SL ECB-PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z 24.  aprila 2017 
o zakonu o pla čilnih storitvah, storitvah izdajanja elektronskega denarja in pla čilnih sistemih 
(CON/2017/15) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je 13. februarja 2017 prejela zahtevo slovenskega ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o pla čilnih storitvah, storitvah izdajanja elektronskega denarja in 
plačilnih sistemih (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz pete alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na pla čilne in 
poravnalne sisteme. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to 
mnenje sprejel Svet ECB. 
 1 Namen predloga zakona 
Glavni cilj predloga zakona je prenos Direktive (EU) 2015/2366 o pla čilnih storitvah na notranjem 
trgu
2 v slovensko pravo. Predlog zakona spreminja tudi nekatere veljavne dolo čbe v zvezi s 
plačilnimi sistemi. Predlog zakona se ne uporablja za sistemsko pomembne pla čilne sisteme, v 
zvezi s katerimi pojasnjuje, da zanje velja Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28)
3. 
1.1 Po veljavnem nacionalnem pravu4 Banka Slovenije izdaja dve vrsti dovoljenj v zvezi s pla čilnimi 
sistemi: (i) dovoljenje za oblikovanje pla čilnega sistema, ki ga izda udeležencem pla čilnega 
sistema, in (ii) dovoljenje za opravljanje storitev upravljanja pla čilnega sistema, ki ga izda 
upravljavcu pla čilnega sistema. Po predlogu zakona bo Banka Slovenije v prihodnje izdala samo 
eno dovoljenje za upravljanje pla čilnega sistema. Za ta namen je upravljavec pla čilnega sistema 
opredeljen kot oseba, ki je odgovorna za upravljanje pla čilnega sistema v skladu z zakonom in za 
celovito upravljanje vseh tveganj v pla čilnem sistemu. Zahtevi za izdajo dovoljenja za upravljanje 
plačilnega sistema mora vložnik priložiti pravila pla čilnega sistema. Obstoje ča dovoljenja za 
                                                 
1  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
2 Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o pla čilnih storitvah na 
notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35). 
3
 Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 795/2014 z d ne 3. julija 2014 o pregledniških zahtevah za sistemsko 
pomembne pla čilne sisteme (ECB/2014/28) (UL L 217, 23.7.2014, str. 16). 
4 Zakon o pla čilnih storitvah in sistemih (Uradni list RS, št. 58/09, 34/10, 9/11, 32/12, 81/15 in 47/16). 
ECB-PUBLIC  
2 oblikovanje pla čilnega sistema in za opravljanje storitev upravljanja pla čilnega sistema se štejejo 
za dovoljenja za upravljanje pla čilnega sistema, izdana po predlogu zakona. 
1.2 Predlog zakona dolo ča vrsto novih osnovnih zahtev za upravljavce pla čilih sistemov, vklju čno z 
nekaterimi dodatnimi zahtevami, ki jih morajo izpolnjevati upravljavci pomembnih pla čilnih 
sistemov. Nove zahteve obsegajo dolo čbe o pravni podlagi, upravljanju, okviru za celovito 
upravljanje tveganj, dokon čnosti poravnave, denarnih poravnavah (ta vsebuje zahtevo, po kateri 
mora upravljavec pomembnega pla čilnega sistema zagotoviti, da se denarne poravnave izvršijo v 
centralnoban čnem denarju), pravilih in postopkih za primer neizpolnitve obveznosti udeleženca, 
splošnem poslovnem tveganju, operativnem tveganju, zahtevah za dostop in udeležbo, učinkovitosti in uspešnosti, postopkih in standardih komuniciranja ter razkritju pravil, klju čnih 
postopkov in tržnih podatkov. Podrobnejše zahteve bo dodatno uredila Banka Slovenije v podzakonskem predpisu
5. Predlog zakona dolo ča, da lahko subjekti, ki imajo dovoljenje Banke 
Slovenije za upravljanje pla čilnih sistemov, pri Banki Slovenije za ra čun udeležencev pla čilnega 
sistema odprejo poseben fiduciarni ra čun, ki bo namenjen izklju čno izvajanju poravnave in/ali 
zavarovanju terjatev in/ali izpolnitvi obveznosti iz naslova nalogov za prenos. 
 2 Splošne pripombe 
2.1 To mnenje ne obravnava vprašanja, ali se s predlogom zakona v slovenskem pravu uspešno izvaja 
Direktiva (EU) 2015/2366. Mnenje se osredoto ča na dolo čbe predloga zakona, s katerimi se 
spreminjajo veljavne dolo čbe v zvezi s pla čilnimi sistemi. 
2.2 ECB razume, da bo kljub spremembi postopka izdajanja dovoljenj, ki se uvaja s predlogom zakona 
in katere cilj je poenostaviti proces izdajanja dovoljenj za upravljanje pla čilnih sistemov, vloga 
Banke Slovenije pri izdajanju dovoljenj pla čilnim sistemom in upravljavcem pla čilnih sistemov 
ostala nespremenjena. 
2.3 ECB pozdravlja to, da dolo čbe o zahtevah za upravljavce pla čilnih sistemov upoštevajo na čela in 
splošne zahteve, dolo čene v okviru Eurosistema za pregled sistemov za pla čila malih vrednosti
6, ki 
je izpeljan iz nekaterih na čel in ključnih vidikov za sistemsko pomembne pla čilne sisteme po Uredbi 
(EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28), s katero je ECB sprejela na čela CPSS-IOSCO za infrastrukture 
finančnega trga7. Predlog zakona bo tako Banki Slovenije omogo čil dosledno in harmonizirano 
uporabo standardov Eurosistema pri pregledu pla čilnih sistemov v Sloveniji. 
2.4 Čeprav se s predlogom zakona ne implementira neposredno celoten sklop na čel za infrastrukture 
finančnega trga, ki jih je Eurosistem dolo čil kot bistvena za upravljanje sistemov za pla čila malih 
vrednosti, ECB razume, da se lahko podrobnejše zahteve dolo čijo v podzakonskem predpisu, ki ga 
sprejme Banka Slovenije. Banka Slovenije bi lahko prou čila možnost, da v podzakonski predpis 
                                                 
5  Zahteve za upravljanje pla čilnih sistemov, vklju čno z zahtevami v zvezi z upravljanjem tveganj, so že zdaj dolo čene 
v podzakonskem predpisu, ki ga je sprejela Banka Slovenije. Glej Sklep o pla čilnih sistemih (Uradni list RS, št. 73/09 
in 5/11). 
6 Glej dokument ECB Revised oversight framework for retail payment systems , februar 2016, dostopno na spletni 
strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. 
7 Glej Principles for financial market infrastructures  Odbora za pla čilne in poravnalne sisteme (CPSS) pri Banki za 
mednarodne poravnave ter tehni čnega odbora Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev 
(IOSCO), april 2012, dostopno na naslovu http://www.bis.org/cpmi/publ/d101a.pdf . 
ECB-PUBLIC  
3 vključi dodatne elemente, kot so zmožnost subjekta za izvedbo pravil in postopkov za primer 
neizpolnitve obveznosti; zagotavljanje visoke kakovosti sredstev za kritje poslovnih tveganj in vzdrževanje na črta za zbiranje kapitala; zahteva za redno pregledovanje okvirov za upravljanje 
tveganj in zahteva za jasno opredeljene cilje gled e operativne zanesljivosti in politike, zasnovane 
za doseganje teh ciljev, ter zaht eva za celovite politike fizi čne in informacijske varnosti, ki 
obravnavajo vse možne ranljivosti in grožnje. V te m smislu predlog zakona Banki Slovenije daje 
zadostno pravno podlago za dodatno uskladitev zahtev za upravljavce pla čilnih sistemov z 
mednarodnimi standardi. 
2.5 ECB pozdravlja to, da je dolo čba predloga zakona, ki upravljavcem pla čilnih sistemov omogo ča 
odprtje posebnega fiduciarnega ra čuna pri Banki Slovenije, zasnovana za zmanjšanje u činkov 
morebitne insolventnosti upravljavca pla čilnega sistema na pozicije za poravnavo, ki jih imajo 
udeleženci pla čilnega sistema, s čimer se izboljšuje varnost poravnave. Vendar pa ECB v skladu z 
načelom neodvisnosti centralnih bank predlaga, da se ta dolo čba preoblikuje, tako da bo jasno, da 
ti subjekti nimajo pravice odprtja takega ra čuna pri Banki Slovenije, temve č je odločitev o odprtju 
takega ra čuna v rokah Banke Slovenije. 
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB. 
 
 
V Frankfurtu na Majni, 24. aprila 2017 
 [podpis ] 
 
Predsednik ECB Mario DRAGHI