[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.7.2008

COM(2008) 458 konč.

2008/0153 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP)

(predložila Komisija) {SEC(2008) 2263} {SEC(2008) 2264}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. SPLOšNE PRIPOMBE

Namen Direktive KNPVP[1], sprejete leta 1985, je povečati poslovne in naložbene priložnosti za sektor in vlagatelje z integracijo trga EU za investicijske sklade. Direktiva je ključnega pomena za razvoj evropskih investicijskih skladov. V juniju 2007 so upravljana sredstva KNPVP znašala 6 000 milijard EUR. KNPVP predstavljajo okrog 75 % trga investicijskih skladov v EU. Zaradi močnih vgrajenih varoval za zaščito vlagateljev so postali KNPVP široko priznani tudi preko meja EU.

Kljub temu pozitivnemu razvoju je postalo skozi leta jasno, da Direktiva preveč omejuje in da upravljavcem skladov preprečuje, da bi v polni meri izkoristili svoje razvojne možnosti. S spremembami iz leta 2001 so se naložbene možnosti, ki so na voljo KNPVP, povečale, ozka grla za učinkovitost sektorja pa se niso odpravila. Zamujene so bile pomembne priložnosti. Potencialni prihranki so ocenjeni na več milijard eurov letno.

Leta 2005 je Komisija z zeleno knjigo o investicijskih skladih[2] sprožila javno razpravo o potrebi po ukrepih na ravni EU (in njihovem obsegu). Leto pozneje so bile v beli knjigi o investicijskih skladih[3] med drugimi ukrepi naznanjene ciljno usmerjene prilagoditve Direktive KNPVP.

Ta predlog ima dva cilja. Prvi cilj je kodifikacija zaporednih sprememb Direktive KNPVP od leta 1985. Drugi cilj je, da se ukrepe, ki so naznanjeni v beli knjigi, preoblikuje v konkretne zakonodajne določbe.

2. POSVETOVANJE ZAINTERESIRANIH STRANI

2.1. Posvetovanje zainteresiranih strani

Med celotnim postopkom pregleda okvira KNPVP so se službe Komisije redno posvetovale z zainteresiranimi stranmi. Njihov cilj je bil zbrati mnenja različnih strani, ki so udeležene na trgu skladov (vlagatelji, sektor in javni organi), da bi tako poiskali rešitve za učinkovit odgovor na pomisleke in pričakovanja vseh zainteresiranih strani.

Posvetovanja so potekala po različnih poteh, vključevala pa so dve strokovni skupini, tri javne razprave, dve delavnici o izvlečku prospekta in štiri javna posvetovanja (opis v spodnji tabeli).

Leto | Posvetovanje | Vsebina | Roki | Povratne informacije |

2004 | Poročilo strokovne skupine za upravljanje premoženja | priporočen seznam ukrepov na področju investicijskih skladov | 6.5.–10.9. | objavljene novembra 2004 |

2005 | Zelena knjiga | analiza okvira KNPVP in vprašalnik o možnih rešitvah | 12.7.–15.11. | objavljene 13. 2. 2006 |

2006 | Poročilo strokovne skupine za učinkovitost trga | priporočila o glavnih značilnostih petih predlaganih ukrepov za učinkovitost | 4.7.–20.9. | objavljene 16. 11. 2006 |

2007 | Osnutek za razpravo | morebiten osnutek novih pravnih določb Direktive KNPVP | 22.3.–15.6. | objavljene 7. 9. 2007 |

2.2. Ocena učinka

Leta 2004 je strokovna skupina za upravljanje premoženja ugotovila jasno potrebo po izboljšanju učinkovitosti evropskega trga za investicijske sklade. Poznejše delo je bilo zato osredotočeno na opredelitev področij, kjer so bili potrebni ukrepi na ravni EU, in določitev obsega teh ukrepov. K določitvi prednostnih nalog in pripravi morebitnih rešitev so zelo prispevala obsežna posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi.

Te rešitve so se analizirale na dveh stopnjah. Prva ocena učinka je bila izvedena leta 2006 pred izdajo bele knjige o investicijskih skladih. V njej so bila opredeljena področja, kjer je potrebna sprememba Direktive KNPVP. Druga ocena učinka je nastala med pripravo osnutka zakonodajnega predloga.

V oceni učinka sta analizirani dve vrsti zakonodajnih sprememb: spremembe, ki so namenjene izboljšanju delovanja obstoječih določb (in sicer v povezavi s postopkom priglasitve, potnim listom za družbe za upravljanje in izvlečkom prospekta), ter spremembe, ki so namenjene uvedbi novih svoboščin enotnega trga (z vzpostavitvijo okvira za lažje združevanje skladov in združevanje sredstev). Vodilni načeli te analize sta učinkovitost trga in varstvo vlagateljev. Posebna pozornost je posvečena potrebi po zmanjšanju upravnih bremen.

2.2.1. Potni list za družbe za upravljanje

Komisija se zaveda, da bi evropska industrija s potnim listom za družbe za upravljanje pri poslovanju postala učinkovitejša in prilagodljivejša. Pri pripravi ocene učinka pa so bile poudarjene nekatere težave pri začetku uporabe potnega lista za družbe za upravljanje (možnost, da upravljavec sklada upravlja sklad, ki ima domicil v drugi državi članici). Med intenzivnimi pripravljalnimi dejavnostmi služb Komisije v zvezi s tem se je do sedaj izkazalo:

- Tveganja: nujno je razlikovati med poslovnimi funkcijami in povezanimi pravili, ki so v pristojnosti države članice upravljavca, in tistimi, ki so v pristojnosti države članice sklada. Brez razlikovanja obstaja nevarnost konfliktov v zvezi z upravljanjem, prekrivanja ali vrzeli pri nadzoru, kar bi lahko ogrozilo interese vlagateljev v sklade.

- Izvrševanje : problemi v zvezi z dodeljevanjem odgovornosti različnim nadzornikom bi lahko ovirali učinkovito izvrševanje pravil, zlasti pri čezmejnem upravljanju pogodbenih skladov, ki predstavljajo večino skladov in so v mnogih državah članicah edina vrsta skladov.

- Stroški : zaradi velikega števila postavk poročanja in odgovornosti različnim nadzornikom/subjektom obstaja nevarnost visokih stroškov uskladitve, ki bi lahko presegli pričakovane kapitalske prihranke zaradi uporabe potnega lista.

Zato je treba pridobiti nasvet Evropskega odbora za vrednostne papirje o tem, kako se na najboljši način lotiti vprašanj glede nadzora in obvladovanja tveganj. Evropski odbor za vrednostne papirje bo pozvan, da poda nasvet, na podlagi katerega bo Komisija oblikovala ukrepe, ki bodo omogočili uvedbo potnega lista za družbe za upravljanje pod pogoji, ki ustrezajo visoki ravni zaščite vlagateljev. V zvezi s tem bo Evropski odbor za vrednostne papirje pozvan, da Komisiji do 1. novembra 2008 predloži nasvet glede zgradbe in načel, ki bi lahko zagotovili smernice za morebitne prihodnje spremembe direktive KNPVP, ki bodo morda potrebne za uvedbo potnega lista za družbe za upravljanje KNPVP. Komisija bo na podlagi nasveta odbora pravočasno sestavila ustrezen predlog, tako da ga bo mogoče sprejeti v sedanjem mandatu.

2.2.2. Pričakovane koristi

H gospodarskim prihrankom, ki jih je mogoče pričakovati zaradi predlaganih ukrepov, spadajo statični prihranki stroškov za sektor in vlagatelje ter dinamične koristi, povezane z večjo konkurenco in rastjo produktivnosti. Neposredne letne koristi znašajo več milijard eurov. Z večjo prožnostjo pri organizaciji in vodenju dejavnosti skladov ter poenostavljenimi postopki naj bi nastale nove poslovne priložnosti, poleg tega pa naj bi se tudi povečala konkurenčnost sektorja skladov. Bolj integriran trg investicijskih skladov bo evropskim vlagateljem tudi nudil večjo izbiro bolj uspešnih skladov. Dolgoročno bodo ti pozitivni učinki prispevali k povečanju gospodarske učinkovitosti in konkurenčnosti ter tako pripomogli k uresničevanju ciljev lizbonske strategije v tem pomembnem sektorju.

3. DODATNE INFORMACIJE

3.1. Poenostavitev

Predlog je del tekočega programa Komisije za poenostavitev. Prispeva k izpolnjevanju zaveze Komisije, da bo kodificirala pravni red na področju finančnih storitev[4]. Konkretno imajo predlagane spremembe dva cilja: a) uvedbo novih svoboščin, da bi se izboljšali učinkovitost in integracija notranjega trga KNPVP, ter b) racionalizacijo delovanja sedanjih določb v zvezi s čezmejnim trženjem KNPVP in obveznostmi glede razkritja.

Uskladitev postopka združitve, ki je cilj novih določb, bo občutno zmanjšala upravno breme promotorjev skladov, ki želijo združiti sklade preko meja. Ukinila bo potrebo po izpolnjevanju različnih nizov nacionalnih zahtev in tako pripomogla k občutnemu zmanjšanju zamud in stroškov v zvezi s postopkom združitve. Od tega usklajenega postopka bodo imeli koristi sektor skladov (neposredno) in vlagatelji (posredno). Poleg tega je namen priporočil v zvezi z združitvami skladov in združevanjem sredstev čim večja racionalizacija predlaganega okvira z jasno opredelitvijo odgovornosti sektorja in pristojnih organov.

Kar zadeva spremembe obstoječih določb, spodnja tabela prikazuje povzetek pregleda glavnih učinkov poenostavitve.

Zadeva | Obstoječe obveznosti | Ukrepi za poenostavitev | Pričakovane prednosti in upravičenci |

Postopek priglasitve | KNPVP, ki se želijo tržiti v drugi državi članici, morajo o svojem namenu obvestiti pristojne organe te države članice. Pri tem morajo predložiti določene dokumente. Pristojni organi države članice gostiteljice imajo dva meseca časa, da odobrijo trženje tujega KNPVP na svojem ozemlju. | Uradno obvestilo: usklajena vsebina. Država članica gostiteljica: nima pooblastil, da bi zahtevala dodatne dokumente ali spremembe. Zmanjšanje zamud (trženje takoj po uradnem obvestilu). Enostavnejše zahteve glede prevoda. Elektronski prenos. | Sektor: več poslovnih priložnosti, nižji stroški. Vlagatelji: večja izbira, nižji stroški. Enotni trg: večja integracija in konkurenca. |

Izvleček prospekta | Obveznost, da se vlagatelju zagotovi izvleček prospekta, v katerem so obrazložene značilnosti naložbe, in sicer še pred njegovim vpisom v sklad. | Usklajena vsebina (edina dovoljena sprememba: prevod). Kratek in nezahteven dokument. Pojasnjena odgovornost. Možnost elektronske dostave. | Sektor: nižji stroški. Vlagatelji: večja zaščita, nižji stroški. Enotni trg: večja integracija in konkurenca. |

3.2. Prenovitev in razveljavitev obstoječe zakonodaje

Predlog obsega prenovljeno različico Direktive iz leta 1985 in njenih poznejših sprememb[5]. Pri njegovi pripravi je bila uporabljena tako imenovana „tehnika preoblikovanja“ (Medinstitucionalni sporazum 2002/C 77/01), ki omogoča vsebinske spremembe obstoječe zakonodaje, hkrati pa kodificira druge določbe, ki se po vsebini ne spremenijo. Členi ali deli členov, ki so zastareli, so izbrisani. Vse spremembe so v besedilu jasno označene. Nove in vsebinske spremembe zakonodajnega okvira KNPVP so jasno označene kot take.

Zaradi številnih sprememb Direktive KNPVP iz leta 1985 se je zelo povečala kompleksnost zakonodajnega okvira KNPVP. Sedanji pravni red sestavlja 9 direktiv, ki skupaj obsegajo okrog 100 strani Uradnega lista.

Pravni red KNPVP omogoča lažje uresničevanje svoboščin notranjega trga, vendar jim nalaga več pomembnih obveznosti, zlasti v zvezi z razkritjem podatkov vlagateljem in vrsto naložb, s katerimi se KNPVP lahko ukvarjajo. Pravni red KNPVP nalaga velike obveznosti tudi pristojnim organom držav članic, zlasti v zvezi s postopki izdaje dovoljenj in tekočim nadzorom KNPVP. Zato je ključnega pomena, da se zakonodajni okvir posodablja ter da je lahko dostopen in razumljiv zainteresiranim stranem. Prenovljena Direktiva KNPVP bo pomenila pomemben napredek v tem pogledu.

4. PRAVNA PODLAGA

Predlog temelji na členu 47(2) Pogodbe, ki je pravna podlaga za sprejem ukrepov Skupnosti, katerih cilj je vzpostavitev notranjega trga finančnih storitev. Izbrani instrument je direktiva, saj je najbolj primeren pravni instrument za doseganje ciljev, ki hkrati državam članicam zagotavlja določen manevrski prostor. Predlagane nove določbe ne presegajo tistega, kar je potrebno in sorazmerno za dosego ciljev.

V skladu z Lamfalussyjevim pristopom, ki je bil z Direktivo 2005/1[6] razširjen na Direktivo KNPVP, podeljuje Direktiva Komisiji večja izvedbena pooblastila. Obseg teh izvedbenih pooblastil je opredeljen v vseh ustreznih členih. Uporabljena bodo za nadaljnjo opredelitev načel, določenih v tej direktivi, da bi povečali usklajenost in nadzorno konvergenco.

Pri izvajanju teh izvedbenih pooblastil Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje. Za ukrepe, ki jih bo sprejela Komisija, bosta veljala regulativni postopek in regulativni postopek s pregledom iz členov 5, 5(a)(1) do (4) in 7 Sklepa 1999/468/ES. Pripravljeni bodo na podlagi pooblastil, ki jih Komisija podeli Odboru evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR)[7].

5. OPOMBE K čLENOM

Naslednje opombe podrobno pojasnjujejo vsebinske spremembe, ki jih uvaja prenovljena Direktiva KNPVP. Vsebina naslednjih členov se ne spremeni: 1(1),1(2), 1(3)(a), 1(4) do 1(7), 2(1)(a) do (d), 2(1)(g) do (m), 2(1)(o), 2(1)(p), 2(2) do (7), 3, 5(1), 5(3) do (5), 6 do 15, 16(1) do (4), 16(6), 16(7), 17, 18, 19(2), 19(3)(b), 19(3)(c), 20 do 33, 45(1)(a) do (h), 45(2), 46 do 48, 49(1), 49(2), 50, 51(2) prvi pododstavek, točke (a) do (c), 51(2) drugi pododstavek, 52, 63(2), 65(1), 65(4), 68, 71, 78(1), razen 78(1)(b), 78(2)(a), razen druge alinee, 79, 80, 82, 83(1) , razen 83(1)(b), 83(2), 84 razen 84(b), 97 do 99, 100, 101, 102(1), 102(2), 103(2), 104, 106, 107, 108, 109 ter priloge II, III in IV. Da bi popravili vsebinsko napako v angleški različici Direktive in ob upoštevanju člena 1(3) je treba vse poznejše omembe „unit trusts“ spremeniti v „common funds“. Prav tako je treba popraviti vsebinske napake v latvijski, bolgarski, francoski, španski in italijanski različici Direktive.

5.1. Nova pravila o združitvah

Predlog nudi KNPVP možnost, da dosežejo večje ekonomije obsega s tem, da v Direktivo KNPVP uvedejo pravni okvir za nacionalne in čezmejne združitve. Na podlagi obstoječih nacionalnih pravil in praks, vključno s tistimi, ki jih poznajo države članice z anglosaškim pravnim sistemom (združitev/dogovor), bodo mogoče združitve različnih vrst.

5.1.1. Načelo, izdaja dovoljenja in odobritev (poglavje VI, oddelek 1)

Člen 35 določa temeljno načelo, da imajo vsi KNPVP (in njihovi naložbeni razdelki), ne glede na njihovo pravno obliko, pravico do združitve. Ta novi režim združevanja, vključno z ukrepi za zaščito vlagateljev, bo zajemal čezmejne in nacionalne združitve (nacionalne združitve lahko vplivajo na vlagatelje iz drugih držav članic).

Člen 36 določa načelo predhodnega dovoljenja za združitev (izda se v roku 30 dni) s strani pristojnih organov KNPVP, ki se združuje (subjekt, ki preneha obstajati), preden se o njej obvesti imetnike enot premoženja. Med tem procesom morajo oceniti potencialni vpliv združitve na imetnike enot premoženja KNPVP, ki se združuje, in KNPVP prejemnika. O sprejeti odločitvi je treba obvestiti pristojne organe KNPVP prejemnika. Tako lahko preverijo, ali je zahtevano razkritje vlagateljem KNPVP prejemnika v skladu z Direktivo.

Če združitev vključuje več kot en KNPVP, ki se združuje, in imajo takšni KNPVP domicil v različnih državah članicah, morajo pristojni organi posameznega KNPVP, ki se združuje, združitev odobriti v tesnem medsebojnem sodelovanju.

Člen 37 določa obveznost, da se za vse KNPVP, ki so udeleženi v združitvi, pod enakimi pogoji pripravi osnutek pogojev združitve (vključno z minimalnim nizom obveznih določb).

5.1.2. Nadzor tretjih strani, informacije za imetnike enot premoženja in druge pravice imetnikov enot premoženja (poglavje VI, oddelek 2)

Člen 38 določa, da depozitarja KNPVP, ki se združuje, in KNPVP prejemnika preverita, ali je skupni osnutek pogojev združitve skladen z ustreznimi določbami Direktive in ustanovnimi listinami njunih KNPVP. Vendar ni naloga depozitarjev, da preverita, ali je predlagana združitev v interesu vlagateljev.

Člen 39 določa, da neodvisni revizor potrdi merila za ovrednotenje sredstev in obveznosti skladov, udeleženih v združitvi, in za izračun menjalnega razmerja.

Člen 40 določa, da KNPVP, ki se združuje, svojim imetnikom enot premoženja zagotovi ustrezne in točne informacije o predlagani združitvi, da jim omogoči sprejemanje informiranih odločitev o vplivu predlagane združitve na njihovo naložbo. Če pristojni organi KNPVP, ki se združuje, ugotovijo, da lahko predlagana združitev vpliva na imetnike enot premoženja KNPVP prejemnika, mora tudi KNPVP prejemnik svojim imetnikom enot premoženja zagotoviti primerljive informacije. Ta člen določa tudi temeljna načela razkritja podatkov imetnikom enot premoženja KNPVP, ki se združuje, in KNPVP prejemnika; podrobnosti bodo določene z izvedbenimi ukrepi. Zaradi zaščite vlagateljev je določen jezik, v katerem se zagotovijo podatki vlagateljem iz držav članic, v katerih je KNPVP priglašen za trženje svojih enot premoženja.

Člen 41 potrjuje, da se odobritev s strani imetnikov enot premoženja zahteva le, če jo določa nacionalno pravo. V tem primeru je za odobritev dovolj 75 % glasov imetnikov enot premoženja.

Člen 42 določa pravico imetnikov enot premoženja (tako KNPVP, ki se združuje, kot tudi KNPVP prejemnika), da pred združitvijo brez dodatnih stroškov izplačajo enote premoženja ali delnice, in sicer od trenutka, ko jih je KNPVP obvestil o predlagani združitvi.

5.1.3. Stroški in začetek veljavnosti (poglavje VI, oddelek 3)

Člen 43 zagotavlja varstvo vlagateljev s tem, da določa, da se stroški združitve ne zaračunajo imetnikom enot premoženja KNPVP, ki se združuje, in/ali KNPVP prejemnika. Te stroške poravna upravljavec/promotor sklada.

Člen 44 določa,. da začne združitev veljati, ko so sredstva in/ali obveznosti (odvisno od načina združitve) preneseni in enote premoženja izmenjane. Potrjuje vlogo in odgovornost depozitarjev KNPVP, ki se združuje, in KNPVP prejemnika za dejanski prenos sredstev/obveznosti KNPVP. Vlagatelje in druge tretje strani je treba nato obvestiti, da je prišlo do združitve. Izvršitev združitve se objavi.

5.2. Nova pravila za strukture centralnih in napajalnih KNPVP (poglavje VIII Direktive)

V Direktivo KNPVP se uvede možnost vzpostavitve struktur centralnih in napajalnih KNPVP, kar bo upravljavcem KNPVP odprlo nove poslovne priložnosti. Omogočilo jim bo racionalizacijo in povečanje učinkovitosti njihove naložbene politike.

Za strukture centralnih in napajalnih KNPVP je značilno, da napajalni KNPVP vsa ali skoraj vsa svoja sredstva vložijo v drug KNPVP, centralni KNPVP. Člen 53(1) določa, da mora napajalni KNPVP vložiti v centralni KNPVP vsaj 85 % svojih sredstev. Poleg tega mu prepoveduje, da bi vlagal v več (centralnih) KNPVP. Preostalih 15 % sredstev bi moralo napajalnemu KNPVP omogočiti, da ima dodatna likvidna sredstva. Napajalni KNPVP ne more imeti drugih sredstev, kot so navedena v členu 53(1) in (2).

Centralni KNPVP je KNPVP, v katerega v skladu s členom 53(3) vloži vsaj en napajalni KNPVP. Da bi se izognili nepreglednim piramidnim strukturam, sam centralni KNPVP ne sme biti napajalni KNPVP in ne sme vlagati v napajalni KNPVP.

Člen 54(1) določa, da morajo naložbeno politiko napajalnega KNPVP odobriti pristojni organi matične države članice napajalnega KNPVP. Za odobritev veljajo pogoji iz Poglavja VIII. Dodatnih pogojev ali dokumentov se ne sme zahtevati.

Člen 55 določa, da morata napajalni in centralni KNPVP skleniti pravno zavezujoč sporazum. S tem sporazumom se napajalnemu KNPVP omogoči, da izpolni svoje dolžnosti.

Če imata napajani in centralni KNPVP različna depozitarja[8] ali revizorja, morata ta depozitarja ali revizorja v skladu s členoma 56 in 57 skleniti dogovor o izmenjavi podatkov.

Člen 58 določa, da mora biti v prospektu in v ključnih podatkih za vlagatelje napajalnega KNPVP navedeno, da je KNPVP napajalni sklad določenega centralnega KNPVP, obrazložene pa morajo biti tudi posebnosti te dvoslojne naložbe.

Člen 59 določa zahteve za preoblikovanje obstoječega KNPVP v napajalni KNPVP. Da bi zaščitili imetnike enot premoženja, morajo KNPVP, ki se preoblikujejo, o tem vnaprej obvestiti vse imetnike enot premoženja. Vsi imetniki enot premoženja so upravičeni do brezplačnega ponovnega odkupa ali izplačila enot premoženja napajalnega KNPVP, in sicer v roku 30 dni.

V skladu s členom 60(2) mora napajalni KNPVP delovati v interesu svojih vlagateljev in zato učinkovito nadzoruje centralni KNPVP.

Člen 60(3) ureja retrocesijo in določa, da se, kjer je to primerno, vse vrste provizij, prejete od centralnega KNPVP ali njegove družbe za upravljanje, vplačajo v sredstva napajalnega KNPVP.

Člen 61(2) centralnemu KNPVP preprečuje, da bi napajalnemu KNPVP zaračunal pristojbino za vpis ali izplačilo.

5.3. Nova pravila o ključnih podatkih za vlagatelje

Namen teh novih določb je poenostavitev vsebine in pogojev, pod katerimi se posredujejo podatki potencialnim vlagateljem v KNPVP. Cilj je, da se malim vlagateljem omogoči, da sprejemajo informirane odločitve o naložbah. V ta namen Direktiva prejšnjo obveznost, da se pred sklenitvijo pogodbe vpisnikom brezplačno ponudi izvleček prospekta, nadomešča s konceptom „ključnih podatkov za vlagatelje“. Da bi zmanjšali stroške, je namen novih določb tudi zagotoviti, da se bodo lahko ključni podatki za vlagatelje uporabljali brez sprememb na celotnem notranjem trgu.

5.3.1. Nekatere splošne izboljšave pravil glede razkritja informacij in tržnih komunikacij

Členi 64 do 70 določajo pravila glede podatkov, ki jih je treba na zahtevo kadar koli zagotoviti vlagateljem (prospekti, letna in polletna poročila).

Člen 72 določa načelo, da morajo biti podatki v okviru tržnih komunikacij pošteni, jasni in nezavajajoči. Biti morajo tudi skladni s podatki iz obveznih razkritij (npr. ključni podatki za vlagatelje), ki jih določa Direktiva KNPVP.

5.3.2. Ključni podatki za vlagatelje (oddelek 3)

Člen 73 določa, da morajo investicijske družbe ali družbe za upravljanje (če je primerno) pripraviti kratek dokument s ključnimi podatki za vlagatelje, ki je veljaven v vseh državah članicah. Pravila glede posredovanja ključnih podatkov za vlagatelje so določena v členu 75 (ki razlikuje med neposredno in posredno prodajo).

Ključni podatki za vlagatelje morajo obsegati podatke o bistvenih značilnostih predlagane naložbe ter opredeliti, kako in kje lahko dobijo vlagatelji dodatne podatke o predlagani naložbi in nekaterih praktičnih vidikih. Natančnejša pravila (na primer glede oblike in vsebine ključnih podatkov za vlagatelje) se sprejmejo z izvedbenimi ukrepi.

Da bi malim vlagateljem učinkovito pomagali pri odločitvi, morajo biti ključni podatki za vlagatelje kratki in jedrnati, njihovo besedilo mora biti jasno in razumljivo, predstavljeni pa morajo biti v razumljivi obliki. Biti morajo pošteni, jasni in nezavajajoči (člen 74) ter tako skladni z ustreznimi deli prospekta.

Člen 74 tudi pojasnjuje, da so ključni podatki za vlagatelje le predpogodbeni podatki. Samo na njihovi podlagi ni mogoče pripisati civilnopravne odgovornosti nobeni osebi, razen če so zavajajoči, netočni ali neskladni s prospektom.

5.4. Poenostavitev in izboljšanje pravil glede priglasitve

5.4.1. Lažji dostop do trga za KNPVP

Sedanja Direktiva KNPVP določa splošna pravila, ki KNPVP z dovoljenjem in pod nadzorom ene države članice omogočajo, da tržijo svoje enote premoženja v kateri koli drugi državi članici. Preden začne KNPVP tržiti svoje enote premoženja, mora opraviti postopek priglasitve. Sedanji postopek je postal za promotorje skladov obremenjujoč in dolgotrajen. Sedanji zamiki med uradnim obvestilom in dejanskim trženjem KNPVP pomenijo resno pomanjkljivost v primerjavi z drugimi finančnimi produkti za male vlagatelje, za katere pogosto veljajo manj stroge zahteve glede podatkov ali varstva vlagateljev.

Za razrešitev tega problema predlaga člen 88 nov racionaliziran postopek, ki temelji na komunikaciji med regulatorji. V skladu z novimi pravili bo KNPVP, ki bo hotel tržiti svoje enote premoženja v drugi državi članici, poslal uradno obvestilo pristojnim organom svoje matične države članice. Vsebina tega uradnega obvestila bo usklajena, opisovalo pa bo predvsem ureditev trženja KNPVP v zadevni državi članici. Obvestilu bo priloženih več dokumentov (pravila upravljanja sklada, ključni podatki za vlagatelje). Potem, ko se bodo pristojni organi matične države članice prepričali, da je spis popoln, ga bodo samodejno posredovali organu države članice gostiteljice, skupaj s potrdilom, da KNPVP izpolnjuje svoje obveznosti v skladu z Direktivo. Pristojni organi države članice gostiteljice ne morejo pregledati ali izpodbijati upravičenosti dovoljena KNPVP, ki je bilo izdano v matični državi članici, ali o njem razpravljati.

5.4.2. Razjasnitev odgovornosti med pristojnimi organi

Spremembe poudarjajo temeljno načelo, v skladu s katerim država članica gostiteljica ne more izpodbijati izključne pristojnosti matične države članice na področjih, ki jih ureja ta Direktiva.

Da bi omogočili lažji neposredni in takojšnji dostop do trga druge države članice, se bo stalno preverjala skladnost ureditve trženja s pravili, ki se uporabljajo v državi članici gostiteljici, vendar šele potem, ko bo dal KNPVP svoje enote premoženja na trg države članice gostiteljice. Namen Direktive je tudi povečati preglednost lokalnih pravil trženja (obveznost, da države članice na svojih spletnih straneh objavijo vsa pravila trženja, ki se uporabljajo).

5.4.3. Boljša komunikacija in sodelovanje med pristojnimi organi

Novi postopek priglasitve zahteva boljšo komunikacijo med pristojnimi organi, če naj bo uspešen. Zato je predviden elektronski prenos podatkov o KNPVP in njihovi ureditvi trženja. Tako se bodo lahko organi države članice gostiteljice bolje pripravili na stalno preverjanje skladnosti s pravili trženja. Vendar bodo morali KNPVP organe države članice gostiteljice neposredno obveščati o kakršnih koli spremembah svoje ureditve trženja. Na tem področju bo z izvedbenimi ukrepi sprejetih več podrobnih pravil.

5.4.4. Načini razširjanja podatkov, ki jih je treba razkriti, v državi članici gostiteljici

Člen 89 uvaja nov jezikovni režim, v skladu s katerim mora KNPVP prevesti v lokalni jezik samo ključne podatke za vlagatelje. KNPVP odloči, ali se drugi podatki, ki jih je treba razkriti, prevedejo v jezik države članice gostiteljice ali v jezik, ki se uporablja v mednarodnem finančnem okolju. Vlagatelji so seznanjeni s tem, v katerih jezikih so na voljo prospekt ter letna ali polletna poročila, saj je to navedeno v ključnih podatkih za vlagatelje. Odločitev o tem, ali se dokumenti, ki ne vsebujejo ključnih podatkov za vlagatelje, prevedejo v jezik države članice gostiteljice (za kar je odgovoren KNPVP), je zato odvisna od trga (v skladu z jezikovnim režimom Direktive o prospektu).

5.5. Pravila za krepitev sodelovanja med nadzorniki

Uspešno izvajanje določb, ki jih uvaja ta predlog, ne sme ogroziti visoke stopnje varstva vlagateljev, ki jo zagotavlja Direktiva KNPVP. Zato predlagane prilagoditve dopolnjujejo ukrepi za izboljšanje obstoječih mehanizmov za sodelovanje med nadzorniki, nadzornikom pa tudi zagotavljajo dodatna orodja za učinkovito opravljanje njihovih dolžnosti. Ti ukrepi izhajajo v veliki meri iz določb, ki že veljajo v drugih direktivah o finančnih storitvah.

ê 85/611/EGS (prilagojeno)

2008/0153 (COD)

Predlog

DIREKTIVA …/…/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne […]

o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 57(2) √ 47(2) Õ Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[9],

ob upoštevanju naslednjega:

ò novo

(1) Direktiva Sveta z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP)[10] je bila večkrat bistveno spremenjena[11]. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba navedeno direktivo prenoviti.

(2) Direktiva 85/611/EGS je znatno prispevala k razvoju in uspehu sektorja evropskih investicijskih skladov. Kljub uvedenim izboljšavam po njenem sprejetju in zlasti leta 2001 je postopoma postalo jasno, da je v pravni okvir KNPVP treba uvesti spremembe, da bi ga prilagodili finančnim trgom 21. stoletja. Leta 2005 je Komisija z zeleno knjigo o investicijskih skladih[12] sprožila javno razpravo o tem, kako prilagoditi Direktivo tako, da bi se soočila s temi novimi izzivi. Ta intenzivni proces posvetovanja je pripeljal do splošno sprejetega zaključka, da so potrebne znatne spremembe.

ê 85/611 uv. izjava (1) (prilagojeno)

Zakonodaja posameznih držav članic v zvezi s kolektivnimi naložbenimi podjemi se bistveno razlikuje, predvsem glede obveznosti in nadzora nad temi podjemi. Te razlike izkrivljajo pogoje konkurence med podjemi in ne zagotavljajo enakovredne zaščite za imetnike enot premoženja.

ê 85/611/EGS uv. izjavi (2) in (3) (prilagojeno)

(3) Nacionalni zakoni, ki urejajo kolektivne naložbene podjeme, bi se morali uskladiti zaradi približevanja pogojev konkurence med temi podjemi na ravni Skupnosti in hkrati zagotoviti učinkovitejšo in enotnejšo zaščito za imetnike enot premoženja. ker bo Ttakšna uskladitev kolektivnemu naložbenemu podjemu v eni državi članici olajšala trženje enot premoženja v drugih državah članicah; ker bo doseganje teh ciljev olajšujealo odpravo omejitev prostega pretoka enot premoženja √ KNPVP Õ kolektivnih naložbenih podjemov v Skupnosti in bo takšno usklajevanje pripomoglo k nastanku evropskega kapitalskega trga;.

ê 85/611/EGS uv. izjava (4) (prilagojeno)

(4) ker je Oob upoštevanju teh ciljev je zaželeno, da se postavijo √ določijo Õ skupna pravila o dovoljenjih, nadzoru, obliki in dejavnosti √ KNPVP Õ kolektivnih naložbenih podjemov √ , ustanovljenih Õ v državah članicah, in podatkih, ki jih morajo objavljati.;

ê 85/611/EGS uv. izjava (5) (prilagojeno)

Uporaba teh splošnih pravil je zadostno jamstvo, da se kolektivnim naložbenim podjemom v državah članicah, ob upoštevanju veljavnih predpisov o pretoku kapitala, dovoli trženje enot premoženja v drugih državah članicah, ne da bi imele te države članice možnost podrejati te podjeme ali enote njihovega premoženja kakršnim koli določbam, razen določbam, ki v teh državah ne spadajo na področje, ki ga pokriva ta direktiva. Država članica mora, če kolektivni naložbeni podjem iz ene države članice trži svoje enote premoženja v drugi državi članici, kljub temu sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da lahko imetniki enot premoženja v tej drugi državi članici zlahka uveljavljajo svoje finančne pravice in dobivajo potrebne podatke.

ê 85/611/EGS uv. izjava (6) (prilagojeno) in 2001/108/ES uv. izjava (2) (prilagojeno)

(5) ker naj se Uusklajevanje zakonodaje držav članic naj se na začetku omeji na tiste √ KNPVP Õ kolektivne naložbene podjeme, drugačne od podjemov zaprtega tipa, ki pospešujejo prodajo enot svojega premoženja javnosti v Skupnosti. in katerih edini cilj je vlaganje v prenosljive vrednostne papirje (ki so v glavnem prenosljivi vrednostni papirji, ki uradno kotirajo na borzah ali podobnih zakonsko urejenih trgih). Ureditev kolektivnih naložbenih podjemov, ki niso zajeti v direktivi, sproža številne težave, ki jih je treba reševati z drugimi določbami in bodo ti podjemi ustrezno obravnavani pri usklajevanju na poznejši stopnji. Do te uskladitve lahko vsaka država članica med drugim predpiše tiste vrste kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in so izločeni iz področja uporabe te direktive zaradi svojih naložbenih in posojilnih politik, ter določi posebna pravila, ki se uporabljajo za izvajanje njihovih poslov na njenem območju; Ob upoštevanju razvoja trga je Zzaželenoa √ je, da se Õ razširitev naložbenih ciljev KNPVP √ kot del njihovih naložbenih ciljev dovoli Õ , zato da se jim omogoči vlaganje v finančne instrumente z zadostno likvidnostjo, ki niso prenosljivi vrednostni papirji. Finančni instrumenti, ki so primerni za naložbena sredstva portfelja KNPVP, √ morajo biti Õ so našteti v tej direktivi. Izbiranje naložb za portfelj, ki se izvaja z uporabo indeksa, se šteje za tehniko upravljanja.

ê 2001/107/ES uv. izjava (3) (prilagojeno)

(6) Dovoljenja, izdana √ družbi za upravljanje Õ v √ njeni Õ matični državi članici družbe za upravljanje, bi morala zagotoviti varstvo vlagatelja in solventnost družb za upravljanje z namenom prispevati k stabilnosti finančnega sistema. Sprejeti pristop zagotavlja bistveno uskladitev, ki je nujno potrebna in zadostna, da zavaruje vzajemno priznavanje dovoljenj in sisteme nadzora skrbnega in varnega poslovanja in tako omogoča izdajo enega, na celotnem ozemlju √ Skupnosti Õ Evropske unije veljavnega dovoljenja ter izvajanje nadzora matične države članice.

ê 2001/107/ES uv. izjava (4)

(7) Za varstvo vlagateljev je treba nujno zagotoviti notranji pregled vsake družbe za upravljanje, predvsem s strani dvočlanske uprave in z zadostnimi mehanizmi notranjega nadzora.

ê 2001/107/ES uv. izjava (5) (prilagojeno)

(8) Z namenom zagotoviti, da so družbe za upravljanje sposobne izpolniti obveznosti, ki nastajajo pri njihovi dejavnosti, in tako zagotoviti stabilnost teh družb, se zahteva, da ima družba osnovni kapital in dodaten znesek lastnih sredstev. Ker je treba upoštevati razvojne spremembe, zlasti glede stroškov kapitala za poslovna tveganja znotraj √ Skupnosti Õ Evropske unije in drugih mednarodnih razlogov, je treba te zahteve, vključno z uporabo jamstev, znova proučiti in popraviti v treh letih.

ê 2001/107/ES uv. izjava (6) (prilagojeno)

(9) Zaradi √ načela nadzora s strani matične države članice Õ vzajemnega priznavanja bi bilo potrebno družbam za upravljanje dovoliti, da z ustanavljanjem hčerinskih družb ali s prostim opravljanjem storitev na ozemlju celotne √ Skupnosti Õ Evropske unije opravljajo storitve, za katere imajo dovoljenje matične države članice. Odobritev pravil upravljanja skupnih sredstev/vzajemnih skladov je v pristojnosti matične države članice družbe za upravljanje.

ê 2001/107/ES uv. izjava (7)

(10) Kar zadeva upravljanje zbranega premoženja (upravljanje vzajemnih skladov/skupnih sredstev in investicijskih družb), mora dovoljenje, izdano družbi za upravljanje v matični državi članici, tej družbi dovoljevati, da v državah članicah gostiteljicah nadaljuje z opravljanjem naslednjih dejavnosti: distribucija enot vzajemnih skladov/skupnih sredstev, ki jih taka družba upravlja v matični državi članici; distribucija delnic usklajenih investicijskih družb, ki jih upravlja taka družba; izvajanje vseh ostalih funkcij in nalog, ki sodijo v dejavnost upravljanja zbranega premoženja; upravljanje sredstev investicijskih družb, registriranih v državah članicah, ki niso matična država članica družbe za upravljanje; na podlagi pooblastil v imenu družb za upravljanje, registriranih v državah članicah, ki niso matična država članica družbe za upravljanje, opravljati funkcije, ki so del dejavnosti upravljanja zbranega premoženja.

ê 2001/107/ES uv. izjava (8) (prilagojeno)

(11) Načeloa vzajemnega priznavanja in nadzora s strani matične države članice zahtevajo √ zahteva Õ , da pristojni organi držav članic ne izdajo dovoljenja ali odvzamejo dovoljenje, če dejavniki kot so vsebina programov delovanja, geografska porazdelitev ali dejansko izvedene dejavnosti jasno kažejo, da je družba za upravljanje izbrala pravni sistem ene države članice z namenom izogniti se strožjim standardom, ki veljajo v drugi državi članici na ozemlju katere družba za upravljanje namerava ali dejansko izvaja večji del svojih dejavnosti. Za namen te direktive bi morala družba za upravljanje pridobiti dovoljenje v državi članici, v kateri ima statutarni sedež. V skladu z načelom nadzora matične države se lahko le državo članico, v kateri ima družba za upravljanje svoj statutarni sedež, šteje za pristojno odobriti pravila upravljanja vzajemnih skladov/skupnih sredstev, ki jih oblikuje ta družba in odobriti depozitarja, ki ga je izbrala ta družba. Z namenom preprečiti arbitražo nadzora in spodbuditi zaupanje v učinkovitost nadzora, ki ga izvajajo organi matične države članice, mora biti eden od pogojev za izdajo dovoljenja KNPVP ta, da naj se njegovo trženje v matični državi članici ne prepreči na noben pravni način. To ne vpliva na svobodno odločitev izbire držav(e) članic(e) v kateri(h) se bodo v skladu s to direktivo, po izdaji dovoljenja KNPVP tržile enote KNPVP.

ê 2001/107/ES uv. izjava (9) (prilagojeno)

(12) Direktiva 85/611/EGS omejuje √ Glede Õ obsega delovanja družb za upravljanje edino na dejavnost upravljanja vzajemnih skladov/skupnih sredstev in investicijskih družb (upravljanje zbranega premoženja). To omejitev je priporočljivo znova proučiti in popraviti √ in Õ zaradi upoštevanja zadnjih sprememb v nacionalnei zakonodajei držav članic ter da bi dovolili takšnim družbam doseči pomembno ekonomijo obsega, je priporočljivo. Zato je zaželeno, da se takšnim družbam dovoli tudi izvajanje dejavnosti upravljanja naložbenega premoženja posameznih strank (upravljanje individualnega premoženja), vključno z upravljanjem pokojninskih skladov kot tudi nekaterih posebnih pomožnih dejavnosti, ki so povezane z glavno dejavnostjo družbe. Razširjen Takšen obseg dejavnosti družb za upravljanje ne vpliva na njihovo stabilnost. Vendar je treba ob izdaji dovoljenja družbam za upravljanje za opravljanje obeh dejavnosti upravljanja zbranega in individualnega premoženja uvesti √ določiti Õ posebna pravila, ki preprečujejo nasprotje interesov.

ê 2001/107/ES uv. izjava (10) (prilagojeno)

(13) Dejavnost upravljanja √ individualnega Õ naložbenega premoženja je investicijska storitev, ki jo pokriva že Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS[13] 93/22/EGS z dne 10. maja 1993 o finančnih storitvah na področju vrednostnih papirjev[14]. Zaradi zagotavljanja enotnega pravnega okvira na tem področju je zaželeno, da za družbe za upravljanje, katerih dovoljenje vključuje tudi to storitev, veljajo pogoji poslovanja iz te direktive.

ê 2001/107/ES uv. izjava (11)

(14) Kot splošno pravilo velja, da matična država članica lahko sprejme pravila, ki so strožja od pravil, predpisanih v tej direktivi, zlasti kar zadeva pogoje za izdajo dovoljenj, zahteve skrbnega in varnega poslovanja in pravila o poročanju in popolnem prospektu.

ê 2001/107/ES uv. izjava (12) (prilagojeno)

(15) Zaželeno je, da se izdelajo pravila, ki določajo predpogoje, pod katerimi lahko družba za upravljanje na podlagi pooblastil prenese določene naloge in funkcije na tretje osebe, da bi tako povečala učinkovitost izvajanja dejavnosti. Da bi se zagotovilo pravilno delovanje načela vzajemnega priznavanja dovoljenj in nadzora √ s strani Õ matične države √ članice Õ morajo države članice, ki take prenose dovoljujejo, zagotoviti, da družba za upravljanje, kateri so izdale dovoljenje, ne prenese svojih nalog naprej na eno ali več tretjih oseb tako, da bi se njena vloga zmanjšala na vlogo poštnega predala, ter da obstoj pooblastil ne preprečuje učinkovitega nadzora nad družbo za upravljanje. Dejstvo, da je družba za upravljanje prenesla del svojih funkcij na tretjo osebo, v nobenem primeru ne vpliva na obveznosti te družbe in skrbnika do imetnikov enot premoženja in do pristojnih organov.

ê 2001/107/ES uv. izjava (13)

(16) Zaradi varstva interesov delničarjev ter da bi usklajenim kolektivnim naložbenim podjemom zagotovili enake pogoje delovanja na trgu, se zahteva, da imajo investicijske družbe osnovni kapital. Investicijske družbe, ki so za upravljanje določile družbo za upravljanje, so krite iz dodatnega zneska lastnih sredstev družbe za upravljanje.

ê 2001/107/ES uv. izjava (14) (prilagojeno)

(17) Investicijske družbe, ki imajo dovoljenje pristojnega organa, morajo vedno spoštovati določbe členova √ 13 Õ 5g in √ 14 Õ 5h, bodisi neposredno v skladu z določbami člena √ 27 Õ 13b, ali posredno tako da mora družba za upravljanje, ki jo za upravljanje imenuje investicijska družba, imeti dovoljenje v skladu s to direktivo in je zato dolžna izpolnjevati določbe členov √ 13 Õ 5g in √ 14 Õ 5h.

ò novo

(18) Kljub potrebi po konsolidaciji med KNPVP, se združitve KNPVP soočajo z mnogimi zakonodajnimi in upravnimi težavami v Skupnosti. Zato je treba za izboljšanje delovanja notranjega trga predpisati določbe Skupnosti, ki olajšujejo združitve med KNPVP (in njihovimi naložbenimi razdelki). Čeprav so nekatere države članice izdale dovoljenje le pogodbenim skladom, morajo zakoni posamezne države članice dovoliti in priznati združitve vseh vrst skladov (pogodbenih, podjetniških in vzajemnih skladov). Ta direktiva zajema tehnike združitev, ki so v državah članicah najpogosteje uporabljene. Direktiva ne preprečuje, da bi KNPVP uporabili druge tehnike na nacionalni ali čezmejni podlagi. Za takšne tehnike bodo še vedno veljale zadevne določbe nacionalnega prava.

(19) Za zaščito interesov vlagateljev morajo države članice za predlagane združitve med KNPVP v njihovi pristojnosti ali na čezmejni podlagi še vedno zahtevati, da za njih velja izdaja dovoljenja s strani njihovih pristojnih organov. Za čezmejne združitve morajo pristojni organi matične države članice KNPVP, ki ne bo več obstajal (KNPVP, ki se združuje), združitev odobriti, da se zagotovi ustrezna zaščita imetnikov enot premoženja, ki dejansko zamenjajo sklade. Če združitev vključuje več kot en KNPVP, ki se združuje, in imajo takšni KNPVP sedež v različnih državah članicah, morajo pristojni organi posameznega KNPVP, ki se združuje, združitev odobriti v tesnem medsebojnem sodelovanju. Treba je ustrezno zaščititi tudi koristi imetnikov premoženja KNPVP, ki še naprej obstaja po združitvi (KNPVP prejemnik), zato jih morajo pristojni organi matične države članice KNPVP, ki se združuje, upoštevati pri odobritvi čezmejne združitve.

(20) Treba je zagotoviti dodatni nadzor združitev s strani tretjih strank. Depozitarji posameznega KNPVP, ki je vključen v združitev, morajo preveriti skladnost osnutka pogojev združitve z zadevnimi določbami te direktive in pravili upravljanja skladov KNPVP. Neodvisni revizor mora sestaviti poročilo v imenu vseh KNPVP, vključenih v združitev, ki potrjuje metode vrednotenja sredstev in obveznosti takšnega KNPVP in metodo izračuna menjalnega razmerja, kot ga določa upravni in/ali administrativni organ takšnega KNPVP v skupnem osnutku pogojev združitve. Da bi omejili stroške, povezane s čezmejnimi združitvami, je treba zakonitemu revizorju KNPVP, ki se združuje, in/ali KNPVP prejemnika omogočiti, da sestavi eno poročilo za vse vključene KNPVP. Zaradi zaščite vlagateljev je treba imetnikom enot premoženja ponuditi možnost, da brezplačno pridobijo kopijo takšnega poročila.

(21) Zlasti je pomembno, da so imetniki enot premoženja ustrezno obveščeni o predlagani združitvi in da so njihove pravice v ustrezni meri zaščitene. Čeprav to najbolj zadeva imetnike premoženja KNPVP, ki se združuje, je treba v takšnih primerih zaščititi tudi imetnike premoženja KNPVP prejemnika, če bi predlagana združitev lahko imela znaten vpliv na njihove naložbe.

(22) Določbe o združitvah, predpisane v tej direktivi, nimajo vpliva na uporabo zakonodaje o nadzoru koncentracij podjetij, zlasti Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah)[15].

ê 85/611/EGS uv. izjava (7) (prilagojeno)

(23) ker Pprosto trženje enot premoženja, ki so jih izdali KNPVP, ki so dobili dovoljenje za vlaganje do 100 % svojih sredstev v prenosljive vrednostne papirje, ki jih je izdalo isto telo (država, lokalni organ itd.), morda nima neposrednega ali posrednega vpliva na motnje delovanja kapitalskega trga ali financiranja države članice. ali ustvarjanja gospodarskih situacij, podobnih tistim, ki jih skuša preprečiti člen 68(3) Pogodbe;

ê 85/611/EGS uv. izjava (8) (prilagojeno)

ker je treba upoštevati posebno stanje finančnih trgov Helenske republike in Portugalske republike in tema državama dovoliti dodatno obdobje za izvajanje te direktive,

ê 2001/108/ES uv. izjava (3)

(24) Opredelitev prenosljivih vrednostnih papirjev iz te direktive velja le za namene te direktive in nikakor ne posega v različne opredelitve, ki se v nacionalni zakonodaji uporabljajo za druge namene, na primer za obdavčevanje. Ta opredelitev zato ne pokriva delnic in drugih delnicam enakovrednih vrednostnih papirjev, katerih izdajatelj so organizacije, kakor so "Building Societies" ali "Industrial and Provident Societies", katerih lastništvo se v praksi ne more prenesti, razen v primeru, kadar jih izdajatelj spet odkupi.

ê 2001/108/ES uv. izjava (4)

(25) Instrumenti denarnega trga so tisti prenosljivi instrumenti, s katerimi se običajno ne trguje na zakonsko urejenem trgu vrednostnih papirjev, ampak se z njimi sklepajo posli na denarnem trgu, na primer zakladne menice, menice, ki jih izdajo lokalne oblasti, potrdila o vlogah, komercialni zapisi, srednjeročni zapisi in bančni akcepti.

ê 2001/108/ES uv. izjava (5)

(26) Koristno je zagotoviti, da koncept zakonsko urejenega trga v tej direktivi ustreza konceptu iz Direktive Sveta 93/22/EGS z dne 10. maja 1993 o finančnih storitvah na področju vrednostnih papirjev[16] Direktive 2004/39/ES.

ê 2001/108/ES uv. izjava (6)

(27) Zaželeno je, da se KNPVP dovoli vlaganje njihovih sredstev v enote premoženja KNPVP in/ali v druge kolektivne naložbene podjeme z variabilnim kapitalom, ki tudi vlagajo v likvidna finančna sredstva, navedena v tej direktivi, in ki delujejo po načelu razpršitve tveganj. KNPVP in drugi kolektivni naložbeni podjemi, v katere vlagajo KNPVP, morajo biti predmet učinkovitega nadzora.

ê 2001/108/ES uv. izjava (7)

(28) Treba bi bilo spodbujati razvoj priložnosti KNPVP za vlaganja v KNPVPVP in druge kolektivne naložbene podjeme. V ta namen je nujno zagotoviti, da taka naložbena dejavnost ne zmanjšuje varstva vlagatelja. Za dosego možnosti KNPVP za vlaganja v enote drugih KNPVP in/ali v kolektivne naložbene podjeme je treba določiti nekatera pravila glede količinskih omejitev, razkritja informacij in preprečevanja pojavov piramidnih struktur.

ê 2001/108/ES uv. izjava (8) (prilagojeno)

(29) Zaradi upoštevanja razvoja trga in glede na dokončno vzpostavitev ekonomske in monetarne unije je zaželeno, da se KNPVPVP dovoli vlaganje v bančne depozite. Zaradi zagotavljanja zadostne likvidnosti naložb v depozite morajo biti ti depoziti izplačljivi na odpoklic ali morajo vlagatelju dajati pravico do dviga. Če so depoziti vplačani pri kreditni instituciji, ki ima registriran sedež v √ tretji državi Õ državi nečlanici, mora biti kreditna institucija predmet pravil varnega in skrbnega poslovanja, ki so enakovredna takšnim pravilom iz zakonodaje Skupnosti.

ê 2001/108/ES uv. izjava (9)

(30) Ob vlaganjih KNPVP v bančne depozite v skladu z njegovimi pravili upravljanja ali ustanovnimi listinami je morda potrebno dovoliti vsem KNPVP dodatna likvidna sredstva, kakor so bančni depoziti na vpogled. Taka dodatna likvidna sredstva so utemeljena na primer: za kritje tekočih ali izrednih plačil; pri prodaji za čas, potreben za ponovno vlaganje v prenosljive vrednostne papirje, instrumente denarnega trga in/ali druga finančna sredstva, ki jih določa ta direktiva; za časovno obdobje, v katerem je nujno potrebno vlaganje v prenosljive vrednostne papirje, instrumente denarnega trga in druga finančna sredstva zaradi neugodnih razmer na trgu začasno zaustaviti.

ê 2001/108/ES uv. izjava (10)

(31) Zaradi varnega in skrbnega poslovanja se morajo KNPVP izogibati presežni koncentraciji investiranja v naložbe, s katerimi se tvega izpostavljenost do posamezne osebe ali oseb, ki spadajo v isto skupino.

ê 2001/108/ES uv. izjava (11)

(32) KNPVP bi morali imeti izrecno dovoljenje, da kot del njihove splošne naložbene politike in/ali zaradi obvladovanja tveganj za doseganje zastavljenega finančnega cilja ali v prospektu prikazanega profila tveganj vlagajo v izvedene finančne instrumente. Zaradi zagotovitve varstva vlagateljev je treba omejiti največjo dopustno izpostavljenost, povezano z izvedenimi instrumenti, tako da ta ne preseže skupne čiste vrednosti portfelja KNPVP. Za zagotovitev stalnega zavedanja tveganj in obveznosti, ki izhajajo iz poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, in preverjanja usklajenosti z naložbenimi omejitvami, je potrebno stalno merjenje in spremljanje teh tveganj in obveznosti. Nazadnje bi KNPVP morali opisati svoje strategije, tehnike in naložbene omejitve glede poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, da bi se tako z razkritjem podatkov zagotovilo varstvo vlagateljev.

ê 2001/108/ES uv. izjava (12) (prilagojeno)

(33) Kar zadeva izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na izvenborznem prostem (OTC) trgu, bi morali predpisati dodatne zahteve glede ustreznosti nasprotnih strank v poslu in instrumentov, likvidnosti in stalne ocene stanja. Namen takšnih dodatnih zahtev je zagotoviti zadostno raven varstva vlagateljev, primerljivo s tisto ravnijo varstva, ki jo vlagatelji imajo ob pridobitvi izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na zakonsko urejenem trgu.

ê 2001/108/ES uv. izjava (13)

(34) Poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti se ne sme nikoli uporabljati za izogibanje načelom in pravilom iz te direktive. Kar zadeva izvedene finančne instrumente OTC, bi morala veljati dodatna pravila za razpršitev tveganj izpostavljenosti eni nasprotni stranki ali skupini nasprotnih strank.

ê 2001/108/ES uv. izjava (14)

(35) Nekatere tehnike upravljanja portfeljev kolektivnih naložbenih podjemov, ki vlagajo predvsem v delnice in/ali dolžniške vrednostne papirje, temeljijo na natančnem posnemanju sestave borznih indeksov in/ali indeksov dolžniških vrednostnih papirjev. Zaželeno je, da se KNPVP dovoli natančno posnemanje sestave splošno znanih in priznanih borznih indeksov in/ali indeksov dolžniških vrednostnih papirjev. V ta namen je treba uvesti bolj prilagodljiva pravila razpršitve tveganj za vlaganja KNPVP v delnice in/ali dolžniške vrednostne papirje.

ê 2001/108/ES uv. izjava (15)

(36) Kolektivni naložbeni podjemi, ki spadajo v področje, ki ga pokriva ta direktiva, ne smejo biti uporabljeni za druge namene, razen za skupno vlaganje javno zbranih denarnih sredstev, v skladu s pravili iz te direktive. V primerih, ki jih navaja ta direktiva, imajo KNPVP lahko hčerinske družbe le, če je to potrebno za učinkovito opravljanje nekaterih dejavnosti v imenu tega KNPVP, ki jih tudi določa ta direktiva. Nujno je zagotoviti učinkovit nadzor KNPVP. Zato je ustanovitev hčerinskih družb KNPVPVP v tretji državi dovoljena le v primerih in pod pogoji, ki jih določa ta direktiva. S splošno obveznostjo ravnanja izključno v interesu imetnikov enot premoženja in zlasti zaradi povečanja stroškovne učinkovitosti se nikoli ne upravičujejo ukrepi KNPVP, ki bi pristojnim organom lahko preprečili učinkovito izvajanje njihovih nadzornih nalog.

ê 88/220/EGS uv. izjavi (4) in (5) (prilagojeno)

(37) ker člen 22(3) Direktive 85/611/EGS odstopa od odstavkov 1 in 2 tega člena √ Prvotna različica Direktive 85/611/EGS je vsebovala odstopanje od omejitev na odstotek sredstev KNPVP, ki jih KNPVP lahko vlaga v prenosljive vrednostne papirje istega izdajatelja, ki se je uporabljalo Õ v primeru obveznic, ki jih izda ali zanje jamči država članica., √ To odstopanje Õ in dovoljuje √ je dovoljevalo Õ KNPVP, da vlagajo do 35 % svojih sredstev zlasti v take obveznice; Podobno odstopanje, vendar v bolj omejenem obsegu je upravičeno za obveznice zasebnega sektorja, ki celo v odsotnosti državnega jamstva kljub temu dajejo posebna jamstva vlagatelju po posebnih pravilih, ki veljajo zanje. Treba je torej razširiti to odstopanje na vse takšne obveznice, ki skupno izpolnjujejo določene kriterije, in pri tem pustiti državam članicam, da sestavijo seznam obveznic, za katere nameravajo, kjer je to primerno, dovoliti odstopanje. in zagotoviti postopek obveščanja drugih držav članic, kakor to določa člen 20 Direktive 85/611/EGS,

ò novo

(38) Več držav članic je sprejelo določbe, ki neusklajenim naložbenim podjemom za vlaganja omogočajo združitev njihovih sredstev v en tako imenovan centralni sklad. Da bi omogočili KNPVP uporabo teh struktur, je treba „napajalne KNPVP“, ki želijo svoja sredstva združiti v „centralne KNPVP“, izvzeti iz prepovedi, v okviru katere ne smejo vložiti več kot 10 %, oziroma glede na okoliščine 20 % svojih sredstev v en investicijski sklad. To izvzetje je upravičeno, če napajalni KNPVP naloži vsa ali skoraj vsa sredstva v razpršeni portfelj centralnega KNPVP, za katerega veljajo pravila o razpršenosti KNPVP.

(39) Da bi olajšali učinkovito delovanje notranjega trga in zagotovili enako raven zaščite vlagateljev v vsej Skupnosti, je treba dovoliti strukture centralnih in napajalnih KNPVP tako v primerih, ko so centralni in napajalni KNPVP ustanovljeni v isti državi članici, kot kadar so ustanovljeni v različnih državah članicah. Da bi vlagateljem omogočili boljše razumevanje struktur centralnih in napajalnih KNPVP in da bi jih zakonodajalci lažje nadzirali, zlasti v čezmejnem kontekstu, naj bi posamezni napajalni KNPVP lahko vlagal le v en centralni KNPVP. Da bi zagotovili enako raven zaščite vlagateljev v vsej Skupnosti, mora biti centralni sklad sam KNPVP, ki mu je bilo izdano dovoljenje.

(40) Da bi zaščitili vlagatelje napajalnega KNPVP, mora za naložbe napajalnega KNPVP v centralni KNPVP veljati predhodna odobritev pristojnih organov matične države članice napajalnega KNPVP.

(41) Da bi napajalnim KNPVP omogočili delovanje v najboljšem interesu njihovih imetnikov enot premoženja in jih postavili v položaj, ki jim bo omogočal pridobitev vseh potrebnih informacij in dokumentov centralnih KNPVP za opravljanje svojih dolžnosti, morata napajalni KNPVP in centralni KNPVP skleniti zavezujoč in izvršljiv sporazum. Podobno mora dogovor o izmenjavi podatkov med depozitarji oziroma revizorji napajalnega KNPVP in centralnega KNPVP zagotoviti tok informacij in dokumentov, ki je potreben, da lahko depozitar ali revizor napajalnega KNPVP izpolni svoje dolžnosti.

(42) Da bi zagotovili visoko raven zaščite interesov vlagateljev napajalnih KNPVP, je treba prospekt, ključne podatke za vlagatelje, kot jih opredeljuje člen 73, ter vse tržne komunikacije prilagoditi posebnostim struktur centralnih in napajalnih KNPVP.

(43) Prepoved, da centralni KNPVP ne sme zaračunati napajalnemu KNPVP provizij od vplačila ali izplačila, naj bi imetnike enot premoženja zaščitila pred neupravičenimi dodatnimi stroški.

(44) Pravila o preoblikovanju morajo obstoječemu KNPVP omogočati, da se preoblikuje v napajalni KNPVP. Obenem morajo v zadostni meri zaščititi imetnike enot premoženja. Ker je takšno preoblikovanje bistvena sprememba naložbene politike, se mora od napajalnega KNPVP zahtevati, da svojim imetnikom enot premoženja zagotovi zadostne informacije, da se lahko odločijo ali naj ohranijo svoje naložbe ali ne.

(45) Države članice morajo jasno razlikovati med tržnimi komunikacijami in obveznimi razkritji podatkov vlagateljem, ki jih določa ta direktiva. Obvezna razkritja podatkov vlagateljem vključujejo ključne podatke za vlagatelje, prospekt ter letna in polletna poročila.

(46) Ključne podatke za vlagatelje je treba vlagateljem zagotoviti na predpogodbeni stopnji, da se jim olajša sprejemanje informiranih odločitev o naložbah. Vsebovati morajo le ključne elemente za sprejemanje takšnih odločitev. Narava podatkov, ki se nahajajo v ključnih podatkih za vlagatelje, mora biti v kar največji meri usklajena, da se zagotovi ustrezna zaščita vlagateljev in primerljivost. Ključni podatki za vlagatelje morajo biti predstavljeni v kratki obliki. En sam dokument omejene dolžine, ki podatke predstavlja po določenem vrstnem redu, je najprimernejši način za doseganje jasnosti in enostavnosti predstavitve, ki jo zahtevajo mali vlagatelji, in naj bi omogočal uporabne primerjave.

(47) Ključni podatki za vlagatelje morajo biti izdelani za vse KNPVP. Družbe za upravljanje ali, kjer je primerno, investicijske družbe morajo ključne podatke za vlagatelje posredovati ustreznim subjektom, glede na uporabljeno distribucijsko metodo (neposredna prodaja ali posredniška prodaja). Ureditev tega, kako posredniki uporabljajo ključne podatke za vlagatelje na mestu prodaje, naj bo prepuščena ustrezni zakonodaji, ki ureja takšne posrednike, kot na primer Direktiva 2004/39/ES.

(48) Za pravico KNPVP, da svoje enote premoženja prodajo v drugih državah članicah, mora veljati postopek priglasitve, ki temelji na izboljšani komunikaciji med pristojnimi organi držav članic. Potem ko pristojni organi matične države članice KNPVP posredujejo popolno uradno obvestilo, država članica gostiteljica KNPVP ne sme imeti možnosti, da nasprotuje dostopu KNPVP, ustanovljenega v drugi državi članici, do svojega trga ali izpodbijati dovoljenja, ki ga je izdala ta druga država članica.

(49) Da bi omogočili lažje čezmejno trženje enot premoženja KNPVP, je treba stalno preverjati skladnost ureditve trženja enot premoženja KNPVP z zakoni, predpisi in upravnimi postopki, ki se uporabljajo v državi članici gostiteljici KNPVP, potem ko bo dal KNPVP svoje enote premoženja na trg te države članice. Ta nadzor lahko predvsem zajema obveznost, da se tržne komunikacije predstavijo pošteno, jasno in nezavajajoče.

(50) Za namene pravne varnosti je treba zagotoviti, da ima KNPVP, ki svoje enote premoženja trži na čezmejni podlagi, enostaven dostop v obliki elektronske objave do popolnih informacij o zakonih in drugih predpisih, ki veljajo v državi članici gostiteljici KNPVP in so povezane s trženjem KNPVP.

(51) Da bi omogočili lažje čezmejno trženje enot premoženja KNPVP, se mora od KNPVP zahtevati, da prevedejo le ključne podatke za vlagatelje v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov države članice gostiteljice KNPVP ali v jezik, ki ga odobri njen pristojni organ. Ključni podatki za vlagatelje morajo navajati jezik ali jezike, v katerih so na voljo drugi obvezni dokumenti o razkritju in dodatne informacije.

(52) Treba je povečati konvergenco pooblastil pristojnih organov, da bi omogočili enakomerno izvrševanje direktive v vseh državah članicah. Splošni minimalni niz pooblastil, skladen s tistimi, ki jih pristojnim organom podeljuje druga zakonodaja Skupnosti v zvezi s finančnimi storitvami, mora zagotavljati učinkovitost nadzora.

(53) Treba je okrepiti določbe o izmenjavi informacij med nacionalnimi pristojnimi organi in okrepiti njihove dolžnosti medsebojne pomoči in sodelovanja.

ê 95/26/ES uv. izjava (6) (prilagojeno)

è1 95/26/ES člen 1, četrta alinea

(54) ker Ssklicevanje na učinkovito izvajanje nadzornih funkcij nadzornih organov pokriva nadzor na konsolidirani osnovi, ki se mora izvajati nad è1 √ KNPVP Õ kolektivnim naložbenim podjemom za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali podjetjem, ki prispeva k poslovni dejavnosti ⎜ , če to predvidevajo določbe Skupnosti.; ker morajo biti Oorgani, na katere je v takih primerih naslovljena vloga za dovoljenje, morajo biti zmožni ugotoviti, kateri organi so pristojni za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi za tao è1 √ KNPVP Õ kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali podjetje, ki prispeva k poslovni dejavnosti ⎜.;

ê 95/26/ES uv. izjava (7) (prilagojeno)

è1 95/26/ES člen 1, četrta alinea

(55) ker Nnačeloa medsebojnega priznavanja in nadzora domače države članice zahtevajo, da pristojni organi te države članice ne izdajo dovoljenja ali ga prekličejo, če dejavniki, kot so vsebina programov operacij in zemljepisna razdelitev √ ali Õ dejansko izvedeneih dejavnosti, jasno kažejo, da se je è1 √ KNPVP Õ kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali podjetje, ki prispeva k poslovni dejavnosti ⎜ odločilo za pravni sistem ene države članice, da bi se izognilo strožjim standardom, ki so v veljavi v drugi državi članici, v kateri izvaja ali namera izvajati večji del svojih dejavnosti.; ker mora imeti è1 √ KNPVP Õ kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali podjetje, ki prispeva k poslovni dejavnosti ⎜ , ki je pravna oseba, mora imeti dovoljenje države članice, v kateri ima svoj registrirani sedež.; ker mora imeti è1 √ KNPVP Õ kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali podjetje, ki prispeva k poslovni dejavnosti ⎜ , ki ni pravna oseba, mora imeti svoj sedež v državi članici, v kateri je dobilo dovoljenje.; ker morajo države članice poleg tega zahtevati, da je sedež è1 √ KNPVP Õ kolektivnega naložbenega podjema za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali √ sedež Õ podjetja, ki prispeva k poslovni dejavnosti ⎜ vedno √ ustanovljen Õ v njegovi domači državi članici in da tam dejansko deluje.;

ê 95/26/ES uv. izjava (8)

(56) Primerno je predvideti možnost izmenjave podatkov med pristojnimi organi in organi ali telesi, ki po svoji funkciji pomagajo krepiti stabilnost finančnega sistema. Seznam naslovnikov mora ostati v strogo določenih mejah, da bi ohranili zaupno naravo posredovanih podatkov.

ê 95/26/ES uv. izjava (9) (prilagojeno)

(57) ker lahko Ddoločene vrste obnašanja, kot so goljufije ali prekrški na podlagi notranjih zaupnih informacij, lahko vplivajo na stabilnost in celovitost finančnega sistema, celo kadar vključujejo podjetja, ki niso √ KNPVP ali podjetja, ki prispevajo k njihovi poslovni dejavnosti Õ finančna.;

ê 95/26/ES uv. izjava (10)

(58) Potrebno je določiti pogoje, v katerih so dovoljene takšne izmenjave podatkov.

ê 95/26/ES uv. izjava (11)

(59) Če je določeno, da se smejo taki podatki razkriti samo z izrecnim soglasjem pristojnih organov, lahko le-ti svoja soglasja podredijo usklajenosti s strogimi pogoji.

ê 95/26/ES uv. izjava (12)

(60) Odobrijo se lahko tudi izmenjave podatkov med pristojnimi organi na eni strani in centralnimi bankami in drugimi organi s podobno funkcijo, kot jo imajo finančne institucije, na drugi strani in, če je to primerno, drugimi javnimi organi, odgovornimi za nadziranje plačilnih sistemov.

ê 95/26/ES uv. izjava (13) (prilagojeno)

(61) Enake obveznosti varovanja poklicne skrivnosti za organe, ki so odgovorni za izdajanje dovoljenj in nadzor KNPVP in za podjetja, ki sodelujejo v teh dejavnostih, in enake možnosti za izmenjavo podatkov, kot so dane organom, odgovornim za izdajanje dovoljenj in nadzor kreditnih institucij, investicijskih podjetij in zavarovalnic, naj se vključijo v √ to Õ dDirektivo 85/611/EGS.

ê 95/26/ES uv. izjava (15) (prilagojeno)

è1 95/26/ES člen 1, četrta alinea

(62) ker naj se Zza okrepitev nadzora varnega in skrbnega poslovanja è1 √ KNPVP Õ kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali podjetij, ki prispevajo k poslovni dejavnosti ⎜ in zaščite strank è1 √ KNPVP Õ kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali podjetij, ki prispevajo k poslovni dejavnosti ⎜ naj se predpiše, da mora biti revizor dolžan nemudoma poročati pristojnim organom, vedno, kot je predvideno v tej direktivi, ko med opravljanjem svojih nalog opazi nekatera dejstva, ki bi lahko imela resne posledice za finančno stanje ali upravno in računovodsko organizacijo è1 √ KNPVP Õ kolektivnega naložbenega podjema za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali podjetja, ki prispeva k poslovni dejavnosti ⎜;.

ê 95/26/ES uv. izjava (16) (prilagojeno)

è1 95/26/ES člen 1, četrta alinea

(63) ker je Oob upoštevanju navedenega cilja je zaželeno, da države članice predpišejo, da velja ta dolžnost v vseh okoliščinah, ko revizor odkrije takšna dejstva med opravljanjem svojih nalog v podjetju, ki ima tesne povezave s è1 √ KNPVP Õ kolektivnim naložbenim podjemom za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali podjetjem, ki prispeva k poslovni dejavnosti ⎜;.

ê 95/26/ES uv. izjava (17) (prilagojeno)

è1 95/26/ES člen 1, četrta alinea

(64) ker Ddolžnost revizorjev, da sporočijo, kadar je primerno, pristojnim organom nekatera dejstva in sklepe v zvezi s è1 √ KNPVP Õ kolektivnim naložbenim podjemom za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali podjetjem, ki prispeva k poslovni dejavnosti ⎜, ki so jih odkrili med izvajanjem svojih nalog v √ v subjektu, ki ni niti Õ ne- è1 √ KNPVP Õ kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ali √ niti Õ podjetje, ki prispeva k poslovni dejavnosti √ KNPVP Õ ⎜, sama po sebi ne menja narave njihovih nalog v tem podjetju, niti načina, kako morajo opraviti te naloge v tem podjetju.;

ò novo

(65) Komisija mora imeti pooblastila, da sprejme ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive. Kar zadeva združitve, so ti ukrepi namenjeni opredelitvi podrobne vsebine in načina zagotavljanja informacij imetnikom enot premoženja. Kar zadeva strukture centralnih in napajalnih KNPVP, so ti ukrepi namenjeni opredelitvi podrobnih podatkov, ki bodo vključeni v sporazum med centralnim in napajalnim KNPVP, njunimi depozitarji in revizorji, opredelitvi ustreznih ukrepov za preprečevanje tveganj poznega trgovanja, vpliva združitve centralnega KNPVP na dovoljenje napajalnega KNPVP, vrste nepravilnosti, ki izvirajo iz centralnega KNPVP in jih je treba poročati napajalnemu KNPVP, načina in oblike informacij, ki jih je treba zagotoviti imetnikom enot premoženja v primeru preoblikovanja KNPVP v napajalni KNPVP, postopka za ovrednotenje in revizijo prenosa sredstev napajalnega KNPVP na centralni KNPVP ter vloge depozitarja napajalnega KNPVP v tem postopku. Kar zadeva določbe o razkritju, so navedeni ukrepi namenjeni opredelitvi posebnih pogojev, ki jih je treba izpolnjevati, kadar je prospekt zapisan na trajnem mediju, ki ni papir, in na spletni strani, ki ni trajni medij, podrobne vsebine, oblike in predstavitve ključnih podatkov za vlagatelje ob upoštevanju različne narave ali sestavnih delov zadevnega KNPVP ter posebnih pogojev za posredovanje ključnih podatkov za vlagatelje na trajnem mediju, ki ni papir in na spletni strani, ki ni trajni medij. Kar zadeva obveščanje, so ti ukrepi namenjeni opredelitvi oblike in obsega informacij o veljavnih lokalnih pravilih, ki jih morajo organi gostitelji objaviti, uporabe postopka priglasitve za trženje razdelkov KNPVP in novih razredov delnic ter tehničnih podrobnosti glede dostopa organov gostiteljev do posodobljenih dokumentov sklada, ki jih hranijo matični organi. Navedeni ukrepi so namenjeni tudi pojasnitvi opredelitev ter usklajevanju terminologije in določanju opredelitev za poznejše pravne akte o KNPVP in z njimi povezane zadeve. Ker so navedeni ukrepi splošne narave in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z dodajanjem novih nebistvenih določb, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES[17]. Za pristojnosti, ki ne spadajo v navedeno kategorijo, mora veljati regulativni postopek iz člena 5 iste direktive. Navedeni ukrepi so namenjeni opredelitvi oblike in vsebine standardiziranega uradnega obvestila, standardnega vzorca potrdila in postopka za izmenjavo podatkov in uporabo elektronskih komunikacij v postopku priglasitve. Namenjeni so tudi opredelitvi postopkov za izmenjavo podatkov med pristojnimi organi pri preverjanju na kraju samem in preiskavah.

ê 95/26/ES uv. izjava (18) (prilagojeno)

(66) √ Ker cilje ukrepov, katere je treba sprejeti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, v kolikor le-ti vključujejo sprejemanje skupnih pravil, ki se uporabljajo na nadnacionalni ravni, in se jih torej zaradi svojega obsega in učinka ukrepov laže doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določen v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določen v omenjenem členu, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za za dosego tega cilja. Õ Sprejem te direktive je najprimernejši način za dosego teh ciljev in zlasti za okrepitev pooblastil pristojnih organov. Ta direktiva je omejena na najmanj, kar je potrebno za dosego teh ciljev in ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen,

ò novo

(67) Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo se mora omejiti na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s prejšnjo direktivo. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz predhodnih direktiv.

(68) Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge III –

ê 85/611/EGS

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

ê

VSEBINA

POGLAVJE I | SPLOŠNE DOLOČBE IN PODROČJE UPORABE | Členi 1 do 4 |

POGLAVJE II | DOVOLJENJE ZA KNPVP | Člen 5 |

POGLAVJE III | OBVEZNOSTI GLEDE DRUŽB ZA UPRAVLJANJE |

ODDELEK 1 | Pogoji za začetek opravljanja dejavnosti | Členi 6 do 8 |

ODDELEK 2 | Obveznosti s tretjimi državami | Člen 9 |

ODDELEK 3 | Delovni pogoji | Členi 10 do 14 |

ODDELEK 4 | Pravica ustanovitve in prostega opravljanja storitev | Členi 15 do 18 |

POGLAVJE IV | OBVEZNOSTI GLEDE DEPOZITARJA | Členi 19 do 23 |

POGLAVJE V | OBVEZNOSTI GLEDE INVESTICIJSKIH DRUŽB |

ODDELEK 1 | Pogoji za začetek opravljanja dejavnosti | Členi 24 do 26 |

ODDELEK 2 | Pogoji poslovanja | Člena 27 in 28 |

ODDELEK 3 | Obveznosti glede depozitarja | Členi 29 do 33 |

POGLAVJE VI | ZDRUŽEVANJA KNPVP |

ODDELEK 1 | Načelo, izdaja dovoljenja in odobritev | Členi 34 do 37 |

ODDELEK 2 | Nadzor tretjih strani, informacije za imetnike enot premoženja in druge pravice imetnikov enot premoženja | Členi 38 do 42 |

ODDELEK 3 | Stroški in začetek veljavnosti | Členi 39 do 44 |

POGLAVJE VII | OBVEZNOSTI V ZVEZI Z NALOŽBENIMI POLITIKAMI KNPVP | Členi 45 do 52 |

POGLAVJE VIII | STRUKTURE CENTRALNIH IN NAPAJALNIH KNPVP |

ODDELEK 1 | Področje uporabe | Člena 53 in 54 |

ODDELEK 2 | Skupne določbe za napajalni KNPVP in centralni KNPVP | Člen 55 |

ODDELEK 3 | Depozitarji in revizorji | Člena 56 in 57 |

ODDELEK 4 | Obvezni podatki in tržne komunikacije napajalnega KNPVP | Člen 58 |

ODDELEK 5 | Preoblikovanje obstoječih KNPVP v napajalne KNPVP | Člen 59 |

ODDELEK 6 | Obveznosti in pristojni organi | Členi 60 do 62 |

POGLAVJE IX | OBVEZNOSTI V ZVEZI S PODATKI, KI JIH JE TREBA ZAGOTOVITI VLAGATELJEM |

ODDELEK 1 | Objava prospekta in periodičnih poročil | Členi 63 do 70 |

ODDELEK 2 | Objava drugih podatkov | Člena 71 in 72 |

ODDELEK 3 | Ključni podatki za vlagatelje | Členi 73 do 77 |

POGLAVJE X | SPLOŠNE OBVEZNOSTI KNPVP | Členi 78 do 85 |

POGLAVJE XI | POSEBNE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA KNPVP PRI TRŽENJU ENOT NJIHOVEGA PREMOŽENJA V DRŽAVAH ČLANICAH, KJER NIMAJO SEDEŽA | Členi 86 do 91 |

POGLAVJE XII | DOLOČBE V ZVEZI Z ORGANI, ODGOVORNIMI ZA IZDAJO DOVOLJENJ IN NADZOR | Členi 92 do 105 |

POGLAVJE XIII | EVROPSKI ODBOR ZA VREDNOSTNE PAPIRJE | Člena 106 in 107 |

POGLAVJE XIV | ODSTOPANJA, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE |

ODDELEK 1 | Odstopanja | člena 108 in 109 |

ODDELEK 2 | Prehodne in končne določbe | členi 110 do 113 |

PRILOGA I | Seznama A in B |

PRILOGA II | Naloge, zajete v dejavnost upravljanja skupnega premoženja |

PRILOGA III |

Del A | Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb |

Del B | Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe |

PRILOGA IV | Korelacijska tabela |

ê 85/611/EGS (prilagojeno)

POGLAVJEOddelek 1

Splošne določbe in področje uporabe

Člen 1

1. Države članice uporabljajo to direktivo za kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (v nadaljevanju imenovane KNPVP) √ s sedežem Õ na njihovem ozemlju.

2. Za namene te direktive in ob upoštevanju člena √ 3 Õ 2 so KNPVP tisti podjemi:

ê 2001/108/ES člen 1, točka 1 (prilagojeno)

√ (a) Õ katerih edini namen je skupno vlaganje kapitala, zbranega pri javnosti, v prenosljive vrednostne papirje in/ali druga likvidna finančna sredstva, navedena v členu √ 45(1) Õ 19(1), in ki posluje po načelu razpršitve tveganj, in

ê 85/611/EGS (prilagojeno)

√ (b) Õ katerih enote premoženja se na zahtevo imetnikov ponovno odkupijo ali izplačajo, neposredno ali posredno, iz sredstev teh podjemov. Ukrepi KNPVP, s katerimi zagotavljajo, da se tržna vrednost njihovih enot na borzi ne razlikuje bistveno od čiste vrednosti njihovih sredstev, štejejo za enakovredne takemu ponovnemu odkupu ali izplačilu.

3. Takšni Ppodjemi √ iz odstavka 2 Õ se lahko v skladu z zakonom ustanovijo bodisi po pogodbenem pravu (kot splošni skladi, ki jih upravljajo družbe za upravljanje) ali po investicijskem pravu (kot vzajemni skladi) ali po statutu (kot investicijske družbe).

Za namene te direktive:

(a) «„splošni skladi“» vključujejo tudi vzajemne sklade;.

ò novo

(b) „enote premoženja“ vključujejo tudi delnice KNPVP.

ê 85/611/EGS

4. Investicijske družbe, ki vlagajo sredstva prek hčerinskih družb predvsem drugam kot v prenosljive vrednostne papirje, niso predmet te direktive.

ê 85/611/EGS

5. Države članice prepovejo, da bi se KNPVP, ki jih ureja ta direktiva, preoblikovali v kolektivne naložbene podjeme, ki jih ta direktiva ne ureja.

ê 85/611/EGS (prilagojeno)

6. Ob upoštevanju določb, ki urejajo pretok kapitala, in členov √ 86, 87 in 103(1), pododstavek 2 Õ 44, 45 in 52(2), ne more na področju, ki je urejeno v tej direktivi, nobena država članica uporabljati drugih določb za KNPVP √ s sedežem Õ v drugi državi članici ali za enote premoženja, ki jih izdajo ti KNPVP, ki tržijo svoje enote premoženja na njenem območju.

7. √ Z izjemo členov 1 do 4 Õ in bBrez poseganja v odstavek 6 lahko država članica uporablja za KNPVP √ s sedežem Õ na svojem ozemlju strožje in dodatne zahteve poleg tistih, določenih v členu 4 in nadaljnjih členih tej direktivie, pod pogojem, da se splošno uporabljajo in niso v nasprotju z določbami te direktive.

ê 2001/107/ES člen 1, točka 1 (prilagojeno)

ð novo

Člen 2 1a

√ 1. Õ Za namene te direktive √ se uporabljajo naslednje opredelitve Õ :

( 1 ) √ (a) Õ «„depozitar“» pomeni katero koli institucijo, ki ji je zaupano opravljanje dolžnosti iz členov √ 19 in 29 Õ 7 in 14 in za katero veljajo tudi določbe iz √ poglavja IV in oddelka 3 poglavja V Õ oddelkov IIIa in IVa;

( 2 ) √ (b) Õ «„družba za upravljanje“» pomeni katero koli gospodarsko družbo, katere redna poslovna dejavnost je upravljanje KNPVP v obliki vzajemnih skladov/skupnih sredstev in/ali investicijskih družb (upravljanje zbranega premoženja KNPVP);to vključuje naloge, navedene v Prilogi II;

( 3 ) √ (c) Õ «„matična država članica družbe za upravljanje“» pomeni državo članico, v kateri je √ ima Õ družba za upravljanje √ svoj Õ statutarni sedež družbe za upravljanje;

( 4 ) √ (d) Õ «„država članica gostiteljica družbe za upravljanje“» pomeni državo članico, ki ni matična država članica in na ozemlju katere ima družba za upravljanje svojo podružnico ali nudi storitve;

( 5 ) √ (e) Õ «„matična država članica KNPVP“» pomeni:

(a) za KNPVP, ki je ustanovljen kot vzajemni sklad/skupna sredstva, država članica, v kateri je statutarni sedež družbe za upravljanje;

(b) za KNPVP, ki je ustanovljen kot investicijska družba, država članica, v kateri je statutarni sedež investicijske družbe ð državo članico, v kateri so KNPVP pridobili dovoljenje v skladu s členom 5 ï ;

ò novo

(f) „matična država članica investicijske družbe“ pomeni državo članico, v kateri ima družba za upravljanje svoj statutarni sedež;

ê 2001/107/ES člen 1, točka 1 (prilagojeno)

( 6 ) √ (g) Õ «„država članica gostiteljica KNPVP“» pomeni državo članico, ki ni matična država članica KNPVP, v kateri se tržijo enote skupnih sredstev/vzajemnega sklada ali investicijske družbe;

( 7 ) √ (h) Õ «„podružnica“» pomeni kraj poslovanja, ki je del družbe za upravljanje, ni pravna oseba in opravlja storitve, za katere je pridobila dovoljenje družba za upravljanje; vsi kraji poslovanja, ki jih v isti državi članici vzpostavi družba za upravljanje, ki ima glavni sedež v drugi državi članici, se obravnavajo kot ena podružnica;

( 8 ) √ (i) Õ «„pristojni organi“» pomeni organe, ki jih posamezna država članica določi skladno s členom √ 92 Õ 49 te direktive;

( 9 ) √ (j) Õ «„tesne povezave“» pomeni stanje, kot je opredeljeno v členu 2(1) Direktive 95/26/ES[18]; √ v katerem sta dve ali več fizičnih ali pravnih oseb povezani v kar koli od naslednjega:

(i) „udeležbo“, kar pomeni lastništvo – neposredno ali z obvladovanjem – 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala v družbi;

(ii) „obvladovanje“, kar pomeni razmerje med „matičnim podjetjem“ in „hčerinskim podjetjem“, kot je opredeljeno v členih 1 in 2 Direktive Sveta 83/349/EGS[19] in v vseh primerih iz člena 1(1) in (2) Direktive 83/349/EGS , ali podobno razmerje med katero koli fizično ali pravno osebo in podjetjem; Õ

( 10 ) √ (k) Õ „«kvalificirani deleži“» pomeni vsak neposredni ali posredni delež v družbi za upravljanje, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic ali ki omogoča izvajanje znatnega vpliva na upravljanje družbe za upravljanje, v kateri ima ta delež;.

Za namen te definicije se upoštevajo glasovalne pravice iz člena 7 Direktive 88/627/EGS[20];

11 «ISD» pomeni Direktivo Sveta 93/22/EGS z dne 10. maja 1993 o finančnih storitvah na področju vrednostnih papirjev[21];

12 «obvladujoče podjetje» pomeni obvladujoče podjetje, kot je opredeljeno v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS[22];

13 «hčerinska družba» pomeni hčerinsko družbo, kot je opredeljena v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS; vsako odvisno podjetje odvisnega podjetja se prav tako obravnava kot odvisno podjetje osnovnega matičnega podjetja;

14√ (l) Õ «„osnovni kapital“» pomeni kapital, kot ga določata √ člen 57(a) in (b) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta Õ točki 1 in 2 člena 34(2) Direktive 2000/12/ES[23];

15√ (m) Õ«„lastna sredstva“» pomeni lastna sredstva, kot so določena v naslovu V, poglavje 2, oddelek 1 Direktive √ 2006/48/ES Õ 2000/12/ES; vendar se ta opredelitev lahko spremeni v razmerah, opisanih v Prilogi V Direktive 93/6/EGS[24].

ò novo

(n) „trajni nosilec podatkov“ pomeni vsakega nosilca podatkov, ki vlagatelju omogoča shranjevanje osebno nanj naslovljenih podatkov tako, da so mu dostopni za poznejšo uporabo za obdobje, skladno z nameni teh podatkov, in da mu omogočajo nespremenjeno reprodukcijo shranjenih podatkov.

ê 2001/108/ES člen 1, točka 2 (prilagojeno)

√(o) Õ 8. V tej direktivi izraz„prenosljivi vrednostni papirji“ pomenijo:

√ (i) Õ - delnice in druge vrednostne papirje, enakovredne delnicam („delnice“);,

√ (ii) Õ - obveznice in druge oblike olistinjenega dolga („dolžniški vrednostni papirji“);,

√ (iii) Õ - kakršne koli druge prenosljive vrednostne papirje, ki dajejo pravico do pridobitve kakršnih koli takšnih prenosljivih vrednostnih papirjev z vpisom ali izmenjavo.,

z izjemo tehnik in instrumentov iz člena 21.

√ (p) Õ 9. V tej direktivi izraz „instrumenti denarnega trga“ pomeni instrumente, s katerimi se običajno trguje na denarnem trgu in ki so likvidni in je njihovo vrednost mogoče kadarkoli natančno določiti.

ê 2001/107/ES člen 1, točka 1 (prilagojeno)

√ 2. Za namene odstavka 1(b) redna poslovna dejavnost družbe za upravljanje vključuje naloge, navedene v Prilogi II.

3. Za namene odstavka 1(h) vsi kraji poslovanja, ki jih v isti državi članici vzpostavi družba za upravljanje, ki ima glavni sedež v drugi državi članici, se obravnavajo kot ena podružnica.

4. Za namene odstavka 1(j)(ii) se uporablja naslednje:

(a) katero koli hčerinsko podjetje hčerinskega podjetja se prav tako šteje za hčerinsko podjetje matičnega podjetja, ki je vodilno med temi podjetji;

(b) položaj, ko sta dve ali več fizičnih ali pravnih oseb trajno povezani z eno in isto osebo z razmerjem obvladovanja, se prav tako šteje za tesno povezavo med takimi osebami.

5. Za namene odstavka 1(k) se upoštevajo glasovalne pravice iz člena 92 Direktive 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta[25].

6. Za namene odstavka 1(m) se smiselno uporabljajo členi 13 do 16 Direktive 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta[26].

7. Za namene odstavka 1(o) prenosljivi vrednostni papirji izključujejo tehnike in instrumente iz člena 46. Õ

ê 85/611/EGS (prilagojeno)

ð novo

Člen 3 2

1. KNPVP v smislu te direktive ne morejo biti √ naslednja podjetja Õ :

√ (a) Õ KNPVP zaprtega tipa;

√ (b) Õ KNPVP, ki zbirajo kapital brez pospeševanja prodaje enot svojega premoženja javnosti v Skupnosti ali katerem koli njenem delu;

√ (c) Õ KNPVP, katerih enote premoženja se lahko po pravilih upravljanja sklada ali ustanovnih listinah investicijske družbe prodajajo le javnosti v √ tretjih Õ državah nečlanicah;

√ (d) Õ vrste KNPVP po predpisih držav članic, v katerih so √ imajo Õ ti KNPVP √ sedež Õ locirani, za katere, glede na njihove naložbene in posojilne politike, niso primerna pravila iz √ Poglavja VII Õ oddelka V in člena √ 78 Õ 36.

2. Pet let po izvajanju te direktive Komisija predloži Svetu poročilo o izvajanju odstavka 1 in zlasti njegove četrte alinee. Po potrebi predlaga ustrezne ukrepe za razširitev področja uporabe.

Člen 4 3

Za namene te direktive se šteje, da se so KNPVP √ ustanovljeni Õ nahajajo v državi članici, v kateri ima investicijska družba ali družba za upravljanje vzajemnega sklada ð splošnega sklada ï svoj registrirani sedež.; Ddržave članice √ zahtevajo Õ morajo zahtevati, da je sedež √ ustanovljen Õ v isti državi članici kot registrirani sedež.

POGLAVJEODDELEK II

Dovoljenje za KNPVP

Člen 5 4

1. Noben KNPVP ne izvaja teh dejavnosti, če ne dobi dovoljenja pristojnih organov države članice, v kateri se nahaja √ ima sedež Õ , v nadaljevanju imenovanih „pristojni organi“.

ê 85/611/EGS

ð novo

To dovoljenje je veljavno v vseh državah članicah.

2. Vzajemni sklad ð Splošni sklad ï dobi dovoljenje le, če pristojni organi izdajo dovoljenje družbi za upravljanje, izdajo soglasje k pravilom upravljanja sklada in potrdijo izbiro depozitarja. Investicijska družba dobi dovoljenje le, če pristojni organi odobrijo njene ustanovne listine in potrdijo izbiro depozitarja.

ê 2001/107/ES člen 1, točka 2 (prilagojeno)

3. Pristojni organi ne izdajo dovoljenja KNPVP, če družba za upravljanje ali investicijska družba ne izpolnjujeta predpogojev, ki so določeni v √ Poglavjih Õ oddelku III oziroma √ V Õ IV te direktive.

Poleg tega pristojni organi ne izdajo dovoljenja KNPVP, če direktorji depozitarja nimajo zadostnega ugleda ali nimajo zadosti izkušenj tudi glede na vrsto KNPVP, ki se upravlja. V ta namen se morajo imena direktorjev depozitarja in vseh oseb, ki jih nadomestijo v tej funkciji, sporočiti √ sporočijo Õ pristojnim organom.

„Direktorji“ pomenijo tiste osebe, ki po zakonu ali ustanovnih listinah zastopajo depozitarja ali dejansko določajo politiko depozitarja.

√ 4. Õ3a. Pristojni organi ne izdajo dovoljenja, če se KNPVP pravno prepreči ( √ na primer Õ zaradi določbe v pravilih upravljanja sklada ali ustanovnih listinah) tržiti enote svojega premoženja ali delnic v matični državi članici.

ê 85/611/EGS (prilagojeno)

√ 5. Õ 4. Brez odobritve pristojnih organov ni mogoče zamenjati družbe za upravljanje ali depozitarja niti spremeniti pravil upravljanja sklada ali ustanovne listine investicijske družbe.

ê 2001/107/ES člen 1, točka 3 (prilagojeno)

POGLAVJEODDELEK III

Obveznosti glede družb za upravljanje

ODDELEK 1 NASLOV A

POGOJI ZA ZAčETEK OPRAVLJANJA DEJAVNOSTI

Člen 6 5

1. Dostop do opravljanja dejavnosti družbe za upravljanje je predmet predhodnega uradnega dovoljenja, ki ga izdajo pristojni organi matične države članice √ KNPVP Õ . Dovoljenje, izdano družbi za upravljanje v skladu s to direktivo, velja v vseh državah članicah.

2. Nobena družba za upravljanje ne sme opravljati drugih dejavnosti razen upravljanja KNPVP, ki so pridobili dovoljenje v skladu s to direktivo, z izjemo dodatnega upravljanja drugih kolektivnih naložbenih podjemov, ki jih ta direktiva ne pokriva in zaradi katerih je družba za upravljanje predmet nadzora skrbnega in varnega poslovanja, vendar jih v skladu s to direktivo ni mogoče tržiti v drugih državah članicah.

Upravljanje vzajemnih skladov/skupnih sredstev in investicijskih družb za namene te direktive vključuje naloge, navedene v Prilogi II, ki jih je mogoče še dopolniti.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko države članice družbam za upravljanje izdajo dovoljenje, da poleg upravljanja vzajemnih skladov/skupnih sredstev in investicijskih družb opravljajo tudi naslednje storitve:

(a) upravljanje naložbenega premoženja, vključno tistega, ki je v lasti pokojninskih skladov, ki se upravlja v skladu s pooblastili, ki jih dajo vlagatelji na podlagi zaupnosti in individualnega dogovora, če to premoženje vključuje enega ali več instrumentov, navedenih v √ oddelku C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Õ oddelku B Priloge k ISD,;

(b) kot pomožne storitve:

√ (i) Õ investicijsko svetovanje v zvezi z enim ali več instrumentov, navedenih v √ oddelku C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Õ oddelku B Priloge k ISD,

√(ii) Õ hramba in opravljanje upravnih storitev v zvezi z enotami premoženja kolektivnih naložbenih podjemov.

V skladu s to direktivo družbe za upravljanje v nobenem primeru ne morejo pridobiti dovoljenja le za opravljanje storitev iz tega odstavka ali za opravljanje pomožnih storitev brez pridobitve dovoljenja za opravljanje storitev iz točke (a) √ prvega pododstavka Õ .

ê 2004/39/ES člen 66 (prilagojeno)

4. Členi 2(2), 12, 13 in 19 Direktive 2004/39/ES, Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov[27], se uporabljajo za opravljanje storitev iz odstavka 3 tega člena s strani družb za upravljanje.

ê 2001/107/ES člen 1, točka 3 (prilagojeno)

Člen 7 5a

1. Brez poseganja v druge splošne pogoje za zahtevo za izdajo dovoljenja, ki so predpisani z nacionalno zakonodajo, pristojni organi družbi za upravljanje ne smejo izdati dovoljenja, razen če √ niso izpolnjeni naslednji pogoji Õ :

(a) ima družba za upravljanje osnovni kapital v višini najmanj 125 000 EUR √ , ob upoštevanju naslednjega Õ :

√ (i) Õ Čče vrednost premoženja v upravljanju družbe za upravljanje presega 250 000 000 EUR, se zahteva, da družba za upravljanje zagotovi dodaten znesek lastnih sredstev;. tTa dodatni znesek lastnih sredstev mora biti enak 0,02 % zneska, za katerega vrednost premoženja v upravljanju družbe za upravljanje presega 250 000 000 EUR;. vVendar zahtevani skupni znesek osnovnega kapitala in dodatnih sredstev ne sme presegati 10 000 000 EUR;.

√ (ii) Õ zZa namen tega odstavka se za premoženje v upravljanju družbe za upravljanje smatrajo naslednja premoženja:

- (i) vzajemni skladi/skupna sredstva, ki jih upravlja družba za upravljanje, vključno s premoženji, katerih upravljanje je prenesla na drugo družbo, in razen premoženj, ki jih je prevzela v upravljanje,;

- (ii)investicijske družbe, ki so za upravljanje določile družbo za upravljanje,;

- (iii)drugi kolektivni naložbeni podjemi, ki jih upravlja družba za upravljanje, vključno s premoženji, katerih upravljanje je prenesla na druge družbe, in razen premoženj, ki jih je prevzela v upravljanje;.

√ (iii) Õ ne glede na znesek teh zahtev, lastna sredstva družbe za upravljanje ne smejo nikoli biti nižja od zneska, ki ga določa √ člen 21 Direktive 2006/94/ES Õ Priloga IV k Direktivi 93/6/EGS;.

√(iv) Õ dDržave članice lahko družbi za upravljanje odobrijo oprostitev do 50 % dodatnega zneska lastnih sredstev iz √ točke (i) Õ prve alinee, če te družbe pridobijo jamstvo za isti znesek pri kreditni instituciji ali zavarovalnici;. kKreditna institucija ali zavarovalnica mora imeti statutarni sedež v državi članici, ali v √ tretji državi Õ državi nečlanici, če zanjo veljajo pravila varnega in skrbnega poslovanja, ki so po mnenju pristojnih organov enakovredna pravilom iz zakonodaje Skupnosti;.

(v)Najkasneje do dne 13. februarja 2005 Komisija predstavi poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu glede izvajanja te kapitalske zahteve, in mu po potrebi priloži predloge za njihovo revizijo;

(b) imajo osebe, ki dejansko opravljajo dejavnost družbe za upravljanje, zadosten ugled in izkušnje tudi glede na vrsto KNPVP, ki ga upravlja družba za upravljanje;. vV ta namen se morajo imena teh oseb in vseh oseb, ki jih nadomestijo v tej funkciji, sporočiti pristojnim organom;. pPoslovne odločitve morata v družbi za upravljanje sprejemati najmanj dve osebi, ki izpolnjujeta takšne pogoje;

(c) je zahtevi za izdajo dovoljenja priložen program dejavnosti, ki med drugim prikazuje √ najmanj Õ organizacijsko strukturo družbe za upravljanje;

(d) sta glavna pisarna in statutarni sedež družbe za upravljanje v isti državi članici.

2. Poleg tega Vv primeru obstoja tesnih povezav med družbo za upravljanje in drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami pristojni organi izdajo dovoljenje le, če te √ tesne Õ povezave ne preprečujejo učinkovitega izvajanja njihovih nadzornih nalog.

Pristojni organi tudi zavrnejo izdajo dovoljenja, če zakoni in drugi predpisi √ tretje Õ države nečlanice, ki se nanašajo na eno ali več fizičnih ali pravnih oseb, s katerimi ima družba za upravljanje tesne povezave, ali težave pri njihovem uveljavljanju, preprečujejo učinkovito izvajanje njihovih nadzornih nalog.

ê 2001/107/ES člen 1, točka 3

Pristojni organi morajo zahtevati, da jim družbe za upravljanje stalno poročajo zahtevane informacije, ki jih ti potrebujejo za spremljanje izpolnjevanja pogojev iz tega odstavka.

3. Vlagatelja zahteve za izdajo dovoljenja se v šestih mesecih po vložitvi popolnega zahtevka obvesti, ali se mu dovoljenje izda ali zavrne. V primeru zavrnitve se podajo razlogi za zavrnitev.

4. Družba za upravljanje lahko začne opravljati svojo dejavnost, takoj ko se ji izda dovoljenje.

5. Pristojni organi lahko odvzamejo dovoljenje, ki je bilo izdano družbi za upravljanje skladno s to direktivo le, če ta družba:

(a) ne uporabi dovoljenja v roku 12 mesecev, se dovoljenju izrecno odreče ali preneha opravljati dejavnost iz te direktive za več kot šest mesecev, razen če je zadevna država članica predvidela, da dovoljenje v takšnih primerih preneha veljati;

(b) pridobi dovoljenje z neresničnimi oziroma napačnimi izjavami ali z drugimi neobičajnimi sredstvi;

(c) ne izpolnjuje več pogojev, v skladu s katerimi je dovoljenje pridobila;

ê 2001/107/ES člen 1, točka 3 (prilagojeno)

(d) ni več usklajena z določbami Direktive 93/6/EGS √ 2006/49/ES Õ , če njeno dovoljenje vključuje tudi storitev diskrecijskega upravljanja premoženja, kot predpisuje člen 5 √ 6 Õ (3)(a) te direktive;

ê 2001/107/ES člen 1, točka 3

(e) je resno in/ali sistematično kršila predpise, sprejete v skladu s to direktivo; ali

(f) spada v enega od primerov, za katere državna zakonodaja predvideva odvzem dovoljenja.

Člen 8 5b

1. Pristojni organi ne izdajo dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti družbe za upravljanje, dokler niso obveščeni o identiteti delničarjev ali članov, bodisi neposrednih ali posrednih, fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo kvalificirane deleže, ter o zneskih teh deležev.

Pristojni organi zavrnejo izdajo dovoljenja če, ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju zanesljivega in skrbnega vodenja družbe za upravljanje niso zadovoljni z usposobljenostjo delničarjev ali družbenikov.

ê 2001/107/ES člen 1, točka 3 (prilagojeno)

2. V primeru podružnic družb za upravljanje, ki imajo statutarne sedeže zunaj √ Skupnosti Õ Evropske unije in ki začenjajo opravljati ali opravljajo dejavnosti, države članice ne uporabljajo določb, ki bi imele za posledico bolj ugodno obravnavo kot velja za podružnice družb za upravljanje s statutarnimi sedeži v državah članicah.

3. Pred izdajo dovoljenja se je treba posvetovati s pristojnimi organi druge vključene države članice glede izdaje dovoljenja kateri koli družbi za upravljanje, ki √ je eno od naslednjega Õ :

(a) je hčerinska družba druge družbe za upravljanje, investicijske družbe, kreditne institucije ali zavarovalnice, ki ji je bilo dovoljenje izdano v drugi državi članici;,

(b) je hčerinska družba obvladujočega podjetja druge družbe za upravljanje, investicijske družbe, kreditne institucije ali zavarovalnice, ki ji je bilo dovoljenje izdano v drugi državi članici; ali

(c) √družba, ki Õ jo obvladuje ista fizična ali pravna oseba, ki obvladuje tudi drugo družbo za upravljanje, investicijsko družbo, kreditno institucijo ali zavarovalnico, ki ji je bilo dovoljenje izdano v drugi državi članici.

ODDELEK 2 NASLOV B

ODNOSI S TRETJIMI DRžAVAMI

Člen 9 5c

1. Odnosi s tretjimi državami se urejajo v skladu z ustreznimi pravili iz člena √ 15 Direktive 2004/39/ES Õ 7 ISD.

Za namen te direktive se izraza «„podjetje/investicijsko podjetje“» in «„investicijska podjetja«„ iz člena √ 15 Direktive 2004/39/ES Õ 7 ISD razumeta kot «družba za upravljanje» in «družbe za upravljanje»; izraz «opravljanje investicijskih storitev» iz člena √ 15(1) Direktive 2004/39/ES Õ 7(2) ISD se razume kot «opravljanje storitev».

2. Države članice tudi obvestijo Komisijo o kakšnih koli splošnih težavah, na katere naletijo KNPVP pri trženju svojih enot v kateri koli tretji državi.

ODDELEK 3 NASLOV C

DELOVNI POGOJI

Člen 10 5d

1. Pristojni organi matične države članice družbe za upravljanje zahtevajo, da družba za upravljanje, ki so ji izdali dovoljenje, vedno izpolnjuje pogoje iz členov 5 √ 6 Õ ter 5a √ 7 Õ (1) in (2) te direktive.

Lastna sredstva družbe za upravljanje se ne smejo znižati pod raven, določeno v členu 5a √ 7 Õ (1)(a). Če se to zgodi, lahko pristojni organi v primeru, da razmere tako ravnanje upravičujejo, družbi za upravljanje dovolijo da v omejenem obdobju popravi svoj položaj ali preneha opravljati dejavnosti.

2. Brez poseganja v določbe te direktive, ki dajejo odgovornost pristojnim organom države članice gostiteljice √ družbe za upravljanje Õ , so za izvajanje nadzora skrbnega in varnega poslovanja nad družbo za upravljanje odgovorni pristojni organi matične države članice √ družbe za upravljanje Õ, ne glede na to, ali družba za upravljanje ustanovi podružnico ali opravlja storitve v drugi državi članici ali ne.

Člen 11 5e

ê 2001/107/ES člen 1, točka 3 (prilagojeno)

1. Za kvalificirane deleže v družbah za upravljanje veljajo ista pravila, kot so določena v členu √ 10 Direktive 2004/39/ES Õ 9 ISD.

2. Za namen te direktive se izraza «„podjetje/investicijsko podjetje“» in «„investicijska podjetja«„ iz člena √ 10 Direktive 2004/39/ES Õ 9 ISD razumeta kot «„družba za upravljanje“» in «„družbe za upravljanje“»;

ê 2001/107/ES člen 1, točka 3 (prilagojeno)

Člen 12 5f

1. Vsaka matična država članica √ družbe za upravljanje Õ določi pravila skrbnega in varnega poslovanja, ki jih morajo družbe za upravljanje, glede na dejavnost upravljanja KNPVP, za katerega je pridobila dovoljenje v skladu s to direktivo, vedno upoštevati.

Predvsem morajo pristojni organi matične države članice √ družbe za upravljanje Õ ob upoštevanju lastnosti KNPVP, ki ga upravlja družba za upravljanje, od družbe za upravljanje zahtevati, da:

(a) ima zanesljive upravne in računovodske postopke, nadzorno in zaščitno ureditev za elektronsko obdelavo podatkov in zadostne mehanizme notranjega nadzora, ki zlasti vključujejo pravila za osebne transakcije s strani svojih zaposlenih ali za imetje ali upravljanje naložb v finančne instrumente, z namenom vlagati lastna sredstva in med drugim zagotavljati √ najmanj Õ , da je vsako transakcijo, pri kateri sodeluje sklad, mogoče rekonstruirati do njenega izvora, sodelujočih strank, njenih lastnostih ter časa in kraja izvedbe in da se sredstva vzajemnih skladov/skupnih sredstev ali investicijskih družb, ki jih upravlja družba za upravljanje, vlagajo v skladu pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami ter veljavnimi predpisi;

(b) je strukturirana in organizirana na način, ki minimizira tveganje, da bi na koristi KNPVP ali njegovih strank vplivalo nasprotje interesov med družbo in njenimi strankami, med eno in drugo njeno stranko, med eno njeno stranko in KNPVP ali med dvema KNPVP. Če je ustanovljena podružnica, pa organizacijska ureditev ne sme biti v nasprotju s pravili ravnanja, ki jih država gostiteljica √ KNPVP Õ določa za preprečevanje nasprotja interesov.

2. Vsaka družba za upravljanje, katere dovoljenje pokriva tudi storitve diskrecijskega upravljanja premoženja, kot določa člen 5 √ 6 Õ (3)(a):

√ (a) Õ ne sme imeti dovoljenje, da vloži celotno ali del premoženja investitorja v enote vzajemnih skladov/skupnih sredstev ali investicijskih družb, ki jih upravlja, razen če predhodno pridobi splošno dovoljenje stranke;,

√ (b) Õ je glede storitev, predpisanih v členu 5 √ 6 Õ (3), predmet določb iz Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje[28].

Člen 13 5g

1. Če države članice dovolijo, da družbe za upravljanje zaradi učinkovitejšega opravljanja dejavnosti prenesejo eno ali več svojih nalog na tretje osebe, ki jo te opravljajo v njihovem imenu, morajo biti izpolnjeni √ vsi Õ naslednji predpogoji:

(a) pristojni organ mora biti obveščen na primeren način;

(b) pooblastilo ne sme preprečevati učinkovitosti nadzora nad družbo za upravljanje in zlasti ne sme preprečiti družbi za upravljanje, da ravna v najboljšem interesu svojih vlagateljev, ali KNPVP, da je upravljan v najboljšem interesu svojih vlagateljev;

(c) če se prenos nanaša na upravljanje naložb, se lahko pooblastilo izda le podjemom, ki imajo dovoljenje ali so registrirani za upravljanje premoženja in so predmet nadzora skrbnega in varnega poslovanja; prenos mora biti v skladu s kriteriji razporeditve naložb, ki jih periodično določajo družbe za upravljanje;

(d) če se pooblastilo nanaša na upravljanje naložb in se izda podjemu iz tretje države, se mora zagotoviti sodelovanje med zadevnimi nadzornimi organi;

(e) pooblastilo, ki se nanaša na glavno dejavnost upravljanja naložb, se ne izda depozitarju ali kateremu koli drugemu podjemu, katerega interesi bi bili lahko v nasprotju z interesi družbe za upravljanje ali imetnikov enot premoženja;

(f) obstajati morajo ukrepi, ki osebam, ki opravljajo dejavnost družbe za upravljanje, omogočajo, da kadar koli učinkovito spremljajo dejavnost podjema, kateremu je bilo dano pooblastilo;

(g) pooblastilo ne preprečuje osebam, ki opravljajo dejavnost družbe za upravljanje, da bi kadar koli dajale nadaljnja navodila podjemu, na katerega so prenesle svoje naloge in da brez odlašanja vzamejo pooblastilo, če je to v interesu vlagateljev;

(h) ob upoštevanju značilnosti nalog, ki so predmet prenosa, mora biti podjem, na katerega se bodo prenesle naloge, usposobljen in sposoben prevzeti zadevne naloge;, in

(i) prospekti KNPVP navajajo seznam nalog, ki jih je družbi za upravljanje dovoljeno prenesti na druge podjeme.

2. Na odgovornost družbe za upravljanje in depozitarja v nobenem primeru ne vpliva dejstvo, da je družba za upravljanje del nalog prenesla na tretje stranke, niti ne sme družba za upravljanje svojih nalog prenesti na tretje stranke v tolikšni meri, da se njena vloga zmanjša na vlogo «poštnega predala».

Člen 14 5h

Vsaka država članica sestavi pravila ravnanja, ki jih morajo družbe za upravljanje z dovoljenjem v tej državi članici vedno upoštevati. Takšna pravila morajo izvajati vsaj načela iz naslednjih alinej √ točk (a) do (e) Õ . Ta √ Navedena Õ načela zagotavljajo, da družba za upravljanje:

ê 2001/107/ES člen 1, točka 3

(a) ravna na iskren in pošten način pri opravljanju svojih poslovnih dejavnosti v najboljšem interesu KNPVP, ki ga upravlja, in integritete trga;

(b) ravna s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in s skrbnostjo dobre družbe za upravljanje v najboljšem interesu KNPVP, ki ga upravlja, in integritete trga;

(c) ima in učinkovito uporablja vire in postopke, ki so potrebni za pravilno opravljanje svojih poslovnih dejavnosti;

(d) poskuša izogniti se nasprotju interesov in, če se temu ni mogoče izogniti, zagotavlja, da so KNPVP, ki jih upravlja, deležni poštene obravnave;

(e) izpolnjuje vse predpisane zahteve, ki veljajo za izvajanje njenih poslovnih dejavnosti tako da spodbuja najboljše koristi svojih vlagateljev in integriteto trga.

ê 2001/107/ES člen 1, točka 3

ODDELEK 4 NASLOV D

PRAVICA DO USTANAVLJANJA IN SVOBODA OPRAVLJANJA STORITEV

ê 2001/107/ES člen 1, točka 3

Člen 15 6

1. Države članice zagotavljajo, da družba za upravljanje, ki ji v skladu s to direktivo izdajo dovoljenje pristojni organi druge države članice, na ozemlju teh držav lahko op