Mednarodna obravnava javnih organov, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, in centralnih bank tretjih držav na podlagi Uredbe (EU) št. 596/2014 o zlorabi trga

1.Uvod

S členom 6(1) Uredbe (EU) št. 596/2014 o zlorabi trga (v nadaljnjem besedilu: uredba o zlorabi trga) so države članice, vključno s članicami, ki sestavljajo zvezo, v primeru države članice, ki je zvezna država, članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), ministrstva in druge agencije ter pravne osebe s posebnim namenom listinjenja ene ali več držav članic ali katera koli oseba, ki deluje v njihovem imenu, izvzete iz uporabe uredbe o zlorabi trga za posle, naročila ali ravnanja, ki jih izvajajo pri vodenju monetarne politike, politike deviznega tečaja ali politike upravljanja javnega dolga.

V skladu s členom 6(5) uredbe o zlorabi trga se lahko tako izvzetje s področja uporabe navedene uredbe z delegiranim aktom, ki ga Komisija sprejme v skladu s členom 35 navedene uredbe, razširi na nekatere javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, in centralne banke tretjih držav.

V tem poročilu je ocenjena mednarodna obravnava javnih organov, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, in centralnih bank tretjih držav, da bi se ocenila ustreznost razširitve navedenega izvzetja.

2.Pravna podlaga poročila

Komisija mora v skladu z drugim pododstavkom člena 6(5) uredbe o zlorabi trga do 3. januarja 2016 pripraviti in Evropskemu parlamentu in Svetu predstaviti poročilo, v katerem oceni mednarodno obravnavo javnih organov, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, in centralnih bank tretjih držav. Kar zadeva vsebino, je v tretjem pododstavku člena 6(5) uredbe o zlorabi trga določeno, da mora poročilo Komisije vsebovati primerjalno analizo obravnavanja teh organov in centralnih bank znotraj pravnega okvira tretjih držav in standarde za obvladovanje tveganj, ki se uporabljajo za posle, ki jih ti organi in centralne banke opravljajo v teh državah. Poleg tega mora Komisija v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(5) uredbe o zlorabi trga, če se v poročilu ugotovi, predvsem kar zadeva primerjalno analizo, da je treba centralne banke teh tretjih držav pri obveznostih poročanja in prepovedi iz te uredbe oprostiti monetarnih obveznosti, navedeno izvzetje razširiti tudi na centralne banke teh tretjih držav.

3.Tehnični prispevek organa ESMA in obravnavane jurisdikcije

Komisija je glede na globalno naravo finančnih trgov ter razlike med pravnimi okviri tretjih držav in standardi za obvladovanje tveganj, ki se uporabljajo za posle v jurisdikcijah tretjih držav, organ ESMA 21. oktobra 2013 zaprosila, naj opredeli najpomembnejše jurisdikcije tretjih držav, ki jih je treba oceniti. Hkrati ga je pozvala, naj pri pripravi teh seznamov po potrebi upošteva prispevek pristojnih organov in udeležencev na trgu ter naj pri vključitvi na seznam prednostnih tretjih držav upošteva samo države z znatnim obsegom poslov, za katere se uporablja uredba o zlorabi trga. Organ ESMA je 25. novembra 2013 Komisiji predložil tehnični prispevek, ki je vseboval merila za določitev prednostnega poimenskega seznama tretjih držav. Predložil ji je tudi priporočila v zvezi z uvedbo izbirnega postopka in elementi, ki jih je treba upoštevati pri oceni tretjih držav.

Organ ESMA meni, da je treba pri oceni tretjih držav upoštevati metodologijo Mednarodnega denarnega sklada (MDS) in se opreti nanjo za opredelitev jurisdikcij s sistemsko pomembnim finančnim sektorjem, pri katerih se obvezno uporablja program ocene finančnega sektorja MDS. Po mnenju organa ESMA sta v metodologiji MDS združeni velikost in medsebojna povezanost finančnega sektorja posamezne države, s čimer se upošteva razsežnost finančnih trgov. Po navedbah MDS ta skupina držav obsega skoraj 90 % svetovnega finančnega sistema in 80 % svetovne gospodarske dejavnosti ter vključuje večino držav iz skupine G20 in članic Odbora za finančno stabilnost (FSB). Poleg tega je organ ESMA uporabil še dve dodatni merili: prvič, uvrščenost na seznam „visoko tveganih in nekooperativnih jurisdikcij“ Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF), na katerem so države, katerih ukrepi za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma imajo strateške pomanjkljivosti, ter drugič, dejstvo, da država ni podpisnica večstranskega memoranduma o soglasju Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO).

Komisija je iz študije izključila države, ki so članice EU in EGP, ter vanjo vključila Turčijo kot državo kandidatko za članstvo v EU, s čimer je dobila seznam 13 jurisdikcij (Avstralija, Brazilija, Kanada, Kitajska, Posebno upravno območje Hongkong, Japonska, Indija, Mehika, Singapur, Južna Koreja, Švica, Turčija in Združene države). Odločila se je, da se bo v poročilu prednostno osredotočila na navedene jurisdikcije, da bi se odločila o ustreznosti razširitve izvzetja iz obveznosti in prepovedi, ki jih določa uredba o zlorabi trga.

4.Zunanja študija

Da bi se izvedla celovita ocena mednarodne obravnave javnih organov tretjih držav, je bila priprava ocene naročena neodvisnima izvajalcema, in sicer Centru za evropske politične študije (CEPS) in Univerzi v Bologni (v nadaljnjem besedilu: zunanja izvajalca). Zunanja izvajalca sta 12. junija 2015 Komisiji poslala poročilo z naslovom „Študija o izvzetju centralnih bank tretjih držav in drugih subjektov na podlagi uredbe o zlorabi trga in uredbe o trgih finančnih instrumentov“ (v nadaljnjem besedilu: zunanja študija). V okviru zunanje študije sta izvedla anketo, pri čemer sta centralnim bankam tretjih držav poslala vprašalnik, pravno in ekonomsko raziskavo ter analizo zadevnih podatkov. Poleg tega je zunanja študija temeljila na ekonomski analizi nalog in operativnih postopkov centralnih bank in uradov, pristojnih za upravljanje dolga (v nadaljnjem besedilu: uradi za upravljanje dolga), pa tudi na pravni analizi razmer na trgu ter operativnega in pravnega okvira, ki se uporablja za centralne banke in urade za upravljanje dolga tretjih držav.

Zunanja izvajalca sta možnost odobritve izvzetja centralnih bank in uradov za upravljanje dolga iz zahtev uredbe o zlorabi trga ocenila tako, da sta pravila, ki se uporabljajo v posamezni obravnavani jurisdikciji, primerjala s pravili iz uredbe o zlorabi trga. V zunanji študiji sta bila vzpostavljena kontekst in okvir posamezne jurisdikcije, poleg tega je bila opredeljena stopnja preglednosti in zaščite sistema, pri čemer so se med drugim upoštevala pravila o prepovedi in kaznovanju trgovanja z notranjimi informacijami med uslužbenci centralnih bank ali uradov za upravljanje dolga, izvzetje iz uredbe o zlorabi trga za namene monetarne ali tečajne politike oziroma politike upravljanja javnega dolga, ki jo izvajajo centralne banke ali uradi za upravljanje dolga, ter pravila ravnanja za uslužbence v zvezi z uporabo zaupnih informacij, transakcijami s sredstvi za zasebne koristi ter neodvisnostjo in nasprotjem interesov.

5.Analiza jurisdikcij

Ob upoštevanju pooblastila iz člena 6(5) uredbe o zlorabi trga v zvezi s pripravo tega poročila primerjalna analiza opredeljenih jurisdikcij nikakor ni izčrpna in temelji zlasti na analizi notranjih pravil ravnanja in/ali poklicne etike za centralne banke in urade za upravljanje dolga, na pravilih o prepovedi osebne uporabe zaupnih informacij, trgovanja uslužbencev s sredstvi za njihov lastni račun, ukrepih za spodbujanje neodvisnosti uslužbencev ter standardih za obvladovanje tveganj in pravilih ravnanja in/ali poklicni etiki, ki se uporabljajo za uslužbence, pa tudi na razpoložljivosti učinkovitega izvajanja z notranjim zagotavljanjem skladnosti.

Avstralija

Centralna banka Avstralije: trgovanje z notranjimi informacijami, njihovo protipravno razkritje in vse oblike tržne manipulacije so prepovedani ter štejejo za upravne prekrške in kazniva dejanja. Centralna banka Avstralije ni uradno izvzeta iz pravil o trgovanju z notranjimi informacijami, protipravnem razkritju notranjih informacij ali tržni manipulaciji. Prav tako izvzetje ni predvideno za centralne banke tretjih držav. Centralna banka Avstralije pri izvajanju svojih dejavnosti uporablja standarde za obvladovanje tveganj. Uslužbenci imajo dolžnost varovanja poklicne skrivnosti, ki izhaja iz več zakonskih določb in veljavnih notranjih pravil ravnanja, poleg tega ne smejo aktivno trgovati s finančnimi instrumenti za osebne namene. Poleg tega morajo ohranjati neodvisnost od interesov tretjih oseb in se izogibati nasprotju interesov. Uslužbenci so ob zaposlitvi seznanjeni z obstojem in uporabo notranjega kodeksa ravnanja, njihovo poznavanje tega kodeksa pa se redno preverja. Disciplinski ukrepi so odvisni od resnosti kršitve in lahko glede na njeno težo vključujejo tudi prenehanje delovnega razmerja.

Avstralski urad za finančno upravljanje: uslužbenci urada za upravljanje dolga morajo upoštevati ustrezna pravila o trgovanju z notranjimi informacijami, protipravnem razkritju notranjih informacij in tržni manipulaciji. Niti urad za upravljanje dolga niti uradi za upravljanje dolga tretjih držav niso izvzeti iz pravil o trgovanju z notranjimi informacijami, protipravnem razkritju notranjih informacij ali tržni manipulaciji. Za uslužbence veljajo splošni predpisi o uporabi standardov za obvladovanje tveganj v vladnih organih in dolžnost varovanja poklicne skrivnosti. Prav tako ne smejo izrabljati notranjih informacij in trgovati s finančnimi instrumenti, ki jih izda urad za upravljanje dolga, ter morajo ohranjati neodvisnost od interesov tretjih oseb in se izogibati nasprotju interesov. Uvedena je notranja služba za skladnost, ki bdi nad uporabo notranjih pravil ravnanja, preiskuje kršitve in na zahtevo poroča zunanjim organom. Disciplinski ukrepi so odvisni od resnosti zadeve in lahko segajo od opomina do odpusta.

Brazilija