1.

priporoči Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko naj: (a) ponovno izjavita, da sta učinkovit multilateralizem in mednarodni red, ki temelji na pravilih, osnovna pogoja za preprečitev širjenja jedrskega orožja in za spodbujanje jedrskega razoroževanja; znova potrdita, da je Pogodba o neširjenju jedrskega orožja temelj sistema, ki si prizadeva za neširjenje orožja in jedrsko razorožitev, pomemben branik proti nevarnosti širjenja jedrskega orožja ter nenadomestljiv okvir za ohranjanje in krepitev miru in varnosti po svetu; (b) znova potrdita, da EU in njene države članice v celoti podpirajo Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja in njene tri stebre, ki se vzajemno krepijo: neširjenje, razorožitev in miroljubna uporaba jedrske energije; hkrati naj potrdita veljavnost prejšnjega postopnega pristopa, ki je temeljil na zavezah iz preteklih postopkov pregleda, zlasti v letih 1995, 2000 in 2010; poudarita, da je uravnotežen pristop med tremi stebri bistvenega pomena za pozitiven izid desete pregledne konference in za sprejetje konkretnih, učinkovitih in sporazumnih ukrepov, ki bi omogočili, da se nadgradijo predhodne zaveze; poudarita, kako pomembno vlogo ima EU pri spodbujanju mirovnih politik in mednarodne stabilnosti; (c) nemudoma omogočita sprejetje sklepa Sveta in tako formalizirata skupno stališče EU v zvezi s pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; (d) poudarita, da je ta pogodba že pet desetletij nepogrešljiva za mir in varnost v svetu; (e) še naprej s finančnim prispevkom v višini 1,3 milijona EUR za dejavnosti ozaveščanja, ki vključujejo tri tematske seminarje o razorožitvi, neširjenju in miroljubni uporabi stebrov jedrske energije, štiri regionalna srečanja in dva spremljevalna dogodka, podpreta priprave na deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; tudi v prihodnje zagovarjata glavne cilje dejavnosti EU, zlasti glede krepitve zaupanja, ozaveščanja o ovirah in možnih področjih zbliževanja ter priprave prispevkov za načrtovanje uspešnega izida desetega postopka pregleda; (f) še naprej poudarjata, da bi s povečevanjem razlik med državami postopoma diskreditirali Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja kot zanesljiv svetovni pravni instrument ter spodkopali svetovni sistem razoroževanja, s čimer bi se povečalo tveganje za nadaljnje širjenje jedrskega orožja na svetovni ravni; posvarita pogodbenice, da prihodnost Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja zaradi nestrinjanja na pregledni konferenci leta 2015 in v pripravljalnih odborih ne bo samoumevna, če se države ne bodo jasno zavezale k njej; (g) opozorita države, da je lahko 50. obletnica Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki sovpada z deseto pregledno konferenco, priložnost za začetek iskrenega dialoga, ki bo usmerjen v rezultate, s čimer bi obnovili medsebojno zaupanje in razširili področja, ki se prekrivajo, ter opredelili skupne točke in dosegli napredek v razpravah, katerih končni cilj je soglasno sprejeti dokument, ki bo priznaval jedrsko razorožitev in popolno odpravo jedrskega orožja kot skupni cilj v skladu s členom VI Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; (h) pozoveta k odločnemu političnemu vodenju v podporo pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; sporočita državam pogodbenicam Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, da bi s sodelovanjem voditeljev držav in vlad na konferenci podkrepili pomen te pogodbe in procesa pregleda za države; pozoveta predstavnike držav pogodbenic, naj izkoristijo 10. pregledno konferenco za ponovno potrditev tega, da „v jedrski vojni ni mogoče zmagati in je ne bi smeli nikoli bojevati“; (i) poudarita, da nekatere države s selektivno uporabo Pogodbe ali nespoštovanjem memorandumov Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja spodkopavajo zaupanje v celoten sistem neširjenja jedrskega orožja; pozoveta vse podpisnice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, naj izpolnijo obveznosti, ki so jih prevzele; (j) pozdravita dejstvo, da se jedrsko orožje ne uporablja že 72 let; posvarita države pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, da bi lahko resno ogrozili svetovno strateško stabilnost in prakso, da se jedrsko orožje ne sme uporabljati, če bi se razmahnile situacije, v katerih bi ga bilo mogoče uporabiti; (k) pozoveta države, naj v zvezi s tehnologijami jedrskega orožja in povezanimi raketnimi tehnologijami priznajo sisteme nadzora, razoroževanja in neširjenja kot ključna orodja za krepitev zaupanja, ki znatno prispevajo k stabilnejšemu mednarodnemu varnostnemu okolju, s čimer preprečujejo večje konflikte med državami ter ohranjajo mir in varnost; (l) poudarita, da je učinkovito preverjanje jedrskega razoroževanja bistvenega pomena za svet brez jedrskega orožja; si tudi v sodelovanju z mednarodnimi in regionalnimi organizacijami ter civilno družbo še naprej in še bolj prizadevata za reševanje izzivov zaradi zahtev glede varnosti, zaščite in neširjenja jedrskega orožja; ponovno potrdita, da bo k strateški stabilnosti in skupni varnosti prispeval le realističen proces omejevanja orožja in izgradnje zaupanja; (m) pozove države pogodbenice, naj storijo vse v svoji moči, da bi dosegle nadaljnji napredek pri nadzoru orožja in procesu jedrskega razoroževanja, zlasti s splošnim zmanjšanjem svetovnih zalog jedrskega orožja, ter naj zagotovijo, da se trend zmanjševanja zalog jedrskega orožja, ki je bilo na vrhuncu leta 1986, ne bi obrnil; posreduje sporočilo, da bi bilo treba Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja uporabiti kot platformo za vsa diplomatska prizadevanja na tem področju; (n) pozove Združene države Amerike in Rusijo, naj okrepita medsebojno zaupanje in obnovita dialog o možnostih za vzpostavitev novih odnosov na področju nadzora orožja; poudari, da bi jasna zaveza Rusije in ZDA pred deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, da bi še pred februarjem 2021 podaljšali novo pogodbo START, pomembno prispevala h konferenci; odločno spodbudi obe strani k pogajanjem o novem instrumentu, ki bi vključeval stacionirano in nestacionirano ter strateško in nestrateško orožje, v kar bi bilo treba zaradi masovnega nameščanja raket vključiti tudi Kitajsko; izrazi zaskrbljenost, ker je Rusija v regiji Orenburg nedavno izstrelila nadzvočno jadralno raketo avangard; spomni Rusijo, da za vse izstreljene nadzvočne jadralne rakete avangard veljajo splošna omejitev 550 vojnih glav iz nove pogodbe START in s tem povezane nadzorne določbe; (o) ponovi, da EU globoko obžaluje nedavni propad pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega, kar je posledica tega, da Rusija uporablja raketni sistem SSC-8 z jedrsko zmogljivostjo, ki je mobilen, se težko zazna in znižuje prag za uporabo jedrskega orožja v oboroženih spopadih, hkrati pa naj poudari, da to zelo negativno vpliva na evropsko varnost ter na sistem nadzora strateškega jedrskega orožja; obe podpisnici pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega pozove, naj obnovita dialog o tem, kako bi lahko uvedli nov pravno zavezujoč instrument za rakete kratkega in srednjega dosega; podpre prizadevanja, da bi ta instrument multilateralno veljal v vseh državah, ki imajo tovrstno orožje, tudi na Kitajskem; (p) izrazi veliko zaskrbljenost nad propadom pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega, tudi ob upoštevanju, da bi zlasti izstrelki srednjega dosega utegnili privesti do jedrskega stopnjevanja na evropski celini; (q) spodbuja pogovore o možnosti večstranske pogodbe za balistične izstrelke, ki bo presegala pogodbo o jedrskem orožju srednjega dosega med ZDA in Rusijo ter bo vključevala tudi druge strani; (r) pozove Združene države in Rusijo, naj drugim pogodbenicam Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in varnostnemu svetu OZN posredujeta izjavo, v kateri bosta opisali, kako nameravata po odstopu od pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega zagotoviti spoštovanje svojih obveznosti na podlagi člena VI Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; naredi, kar je v ta namen potrebno, v imenu Unije; (s) Rusijo pozove, naj izpolni obveznost, ki jo ima v skladu z memorandumom iz Budimpešte, in spoštuje varnostna jamstva, dana Ukrajini; (t) obravnava odstop od sistemov za nadzor jedrskega orožja ali njihov propad kot nevaren precedens za Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja; upošteva, da lahko pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja take dogodke obravnavajo kot grožnjo nacionalni varnosti, posledice tega pa bi lahko destabilizirale celotno pogodbo; (u) te pomisleke izrazi na deseti pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja 2020; sprejme potrebne diplomatske in politične ukrepe, da bi odpravili neposredno grožnjo, ki jo za Evropsko unijo in države članice predstavlja jedrsko orožje srednjega dosega; (v) poudari prispevek držav zveze NATO pri izpolnjevanju zavez iz Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, kar zadeva zmanjšanje zalog jedrskega orožja za 95 % od konca hladne vojne, spremembo pri usmerjenosti na cilje, zmanjšanje stanja pripravljenosti in njegove vloge v obrambi; pozove zvezo NATO in druge države podpisnice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, naj si še naprej prizadevajo za nadaljnje zmanjševanje jedrskega orožja v skladu s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja, in sicer na podlagi postopnega pristopa, ki spodbuja mednarodno stabilnost in varnost; (w) dejstvo, da je Pogodbo o prepovedi jedrskega orožja sprejelo 122 držav, jo doslej podpisalo 84 in ratificiralo 47 držav, sprejme za dokaz, da želi večina mednarodne skupnosti doseči cilj, da bi bil svet brez jedrskega orožja; poudari, da jedrske razorožitve ni mogoče ločiti od skupne varnosti, ampak jo je mogoče doseči le z upoštevanjem strateškega vidika, ter da mora biti postopna in zagotavljati stalno varnost vseh, hkrati pa preprečevati novo oboroževalno tekmo; opozori, da je pogodba o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi kot sredstvo za preprečevanje količinskega povečevanja zalog jedrskega orožja pomemben in nepogrešljiv korak na poti v svet brez tega orožja; (x) potrdi, da imajo pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja v skladu z določbami te pogodbe pravico do miroljubne uporabe jedrske energije, da bi pokrile svoje dolgoročne energijske potrebe; sodeluje z državami, ki želijo razviti zmogljivosti na tem področju za odgovorno uporabo jedrske energije izključno v miroljubne namene, če bodo izpolnjeni vsi pogoji glede varnosti, zaščite in neširjenja jedrskega orožja; razmisli o ustreznih ukrepih za države, ki ne sodelujejo in ne spoštujejo vseh pogojev v zvezi z varnostjo, varovanjem in neširjenjem jedrskega orožja; pomaga državam, ki želijo razviti zmogljivosti za miroljubno uporabo jedrske energije, in jih obveže, da razvijejo močno kulturo jedrske varnosti, ter naj prizna vlogo in vrednost Mednarodne agencije za atomsko energijo ter njenega varnostnega sistema pri izvajanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in krepitvi okvira za jedrsko varnost; (y) prenos jedrske tehnologije, povezane s širjenjem jedrskega orožja, omeji na države pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki so sprejele in v celoti izvajajo nadzorne ukrepe agencije IAEA, in tako podpre sklep, sprejet na pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 1995, da bi bilo treba v skladu z novim sistemom dobave kot pogoj za prenos občutljive jedrske tehnologije v celoti sprejeti nadzorne ukrepe agencije IAEA in mednarodno zavezujoče obveznosti glede nepridobivanja jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav; (z) si v skladu z resolucijo iz leta 1995 še naprej prizadeva za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; podpira pobude za spodbujanje krepitve zaupanja s pomočjo ukrepov za spodbujanje vključujočega dialoga med strokovnjaki in oblikovalci politik ter jim nameni finančno podporo v višini 2,86 milijona EUR za izvajanje projektov; (aa) podpre regionalni pristop kot pomembno sredstvo za spodbujanje razorožitve in neširjenja orožja; upošteva izid prvega zasedanja konference o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu; spodbuja vse sodelujoče države, naj storijo vse, da bi na drugem zasedanju konference dosegli napredek pri tem; (ab) podpre predlog Švedske o postopnosti, da bi pridobili politično podporo za pragmatične, kratkoročne in uresničljive zaveze za svetovni sistem razoroževanja, splošni cilj tega pa bi bila ponovna vzpostavitev zaupanja, podpiranje ukrepov, usmerjenih v zmanjševanje pomena jedrskega orožja, krepitev navade sodelovanja med državami, zmanjšanje jedrskega tveganja in povečanje preglednosti, kar so vmesni koraki držav pogodbenic na poti k uresničitvi obstoječih obveznosti. (ac) pozoveta države pogodbenice, naj pripravijo in izvajajo ukrepe, da bi zmanjšale tveganje za namerno ali nenamerno uporabo jedrskega orožja; ukrepi bi lahko vključevali izboljšanje komunikacijskih kanalov in protokolov, kibernetsko varnost in jasno razlikovanje med konvencionalnimi in jedrskimi sredstvi ter povečanje odpornosti na hibridne grožnje in kibernetske napade, pa tudi podaljšanje časa odločanja med krizo; (ad) podpreta zavezo držav z jedrskim orožjem, da bodo preglednost povečale v skladu s 13 ukrepi za razorožitev, sprejetimi leta 2000 na pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; opozorita, da bi izboljšanje mehanizma poročanja, in sicer sistematizacija okvirov poročanja za države z jedrskim orožjem, pripomogla k enaki stopnji preglednosti teh držav; v tem smislu namenita posebno pozornost predlogom iz pobude o neširjenju orožja in razorožitvi za večjo preglednost in učinkovitejši postopek pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; (ae) se seznanita s predlogom o operacionalizaciji in ustvarjanju okolja za jedrsko razorožitev, ki so ga pripravljalnemu odboru za deseto pregledno konferenco predložile Združene države Amerike in namen katerega je opredeliti in obravnavati dejavnike v mednarodnem varnostnem okolju, ki ovirajo napredek pri razoroževanju, oblikovati bolj praktično uporaben pristop k razoroževanju in pozitivno prispevati k uspešnemu izidu desete pregledne konference; sodelujeta v nadaljnjih razpravah o predlogu v okviru pregledne konference 2020 in tudi potem; (af) pozoveta vse države, naj se nemudoma vključijo v razprave o tem, kako bi začeli in končali pomembno nalogo, ki še ni bila pripravljena, to je pogodba o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi za jedrsko orožje kot nepogrešljivo orodje za preprečitev nevarnosti, da bi se znova začela tekma v jedrskem oboroževanju in nujen korak za odpravo jedrskega orožja; (ag) zagotovita, da bo EU še naprej odločno podpirala Pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov in Organizacijo pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; opozorita tudi, da mora ta pogodba začeti takoj veljati, da bi preprečili razvijanje novega orožja; (ah) ponovno potrdita, da je EU še naprej zavezana skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja za Iran, saj je tako najlažje zagotoviti, da bo Iran jedrsko energijo uporabljal zgolj za miroljubne namene, hkrati pa je to pomembno za večjo stabilnost in varnost na Bližnjem vzhodu; še naprej poudarjata pomembno vlogo, ki jo ima EU pri iskanju rešitve za sklenitev jedrskega sporazuma; znova izrazita obžalovanje EU, da so ZDA odstopile od skupnega celovitega načrta ukrepanja ter ponovno uvedle sankcije; pozdravita nasprotovanje predlogu Združenih držav Amerike (ZDA) o ponovni uvedbi sankcij proti Iranu v skladu z resolucijo varnostnega sveta ZN 2231, ki so ga v Združenih narodih (ZN) izrazili Francija, Nemčija in Združeno kraljestvo (E3), saj ZDA niso več pogodbenice skupnega celovitega načrta ukrepanja; pozdravita skupno izjavo organizacije AEOI in agencije MAAE z dne 26. avgusta 2020 o reševanju vprašanj izvajanja zaščitnih ukrepov, ki jih je opredelila IAEA, v dobri veri, v skladu s katero Iran IAEA zagotavlja dostop do dveh lokacij, ki ju je določila agencija, in omogoča dejavnosti preverjanja agencije MAAE; opozorita na ključno vlogo agencije IAEA kot edine neodvisne mednarodne organizacije, odgovorne za spremljanje in preverjanje zavez glede neširjenja jedrskega orožja; pozoveta Iran, naj zagotovi dosledno spoštovanje zaveze v zvezi z jedrskim orožjem iz celovitega načrta ukrepanja in Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; (ai) izrazita obžalovanje, da Iran podpira nasilne nedržavne akterje ter razvija in uporablja balistične izstrelke, ki destabilizirajo širši Bližnji vzhod; (aj) ponovno izrazita, da EU v celoti podpira cilj popolne, preverljive in nepreklicne denuklearizacije Demokratične ljudske republike Koreje v skladu z vsemi ustreznimi resolucijami varnostnega sveta OZN; pozoveta Demokratično ljudsko republiko Korejo, naj opusti jedrske programe in začne ponovno izvajati zaščitne ukrepe iz Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in Mednarodne agencije za jedrsko energijo; še naprej podpreta potekajoči dialog in si prizadevata za bolj dejavno vlogo na pogajanjih, pri tem pa izkoristita diplomatske izkušnje EU; opozorita, da Demokratična ljudska republika Koreja ostaja jedrska in balistična grožnja za regijo in svet; (ak) še naprej podpirata in ohranjata Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja kot bistveni multilateralni instrument v korist mednarodnega miru in varnosti, spodbujata njeno univerzalizacijo ter skrbita, da se bodo enakomerno izvajali vsi trije stebri, ki imajo enak pomen in se vzajemno podpirajo; spodbudita vse države podpisnice pogodbe, naj si začnejo znova prizadevati za medsebojno sodelovanje in s še večjo zavzetostjo vztrajajo pri celovitem, doslednem in uravnoteženem izvajanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; (al) pozoveta vse države, ki Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja še niso podpisale in ratificirale kot države brez jedrskega orožja, naj to storijo ter do pristopa spoštujejo njene pogoje in se zavežejo ciljem za neširjenje jedrskega orožja in razoroževanje ter dokažejo, da se ne ukvarjajo s prenosom jedrske tehnologije, in podprejo Konvencijo o fizičnem varovanju jedrskega materiala; (am) spomnita, da je treba jedrsko razoroževanje izvajati na realističen in postopen način, ob upoštevanju varnostnih interesov vseh, ter, da zmanjšanje strateških tveganj, povezanih z jedrskim orožjem, temelji na preglednosti jedrskih doktrin, dialogu med političnimi in vojaškimi nosilci odločanja ter kriznih komunikacijskih orodjih in ukrepih pozavarovanja;