prevaža v vozilih, ki jih zapečati pristojni organ;

d) na namembnem gospodarstvu ali v namembnem skladišču se po prihodu perutnine na začetku nesnosti uvede uradno nadziranje.

Člen 26 Odstopanja pri neposrednem prevozu valilnih in konzumnih jajc

1. Pristojni organ lahko z odstopanjem od člena 22 odobri neposredni prevoz valilnih jajc v valilnico, ki jo izbere pristojni organ („izbrana valilnica“), in je po možnosti na okuženem ali ogroženem območju, pod naslednjimi pogoji:

a) matične jate, iz katerih izvirajo valilna jajca, so bile preučene v skladu z diagnostičnim priročnikom in so imele ugodne rezultate;

b) valilna jajca in njihova embalaža se razkužijo pred odvozom in zagotovi se sledenje teh jajc;

c) valilna jajca se prevažajo v vozilih, ki jih zapečati pristojni organ;

d) ukrepi za biološko varnost se izvajajo v izbrani valilnici v skladu z navodili pristojnega organa.

2. Pristojni organ lahko z odstopanjem od člena 22 odobri neposreden prevoz konzumnih jajc v pakirnico, ki jo izbere pristojni organ („izbrana pakirnica“), če se pakirajo v embalaži za enkratno uporabo in če pristojni organ izvaja zahtevane ukrepe za biološko varnost:

Člen 27 Odstopanja pri neposrednem prevozu poginule perutnine ali drugih ptic

Pristojni organ lahko z odstopanjem od člena 22 odobri neposredni prevoz poginule perutnine ali drugih ptic, če se jih prevaža zaradi odstranjevanja.

Člen 28 Čiščenje in razkuževanje prevoznih sredstev

1. Pristojni organ zagotovi, da se vozila in oprema, uporabljena za prevoz, v skladu s členi 23 do 27, ali za prevoz mesa, očistijo in razkužijo čim prej po prevozu, v skladu s členom 49.

2. Pristojni organ zagotovi izvajanje ukrepov za biološko varnost, da se prepreči širjenje aviarne influence s premiki vozil na gospodarstva na okuženem območju ali z njih, zlasti vozil za prevoz krme.

Člen 29 Trajanje ukrepov

1. Ukrepi iz tega oddelka se izvajajo najmanj 21 dni po datumu zaključka predhodnega čiščenja in razkuževanja okuženega gospodarstva v skladu s členom 49 in dokler se na vsej perutnini in drugih pticah na gospodarstvih na okuženem območju ne izvedejo laboratorijski testi, s katerimi se odkrije morebitna prisotnost aviarne influence v skladu z diagnostičnim priročnikom.

2. Ko se ukrepi iz tega oddelka ne izvajajo več, kot določa odstavek 1 tega člena, se na nekdanjem okuženem območju izvajajo ukrepi iz člena 30, dokler to ni več potrebno v skladu s členom 31.

ODDELEK 5 UKREPI, KI SE IZVAJAJO NA OGROžENEM OBMOčJU

ČLEN 30 Ukrepi, ki se izvajajo na ogroženem območju

Pristojni organ zagotovi, da se na ogroženih območjih izvajajo naslednji ukrepi:

a) čim prej se opravi popis vseh gospodarstev s perutnino;

b) premikanje perutnine, perutnine na začetku nesnosti, enodnevnih piščancev, valilnih in konzumnih jajc v ogroženem območju je prepovedano, razen če pristojni organ izda dovoljenje, ki omogoča izvajanje primernih ukrepov za biološko varnost, da se prepreči širjenje aviarne influence; ta prepoved ne velja za cestni ali železniški tranzit čez ogroženo območje brez razlaganja ali postankov;

c) premikanje perutnine, perutnine na začetku nesnosti, enodnevnih piščancev, valilnih in konzumnih jajc na gospodarstva, v klavnice ali pakirnice zunaj ogroženega območja je prepovedano; vendar lahko pristojni organ odobri neposredni prevoz:

i) perutnine za zakol v izbrano klavnico za takojšen zakol na podlagi točke (a) člena 23;

ii) perutnine na začetku nesnosti na gospodarstvo v isti državi članici, na katerem ni druge perutnine; na tem gospodarstvu se izvaja uradno nadziranje po prihodu perutnine na začetku nesnosti;

iii) enodnevnih piščancev:

- na gospodarstvo ali v skladišče takšnega gospodarstva v isti državi članici, v katerem ni druge perutnine, če se izvajajo ustrezni ukrepi za biološko varnost in se po prevozu na gospodarstvu izvaja uradno nadziranje, ali

- če so izvaljeni iz valilnih jajc, ki izvirajo z gospodarstev s perutnino zunaj okuženih in ogroženih območij, na katero koli drugo gospodarstvo, če lahko valilnica odvoza s svojo logistiko in biološko varnimi delovnimi pogoji zagotovi, da ni prišlo do stika med temi jajci in drugimi valilnimi jajci ali enodnevnimi piščanci, ki izvirajo iz jat perutnine v tistih območjih in katerih zdravstveno stanje je zato drugačno.

iv) valilnih jajc v izbrano valilnico; valilna jajca in njihova embalaža se razkužijo pred odvozom in zagotoviti je treba sledenje teh jajc;

v) konzumnih jajc v izbrano pakirnico, če so pakirana v embalaži za enkratno uporabo, ob izvajanju ukrepov za biološko varnost v skladu z navodili pristojnega organa;

d) vsakdo, ki pride na gospodarstvo v ogroženem območju ali ga zapusti, upošteva ustrezne ukrepe za biološko varnost, katerih namen je preprečiti širjenje aviarne influence;

e) vozila in oprema, uporabljena za prevoz žive perutnine ali drugih ptic, trupel, krme, gnoja, gnojevke in stelje ter drugih materialov ali snovi, ki bi lahko bile kontaminirane, se očistijo in razkužijo čim prej po kontaminaciji, v skladu s členom 49;

f) perutnina, druge ptice ali druge domače živali ne smejo priti na gospodarstvo, kjer se goji perutnina, niti ga zapustiti brez dovoljenja pristojnega organa; ta omejitev ne velja za živali, ki imajo dostop le do bivalnih prostorov ljudi na takšnih gospodarstvih, in kadar se lahko izključi vsak stik s perutnino ali drugimi pticami;

g) vsaka povečana obolevnost ali umrljivost ali znaten upad podatkov o proizvodnji na gospodarstvih se takoj sporoči pristojnemu organu, ki izvaja ustrezne preiskave v skladu z diagnostičnim priročnikom;

h) odstranitev ali raztresanje uporabljene stelje ali gnoja sta prepovedana, razen če ju ne odobri pristojni organ; odobri se lahko premikanje gnoja z gospodarstva v okrožnem območju, na katerih se izvajajo ukrepi za biološko varnost, v izbran obrat za obdelavo ali za vmesno skladiščenje za poznejšo obdelavo, da se uniči morebitno prisotne viruse aviarne influence v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 ali s posebnimi pravili iz člena 64(1);

i) sejmi, trgi, razstave ali drugo zbiranje perutnine ali drugih ptic se prepovejo;

j) perutnina za obnovo staležev se ne izpusti.

Člen 31 Trajanje ukrepov

Ukrepi iz tega oddelka se izvajajo najmanj 30 dni po datumu zaključka predhodnega čiščenja in razkuževanja okuženega gospodarstva v skladu s členom 49 in dokler se na gospodarstvih v ogroženem območju ne izvedejo laboratorijski testi v skladu z diagnostičnim priročnikom, da se odkrije morebitna prisotnost aviarne influence.

oddelek 6Ukrepi, ki se izvajajo na drugih območjih Z OMEJITVAMI

ČLEN 32 Ukrepi, ki se izvajajo na drugih območjih z omejitvami

1. Pristojni organ lahko zagotovi, da se nekateri ali vsi ukrepi iz Oddelkov 4 in 5 izvajajo v drugih območjih z omejitvami v skladu s členom 16(3) („druga območja z omejitvami“).

2. Pristojni organ lahko zagotovi, da se izvaja preventivna izpraznitev z zakolom ali pokončanjem perutnine ali drugih ptic, v skladu z Direktivo Sveta 93/119/EGS, na gospodarstvih in območjih tveganja, ki so v drugih območjih z omejitvami.

Obnova teh gospodarstev se izvaja v skladu z navodili pristojnega organa.

3. Države članice, ki izvajajo ukrepe iz odstavkov 1 in 2, o tem nemudoma obvestijo Komisijo.

4. Komisija čim prej pregleda položaj z zadevnimi državami članicami in v Odboru.

5. Brez poseganja v sklepe, ki bodo sprejeti v skladu z Direktivo Sveta 90/424/EGS, se lahko sprejme nadaljnje nadziranje, ukrepe za biološko varnost in nadzorne ukrepe za preprečevanje širjenja aviarne influence v skladu s postopkom iz člena 65(3).

oddelek 7odstopanja in ukrepi za biološko varnost

Člen 33 Odstopanja

1. Pristojni organ lahko na podlagi ocene tveganja odobri odstopanja od ukrepov iz Oddelkov 4 in 5 v primerih potrditve HPAI v valilnici.

2. Pristojni organ lahko odobri odstopanja od ukrepov iz člena 18 (b) in (c), člena 22 in člena 30(b), (c) in (f) v primerih izbruha HPAI v nekomercialnem gospodarstvu/gospodarstvu z hišnimi pticami, cirkusu, živalskem vrtu, trgovini s hišnimi pticami, rezervatu za živali, ograjenem območju za gojenje perutnine ali drugih ptic v znanstvene namene ali namene v zvezi z ohranitvijo ogroženih vrst ali uradno registriranih redkih vrst perutnine ali drugih ptic.

3. Države članice lahko z odstopanjem od Oddelkov 4 in 5 v primerih izbruhov HPAI na podlagi ocene tveganja uvedejo posebne ukrepe v zvezi s premikanjem tekmovalnih golobov na okužena in ogrožena območja, iz njih ter znotraj njih.

4. Odstopanja iz odstavkov 1, 2 in 3 se odobrijo le, če takšna odstopanja ne ogrožajo nadzora bolezni in temeljnih interesov Skupnosti.

5. Države članice, ki odobrijo odstopanja iz odstavkov 1, 2 in 3, o tem nemudoma obvestijo Komisijo.

6. Komisija v vsakem primeru čim prej pregleda položaj z zadevno državo članico in v Odboru.

Ob upoštevanju vsakega odobrenega odstopanja v skladu z odstavki 1, 2 in 3 se lahko sprejmejo ukrepi za preprečevanje širjenja aviarne influence v skladu s postopkom iz člena 65(3).

Člen 34 Ukrepi za biološko varnost

1. Pristojni organ lahko za preprečitev širjenja aviarne influence poleg ukrepov iz Oddelkov 4, 5 in 6 zahteva izvajanje dodatnih ukrepov za biološko varnost na gospodarstvih na okuženih in ogroženih območjih in drugih območjih z omejitvami ter v posebnih oddelkih s perutnino in oddelkih z drugimi pticami v zadevni državi članici.

Ti ukrepi lahko vključujejo omejitve premikov vozil ali oseb, ki skrbijo za dobavo krme, zbiranje jajc, prevoz perutnine v klavnice, zbiranje trupel za odstranjevanje in drugih premikov osebja, veterinarjev ali oseb, ki dobavljajo kmetijsko opremo.

2. Države članice, ki sprejmejo ukrepe iz odstavka 1, o tem nemudoma obvestijo Komisijo.

3. Komisija čim prej pregleda položaj z zadevno državo članico in v Odboru.

4. Brez poseganja v sklepe, ki bodo sprejeti v skladu z Direktivo 90/424/EGS, se lahko sprejme nadaljnje nadziranje, ukrepe za biološko varnost in nadzorne ukrepe za preprečevanje širjenja aviarne influence v skladu s postopkom iz člena 65(3).

Oddelek 8 UKREPI, KI SE IZVAJAJO V PRIMERIH SUMA IN POTRDITVE VISOKO PATOGENE AVIARNE INFLUENCE (HPAI) V NEKATERIH POSLOPJIH, RAZEN GOSPODARSTEV, IN V PREVOZNIH SREDSTVIH

Člen 35 Preiskava suma prisotnosti HPAI v nekaterih poslopjih, razen gospodarstev, in v prevoznih sredstvih

Pristojni organ v klavnicah, prevoznih sredstvih ali na mejnih kontrolnih točkah, kjer je ugotovljen sum ali potrjena prisotnost HPAI, nemudoma sproži preiskavo za potrditev ali izključitev njene prisotnosti v skladu z diagnostičnim priročnikom.

Člen 36 Ukrepi, ki se izvajajo v klavnicah

1. Pristojni organ v klavnici, kjer je ugotovljen sum ali potrjena prisotnost HPAI, zagotovi, da se na podlagi ocene tveganja vso perutnino, ki je v klavnici, čim prej pokonča ali zakolje pod uradnim nadzorom.

Kjer se perutnino zakolje, se njeno meso hrani ločeno pod uradnim nadzorom dokler niso dokončane nadaljnje preiskave, poleg preiskav iz člena 35, ki potrdijo ali izključijo prisotnost HPAI.

2. Če je HPAI potrjena, se meso okužene perutnine ali drugih ptic in meso, ki bi lahko bilo kontaminirano, odstrani pod uradnim nadzorom.

Člen 37 Ukrepi, ki se izvajajo na mejnih kontrolnih točkah ali v prevoznih sredstvih

1. Pristojni organ na mejni kontrolni točki, kjer je ugotovljen sum ali potrjena prisotnost HPAI , zagotovi, da se na podlagi ocene tveganja vso perutnino in druge ptice, ki so na mejni kontrolni točki ali v prevoznem sredstvu, pošlje na primerno mesto, da se jih čim prej pokonča ali zakolje pod uradnim nadzorom.

Vendar se lahko pristojni organ odloči, da se ne pokončajo ali zakoljejo perutnina in druge ptice, prisotne na mejni kontrolni točki, ki niso bile v stiku s perutnino ali drugimi pticami, pri katerih obstaja sum okužbe.

Kjer se perutnino zakolje, se njeno meso hrani ločeno pod uradnim nadzorom, dokler niso dokončane nadaljnje preiskave, poleg preiskav iz člena 35, ki potrdijo ali izključijo prisotnost HPAI.

2. Če je prisotnost HPAI potrjena, se trupla okužene perutnine ali drugih ptic in meso, ki bi lahko bilo kontaminirano, čim prej odstrani pod uradnim nadzorom.

Člen 38 Dodatni ukrepi, ki se izvajajo v klavnicah, na mejnih kontrolnih točkah ali v prevoznih sredstvih

V klavnici, na mejni nadzorni točki ali v prevoznem sredstvu, kjer je ugotovljen sum ali je potrjena prisotnost HPAI, pristojni organ zagotovi izvajanje naslednjih dodatnih ukrepov:

a) perutnina ali druge ptice niso poslane v klavnico, na mejno kontrolno točko ali v prevozno sredstvo, dokler ne mine vsaj 24 ur od končanega čiščenja in razkuževanja, kot določa točka (b), v skladu s členom 49, v primeru mejnih kontrolnih točk se prepoved pošiljanja lahko razširi na druge živali;

b) čiščenje in razkuževanje poslopij, opreme in vozil se izvaja pod nadzorom uradnega veterinarja, v skladu s členom 49;

c) izvaja se epidemiološka preiskava;

d) ukrepi iz člena 7(2) se izvajajo na izvornem gospodarstvu okužene perutnine ali trupel in na kontaktnih gospodarstvih;

e) če epidemiološka preiskava in nadaljnje preiskave, kot določa člen 35, ne pokažejo drugače, se na izvornem gospodarstvu izvajajo ukrepi iz člena 11;

f) izolat virusa aviarne influence je predmet laboratorijske preiskave, da se določi podtip virusa, v skladu z diagnostičnim priročnikom.

POGLAVJE V

UKREPI, KI SE IZVAJAJO V PRIMERIH IZBRUHA NIZKO PATOGENE AVIARNE INFLUENCE ( LPAI)

oddelek 1 Ukrepi, ki se izvajajo na gospodarstvih

ČLEN 39 Ukrepi, ki jih izvaja pristojni organ

1. Pristojni organ brez poseganja v ukrepe iz člena 7(2)(a), (b), (c), (e), (g) in (h) zagotovi, da se v primerih izbruhov LPAI ukrepi iz odstavkov 2 do 6 tega člena izvajajo na podlagi ocene tveganja in najmanj ob upoštevanju meril, določenih v Prilogi V.

2. Pristojni organ zagotovi, da se vso perutnino na gospodarstvu in vse druge ptice vrst, pri katerih je bila potrjena LPAI, izseli pod uradnim nadzorom tako, da se prepreči širjenje aviarne influence.

Izpraznitev lahko zajema tudi druge ptice na gospodarstvu na podlagi tveganja, ki ga predstavljajo za nadaljnje širjenje aviarne influence, in druga gospodarstva, ki se štejejo za kontaktna gospodarstva, na podlagi epidemiološke preiskave.

Perutnina ali druge ptice pred izpraznitvijo ne smejo priti na gospodarstvo ali ga zapustiti, razen če to dovoli pristojni organ.

3. V skladu z odstavkom 2 se izpraznitev izvaja v skladu z Direktivo 93/119/EGS, pristojni organ pa odloči, ali se perutnino ali druge ptice:

a) čim prej pokonča, ali

b) zakolje v izbrani klavnici, če se izvajajo ukrepi za biološko varnost.

4. Pristojni organ zagotovi, da se pod uradnim nadzorom odstranijo:

a) trupla in

b) valilna jajca na gospodarstvu.

5. Pristojni organ zagotovi, da se sprejmejo naslednji ukrepi:

a) valilna jajca, zbrana na gospodarstvu v obdobju med verjetnim pojavom LPAI na gospodarstvu in sprejetjem ukrepov iz te direktive, se, kjer je mogoče, izsledijo in izvalijo pod uradnim nadzorom;

b) za perutnino, že izvaljeno iz jajc, zbranih na gospodarstvu v obdobju med verjetnim datumom nastopa LPAI na gospodarstvu in izvajanjem ukrepov iz te direktive, se uvede uradno nadziranje in izvedejo preiskave v skladu z diagnostičnim priročnikom;

c) konzumna jajca, prisotna na gospodarstvu in nadalje pridelana na gospodarstvu pred izpraznitvijo, v skladu z odstavkom 2, se bodisi peljejo v izbrano pakirnico bodisi obdelajo ali odstranijo;

d) vsi materiali ali snovi, ki bi lahko bili kontaminirani, se obdelajo v skladu z navodili uradnega veterinarja ali odstranijo;

e) gnoj, gnojevko in steljo, ki bi lahko bili kontaminirani, se obdela v skladu s členom 49;

f) po izpraznitvi se poslopja, uporabljena za nastanitev perutnine in drugih ptic, oprema, ki bi lahko bila kontaminirana, in vozila, uporabljena za prevoz trupel, krme, gnoja, gnojevke in stelje ali drugih materialov ali snovi, ki bi lahko bile kontaminirane, čim prej očistijo, razkužijo ali obdelajo v skladu s členom 49;

g) domače živali, razen tistih, ki imajo dostop le do bivalnih prostorov ljudi, ne smejo priti na gospodarstvo ali ga zapustiti brez dovoljenja pristojnega organa;

h) v primeru primarnega izbruha LPAI se izolat virusa pregleda z laboratorijskimi testi, da se določi podtip virusa v skladu z diagnostičnim priročnikom; izolat virusa se čim prej predloži referenčnemu laboratoriju Skupnosti v skladu s členom 52(1);

i) epidemiološka preiskava je končana.

6. Pristojni organ lahko sprejme dodatne previdnostne ukrepe za preprečitev širjenja LPAI, vključno z opredelitvijo namena in obdelave jajc ter obdelav dobljenega mesa, če se upošteva postopek iz točke (b) odstavka 3.

7. Države članice, ki izvajajo ukrepe iz odstavkov 2, 4 in 5, o tem obvestijo Komisijo.

Člen 40 Odstopanja za nekatera poslopja

1. Pristojni organ lahko odobri odstopanja od ukrepov iz člena 39(2) in člena 39(4)(b) v primerih izbruha LPAI v nekomercialnem gospodarstvu/gospodarstvu s hišnimi pticami, cirkusu, živalskem vrtu, trgovini s hišnimi pticami, rezervatu za živali, ograjenem območju za gojenje perutnine ali drugih ptic v znanstvene namene ali namene v zvezi z ohranitvijo ogroženih vrst ali uradno registriranih redkih vrst perutnine ali drugih ptic, če takšna odstopanja ne ogrožajo nadzora bolezni in temeljnih interesov Skupnosti.

2. Pristojni organ zagotovi, da se tam, kjer se odobri odstopanje v skladu z odstavkom 1, perutnino in druge ptice, ki jih zadeva odstopanje:

a) povsem izolira od druge perutnine ali drugih ptic in, kjer je potrebno, od prosto živečih ptic;

b) nadalje nadzira in pregleduje v skladu z diagnostičnim priročnikom, dokler laboratorijski testi ne pokažejo, da ne pomenijo več bistvenega tveganja za nadaljnje širjenje LPAI; in

c) ne premesti z izvornega gospodarstva, razen za zakol ali na drugo gospodarstvo, ki je:

i) v isti državi članici, v skladu z navodili pristojnega organa; ali

ii) v drugi državi članici, na podlagi sporazuma z namembno državo članico.

3. Pristojni organ lahko v primerih izbruhov LPAI v valilnicah na podlagi ocene tveganja odobri odstopanja od nekaterih ali vseh ukrepov iz člena 39.

4. Države članice sestavijo podrobna pravila za izvajanje odstopanj iz odstavkov 1 in 3 ob upoštevanju jamstev za zdravstveno varstvo živali, ki se jih da doseči, in zagotovijo ustrezne alternativne ukrepe.

5. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o vsakem odstopanju, odobrenem v skladu z odstavkoma 1 in 3.

6. Komisija čim prej pregleda položaj z zadevno državo članico in v Odboru.

7. Ob upoštevanju vsakega odobrenega odstopanja v skladu z odstavkom 1 se lahko sprejmejo ukrepi za preprečevanje širjenja aviarne influence v skladu s postopkom iz člena 65(3).

ODDELEK 2 UKREPI, KI SE IZVAJAJO V PRIMERIH IZBRUHOV LPAI V LOčENIH PROIZVODNIH ENOTAH IN NA KONTAKTNIH GOSPODARSTVIH

ČLEN 41 Ukrepi, ki se izvajajo v primerih izbruhov LPAI v ločenih proizvodnih enotah

1. V primerih izbruha LPAI na gospodarstvu, ki je sestavljeno iz dveh ali več ločenih proizvodnih enot, lahko pristojni organ odobri odstopanja od ukrepov iz člena 39(2) za proizvodne enote, v katerih je zdrava perutnina, če takšna odstopanja ne ogrožajo ukrepov za nadzor bolezni in temeljnih interesov Skupnosti.

2. Države članice sestavijo podrobna pravila za izvajanje odstopanj iz odstavka 1 ob upoštevanju jamstev za zdravstveno varstvo živali, ki se jih da doseči, in zagotovijo ustrezne alternativne ukrepe.

3. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o vsakem odstopanju, odobrenem v skladu z odstavkom 1.

4. Komisija čim prej pregleda položaj z zadevno državo članico in v Odboru.

5. Ob upoštevanju vsakega odobrenega odstopanja v skladu z odstavkom 1 se lahko sprejmejo ukrepi za preprečevanje širjenja aviarne influence v skladu s postopkom iz člena 67(3).

Člen 42 Ukrepi, ki se izvajajo na kontaktnih gospodarstvih

1. Pristojni organ na podlagi epidemiološke preiskave odloči, ali se gospodarstvo šteje za kontaktno gospodarstvo.

Pristojni organ zagotovi, da se ukrepi iz člena 7(2) izvajajo na kontaktnih gospodarstvih, dokler ni izključena prisotnost LPAI v skladu z diagnostičnim priročnikom.

2. Pristojni organ na podlagi epidemiološke preiskave izvede ukrepe iz člena 39 na kontaktnih gospodarstvih in še zlasti, če je kontaktno gospodarstvo na območju z veliko gostoto perutnine.

Glavna merila, ki se upoštevajo pri izvajanju ukrepov iz člena 39 na kontaktnih gospodarstvih, so navedena v Prilogi IV.

3. Pristojni organ zagotovi, da se vzamejo vzorci pokončane perutnine, da se potrdi ali izključi prisotnost virusa LPAI v teh kontaktnih gospodarstvih v skladu z diagnostičnim priročnikom.

oddelek 3vzpostavitev območij Z OMEJITVAMI

ČLEN 43 Vzpostavitev območij z omejitvami v primerih izbruhov LPAI

Pristojni organ takoj po izbruhu LPAI vzpostavi območje z omejitvami s polmerom vsaj treh kilometrov okoli gospodarstva.

Člen 44 Ukrepi, ki se izvajajo na območju z omejitvami

1. Pristojni organ zagotovi, da se na območju z omejitvami izvajajo naslednji ukrepi:

a) čim prej se opravi popis vseh gospodarstev s perutnino;

b) na gospodarstvih s perutnino se laboratorijski testi izvajajo v polmeru najmanj enega kilometra okoli gospodarstva v skladu z diagnostičnim priročnikom;

c) vsi premiki perutnine in drugih ptic, perutnine na začetku nesnosti, enodnevnih piščancev ter valilnih in konzumnih jajc v območju z omejitvami so podvržena odobritvi in drugim nadzornim ukrepom, ki jih pristojni organ šteje za primerne; ta omejitev ne velja za cestni ali železniški tranzit čez območje z omejitvami brez razlaganja ali postankov;

d) premikanje perutnine in drugih ptic, perutnine na začetku nesnosti, enodnevnih piščancev in konzumnih jajc z območja z omejitvami je prepovedano prvih 15 dni po vzpostavitvi območja, razen če pristojni organ ne odobri neposrednega prevoza:

i) perutnine za zakol v klavnico, ki je v isti državi članici;

ii) perutnine na začetku nesnosti na gospodarstvo pod uradnim nadziranjem v isti državi članici, na katerem ni druge perutnine; na tem gospodarstvu se po prihodu perutnine na začetku nesnosti izvaja uradno nadziranje;

iii) enodnevnih piščancev:

- na gospodarstvo ali v skladišče takšnega gospodarstva v isti državi članici, v katerem ni druge perutnine, če se izvajajo ustrezni ukrepi za biološko varnost in se na gospodarstvu po prevozu izvaja uradni nadzor; ali

- če so izvaljeni iz valilnih jajc, ki izvirajo z gospodarstev s perutnino zunaj območja z omejitvami, na katero koli drugo gospodarstvo, če lahko valilnica s svojo logistiko in biološko varnimi delovnimi pogoji zagotovi, da se izključi vsak stik z valilnimi jajci ali enodnevnimi piščanci, ki izvirajo iz jat perutnine v območju z omejitvami in katerih zdravstveno stanje je zato drugačno;

iv) valilnih jajc v izbrano valilnico; valilna jajca in njihova embalaža se razkužijo pred odvozom in zagotoviti je treba sledenje teh jajc;

v) konzumnih jajc v pakirnico, če so pakirana v embalaži za enkratno uporabo, ob izvajanju ukrepov za biološko varnost v skladu z navodili pristojnega organa;

e) trupla se odstranijo;

f) vsakdo, ki pride na gospodarstvo v območju z omejitvami ali ga zapusti, upošteva ustrezne ukrepe za biološko varnost, katerih namen je preprečiti širjenje aviarne influence;

g) vozila in oprema, uporabljena za prevoz žive perutnine ali drugih ptic, krme, gnoja, gnojevke in stelje ter drugih materialov ali snovi, ki bi lahko bile kontaminirane, se očisti in razkuži čim prej po kontaminaciji, v skladu s členom 49;

h) perutnina, druge ptice ali sesalci domačih vrst ne smejo priti na gospodarstvo, kjer se goji perutnina, niti ga zapustiti brez dovoljenja pristojnega organa; ta omejitev ne velja za sesalce domačih vrst, ki imajo dostop le do bivalnih prostorov ljudi na takšnih gospodarstvih, in kadar se lahko izključi vsak stik s perutnino ali drugimi pticami;

i) vsaka povečana obolevnost in umrljivost ali znaten upad podatkov o proizvodnji na gospodarstvih se takoj sporoči pristojnemu organu, ki izvede ustrezne preiskave v skladu z diagnostičnim priročnikom;

j) odstranitev ali raztresanje uporabljene stelje ali gnoja sta prepovedana, razen če ju ne odobri pristojni organ; odobri se premikanje gnoja z gospodarstva v območju z omejitvami, na katerem se izvajajo ukrepi za biološko varnost, v izbran obrat za obdelavo ali za vmesno skladiščenje za poznejšo obdelavo, da se uničijo morebitno prisotni virusi aviarne influence v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 ali s posebnimi pravili iz člena 64(1);

k) sejmi, trgi, razstave ali drugo zbiranje perutnine ali drugih ptic se prepovejo, razen če jih ne odobri pristojni organ;

l) perutnine ali drugih ptic za obnovo staležev se ne izpusti.

2. Pristojni organ lahko na podlagi ocene tveganja uvede nadaljnje ukrepe poleg ukrepov iz tega oddelka in o tem obvesti Komisijo.

3. Ob upoštevanju ukrepov iz odstavka 2 se lahko sprejmejo nadaljnji ukrepi za preprečevanje širjenja aviarne influence v skladu s postopkom iz člena 65(3).

Člen 45 Trajanje ukrepov

Ukrepi iz tega oddelka se izvajajo:

a) najmanj 21 dni po datumu zaključka predhodnega čiščenja in razkuževanja okuženega gospodarstva v skladu s členom 49 in dokler pristojni organi na podlagi preiskav in laboratorijskih testov, izvedenih v območju z omejitvami, v skladu z diagnostičnim priročnikom, in oceno tveganja menijo, da je tveganje širjenja LPAI zanemarljivo; ali

b) najmanj 42 dni po datumu potrditve izbruha in dokler pristojni organi na podlagi preiskav in laboratorijskih testov, izvedenih v območju z omejitvami, v skladu z diagnostičnim priročnikom in oceno tveganja menijo, da je tveganje širjenja LPAI zanemarljivo.

Člen 46 Odstopanja

1. Kjer je potrjena prisotnost LPAI v valilnici, lahko pristojni organ na podlagi ocene tveganja odstopi od nekaterih ali vseh ukrepov iz členov 43 in 44.

2. Pristojni organ lahko odobri odstopanja od ukrepov iz člena 43 in člena 44(c), (d), (h) in (i) v primerih izbruha LPAI v nekomercialnem gospodarstvu/gospodarstvu s hišnimi pticami, cirkusu, živalskem vrtu, trgovini hišnimi pticami, rezervatu za živali, ograjenem območju za gojenje perutnine ali drugih ptic v znanstvene namene ali namene v zvezi z ohranitvijo ogroženih vrst ali uradno registriranih redkih vrst perutnine ali drugih ptic, če takšna odstopanja ne ogrožajo nadzora bolezni in temeljnih interesov Skupnosti.

3. Države članice, ki odobrijo odstopanje iz odstavkov 1 in 2, o tem nemudoma obvestijo Komisijo.

4. Komisija čim prej pregleda položaj z zadevno državo članico in v Odboru.

5. Ob upoštevanju vsakega odobrenega odstopanja v skladu z odstavkoma 1 in 2 se lahko sprejmejo ukrepi za preprečevanje širjenja aviarne influence v skladu s postopkom iz člena 65(3).

POGLAVJE VI

UKREPI V ZVEZI Z JAVNIM ZDRAVJEM IN ŽIVALMI, RAZEN PERUTNINE IN DRUGIH PTIC

Člen 47 Ukrepi v zvezi z javnim zdravjem

1. Države članice zagotovijo, da v primerih izbruhov ali potrditve kakršnega koli drugačnega pojava virusov influence aviarnega izvora pri perutnini in drugih pticah ali sesalcih, ki lahko predstavlja nevarnost za javno zdravje, pristojni organ v najkrajšem možnem času stopi v stik z ustreznimi nacionalnimi zdravstvenimi organi, da se hitro sprejmejo primerni varnostni ukrepi, namenjeni preprečevanju okužb z influenco pri delavcih, ki so v stiku s perutnino, in drugih ogroženih osebah.

2. Kjer je prepoznana nevarnost za javno zdravje, kot je navedeno v odstavku 1, zadevne države članice o tem takoj obvestijo Komisijo in druge države članice.

3. Razmere se v najkrajšem možnem času pregledajo v okviru Odbora.

4. V skladu s postopkom iz člena 65(3) se lahko sprejmejo dodatni ukrepi za zdravstveno varstvo živali, da se prepreči širitev aviarne influence s perutnine, drugih ptic ali sesalcev na človeka.

Člen 48 Laboratorijski testi in drugi ukrepi v zvezi s prašiči in drugimi živalmi

1. Pristojni organ zagotovi, da se po izbruhu izvajajo laboratorijski testi na prašičih, prisotnih na gospodarstvu, ki potrdijo ali izključijo prisotnost aviarne influence.

Pred rezultati teh testov se prašičev ne sme odstraniti z gospodarstva.

2. Kje laboratorijski testi, določeni v odstavku 1, potrdijo prisotnost virusov aviarne influence pri prašičih, lahko pristojni organ odobri premik teh prašičev v druga gospodarstva s prašiči ali izbrane klavnice, če nadaljnji ustrezni testi pokažejo, da je nevarnost širjenja aviarne influence zanemarljiva.

3. Pristojni organ zagotovi, da se, kjer laboratorijski testi iz odstavka 1 potrdijo resno grožnjo zdravju, prašiče pokonča v najkrajšem možnem času pod uradnim nadzorom in na način, ki preprečuje širitev aviarne influence, še zlasti med prevozom, in v skladu z Direktivo 93/119/EGS.

4. Pristojni organ lahko po izbruhu ali potrditvi pojava aviarne influence pri prašičih na gospodarstvu in na podlagi ocene tveganja ukrepe, določene v odstavkih 1, 2 in 3, uporabi za katere koli druge živali, prisotne na gospodarstvu, in lahko te ukrepe razširi še na kontaktna gospodarstva.

5. Države članice v okviru Odbora obvestijo Komisijo o rezultatih testov in ukrepih, uporabljenih na podlagi odstavkov 1 do 4.

6. V skladu s postopkom iz člena 65(3) se lahko sprejmejo dodatni ukrepi za preprečevanje širjenja aviarne influence pri prašičih in drugih živalih.

7. Pravila za uporabo tega člena se lahko sprejmejo v skladu s postopki iz člena 65(2).

POGLAVJE VII

ČIŠČENJE, RAZKUŽEVANJE IN PONOVNA NASELITEV ŽIVALI

Člen 49 Čiščenje, razkuževanje in obdelava

Države članice zagotovijo, da:

a) se čiščenje, razkuževanje in obdelava mest, vozil in kakršnih koli materialov ali snovi, ki so kontaminirane ali bi lahko bile kontaminirane z virusi aviarne influence, izvaja pod uradnim nadzorom v skladu:

i) z navodili uradnega veterinarja; in

ii) z načeli in postopki za čiščenje, razkuževanje in obdelavo, določenimi v Prilogi VI.

b) razkužila, ki se bodo uporabila, in njihove koncentracije odobri pristojni organ;

Člen 50 Ponovno naseljevanje gospodarstev

1. Države članice zagotovijo, da se določbe iz odstavkov 2 do 6 tega člena ustrezno izpolnjene, potem, ko so bili uporabljeni ukrepi iz členov 11 in 39.

2. Ponovna naselitev perutnine na komercialna gospodarstva s perutnino se ne izvaja 21 dni po datumu zaključitve končnega čiščenja in razkuževanja iz člena 49.

3. V obdobju 21 dni po datumu ponovne naselitve komercialnih gospodarstev s perutnino se izvajajo naslednji ukrepi:

a) uradni veterinar vsak teden opravi klinični pregled perutnine;

b) laboratorijski testi se izvajajo v skladu z diagnostičnim priročnikom;

c) perutnina, ki pogine med ponovnim naseljevanjem, se testira v skladu z diagnostičnim priročnikom;

d) vsakdo, ki pride na komercialno gospodarstvo s perutnino ali ga zapusti, upošteva ustrezne ukrepe za biološko varnost, katerih namen je preprečiti širjenje aviarne influence;

e) med ponovnim naseljevanjem perutnina ne sme zapustiti komercialnega gospodarstva s perutnino brez odobritve pristojnega organa;

f) lastnik vodi evidenco podatkov o proizvodnji, ki jo je treba redno posodabljati;

g) vse pomembne spremembe podatkov o proizvodnji, omenjenih v točki (f), in druge nepravilnosti se nemudoma sporočijo pristojnemu organu.

4. Ponovna naselitev perutnine ali drugih ptic na nekomercialno gospodarstvo/gospodarstvo s hišnimi pticami, cirkus, živalski vrt, trgovino s hišnimi pticami, voliero, rezervat za živali, ograjeno območje za gojenje perutnine ali drugih ptic v znanstvene namene ali namene v zvezi z ohranitvijo ogroženih vrst ali uradno registriranih ogroženih vrst perutnine se izvaja v skladu z navodili pristojnega organa.

5. Ponovna naselitev perutnine na kontaktnih gospodarstvih se izvaja v skladu z navodili pristojnega organa.

6. Na podlagi ocene tveganja lahko pristojni organ odredi, da se postopki iz odstavka 3 uporabijo za druga gospodarstva razen komercialnih gospodarstev s perutnino.

POGLAVJE VIII

DIAGNOSTIČNI POSTOPKI, DIAGNOSTIČNI PRIROČNIK IN REFERENČNI LABORATORIJI

Člen 51 Diagnostični postopki in diagnostični priročnik

1. Države članice zagotovijo, da se diagnostični postopki, jemanje vzorcev in laboratorijski testi za ugotavljanje prisotnosti aviarne influence izvajajo v skladu z diagnostičnim priročnikom, da se zagotovi enotne postopke za ugotavljanje aviarne influence.

Priročnik se sprejme v skladu s postopkom iz člena 65(2) v roku šestih mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive. Vse nadaljnje spremembe priročnika se sprejmejo po enakem postopku.

2. Diagnostični priročnik iz odstavka 1 določa najmanj naslednje:

a) minimalne zahteve za biološko varnost in standarde kakovosti:

i) ki jih morajo upoštevati odobreni laboratoriji, ki izvajajo teste za ugotavljanje aviarne influence; in

ii) za prevoz vzorcev;

b) merila in postopke, ki jih je treba upoštevati pri opravljanju kliničnih pregledov ali postmortalnih pregledov, da se potrdi ali izključi prisotnosti aviarne influence;

c) merila in postopke, ki jih je treba upoštevati pri zbiranju vzorcev perutnine ali drugih ptic za laboratorijske teste, da se potrdi ali izključi prisotnosti aviarne influence; vključno z metodami vzorčenja za serološke ali virološke preglede, ki se izvajajo v skladu s to direktivo;

d) laboratorijske teste, ki se uporabijo za ugotavljanje aviarne influence, vključno:

i) s testi za diferencialne diagnoze;

ii) s testi za razločevanje virusov HPAI in LPAI;

iii) z ustreznimi testi za razločevanje med cepljenimi pticami in pticami, okuženimi z divjim sevom aviarne influence;

iv) z merili za ocenjevanje rezultatov laboratorijskih testov;

e) laboratorijske tehnike za tipizacijo izolatov virusa aviarne influence.

3. Države članice zagotovijo, da se z virusi aviarne influence, njihovimi genomi in antigeni ter cepivi za raziskovanje, ugotavljanje ali proizvajanje cepiva, ravna ali se jih uporablja samo na mestih, v ustanovah ali laboratorijih, ki jih odobri pristojni organ in kjer je zagotovljeno spoštovanje zahtev za biološko varnost.

Seznam odobrenih mest, ustanov ali laboratorijev se predloži Komisiji pred 1. julijem 2006 in se od takrat naprej posodablja.

Člen 52 Referenčni laboratoriji

1. Laboratorij, določen v Prilogi VII, je referenčni laboratorij Skupnosti za aviarno influenco („referenčni laboratorij Skupnosti“).

Brez poseganja v Odločbo 90/424/EGS izvaja referenčni laboratorij Skupnosti naloge in dolžnosti, navedene v delu 2 te priloge.

2. Laboratoriji, navedeni v delu 1 Priloge VIII, so nacionalni referenčni laboratoriji za aviarno influenco („nacionalni referenčni laboratoriji“).

Države članice sporočijo Komisiji in drugim državam članicam kakršne koli spremembe v zvezi nacionalnimi referenčnimi laboratoriji, navedenimi v delu 1 te priloge.

3. Države članice zagotovijo, da nacionalni referenčni laboratoriji:

a) izvajajo naloge in dolžnosti, določene v delu 2 Priloge VIII;

b) odgovarjajo za usklajevanje standardov in diagnostičnih metod v vsaki državi članici v skladu s Prilogo VIII in za povezovanje z referenčnim laboratorijem Skupnosti.

POGLAVJE IX

CEPLJENJE

ODDELEK 1 SPLOšNA PREPOVED CEPLJENJA

ČLEN 53 Proizvodnja, prodaja in uporaba cepiv proti aviarni influenci

1. Države članice zagotovijo, da:

a) je cepljenje proti aviarni influenci na njihovem ozemlju prepovedano, razen kot je določeno v oddelkih 2 in 3;

b) je ravnanje s cepivi proti aviarni influenci, njihova proizvodnja, dobava, distribucija in prodaja na njihovem ozemlju pod uradnim nadzorom;

c) se uporabljajo le cepiva, odobrena v skladu z Direktivo 2001/82/ES in Uredbo št. 726/2004.

2. Pravila v zvezi s pogoji dobave in skladiščenja zalog cepiv proti aviarni influenci v Skupnosti se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 65(2).

ODDELEK 2 CEPLJENJE V NUJNIH PRIMERIH

ČLEN 54 Cepljenje perutnine ali drugih ptic v nujnih primerih

1. Države članice lahko uvedejo cepljenje perutnine ali drugih ptic v nujnih primerih v skladu s tem oddelkom, če pride do izbruha in obstaja tveganje širitve aviarne influence.

2. Če namerava država članica uvesti cepljenje v nujnih primerih, kot je določeno v odstavku 1, mora načrt cepljenja v nujnih primerih predložiti Komisiji v odobritev.

Načrt je v skladu s strategijo DIVA in vsebuje najmanj naslednje podatke:

a) stanje bolezni, ki je privedlo do zahteve za cepljenje v nujnih primerih;

b) geografsko območje, na katerem se bo izvajalo cepljenje v nujnih primerih, in število gospodarstev na tem območju;

c) vrste in kategorije perutnine ali drugih ptic ali, po potrebi, oddelek s perutnino ali oddelek z drugimi pticami, kjer se bo izvajalo cepljenje;

d) približna količina perutnine ali drugih ptic, ki bodo cepljene;

e) povzetek lastnosti cepiva;

f) predvideno trajanje akcije cepljenja v nujnih primerih;

g) ukrepi za premike perutnine ali drugih ptic in njihovih proizvodov v skladu z splošnimi zahtevami iz Priloge IX, razen kjer zadevna država članica navede obrazložitev za ukrepe, ki se razlikujejo od splošnih zahtev;

h) merila za odločanje, ali se cepljenje v nujnih primerih izvede na kontaktnih gospodarstvih;

i) vodenje evidence in registracija cepljene perutnine in drugih ptic;

j) klinični in laboratorijski testi, ki se opravijo na gospodarstvih, kjer se bo izvajalo cepljenje v nujnih primerih, in drugih gospodarstvih na območju cepljenja v nujnih primerih za spremljanje epidemiološkega stanja, učinkovitosti akcije cepljenja v nujnih primerih in nadzora premikov cepljene perutnine in drugih ptic.

3. Podrobna pravila za cepljenje v nujnih primerih se lahko vzpostavijo v skladu s postopkom iz člena 65(2).

Člen 55 Odobritev načrtov cepljenja v nujnih primerih

1. Komisija skupaj z zadevno državo članico nemudoma preuči načrt cepljenja v nujnih primerih, kot je določeno v členu 54(2), in čim hitreje pregleda razmere v okviru Odbora.

2. Načrt cepljenja v nujnih primerih se odobri v skladu s postopkom iz člena 65(3).

Odobritev načrta za cepljenje v nujnih primerih lahko vključuje ukrepe, ki omejujejo premike perutnine ali drugih ptic in njihovih proizvodov. Ti ukrepi lahko zajemajo omejitve v zvezi z nekaterimi oddelki s perutnino ali oddelki z drugimi pticami in vzpostavitev območij z omejitvami.

Člen 56 Odstopanja

1. Z odstopanjem od člena 54 lahko države članice izvajajo cepljenje v nujnih primerih okrog izbruha pred odobritvijo načrta za cepljenje v nujnih primerih pod naslednjimi pogoji:

a) o načrtu cepljenja v nujnih primerih in odločitvi za izvajanje cepljenja v nujnih primerih se Komisijo obvesti pred začetkom cepljenja v nujnih primerih;

b) zadevna država članica upošteva splošne zahteve za premike perutnine in perutninskih proizvodov iz Priloge IX;

c) odločitev za izvajanje cepljenja v nujnih primerih ne ogroža nadzora bolezni in temeljnih interesov Skupnosti.

2. Ko država članica uporabi odstopanja iz odstavka 1, se v Odboru najkrajšem možnem času pregleda stanje bolezni in načrt za cepljenje v nujnih primerih.

3. Dodatni ukrepi se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 65(3).

ODDELEK 3 ZAščITNO CEPLJENJE

Člen 57 Zaščitno cepljenje perutnine ali drugih ptic

1. Države članice lahko v skladu s tem oddelkom uvedejo zaščitno cepljenje perutnine ali drugih ptic, če menijo, da so nekatera območja njihovega ozemlja, nekatere značilnosti njihove reje perutnine ali nekatere kategorije perutnine ali drugih ptic še zlasti ogrožene v zvezi z okužbo in širitvijo aviarne influence.

2. Če namerava država članica uvesti zaščitno cepljenje, kot je določeno v odstavku 1, mora načrt zaščitnega cepljenja predložoti Komisiji v odobritev.

Načrt je v skladu s strategijo DIVA in vsebuje najmanj naslednje informacije:

a) jasen opis razlogov za zaščitno cepljenje, vključno z zgodovino bolezni;

b) geografsko območju, na katerem se bo izvajalo zaščitno cepljenje, in število gospodarstev na tem območju;

c) vrste in kategorije perutnine ali drugih ptic ali, če je primerno, oddelek s perutnino ali oddelek z drugimi pticami, kjer se bo izvajalo cepljenje;

d) približna količina perutnine ali drugih ptic, ki bodo cepljene;

e) povzetek lastnosti cepiva;

f) predvideno trajanje akcije zaščitnega cepljenja;

g) posebne določbe o premikih cepljene perutnine in drugih ptic, brez poseganja v ukrepe, določene v oddelkih 4, 5 in 6 Poglavja IV in Oddelku 3 Poglavja V;

h) vodenje evidence in registracija cepljene perutnine in drugih ptic;

i) klinični in laboratorijski testi, ki se opravijo na gospodarstvih, kjer se bo izvajalo zaščitno cepljenje, in drugih gospodarstvih na območju cepljenja za spremljanje epidemiološkega stanja, učinkovitosti akcije zaščitnega cepljenja in nadzora premikov cepljene perutnine in drugih ptic.

3. Podrobna pravila za zaščitno cepljenje v se lahko vzpostavijo v skladu s postopkom iz člena 65(2).

Člen 58 Odobritev načrta zaščitnega cepljenja

1. Komisija skupaj z zadevno državo članico nemudoma preuči načrt zaščitnega cepljenja, kot je določeno v členu 57(2), in čim hitreje pregleda razmere v okviru Odbora.

2. Načrt zaščitnega cepljenja se odobri v skladu s postopkom iz člena 65(3).

Odobritev načrta za zaščitno cepljenje lahko vključuje ukrepe, ki omejujejo premike perutnine ali drugih ptic in njihovih proizvodov. Ti ukrepi lahko