SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 31.1.2013  
COM(2013) 36 final 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLEMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
PRIPRAVA EVROPSKEGA AKCIJSKEGA NA ČRTA ZA MALOPRODAJNI 
SEKTOR 
(Besedilo velja za EGP) 
 
 
2 
 KAZALO 
1. UVOD ........................................................................................................................ .. 3 
2. VZPOSTAVITEV ENOTNEGA MALOPRODAJNEGA TRGA .............................. 5 
2.1 Sprememba v maloprodajnem sektorju........................................................................ 5 2.2 Maloprodajni sektor se soo ča s številnimi izzivi ......................................................... 5 
2.3 Enotni maloprodajni trg, ki  koristi vsem subjektom.................................................... 6 
3. PET KLJU ČNIH DEJAVNIKOV ZA  BOLJ KONKUREN ČNE IN TRAJNOSTNE 
MALOPRODAJNE STORITVE ................................................................................. 7 
3.1 Ozaveš čanje potrošnikov ............................................................................................. 7 
3.1.1 Potrošniške informacije................................................................................................ 8 3.1.2 Bolj trajnostne izbire potrošnikov................................................................................ 8 3.2 Dostop do bolj konkuren čnih maloprodajnih storitev.................................................. 9 
3.2.1 Trgovsko podjetje ........................................................................................................ 9 
3.2.2 E-trgovina............................................................................................................... .... 10 
3.3 Razvoj bolj uravnotežene oskrbne verige z živili in  neživili med podjetji................ 11 
3.3.1 Odpravljanje nepošteni h trgovinskih praks................................................................ 12 
3.4 Razvoj bolj trajnostne mal oprodajne oskrbne verige................................................. 13 
3.4.1 Bolj trajnostna proizvod nja in potrošnja.................................................................... 13 
3.4.2 Zmanjšanje živilskih odpadkov ................................................................................. 14 3.5 Razvoj bolj inovativnih rešitev .................................................................................. 14 3.5.1 Ozna čevanje proizvodov............................................................................................ 15 
3.5.2 Elektronska pla čila..................................................................................................... 16 
3.6 Ustvarjanje boljšega delovnega okolja....................................................................... 18 
3.6.1 Neusklajenost znanj in spretnosti s potrebami........................................................... 18 
3.6.2 Siva ekonomija........................................................................................................... 20 
3.7 Mednarodna razsežnost.............................................................................................. 20 4. SKLEPNA UGOTOVITEV: STALEN DIALOG Z MALOPRODAJNIM 
SEKTORJEM............................................................................................................. 21 
 
3 
  1. UVOD 
Maloprodajne in veleprodajne storitve, tj. trgov inski sektor, predstavljajo 11 % BDP EU in 
zagotavljajo skoraj 15 % skupne zaposlenosti v EU. V tem sektorju  opravlja svoje dejavnosti 
več kot 6 milijonov podjetij, tj. 29 % vseh podjet ij v EU. Za maloprodajni sektor je zna čilen 
zelo visok delež MSP, zlasti mikro podjetij (ve č kot 95 %)1. Trgovina na drobno in debelo sta 
tesno povezani med sabo ter z drugimi gospodarski mi sektorji, kot so kmetijstvo, proizvodnja, 
storitve IT, energetika , logistika in prevoz2. Ti sektorji so vedno bolj integrirani, razlike med 
njimi pa so vedno bolj zabrisane, saj nekateri  trgovci na drobno sedaj poslujejo tudi kot 
trgovci na debelo ali celo proizvajalci. 
Maloprodajni in veleprodajni sektor imata bist veno vlogo pri spodbujanju rasti in ustvarjanju 
delovnih mest na podlagi strate gije Evropa 2020: sta med klju čnimi sektorji, ki lahko 
privedejo do bolj trajnostnega gospodarstva in vzorcev potrošnje. U činkovitost v tem sektorju 
vpliva na konkurenco, inovac ije, gibanje cen in konkuren čnost. 
Trgovci na drobno imajo pomembno vlogo pri približevanju enotne ga trga potrošnikom v EU. 
Vendar še vedno obstajajo ovire, ki prepre čujejo vzpostavitev u činkovitega in konkuren čnega 
enotnega maloprodajnega trga. Glede na najnov ejši pregled razmer za potrošnike iz maja 
2012 je enotni maloprodajni trg EU „še vedno dale č od tega, da bi bil v celoti integriran“3. 
Obstajajo tudi razli čne ovire, ki otežujej o procese, kot je čezmejna nabava ali vstop na trg 
samih trgovcev na drobno. V poro čilu Komisije „ Spremljanje trga za trgovino in 
distribucijo “4, poročilu Evropskega parlamenta „ Za učinkovitejši in pravi čnejši maloprodajni 
trg“5 in delavnicah6, ki jih je organizirala Komisija med pripravo tega akcijskega na črta, so 
bile ugotovljene ovire za razvoj enotnega trga v trgovini na drobno. Medtem ko Direktiva o 
storitvah7 in njeni nadaljnji ukrepi8 opredeljujejo splošno strategijo na podro čju storitev, se ta 
akcijski na črt posebej osredoto ča na maloprodajni in veleprodajni sektor. Dolo ča načrt za 
vzpostavitev enotnega maloprodajnega trga. 
Ozka grla v maloprodajnem sektorju, pogosto na razli čnih podro čjih politike, je treba 
obravnavati z usklajenim na črtom, da se okrepi ekonomska, dr užbena in okoljska uspešnost 
                                                                 
1 Vir: Eurostat, Strukturna statistika podjetij (2010). 
2 Ta akcijski na črt zajema vso trgovino (oddelek G klasifikaciji NACE Rev 2: NACE), vklju čno s 
trgovino z avtomobili, trgovino na debelo in drobno. Zato naj bi se naslov „akcijski na črt za 
maloprodajni sektor“ uporabljal širše kot „maloprodaja“ v ožjem pomenu. 
3  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research /editions/docs/7th_edition_scoreboard_en.pdf  
4 Poro čilo o spremljanju trga za trgovino in distribucijo „Za učinkovitejši in pravi čnejši notranji trg za 
trgovino in distribucijo do leta 2020“ , COM (2010) 355 final, 5. julij 2010. 
5 Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o u činkovitejšem in pravi čnejšem 
maloprodajnem trgu (2010/2109 (INI)). 
6 Organizirane v prvem četrtletju leta 2012 s predstavniki glavnih zainteresiranih strani v maloprodajni 
dobavni verigi (povzetki sestankov so na voljo na http://ec.europa.eu/internal_market/retail/index_en.htm
). 
7 Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na 
notranjem trgu (UL L 376, 27.  december 2006, str. 36). 
8 Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij o izvajanju Direktive o storitvah: „Partnerstvo za novo rast na podro čju storitev 2012–
2015“,  COM(2012) 261 final z dne 8. junija 2012; ter delovni dokumenti služb Komisije (2012)146 
final, 147 final in 148 final z dne 8. junija 2012. 
 
4 
 sektorja ter zagotovi, da na črt v celoti prispeva k ciljem strategije Evropa 2020. Kot je že bilo 
opredeljeno v okviru priporo čil za posamezne države ( Country Specific Recommendations  – 
CSR), ki jih je izdal Svet ju lija 2012, v maloprodajnem sektor ju EU obstajata dva glavna 
izziva : (i) omejitve glede ustanavljanja in, bolj splošno, (ii) pomanjkanje konkuren čnosti v 
maloprodajnem sektorju, zlasti v nekaterih državah članicah, ter potreba po znižanju ovir in 
zmanjšanju operativnih omejitev. 
Cilj tega akcijskega na črta je odprava zgoraj navedenih klju čnih ovir za vzpostavitev 
enotnega maloprodajnega trga z oblikova njem strategije za izboljšanje konkuren čnosti 
maloprodajnega sektorja in okrepitvijo ekonomske,  okoljske in družbene uspešnosti sektorja. 
Strateških ciljev pa ni mogo če doseči zgolj z ukrepi „od zgoraj navzdol“, ampak bosta 
potrebna dejavno sodelovanje in motiviranost sa mega maloprodajnega se ktorja. Treba si bo 
na primer deliti odgovornost za nalo žbe v znanje in spretnosti, ma loprodajni sektor pa mora 
igrati na tem podro čju pomembno vlogo skupaj z vladami, posamezniki in izobraževalnim 
sektorjem. 
Stanje evropskih maloprodajnih storitev je raznol iko in zapleteno. Zato ni enotne rešitve, ki bi 
ustrezala vsem, ali enotnega pristopa k izzi vom, s katerimi se te storitve spopadajo. 
Raznolikost maloprodajnega sektorja vklju čuje razlike v smislu vrste ponudnikov (MSP ali 
večja podjetja), organizacije (skupine neodvisn ih trgovcev na drobno, zadruge, korporacije 
itd.), velikosti trgovin, obli k, linij proizvodov, vklju čenih oskrbnih verig, lokacij, poslovnih 
modelov, ravni vertikalne integracije, la stniških struktur in velikosti poslov. 
V Evropi je treba izboljšati ravni produktivnosti v trgovinskem se ktorju ter hkrati ohraniti 
kakovost delovnih mest in sedanj e ravni zaposlenosti. Mikro podj etja in MSP prispevajo k 
relativno velikemu deležu dodane vrednosti v EU, zato so potrebni ukrepi, ki bodo še 
spodbudili njihovo produktivnost, tako da bo v EU zabeležena ve čja rast in bo ustvarjenih ve č 
delovnih mest. Nekateri od predla ganih ukrepov v tem akcijskem na črtu (npr. ukrep o 
označevanju) bodo pomagali podjetjem prerazporediti vire v tiste dejavnos ti, ki ustvarjajo 
realno rast, in s tem pove čali njihovo produktivnost. To še pos ebej velja za MSP, ki morajo 
pogosto nameniti velik delež svojih človeških in finan čnih virov za zbiranje informacij, zlasti 
o predpisih, ki se uporabljajo v drugih državah članicah. Nekateri drugi ukrepi, predlagani v 
tem akcijskem na črtu (npr. ukrep o elektronskih pla čilih), bodo spodbudili prodajo na daljavo 
prek spleta in tako ustvaril i priložnosti, zlasti za MSP, za  razširitev baz potrošnikov, po 
možnosti prek nacionalnih meja. Prav tako bod o pripomogli k doseganju ciljev, opredeljenih 
v sporočilu „Evropska digitalna agenda“9 in v akcijskem na črtu o elektronskem poslovanju10. 
 2. VZPOSTAVITEV  ENOTNEGA  MALOPRODAJNEGA  TRGA 
V zadnjih desetletjih je v maloprodajnem sektor ju EU prišlo do temeljitih sprememb, trenutno 
pa se soo ča s številnimi izzivi, ki ovirajo zmožnost sektorja, da bi v celoti prispeval k ciljem 
Evropa 2020 glede rasti in us tvarjanja delovnih mest. 
                                                                 
9  Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij „ Evropska digitalna agenda “, COM(2010) 245 final z dne 26. avgusta 2010. 
10  Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij „ Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in 
spletnih storitev “, COM(2011) 942 final z dne 11. januarja 2012 (znanem tudi kot akcijski na črt o 
elektronskem poslovanju). 
 
5 
 Zato je bistveno, da se predlaga  strategija za dosego dobro delujo čega enotnega 
maloprodajnega trga, kar bo prispevalo k terito rialni in socialni koheziji EU, in sicer z 
izboljšanim dostopom do bolj trajnostnih in konkuren čnih maloprodajnih storitev. Takšna 
strategija bi bistveno prispevala h gospoda rski rasti in trgovcem na drobno omogo čila, da 
ponudijo evropskim potrošnikom še ve čjo vrednost. 
 2.1 Sprememba v maloprodajnem sektorju  
V zadnjih dveh desetletjih je modernizacija gospodarstva EU privedla do številnih sprememb 
v trgovini na drobno. Pojavile so se mreže trgovin, ki prodajajo ve č linij proizvodov. 
Vertikalna integracija je trgovcem na drobno omogo čila, da izkoristijo u činkovitejšo 
distribucijo in logistiko. Velik i trgovci na drobno so pri naba vi uživali znatne ekonomije 
obsega, kar je pove čalo njihovo pogajalsko mo č v odnosu do dobaviteljev. Centralizirana 
nabava je privedla do postopne internacionalizacije  oskrbe znotraj EU in pri nakupih iz tretjih 
držav. Ustanovljene so bile na kupovalne združbe in skupine neodvisnih MSP v trgovini na 
drobno, da bi združile strokovno  znanje in izkušnje ter izkoristile ekonomije obsega. 
Prizadevanje trgovcev na drobno, da se bolje  odzovejo na povpraševanje potrošnikov, je 
privedlo do pove čanega nadzora nad oskr bno verigo (npr. s pomo čjo lastnih blagovnih 
znamk)11. 
Takšne spremembe so skupaj privedle do pove čanja števila trgovin, ob lik in linij proizvodov 
ter relativnega znižanja pot rošniških cen. Vendar sta ve čja konkurenca in pr itisk na marže 
povzročila tudi propad velikega števila malih neodvi snih trgovin in MSP, ki se ukvarjajo s 
proizvodnjo/dobavo. Pove čan pritisk na delovne pogoje ni nujno ustvaril le prednosti za 
potrošnike in je v časih celo pove čal okoljski odtis EU. 
 2.2 Maloprodajni sektor se soo ča s številnimi izzivi 
Trenutno se trgovci na drobno glede na svojo velikost in sektor dejavnosti spopadajo z 
različnimi izzivi. Razvoj e-trgovine prav tako pritiska na maloprodajni sektor, da izboljša 
svoje poslovne modele. Poleg tega zabrisana meja med sektorji (podro čje maloprodajnih 
storitev se še naprej ši ri s stalnim dodajanjem novih proizvodov in storitev, vklju čno s 
finančnimi, telekomunikacijskimi in potovalnimi stor itvami, komunalne storitve itd.) pomeni, 
da postajajo poslovni modeli ve dno bolj raznoliki. Globalni pojav i, kot so posledice finan čne 
krize za kupno mo č potrošnikov, naraš čajoče cene surovin, demografski trendi, zlasti staranje 
prebivalstva v EU, in prizadevanja za trajnost, pomenijo izziv za obstoje če poslovne modele 
in procese v trgovini na drobno.  
Kakor je razloženo zgoraj, se izzivi v mal oprodajnem sektorju lahko razlikujejo za razli čne 
vrste trgovcev na drobno in po državah članicah zaradi razlik na n acionalnih trgih. Pojavljajo 
se npr. nove tehnologije za pla čilo prek pametnih telefonov (mobilna pla čila). Vendar to 
zahteva vzpostavitev potrebne in frastrukture za sprejemanje teh pla čil na prodajnih to čkah. Za 
velike trgovce na drobn o, ki poslujejo v ve č kot eni državi članici, je eden glavnih izzivov v 
zvezi s tem odsotnost vseevropskih standardov za sprejemanje pla čil prek mobilnih telefonov. 
Manjši trgovci na drobno morda nimajo ve dno potrebnih znanj in sp retnosti za uporabo novih 
tehnologij. 
                                                                 
11 Delovni dokument služb Komisije, priložen poro čilu o spremljanju trga za trgovino in distribucijo, 
SEC(2010) 807, str. 11. 
 
6 
  2.3 Enotni maloprodajni trg, ki koristi vsem subjektom 
Obravnavanje temeljnih ozkih grl pri uresni čevanju enotnega maloprodajnega trga lahko 
koristi vsem zadevnim subjektom in okolju, in sicer: 
− potrošnikom : boljši dostop do kakovostnih maloprodajnih storitev in proizvodov, bolj 
konkuren čne cene in boljše informacije o ka kovosti in cenah ter okoljskih zna čilnostih 
proizvodov bi pove čali izbiro potrošnikov pri fizi čnih oblikah trgovine na drobno in e-
trgovini; 
− podjetjem : trgovci na drobno in njihovi dobavitelji, zlasti MSP, bi imeli ob čutne koristi 
od enotnega trga z razvojem bolj predvidl jivega pravnega okolja, ki bi jim omogo čilo, 
da zagotovijo še ve čjo vrednost v celotni oskrbni ve rigi. Podobno bi imeli subjekti v 
zgornjem in spodnjem delu verige z odpravo nepravi čnosti v oskrbni verigi bolj 
trajnostne odnose in spodbudo za pove čanje inovacij in naložb. Nadaljnji razvoj e-
trgovine bo koristil trgovcem na drobno, ker jim bo ponudil ve č priložnosti, da najdejo 
nove trge;  
− zaposlenim : maloprodajni sektor bi moral imeti kor isti zaradi bolj kvalificiranega osebja 
in izboljšanih delovnih pogojev, kar bi povzro čilo večje zadovoljstvo pri delu. 
Izboljšanje usposabljanja zaposlenih bi prav  tako pomagalo zagotoviti boljše možnosti 
za zaposlitev, zlasti za mlade in nižje kvalificirane.  
Teh različnih vprašanj ni mogo če obravnavati lo čeno. S predlaganimi ukrepi politike je treba 
najti pravo ravnovesje me d ekonomskimi svoboš činami in cilji v javnem interesu. Komisija 
za doseganje teh ciljev pripra vlja evropski  akcijski na črt za maloprodajni sektor, ki temelji na 
11 konkretnih ukrepih, ki tvorijo skla dno in celovito evropsko strategijo12.  
Komisija bo poleg tega ustanovila stalno skupino za konkuren čnost v maloprodajnem 
sektorju , ki bo vklju čevala države članice in vse zadevne zainteresirane strani, zlasti MSP, in 
bo prispevala k temu, da se „ maloprodajni refleks “ vključi v politični program ter pove ča 
ozaveščenost o vprašanjih in težavah v maloproda jnem sektorju. Ta skupina bo pomagala 
nadalje razviti posebne cilje za opredeljena podro čja, spremljala dosežen napredek, izdala 
priporočila, da se zagotovi popolno  izvajanje ukrepov, vklju čenih v ta na črt, in – če bo 
potrebno – svetovala Komisiji o dodatnih novi h ukrepih, ki bi se lahko predlagali. 
 3.  PET  KLJUČNIH  DEJAVNIKOV  ZA BOLJ  KONKUREN ČNE IN 
TRAJNOSTNE  MALOPRODAJNE  STORITVE 
Komisija je opredelila naslednjih pet klju čnih prednostnih nalog : 
                                                                 
12  Predlagan pristop je skladen z na čeli iz Sporo čila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, 
Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „ Ustreznost predpisov EU “, 
COM(2012) 746 final z dne 12. decembra 2012. V tem kontekstu se Komi sija zavezuje, da bo 
pregledala obstoje čo zakonodajo v maloprodajnem sektorju, da bi odkrila možnosti za poenostavitev 
pravil in zmanjšanje regulativnih stroškov za podjetja in državljane, ne da bi pri tem ogrozila cilje javnega interesa. 
 
7 
 (1) Ozaveščanje potrošnikov  – med drugim s preglednejšimi, bolj zanesljivimi in 
bolj neposredno primerljivimi informaci jami o ceni in kakovosti proizvodov. 
(2) Boljši dostop do bolj trajnostnih in konkuren čnih maloprodajnih storitev  – 
fizična trgovina na drobno in e-trgovi na bi lahko imeli koristi od boljšega 
dostopa do trga, zlasti z jasnejšimi in preglednejšimi pravili za ustanavljanje 
podjetij. 
(3) Pravičnejši in bolj trajnostni trgovinski odnosi v maloprodajni oskrbni verigi  – 
zainteresirane strani bi im ele koristi od okvira, ki u činkovito odpravlja 
nepravične trgovinske prakse. 
(4) Bolj inovativne rešitve  – zainteresirane strani bi imele koristi, če bi bili rezultati 
raziskav hitreje uvedeni na trg. 
(5) Boljše delovno okolje  – zaposleni in delodajalci bodo imeli koristi od 
ustvarjanja boljših delo vnih pogojev in odpravljanja neusklajenosti obstoje čih 
znanj in spretnosti z zahtevanimi. 
 3.1 Ozaveš čanje potrošnikov 
V Evropski agendi za potrošnike13 je poudarjeno, da je za ozaveš čanje potrošnikov na 
integriranem enotnem trgu potreben obsežen sklop na čel in orodij. Tak okvir zagotavlja 
ustrezno uveljavljanje prav ic potrošnikov, dostop do u činkovitih mehanizmov pravnega 
varstva, zanesljive in smiselne informacije  ter izboljšanje izobraževanja potrošnikov. 
Ozaveščeni potrošniki lahko sp rejemajo boljše odlo čitve o nakupu. Iš čejo informacije in jih 
izkoristijo. Prav tako poznajo svoje pr avice in jih uveljavljajo. Bolje obveš čeni in bolj 
angažirani potrošniki niso  le bolj sposobni najti „ najboljšo vrednost za denar “, ampak jih tudi 
bolj zanima trajnostna in eti čna potrošnja. Izbire in pr eference potrošnikov so med klju čnimi 
dejavniki, ki usmerjajo razvoj maloprodajn ega sektorja. Trgovci na drobno lahko zaradi 
svojega položaja pozitivno vplivajo na odlo čitve potrošnikov o nakupu: z vsakodnevnim 
stikom s svojimi strankami in vplivom, ki ga imajo na druge subjekte v oskrbni verigi, lahko 
trgovci na drobno obveš čajo potrošnike o proizvodih, ki so boljše kakovosti, eti čno 
proizvedeni ali ki izstopajo po svojih boljših rezultatih glede okoljskega in/ali socialnega 
vpliva. 
Maloprodajni sektor lahko z izboljšanjem preg lednosti za potrošnike vzpostavi pravi enotni 
maloprodajni trg. Enostavnejši dostop do zanesljivih, ustreznih in smiselnih informacij o 
različnih ponudbah v EU bo potrošnikom omogo čil, da v celoti izkoristijo prednosti enotnega 
trga. Potrošniki bi z enostavnejšo primerjavo ponudb lažje izbirali proizvode in storitve, ki 
najbolj ustrezajo njihovim potrebam, ka r spodbuja zdravo konkurenco. V kombinaciji z 
drugimi ukrepi, ki lahko obravnavajo trdovratne pr imere razdrobljenosti tr ga EU, bi to moralo 
prispevati h konvergenci cen po vsej EU. Ukrepi za izboljšanje preglednosti in zanesljivosti 
informacij za potrošnike bi b ili še posebej koristni, če bi se izvajali na  ravni EU, saj samo 
                                                                 
13 Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij „ Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti “, COM(2012) 225 final z 
dne 22. maja 2012. 
 
8 
 nacionalni ukrepi, tudi dobro zasno vani, ne bi mogli zajeti koristi,  ki bi jih la hko prinesel 
resnično integriran enotni trg. 
 3.1.1 Potrošniške informacije 
Na podlagi obstoje čih raziskav ve čina Evropejcev, ki uporablja jo internet, pred nakupom 
blaga na spletu ali zunaj njega iš če informacije za primerjavo cen ali kakovosti. Soo čeni so s 
preobiljem informacij in zato se pogosto obrne jo na posrednike, kot so spletna orodja za 
primerjavo, ki jim lahko pomagajo najti najboljše razpoložljive ponudbe. Čeprav lahko takšne 
spletne strani potrošnikom pomagajo primerjati ponudbe, prakse takšnih posrednikov 
informacij kažejo tudi velike pomanjkljivosti14. Orodja za primerjavo bi morala ustrezati 
potrebam potrošnikov, da bi jim resni čno koristila, prav tako pa bi morala biti tudi pregledna, 
zanesljiva, iz črpna in lahko dostopna. Za potrošnike je pomembno, da vklju čijo čezmejne 
ponudbe s primerjavo spletnih strani, da bi lahko v celoti izkoristili prednosti enotnega trga. 
Poleg tega boljše potrošniške informacije ne vklju čujejo samo ve čje ozaveš čenosti 
potrošnikov, kar pove čuje njihovo sposobnost, da uveljavlja jo svoje pravice, ampak tudi 
ozaveščanje podjetij o njihovih obveznostih, ki iz hajajo iz potrošniške zakonodaje, ki se 
uporablja na enotnem trgu. 
Kot je navedeno v Evropski agendi  za potrošnike in akcijskem na črtu o elektronskem 
poslovanju, bo Komisija sodelovala s posredni ki in trgovci z namenom oblikovanja kodeksov 
ravnanja, smernic o dobrih praksah in/ali  drugih orodij za primerjavo cen, kot je 
najprimernejše. 
Kot del digitalne agende so poleg tega v kodeksu EU o pravicah na spletu na pregleden in 
razumljiv na čin zbrane pravne pravic e potrošnikov, ki so dolo čene v zakonodaji EU v zvezi z 
digitalnim okoljem. Kodeks je pomembno orodj e za vzbujanje zaupanja med potrošniki in 
prispeva k ve čji uporabi spletnih storitev15. 
 3.1.2 Bolj trajnostne izbire potrošnikov 
Okoljska uspešnost organizacij in pr oizvodov se trenutno meri in sporo ča z uporabo vrste 
kanalov in oblik, v okviru razli čnih javnih in zasebnih pobud, z razli čnimi ravnmi 
ambicioznosti in z uporabo razli čnih metodologij za ocenjevanje. To vodi do razli čnih 
označb, zahtevkov in sistemov poro čanja. Uvedba usklajenih evropskih metodologij bo 
prinesla ve čjo preglednost za potrošn ike. Komisija bo pri ra zvoju takšnih metodologij 
zagotovila, da bodo konkuren čni pogoji za podjetja enaki in stroški čim nižji, zlasti za MSP. 
Ukrepi:  
(1) Na podlagi dialoga z zainteresiranimi st ranmi bo Komisija pripravila smernice 
dobre prakse in/ali kodekse ravnanja za  olajšanje dostopa potrošnikov do 
preglednih in zanesljivih informacij, da bodo lažje primerjali cene, kakovost in 
                                                                 
14 Raziskava potrošniškega trga o delovanju e-trgovine,  spletnega trga in prodajnih tehnik pri prodaji 
blaga na drobno ( Consumer market study on the functioning  of e-commerce and internet market and 
selling techniques in the retail of goods ), CIVIC Consulting, 2011: 
http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/market_studies/e_commerce_study_en.htm   
15  https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights 
 
9 
 trajnost blaga in storitev.  
(2) Komisija bo predlagala evropske metodologije za merjenje in sporo čanje 
skupnega okoljskega vpliva proizvodov in organizacij.  
 3.2 Dostop do bolj konkuren čnih maloprodajnih storitev 
Dostopnost do maloprodajnih storitev se je v zadnjih letih precej pove čala v smislu lokacije in 
razpoložljivosti. Razvoj e-tr govine je postal sestavni del poslovnih modelov trgovcev na 
drobno, s čimer se je pove čal obseg proizvodov/storitev, ki so na voljo, in olajšala primerjava 
cen. Vseeno pa ostajajo številna vprašanja, ki jih je treba obravnavati za pospešitev 
konkurence pri maloprodajnih storitvah. 
Potreba po odpravi obstoje čih ovir za ustanavljanje podjetij in  bolj na splošno po krepitvi 
konkurence v maloprodajnem sektorju je bila eno od glavnih priporo čil za posamezne države 
iz Evropskega semestra 2012, katerega cilj je bil v Evropi zagotoviti ve čjo rast in ve č 
delovnih mest. Uvedba ukrepov za spodbujan je konkurence, zlasti ti stih, povezanih z e-
trgovino, bi pomagala okrepiti en otni trg, zlasti za mala in sr ednja podjetja. Poleg tega bi po 
nekaterih nedavnih ocenah16 ekonomski u činek Direktive o stor itvah lahko privedel do 
povečanja BDP EU v višini do 2,6 %, če bi se direktiva v celoti izvajala. Glede na to, da 
maloprodajni in veleprodaj ni sektor predstavljata četrtino dodane vrednos ti vseh sektorjev, ki 
jih zajema Direktiva o storitvah, bi moral biti u činek odprave preostalih ovir v teh sektorjih 
znaten. 
 3.2.1 Trgovsko podjetje 
Konkurenca med trgovci na drobno se lahko spodbudi z olajšanjem vstopa na trg. Izbira prave 
lokacije za razvoj posamezne trgovine na drobno in pravo časen začetek poslovanja sta 
odločilnega pomena za njeno uspešnos t. Izvedba ni odvisna le od  razpoložljivosti primerne 
nepremičnine, ampak tudi od obstoja pravil in pos topkov glede trgovskega in prostorskega 
načrtovanja, ki ne ovirajo neprimerno konkurence. 
Odgovornost, da se zagotovi uravnotežen in traj nosten teritorialni razvoj, nosijo predvsem 
države članice. Njihovi ukrepi lahko vodijo do omejitev glede lokacije ali obsega 
proizvodov/storitev, ki jih lahko nudijo  trgovci na drobno. Takšne omejitve mo čno vplivajo 
na: (i) teritorialno organizacijo (npr. prometa in prometne infrastrukture); (ii) možnosti, ki jih 
imajo podjetja na voljo za odpiranje in vodenje tr govin; (iii) oblike trgovcev na drobno; in 
(iv) izbiro potrošnikov. Kot priznava Sodiš če Evropske unije, se omejitve glede svobode 
ustanavljanja trgovskih podjetij lahko utemeljijo s pomembnimi razlogi v javnem interesu, kot 
so varstvo okolja, prostorsko na črtovanje in varstvo potr ošnikov, pod pogojem, da so 
primerne in sorazmerne17. 
Zato je na eni strani pomembno zagotoviti sv obodo ustanavljanja in iz ogibanje izkrivljanju 
konkurence, na drugi strani pa  spoštovanje drugih pomembnih ciljev in interesov EU, 
vključenih v splošne politike EU. Obstaja potreb a po uravnoteženem pristopu, ki lahko med 
                                                                 
16 http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/ecp456_en.htm   
17 Sodba Sodiš ča EU C-400/08, Komisija proti Španiji  z dne 24. marca 2011. 
 
10 
 drugim upošteva na črtovanje za trajnostni razvoj, ter itorialno kohezijo ter visoko kakovost 
mestnega in podeželskega življenj a ter zmanjšanje okoljskih vplivov18. 
Direktiva o storitvah, ki se uporablja na tem podro čju, vsebuje tudi številne nedvoumne 
obveznosti za države članice. Ena od teh obveznosti je, da se odpravijo zahteve, prepovedane 
z Direktivo o storitvah, kot so ekonomski pr eizkusi, ki izdajo dovoljenja za opravljanje 
storitvene dejavnosti pogojujej o z dokazom obstoja ekonomske potrebe ali povpraševanja na 
trgu, z oceno morebitnih ali trenutnih ekonomskih u činkov dejavnosti ali z oceno ustreznosti 
dejavnosti glede na cilje ekonomskega na črtovanja, ki jih je dolo čil pristojni organ. V 
Sporočilu o izvajanju Direktive o storitvah19 je Komisija napovedala politiko ni čelne 
tolerance za odpravo preostalih primerov neupoštevanja nedvoumnih obveznosti, kot je 
obveznost odpraviti ekonomske preizkuse, ki se še vedno uporabljajo v nekaterih državah 
članicah kljub temu, da so bili prepoved ani z Direktivo o storitvah. Politika ni čelne tolerance 
pa ne zajema tistih zahtev glede na črtovanja, ki služijo prednostnim  razlogom, ki se nanašajo 
na javni interes20. 
Zato si je ob upoštevanju nekaterih pomembnih ci ljev EU, kot sta terito rialna kohezija in 
varstvo okolja, treba prizadevati za opredelite v in razširjanje dobrih praks trgovskega 
načrtovanja, ki lahko zagotovijo uspešno združevanje konkuren čnega maloprodajnega 
sektorja s poštenim in trajnostnim razvoj em mest, manjših mest in podeželskih obmo čjih po 
vsej Evropski uniji. 
 3.2.2 E-trgovina 
Znatno širjenje e-trgovine je privedlo do okrepljene konkurence med tradicionalnimi trgovci 
na drobno in spletnimi distribucijskimi potmi te r vodi do novih priložnos ti, ki lahko ustvarijo 
velike možnosti za rast. Vendar e-trgovina trenut no predstavlja le 5 % skupne prodaje EU na 
drobno21 in le 10 % državljanov EU je kupova lo prek spleta v drugi državi članici, medtem ko 
jih je 39 % kupovalo prek spleta v svoji državi članici22. Te številke kažejo velik še 
neizrabljen potencial digitaln ega gospodarstva. Prilagajanje tem novim razmeram z razvojem 
večkanalnih strategij bi ut rlo pot MSP, da bi izkoristila pot encial za rast v zvezi s spletnim 
kanalom. Dejansko MSP, ki znatno uporabljajo spletne tehnologije, rastejo in izvažajo 
dvakrat toliko kot druga podjet ja. Ustvarijo tudi dvakrat ve č delovnih mest23. Na primer 97 % 
„komercialnih prodajalcev“ eBay, vklju čno s 94 % najmanjših 10 % „komercialnih 
prodajalcev“, prodaja blago v tujini24. To dokazuje, da lahko MSP z omejenimi naložbami 
uporabljajo spletno platformo za dostop do tu jih trgov in razvoj potencialno pomembne 
čezmejne dejavnosti. V tem spreminjajo čem okolju bo Komisija tesno spremljala razvoj 
                                                                 
18 Za ocenjevanje primernosti okoljskih ukrepov bodo uporabljena razli čna orodja, vklju čno z Direktivo o 
strateški okoljski presoji (Direktiva 2001/42/ES). Poleg tega je za konkretne projekte, kot je gradnja 
nakupovalnih središ č in parkiriš č, treba izvesti „pregledovanje“ v skladu s členom 4(2) Direktive o 
presoji vplivov na okolje (Direktiva 2011/92/EU), na podlagi katerega bo sprejeta odlo čitev, ali je 
potreben celoten postopek presoje vpliva na okolje.  
19 COM(2012) 261 final. 
20 Delovni dokument služb Komisije k Sporo čilu o izvajanju Direktive o storitvah, SWD(2012) 148 final z 
dne 8. junija 2012. 
21 Vir: Eurostat, uporaba IKT in e-trgovanja v podjetjih, 2011. 
22 Vir: Eurostat, uporaba IKT v gospodinjstvih in pri posameznikih, 2011. 
23 Spletne zadeve, znaten u činek spleta na rast, delovna mesta in blaginjo ( Internet Matters, the net's 
sweeping impact on growth, jobs, and prosperity ), McKinsey Global institute, maj 2011. 
24 Vir: Študija eBay, „Omogo čanje trgovcem, da vstopajo in rastejo na globalni ravni“ ( Enabling traders 
to enter and grow on the global stage ), junij 2012. 
 
11 
 dogodkov na maloprodajnih trgih na spletu ali zunaj spleta, preu čila njihove ustrezne vloge v 
sodobni trgovini na drobno in oblikovala svoj e možne ukrepe, da se pozitivno odzove na to 
dinamiko. 
V tem okviru je pomembno zagotoviti, da novi za konodajni predlogi ne škodijo tradicionalni 
trgovini na drobno ali e-trgovini, zlasti kar zadeva čezmejno prodajo. Zato je pri na črtovanju 
vsakega novega zakonodajnega predloga potrebe n skrben premislek. Komisija bo proaktivno 
preučila ta vprašanja pri pripravljalnem  delu za vse takšne nove predloge. 
Ukrepi : 
(3) Države članice morajo odpraviti vse preostale primere neskladnosti z 
nedvoumnimi obveznostmi v okviru Direkt ive o storitvah, in sicer v zvezi z 
dostopom do maloprodajnih dejavnosti in izvrševanjem teh dejavnosti, vklju čno z 
odpravo preverjanja ekonomskih potreb v smislu člena 14(5) Direktive o storitvah. 
Komisija bo pri postopkih za ugot avljanje kršitev upor abila politiko ni čelne 
tolerance, kadar je to primerno.  
(4) Komisija bo: 
a) začela preverjanje uspešnosti v malopr odajnem sektorju, da bi raziskala, 
kako pristojni organi v prak si uporabljajo pravila in na črte poslovnega in 
prostorskega na črtovanja, če želi potencialni ponudnik storitev odpreti 
majhno, srednje veliko ali ve liko trgovino na drobno; 
b) z izmenjavo najboljših praks zagotovila ve č jasnosti glede ustreznega 
ravnovesja med svobodo ustanavlj anja, prostorskim/poslovnim 
načrtovanjem ter okoljsko in socialno zaš čito. 
 3.3 Razvoj bolj uravnotežene oskrbne veri ge z živili in neživili med podjetji 
Nepoštene trgovinske prakse so prakse in pogoji, ki zelo odstopajo  od dobrega poslovnega 
ravnanja in so v nasprotju z dobro vero in  poštenim ravnanjem v odnosih med podjetji. 
Maloprodajna oskrbna veriga z ži vili in neživili med podjetji je  veriga transakcij med podjetji 
ali med podjetji in javnimi organi, ki vodi k dostavi blaga, namenjenega predvsem splošni 
javnosti za osebno ali gospodinj sko porabo ali uporabo. Sestavljen a je iz številnih subjektov 
(proizvajalcev/predelovalcev/distributerjev). Dobro delovanje oskrbn e verige z živili n 
neživili med podjetji je klju čnega pomena za dosego maksimal nega ekonomskega potenciala 
teh podsektorjev. Nepoštene trgovinske prakse obi čajno uporablja mo čnejša stranka, kadar 
obstaja neravnotežje mo či v odnosu do šibkejše stranke. 
Poštenost v odnosih med podjetji zagotavlja prav ilno delovanje oskrbne verige z živili in 
neživili med podjetji. Trdi se, da lahko nepošte ne trgovinske prakse negativno vplivajo na 
zmogljivost podjetij, zlasti MSP, za naložbe in inovacije. Primer nepoštenih trgovinskih praks 
bi bil lahko primer praks, ki omogo čajo trgovcem na drobno, da prenesejo nazaj na 
dobavitelje del tveganja, vklju čenega v trgovino na drobno. To se lahko uporabi v primeru 
slabe prodaje, prodajnih popustov, inventur ob koncu sezone itd. Nadaljnji primer nepoštenih 
praks bi bil lahko primer, kjer omejitve terito rialne oskrbe, ki so jih uvedli nekateri 
večnacionalni dobavitelji, trgovcem na drobno prepre čujejo dobavljanje identi čnega blaga 
čezmejno z osrednje lokacije, od koder bi ga bilo mogo če distribuirati v druge države članice. 
 
12 
 Take omejitve segmentirajo trg in lahko prived ejo do znatnih razlik v veleprodajnih cenah 
med državami. Razrešitev teh vprašanj bi zmanjšala te razlike in trgovcem na drobno 
pomagala, da bi koristi enotnega trga prenesli na potrošnike. 
Obstajajo razli čni pristopi za odpravo nepoštenih trgovi nskih praks na nacionalni ravni. Pri 
obravnavanju nepoštenih trgovinskih praks se n acionalna (regulativna ali samoregulativna) 
pravila po državah članicah obi čajno razlikujejo. V državah članicah, kjer ne obstajajo nobeni 
posebni okviri glede nepošten ih trgovskih praks, je obi čajna razlaga, da je splošna zakonodaja 
o konkurenci dovolj u činkovita za obravnavanje vprašanja ali da obstaja dolo čena 
nenaklonjenost poseganju v pogodbeno svobodo strank, zlasti če ni prišlo do kršitev pravil o 
konkurenci. 
V živilskem sektorju je delo foruma na visoki ravni za izbo ljšanje delovanja oskrbne verige z 
živili odražalo usklajeno prizadevanje zainter esiranih strani, da se doseže samoregulativna 
rešitev za ta problem. Platforma strokovnj akov o pogodbenih praksah med podjetji je 
zagotovila niz na čel poštenih praks v vertikalnih odnosih v oskrbni verigi z živili, ki jih je 
podpisalo enajst organizacij, ki zastopajo razli čne interese po vsej evropski oskrbni verigi z 
živili25, poleg tega pa se je ukvarjala tudi z meha nizmom izvrševanja. Predlagani okvir kljub 
skupnim prizadevanjem ni dobil podpore predstavni kov v celotni oskrbni verigi in ni uspel 
opredeliti u činkovitih pravnih sredstev v primer u neupoštevanja. Trenutno potekajo 
prizadevanja, da bi bil s tem sektorsko specifi čnim pristopom dosežen kompromis in 
Komisija bo še naprej spremljala specifi čni razvoj v oskrbni verigi z živili. 
Za zagotovitev, da bo mogo če najti u činkovite rešitve, je treba vprašanje nepoštenih 
trgovinskih praks pri razmerjih v oskrbni veri gi med podjetji obravnavati s širšega vidika. 
Razvoj v sektorju trgovine na drobno, zlasti „m ešanih“ oblik, pomeni, da se nepoštene 
trgovinske prakse lahko pojavijo v drugih sektor jih oskrbne verige z živili in neživili med 
podjetji.  
 3.3.1 Odpravljanje nepoštenih trgovinskih praks 
Kot del tega akcijskega na črta Komisija isto časno sprejema zeleno knjigo o nepoštenih 
trgovinskih praksah v oskrbni ve rigi z živili in neživili med podjetji. Zelena knjiga bo za čela 
posvetovanje o tej temi, rezultati tega posvetovanja pa se pri čakujejo pozno spomladi leta 
2013. Na podlagi rezultatov posve tovanja bo Komisija prou čila ustrezne naslednje korake v 
letu 2013. 
Ukrep:  
(5) Komisija bo sprejela zeleno knjigo o skupnih zna čilnostih nepoštenih trgovinskih 
praks v oskrbni verigi z živili  in neživili med podjetji ter za čela posvetovanje, 
rezultati katerega bodo na voljo pozno spomladi leta 2013. Rezultati bodo 
vključeni v oceno u činka razli čnih možnosti, ki so bile opredeljene za 
obravnavanje tega vprašanja na ravni EU.  
                                                                 
25 AIM, CEJA, CELCAA, CLITRAVI, Copa-C ogeca, ERRT, EuroCo mmerce, EuroCoop, 
FoodDrinkEurope, UEAPME in UGAL. 
 
13 
  3.4 Razvoj bolj trajnostne ma loprodajne oskrbne verige  
Optimizacija okoljske u činkovitosti maloprodajnega in vele prodajnega sektorja EU (npr. z 
zmanjšanjem odpadkov, povezanih s hrano, in ne potrebne embalaže ter s spodbujanjem 
trajnostne nabave) bi lahko pr ivedla do povišanja življenjskeg a standarda in izboljšanja 
kakovosti življenja v EU, hkrati pa omogo čila varčevanje z viri in podprla inovativna MSP, ki 
spodbujajo okolju prijazne dejavnosti. 
 3.4.1 Bolj trajnostna proizvodnja in potrošnja 
Trgovci na drobno imajo klju čen položaj za spo dbujanje bolj trajnostnih vzorcev potrošnje, ne 
samo s svojim vsakodnevnim stikom z milijoni evropskih potrošnikov, ampak tudi s svojimi 
ukrepi in partnerstvi z dobavitelji. Rezultati raziskav26 kažejo klju čni pomen dejstva, da si 
trgovci na drobno prizadevajo ponuditi vrste pr oizvodov, ki so bolj trajnostni in okolju 
prijazni, ter tako za prehod na oko lju prijaznejše oskrbne verige27. Nekateri trgovci na drobno 
so že razvili takšne strategije in jih uspe šno izvedli kot del svojih vsakodnevnih poslovnih 
praks. 
Trgovci na drobno igrajo pomembno vlogo pri us merjanju potrošnikov k bolj trajnostnim 
izbiram in odpravi zmede, ki jo ustvarjajo številni okoljski znaki in zahtevki, s spodbujanjem 
jasnih in primerljivih okoljskih odtisov proizvodov28 in ozaveš čenosti o okoljskem znaku na 
ravni EU. 
Drugo klju čno vprašanje je var čevanje z energijo. Potencial trgovcev na drobno v živilski 
industriji za izboljš anje energetske u činkovitosti je še posebej velik. Najpomembnejši ukrepi 
bi zajemali vitrine in ponovno uporabo odpadne topl ote, ki nastane pri hlajenju, za ogrevanje 
prostorov ter uporabo naravnih hladilnih sredstev29. 
 3.4.2 Zmanjšanje živilskih odpadkov 
Ozaveščanje in pomo č potrošnikom pri boju proti živilskim odpadkom sta klju čnega pomena 
za doseganje trajnostnih vzorcev potrošniških izbir. Takšni odpadki izvirajo predvsem iz: (i) 
neučinkovitosti oskrbne verige; (ii) neu činkovitosti upravljanja zalog; (iii) tržnih strategij; in 
(iv) tržnih standardov (zavrnitev  proizvoda zaradi embalaže, pri čemer nista prizadeti niti 
kakovost hrane niti varnost). Komisija za rešite v tega nujnega vprašanja ocenjuje, kako na 
najboljši na čin omejiti živilske odpadke v celotni oskrbni verigi z živili, da bi se dosegel cilj 
                                                                 
26 Npr. EU EMAS sektorski referen čni dokument o najboljših praksah okoljskega upravljanja (BEMP) v 
trgovini na drobno. 
27 JRC/IPTS pilotni referen čni dokument o najboljših praksah okoljskega upravljanja v trgovini na drobno 
(2011), http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf  in JRC/IPTS 
(Styles et al), okoljsko izboljšanje oskrbnih verig proizvodov: pregled uspešnosti evropski trgovcev na 
drobno, virov, ohranjanja in recikliranja 65 (2012) 57–78 ter okoljsko izboljšanje oskrbnih verig 
proizvodov: predlagane tehnike najboljših praks, kvantitativni k azalci in merila odli čnosti za trgovce na 
drobno, Journal of environmental management 110 (2012) 135–150. 
28  Kot je napovedano v Aktu za enotni trg, bo Komisija leta 2013 sprejela Sporo čilo o enotnem trgu za 
ekološke proizvode, vklju čno z usklajenimi merili in metodologijami za okoljski odtis za dolo čene 
kategorije proizvodov. 
29 Glej JRC/IPTS pilotni referen čni dokument o najboljših praksah okoljskega upravljanja v trgovini na 
drobno za opis tehnik za raziskovan je znatnega potenciala za var čevanje z energijo v maloprodajnem 
sektorju. 
 
14 
 zmanjšanja užitnih živilskih odpa dkov za 50 % do leta 2020 v skladu s časovnim okvirom za 
Evropo, gospodarno z viri. 
Vloga trgovcev na drobno kot posrednikov je klju čnega pomena za zmanjšanje živilskih 
odpadkov. Forum trgovcev na drobno o trajnosti30 je platforma ve č zainteresiranih strani, ki je 
bila vzpostavljena, da bi se izmenjale najbo ljše prakse za trajnostni razvoj v maloprodajnem 
sektorju EU ter opredelile priložnosti in ovi re, ki bi lahko spodbujale ali ovirale doseganje 
trajnostne potrošnje in proizvodnje. Us tanovljen je bil na podlagi akcijskega na črta za 
trajnostno potrošnjo in proizvodnj o ter trajnostno industrijsko politiko31 in s skupnimi 
prostovoljnimi ukrepi že rešuje klju čna okoljska vprašanja, vklju čno z živilskimi odpadki32. 
Ukrepi:  
(6) V okviru obstoje čih platform EU bo Komisija podprla trgovce na drobno pri 
izvajanju ukrepov za zmanjšanje živilskih odpadkov, ne da bi b ila pri tem ogrožena 
varnost hrane (ozaveš čanje, obveš čanje, olajšanje prerazporeditve v banke hrane 
itd.) – npr. s sporazumom trgovcev na drobno o odpadkih –, in si prizadevala za 
razvoj dolgoro čne politike na podro čju živilskih odpadkov, kar vklju čuje sprejetje 
sporočila o trajnostni preskr bi s hrano leta 2013.  
(7) V dialogu z zainteresiranimi  stranmi bo Komisija dolo čila najboljše prakse, da bi 
postale oskrbne verige bolj ok olju prijazne in trajnostne ter bi se poraba energije v 
trgovinah na drobno čim bolj zmanjšala. Komisija bo trgovce na drobno v okviru 
obstoječih forumov spodbujala, da uporab ljajo te najboljše prakse.  
 3.5 Razvoj bolj inovativnih rešitev 
Inovativnost je eden najbolj bistvenih dejavnikov za zagotavlja nje gospodarske rasti. Trgovci 
na drobno so mo čno gonilo inovacij. Skrbno spremljajo  potrošniške trende, ki jih tudi 
pomagajo oblikovati, in to informacijo posredujejo dobaviteljem.  Delujejo kot „ pospeševalci 
inovacij “, ki hitro sprejmejo in uporabljajo nove te hnologije v vsej oskrbni  verigi. Trgovci na 
drobno zgodaj sprejmejo nove te hnologije ter tako prispeva jo k inovacijam in dodani 
vrednosti v celotni malopr odajni verigi. V logisti čnem sektorju npr. inteligentna skladiš ča 
trgovcev na drobno omogo čajo premikanje težkih bremen brez napora in hitreje, kot bi bilo 
lahko to storjeno ro čno, kar pomeni ve čjo učinkovitost in zmanjšanje tveganj nesre č pri delu, 
hkrati pa ve čjo produktivnost. Nekateri trgovci na drobno  so tudi razvili za to namenjene 
objekte, ki omogo čajo prevzem in dostavo blaga, naro čenega prek spleta, ter tako prispevajo k 
bolj trajnostni oskrbni verigi. 
                                                                 
30 http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/index_en.htm   
31 Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij „o trajnostni potrošnji in proizvodnji ter akcijskem na črtu za trajnostno industrijsko 
politiko“ , COM(2008) 397 final z dne 16. julija 2008. 
32  Sporazum med trgovci na drobno o odpadkih 
(http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/event_2012/pdf/retail-agreement-on-waste.pdf) je 
oktobra leta 2012 na letnem dogodku foruma trgovcev na drobno podpisalo 19 maloprodajnih podjetij 
in združenj, ki so se zavezala,  da bodo do sredine leta 2014 izvedla vsaj dve pobudi za ve čjo 
ozaveščenost o zmanjševanju odpadkov 
 
15 
 Vendar se veliko trgovcev na drobno v EU ni dovolj hitro moderniziralo, da bi izkoristili 
celotni potencial novih tehnologij. Delni razlog za to so lahko specifi čne lastnosti 
maloprodajnih storitev (npr. da se la hko kopirajo, so po meri uporabnika, pogosto 
netehnološke in storitveno naravnane).  V mednarodnem okviru pa je mogo če videti, da je 
večina akterjev v ZDA vseeno veliko vlož ila v inovacije v tr govini na drobno. 
Zato bi bilo treba sprejeti ustrezne mehanizme za boljšo vklju čenost trgovcev na drobno v 
vodilno pobudo Unija inovacij, ki zagotavlja ce lovito strategijo i novacij od raziskav do 
trgovine na drobno33. Treba bi bilo preu čiti inovativne tehnološke reš itve, da bi se pomagala 
odpraviti razdrobljenost trgov zaradi razli čnih regulativnih režimov med državami članicami 
ter da bi se zmanjšali obremenjujo či predpisi, ki tudi veliko  stanejo. Ravni produktivnosti v 
maloprodajnem sektorju bi se pove čale tudi, če bi rezultati in ideje iz raziskav zaradi boljše 
vključenosti trgovcev na drobno v ta proces hitreje prišli na trg. 
Zagotavljanje enakih konkuren čnih pogojev za subjekte na podro čju inovacij bi lahko 
spodbudilo tesnejšo integracijo enotnega tr ga ter hkrati spodbudilo najboljše prakse 
inovatorjev MSP. Ve čina MSP ima veliko zmogljivost za i novacije, ne glede na to, ali so 
mlada visokotehnološka podjetja ali tradicionaln a obrtniška podjetja ali so dejavna predvsem 
na lokalnih trgih ali pa imajo kup ce povsod po svetu. Samo leta 2008 je ve č kot četrtina 
(27 %) MSP, ki izvajajo inovativne dejavnos ti v EU, uvedla na trg nove ali izboljšane 
proizvode34. 
V maloprodajnem sektorju MSP opravljaj o zelo pomembno vlogo pri zagotavljanju 
razpoložljivosti (kar zadeva prostor, čas in obseg) proizvodov in stor itev za potrošnike. Ker je 
trgovina na drobno sektor po meri potrošnikov,  poglobljeno poznavanje trga s strani MSP 
omogoča, da hitro ugotovijo, kj e lahko nove tehnologije  pomagajo zadovoljiti povpraševanje 
potrošnikov. Poleg tega lahko zaradi svoje or ganizacijske prožnosti MSP enostavno razvijejo 
nove proizvode in storitve ali spremenijo že obstoje če, da bi kar najbolje zadovoljila potrebe 
potrošnikov. 
 3.5.1 Ozna čevanje proizvodov  
Različne zahteve glede obveznega ozna čevanja lahko ovirajo gospodarske subjekte pri 
svobodni nabavi po vsej EU, ko iš čejo ugodnejšo ceno. Obstoje ča regulativna ureditev EU o 
označevanju živil35 usklajuje obvezne informacije o živilih. Omogo ča pa tudi uvedbo 
dodatnih zahtev za obvezno ozna čevanje na nacionalni ravni, če obstajajo dolo čeni posebni 
razlogi. Čeprav so pravila, ki se uporabljajo v državah članicah, podobna, tako v nekaterih 
primerih trženje proizvodov zahteva oceno skladnosti po posameznih državah. Pravna 
zapletenost, ki izhaja iz tega, lahko ovira čezmejno nabavo in otežuje izkoriš čanje ekonomij 
obsega. 
                                                                 
33 Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij „ Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij “, COM(2010) 546 final z dne 6. 
oktobra 2010. 
34 Poro čilo o konkuren čnosti v okviru Unije inovacij (2011): http://ec.europa.eu/research/innovation-
union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011   
35 Direktiva 2000/13/ES usklajuje splošne dolo čbe o ozna čevanju živil; 13. d ecembra 2014 jo bo 
nadomestila Uredba 1169/2011. 
 
16 
 Večja preglednost na tem podro čju bi prinesla koristi vsem zai nteresiranim stranem. Izvedla 
se bo študija izvedljivosti za pilotno zbir ko podatkov, ki bo združila zahteve glede 
označevanja v živilskem sektorju na ravni EU in  nacionalni ravni, da bi bile informacije o 
pravilih ozna čevanja dostopne vsem. Lahko se raziš čejo inovativne tehnol oške rešitve (npr. 
uporaba čitalnikov črtnih kod v trgovinah, da se namesto tradicionalnih ozna čb tako 
zagotovijo zahtevane informacije), ki bi lahko zagotovile u činkovite rešitve po meri 
potrošnika. 
 3.5.2 Elektronska pla čila 
Glede na nedavno študijo, ki jo je  objavila Evropska centralna banka36, so stroški 
zagotavljanja pla čilnih storitev na drobno za družbo precejšnji. Za leto 2009 v povpre čju 
znašajo 1 % BDP ali približno 130 milijard EUR.  Približno polovico teh družbenih stroškov 
povzročijo banke in pla čilne infrastrukture, medtem ko 46 % teh stroškov nosijo trgovci na 
drobno. Družbeni stroški ne vklju čujejo stroškov, pla čanih drugim tržnim subjektom v verigi 
transakcij pla čilnih storitev. Če se vklju čijo taki stroški, so  skupni stroški pla čil za trgovce na 
drobno celo višji od tistih za banke in infrastrukture. Pla čila namre č predstavljajo velik del 
stroškov poslovanja za trgovce EU. 
Elektronska pla čila zagotavljajo pomembne priložnosti na tem podro čju. Trg za pla čila na 
drobno je dinami čen in se je zelo razvil s pojavom e-trgovine. Medtem ko so banke in 
kartične sheme še vedno prevladujo če pri plačilih na drobno, so se pojavili drugi na čini 
plačila z velikim potencialom za prihodnjo rast, kot so pla čila brez kartic, in sicer prek spleta 
in mobilnih telefonov zaradi naraš čajočega tržnega deleža pametnih telefonov37. 
Z zeleno knjigo Komisije o karti čnih, spletnih in mobilnih pla čilih38 se želi spodbujati 
integriran evropski  trg na teh podro čjih, ki bi koristil potrošnikom  in trgovcem. Koristi, ki 
izhajajo iz ve čje integracije, vklju čujejo: 
− večjo konkurence med ponudniki pla čilnih storitev in enake konkuren čne pogoje med 
uveljavljenimi ponudniki in novimi akterji; 
− večjo izbiro in preglednost pri pla čilnih storitvah za potrošnike in trgovce; 
− več inovacij na podro čju plačilnih storitev in okrepljeno va rnost, ki podpira razvoj e-
trgovine. 
Z zeleno knjigo in posledi čno posvetovanji z zainteresiranimi  stranmi so bile ugotovljene 
številne morebitne ovire za tržno integracijo karti čnih, spletnih in mobilnih pla čilih. Te 
vključujejo: 
                                                                 
36 „Družbeni in zasebni stroški maloprodajnih pla čilnih instrumentov: evropska perspektiva“ ( The social 
and private costs of retail payment instruments; a European perspective ), priložnostni dokument, ECB, 
št. 137, Frankfurt, september 2012. 
37 Poro čilo delovne skupine o inovacijah pri pla čilih na drobno – Banka za mednarodne poravnave, maj 
2012. 
38 Zelena knjiga „ Na poti k integriranemu evropskemu trgu za karti čna, spletna in mobilna pla čila“, 
COM(2011) 941 final z dne 11. januarja 2011. 
 
17 
 − omejen dostop do trga za nove ponudnike pla čilnih storitev z uporabo kartice ali brez 
nje (npr. dostop do informacij o pla čilnih računih prek tretjih ponudnikov storitev ali 
dostop do sistemov kliringa in  poravnave za nove ponudnike pla čilnih storitev); 
− večstranske medban čne provizije za karti čna plačila, ki so med državami članicami zelo 
različne in verjetno previsoke. Take  provizije predstavljajo gla vni delež provizij, ki jih 
morajo pla čati trgovci, ker od kupcev sprejmejo pla čila s kartico; 
− ovire, ki prepre čujejo trgovcem, da bi izkoristili ugodnosti čezmejnih ali centraliziranih 
kartičnih plačil; 
− vrzeli v standardizaciji in interope rabilnosti za zagotavljanje karti čnih, spletnih in 
mobilnih pla čil, zaradi katerih trgovci nimajo spodbud, da bi invest irali v potrebno 
infrastrukturo, kot so pla čilni terminali; 
Nekateri ukrepi, ki obravnavajo ta vprašanja , bi se lahko uvedli z revizijo Direktive o 
plačilnih storitvah39 in uvedbo okrepljenega modela upravljanja za pla čila na drobno v EU. 
Komisija je v svojem sporo čilu o aktu za enotni trg II40 napovedala tudi zakonodajni predlog 
o večstranski medban čni proviziji. 
Ukrepi:  
(8) Komisija bo leta 2013 za čela pobudo za inovacije v tr govini na drobno, pri kateri 
bo s pomo čjo strokovnjakov na visoki ravni prou čila, kako zagotoviti, da bo lahko 
maloprodajni sektor prispeval k i novativnim proizvodom, storitvam in 
tehnologijam ter imel korist i od njih. Na podlagi tega bo Komisija oblikovala 
konkretne ukrepe, ki se bodo osredoto čali na spodbujanje konkuren čnosti v 
trgovini na drobno, kot so hitrejša uvedba na trg rezultatov ra ziskav, povezovanje 
e-trgovine in fizi čnih okolij, novi na čini obveščanja potrošnikov o proizvodih ter 
razvoj inovacijam prijaznih predpisov in standardov itd.  
(9) Komisija bo preu čila izvedljivost oblik ovanja posebne zbirke podatkov, ki bi 
vsebovala vsa pravila za ozna čevanje živil na ravni EU in nacionalni ravni, ter 
zagotovila preprost na čin za opredelitev zahtev glede ozna čevanja za posamezen 
proizvod. 
(10) Komisija bo sprejela ukrepe za zagotavljanje boljše tržne integracije karti čnih, 
spletnih in mobilnih pla čil z: 
a) revizijo Direktive o pla čilnih storitvah; 
b)  okrepljenim modelom upravljanja za pla čilne storitve na drobno; ter  
c) zakonodajnim predlogom o ve čstranskih medban čnih provizijah za 
                                                                 
39 Direktiva 2007/64/ES z dne 13. novembra 2007 o pla čilnih storitvah na notranjem trgu in o 
spremembah direktiv 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES in 2006/48/ES ter o razveljavitvi Direktive 
97/5/ES (UL L 319, 5.12.2007, str. 1). 
40 Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij „ Akt za enotni trg II – skupaj za novo rast  “, COM(2012) 573 final z dne 3. oktobra 2012. 
 
18 
 plačilne kartice.  
 3.6 Ustvarjanje boljšega delovnega okolja 
Prilagodljivost trga dela je zelo pomembna za omogo čanje maloprodajnemu sektorju, da 
zagotovi dostop do delovnih mest za mlade, nekva lificirane in/ali sezo nske delavce (32 % 
vseh zaposlenih v trgovini na dr obno je nekvalificiranih ali ni zkokvalificiranih v primerjavi s 
povprečjem v celotni delovni sili, ki znaša 27 %). Maloprodajne storitve služijo pogosto kot 
izhodišče za tiste, ki vstopajo ali ponovno vstopajo  na trg dela (15 % vseh delavcev v 
maloprodajnem sektorju je mlajši h od 24 let v primerjavi s povpre čjem, ki znaša 9 %; 30 % 
zaposlenih v maloprodajnem sektor ju dela s skrajšanim delovnim časom v primerjavi s 
povprečjem, ki znaša 20 %)41. 
Glede na veliko število delavcev, zaposlenih v se ktorju trgovine na dr obno, bi moral sektor v 
celoti izkoristiti lažjo mobilnos t delavcev, tako da je mogo če uporabiti znanje in spretnosti 
zaposlenih tam, kjer so najbolj potrebni. To je bistveno za čim večji prispevek sektorja k rasti 
v EU. Predlagani ukrepi bodo pripomogli k boljši upor abi razpoložljivih sp retnosti, zlasti za 
MSP, saj je v tem sektorju velik delež samozaposlenih. 
 3.6.1 Neusklajenost znanj in spretnosti s potrebami 
Obstoječa neskladja med znanji in spretnostmi de lovne sile ter potrebami maloprodajnega 
sektorja predstavljajo znatne izzive za optimalno delovanje sekt orja. Da bi se ta 
pomanjkljivost odpravila, morata imeti sedanja in  prihodnja delovna sila prave spretnosti in 
znanja, kar bo zahtevalo natan čno predhodno analizo potreb po znanju in spretnostih. 
Opredelitev potreb po znanjih in spretnostih te r neusklajenosti je posebej pomembna, da se 
izboljša zaposljivost mladih, ki vstopajo na trg dela, dolgotrajno brezposelnih, starejših 
delavcev, priseljencev in invalidov. Pole g tega bi stalne inovacije in posledi čno povečanje 
stopenj avtomatizacije v maloprodajnem sekt orju od delavcev zahtevali, da pogosto 
posodabljajo svoj niz spre tnosti in znanj, da bi se prilagodili spreminjajo čemu se delu in 
nalogam.  
Za uresni čitev zgoraj navedenih ciljev ne bodo zados tovale samo javne naložbe. Treba bo 
deliti odgovornost za naložbe v znan je in spretnosti, maloprodajni sektor pa mora imeti ve čjo 
vlogo poleg vlad, posameznikov in izobraževal nega sektorja. Zmanjšanje naložb v 
izobraževanje in usposabljanje tudi v sedan jih razmerah, kjer je poudarek na nadzoru 
proračunskih odhodkov, ne bi smelo priti v poštev. Ravno nasprotno, znatne in pametne 
naložbe v razvoj znanj in sp retnosti ne bodo le za gotovile najboljše „vrednosti za vložen 
denar“, ampak bodo tudi pomagale izkoristiti potenc ial ljudi. Da bi se zagotovila ustrezna in 
primerno usposobljena delovna sila, bo treba pove čati prizadevanja za posodobitev sistemov 
izobraževanja in usposabljanja, kot je poudarjeno v Sporo čilu „ Ponovni razmislek o 
                                                                 
41 Strukturne zna čilnosti trgovine in njihov vpliv na cene v obmo čju evra ( Structural features of 
distributive trades and their impa ct on prices in the euro area ), ECB, priložnostni dokument št. 128, 
september 2011. 
 
19 
 izobraževanju “42. Podjetja v maloprodajnem sektorju bi morala imeti pomembno vlogo pri 
oblikovanju novih u čnih načrtov, razvoju programov izobraževanja  in vajeništva in tesnem 
sodelovanju z izobraževalnimi sistemi za opredelitev podro čij, na katera naj se osredoto čijo, 
kot so pove čanje okoljskih znanj in spretnosti za poslenih, ali doseganju boljših odnosov z 
dobavitelji. Krepitev partnerstva med šolami in podjetji, vklju čno z dvojnimi sistemi za 
usposabljanje vajencev, ki ga podpira  evropska koalicija za vajeništva43, in uvedba razli čnih 
oblik pripravništev in štipe ndij, sta lahko koristna za obe st rani: podjetja v maloprodajnem 
sektorju lahko tako zagotovijo, da imajo dostop do dobro usposobljene delovne sile s pravimi 
znanji in spretnostmi, medt em ko lahko šole pritegnejo ve č študentov, če njihovi u čni načrt 
zagotavlja diplomo, ki ima višjo vrednost na trgu dela. Poleg tega so bili na ravni EU nedavno razviti in testirani sektorsko specifi čni instrumenti za podpiranje tesnejših in bolj 
strukturiranih partnerstev med tistimi, ki zagotav ljajo znanja in spretnosti, ter podjetji. Eden 
izmed teh instrumentov, to so koalicije sektorskih spretnosti
44, ki je bil predlagan v okviru 
novega programa Erasmus za vse45, je morda še posebej prim eren za obravnavanje specifi čnih 
potreb maloprodajnega sektorja. Projekti ponovne vklju čitve na trg dela so dober primer, kako 
lahko trgovci na drobno sodelujejo z lokalnimi organi za odpravo dolgotrajne brezposelnosti. 
Neusklajenost spretnosti in znanj s potrebami se zelo razlikuje med se ktorji in po vsej EU, 
prav tako pa tudi njeno trajanje. Da bi zmanjš ali pomanjkanje znanj in spretnosti, s katerimi 
se srečujejo podjetja in iskalci zaposlitve, bi morale vse zainteresirane strani, vklju čno s 
podjetji in socialnimi partnerji v maloprodajnem sektorju, kratkoro čno, srednjero čno in 
dolgoročno sodelovati pri opredelitvi  kvalitativnih in kvantitativnih sektorskih potreb po 
znanjih in spretnostih. 
Začetek delovanja Evropskega sveta za sektorska znanja in spretnosti za trgovinski sektor 
(vključuje maloprodajni in veleprodajni sektor) leta 2012 naj bi v tem sektorju poleg 
nacionalnih svetov za znanja in spretnosti igral klju čno vlogo pri izgradnji sektorskih znanj in 
spretnosti. Delo teh svetov za znanja in spretnosti se bo odraz ilo tudi v nedavno za četi 
evropski panorami znanj in spretnosti46 ter prispevalo k predvidevanju in prepre čevanju vrzeli 
in neskladij, s tem ko bo zainteresiranim stra nem zagotavljalo informacije o razvoju potreb po 
znanju in spretnostih ter zaposlenosti. Boljš e predvidevanje bo podjetjem in posameznikom v 
državah članicah omogo čilo, da sprejemajo odlo čitve in investirajo na podlagi boljših 
informacij. 
 3.6.2 Siva ekonomija 
Neprijavljeno delo je pomembno vprašanj e v maloprodajnem sektorju. Delavci na črno47 so 
izključeni iz obstoje čega zdravstvenega in socialnega zavarovanja. To pomeni velika socialna 
tveganja ter nizke pri hodke in socialno zaš čito za te delavce. Poleg te ga obstoj sive ekonomije 
                                                                 
42  Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij „ Ponovni razmislek o izobraževanju: naložbe v spretnosti za boljše socialno-ekonomske 
rezultate “, COM(2012) 669 final z dne 20. novembra 2012. 
43  Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij „ Za zaposlovanje mladih “, COM(2012) 727 final z dne 5. decembra 2012. 
44  http://ec.europa.eu/education/news/20120425_en.htm 
45  Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij „ERASMUS ZA VSE: Program EU za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport “, 
COM(2011) 787 final z dne 23. novembra 2011. 
46  http://euskillspanorama.ec.europa.eu/ 
47 Dejavnosti in prihodek, ki v celoti ali delno niso zajeti v vladnih predpisih in obdav čenju. 
 
20 
 vodi do izgube prora čunskih prihodkov zaradi nižjih pla čanih davkov in prispevkov za 
socialno varnost. Zato to pove čuje davčno breme na registrirano delo in vpliva na 
konkuren čnost držav članic. 
Komisija bo v dialog vklju čila vse zainteresirane st rani, da bi ocenila u činek sive ekonomije 
na delovne pogoje in dolo čila, kako je treba oblikovati pristop EU za boj proti temu 
problemu48. 
Službe Komisije si bodo skupaj prizadevale, da se pri izvajanju vseh ukrepov za boj proti sivi 
ekonomiji upoštevajo posebnosti maloprodajnega sektorja.  
Ukrep:  
(11) Komisija bo okrepila sodelovanje s socialni mi partnerji, da bi ustvarila pogoje, ki 
omogočajo uskladitev znanja in spretnosti s potrebami trga dela v maloprodajnem 
sektorju, zlasti z opredelitvijo in napove dovanjem potreb po znanju in spretnostih 
prek Sveta EU za sektorska znanja in spre tnosti ter z izboljšanj em politik trgovcev 
na drobno glede usposabljanja in prekvalifikacij.  
 3.7 Mednarodna razsežnost 
Mednarodne trgovinske ovire v trgovini na drobno (za ustanavljanje podjetij in za druge 
načine oskrbe, kot so omejitve pri podeljevanju fr anšiz in pri e-trgovini ) predstavljajo velik 
pritisk na gospodarsko rast in ustvarjanje de lovnih mest. Trenutno je 36 milijonov delovnih 
mest v EU neposredno ali posredno odvisnih od trgovine. Dostop do trgov tretjih držav odpira 
pomembne poti za evropske gospodarske subjekte, zlas ti za MSP, ki jim omogo ča, da bolje 
izkoristijo rast teh trgov. Dost op do trgov tretjih držav v malopr odajnem sektorju ima znaten 
potencial za pove čanje rasti gospodarstva EU. Evrops ki trgovci na drobno lahko igrajo 
pomembno vlogo pri pospeševanju izvoza, tako da  dobavljajo proizvode,  proizvedene v EU, 
tretjim državam in utirajo pot za dostop M SP do trgov zunaj EU. Zato se v skladu s tem 
predlaga, da se v tesnem dial ogu z maloprodajnim sektorjem obli kuje strategija EU za odprtje 
mednarodne trgovine in odpravo obstoje čih ovir, zlasti z: 
− boljšim zbiranjem informacij o trgovinskih ov irah tretjih držav v trgovini na drobno, da 
se ustreznim službam Komisije pomaga pri spremljanju izvajanja veljavnih sporazumov 
o prosti trgovini in pripra vi prihodnjih pogajanj, ter 
− izboljšanjem službe za podporo MSP49 in službe za pomo č izvoznikom ter baz podatkov 
o dostopu do trga, da bi se pove čali njuni zadevni podro čji uporabe in da bi se zajele 
storitve.  
                                                                 
48 V delovnem programu Komisije 2013  je navedena ustanovitev „Evropske platforme za boj proti delu na 
črno“. Namen vzpostavitve te platforme je zajeti vsa klju čna področja, na katera vpliva delo na črno, ter 
podpreti u činkovitejši boj proti delu na črno z izboljšanjem sodelovanja, izmenjavo najboljših praks in 
opredelitvijo skupnih na čel. Ta pobuda je bila napovedana v Sporo čilu Komisije Evropskemu 
parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „ K okrevanju s 
številnimi novimi delovnimi mesti“, COM(2012) 173 final z dne 18. aprila 2012 (znano tudi kot 
„sveženj o zaposlovanju“). 
 
 
21 
  4. SKLEPNA  UGOTOVITEV:  STALEN  DIALOG  Z MALOPRODAJNIM  
SEKTORJEM   
Glede na potencial za rast in zaposlovanje, ki ga maloprodajne stor itve lahko prispevajo k 
celotnemu gospodarstvu EU, obstaja potreba po skladni in celostni strategiji, ki bi 
obravnavala ozka grla, ki tr enutno ovirajo celovit razvoj. 
K temu cilju bodo prispevali omogo čanje dostopa do bolj konkuren čnih in trajnostnih 
maloprodajnih storitev, ozaveš čanje potrošnikov, da  imajo na voljo ve č informacij, ko se 
odločajo o proizvodih, ki jih želijo kupiti, raz voj bolj uravnotežene maloprodajne oskrbne 
verige, ki podpira inovati vne rešitve, hitrejše dajanje na tr g rezultatov raziskav in ustvarjanje 
boljšega delovnega okolja v trgovini na drobno. 
Do leta 2014 bi bilo treba izvesti 11 konkretnih ukrepov50 iz tega akcijskega na črta, da bi bil 
dosežen enotni trg v trgovini na dro bno. Bistveno je, da se ta akcijski na črt izvaja skupaj z 
drugimi pobudami, zlasti tistimi, ki se nanašajo  na polno izvajanje Direktive o storitvah, 
akcijski na črt o elektronskem poslovanj u in sedanje pobude na podro čju plačil. 
Komisija bo spremljala razvoj in poro čala o napredku pri izvaja nju tega akcijskega na črta z 
izdajo poro čila leta 2015. To spremljanje se bo izvajalo na podlagi teko čih razprav v 
institucijah EU, z državami članicami in predstavniki maloprodajnega sektorja ter drugimi 
ustreznimi zainteresiranimi stranmi prek skupine za konkuren čnost v trgovini na drobno. 
                                                                                                                                                                                                        
49 Poseben program, ki ga izvaja Komisija za obravnavanje vprašanj in poizvedb trgovcev z izboljšanjem 
ciljnega pristopa k MSP. 
50 Vsi predlagani ukrepi, ki jih je Komisija vklju čila v ta dokument, so skladni in združljivi z veljavnim 
večletnim finan čnim okvirom za obdobje 2007–2013 in novim ve čletnim finan čnim okvirom za 
obdobje 2014–2020.