SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 6.9.2005 
COM(2005) 411 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
V PRIHODNOST USMERJENA POLITI KA RADIJSKEGA SPEKTRA ZA 
EVROPSKO UNIJO: DRUGO LETNO PORO ČILO 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
V PRIHODNOST USMERJENA POLITI KA RADIJSKEGA SPEKTRA ZA 
EVROPSKO UNIJO: DRUGO LETNO PORO ČILO 
 
(Besedilo velja za EGP) 
 
KAZALO 
1. Povzetek .................................................................................................................... ... 3 
2. Stanje politike radijskega spektra na ravni EU ............................................................ 3 3. Prispevek politike spektra k lizbonskim ciljem ........................................................... 4 4. Na poti k skladni politiki spektra EU........................................................................... 5 5. Pot naprej: pregled klju čnih pobud za naprej............................................................... 7 
6. Politi čni konsenz o prihodnjih korakih ...................................................................... 10 
Priloga 1: Razvoj dogodkov po prvem poro čilu ...................................................................... 11 
Priloga 2: Časovni razpored ukrepov politike spektra EU....................................................... 13 
 
SL 3   SL 1. Povzetek 
Radijski spekter je ključni vir  za številne bistvene storitve v družbi: mobilne, brezži čne in 
satelitske komunikacije , televizijsko in radijsko oddajanje , promet , radijsko dolo čanje 
položaja (GPS/Galileo) ter številne druge aplika cije (alarme, daljinske upravljalnike, slušne 
aparate, mikrofone, medicinsko opremo itd.). Radijska tehnologija prav tako podpira javne 
storitve kot so obramba, zaš čita/varnost  in znanstvene dejavnosti  (npr. meteorologija, 
opazovanje Zemlje, radioastronom ija in vesoljske raziskave). 
Učinkovita in skladna uporaba  spektra na teh podro čjih lahko s spodbujanjem rasti, 
konkuren čnosti in zaposlenosti Evropski uniji pomaga dose či lizbonske cilje . Trenutna 
neučinkovitost pri delitvi in uporabi spek tra ustvarja strošk e, vodi v neizkoriš čene poslovne 
priložnosti in zmanjšuje uporabo inov ativnih storitev v škodo potrošnikov. 
Upravljanje spektra ima mo čne čezmejne razsežnosti, saj so evr opski in globalni trgi odvisni 
od radijsko podprtih storitev, in ker se je treb a izogibati škodljivemu motenju med državami. 
Usklajena politik a spektra v EU stremi h krepitvi pristnega enot nega trga radijskih storitev 
in opreme. V zvezi s tem namerava Ko misija izvesti naslednje ukrepe:  
• Zmanjšati ovire za dostop do spektra,  izboljšati u činkovitost, pospešiti inovacije, 
povečati fleksibilnost za uporabnike  in izbiro za potrošnike. 
• Dovoliti, da zbliževanje  postane realnost, z odstranjevanj em umetnih omejitev, zlasti med 
radiodifuzijo in mobilnimi komunikacijami. 
To poročilo na kratko opredeljuje strategijo Komisi je za usklajeno politiko radijskega spektra 
Evropske unije kot dela pobude i2010, ki si pr izadeva za spodbujanje razvoja digitalnega 
gospodarstva. Zlasti pomembna je postopna, vendar sistemati čna liberalizacija  uporabe 
radijskega spektra. Z upoštevanjem nacionalnih interesov v tej zadevi bo enotni ukrep  na 
ravni EU podal kriti čen prispevek k usklajevanju in kon čnemu uspehu te naloge. 
2. STANJE POLITIKE RADIJSKEGA SPEKTRA NA RAVNI EU 
To je drugo poro čilo o ukrepih, sprejetih v skladu z Odlo čbo Evropskega parlamenta in Sveta 
676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski 
skupnosti („ Odločba o radijskem spektru “ - RSD). Predstavlja združeni pogled na teko če 
dejavnosti in prihodnje izzi ve politike spektra Evr opske unije in postavlja tovrst na vprašanja v 
širši politi čni okvir.  
Vodilna vloga Evrope pri razvoju in uveljav ljanju radijske tehnolog ije je odvisna od 
učinkovite rabe spektra in s tem povezanih odlo čitev oblikovalcev politik e. V svojem prvem 
poročilu o politiki radijs kega spektra v EU1 je Komisija opredelila potrebo po reformi 
upravljanja tega dragocenega vira.  
Države članice EU, ki so v veliki meri odgovorne za državne spektre, so že potrdile 
pomembnost enotne politike EU na tem podro čju za ustanovitev in delo vanje notranjega trga. 
                                                 
1 COM(2004) 507. 
 
SL 4   SL Strinjale so se tudi o potrebi po dolgoročnem politi čnem pristopu  s ciljem izboljšanja 
fleksibilnosti in odzivnos ti upravljanja spektra za pove čanje konkuren čnosti in razvoj inovacij 
ob upoštevanju ciljev sp lošnega interesa.2 
V zadnjem letu je politika napredovala od za četne ustanovitvene faze do prvih dejanskih 
rezultatov. Za čele so se javne razprave na visoki  ravni o pomembnih vprašanjih politike 
radijskega spektra, kot sta uvajanje trgov za spekter3 in prehod na digitalno televizijo4. 
Prav tako so bili sprejeti prvi usklajevalni  ukrepi za zagotavljanje dostopa državljanov do 
inovativnih tehnologij in razvoj no tranjega trga EU, ki podpirajo brezžično internetno 
povezljivost5 in opozorilne sisteme za vozila6. Komisija je dolo čila tudi smernice za podporo 
interesov EU pri mednarodnih pogajanjih in obravnavala na čine za izboljšanje dostopnosti 
podatkov o spektru. Podrobnosti o teh deja vnostih so navedene v Prilogi 1. 
3. PRISPEVEK POLITIKE SPEKTRA K LIZBONSKIM CILJEM  
Na evropskem sre čanju na vrhu marca 2005 so voditelji EU obnovili partnerstvo za rast in 
zaposlovanje, vklju čno z izgradnjo vseobsegajo če informacijske družbe, ki temelji na široki 
uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologi j (IKT) v javnih službah, malih in srednje 
velikih podjetjih ter gospodinjstvih7. Komisija s pobudo i2010  popolnoma podpira to analizo 
in poudarja IKT kot gonilno silo konkuren čnosti in rasti8. Vzpostavitev odprtega in 
konkuren čnega enotnega trga za informacijsko druž bo in medijske storitve v okviru EU je 
odločilnega pomena za IKT.  
V tem smislu je jasno razvidno, da na znanju temelje ča in mobilna informacijska družba 
zahteva ob čutne izboljšave v upravljanju spektra9. Ukinitev omejitev dostopa do spektra za 
nastajajoče radijske tehnologije lahko pomaga pri njihovi pravo časni uveljavitvi, ustvari 
boljše pogoje za dolgoro čni in uravnoteženi gospodarski napredek in zaposlenost ter izboljša 
kakovost življenja državljanov.  
Pomembnost odlo čanja o politiki spek tra ponazarja njen u činek na razvoj se ktorja za mobilne 
komunikacije. V osemdesetih letih je bil to majhen trg, razdrobljen na nacionalni ravni. 
Pravočasna zagotovitev usklajenih frekvenc s strani EU je „sprožila“ razvoj novega 
vseevropskega digitalnega celi čnega sistema ( GSM ). EU je z novimi dovoljenji prav tako 
spodbudila postopno uvajanje konkurence v ta sektor in financirala koordinacijo industrijskih 
dejavnosti R&R. Ta skladni pristop je mo čno prispeval k nastanku industrije, ki je leta 2004 
zgolj v EU15 prispevala 105,6 milijard k BDP. Za industrijo mobilnih storitev se ocenjuje, da je v EU15 ustvarila 2,8 milijona delovnih mest. Glede na sedanje trende bo kmalu prehitela 
prihodek iz kmetijskega sektorja ali elektri čne, plinske in vodne industrije skupaj
10. 
                                                 
2 Sklepi Sveta 15530/04 in 15533/04 z dne 3/12/04. 
3 COM(2005) 400. 
4 COM(2005) 204. 
5 Odlo čba (2005/513/ES). 
6 Odlo čbi 2004/545/ES in 2005/50/ES. 
7 Sklepi Evropskega sveta 7619/1/05 Rev. 1 z dne 23/03/05. 
8 COM(2005) 229. 
9 Glej npr. študijo PWC za predsedstvo EU, „ Premislek o evropski agendi o IKT “ iz avgusta 2004. 
10 Študija Ovum o mobilnih storitvah GSMA, 24/12/04. 
 
SL 5   SL Nedavne odlo čitve politike spektra so bi stveno vplivale na nasled njo generacijo mobilnih 
komunikacij („ 3G“). Usklajeni spekter za 3G je bil dolo čen v EU11, izdajanje dovoljenj 
operaterjem pa je pokazalo obsežne n acionalne razlike, in sicer razli čne časovne razporeditve 
in mehanizme dodeljevanja (razli čne vrste avkcij, primerljive ponudbe ali mešani pristopi), 
kar je prikazalo dejansko razlikujo če se cilje nacionalnih  politik. Skupni izkupi ček licenc 
(okoli 109 milijard EUR) je bil neenakomer no porazdeljen znotraj EU. Ker z mobilnim 
sektorjem naraš čajo vseevropske strategije, bi se z ve čjo usklajenostjo na ravni EU pri 
uvajanju inovativnih mehanizmov za dodelite v spektra lahko ublažilo nekaj negativnih 
učinkov na sektor.12 
Odločitve o upravljanju spektra so prav tako odlo čilne za mnoge druge dolgoro čne družbene 
„trende“, kot so prehod na dig italno televizijo, razvoj brezži čnih tehnologij za pisarne, 
domačo uporabo in šole, varnejši zra čni13, pomorski, železniški in cestni prevoz, u činkovitejše 
storitve na podro čju javne varnosti in zdravstva.  
4. NA POTI K SKLADNI POLITIKI SPEKTRA EU  
Države članice imajo pri upravljanju radijskega spektra skupni cilj , tj. optimizacijo uporabe 
tega naravnega sredstva za „večjo dobrobit“ družbe. Vendar je  iskanje pravega pristopa 
oteženo zaradi mnogih razli čnih interesov, na katere vplivajo spremembe, pomembna 
„zapuščina“ predhodnih odlo čitev in učinek državnih ukrepov na druge države ter na notranji 
trg EU. 
4.1. Iskanje usklajenih odgovorov na skupne probleme 
V razvitem svetu se aktivno obravnavajo in uv eljavljajo izboljšave pr i upravljanju spektra14. 
Komisija je prepri čana, da bo učinkovita reforma spektra Evropo pripeljala do 
pomembnih pridobitev.  Vendar morajo ambiciozne nacionalne reforme glede politike 
spektra v zadostni meri upoštevati stališ če EU. Nevarnost za Evropo, da bi prišlo do 
neupravičene razdrobitve med nacionalnimi politik ami, izhaja iz tega, da bo obstoje če 
nepopolno zbliževanje uporabe spektra onemogo čil enostranski ukrep, pri čemer tovrstne 
reforme zaradi relativnega pomanjkanja obsega nacionalnih trgov ne morejo omogo čiti 
pričakovane ekonomske in družbene koristi. 
V brezžičnem sektorju je velikost trga pomembna.  Sedanja hitra stopnja  inovacij v industriji 
informacijske tehnologije in z njo povezanim i radijskimi aplikacijami se lahko poveže z 
osredotočenostjo te industrije na zniževanje cen za potrošnika z zagotavljanjem poceni 
standardiziranih (tj. nelastniških), medobratovalnih reš itev – dober primer sta WiFi in 
Bluetooth. Poleg zanašanja  na hiter in brezpla čen dostop do radijskega spektra temelji ta 
pristop na odpiranju velikih tr gov za nove aplikacije, kar vodi k ve čjim spodbudam za naložbe 
in ekonomiji obsega. 
                                                 
11 Odlo čba 128/1999/ES. 
12 Glej McKinseyevo študijo za ES o dodelitvi 3G iz junija 2002. 
13 Npr. preko razvoja na črta EU za radijsko navigacijo (ERNP). 
14 Glej npr. ameriški predsedniški memorandum o politiki spektra z dne 5.6.2003 in dejavnosti, ki sledijo. 
 
SL 6   SL Ti „enaki konkuren čni pogoji“ široke uporab e tehnologije obstajajo v ZDA in na Japonskem 
(v prihodnosti bodo obstajali tudi na Kitajskem in  v Indiji), medtem ko na trgu EU pogosto 
manjkajo, zaradi česar obstaja nevarnost prevelike naci onalne razdrobljenosti, da bi privla čil 
znatne zasebne investicije, potrebne za razv oj novih radijskih tehnologij in ohranitev 
učinkovitosti konkurence. 
Razvidno je, da uporaba radijskega spektra vpliv a na nacionalne prednostne naloge, kot tudi, 
da mora biti pristni enotni evropski trg radijskih storitev  in opreme podprt z enotno politiko 
in zakonodajnimi pristopi  za dostop do spektra, da bi dosegli zahtevano „kriti čno maso“ 
reforme, prepri čali industrijo in uporabnike , da bi lahko katera koli inovativna tehnologija, 
omogočena z deregulacijo, imela dostop do celotnega trga EU, in š čitili javne storitve. 
4.2. Pospeševanje novih pristopov upravljanja s spektrom 
Zaradi premajhne fleksibilnosti  pri upravljanju spektra, da bi lahko sledili tehnološkemu 
razvoju in povpraševanju potrošnikov, je pr i novih radijskih tehno logijah prišlo do „ozkega 
grla“  spektra.  Nepopolnost enotnega trga naprav in storitev, ki temeljijo na radijski 
tehnologiji, predstavlja splošen problem v Ev ropi. Industrija se v praksi še vedno soo ča z 
različnimi nacionalnimi predpisi in nasprotujo čimi si pristopi politike. 
Spekter se je v pretek losti delil preko podrobni h predhodnih upravnih odlo čb. Ta pristop je, 
zaradi prometa visoke tehnologije in velikega povpraševanja po brezži čnih aplikacijah pod 
vedno večjim pritiskom. Zahteva po predhodnem pravnem soglasju lahko mo čno upočasni ali 
celo onemogo či uvajanje novih proizvodov. 
Zaradi pove čanja fleksibilnosti delitv e spektra so se razvili novi  modeli upravljanja. Glavna 
dva sta: 
• Trgi za spekter  lahko izboljšajo u činkovitost uporabe spektra, ker je industrija za 
identifikacijo najvišje vrednosti aplik acij bolj primerna od zakonodajalcev. Umetno 
pomanjkanje tega blaga se odpravi z ustvarjanj em „prostega trga“ pravic, s katerimi se 
lahko trguje, za uporabo dolo čenih frekvenc skladno s tržnim povpraševanjem. 
• Uporaba, za katero ni potrebna licenca („splošna uporaba“) , kjer se oprema (ponavadi 
izdelki za široko porabo nizke mo či), ki izpolnjuje dolo čene tehni čne pogoje, uporablja 
brez licence. To zmanjšanje pravnih omejitev je že omogo čilo ustvarjanje novih uspešnih 
radijskih sektorjev, ki uporablj ajo relativno majhen del spektra,  tako da bi bila nadaljnja 
fleksibilnost koristna. 
Prizadevati si je treba za ur avnotežen pristop na ravni EU  z upoštevanjem vseh modelov 
spektra15. Optimalna „mešanica“ med njimi bo odvisna od razli čnih kriterijev, kot so čas, v 
katerem pride proizvod na trg, zaš čita pred škodljivim motenjem, kakovost storitev ter 
spodbujanje notranjega trga in inovacij. 
                                                 
15 Razmišlja se tudi o drugih novih pristopih upravljanja, kot sta „prekrivni“ (kognitivni radio) in 
„podložni“ (UWB) sistem za dostop do spektra. 
 
SL 7   SL 5. POT NAPREJ : PREGLED KLJU ČNIH POBUD ZA NAPREJ  
Komisija namerava v sodelovanju z državami članicami izboljšati u činkovitost uporabe 
radijskega spektra v EU z uporabo skladnega niza  konkretnih ukrepov. Pregled ukrepov je v 
Prilogi 2. 
5.1. Določitev skupnih, jasnih in fleksibilnih pravil 
Skupni niz pravil za upravljanje spektra  je potreben, da se vlagateljem zagotovi 
predvidljivost in uporabnikom brezmejno funkciona lnost opreme. Medtem ko ustrezna pravna 
podlaga ES za uskladitev spektra in delovanje radijske opreme že obstaja16, bo naslednje 
Poročilo o ureditvenem okviru e- komunikacij skušalo vklju čiti nove pristope politike spektra 
in razjasniti koncepte, povezane s spektrom, kot sta u činkovitost in motenje17. Obravnavala se 
bodo skupna pravila za trgovanj e s spektrom, pa tudi mo čnejša razsežnost EU pri 
podeljevanju licenc.   
Poročilo bo omogo čalo razjasnitev na čel nevtralnosti tehnologije in storitev, ki se nanašata 
na spekter. Praviloma naj bi se vedno stremelo k njuni uporabi, čeprav sta lahko omejena s 
tehničnimi vidiki, kot je izogibanje mo tenju. Nadaljnja odstopanja od teh na čel bi bilo treba 
upravičiti za vsak posamezni primer, če gre za prevladujo če interese EU.  
5.2. Izvajanje fleksibilnosti uporabe spektra 
Fleksibilnost uporabe spektra lahko izboljša u činkovitost z omogo čanjem ve čjih možnosti 
glede uporabe dolo čenih pasov. Skupni pogoji za tako fleksibilnost bodo prinašali ve čje 
prednosti za enotni evropski trg:  
• Komisija predlaga uvedbo trgov za spekter v EU do leta 201018. Z usklajenim uvajanjem 
na ravni EU bi se izognili izni čevanju koristi združenega evropskega trga e-komunikacij in 
bi lahko dosegli 9 milijard EUR čistega dobi čka letno 19.  
• Prehod z analogne na digitalno prizemno radiodifuzijo bo zaradi ve čje tehnične 
učinkovitosti sprostil dodatno ka paciteto spektra („ digitalna dividenda“) . Komisija podpira 
lizbonsko agendo z usklajevanjem uvajanja vs eevropskih inovativnih uporab v dodatnem 
delu spektra, ki bo na voljo. Kon čni datum za zaklju čevanje analogne radiodifuzije v 
celotni EU (2012) bo pomagal pri tem cilju20.  
• Razprava21 o skupnem pristopu k spektru za vse brezžične platforme, ki zagotavljajo e-
komunikacijske storitve, je v teku. Pr avila spektra naj bi prepoznala teko če konvergentne  
trende (celi čna mobilna radiodifuzija; govorni podatk i; fiksne, mobilne in nestalne 
uporabe), in naj jih ne bi umetno razlikovala. Frekvence za te aplikacije naj bi se postopno 
„združile“ in postale na razpolago uporabnikom.  
                                                 
16 Odlo čba o radijskem spektru in Direktiva 1999/5/ES. 
17 Na primer v členu 9 Direktive 2002/21/ES in členu 5 Direktive 2002/20/ES. 
18 Glej opombo 4. 
19 Študija analiz za ES o trgih za spekter iz maja 2004. 
20 Glej opombo 5. 
21 Mnenje RSPG o WAPECS, pri čakuje se do konca leta 2005. 
 
SL 8   SL • Premislek o tem, kako razširiti  pristop „splošne uporabe“  (brez licence) je  potreben tudi 
na ravni EU, ker bodo dodatne frekvence, dolo čene za ta model, bolj uporabne, če bodo 
dostopne v celotni EU. V ureditvenem okviru ES  bi morala biti posamezna dovoljenja (tj. 
licence) prej izjema kot  pravilo. To, da se ve čji del spektra uporablja na podlagi licenc, je 
upravičeno s škodljivim motenjem, ki bi ga povzro čila prosta uporaba. Potrebno je 
razjasniti tveganja in korist i sedanjega postopka izogibanja  motenju, da bi vzpostavili 
boljše ravnotežje med zaš čito obstoje čih storitev in spodbujanjem inovacij. Komisija v letu 
2005 začenja študije o „splošni uporabi“ in motenju. 
• Razvoj u činkovitih tehnologij spektra preko na primer „pametnega“ ali kognitivnega 
radia  bi lahko imel pomemben u činek na fleksibilnost. Za podporo tega raziskovanja 
Komisija uporablja sredstva, ki so  na voljo v okvirnem programu RTD EU22. 
5.3. Pomoč pri razvoju enotne tehnološke osnove EU 
Industrija bi morala imeti možnost za ponudbo inovativnih proizvodov  na celotnem trgu EU, 
če to želi. Komisija namerava podpreti razvoj no tranjega trga, ki bo res obsegal celotno EU, 
in neovirano širjenje radijskega  blaga in storitev s sistemati čnim določanjem frekvenc, ki naj 
se uskladijo, in zagotavljanjem varnosti dejanske uskladitve. 
Za naslednje obdobje poro čanja so predvideni naslednji ukrepi: 
• Podpiranje širokopasovnega sprejema preko: 
– 3G mobilnih komunikacij (IMT 2000 ipd.) ;  
– širokopasovnega brezži čnega dostopa ( BWA );  
– hibridnih satelitskih 3G/radiodi fuzijskih - podatkovnih  aplikacij. 
• Ultra širokopasovni  izdelki (UWB): usklajeno EU  uvajanje potencialno prodorne 
tehnologije nizke mo či/velike pasovne širine na podro čju informacijske tehnologije, 
telekomunikacij in izdelkov široke porabe. 
• Naprave kratkega dosega: omogočajo razvoj množi čnega trga za poceni radijsko 
opremo, ki bo zajemal celotno EU, in spodbujajo inovacije pri številnih aplikacijah za 
uporabo v vsakdanjem življenju , kot so brezži čne „pametne oznake“ (RFID).  
Poleg tega bosta dve podro čji, ki jih je Komisija v pobudi i2010 dolo čila za „ vodilni IKT 
pobudi “, upoštevani pri enotnih ukrepih, da  bi zadovoljili njune zahteve spektra: 
• Tehnologije za neodvisno in zdravo življenje:  številne aplikacije za storitve pomo či in 
medicinske aplikacije so brezži čne, na primer sistemi socialni h alarmov in radiotelemetrija 
med bolniki ter oprema za spremljanje.  
• Pametni avtomobil preko radia komunicira z okoljem, na primer preko komunikacij 
znotraj vozila (IVC). 
                                                 
22 Glej na primer projekt E2R na spletni strani http://e2r.motlabs.com/ . 
 
SL 9   SL Določanje in usklajevanje frekvenc, potrebni h za take aplikacije, bi lahko pomagalo pri 
njihovem uveljavljanju z ustvarjanjem enotni h trgov v vsej Evropi in zniževanjem cen. 
5.4. Optimizacija u činka ukrepov EU 
Nekatera splošna vprašanja se bodo nadalje razvijala tudi v naslednjem obdobju poro čanja: 
• Zakonodajna presoja vpliva:  za oceno gospodarskih in  družbenih posledic dolo čenih 
odločitev so potrebne ustrezne met odologije. Treba si je prizadev ati za pritegnitev znanja 
industrije in drugih zainte resiranih strani s pomo čjo dokumentov o stališ čih, javnih 
posvetovanj in/ali neodvisnih študij.  
• Pregledovanje veljavnosti  usklajevalnih ukrepov:  nadaljnja pomembnost ukrepov EU se 
bo redno ocenjevala. Namesto splošnih klavzul o časovni omejitvi veljavnosti, ki bi lahko 
preprečile utemeljene rezultate pregle da, bi moralo vsako letno poro čilo upoštevati 
obstoječo ureditev spektra EU in po potrebi  predlagati usmerjene ukrepe.  
• Nacionalno izvajanje:  Komisija bo spremljala in spodbujala pravo časno izvajanje 
usklajevalnih ukrepov spektra ES na nacionalni ra vni, da bi s tem odstranila ovire za enotni 
trg za radijske tehnol ogije v celotni EU. 
5.5. Podpiranje interesov EU v mednarodnih pogajanjih  
Aktivno spodbujanje politik EU v mednarodnih pogajanjih o spektru je klju čnega pomena. V 
teku so priprave za dve konferenci ITU: 
• Regionalna konferenca o radiokomunikacijah (RRC06) , ki vključuje okrog 120 držav, 
bo razvila tehni čni načrt za digitalno kopensko radiodifu zijo. Komisija naproša države 
članice, ki se pogajajo v okviru ITU, da prepre čijo, da bi to na črtovanje neupravi čeno 
oviralo politi čne možnosti o prihodnjih uporabah doda tnega dela spektra, ki bo na 
razpolago po prehodu na di gitalno radiodifuzijo, vklju čno z vseevropskimi storitvami23. 
• Svetovna konferenca o radiokomunikacijah (WRC07) : Komisija bo dolo čila skupne 
prednostne naloge EU in cilje teh globalnih radijskih pogajanj. Glavna vprašanja v letu 
2007 bodo globalna dolo čitev dodatnega dela spektra za napredne mobilne komunikacije, 
letalske sisteme in kratkovalovno radiodifuzijo. 
Po teh dveh konferencah bo Komisija ocenila rezu ltate in obseg, do katerega sedanji postopek 
podpira politike EU, na čela in zakone v mednarodnih pogajanjih. 
5.6. Razvoj institucionalnega okvira za  politiko spektra na ravni EU  
Odbor za radijski spekter (RSC) in Skupina za politiko radijs kega spektra (RSPG) dosegata 
dobre rezultate. Vendar se razvoj na podro čju politike spektra v EU  opira tudi na tesno 
medsebojno vplivanje teh mehanizmov ES in CEPT24. S širjenjem EU so si „akterji” v teh 
telesih odlo čanja postali zelo podobni. 
                                                 
23 COM(2005) …(v pri čakovanju). 
24 Evropska medvladna organizacija s 46 člani, ki izvira iz časa, preden se je EU za čela ukvarjati s 
telekomunikacijami in spektrom. Priznana je  kot regionalna organizacija znotraj ITU. 
 
SL 10   SL Čeprav so izkušnje zaenkrat pozitivne, morajo biti prihodnji ukrepi bolj dopolnilni , brez 
neupravičenih prekrivanj, mora pa biti tudi jas no razumljivo, kdaj je treba sprejeti katere 
rešitve. „Sekven čni“ pristop, uporabljen sistemati čno in na podlagi metod, dolo čenih v RSD, 
bi deloval najbolje, če bi uporabil „dodano vrednost“ vsakega mehanizma. Utemeljitev  
ukrepa bi se ocenila in dolo čila z uporabo mehanizmov Skupnosti (Komisija z RSC in RSPG), 
medtem ko bi potrebno in pogosto zapleteno tehni čno delo v zvezi z združljivostjo  in 
razvojem izvajal CEPT v skladu s s vojim pooblastilom. Na podlagi tega dela bo Komisija s 
pomočjo RSC nato sprejela tehnične izvedbene ukrepe25. 
6. POLITIČNI KONSENZ O PRIHODNJIH KORAKIH  
Evropski parlament in Svet sta vabljena, da po trdita ukrepe EU v okviru politike spektra in 
da: 
• priznata pomembnost spektra za ustanovitev enotne evropske informacijske družbe v 
podporo prenovljenega lizbonskega partne rstva za rast in delovna mesta; 
• podpreta skupno strategijo za u činkovito upravljanje spektra v EU in potrebo po 
pospeševanju inovacij preko u činkovite kombinacije fleksib ilnosti in usklajene uporabe 
spektra. 
• tesno sodelujeta, da bi zagotovi la popoln uspeh te strategije. 
                                                 
25 Prav tako bo potrebna skladnost z drugimi pomembnimi skupinami, zlasti s TCAM in ETSI. 
 
SL 11   SL Priloga 1: Razvoj dogodkov po prvem poro čilu 
RSD v politiki spektra razlikuje štiri podro čja skupnih dejavnosti EU. Glavna  vprašanja, s katerimi se 
ta področja spoprijemajo v obravnavanem obdobju, so: 
Splošna vprašanja 
politike  Dokumenti  
Prehod na digitalno 
radiodifuzijo 
 Mnenje RSPG , november 2004, dokument  - RSPG04-55. 
RSPG meni, da pobude na ravni EU lahko in bi morale spodbujati in lajšati usklajen 
pristop k posledicam, ki jih bo prehod na digitalno radiodifuzijo imel za spekter.  
Sporočilo o pospeševanju prehoda na digitalno radiodifuzijo4. 
Sekundarno trgovanje 
 Mnenje RSPG , november 2004, dokument  - RSPG04-54. 
RSPG meni, da je v dolo čenih delih spektra trgovanje lahko koristno, če obstajajo 
zadostna varstva, da se prepre či izravnava potencialnih koristi s škodljivimi 
posledicami, in da lahko prispeva k doseganju lizbonskega strateškega cilja. 
Sporočilo o izvajanju trgov radijskega spektra v EU3. 
 Skupen fleksibilen pristop 
k e-komunikacijam  Mnenje RSPG o WAPECS v pripravi na zahtevo Komisije ( dokument  -RSPG04-45 
WAPECS Rev.) – za četa javna posvetovanja . 
Spekter brez licenc Neodvisne študije o modelu „splošne uporabe“ in o upravljanju motenja. 
 
Datum sprejetja  Tehnični izvedbeni ukrepi  
8. julij 2004 Varnost v cestnem prometu : Odločba o uskladitvi radijskega spektra v obmo čju 79 GHz 
za uporabo opreme za avtomobilske radarje kratkega dosega v ES. 
17. januar 2005 Varnost v cestnem prometu : Odločba o uskladitvi frekven čnega pasu v obmo čju 24 GHz 
za časovno omejeno uporabo opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v ES. 
11. julij 2005 E-komunikacije:  Odločba o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekven čnem pasu 5 
GHz za izvedbo brezži čnih dostopovnih sistemov (WAS/RLAN) v ES.  
15. julij 2005 Sporazum RSC o ponovni uporabi ERMES pasu osebnega klica; sprejetje Odlo čbe ES, 
(podpora slušnim aparatom, sledenje ukrade nih vozil ipd.), odvisno od razveljavitve 
Direktive Sveta 90/544/EGS (glej Predlog Direktive ). 
 
Podatki o spektru  Komisija se z RSC dogovarja o izvajanju nekaterih rezultatov  študije o usklajevanju 
podatkov o dodeljevanju spektra in uporabe v EU.  
 
 Mednarodna pogajanja o spektru  
WRC07  
 
 Mnenje RSPG v pripravi o prioritetah EU in ciljih konference ITU WRC07 s 
prispevkom vseh zainteresiranih strani preko javnih posvetovanj  in delavnic .  
Prispevek politike EU (Obvestilo) - dokument  RSPG05-71. 
Študija  o prihodnjih potrebah po spektru za mobilne komunikacije (vprašanje za WRC-
07) – glej rezultate . 
RRC06  Razprava RSPG o politi čnih vidikih konference ITU RRC06.  
Sporočilo o prednostnih nalogah EU za konferenco ITU RRC0621. 
 
SL 12   SL Priloga 2: Časovni razpored ukrepov politike spektra EU  
Opomba: ta seznam je zgolj okviren, dolo čeni ukrepi se lahko dodajo, odstranijo ali 
spremenijo.  
Predlogi o usklajeni fleksibilnosti pasov spektra za zagotavljanje storitev e-
komunikacij (WAPECS). 
Predlog o skupnem formatu pravic do uporabe spektra v zvezi s trgovanjem s 
spektrom. 2006 
Usklajevalni ukrepi:   
Sprejetje Odlo čbe ES o usklajevanju uporabe tako imenovanega „ razširitvenega 
pasu IMT-2000“ . 
Sprejetje ene ali ve č Odločb ES o usklajevanju uporabe ultra širokopasovne 
(UWB)  aplikacije.  
Sprejetje Odlo čbe ES, ki dolo ča okvir uskladitve dostopa do spektra za ve čje 
število naprav kratkega dosega  (SRD). 
Razveljavitev Direktive ERMES in sprejetje Odlo čbe ES o usklajevanju uporabe 
tega pasu, ki se je prej uporablj al za storitev osebnega klica. 
Predlogi o vprašanjih, povezanih s spektrom, vklju čno z izdajo dovoljenj, v  
Pregledu ureditvenega okvi ra e-komunikacij 2002 . 
Predlogi za usklajeno uporabo digitalne dividende po zaključku konference ITU 
RRC-06.  
Uvedba spektra brez licenc  za celotno EU.  
Izvajanje izboljšav postopka upravljanja motenja . 
Opredelitev prednostnih nalog  EU za konferenco ITU WRC-07 . 2007 
Usklajevalni ukrepi: 
Širokopasovni brezži čni dostop in mobilne satelitske aplikacije.   
Brezžične medicinske aplikacije  in aplikacije za storitve pomo či. 
Brezžične aplikacije za pametni avtomobil.  
2008 Usklajeno uvajanje ustreznih rezultatov konference ITU WRC-07  v EU. 
2009 Nacionalno izvajanje novih pravil o e-komunikacijah . 
2010 Popolna ustanovitev delujočega trga EU za večje dele spektra. 
2012 Predlagani datum za dokon čanje ukinitve analogne radiodifuzije  v EU.