[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.6.2008

COM(2008) 372 konč.

2008/0119 (ACC)

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču Skupnosti v Skupnem svetu EU - Mehika glede sprememb Sklepa Skupnega sveta 2/2001

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Območje proste trgovine EU - Mehika je bilo ustanovljeno s sklepi Skupnega sveta EU - Mehika. Potrebne prilagoditve določb o trgovini po širitvi EU na Romunijo in Bolgarijo se opravijo s sklepi Skupnega sveta ter niso vključene v Dodatni protokol k Sporazumu EU - Mehika, ki je prav tako predložen Svetu za odobritev po drugem postopku.

Sklep Skupnega sveta EU - Mehika 2/2001 predvideva liberalizacijo trgovine s storitvami med pogodbenicama v skladu s členom V GATS. Po širitvi EU so potrebne nekatere prilagoditve, zlasti v zvezi s Prilogo I (omejitve dostopa na trg in nacionalna obravnava glede finančnih storitev) in Prilogo II (organi, pristojni za finančne storitve).

Svet je 23. oktobra 2006 pooblastil Komisijo za pogajanja o navedenih prilagoditvah. Rezultat nadaljnjih pogajanj z Mehiko je bil dogovor, da se omejitve dostopa na trg in nacionalna obravnava, navedene v razporedih GATS novih držav članic EU, prenesejo v Prilogo I Sklepa 2/2001. Pogodbenici sta prav tako posodobili Prilogo II Sklepa 2/2001, ki navaja organe, pristojne za finančne storitve.

Komisija zato priporoča Svetu, da sprejme priloženi Sklep Sveta kot skupno stališče EU glede predlaganega Sklepa Skupnega sveta EU - Mehika v Prilogi.

2008/0119 (ACC)

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču Skupnosti v Skupnem svetu EU - Mehika glede sprememb Sklepa Skupnega sveta 2/2001

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2),

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti se od 1. januarja 2007 uporablja tudi na ozemlju Romunije in Bolgarije zaradi njunega pristopa k Evropski uniji.

2. Sklep Skupnega sveta EU - Mehika 2/2001 predvideva liberalizacijo trgovine s storitvami med pogodbenicama v skladu s členom V GATS. Po širitvi EU na Romunijo in Bolgarijo so potrebne nekatere prilagoditve, zlasti v zvezi s Prilogo I (omejitve dostopa na trg in nacionalna obravnava finančnih storitev) in Prilogo II (organi, pristojni za finančne storitve).

3. Svet je 23. oktobra 2006 pooblastil Komisijo za pogajanja o navedenih prilagoditvah. Rezultat nadaljnjih pogajanj z Mehiko je bil dogovor, da se omejitve dostopa na trg in nacionalna obravnava, navedene v razporedih GATS novih držav članic EU, prenesejo v Prilogo I Sklepa 2/2001. Pogodbenici sta prav tako posodobili Prilogo II Sklepa 2/2001, ki navaja organe, pristojne za finančne storitve.

SKLENIL:

Edini člen

Sprejme se priloženi osnutek sklepa kot stališče Skupnosti v Skupnem svetu EU - Mehika.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[…]

PRILOGA

OSNUTEK SKLEPA št. 3/2008 SKUPNEGA SVETA EU-MEHIKA

o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001 z dne 27. februarja 2001, kakor je bil spremenjen s Sklepom Skupnega sveta št. 4/2004 z dne 18. maja 2005

SKUPNI SVET JE –

ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi strani (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“), podpisanega v Bruslju, 8. decembra 1997[2], in zlasti člena 6 v povezavi s členom 47 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

4. Po pristopu Republike Bolgarije in Romunije (v nadaljnjem besedilu „novi državi članici“) k Evropski uniji 1. januarja 2007, je bil v Mehiki 29. novembra 2006 podpisan drugi dodatni protokol k Sporazumu, ki je začel veljati 1. marca 2007.

5. V teh okoliščinah je treba z učinkom od datuma pristopa novih članic k Sporazumu prilagoditi Prilogo I k Sklepu Skupnega sveta št. 2/2001 z dne 27. februarja 2001, kakor je bila spremenjena s Sklepom Skupnega sveta št. 4/2004 z dne 18. maja 2005, in tako vključiti organe, pristojne za finančne storitve v novih državah članicah, ter ohraniti ukrepe, ki so neskladni s členi od 12 do 16 Sklepa št. 2/2001, dokler se ne bo izvajal člen 17(3) Sklepa. Ta prilagoditev med drugim omogoča posodobitev seznama organov, pristojnih za finančne storitve, določenih v Prilogi II k Sklepu Skupnega sveta št. 2/2001 z dne 27. februarja 2001, kakor je bila spremenjena s Sklepom Skupnega sveta št. 4/2004 z dne 18. maja 2005 –

SKLENIL:

Člen 1

Del A Priloge I k Sklepu Skupnega sveta št. 2/2001 z dne 27. februarja 2001, kakor je bila spremenjena s Sklepom Skupnega sveta št. 4/2004 z dne 18. maja 2005, se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu.

Člen 2

Del A in del B Priloge II k Sklepu Skupnega sveta št. 2/2001 z dne 27. februarja 2001, kakor je bila spremenjena s Sklepom Skupnega sveta št. 4/2004 z dne 18. maja 2005, se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Uporablja se od datuma pristopa novih držav članic k Sporazumu.

V …

Za Skupni svet

Predsednik

PRILOGA I

DEL A

SKUPNOST IN NJENE DRŽAVE ČLANICE

6. Uporaba poglavja III za Skupnost in njene države članice je predmet omejitev dostopa na trg in nacionalne obravnave, ki jih Evropski skupnosti in njune države članice navajajo v oddelkih „vsi sektorji'' v svojih časovnih razporedih GATS, ter omejitev, povezanih s podsektorji, navedenimi spodaj.

7. Za označevanje držav članic se uporabljajo naslednje kratice:

AT Avstrija

BE Belgija

BG Bolgarija

CY Ciper

CZ Češka

DE Nemčija

DK Danska

ES Španija

EE Estonija

FI Finska

FR Francija

EL Grčija

HU Madžarska

IE Irska

IT Italija

LV Latvija

LT Litva

LU Luksemburg

MT Malta

NL Nizozemska

PL Poljska

PT Portugalska

RO Romunija

SK Slovaška

SI Slovenija

SE Švedska

UK Združeno kraljestvo

8. Obveze dostopa na trg v zvezi z načinoma (1) in (2) se uporabljajo samo za:

9. transakcije, navedene v odstavkih B.3. in B.4. oddelka o dostopu na trg „Dogovora o obvezah pri finančnih storitvah“, za vse države članice;

10. transakcije, določene spodaj, s sklicevanjem na opredelitve člena 11, za vsako zadevno državo članico:

BG: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje) in preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP – pomorsko, letalsko in drugo prevozno – zavarovanje) v načinih (1) in (2);

CY: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje) in preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP – pomorsko, letalsko in drugo prevozno – zavarovanje) v načinu (2), B.6.(e) (trgovanje s prenosljivimi vrednostnimi papirji) v načinu (1);

EE: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP zavarovanje) in preostali del A.3. (posredovanje ne-PLP zavarovanja) v načinih (1) in (2), B.1. do B.10. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in obračunov za finančna sredstva) v načinu (1);

LV: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP zavarovanje) in preostali del A.3. (posredovanje ne-PLP zavarovanja) v načinu (2), B.7. (sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev) v načinu (1);

LT: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP zavarovanje) in preostali del A.3. (posredovanje ne-PLP zavarovanja) v načinu (2), B.1. do B.10. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in obračunov za finančna sredstva) v načinu (1);

MT: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje) in preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP zavarovanje) v načinu (2), B.1. in B.2. (sprejemanje depozitov in vse vrste posojil) v načinu (1);

RO: B.1. (sprejemanje depozitov), B.2. (vse vrste posojil), B.4. (opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja), B.5. (garancije in obveze) in B.8. (denarno posredništvo) v načinu (1);

SI: B.1. do B.10. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in obračunov za finančna sredstva) v načinu (1).

11. Za razliko od tujih hčerinskih družb, za podružnice, ki jih mehiška finančna ustanova ustanovi neposredno v državi članici, ne veljajo, razen nekaterih omejenih izjem, previdnostni ukrepi, usklajeni na ravni Skupnosti, ki takšnim hčerinskim družbam omogočajo izkoristiti povečane možnosti za ustanavljanje novih podjetij in zagotavljanje čezmejnih storitev po vsej Skupnosti. Zato takšne podružnice prejmejo dovoljenje za delovanje na ozemlju države članice pod enakimi pogoji, kot veljajo za domače finančne ustanove te države članice, in se lahko od njih zahteva, da izpolnjujejo nekaj posebnih previdnostnih zahtev, kot so, v primeru bančništva in vrednostnih papirjev, ločena kapitalizacija in druge zahteve glede solventnosti ter poročanje in objava zahtev v zvezi z računi, ali v primeru zavarovanj, zahteve v zvezi s posebnimi jamstvi in pologi, ločena kapitalizacija in lokalizacija sredstev, ki predstavljajo tehnične rezerve in najmanj eno tretjino minimalnega kapitala, v zadevni državi članici. Države članice lahko uporabijo omejitve, navedene v tem razporedu, samo v zvezi z neposredno ustanovitvijo tržne prisotnosti mehiške podružnice ali z zagotavljanjem čezmejnih storitev iz Mehike; posledično država članica ne sme uporabiti teh omejitev, vključno s tistimi v zvezi z ustanavljanjem, za mehiške hčerinske družbe, ustanovljene v drugi državi članici Skupnosti, razen če se te omejitve lahko uporabljajo tudi za družbe ali državljane drugih držav članic v skladu s pravom Skupnosti.

12. BG: Dovoljenje vstopa novih finančnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojeno z obstojem in skladnostjo z regulativnim okvirom, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa 2/2001 Skupnega sveta EU - Mehika.

13. BG: Zavarovalniške ali bančniške dejavnosti ter trgovanje z vrednostnimi papirji in s tem povezane dejavnosti morajo ločeno izvajati družbe, ki imajo dovoljenje za zagotavljanje takih storitev.

14. BG: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki se registrirajo v Bolgariji, sprejeti pravno obliko delniške družbe.

15. CY: Naslednji splošni pogoji in kvalifikacije se uporabljajo tudi v primerih, kjer razpored ne navaja omejitev ali pogojev:

(i) Upoštevanje nacionalnih varnostnih ciljev in ciljev javne politike.

(ii) Ta razpored se v ničemer ne nanaša na storitve, ki se zagotavljajo pri opravljanju vladnih funkcij. Prav tako ne vpliva na ukrepe, ki se nanašajo na trgovino z blagom in lahko predstavljajo vložke v storitev, navedeno v razporedu, ali v druge storitve. Poleg tega naj se še naprej uporabljajo omejitve dostopa na trg ali nacionalna obravnava glede storitev, ki lahko predstavljajo vložke v storitev, navedeno v razporedu, ali se uporabljajo za njeno zagotavljanje.

16. CY: Zakoni in predpisi, navedeni v tem razporedu, ne bi smeli predstavljati izčrpnega sklicevanja na vse zakone in predpise, ki urejajo finančni sektor. Prenos informacij na primer, ki vsebujejo osebne podatke, bančne skrivnosti ali kakršne koli poslovne skrivnosti, ni dovoljen. Tak prenos ureja domača zakonodaja o zaščiti zaupnosti informacij o strankah bank. Poleg tega se opozarja, da se nediskriminatorni kakovostni ukrepi, ki se nanašajo na tehnične standarde, javno zdravje in okoljske vidike, izdajo dovoljenj, skrbno presojo, poklicne kvalifikacije in zahteve glede pristojnosti, niso navedli kot pogoji ali omejitve dostopa na trg in nacionalne obravnave.

17. CY: Neregulirane finančne storitve in izdelki ter sprejem novih finančnih storitev ali izdelkov na trg so lahko pogojeni z obstojem ali vzpostavitvijo regulativnega okvira, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa št. 2/2001 Skupnega sveta EU - Mehika.

18. CY: Zaradi nadzora izmenjave na Cipru:

19. rezidentom ni dovoljen nakup bančnih storitev, ki lahko vključujejo prenos sredstev v tujino, ko so fizično v tujini;

20. za posojila nerezidentom/tujcem ali podjetjem, ki jih upravljajo tujci, je potrebno dovoljenje Centralne banke;

21. dovoljenje Centralne banke je prav tako potrebno, če želijo nerezidenti pridobiti vrednostne papirje;

22. s tujimi valutami lahko poslujejo le banke, ki jim je Centralna banka podelila status „pooblaščenega trgovca“.

23. CZ: Dovoljenje vstopa novih finančnih storitev ali instrumentov na trg je lahko pogojeno z obstojem in skladnostjo z domačim regulativnim okvirom, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa 2/2001 Skupnega sveta EU - Mehika.

24. CZ: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane na Češkem, sprejeti posebno pravno obliko.

25. CZ: Obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila sklene izključni izvajalec. Ko se umakne pravica do monopola za obvezno odgovornost voznika motornega vozila, je ta storitev na nediskriminatorni osnovi na voljo ustaljenim češkim ponudnikom storitev. Obvezno zdravstveno zavarovanje izvajajo le licencirani ponudniki v češki lasti.

26. EE: Obvezne storitve socialnega varstva niso komitirane.

27. HU: Dovoljenje vstopa novih finančnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojeno z obstojem in skladnostjo z regulativnim okvirom, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa 2/2001 Skupnega sveta EU - Mehika.

28. HU: Prenos informacij, ki vsebujejo osebne podatke, bančne skrivnosti, skrivnosti o vrednostnih papirjih in/ali poslovne skrivnosti, ni dovoljen.

29. HU: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane na Madžarskem, sprejeti posebno pravno obliko.

30. HU: Zavarovalne in bančne storitve ter storitve upravljanja z vrednostnimi papirji in skupnimi investicijami morajo opravljati ločeno in neodvisno kapitalizirani ponudniki finančnih storitev.

31. MT: Za obveze iz načina (3), na podlagi zakonodaje, ki ureja nadzor nad menjavo, lahko nerezidenti, ki želijo izvajati storitve tako, da registrirajo lokalno podjetje, to storijo s predhodnim dovoljenjem Centralne banke Malte. Za podjetja, ki sodelujejo z nerezidenčnimi pravnimi ali fizičnimi osebami, znaša minimalni delniški kapital vsaj 10 000 MTL (malteških lir), od katerih mora biti vplačanih 50 %. Delež nerezidentov mora biti plačan s sredstvi iz tujine. Podjetja, v katerih so udeležene pravne ali fizične nerezidenčne osebe, morajo zaprositi za dovoljenje Ministrstva za finance, s katerim lahko v skladu z ustrezno zakonodajo pridobijo prostore.

32. MT: Za obveze iz načina (4) se zahteve iz malteških zakonov in drugih predpisov, ki se nanašajo na vstop, bivanje, pridobitev nepremičnin, delo in ukrepe socialne varnosti, še naprej uporabljajo, skupaj s predpisi o času bivanja, najnižji plači in kolektivnih pogodbah o plačah. Za izdajo dovoljenj za vstop, delo in bivanje je odgovorna vlada Malte.

33. MT: Za obveze iz načinov (1) in (2) lahko rezidenti na podlagi zakonodaje, ki ureja nadzor nad menjavo, v tujino letno prenesejo portfeljsko naložbo do 5 000 MTL. Za zneske, ki presegajo 5 000 MLT, je potrebno dovoljenje nadzora nad menjavo.

34. MT: Rezidenti lahko najamejo čezmorska posojila brez dovoljenja nadzora nad menjavo, če se posojilo najema za obdobje, ki presega tri leta. Taka posojila pa se morajo registrirati na Centralni banki.

35. PL: Na Poljskem se pripravljajo previdnostni ukrepi v finančnem sektorju. Morda bodo zahtevali spremembo trenutno obstoječih pravil in pripravo novih zakonov.

36. RO: Za ustanovitev in dejavnost zavarovalnic in družb pozavarovanja je potrebno dovoljenje organa za nadzor zavarovalnih in pozavarovalnih dejavnosti. Za ustanovitev in dejavnost bančnih družb je potrebno dovoljenje Narodne banke Romunije. Za ustanovitev in dejavnost subjektov, povezanih s trgom vrednostnih papirjev (fizičnih ali pravnih oseb, odvisno od primera), je potrebno dovoljenje romunske nacionalne komisije za vrednostne papirje (NKVP). Po ustanovitvi tržne prisotnosti morajo finančne institucije svoje transakcije z rezidenti izvajati samo v nacionalni valuti Romunije.

37. SK: Dovoljenje vstopa novih finančnih storitev ali instrumentov na trg je lahko pogojen z obstojem in skladnostjo z domačim regulativnim okvirom, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa 2/2001 Skupnega sveta EU - Mehika.

38. SK: Izključni izvajalci nudijo naslednje zavarovalniške storitve: Obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila, obvezno zavarovanje za letalski prevoz, zavarovanje odgovornosti delodajalca za poškodbe ali poklicne bolezni mora izvesti slovaška zavarovalnica. Osnovno zdravstveno zavarovanje izvajajo slovaške družbe za zdravstveno zavarovanje, ki imajo dovoljenje slovaškega ministrstva za zdravje za izvajanje zdravstvenega zavarovanja v skladu z zakonom 273/1994 Coll. Sheme skladov pokojninskega zavarovanja in zdravstveno zavarovanje izvaja družba za socialno zavarovanje.

39. SI: Dovoljenje vstopa novih finančnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojeno z obstojem in skladnostjo z regulativnim okvirom, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa 2/2001 Skupnega sveta EU - Mehika.

40. SI: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane v Sloveniji, sprejeti posebno pravno obliko.

41. SI: Zavarovalniške in bančniške dejavnosti morajo opravljati pravno ločeni izvajalci finančnih storitev.

42. SI: Investicijske storitve lahko izvajajo samo banke in investicijske družbe.

A. Zavarovanje in z njim povezane storitve | 1) Čezmejno opravljanje storitev | AT: Promocijska dejavnost in posredovanje v imenu hčerinske družbe, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnice, ki ni ustanovljena v Avstriji (razen pozavarovanja in retrocesije), sta prepovedana. AT: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Avstriji. AT: Višji davek na zavarovalne premije je posledica zavarovalnih pogodb (razen za pogodbe o pozavarovanju in retrocesiji), ki jih sklene hčerinska družba, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ki ni ustanovljena v Avstriji. Odobri se lahko izvzetje od višjega davka. BG: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje). Brez obvez, razen za storitve, ki jih tuji izvajalci na ozemlju Bolgarije zagotavljajo tujcem. Zavarovanje prevoza, ki zajema blago, zavarovanje samih vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki se nahajajo v Bolgariji, ne smejo prevzeti neposredno tuje zavarovalniške družbe. Tuja zavarovalnica lahko sklepa zavarovalne pogodbe samo prek podružnice. Brez obvez za zavarovanje depozita in podobnih shem za nadomestila ter obveznih shem zavarovanja. Brez obvez za nacionalno obravnavo. BG: Podsektor A.2. (pozavarovanje in retrocesija). Brez obvez za storitve retrocesije. BG: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez. CY: Tuji pozavarovatelji, ki imajo dovoljenje glavnega zavarovalniškega nadzornika (na podlagi meril varnega poslovanja), lahko izvajajo storitve pozavarovanja in retrocesije za zavarovalnice, ki so registrirane in licencirane na Cipru. CY: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez. CZ: Ni omejitev, razen da: tuji ponudniki finančnih storitev lahko ustanovijo zavarovalnico s sedežem na Češkem v obliki delniške družbe ali pa storitve izvajajo prek podružnic z registriranim sedežem na Češkem, v skladu s pogoji zakona o zavarovalništvu. Ponudniki zavarovalniških storitev morajo biti prisotni na trgu in imeti dovoljenje: za opravljanje takih storitev, vključno s pozavarovanjem, in za sklepanje posredniških pogodb s posredniki, katerih namen je sklepanje pogodb med ponudnikom zavarovanja in tretjimi strankami. Posrednik potrebuje dovoljenje, če namerava izvajati posredniške dejavnosti za podružnico, ki ima registriran sedež na Češkem. DK: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzamejo samo družbe, ustanovljene v Skupnosti. DK: Nobena oseba ali družba (vključno z zavarovalniškimi družbami) ne sme za poslovne namene na Danskem pomagati pri izvajanju neposrednega zavarovanja za osebe s stalnim prebivališčem na Danskem, za danske ladje ali za lastnino na Danskem, razen zavarovalniških družb z dovoljenjem danske zakonodaje ali danskih pristojnih organov. DE: Polico obveznega zavarovanja za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Nemčiji. DE: Če ima tuja zavarovalniška družba podružnico v Nemčiji, lahko sklepa zavarovalne pogodbe v Nemčiji v zvezi z mednarodnim prevozom samo s podružnico, ki je ustanovljena v Nemčiji. FI: Samo zavarovatelji s sedežem v Evropskem gospodarskem prostoru ali s podružnico na Finskem lahko nudijo zavarovalniške storitve, navedene v pododstavku 3(a) Dogovora. FI: Za zagotavljanje storitev zavarovalnih posrednikov je pogoj stalni sedež poslovanja v Evropskem gospodarskem prostoru. FR: Zavarovanje tveganj v zvezi s kopenskim prevozom lahko izvajajo samo zavarovalniške družbe, ustanovljene v Skupnosti. HU: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje): Storitve lahko nakupijo samo podjetniki, ki izvajajo mednarodne poslovne dejavnosti, določene v pravnih pravilih o tuji valuti. Zavarujejo se lahko samo zavarovalniški dogodki v tujini. IT: Brez obvez za poklic aktuarja. IT: Zavarovanje tveganj v zvezi z izvozom CIF s strani rezidentov Italije lahko prevzamejo samo zavarovalniške družbe, ustanovljene v Skupnosti. IT: Zavarovanje prevoza, ki zajema blago, zavarovanje samih vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki se nahajajo v Italiji, lahko prevzemajo samo zavarovalnice, ustanovljene v Skupnosti. Ta pridržek se ne uporablja za mednarodni prevoz, ki zajema uvoz v Italijo. LV: Brez obvez za pododstavek B.3(a) Dogovora. MT: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez. PL: Brez obvez, razen za pozavarovanje, retrocesijo in zavarovanje blaga v mednarodni trgovini. RO: Brez obvez za pododstavka B.3(a) in (c) Dogovora. Za podsektor A.2. (pozavarovanje ter retrocesija): Pozavarovanje na mednarodnem trgu je dovoljeno samo, če pozavarovanje tveganja na domačem trgu ni možno. PT: Zračno in pomorsko zavarovanje prevoza, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost, lahko prevzamejo samo družbe, ustanovljene v Skupnosti; kot posredniki za tako zavarovalno poslovanje na Portugalskem lahko delujejo samo osebe in družbe, ustanovljene v Skupnosti. SK: Tržna prisotnost je potrebna za zagotavljanje storitev: življenjskega zavarovanja oseb s stalnim prebivališčem na Slovaškem; zavarovanja lastnine na ozemlju Slovaške; zavarovanja odgovornosti za izgube premoženja ali materialne škode, ki jo povzročijo dejavnosti fizične in pravne osebe na ozemlju Slovaške; zavarovanja v zračnem in pomorskem prometu, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost. SI: Pomorsko, letalsko zavarovanje in zavarovanje prevoza: Zavarovalniške dejavnosti, ki jih izvajajo vzajemne zavarovalniške ustanove, so omejene na podjetja, ustanovljena v Sloveniji. SI: Podsektorji A.2., A.3. in A.4. (pozavarovanje in retrocesija, posredovanje zavarovanja ter pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez. SE: Zagotavljanje neposrednega zavarovanja je dovoljeno samo prek ponudnika zavarovalnih storitev, pooblaščenega na Švedskem, če tuji ponudnik storitev in švedska zavarovalniška družba pripadata isti skupini družb ali imata sklenjen sporazum o sodelovanju. |

2) Potrošnja v tujini | AT: Promocijska dejavnost in posredovanje v imenu hčerinske družbe, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnice, ki ni ustanovljena v Avstriji (razen pozavarovanja in retrocesije), sta prepovedana. AT: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Avstriji. AT: Višji davek na zavarovalne premije je posledica zavarovalnih pogodb (razen za pogodbe o pozavarovanju in retrocesiji), ki jih sklene hčerinska družba, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ki ni ustanovljena v Avstriji. Odobri se lahko izvzetje od višjega davka. BG: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje) Bolgarske fizične in pravne osebe ter tujci, ki izvajajo poslovne dejavnosti na ozemlju Bolgarije, lahko sklepajo zavarovalne pogodbe v zvezi s svojo dejavnostjo v Bolgariji samo s ponudniki, ki imajo dovoljenje za izvajanje zavarovalne dejavnosti v Bolgariji. Nadomestilo za zavarovanje, ki je posledica teh pogodb, se plača v Bolgariji. Brez obvez za zavarovanje depozita in podobnih shem za nadomestila ter obveznih shem zavarovanja. BG: Podsektorji A.2., A.3. in A.4. (pozavarovanje in retrocesija, posredovanje zavarovanja ter pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez. CY: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez. CZ: Ni omejitev, razen da: spodaj navedene zavarovalniške storitve niso na voljo v tujini. Življenjsko zavarovanje oseb s stalnim prebivališčem na Češkem, zavarovanje lastnine na ozemlju Češke, zavarovanje odgovornosti za izgubo premoženja ali materialno škodo, ki jo povzročijo dejavnosti fizične in pravne osebe na ozemlju Češke. DK: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzamejo samo družbe, ustanovljene v Skupnosti. DK: Nobena oseba ali družba (vključno z zavarovalniškimi družbami) ne sme za poslovne namene na Danskem pomagati pri izvajanju neposrednega zavarovanja za osebe s stalnim prebivališčem na Danskem, za danske ladje ali za lastnino na Danskem, razen zavarovalniških družb z dovoljenjem danske zakonodaje ali danskih pristojnih organov. DE: Polico obveznega zavarovanja za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Nemčiji. DE: Če ima tuja zavarovalniška družba podružnico v Nemčiji, lahko sklepa zavarovalne pogodbe v Nemčiji v zvezi z mednarodnim prevozom samo s podružnico, ki je ustanovljena v Nemčiji. FR: Zavarovanje tveganj v zvezi s kopenskim prevozom lahko izvajajo samo zavarovalniške družbe, ustanovljene v Skupnosti. HU: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje): Storitve lahko nakupijo samo podjetniki, ki izvajajo mednarodne poslovne dejavnosti, določene v pravnih pravilih o tuji valuti. Zavarujejo se lahko samo zavarovalniški dogodki v tujini. IT: Zavarovanje tveganj v zvezi z izvozom CIF s strani rezidentov Italije lahko prevzamejo samo zavarovalniške družbe, ustanovljene v Skupnosti. IT: Zavarovanje prevoza, ki zajema blago, zavarovanje samih vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki se nahajajo v Italiji, lahko prevzemajo samo zavarovalnice, ustanovljene v Skupnosti. Ta pridržek se ne uporablja za mednarodni prevoz, ki zajema uvoz v Italijo. MT: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez. PL: Brez obvez, razen za pozavarovanje, retrocesijo in zavarovanje blaga v mednarodni trgovini. PT: Zračno in pomorsko zavarovanje prevoza, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost, lahko prevzamejo samo družbe, ustanovljene v Skupnosti; kot posredniki za tako zavarovalno poslovanje na Portugalskem lahko delujejo samo osebe in družbe, ustanovljene v Skupnosti. RO: Brez obvez za pododstavka B.3(a) in (c) Dogovora. Za podsektor A.2. (pozavarovanje ter retrocesija): Pozavarovanje na mednarodnem trgu je dovoljeno samo, če pozavarovanje tveganja na domačem trgu ni možno. SK: Zavarovalniške storitve, zajete v načinu (1), razen zgoraj omenjenega zavarovanja v zračnem in pomorskem prometu, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost, se ne smejo kupiti v tujini. SI: Pomorsko, letalsko zavarovanje in zavarovanje prevoza: Zavarovalniške dejavnosti, ki jih izvajajo vzajemne zavarovalniške ustanove, so omejene na podjetja, ustanovljena v Sloveniji. SI: Pozavarovalna podjetja v Sloveniji imajo prednost pri zbiranju zavarovalnih premij. Če ta podjetja ne morejo izenačiti vseh tveganj, so lahko ta pozavarovana in retrocesirana v tujini. (Ni omejitev po sprejetju novega zakona o zavarovalnicah). |

3) Tržna prisotnost | AT: Dovoljenje za podružnice tujih zavarovateljev se mora zavrniti, če zavarovatelj v matični državi nima pravne oblike, ki je ustrezna ali primerljiva z delniško družbo ali vzajemnim zavarovalnim združenjem. BE: Vse javne ponudbe za pridobitev belgijskih vrednostnih papirjev s strani osebe, družbe ali institucije izven pristojnosti ene od držav članic Evropske unije se predložijo v odobritev Ministrstvu za finance. BG: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje): Brez obvez za zavarovanje depozita in podobnih shem za nadomestila ter obveznih shem zavarovanja. Ponudniki zavarovalnih storitev ne morejo hkrati zagotavljati storitev življenjskega zavarovanja in storitev neživljenjskega zavarovanja. Tujci lahko zagotavljajo storitve zavarovanja samo s sodelovanjem v bolgarskih zavarovalniških družbah brez omejitev kapitalske udeležbe in neposredno prek podružnice z registriranim sedežem v Bolgariji. Za ustanovitev podružnic tujih zavarovalnic je potrebno dovoljenje komisije za finančni nadzor. Tuji zavarovatelj mora za ustanovitev podružnice v Bolgariji, ki bi zagotavljala nekatere razrede zavarovanja, v matični državi za opravljanje istih razredov zavarovanja imeti dovoljenje vsaj 5 let. Podružnice tujih zavarovalniških družb morajo ustrezati naslednjim zahtevam: zahtevam posebnega jamstva in pologa, ločene kapitalizacije in lokalizacije sredstev, ki predstavljajo tehnične rezerve, v Bolgariji. Zavarovanje prevoza, ki zajema blago, zavarovanje samih vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki se nahajajo v Bolgariji, ne smejo prevzeti neposredno tuje zavarovalniške družbe. Tuja zavarovalnica lahko sklepa zavarovalne pogodbe samo prek podružnice. Zavarovalna sredstva, pridobljena na podlagi zavarovalnih pogodb in iz lastnega kapitala, se morajo naložiti v Bolgariji in se lahko prenesejo v tujino le na podlagi dovoljenja komisije za finančni nadzor. Tuji izvajalci storitev ne morejo skleniti zavarovanja z lokalnimi fizičnimi in pravnimi osebami prek posrednikov. BG: Podsektor A.2. (pozavarovanje in retrocesija): Ponudniki zavarovalnih storitev ne morejo hkrati zagotavljati storitev življenjskega in neživljenjskega pozavarovanja. Tujci lahko zagotavljajo storitve zavarovanja samo s sodelovanjem v bolgarskih zavarovalnicah brez omejitev kapitalske udeležbe. Tuje družbe za pozavarovanje lahko zagotavljajo storitve neposrednega pozavarovanja prek podružnice z registriranim sedežem v Bolgariji. Za ustanovitev podružnic tujih zavarovalnic je potrebno dovoljenje komisije za finančni nadzor. Pozavarovalna sredstva, pridobljena na podlagi pozavarovalnih pogodb in iz lastnega kapitala, se morajo naložiti v Bolgariji in se lahko prenesejo v tujino le na podlagi dovoljenja komisije za finančni nadzor. Tuji izvajalci storitev ne morejo skleniti pozavarovanja z lokalnimi fizičnimi in pravnimi osebami prek posrednikov. Brez obvez za storitve retrocesije. BG: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Posredniške dejavnosti lahko izvajajo le trgovske družbe, ki so registrirane v Bolgariji v skladu s trgovinskim pravom in imajo dovoljenje komisije za finančni nadzor. Pomožne zavarovalniške storitve morajo biti povezane z zavarovanjem. Brez obvez za aktuarske storitve. CY: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje): Nobeden od zavarovateljev ne more delovati na Cipru ali s Cipra, razen če ima dovoljenje, ki ga na podlagi prava o zavarovalnicah izda glavni zavarovalniški nadzornik. Tuje zavarovalnice lahko na Cipru delujejo z ustanovitvijo podružnice ali agencije. Da lahko tuji zavarovatelj ustanovi podružnico ali agencijo, mora imeti predhodno dovoljenje za delovanje v matični državi. Za sodelovanje nerezidentov z zavarovalnicami, registriranimi na Cipru, je potrebno predhodno dovoljenje Centralne banke. Obseg tujega sodelovanja je določen za vsak primer posebej v skladu z gospodarskimi potrebami. CY: Podsektor A.2. (pozavarovanje in retrocesija): Na Cipru družbe ne morejo delovati kot pozavarovatelji, razen če imajo dovoljenje glavnega zavarovalniškega nadzornika. Nerezidenti lahko v družbe za pozavarovanje investirajo le s predhodnim dovoljenjem Centralne banke. Delež tujega sodelovanja v kapitalu lokalnih družb za pozavarovanje je določen za vsak primer posebej. Zaenkrat ni lokalnih družb za pozavarovanje. CY: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez. CZ: Ni omejitev, razen da: tuji ponudniki finančnih storitev lahko ustanovijo zavarovalnico s sedežem na Češkem v obliki delniške družbe ali pa storitve izvajajo prek podružnic z registriranim sedežem na Češkem, v skladu s pogoji zakona o zavarovalništvu. Ponudniki zavarovalniških storitev morajo biti prisotni na trgu in imeti dovoljenje: za opravljanje takih storitev, vključno s pozavarovanjem, in za sklepanje posredniških pogodb s posredniki, katerih namen je sklepanje pogodb med ponudnikom zavarovanja in tretjimi strankami. Posrednik potrebuje dovoljenje, če namerava izvajati posredniške dejavnosti za podružnico, ki ima registriran sedež na Češkem. ES: Tuji zavarovatelj mora pred ustanovitvijo podružnice ali agencije v Španiji, ki bi zagotavljala nekatere razrede zavarovanja, v matični državi za opravljanje istih razredov zavarovanja imeti dovoljenje vsaj 5 let. ES, EL: Pravica do ustanavljanja ne pokriva ustanavljanja predstavniških podjetij ali druge stalne prisotnosti zavarovalnic, razen če so takšna podjetja ustanovljena kot agencije, podružnice ali sedeži. EE: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje): Ni omejitev, razen tega, da lahko upravni organ zavarovalniške delniške družbe s sodelovanjem tujega kapitala vključuje državljane tujih držav skladno z deležem tujega sodelovanja, vendar ne več kot polovico članov upravnega skupine; vodja uprave hčerinske družbe ali neodvisne družbe mora imeti stalno prebivališče v Estoniji. FI: Generalni direktor, vsaj en revizor in najmanj polovica ustanoviteljev in članov sveta direktorjev ter nadzornega odbora zavarovalnice ima prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru, razen če Ministrstvo za socialne zadeve in zdravje prizna izjemo. FI: Tuji zavarovatelji ne morejo dobiti dovoljenja na Finskem kot podružnica za izvajanje obveznega socialnega zavarovanja (obveznega pokojninskega zavarovanja, obveznega nezgodnega zavarovanja). FI: Generalni agent tuje zavarovalnice ima prebivališče na Finskem, razen če ima družba svoj glavni sedež v Evropskem gospodarskem prostoru. FR: Za ustanavljanje podružnic se za predstavnika podružnice zahteva posebno dovoljenje. HU: Namerava se povezati neposredne podružnice, ki so povezane v okviru GATS, ob upoštevanju tam določenih pogojev. HU: Vodstvo finančne ustanove mora vsebovati vsaj dva člana, ki sta madžarska državljana, rezidenta v skladu z ustreznimi predpisi o deviznih zadevah in imata na Madžarskem stalno prebivališče vsaj eno leto. IE: Pravica do ustanavljanja ne pokriva ustanavljanja predstavniških podjetij. IT: Dostop do poklica aktuarja je omejen samo na fizične osebe. Poklicna združenja (neregistrirana), katerih člani so fizične osebe, so dovoljena. IT: Dovoljenje za ustanavljanje podružnic je pogojeno z oceno nadzornih organov. LV: Podsektorja A.1. in A.2. (neposredno zavarovanje, pozavarovanje in retrocesija): Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo tuje zavarovalniške ustanove sprejeti posebno pravno obliko. LV: Podsektor A.3. (posredovanje zavarovanja): Posrednik je lahko samo fizična oseba (državljanstvo se ne zahteva) in lahko izvaja storitve v imenu zavarovalnice, ki ima dovoljenje latvijskega organa za nadziranje zavarovalnic. LT: Zavarovalnice ne smejo ponujati življenjskega in neživljenjskega zavarovanja hkrati. Za ti dve vrsti, (a) in (b), je potrebna ločena registracija. MT: Lahko je predmet preverjanja gospodarskih potreb. PL: Podsektorji A.1. do A.3. (neposredno zavarovanje, pozavarovanje in retrocesija ter posredovanje zavarovanja): Ustanovitev je možna samo v obliki delniške družbe ali podružnice po pridobljenem dovoljenju. V tujino se ne sme investirati več kot 5 % zavarovalniških skladov. Oseba, ki se ukvarja z dejavnostjo posredovanja zavarovanja, mora imeti dovoljenje. Posredniki zavarovanja morajo biti ustanovljeni lokalno. PL: Podsektor A.4. (pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez. PT: Tuje družbe lahko posredovanje zavarovanja na Portugalskem izvajajo samo prek družbe, ustanovljene na podlagi prava države članice Skupnosti. PT: Tuje družbe morajo za ustanovitev podružnice na Portugalskem izkazati vsaj petletne predhodne izkušnje delovanja. RO: Ustanovitev družb in agencij za posredovanje s tujim sodelovanjem je dovoljeno samo v partnerstvu z romunsko pravno ali fizično osebo. Predstavniki tujih zavarovalnic in združenj tujih zavarovateljev lahko sklepajo samo naslednje vrste zavarovalnih pogodb: 1. zavarovanja in pozavarovanja s pravnimi in fizičnimi tujimi osebami ali za njihovo blago; 2. pozavarovanja z romunskimi zavarovalnicami, družbami za zavarovanje-pozavarovanje in družbami za pozavarovanje. Agencije za posredovanje ne smejo sklepati zavarovanj za tuje zavarovalnice z romunskimi pravnimi in fizičnimi osebami ali za njihovo blago. SK: Večina članov upravnega odbora zavarovalnice mora prebivati na Slovaškem. Za izvajanje zavarovalniških storitev je potrebno dovoljenje. Tuji državljani lahko ustanovijo zavarovalnico s sedežem na Slovaškem v obliki delniške družbe ali pa storitve izvajajo prek hčerinskih podjetij z registriranim sedežem na Slovaškem, v skladu s pogoji prava o zavarovanju. Zavarovalno poslovanje pomeni zavarovalne dejavnosti skupaj s posredniškimi in pozavarovalnimi dejavnostmi. Posredniške dejavnosti, katerih namen je sklenitev zavarovalne pogodbe med tretjo stranko in zavarovalnico, lahko opravljajo fizične ali pravne osebe, ki prebivajo na Slovaškem, za dobro zavarovalnice pa morajo imeti dovoljenje organa za nadzor zavarovalnic. Posredniška pogodba, katere namen je sklenitev zavarovalniške pogodbe tretje stranke z zavarovalnico, je lahko sklenjena s strani domače ali tuje zavarovalnice, potem ko organ za nadzor zavarovalnic izda dovoljenje. Finančni viri določenih zavarovalnih skladov upraviteljev zavarovanja z dovoljenjem, ki izvirajo od imetnikov zavarovalnih ali pozavarovalnih polic s prebivališčem in registriranim sedežem na Slovaškem, morajo biti položeni v rezidenčni banki na Slovaškem in se ne morejo prenesti v tujino. SI: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje): Za ustanovitev je potrebno dovoljenje Ministrstva za finance. Tujci lahko zavarovalnico ustanovijo samo v obliki mešane družbe z domačinom, največji dovoljeni delež tujega sodelovanja je 99 %. Omejitev največjega dovoljenega deleža tujega sodelovanja bo odpravljena s sprejetjem novega zakona o zavarovalnicah. Tujci lahko pridobijo ali povečajo delež v domači zavarovalnici s predhodnim dovoljenjem Ministrstva za finance. Ob izdaji dovoljenja ali odobritve za pridobitev delnic domačega podjetja Ministrstvo za finance upošteva naslednja merila: porazdelitev lastništva delnic in obstoj delničarjev iz različnih držav; ponudbo novih zavarovalniških izdelkov in prenos sorodnega znanja, če je tuji vlagatelj zavarovalnica. Brez obvez za tuje sodelovanje v zavarovalnicah, ki so v postopku privatizacije. Članstvo v vzajemni zavarovalniški ustanovi je omejeno na podjetja, ki so ustanovljena v Sloveniji, in na domače fizične osebe. SI: Podsektor A.2. (pozavarovanje in retrocesija): Tuje sodelovanje v družbi za pozavarovanje je omejeno s kontrolnim deležem kapitala. (Ni omejitev, razen za podružnice po sprejetju novega zakona o zavarovalnicah). SI: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Za izvajanje storitev svetovanja in likvidacije škod je potrebna registracija pravnega subjekta z dovoljenjem predsedstva zavarovalnice. Aktuarji in ocenjevalci škod lahko storitve izvajajo samo prek strokovne ustanove. Delovanje je omejeno na neposredno zavarovanje in pozavarovanje. Za samostojne lastnike se zahteva prebivališče v Sloveniji. SE: Družbe za zavarovalno posredništvo, ki niso registrirane na Švedskem, lahko ustanovijo tržno prisotnost samo s podružnico. SE: Za družbe za neživljenjsko zavarovanje, ki niso registrirane na Švedskem in poslujejo na Švedskem se – namesto obdavčitve glede na neto rezultat – uporablja obdavčitev, ki temelji na dohodku od premij neposrednega zavarovanja. SE: Ustanovitelj zavarovalniške družbe je fizična oseba s prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru ali pravna oseba, registrirana v Evropskem gospodarskem prostoru. |

4) Prisotnost fizičnih oseb | CY: Brez obvez. PL: Podsektorji A.1. do A.3. (neposredno zavarovanje, pozavarovanje in retrocesija ter posredovanje zavarovanja): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev: Za posrednike zavarovanja se zahteva prebivališče. Podsektor A.4. (pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez. AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK: Brez obvez, razen kot je navedeno v ustreznih oddelkih horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: AT: Vodstvo podružnice morata sestavljati dve fizični osebi s stalnim prebivališčem v Avstriji. BG: Brez obvez za zavarovanje depozita in podobnih shem za nadomestila ter obveznih shem zavarovanja. Brez obvez za storitve retrocesije. Brez obvez za podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve). DK: Generalni agent zavarovalniške podružnice mora imeti prebivališče na Danskem zadnji dve leti, razen če je državljan ene od držav članic Skupnosti. Minister za trgovino in industrijo lahko prizna izjemo. DK: Za večino članov upravnega odbora družbe in za menedžerje se zahteva prebivališče. Vendar pa lahko minister za trgovino in industrijo prizna izjemo. Izjeme se prizna na nediskriminatorni osnovi. ES, IT: Za poklic aktuarja se zahteva prebivališče. EL: Večina članov upravnega odbora družbe, ustanovljene v Grčiji, je državljanov ene od držav članic Skupnosti. SI: Za aktuarje in ocenjevalce škode se poleg strokovnega izpita, članstva v Slovenskem aktuarskem društvu in aktivnega znanja slovenščine zahteva prebivališče. |

B. Bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja) | 1) Čezmejno opravljanje storitev | BE: V Belgiji se zahteva ustanovitev za zagotavljanje svetovalnih storitev v zvezi z naložbami. BG: Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalnih storitev): V primeru čezmejnega izvajanja teh storitev se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja. Brez obvez za posredovanje in druge svetovalne finančne storitve. CY: Brez obvez. CZ: Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti, s prenosljivimi vrednostnimi papirji ter drugimi prenosnimi instrumenti in finančnimi sredstvi, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi, storitve poravnav in obračunov za finančna sredstva, svetovanje, posredništvo ter druge pomožne finančne storitve, povezane s temi dejavnostmi: Brez obvez. CZ: Ni omejitev, razen da: samo banke, ustanovljene na Češkem, in podružnice tujih bank z ustreznim dovoljenjem lahko: opravljajo depozitne storitve, trgujejo z deviznimi sredstvi, opravijo čezmejna nedenarna plačila. Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Češka narodna banka ali Ministrstvo za finance, je potrebno v primeru čeških rezidentov, razen bank, za: (a) odpiranje in financiranje računa v tujini s strani čeških rezidentov, (b) kapitalska plačila v tujini (razen neposrednih tujih naložb), (c) odobritev denarnih posojil in jamstev, (d) poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti, (e) nakup tujih vrednostnih papirjev, razen v primerih, ki jih opisuje zakon o deviznem poslovanju, (f) izdajo tujih vrednostnih papirjev za javno in nejavno trgovino na Češkem ali njihovo predstavitev na domačem trgu. EE: Podsektor B.1. (sprejemanje depozitov): Zahteva se dovoljenje banke Eesti Pank in registracija kot delniška družba, hčerinsko podjetje ali podružnica, kot to določajo estonski zakoni. EE, LT: Za opravljanje dejavnosti upravljanja skupnih investicijskih skladov in investicijskih družb se zahteva ustanovitev specializirane družbe za upravljanje, samo podjetja z registriranim sedežem v Skupnosti lahko delujejo kot depozitarji premoženja investicijskih skladov. HU: Brez obvez. IE: Zagotavljanje investicijskih storitev ali svetovanja v zvezi z investicijami zahteva 1. dovoljenje na Irskem, ki ponavadi zahteva, da je oseba registrirana ali je partnerska družba ali pa samostojni trgovec, ki mora imeti sedež/registrirani sedež na Irskem (v nekaterih primerih dovoljenje ni potrebno, npr. če ponudnik storitev iz tretje države nima tržne prisotnosti na Irskem in storitev ne izvaja za posameznike) ali 2. dovoljenje v drugi državi članici v skladu z Direktivo ES o investicijskih storitvah. IT: Brez obvez za "promotori di servizi finanziari" (prodajalce finančnih storitev). LT: Upravljanje pokojninskih skladov: Zahteva se poslovna prisotnost. MT: Podsektorja B.1. in B.2. (sprejemanje depozitov in vse vrste posojil): Ni omejitev. Podsektor B.11. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij): Brez obvez, razen za mednarodne ponudnike finančnih podatkov. Podsektor B.12. (svetovanje in druge pomožne finančne storitve): Brez obvez. PL: Podsektor B.11. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij): V primeru čezmejnega izvajanja teh storitev se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja. Podsektor B.12. (svetovanje in druge pomožne finančne storitve): Brez obvez. RO: Podsektor B.4. (opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja): Dovoljeno samo prek rezidenčnih bank. SK: Trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti, s prenosljivimi vrednostnimi papirji ter drugimi prenosnimi instrumenti in finančnimi sredstvi, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in obračunov za finančna sredstva: Brez obvez. SK: (i) Depozitne storitve opravljajo le domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem. (ii) Z deviznimi sredstvi lahko poslujejo pooblaščene domače banke, podružnice tujih bank na Slovaškem in osebe z dovoljenjem za trgovanje z deviznimi sredstvi. Trgovanja na bratislavski borzi se lahko udeležijo le člani borze. Državljani lahko trgujejo znotraj sistema RM-System Slovakia brez omejitev, nedržavljani pa samo prek trgovcev z vrednostnimi papirji. (iii) Nedenarna čezmejna plačila lahko izvajajo samo pooblaščene domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem. (iv) Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Narodna banka Slovaške, je potrebno za: (a) odpiranje računa v tujini s strani slovaških rezidentov (razen bank), razen za fizične osebe med njihovim bivanjem v tujini; (b) kapitalska plačila v tujini; (c) pridobitev finančnega kredita od nerezidenta, ki posluje z devizami, razen za kredite iz tujine, ki jih prejmejo rezidenti in je odplačilna doba daljša od treh let, ter za posojila, ki jih izvajajo fizične osebe za neposlovne dejavnosti. (v) Za izvoz in uvoz slovaške valute in deviz v gotovini, ki presega vrednost 150 000 slovaških kron in plemenitih kovin, se zahteva poročanje. (vi) Za polog finančnih sredstev s strani rezidentov v tujini je potrebno dovoljenje ali licenca za devizno poslovanje, ki ga izda organ za devizno poslovanje. (vii) Samo devizni subjekti, ustanovljeni na Slovaškem, lahko odobrijo in pridobijo zagotovila in odgovornosti v skladu z določenimi omejitvami in določili Narodne banke Slovaške. SI: Sodelovanje pri izdaji državnih obveznic, upravljanje sredstev pokojninskih skladov ter s tem povezanih svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev: Brez obvez. Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, razen navedenih, povezanih s sodelovanjem pri izdaji državnih obveznic in upravljanjem sredstev pokojninskih skladov): Ni omejitev. Vsi drugi podsektorji: Brez obvez, razen za sprejemanje kreditov (posojil vseh vrst) ter sprejemanje garancij in obvez od tujih kreditnih ustanov s strani domačih pravnih subjektov in samostojnih lastnikov. (Pripomba: potrošniška posojila bodo prosta s sprejetjem novega zakona o deviznem poslovanju). Vsa zgoraj omenjena kreditna poslovanja morajo biti registrirana pri Banki Slovenije. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o bančništvu.) Tujci lahko tuje vrednostne papirje v prodajo ponudijo le prek domačih bank in borzno posredniškega podjetja. Člani slovenske borze morajo biti registrirani v Sloveniji. |

2) Potrošnja v tujini | BG: Podsektorji B.1. do B.10. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in obračunov za finančna sredstva): Brez obvez. Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalnih storitev): V primeru porabe teh storitev v tujini se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja. Brez obvez za posredovanje in druge svetovalne finančne storitve. CY: Brez obvez, razen za podsektor B.6.(e) (trgovanje s prenosljivimi vrednostnimi papirji): Ni omejitev. CZ: Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi, storitve poravnav in obračunov za izvedene finančne instrumente ter svetovanje, posredništvo in druge pomožne finančne storitve, povezane s temi dejavnostmi: Brez obvez. CZ: Ni omejitev, razen da: samo banke, ustanovljene na Češkem, in podružnice tujih bank z ustreznim dovoljenjem lahko: opravljajo depozitne storitve, trgujejo z deviznimi sredstvi, opravijo čezmejna nedenarna plačila. Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Češka narodna banka ali Ministrstvo za finance, je potrebno v primeru čeških rezidentov, razen bank, za: (a) odpiranje in financiranje računa v tujini s strani čeških rezidentov, (b) kapitalska plačila v tujini (razen neposrednih tujih naložb), (c) odobritev denarnih posojil in jamstev, (d) poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti, (e) nakup tujih vrednostnih papirjev, razen v primerih, ki jih opisuje zakon o deviznem poslovanju, (f) izdajo tujih vrednostnih papirjev za javno in nejavno trgovino na Češkem ali njihovo predstavitev na domačem trgu. DE: Izdajo vrednostnih papirjev, denominiranih v nemških markah, lahko vodijo samo kreditna ustanova, podružnica ali hčerinska družba, ustanovljena v Nemčiji. FI: Plačila državnih ustanov (stroški) se posredujejo prek finskega poštnega sistema za brezgotovinsko denarno poslovanje pri Postipankki Ltd. Izjemo k tej zahtevi lahko s posebnim razlogom odobri Ministrstvo za finance. EL: Potrebna je organizacijska enota za zagotavljanje skrbniških in depozitarnih storitev, ki vključujejo vodenje plačil obresti in glavnic, predpisanih za vrednostne papirje, izdane v Grčiji. HU: Brez obvez. MT: Podsektorja B.1. in B.2. (sprejemanje depozitov in vse vrste posojil): Ni omejitev. Podsektor B.11. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij): Brez obvez, razen za mednarodne ponudnike finančnih podatkov. Podsektorji od B.3. do B.10. in B.12.: Brez obvez. PL: Podsektor B.11. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij): V primeru porabe teh storitev v tujini se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja. Podsektorji od B.1. do B.10. in B.12.: Brez obvez. RO: Odprtje računov in koriščenje virov v tuji valuti v tujini s strani fizičnih ali pravnih romunskih oseb je dovoljeno samo na podlagi dovoljenja Narodne banke Romunije. Brez obvez za sektorje B.3. (finančni zakup), B.7. (sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev), B.9. (upravljanje s sredstvi) in B.10. (storitve poravnav in obračunov za finančna sredstva). SK: Trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi in posredništvo: Brez obvez. SK: (i) Depozitne storitve opravljajo le domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem. (ii) Z deviznimi sredstvi lahko poslujejo pooblaščene domače banke, podružnice tujih bank na Slovaškem in osebe z dovoljenjem za trgovanje z deviznimi sredstvi. Trgovanja na bratislavski borzi se lahko udeležijo le člani borze. Državljani lahko trgujejo znotraj sistema RM-System Slovakia brez omejitev, nedržavljani pa samo prek trgovcev z vrednostnimi papirji. (iii) Nedenarna čezmejna plačila lahko izvajajo samo pooblaščene domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem. (iv) Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Narodna banka Slovaške, je potrebno za: (a) odpiranje računa v tujini s strani slovaških rezidentov (razen bank), razen za fizične osebe med njihovim bivanjem v tujini; (b) kapitalska plačila v tujini; (c) pridobitev finančnega kredita od nerezidenta, ki posluje z devizami, razen za kredite iz tujine, ki jih prejmejo rezidenti in je odplačilna doba daljša od treh let, ter za posojila, ki jih izvajajo fizične osebe za neposlovne dejavnosti. (v) Za izvoz in uvoz slovaške valute in deviz v gotovini, ki presega vrednost 150 000 slovaških kron in plemenitih kovin, se zahteva poročanje. (vi) Za polog finančnih sredstev s strani rezidentov v tujini je potrebno dovoljenje ali licenca za devizno poslovanje, ki ga izda organ za devizno poslovanje. (vii) Samo devizni subjekti, ustanovljeni na Slovaškem, lahko odobrijo in pridobijo zagotovila in odgovornosti v skladu z določenimi omejitvami in določili Narodne banke Slovaške. SI: Sodelovanje pri izdaji državnih obveznic, upravljanje sredstev pokojninskih skladov ter s tem povezanih svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev: Brez obvez. Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, razen navedenih, povezanih s sodelovanjem pri izdaji državnih obveznic in upravljanjem sredstev pokojninskih skladov): Ni omejitev. Vsi ostali podsektorji: Brez obvez, razen za sprejemanje kreditov (posojil vseh vrst) ter sprejemanje garancij in obvez od tujih kreditnih ustanov s strani domačih pravnih subjektov in samostojnih lastnikov. (Pripomba: potrošniška posojila bodo prosta s sprejetjem novega zakona o deviznem poslovanju). Vsa zgoraj omenjena kreditna poslovanja morajo biti registrirana pri Banki Slovenije. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o bančništvu.) Pravni subjekti, ustanovljeni v Sloveniji, so lahko depozitarji sredstev investicijskih skladov. UK: Izdajo britanskih funtov, vključno z zasebno vodenimi izdajami, lahko vodijo samo družbe, ustanovljene v Evropskem gospodarskem prostoru. |

3) Tržna prisotnost | Vse države članice: Za opravljanje dejavnosti upravljanja skupnih investicijskih skladov in investicijskih družb se zahteva ustanovitev specializirane družbe za upravljanje (Člena 6 in 13 Direktive UCITS, 85/611/EGS). Samo podjetja z registriranim sedežem v Skupnosti so lahko depozitarji sredstev investicijskih skladov (Člena 8.1 in 15.1 Direktive UCITS, 85/611/EGS). AT: Pri trgovanju z vrednostnimi papirji na borzi lahko sodelujejo samo člani avstrijske borze. AT: Za trgovanje z menjalnimi tečaji in s tujimi valutami je potrebno dovoljenje avstrijske narodne banke. AT: Hipotekarne obveznice in občinske obveznice lahko izdajo banke, specializirane in pooblaščene za to dejavnost. AT: Za izvajanje storitev upravljanja pokojninskih skladov se zahteva samo za to dejavnost specializirana družba in registrirana kot delniška družba v Avstriji. BE: Vse javne ponudbe za pridobitev belgijskih vrednostnih papirjev s strani osebe, družbe ali institucije izven pristojnosti ene od držav članic Evropske unije se predložijo v odobritev Ministrstvu za finance. BG: Podsektorji B.1. do B.5. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze) Tuje banke, ki se ustanavljajo v Bolgariji, morajo imeti ustrezno dovoljenje v okviru nacionalnega prava in ne smejo imeti prepovedi opravljanja bančnih dejavnosti v njihovi matični državi in v državah, kjer delujejo. Brez obvez za „caisses populaires“. Za neposredno ali posredno pridobitev delnic, ki predstavlja 5 % ali več glasovalnih pravic ustanovljene banke, je potrebno dovoljenje Narodne banke Bolgarije. Merila za dovoljenje so previdnostna in skladna z obveznostmi členov XVI in XVII GATS. Za neposredno in posredno pridobitev deleža v družbi, ki ni banka, s strani banke, je potrebno dovoljenje Narodne banke Bolgarije, kadar ta delež predstavlja več kot 10 % kapitala te družbe. Status izključnega ponudnika storitev se lahko dodeli za depozitne storitve in storitve prenosa denarja, ki se zagotavljajo javnim ustanovam, financiranim iz proračuna. Izvršni direktorji upravnih organov, ki delujejo v imenu in za potrebe banke, morajo imeti stalno prebivališče. Brez obvez za garancije državne blagajne. Podsektorji B.6., B.7. in B.9. (trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, upravljanje s sredstvi): Z obvezo za posrednike investicij, investicijske družbe in borze, ustanovljene v obliki delniških družb, z dovoljenjem komisije za finančni nadzor (KFN). Odobritev ustreznega dovoljenja je povezano z zahtevami upravljanja in tehničnimi zahtevami ter z zahtevami, povezanimi z zaščito investitorjev. Borza JSC: Pogoji za minimalni kapital (100 000 BGN); ne manj kot 2/3 kapitala porazdeljenega med finančne institucije (zavarovalnice, finančne hiše, posrednike investicij); 5 % omejitev kapitala borze za neposredno in posredno sodelovanje delničarja. Posredniki investicij: Za investicijske posredne dejavnosti, ki se izvajajo na ozemlju Bolgarije, jih ni, razen če FSC dovoli drugače. Pogoj za članstvo na borzi za trgovanje z vrednostnimi papirji na borzi. Članstvo za posrednika investicij je v Bolgariji omejeno na samo eno borzo. Investicijske družbe: Investicijska družba ne izvaja dejavnosti banke, zavarovalnice ali posrednika investicij. Brez obvez za trgovanje za lastne potrebe ali za potrebe svojih strank s prenosnimi instrumenti in finančnimi sredstvi, razen s prenosljivimi vrednostnimi papirji. Brez obvez za sodelovanje pri izdaji državnih obveznic. Brez obvez za upravljanje sredstev pokojninskih skladov. Podsektorji B.8. in B.10. (denarno posredništvo, storitve poravnav in obračunov za finančna sredstva): Brez obvez. Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalnih storitev): Zahteva po uporabi javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja. Brez obvez za posredovanje in druge svetovalne finančne storitve. CY: Banke, ki ponujajo storitve na Cipru, morajo po zakonu biti pravne osebe, kar se uporablja na nedisriminatoren način. Pravne osebe vključujejo podružnice tujih bank/finančnih institucij, ki so registrirane na Cipru. CY: Posredno ali neposredno lastništvo ali volilne pravice v banki s strani osebe ali njegovih/njenih družabnikov ne smejo presegati 10 %, razen v primeru predhodnega dovoljenja Centralne banke. CY: Poleg tega je v treh obstoječih bankah, ki kotirajo na borzi, neposredno in posredno lastništvo delnic ali pridobitev deleža kapitala s strani tujcev omejeno na 0,5 % za posameznika ali organizacijo oziroma na skupaj 6 %. CY: Podsektorji B.1. do B.5. in B.6.(b) (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze, trgovanje z menjalnimi tečaji): Za nove banke veljajo naslednje zahteve: (a) Za izvajanje bančnih poslov je potrebno dovoljenje Centralne banke. Centralna banka lahko pri dodeljevanju dovoljenja preveri gospodarske potrebe. (b) Podružnice tujih bank na Cipru se morajo registrirati v skladu s pravom družb in pridobiti dovoljenje v skladu s pravom o bančništvu. Podsektor B.6.(e) (trgovanje s prenosljivimi vrednostnimi papirji): Samo člani (borzni posredniki) ciprske borze lahko izvajajo storitve, ki se nanašajo na posredništvo vrednostnih papirjev na Cipru. Podjetja, ki delujejo kot posredniki, lahko zaposlijo le posameznike, ki lahko poslujejo kot posredniki, če imajo ustrezno dovoljenje. Banke in zavarovalnice ne morejo opravljati teh poslov. Borzno posredniško podjetje je lahko registrirano kot član ciprske borze, če je bilo ustanovljeno in registrirano v skladu s ciprskim pravom o družbah. Podsektorji B.6., (a), (c), (d) in (f), ter B.7. do B.12.: Brez obvez. CZ: Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, storitve poravnav in obračunov za izvedene finančne instrumente ter svetovanje, posredništvo in druge pomožne finančne storitve, povezane s temi dejavnostmi: Brez obvez. CZ: Ni omejitev, razen da: bančne storitve lahko izvajajo samo češke banke ali podružnice tujih bank, ki imajo dovoljenje Češke narodne banke in sporazum z Ministrstvom za finance. Dodelitev dovoljenja temelji na proučitvi meril, ki se dosledno uporabljajo z GATS. Hipotečna posojila lahko dajejo le češke banke. Banke so lahko ustanovljene le v obliki delniških družb. Nakup delnic obstoječih bank je pogojen s predhodno odobritvijo Češke narodne banke. Z vrednostnimi papirji se lahko javno trguje, če je izdano ustrezno dovoljenje in odobren prospekt, ki opredeljuje varnost. Dovoljenje se ne dodeli, če je javno trgovanje z vrednostnimi papirji v nasprotju z interesi investitorjev, neskladno z vladno finančno politiko ali če se ne prilagaja z zahtevami finančnega trga[3]. Za ustanovitev in dejavnosti trgovcev z vrednostnimi papirji, borznih posrednikov, borze ali organizatorjev trga OTC, investicijskih družb in investicijskih skladov je potrebno dovoljenje organov, ki je povezano z usposobljenostjo, poštenostjo, upravljanjem in materialnimi zahtevami. Storitve poravnav in obračunov za vse mogoče načine plačila spremlja in pregleduje Češka narodna banka ter tako zagotavlja gladko in ekonomično poslovanje. DK: Finančne ustanove lahko sodelujejo pri trgovanju z vrednostnimi papirji na kopehagenski borzi samo s podružnicami, registriranimi na Danskem. FI: Vsaj polovica ustanoviteljev, članov upravnega odbora, nadzornega odbora in delegatov, generalni direktor, pooblaščeni zastopnik podjetja in oseba, pooblaščena za podpisovanje v imenu kreditne ustanove, morajo imeti prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru, razen če Ministrstvo za finance prizna izjemo. Vsaj en revizor ima prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru. FI: Borzni posrednik (posameznik) na borzi izvedenih vrednostnih papirjev ima prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru. Izjeme pri izpolnjevanju te zahteve se lahko priznajo pod pogoji, ki jih določi Ministrstvo za finance. FI: Plačila državnih ustanov (stroški) se posredujejo prek finskega poštnega sistema za brezgotovinsko denarno poslovanje pri Postipankki Ltd. Izjemo k tej zahtevi lahko s posebnim razlogom odobri Ministrstvo za finance. FR: Izdaje, denominirane v francoskih frankih lahko, poleg francoskih kreditnih ustanov vodijo le francoske podružnice (v skladu s francoskim pravom) nefrancoskih bank z dovoljenjem kandidatke francoske podružnice nefrancoske banke, ki temelji na zadostnih sredstvih in obvezah v Parizu. Ti pogoji se uporabljajo za vodilne banke, ki skrbijo za vodenje računov. Nefrancoska banka lahko brez omejitev ali zahtev za ustanovitev sovodi izdajo obveznic Eurofranc. EL: Finančne institucije lahko sodelujejo v trgovanju vrednostnih papirjev, ki kotirajo na atenski borzi, samo prek borznih družb, registriranih na Danskem. EL: Za ustanovitev in dejavnosti podružnic se mora uvoziti minimalni znesek tuje valute, ki se pretvori v drahme in shrani v Grčiji, dokler tuja banka posluje v Grčiji: do štirih podružnic je ta minimalni znesek enak polovici minimalnega zneska delniškega kapitala, ki se zahteva za registracijo kreditne ustanove v Grčiji; za delovanje dodatnih podružnic mora biti minimalni znesek kapitala enak minimalnemu delniškemu kapitalu, ki se zahteva za registracijo kreditne ustanove v Grčiji. HU: Namerava se povezati neposredne podružnice, ki so povezane v okviru GATS, ob upoštevanju tam določenih pogojev. HU: Posredno ali neposredno lastništvo ali volilna pravica enega samega delničarja, ki ni kreditna ustanova, zavarovalnica ali investicijska družba lahko, v kreditni ustanovi ne sme presegati 15 %. HU: Vodstvo finančne ustanove naj vsebuje vsaj dva člana, ki sta madžarska državljana, rezidenta v skladu z ustreznimi predpisi o deviznih zadevah in imata na Madžarskem stalno prebivališče vsaj eno leto. HU: Država bo v Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Rt. obdržala dolgoročno lastništvo na ravni najmanj 25 % + 1 glas. IE: V primeru kolektivnih investicijskih shem, ki so ustanovljene kot skupni investicijski skladi in družbe s spremenljivim kapitalom (razen kolektivnih investicijskih podjemov, ki vlagajo v prenosljive vrednostne papirje, UCITS), morajo biti skrbnik/depozitar in družba za upravljanje registrirani na Irskem ali v drugi državi članici Skupnosti. V primeru investicijskih komanditnih družb mora biti vsaj en glavni partner registriran na Irskem. IE: Oseba, ki želi postati član borze na Irskem, mora biti 1. pooblaščena na Irskem, za kar mora biti registrirana ali mora biti partnerska družba z glavnim/registriranim sedežem na Irskem, ali 2. pooblaščena v drugi državi članici v skladu z Direktivo ES o investicijskih storitvah. IE: Zagotavljanje investicijskih storitev ali svetovanja v zvezi z investicijami zahteva 1. pooblastilo na Irskem, ki ponavadi zahteva, da je oseba registrirana ali je partnerska ali pa je samostojni trgovec, ki mora imeti sedež/registrirani sedež na Irskem (nadzorni organ lahko pooblasti tudi podružnice oseb iz tretjih držav) ali 2. pooblastilo v drugi državi članici v skladu z Direktivo ES o investicijskih storitvah. IT: Javno ponudbo vrednostnih papirjev (kakor je določena v členu 18 Zakona 216/74), razen delnic, dolžniških vrednostnih papirjev (vključno z zamenljivimi dolžniškimi vrednostnimi papirji) lahko izvedejo samo italijanske družbe z omejeno odgovornostjo, pravilno pooblaščene tuje družbe, javni organi ali družbe, ki so v lasti lokalnih organov in katerih vrednost kapitala ni nižja od 2 milijard ITL. IT: Centralizirane depozitne, skrbniške in administrativne storitve lahko za vrednostne papirje vlade zagotavlja samo Banka Italije, za delnice, vrednostne papirje s pravico do udeležbe in za druge obveznice, s katerimi se trguje na zakonsko urejenem trgu, pa Monte Titoli SpA. IT: V primeru kolektivnih investicijskih shem, razen harmoniziranih UCITS v skladu z Direktivo 85/611/EGS, mora biti skrbnik/depozitar registriran v Italiji ali v drugi državi članici Evropske skupnosti, pri čemer je ustanovljen prek podružnice v Italiji. Samo banke, zavarovalnice, investicijske družbe za vrednostne papirje, ki imajo svoj glavni sedež v Evropski skupnosti, lahko izvajajo dejavnosti upravljanja s sredstvi pokojninskih skladov. Družbe za upravljanje (zaprti naložbeni skladi in nepremičninski skladi) morajo biti prav tako registrirane v Italiji. IT: Pri zagotavljanju prodaje od vrat do vrat morajo posredniki uporabljati pooblaščene prodajalce finančnih storitev s prebivališčem na ozemlju države članice Evropskih skupnosti. IT: Obračun in poravnavo vrednostnih papirjev lahko izvaja samo uradni sistem za obračune. Banka Italije v dogovoru z Nacionalno komisijo za družbe in borzo (CONSOB) lahko pooblasti družbo za dejavnosti obračuna, vse do končne poravnave vrednostnih papirjev. IT: Predstavniška podjetja tujih posrednikov ne morejo izvajati dejavnosti, namenjenih zagotavljanju investicijskih storitev. LV: Podsektor B.7. (sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev): Banka Latvije (Centralna banka) je finančni agent za potrebe države na trgu državnih obveznic. Podsektor B.9. (upravljanje s sredstvi): Upravljanje s sredstvi pokojninskih skladov zagotavlja državni monopol. LT: Podsektorji B.1. do B.12.: Vsaj en upravitelj mora biti litovski državljan. Podsektor B.3. (finančni zakup): Finančni zakup je lahko rezerviran za posebne finančne institucije (kot so banke in zavarovalnice). Od 1. januarja 2001 ni omejitev, razen kot je navedeno v horizontalnih obvezah v delu „Bančne in druge finančne storitve“. Podsektor B.9. (upravljanje s sredstvi): Možna je samo ustanovitev v obliki javnih delniških družb (AB) in zaprtih družb (UAB), ki jih je treba ustanoviti na zaprt način (vse prvotno izdane delnice pridobijo ustanovitelji). Za upravljanje s sredstvi je treba ustanoviti posebno upraviteljsko družbo. Samo družbe s sedežem, registriranim v Litvi, lahko delujejo kot depozitarji sredstev. MT: Podsektorja B.1. in B.2. (sprejemanje depozitov in vse vrste posojil): Kreditne in druge finančne ustanove v tuji lasti lahko delujejo v obliki podružnice ali lokalnega hčerinskega podjetja. Dovoljenje je lahko predmet preverjanja gospodarskih potreb. Podsektorji B.3. do B.12.: Brez obvez. PL: Podsektorji B.1., B.2., B.4. in B.5. (razen garancij in finančnih obvez državne blagajne): Ustanovitev banke je mogoča le v obliki delniške družbe ali pooblaščene podružnice. Sistem dovoljenj v zvezi z ustanovitvijo vseh bank temelji na previdnostnih razlogih. Zahteva se državljanstvo za nekatere – vsaj enega – bančne vodstvene delavce. Podsektorji B.6.(e) do B.7. (razen sodelovanja pri izdaji papirjev državne blagajne), B.9. (samo storitve upravljanja portfelja) in B.12. (svetovalne in druge pomožne finančne storitve samo v povezavi z dejavnostmi, storjenimi za Poljsko): Ustanovitev je mogoča samo s predhodnim dovoljenjem in le v obliki delniške družbe ali podružnice tujega pravnega subjekta, ki opravlja storitve z vrednostnimi papirji. Podsektor B.11.: V primeru čezmejnega izvajanja in/ali porabe v tujini teh storitev se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja. Vsi drugi podsektorji: Brez obvez. PT: Ustanovitev bank iz ne-ES je pogojena z dovoljenjem ministra za finance, ki ga izda glede na posamezen primer. Ustanovitev mora prispevati k povečanju učinkovitosti nacionalnega bančnega sistema ali imeti pomembne učinke na internacionalizacijo portugalskega gospodarstva. PT: Storitev v zvezi s tveganim kapitalom ne smejo zagotavljati podružnice družb za tvegani kapital, ki imajo svoj glavni sedež v državi nečlanici ES. Storitve borznih posrednikov-trgovcev na lizbonski borzi lahko zagotavljajo borzno posredniške in trgovske družbe registrirane na Portugalskem ali podružnice investicijskih družb, ki imajo pooblastilo za izvajanje navedenih storitev v drugi državi članici ES in v svoji domači državi. Storitve borznega posredovanja in trgovanja na borzi z izvedenimi instrumenti v Portu in na prostem trgu (OTC) ne morejo zagotavljati podružnice družb borznih posrednikov/trgovcev iz ne-ES. Upravljanje pokojninskih skladov lahko zagotavljajo samo družbe, registrirane na Portugalskem, in zavarovalnice, ustanovljene na Portugalskem, ki imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti življenjskega zavarovanja. RO: Družba za vrednostne papirje (posredništvo) mora biti romunska pravna oseba, ustanovljena kot delniška družba v skladu z romunskim pravom, katere izključni poslovni cilj je posredništvo z vrednostnimi papirji. Za vsako javno ponudbo vrednostnih papirjev, pred objavo njenih prospektov, je potrebno dovoljenje romunske nacionalne komisije za vrednostne papirje. Družbe, ki izvajajo upravljanje s sredstvi, se morajo ustanoviti kot delniške družbe v skladu z romunskim pravom; odprti investicijski skladi se morajo ustanoviti v skladu z romunskim pravom. Brez obvez za finančni zakup. Brez obvez za trgovanje za lastne potrebe ali za potrebe svojih strank s prenosnimi instrumenti in finančnimi sredstvi, razen s prenosljivimi vrednostnimi papirji. SK: Trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo in posredništvo: Brez obvez. SK: Bančne storitve lahko izvajajo samo slovaške banke ali podružnice tujih bank, ki imajo dovoljenje Narodne banke Slovaške in sporazum z Ministrstvom za finance. Odobritev dovoljenja temelji na proučitvi meril, ki so še posebej povezana z dotacijskim ustanovitvenim kapitalom (finančna moč), strokovno usposobljenostjo, poštenostjo in sposobnostjo upravljanja načrtovanih bančniških dejavnosti. Banke so pravni subjekti, inkorporirani v Slovaško, ustanovljene kot delniške družbe ali javne (državne) finančne ustanove. Nakup delnic, kjer gre za zanimanje za lastniški kapital obstoječe poslovne banke in presega določeno omejitev, je pogojen s predhodnim dovoljenjem Narodne banke Slovaške. Investicijske storitve na Slovaškem lahko izvajajo banke, investicijske družbe, investicijski skladi in posredniki vrednostnih papirjev, katerih pravna oblika je delniška družba z zakonsko določenim lastniškim kapitalom. Tuja investicijska družba ali investicijski sklad mora dobiti dovoljenje Ministrstva za finance za prodajo lastnih vrednostnih papirjev ali enot investicijskih certifikatov na ozemlju Slovaške, kot je določeno z zakonom. Za izdajo dolžniških vrednostnih papirjev je potrebno dovoljenje Ministrstva za finance, pa naj gre za izdajo v državi ali v tujini. Vrednostne papirje se sme izdati in z njimi trgovati le, ko Ministrstvo za finance odobri dovoljenje za javno trgovanje v skladu z zakonom o vrednostnih papirjih. Za delovanje posrednika vrednostnih papirjev, borznega posrednika ali organizatorja prostega trga (OTC) je potrebno dovoljenje Ministrstva za finance. Storitve poravnav in obračunov za vse možne načine plačila ureja Narodna banka Slovaške. Storitve poravnav in obračunov, povezanih s spremembo fizične lastnine vrednostnih papirjev, so zabeležene na centru za varnostne papirje (hiša za obračun in poravnavo vrednostnih papirjev). Center za vrednostne papirje lahko izvaja le prenose znotraj lastniških računov lastnikov vrednostnih papirjev. Obračun in poravnava denarnih sredstev poteka prek bančniške hiše za obračune in poravnave – (kjer je Narodna banka Slovaške glavni delničar) za borzo v Bratislavi, prek delniške družbe ali računa Jumbo v sistemu RM-System Slovaška. SI: Sodelovanje pri izdaji državnih obveznic, upravljanje sredstev pokojninskih skladov ter s tem povezanih svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev: Brez obvez. Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, razen navedenih, povezanih s sodelovanjem pri izdaji državnih obveznic in upravljanjem sredstev pokojninskih skladov): Ni omejitev. Vsi ostali podsektorji: Za ustanovitev kakršnih koli vrst bank je potrebno dovoljenje Banke Slovenije. Dovoljenje Banke Slovenije je prav tako potrebno, če želijo tujci postati delničarji bank ali pridobiti dodatne delnice bank. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o bančništvu.) Z dovoljenjem Banke Slovenije lahko banke, hčerinska podjetja in podružnice tujih bank opravljajo vse ali omejene bančniške storitve, odvisno od količine kapitala. Pri odločanju o izdaji dovoljenja banki, da se ustanovi kot stoodstotna hčerinska družba ali z večino tujih investitorjev, ali o odobritvi za pridobitev dodatnih delnic bank, Banka Slovenije upošteva naslednje smernice[4]: obstoj investitorjev iz različnih držav, mnenje tuje institucije, ki izvaja bančni nadzor. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o bančništvu.) Brez obvez za tuje sodelovanje v bankah, ki so v postopku privatizacije. Podružnice tujih bank morajo biti registrirane v Sloveniji in biti pravne osebe. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o bančništvu.) Brez obvez za vse hipotekarne banke, varčevalne in posojilne ustanove. Brez obvez v zvezi z ustanovitvijo zasebnih pokojninskih skladov (neobvezni pokojninski skladi). Družbe za upravljanje so komercialna podjetja, katerih edini namen je upravljanje investicijskih skladov. Tujci lahko neposredno ali posredno pridobijo največ 20 % delnic ali volilnih pravic družb za upravljanje; za večji delež je potrebno dovoljenje Agencije za trg vrednostnih papirjev. Pooblaščena (privatizacijska) investicijska družba je investicijska družba, katere edini namen je zbiranje lastniških certifikatov (kuponov) in prodaja delnic, ki so izdane v skladu z uredbami o lastninskem preoblikovanju. Pooblaščena družba za upravljanje je družba, katere edini namen je upravljanje pooblaščenih investicijskih družb. Tujci lahko neposredno ali posredno pridobijo največ 10 % delnic ali volilnih pravic pooblaščenih (privatizacijskih) družb za upravljanje; za večji delež je potrebno dovoljenje Agencije za trg vrednostnih papirjev s privoljenjem Ministrstva za gospodarstvo. Naložbe investicijskih skladov v vrednostne papirje tujih izdajateljev ne smejo preseči 10 % naložb investicijskih skladov. Ti vrednostni papirji kotirajo na tistih borzah, ki jih predhodno določi Agencija za trg vrednostnih papirjev. Tujci lahko postanejo delničarji ali partnerji v borzno posredniški družbi do 24 % kapitala borzno posredniške družbe s predhodnim dovoljenjem Agencije za trg vrednostnih papirjev. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o trgu vrednostnih papirjev.) Vrednostne papirje tujega izdajatelja, ki še niso bili naprodaj na ozemlju Slovenije, lahko prodaja samo borzno posredniška družba ali banka, ki je pooblaščena za izvajanje takega poslovanja. Pred objavo ponudbe mora borzno posredniška družba ali banka pridobiti dovoljenje Agencije za trg vrednostnih papirjev. Prošnja za dovoljenje za prodajo vrednostnih papirjev tujega izdajatelja v Sloveniji mora vsebovati osnutek prospekta, dokazila o tem, da je garant izdaje vrednostnih papirjev tujega izdajatelja banka ali borzno posredniška družba, razen v primeru izdaje delnic tujega izdajatelja. SE: Družbe, ki niso registrirane na Švedskem, lahko ustanovijo tržno prisotnost s podružnico, banke pa tudi s predstavništvom. SE: Ustanovitelj bančne družbe je fizična oseba s prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru ali tuja banka. Ustanovitelj hranilnice je fizična oseba s prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru. UK: Borzni posredniki iz kategorije finančnih institucij, ki se ukvarjajo z javnim dolgom, morajo biti ustanovaljeni v Evropskem gospodarskem prostoru in ločeno kapitalizirani. |

4) Prisotnost fizičnih oseb | CY: Podsektor B.6.(e) (trgovanje s prenosljivimi vrednostnimi papirji): Posamezniki, ki delujejo kot samostojni posredniki ali prek borzno posredniških družb, morajo v ta namen izpolnjevati merila za dovoljenje. Podsektorji od B.1. do B.12., razen B.6.(e): Brez obvez. CZ: Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, storitve poravnav in obračunov za izvedene finančne instrumente ter svetovanje, posredništvo in druge pomožne finančne storitve, povezane s temi dejavnostmi: Brez obvez. Vsi drugi podsektorji: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez. MT: Podsektorji B.1., B.2. in B.11. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil ter zagotavljanje in prenos finančnih informacij): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez. Podsektorji od B.3. do B.10. in B.12.: Brez obvez. PL: Podsektorji B.1., B.2., B.4. in B.5. (razen garancij in finančnih obvez državne blagajne): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev: Zahteva se državljanstvo za nekatere – vsaj enega – bančne vodstvene delavce. Podsektorji B.6.(e) do B.7. (razen sodelovanja pri izdaji papirjev državne blagajne), B.9. (samo storitve upravljanja portfelja), B.11. in B.12. (svetovalne in druge pomožne finančne storitve samo v povezavi z dejavnostmi, storjenimi za Poljsko): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez. Vsi drugi podsektorji: Brez obvez. SK: Trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo in posredništvo: Brez obvez. Vsi ostali podsektorji: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez. SI: Sodelovanje pri izdaji državnih obveznic, upravljanje sredstev pokojninskih skladov ter s tem povezanih svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev: Brez obvez. Vsi drugi podsektorji: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez. AT, BE, BG, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, NL, PT, RO, SE, UK: Brez obvez, razen kot je navedeno v ustreznih oddelkih horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: BG: Brez obvez za garancije državne blagajne. Brez obvez za trgovanje za lastne potrebe ali za potrebe svojih strank s prenosnimi instrumenti in finančnimi sredstvi, razen s prenosljivimi vrednostnimi papirji. Brez obvez za sodelovanje pri izdaji državnih obveznic. Brez obvez za denarno posredništvo. Brez obvez za upravljanje sredstev pokojninskih skladov. Brez obvez za storitve poravnav in obračunov za finančna sredstva. Brez obvez za posredovanje in druge svetovalne finančne storitve. FR: Sociétés d'investissement à capital fixe: Za predsednika upravnega odbora, generalne direktorje in vsaj dve tretjini upravljavcev, in če ima družba z vrednostnimi papirji nadzorni odbor ali svet, za člane takšnega odbora ali njegovega generalnega direktorja ter za najmanj dve tretjini članov nadzornega sveta, je potrebno državljanstvo. EL: Kreditne ustanove morajo imenovati vsaj dve osebi, ki sta odgovorni za delovanje ustanove. Za te osebe je pogoj prebivališče. IT: Za „promotori di servizi finanziari“ (prodajalce finančnih storitev) je potrebno prebivališče na ozemlju države članice Evropske skupnosti. LV: Upravitelji podružnic ali hčerinskih družb morajo biti latvijski davkoplačevalci (rezidenti). RO: Brez obvez za finančni zakup. Brez obvez za trgovanje za lastne potrebe ali za potrebe svojih strank s prenosnimi instrumenti in finančnimi sredstvi, razen s prenosljivimi vrednostnimi papirji. |

- PRILOGA II

ORGANI, PRISTOJNI ZA FINANČNE STORITVE

Del A –- Za Skupnost in njene države članice:

Evropska komisija | GD za trgovino GD za notranji trg | B-1049 Bruselj |

Avstrija | Ministrstvo za finance | Directorate Economic Policy and Financial Markets Himmelpfortgasse 4-8 Postfach 2 A-1015 Dunaj |

Belgija | Ministrstvo za gospodarstvo Ministrstvo za finance | Rue de Bréderode 7 B-1000 Bruselj Rue de la Loi 12 B-1000 Bruselj |

Bolgarija | Ministrstvo za gospodarstvo in energetiko Ministrstvo za finance Bolgarska narodna banka Komisija za finančni nadzor | Slavyanska str. 8 Sofija 1052 G.S.Rakovski str.102 Sofija 1000 Al.Batenberg sq.1 Sofija 1000 33, Shar Planina Street Sofija 1303 |

Ciper | Ministrstvo za finance | CY-1439 Nikozija |

Češka | Ministrstvo za finance | Letenská 15 CZ-118 10 Praga |

Danska | Ministrstvo za gospodarske zadeve | Ved Stranden 8 DK-1061 Kopenhagen |

Estonija | Ministrstvo za finance | Suur-Ameerika 1 EE-15006 Talin |

Finska | Ministrstvo za finance | PO Box 28 FIN-00023 Helsinki |

Francija | Ministrstvo za gospodarstvo, finance in industrijo | Ministère de l’Economie, des Finances et de l’Industrie 139, rue de Bercy F-75572 Pariz |

Nemčija | Ministrstvo za finance | Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht Graurheindorfer Str. 108 D-53117 Bonn |

Grčija | Banka Grčije | Panepistimiou Street, 21 GR-10563 Atene |

Madžarska | Ministrstvo za finance | Pénzügyminisztérium Postafiók 481 HU-1369 Budimpešta |

Irska | Irski regulativni organ finančnih služb | PO Box 9138 College Green IRL-Dublin 2 |

Italija | Ministrstvo za finance | Ministero del Tesoro Via XX Settembre 97 I-00187 Rim |

Latvija | Komisija za finančni in kapitalski trg | Kungu Street 1 LV-1050 Riga |

Litva | Ministrstvo za finance | Vaizganto 8a/2, LT-01512 Vilna |

Luksemburg | Ministrstvo za finance | Ministčre des Finances 3, rue de la Congrégation L-2931 Luxembourg |

Malta | Organ finančnih služb | Notabile Road MT-Attard |

Nizozemska | Ministrstvo za finance | Financial Markets Policy Directorate Postbus 20201 NL-2500 EE Den Haag |

Poljska | Ministrstvo za finance | 12 Świętokrzyska Street PL-00-916 Varšava |

Portugalska | Ministrstvo za finance | Direcçăo Geral dos Assuntos Europeus e Relaçőes Internacionais Av. Infante D. Henrique, 1C-1º P-1100-278 Lisbona |

Romunija | Narodna banka Romunije Romunska nacionalna komisija za vrednostne papirje Komisija za nadzor zavarovalnic Komisija za nadzor zasebnih pokojninskih sistemov | 25 Lipscani Str, sector 3 Bukarešta, code 030031 (2 Foisorului Street, Bukarešta, sector 3 18, Amiral Constantin Balescu Street, Sector 1, Bukarešta Code 011954 74 Splaiul Unirii, sector 4, Bukarešta, code 030128 |

Slovaška | Ministrstvo za finance | Stefanovicova 5 SK-817 82 Bratislava |

Slovenija | Ministrstvo za gospodarstvo | Kotnikova 5 SI-1000 Ljubljana |

Španija | Kraljevska zakladnica | Directora General del Tesoro y Politica Financiera Paseo del Prado 6-6a Planta E-28071 Madrid |

Švedska | Organ za finančni nadzor Švedska centralna banka Švedska agencija za potrošnike | Okence 6750 S-113 85 Stockholm Malmskillnadsgatan 7 S-103 37 Stockholm Rosenlundsgatan 9 S-118 87 Stockholm |

Združeno kraljestvo | H. M. Treasury | 1 Horse Guards Road UK-London SW1A 2HQ |

Del B – Za Mehiko, Secretaria de Hacienda y Credito Publico:

Mehika | Unidad de Banca y, Valores y Ahorro | Palacio Nacional, edificio 12, 4 piso Col. Centro, Deleg. Cuauhtemoc , C.P. 06000 Mehika, D.F. |

Unidad de Seguros, Pensiones y Seguridad Social | Palacio Nacional, Oficina 4068 Plaza de la Constitucion, Delegacion Cuauhthemoc, C.P.06000 Mehika, D.F. |

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ ZA PREDLOGE S PRORAČUNSKIM VPLIVOM, OMEJENIM IZKLJUČNO NA STRAN PRIHODKOV

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog Sklepa Sveta o stališču Skupnosti v Skupnem svetu EU - Mehika glede sprememb Sklepa Skupnega sveta 2/2001

2. PRORAČUNSKE VRSTICE:

Poglavje in člen: Se ne uporablja.

Znesek za zadevno leto, določen v proračunu: Se ne uporablja.

3. FINANČNI VPLIV

x Predlog nima finančnih posledic

( Predlog nima finančnega vpliva na odhodke, ima pa finančni vpliv na prihodke – učinek je naslednji:

(v mio EUR na eno decimalno mesto natančno)

Proračunska vrstica | Prihodki[5] | 12-mesečno obdobje z začetkom dd.mm.llll | [Leto n] |

Člen … | Vpliv na lastna sredstva |

Člen … | Vpliv na lastna sredstva |

Stanje po ukrepu |

[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |

Člen … |

Člen … |

4. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Se ne uporablja.

5. DRUGE PRIPOMBE

Se ne uporablja.

[1] UL C [], [], str. [].

[2] UL C 276, 28.10.2000, str. 45.

[3] CZ: Parlament trenutno razpravlja o zakonodaji, ki obravnava odpravo merila zahtev finančnega trga.

[4] Banka Slovenije pri odločanju o izdaji neomejenega ali omejenega bančnega dovoljenja poleg količine kapitala upošteva naslednje smernice (za domače in tuje prosilce):- nacionalne gospodarske preferenciale za nekatere bančne dejavnosti,- obstoječe regionalno pokritje Slovenije s strani bank,- dejansko izvajanje dejavnosti banke v primerjavi s tistim, ki ga predvideva obstoječe dovoljenje.(Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o bančništvu.)

[5] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (kmetijske dajatve, prelevmani za sladkor, carinske dajatve) morajo biti navedeni zneski neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.