Povzetek

Ocena učinka – Digitalizacija čezmejnega pravosodnega sodelovanja

A. Potreba po ukrepanju

V čem je težava in zakaj je to težava na ravni EU?

Težava je pomanjkanje digitalnih orodij, ki bi v celoti podpirala: I.sodelovanje med pravnimi sistemi v različnih državah EU (čezmejno pravosodno sodelovanje) in II.možnost, da lahko ljudje/organizacije uporabljajo pravne sisteme v drugih državah EU, kadar je to potrebno (pomanjkanje digitalnih orodij, ki bi olajšala dostop do sodnega varstva v čezmejnih zadevah). Komunikacija v čezmejnih zadevah trenutno poteka večinoma na papirju. Če obstaja digitalni komunikacijski kanal, se uporablja le prostovoljno; elektronski podpisi in žigi niso povsod priznani, ker ni doseženih dogovorov o vrstah, ki se priznavajo (tj. navadni, napredni ali kvalificirani elektronski podpisi oziroma žigi). Ta položaj vpliva na sodišča/pristojne organe ter posameznike/pravne subjekte, vključene v čezmejne zadeve, saj povzroča zamude, višje stroške in večje upravno breme pri obravnavi zadev. Prav tako ni skladen s splošnim prehajanjem v digitalizacijo v sodobnem življenju, zlasti v zasebnem in gospodarskem sektorju, ki se je med pandemijo COVID-19 še pospešilo.

Kaj naj bi prinesla ta pobuda?

Splošni cilj pobude je izboljšati dostop do sodnega varstva in učinkovitost čezmejnega pravosodnega sodelovanja z vzpostavitvijo digitalnega komunikacijskega kanala, ki bi omogočal učinkovito uporabo digitalnih orodij v postopkih čezmejnega pravosodnega sodelovanja.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU (subsidiarnost)?

Čezmejne zadeve presegajo doseg nacionalnih pravnih sistemov, saj nacionalni pravni ukrepi ne morejo seči čez državne meje. Cilja pobude torej države članice ne morejo dovolj usklajeno doseči same, ampak ga je mogoče doseči le na ravni Unije.

B. Rešitve

Katere so različne možnosti za dosego ciljev? Ali ima katera od njih prednost? Če ne, zakaj ne?

Obstajata dve glavni možnosti – nezakonodajna in zakonodajna, ki ima več podmožnosti. Nezakonodajna možnost Komisija bi sprejela priporočilo, s katerim bi države članice spodbujala, naj omogočijo uporabo digitalnih orodij v okviru postopkov čezmejnega pravosodnega sodelovanja. Komisija bi tudi nadaljevala razvoj obstoječih sistemov informacijske tehnologije, ne bi pa zagotovila pravne podlage za njihovo uporabo v čezmejnih zadevah. Zakonodajna možnost Komisija bi sprejela uredbo o uporabi digitalnih orodij v okviru pravosodnega sodelovanja in dostopa do sodnega varstva, ki bi določala tudi veljavnost in sprejemanje elektronskih podpisov/žigov ter uporabo videokonferenc za izvedbo narokov na daljavo v čezmejnih civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah. Uvedene bi bile določbe, ki bi zagotavljale sprejemanje in pravno veljavnost digitalnih dokumentov, določale pa bi tudi zahteve glede varstva podatkov pri čezmejni komunikaciji. Podmožnosti Opredeljene podmožnosti zakonodajne možnosti so: —prostovoljna ali obvezna uporaba digitalnega kanala za komunikacijo med sodišči/pristojnimi organi držav članic ter agencijami s področja pravosodja in notranjih zadev in organi EU, kadar je ustrezno; —prostovoljno ali obvezno sprejemanje elektronske komunikacije od posameznikov in pravnih subjektov v čezmejnih zadevah; —neregulacija ali regulacija storitev zaupanja. Prednostna možnost Zakonodajna možnost z naslednjimi značilnostmi: obvezna uporaba digitalnega komunikacijskega kanala, obvezno sprejemanje elektronske komunikacije od posameznikov in pravnih subjektov ter regulacija storitev zaupanja.

Kakšna so stališča različnih deležnikov? Kdo podpira katero možnost?

Večina držav članic in nevladnih organizacij, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, podpira zakonodajno možnost z obvezno uporabo digitalnega kanala med sodišči/pristojnimi organi ter z agencijami s področja pravosodja in notranjih zadev in organi EU, pa tudi obvezno elektronsko komunikacijo s posamezniki/pravnimi subjekti v okviru čezmejnih postopkov. Podpore je bila deležna tudi uporaba videokonferenc v čezmejnih zadevah.

C. Učinki prednostne možnosti

Katere so koristi prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Pobuda bi zaradi svoje možnosti, da znatno zniža stroške udeležbe v čezmejnih zadevah in trajanje postopkov zaradi pospešene komunikacije, neposredno koristila posameznikom in pravnim subjektom (vključno z malimi in srednjimi podjetji), na katere se nanašajo različni instrumenti prava EU. Elektronska komunikacija med sodišči/pristojnimi organi in s posamezniki/pravnimi subjekti bi prispevala k avtomatizaciji obravnave zadev ter odpravila potrebo po skeniranju, tiskanju in ročnem evidentiranju dokumentov. Skupni ocenjeni letni prihranki ·To bi koristilo upravljanju, saj bi se zmanjšalo upravno breme. Povprečni skupni letni prihranki na ravni EU so ocenjeni na 23 372 900 EUR pri stroških pošiljanja in 2 216 160 EUR pri stroških papirja, kar znaša skupaj 25 589 060 EUR. ·Posamezniki in pravni subjekti bodo prihranili 4 098 600 EUR pri stroških pošiljanja in 388 800 EUR pri stroških papirja. ·Trajanje zadev – s pošiljanjem manj dokumentov po pošti se bo povprečni čas pošiljanja zmanjšal na 0, zaradi česar se bo trajanje postopkov skupno skrajšalo za 15 389 999 dni na leto. ·Posamezniki in pravni subjekti bodo pridobili 2 700 000 dni pri povprečnem času pošiljanja. ·Prihranjeno delo – 874 delovnih let na osebo bo pridobljenih pri obravnavah na ravni sodišč/pristojnih organov. ·Papir – prihranjenih bo 181 448 100 standardnih strani A4 papirja za tiskanje s težo 80 g, od tega jih bodo posamezniki in pravni subjekti prihranili 31 833 000. Pozitivni gospodarski učinki bi nastali za nekatere vrste podjetij: ponudnike svetovalnih storitev informacijske tehnologije, proizvajalce opreme za videokonference in druge opreme za komunikacijo na daljavo, ponudnike internetnih in telekomunikacijskih storitev, ponudnike storitev shranjevanja v oblaku in ponudnike storitev arhiviranja. Pričakuje se, da se bodo prihodki teh podjetij povečali. Brezpapirna komunikacija brez stroškov tiskanja in pošiljanja ima tudi manjši ogljični odtis (npr. 50–90 % manj na enoto v primerjavi z enakovredno standardno pošiljko). Zaradi uporabe videokonferenc udeležencem čezmejnih postopkov ne bo treba več potovati – videokonference ustvarijo le 7 % emisij ogljika, povezanih s srečanji v živo.

Kakšni so stroški prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Skupni enkratni stroški za razširitev sistema eEDES in sistemov informacijske tehnologije za vročanje pisanj/pridobivanje dokazov na celotno področje uporabe prednostne (zakonodajne) možnosti bi znašali 18 700 000 EUR v petih letih. Letna naložba bi torej znašala 3 740 000 EUR. Letni tekoči stroški (vzdrževanje in podpora), povezani z delovanjem sistema informacijske tehnologije na ravni EU27, so ocenjeni na 8 100 000 EUR, kar je enako trem delovnim letom na osebo na državo članico krat 100 000 EUR.

Kakšni so učinki na mala in srednja podjetja ter konkurenčnost?

Skrajšanje časa in znižanje stroškov postopkov bi imelo oprijemljive koristi za podjetja EU, vključno z malimi in srednjimi podjetji (MSP). Ta podjetja bi imela koristi tudi od večje pravne varnosti in boljših možnosti za uveljavljanje svojih pravic pri opravljanju dejavnosti v drugih državah EU.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov na nacionalne proračune in uprave?

Ne. Tekoči stroški za delovanje sistema informacijske tehnologije, ki ga bo zagotovila Evropska komisija, bodo znašali manj kot 300 000 EUR na leto na državo članico.

Ali bo imela pobuda druge znatne učinke?

Pobuda bo imela pozitiven učinek na temeljne pravice in na digitalni enotni trg, saj se bo skrajšalo trajanje sodnih postopkov in na splošno povečala uporaba digitalnih orodij.

Sorazmernost?

Za uporabo prednostne možnosti ne bo treba sprejeti ukrepov, ki bi države članice obremenili bolj, kot je potrebno za dosego ciljev pobude. Nacionalne vlade držav članic bodo morale sprejeti le ukrepe, ki zagotavljajo vzpostavitev in delovanje digitalnih orodij za komunikacijo v čezmejnih zadevah.

D. Spremljanje

Kdaj bo politika pregledana?