1.Negotove razmere

Ob koncu leta 2020 se svet še naprej sooča z vse obsežnejšo svetovno pandemijo. Medtem ko bolje razumemo virus SARS-CoV-2 in so zdravstveni sistemi po vsej EU bolje pripravljeni, bi lahko veliko število primerov hitro preseglo zmogljivosti tudi najbolje pripravljenih bolnišnic in preobremenilo najbolje oblikovane strategije.

V EU vsakih 17 sekund umre ena oseba zaradi COVID-19. Bistveno je obvladovati širjenje virusa ter preprečiti nadaljnje smrti in hude bolezni. Bližajoči se prazniki predstavljajo posebna tveganja v teh negotovih razmerah zaradi padca temperature in posledične socialne bližine. Tokrat bodo prazniki drugačni, saj bosta odgovornost posameznikov in kolektivna odgovornost reševala življenja. V tem sporočilu so navedena priporočila za države članice, katerih cilj je zmanjšati število primerov COVID-19 in preprečiti izgubo dosedanjega napredka za visoko ceno. Na začetku prihodnjega leta bodo predstavljena nadaljnja priporočila za oblikovanje celovitega okvira za obvladovanje COVID-19 na podlagi dosedanjega znanja in izkušenj ter najnovejših razpoložljivih znanstvenih smernic.

Strogi ukrepi obvladovanja, ki jih države po vsej EU izvajajo od marca letos v odziv na prvi val pandemije, so uspešno upočasnili širjenje virusa, močno zmanjšali število primerov COVID-19 in hospitalizacij ter s tem rešili življenja po vsej celini.

Številke so se v poletnem obdobju ustalile. Sprostitev omejitev, ki so jo delno omogočile poletne temperature, je zagotovila prepotrebno spodbudo za socialno blaginjo Evropejcev in gospodarstev, ki jih je pandemija močno prizadela. Vendar pa jesensko povečanje števila okuženih kaže na tveganje zaradi nepredvidevanja hitro spreminjajočih se epidemioloških razmer in potrebo po tem, da je treba vsakršno sprostitev ukrepov pogojevati tako z razvojem pandemije kot zadostnimi zmogljivostmi za testiranje, sledenje stikov in zdravljenje bolnikov. Zdravstvene storitve in zdravstveni delavci so ponovno pod velikim pritiskom. Zato so številne evropske države oktobra ponovno uvedle nove ukrepe zapore in stroge socialne omejitve.

Najnovejši epidemiološki podatki kažejo, da omejitve zaradi COVID-19, ki so bile ponovno uvedene od oktobra, začenjajo zmanjševati prenos virusa. Poleg tega so proizvajalci cepiv proti COVID-19 začeli objavljati obetavne rezultate glede učinkovitosti cepiva. V zadnjih tednih sta podjetji Pfizer/BioNTech in Moderna v tiskanih medijih sporočili, da prvi rezultati kažejo približno 95-odstotno stopnjo učinkovitosti njunih cepiv z minimalnimi stranskimi učinki, sledilo pa je obvestilo podjetja AstraZeneca, da je njihov kandidat za cepivo pokazal povprečno 70-odstotno učinkovitost. Ta in druga cepiva bodo postopoma predmet strogega postopka pregleda Evropske agencije za zdravila, da se zagotovita njihova varnost in učinkovitost. Če bo neodvisna znanstvena ocena pozitivna, bomo v naslednjih tednih priča prvi odobritvi varnega in učinkovitega cepiva proti COVID-19 v EU, kar bo državam članicam in njihovim državljanom sčasoma zagotovilo dostop do cepiv zahvaljujoč vnaprejšnjim tržnim zavezam EU.

Medtem ko bodo prednostne skupine lahko začele prejemati cepiva kmalu po odobritvi, pa bo potreben čas, preden bodo cepiva proti COVID-19 širše dostopna. EU in njene države članice zato potrebujejo premostitveno strategijo za obvladovanje razmer v prihodnjih mesecih, dokler se ne cepi zadostne kritične mase in se ne občutijo njihovi zaščitni učinki.

To sporočilo upošteva smernice in priporočila o ukrepih proti COVID-19, ki jih je Komisija objavila aprila, julija in oktobra. Določa številne ukrepe, ki jih morajo upoštevati države članice ob popolnem spoštovanju svojih pristojnosti, zlasti na področju zdravja, pri oblikovanju nacionalnih pristopov k bolj trajnostnemu načinu obvladovanja pandemije v prihodnjih mesecih, vključno s prazničnim obdobjem ob koncu leta. Zajema tako omejitve družbenega in gospodarskega življenja kot ukrepe za okrepitev sistemov zdravstvenega varstva pri njihovem odzivu v boju proti pandemiji. Gledano skupaj in na podlagi tesnega sodelovanja na evropski ravni podpirajo usklajen pristop k zimskim zajezitvenim ukrepom in omejevanju novih izbruhov okužb s COVID-19 v EU.

Tako kot prej je treba odločitve sprejemati usklajeno in ciljno usmerjeno. Izolirani ukrepi bodo oslabili splošni odziv na pandemijo in doseženi napredek ter privedli do daljšega obdobja visoke stopnje incidence z vsemi znanimi negativnimi posledicami. Usklajevanje na ravni EU in s sosednjimi regijami je bistvenega pomena za ublažitev čezmejnih vprašanj, nenehnega naraščanja števila primerov ter trajnih negativnih gospodarskih in socialnih posledic. Zato so tudi države, ki mejijo na EU, zlasti tiste, ki sodelujejo v Odboru EU za zdravstveno varnost kot opazovalke, pozvane k uskladitvi teh ukrepov.

2.Omejevanje fizičnih in socialnih stikov ostaja ključnega pomena

Sedanji ukrepi, ki se izvajajo po vsej EU, ostajajo glavno orodje javnega zdravja za nadzor in obvladovanje izbruhov COVID-19. Ti vključujejo ukrepe za omejevanje fizičnih in socialnih stikov, razširjeno uporabo mask, uporabo rešitev za delo na daljavo, kadar je to mogoče, zaprtje javnih prostorov in omejitve dovoljenega števila ljudi pri srečanjih v zaprtih prostorih in na prostem, skupaj s povečanim testiranjem in sledenjem stikov. Pomena teh ukrepov ni mogoče dovolj poudariti, saj so se izkazali za ključne pri upočasnitvi širjenja virusa in reševanju življenj.

Čeprav so učinkoviti, pa nekateri od teh ukrepov znatno negativno vplivajo na splošno blaginjo ljudi, delovanje družbe in gospodarstvo. Vendar se hiter prenos virusa in s tem povezano tveganje lahko še povečata s kulturnimi tradicijami, kot so praznovanja ob koncu leta ter srečanja in slovesnosti. Običajna javna srečanja neizogibno pomenijo tveganje za hitro širjenje virusa, kar vpliva na udeležence in širšo družbo. Hladnejše vremenske razmere pomenijo tudi, da se takšna srečanja pogosto odvijajo v zaprtih prostorih, kjer so tveganja za prenos veliko večja.

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) je zato poudaril, da bi morala uporaba „blažilnih ukrepov v zunajbolnišničnem okolju“, ki zajemajo sedanje ukrepe, slediti podatkom o lokalnih epidemioloških razmerah in da bi bilo treba upoštevati stopnje prenosa bolezni v skupnosti. Poleg epidemioloških razmer bi bilo treba pri vsaki odločitvi o optimalni strategiji za izvajanje blažilnih ukrepov v zunajbolnišničnem okolju upoštevati značilnosti ciljne populacije. Cilj bi moral biti najbolj učinkovito in ciljno usmerjeno izvajanje blažilnih ukrepov v zunajbolnišničnem okolju ob hkratnem zmanjševanju njihovega osebnega, socialnega in gospodarskega vpliva. Treba bi bilo še okrepiti uspešen pristop izogibanja zaprtih prostorov, množic in tesnih stikov.

Podpora državljanov in skupnosti je ključnega pomena za uspeh vsakega ukrepa. To bo veliko verjetneje doseženo, če so ukrepi jasni, sorazmerni, sporočeni na pregleden način ter se ne spreminjajo preveč pogosto. Zato bi bilo koristno, da države članice določijo in sporočijo količinsko opredeljene in epidemiološke cilje, ob upoštevanju lokalnih in nacionalnih zmogljivosti sistemov javnega zdravja in zdravstvenega varstva. Vpogledi v vzorce mobilnosti in njihovo vlogo pri širjenju in zajezitvi bolezni bi morali v idealnem primeru prispevati k takim ciljno usmerjenim ukrepom. Komisija je v okviru platforme za vizualizacijo mobilnosti, na voljo državam članicam, uporabila anonimizirane in združene podatke o operaterjih mobilnih omrežij, da bi pridobila vpoglede v mobilnost in vzpostavila orodja za bolj ciljno usmerjene ukrepe. Vpogledi v mobilnost so uporabni tudi pri spremljanju učinkovitosti uvedenih ukrepov.

ECDC je poudaril, da bi morali oblikovalci politik upoštevati, da lahko pride do 40-dnevnega zamika med uvedbo ukrepov in opaženim učinkom na krivuljo epidemije, kar je znatno dlje od inkubacijske dobe okužbe. To je lahko povezano s časom, ki je potreben za začetek učinkovanja sprememb vedenja, zmanjšanjem obsega verig prenosa in zamudami pri poročanju. Gre za spoznanje o pomembnosti temeljite ocene učinka pred postopno odpravo katerega koli ukrepa.

Medtem ko se stopnje okužb s COVID-19 v nekaterih državah EU počasi začenjajo stabilizirati, čeprav je njihova absolutna raven visoka, mora biti vsaka morebitna omilitev sedanjih omejitev zelo previdna, da se zagotovi čim manj nadaljnjih izbruhov in obvladovanje teh izbruhov. Nedavna publikacija ECDC kaže, da če bi države odpravile vse svoje ukrepe 7. decembra, bi na podlagi matematičnega modeliranja in trenutnih epidemioloških razmer to lahko privedlo do povečanja stopenj hospitalizacije okrog 24. decembra. Po drugi strani pa, če bi države vse svoje ukrepe odpravile 21. decembra, bi to pomenilo posledično povečanje sprejemov v bolnišnice zaradi COVID-19 v navedenih državah že v prvem tednu januarja 2021. Te simulacije kažejo, da je v sedanjih epidemioloških razmerah v EU težko upravičiti odpravo ukrepov obvladovanja. Države članice so pozvane, naj uporabijo modeliranje na podlagi scenarijev za informirane odločitve.

Slika 1: Morebitni ponovni izbruh kot posledica odprave ukrepov med prazniki ob koncu leta (vir: ECDC).

Hospitalizacije / 100 000