(1)Od novembra 2011 se EIB sooča z zamudami plačil sirskih državnih posojil. V skladu z jamstvenim sporazumom med EU in EIB je posledično EIB pri Jamstvenem skladu do 31. decembra 2014 unovčila 21 jamstev v skupnem znesku 165 milijonov EUR (glej 4.1 Neplačila).

Na podlagi člena 8 te uredbe mora Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču vsako leto do 31. maja poslati poročilo o položaju Sklada in njegovem upravljanju za preteklo proračunsko leto.

Z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 (kodificirana različica) (v nadaljnjem besedilu: Uredba) je bil ustanovljen Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za poplačilo upnikov Unije v primeru neplačevanja posojil s strani prejemnikov posojil, ki jih odobri ali zanje jamči Evropska unija. V skladu s členom 7 Uredbe je Komisija finančno poslovodenje Sklada zaupala Evropski investicijski banki (EIB) na podlagi sporazuma, ki sta ga podpisali Skupnost in EIB 23. novembra 1994 v Bruslju in 25. novembra 1994 v Luxembourgu ter ki je bil kasneje spremenjen 17. in 23. septembra 1996, 8. maja 2002, 25. februarja 2008, 20. oktobra 2010 ter 9. novembra 2010.

Predkonsolidirani računovodski izkazi Sklada se pripravijo zato, da se vključijo računovodske transakcije, ki niso vključene v računovodske izkaze Sklada, ki jih pripravi EIB (glej delovni dokument služb Komisije), kar pomeni razliko med skupno vrednostjo sredstev Sklada v računovodskih izkazih, ki jih pripravila EIB (2 137 753 047,57 EUR) in skupno vrednostjo sredstev Sklada v predkonsolidiranih računovodskih izkazih (2 016 490 714,57 EUR). Predkonsolidirani računovodski izkazi vključujejo vsa morebitna zaostala plačila ter obračunane zamudne obresti in druge računovodske časovne razmejitve, vse do popolnih poplačil dolgovanih zneskov Skladu. Tako je ob koncu leta za Sklad pripravljen celoten niz računovodskih izkazov, ki se konsolidirajo v konsolidirani računovodskih izkazih EU. Gibljiva sredstva v predkonsolidiranih računovodskih izkazih vključujejo začasno terjatev EIB v višini 22 086 899 EUR za unovčena jamstva, ki še niso plačana, in povezane zneske, pri čemer EIB ostaja upnik Sirije do plačila unovčenih jamstev. Kratkoročne obveznosti vključujejo obveznost EIB v višini 22 846 081 EUR za unovčena jamstva, ki niso še plačana, in s tem povezane zneske.

Za prilagoditev Sklada na 9 % skupnih neplačanih obveznosti do virov sredstev je bilo v proračunu za leto 2015 za oblikovanje rezervacij namenjenih 144,4 milijona EUR. 31. decembra 2013 je ciljni znesek znašal 2 124,8 milijona EUR, kar ustreza 9 % skupnih neplačanih zajamčenih transakcij (23 609 milijona EUR). Razlika med ciljnim zneskom in neto premoženjem Sklada v višini 1 980,4 milijona EUR je bila 31. decembra 2013 enaka znesku 144,4 milijona EUR.

Ciljni znesek je 9 % neplačanih posojil in zajamčenih posojil, pri čemer so zajete vse vrste zajetih poslov (posojila EIB, MFA in Euratom) zunaj EU. Razlika med ciljnim zneskom in vrednostjo neto premoženja Sklada bo posledica oblikovanja rezervacij iz proračunske postavke 01.03.06 „Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“ v Sklad ali plačila iz Sklada v proračun v primeru presežka.

„Kratkoročne obveznosti iz poslovanja“ vključujejo unovčena jamstva, ki na datum bilance stanja še niso bila plačana, in s tem povezane zneske, obračun provizij za izterjavo, dolgovanih EIB, provizije za upravljanje EIB in revizijske stroške.

„Kratkoročne terjatve“ vključujejo zneske posojil, ki so bili unovčeni, vendar še niso bili plačani (plačilo januarja–marca 2015), in ustrezne zneske.

Likvidna sredstva Sklada se vlagajo v skladu z načeli upravljanja, določenimi v prilogi k sporazumu, kakor je bil spremenjen. Zato je treba 20 % Sklada vložiti v kratkoročne naložbe (do enega leta). Te naložbe vključujejo vrednostne papirje z variabilno obrestno mero, ne glede na njihove datume zapadlosti, ter vrednostne papirje s fiksno obrestno mero, ki jim preostaja največ eno leto do zapadlosti, ne glede na njihovo začetno zapadlost. Da se ohrani ravnotežje med različnimi instrumenti, ki zagotavljajo potrebno likvidnost, se zadrži najmanj 100 milijonov EUR v instrumentih denarnega trga, zlasti bančnih depozitih.

EIB predlaga seznam bank, ki imajo dovoljenje za sprejemanje depozitov,, Komisija pa ga potrdi. Seznam se redno posodablja glede na spremembe v ocenah bank. Vse banke imajo za kratkoročne naložbe oceno najmanj P1 po bonitetni agenciji Moody's ali enakovredno oceno po bonitetnih agencijah Standard & Poor’s ali Fitch. Za naložbe zadevnih bank veljajo pravila, ki zagotavljajo konkurenčno donosnost in preprečujejo koncentracijo tveganj.

Do 80 % sredstev Sklada se lahko vloži v portfelj obveznic s preostalo zapadlostjo do največ 10 let in šest mesecev od datuma plačila. Povprečno trajanje naložb vseh sredstev Sklada ne sme biti daljše od petih let. Pri naložbah v obveznice je treba spoštovati nekatera specifična merila, kot so likvidnost, bonitetna ocena, primernost nasprotnih strank in omejitve koncentracije. Da bi zagotovili dobro razpršitev tveganja, celotni znesek, vložen v obveznice po posameznem vlagatelju, ne sme prekoračiti 10 % skupne nominalne vrednosti portfelja.

Zmogljivost

Sklad je leta 2014 dosegel absolutni donos +2,55 %, s čimer je presegel merilo uspešnosti za p 0,19 %. Merilo uspešnosti Sklada je določeno predvsem na podlagi indeksov iBoxx (zlasti indeksov EUR Eurozone Sovereign in EUR Collateralized Covered) ter Euribid za kratkoročno izpostavljenost.

Začetna rast in pričakovanja glede inflacije so se v letu 2014 znižala, zlasti v območju evra. Hkrati je cilj ukrepov in sporočil prilagodljive monetarne politike ECB, da usmeri pričakovanja glede inflacije nazaj na določeni cilj, ki je malenkost pod 2 odstotnima točkama. V tem okolju se je referenčna stopnja eura zmanjšala in dosegla negativne ravni do približno zapadlosti 5 let. Uspešnost naložb Sklada jev letu 2014 podprlo zmanjšanje donosnosti in ustrezno povečanje vrednosti vrednostnih papirjev s stalnim donosom v portfelju (glej 2.4.2. „Uspešnost“ delovnega dokumenta služb Komisije).

3.2.3.Prihodki od finančnih transakcij

Leta 2014 so prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike ter vrednostne papirje in obračunanih obresti na prenesena posojila znašali 35 209 330 EUR, razporejeni pa so bili kot sledi:

Opis: 2014 2013 Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike 267 136,21 208 412,77 Obračunane obresti na kratkoročne depozite 266 031,63 205 694,91 Sprememba obračunanih obresti na kratkoročne depozite –2 802,56 –10 794,39 Obresti na bančne tekoče račune 3 907,14 13 512,25 Prihodki od obresti na sredstva, razpoložljiva za prodajo 29 274 967,00 31 299 159,53 Prejete obresti – portfelj, razpoložljiv za prodajo 32 894 240,86 36 599 210,68 Sprememba obračunanih obresti – portfelj, razpoložljiv za prodajo –2 303 550,35 –2 642 922,24 Premija/diskont –1 315 723,51 –2 657 128,91 Prihodki od izposoje vrednostnih papirjev 99 651,26 83 827,76 Realizirani dobiček od prodaje finančnih sredstev 1 162 566,88 1 364 029,81 Obračunane obresti na prenesena posojila 4 405 009,00 2 279 297,84 Obresti na finančne naložbe likvidnih sredstev Sklada 35 209 330,35 35 234 727,71





3.2.4.Prihodki in stroški poslovanja

Rezultat iz poslovanja je znašal –1 253 614 EUR, kar vključuje provizije za upravljanje EIB v višini 844 873 EUR, druge stroške poslovanja v višini 170 678 EUR, stroške za zunanjo revizijo v višini 39 500 EUR, nerealizirani dobički zaradi tečajne menjave iz prenesenih posojil v višini 263 355 EUR in obračunane provizije EIB za izterjavo v višini 461 918 EUR.

4.Obveznosti Sklada

Obveznosti Sklada ustrezajo vsem finančnim obveznostim, ki jih ima Sklad.

4.1.Neplačila

Jamstva, unovčena pri Jamstvenem skladu zaradi neplačil

Zaradi slabšanja razmer v Siriji so Svet za zunanje zadeve, Evropski parlament in Svet v letu 2011 sprejeli vrsto sklepov v povezavi s to državo. Predvsem so prepovedali izplačila EIB v povezavi z obstoječimi posojilnimi pogodbami in zamrznili pogodbe EIB o tehnični pomoči za državne projekte v Siriji. Ta sklep je bil nato vključen v Sklep Sveta 2011/782/SZVP z dne 1. decembra 2011 in Uredbo Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012.

Posledično EIB ni začela izvajati nobenega novega financiranja od maja leta 2011, vsa tekoča izplačila in storitve tehnične pomoči za Sirsko arabsko republiko pa so od novembra 2011 do nadaljnjega zamrznjena.

Sirija je v preteklih letih v celoti in pravočasno servisirala posojila EIB, od novembra 2011 pa se ta sooča z zamudami plačil iz naslova sirskih državnih posojil. V Skladu z jamstvenim sporazumom med EU in EIB je EIB pri Jamstvenem skladu do 31. decembra 2014 unovčila 21 jamstev v skupnem znesku 165 milijonov EUR. Plačilo za zadnje tri zahtevke za unovčenje (22 milijonov EUR) naj bi bilo poravnano v prvem četrtletju 2015.