EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 9.12.2020 COM(2020) 791 final 2020/0350(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) 2018/1862 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah glede vnosa razpisov ukrepov s strani Europola



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Kriminal in terorizem delujeta čezmejno, saj storilci kaznivih dejanj in teroristi izkoriščajo prednosti, ki jih prinašata globalizacija in mobilnost. Posledično so informacije o kriminalnih in terorističnih dejavnostih, ki jih tretje države izmenjujejo z EU, čedalje pomembnejše za notranjo varnost EU, na zunanjih mejah EU in tudi na ozemlju Unije. Vendar je izmenjava informacij, pridobljenih od tretjih držav, o osebah, ki so osumljene kaznivih dejanj in terorističnih kaznivih dejanj oziroma so bile za taka dejanja obsojene, znotraj EU zdaj omejena. Natančneje, obstajajo omejitve glede izmenjave informacij, pridobljenih od tretjih držav, z uradniki na terenu v državah članicah (policisti in mejnimi uslužbenci), ko in kjer jih ti potrebujejo. Enako velja za informacije, ki jih mednarodne organizacije izmenjujejo z Europolom. Na primer, ta težava se pojavlja v okviru stalnih prizadevanj, da bi odkrili tuje teroristične bojevnike. V poročilu Europola o stanju in trendih na področju terorizma iz junija 2020 je navedeno, da se sicer domneva, da so bili številni tuji teroristični bojevniki bodisi ubiti bodisi zaprti v internacijskih ali begunskih taboriščih v severovzhodni Siriji, vendar je veliko tujih terorističnih bojevnikov še vedno pogrešanih. Glede na poročilo so informacije, ki jih imajo države članice na voljo o tujih terorističnih bojevnikih, zaradi kaosa in pomanjkanja informacij s konfliktnega območja omejene in nepreverljive. Podobno se v Sklepih Sveta o zunanjem delovanju EU na področju preprečevanja terorizma in nasilnega ekstremizma ter boja proti njima iz junija 2020 priznava, da „bodo tuji teroristični bojevniki še leta zelo velik skupni varnostni izziv“, ter poziva k okrepljenemu in pravočasnemu sodelovanju in izmenjavi informacij med državami članicami, z Europolom in drugimi pomembnimi akterji EU. Vendar pa informacije, ki jih Europol vnaša v svoje informacijske sisteme, zlasti rezultati njegove analize podatkov, pridobljenih od tretjih držav, končnih uporabnikov ne dosežejo na enak način kot informacije, ki jih države članice zagotavljajo v schengenski informacijski sistem (SIS). Po ocenah Europola informacije o približno 1 000 tujih terorističnih bojevnikih, ki niso državljani EU, ki so jih Europolu in posameznim državam članicam zagotovile zaupanja vredne tretje države, trenutno niso vnesene v SIS. SIS kot najpogosteje uporabljena podatkovna zbirka za izmenjavo informacij v EU uradnikom na terenu v realnem času zagotavlja neposreden dostop do razpisov ukrepov za osebe in predmete, vključno z razpisi ukrepov o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj. Ker SIS ne vsebuje razpisov ukrepov za 1 000 tujih terorističnih bojevnikov, ki niso državljani EU, obstaja tveganje, da jih mejni uslužbenci ne odkrijejo, ko poskušajo vstopiti v EU, ali da niso odkriti pri policijskih kontrolah na ozemlju EU. To pomeni precejšnjo varnostno vrzel. V zvezi s tem je bilo v Sklepih Sveta o krepitvi sodelovanja in uporabe schengenskega informacijskega sistema (SIS) za obravnavanje oseb, vpletenih v teroristične ali s terorizmom povezane dejavnosti, iz junija 2018 že opozorjeno, da je treba zagotoviti „dosledno in sistematično nalaganje informacij o tujih terorističnih bojevnikih v evropske sisteme in platforme“. Svet se je skliceval na izvajanje „doslednega tristopenjskega pristopa za izmenjavo informacij o tujih terorističnih bojevnikih z optimalno in dosledno uporabo sistema SIS ter podatkov Europola, ki jih slednji obravnava pri navzkrižnem preverjanju in analizah v okviru ustreznih analitičnih projektov“. Vendar države članice informacij o tujih terorističnih bojevnikih, ki jih prejmejo od tretjih držav ali mednarodnih organizacij, ne morejo vedno vnesti v SIS, da bi jih dale na voljo uradnikom na terenu v drugih državah članicah. Prvič, nekatere tretje države izmenjujejo podatke o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj le z Europolom in morda z nekaterimi državami članicami. Drugič, tudi če država članica informacije o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj prejme neposredno od tretje države ali prek Europola, morda ne more izdati razpisa ukrepa za zadevno osebo zaradi omejitev v nacionalnem pravu (npr. potrebe po vzpostavitvi povezave z nacionalno jurisdikcijo). Tretjič, država članica morda nima sredstev za zadostno analizo in preverjanje prejetih informacij. Tako nastane vrzel med informacijami o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj, ki jih tretje države dajejo na voljo Europolu in državam članicam, ter razpoložljivostjo takih informacij za uradnike na terenu, ko in kjer jih ti potrebujejo. Kar zadeva morebitno rešitev na ravni EU, je splošno znano, da Europol hrani koristne informacije o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj, ki jih je prejel od tretjih držav in mednarodnih organizacij. Ko Europol analizira informacije o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj, ki jih je prejel od tretjih držav in mednarodnih organizacij, tudi z navzkrižnim preverjanjem z informacijami, ki jih že hrani v svojih podatkovnih zbirkah, da bi potrdil točnost informacij in jih dopolnil z drugimi podatki, mora rezultat svoje analize dati na voljo vsem državam članicam. Europol tako uporablja svoje informacijske sisteme, da bi dal analizo informacij o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj, prejetih od tretjih držav, na voljo državam članicam. Europol bo informacije, prejete od tretjih držav, vnesel tudi v nadzorni seznam Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) za državljane tretjih držav, ki so oproščeni zahteve po vizumu pri prehodu zunanjih meja EU. Nadzorni seznam bo državam članicam v pomoč pri presoji, ali oseba, ki je zaprosila za potovalno odobritev, predstavlja tveganje za varnost. Vendar Europol informacij, prejetih od tretjih držav, ki jih hrani o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj, uradnikom na terenu v državah članicah ne more zagotavljati neposredno in v realnem času. Uradniki na terenu nimajo neposrednega dostopa do informacijskih sistemov Europola ali do podatkov, ki jih je Europol vnesel v nadzorni seznam ETIAS. Z informacijskimi sistemi Europola se podpira delo preiskovalcev, uradnikov kriminalističnoobveščevalnih služb in analitikov v državah članicah. Čeprav vsaka država članica prosto odloča o tem, kateri pristojni nacionalni organi lahko neposredno sodelujejo z Europolom, pa uradniki na terenu običajno nimajo možnosti dostopa do informacijskih sistemov Europola. Čeprav lahko Europol preverja osebe v SIS, od marca 2021 pa bo obveščen tudi o zadetkih glede razpisov ukrepov, povezanih s terorizmom, ki so jih izdale druge države članice, pa ne more izdajati razpisov ukrepov v SIS kot najpogosteje uporabljeni podatkovni zbirki za izmenjavo informacij v EU, ki je neposredno dostopna mejnim uslužbencem in policistom. Ključne informacije, pridobljene od tretjih držav, ki jih Europol hrani o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj, morda zato ne dosežejo končnih uporabnikov na nacionalni ravni, ko in kjer jih ti potrebujejo. To velja tudi za Europolovo analizo podatkov, ki jih je od tretjih držav in mednarodnih organizacij prejel o tujih terorističnih bojevnikih, pa tudi o osebah, vpletenih v organizirani kriminal (npr. nedovoljen promet s prepovedanimi drogami) ali huda kazniva dejanja (npr. spolna zloraba otrok). Glede na razlike v namenu med informacijskimi sistemi Europola in SIS obstaja pomembna razlika v dosegu teh sistemov. Europolov informacijski sistem Schengenski informacijski sistem Uporabniki 8 587 uporabnikov(konec leta 2019) vsak uradnik na terenu v državah članicah (mejni uslužbenci in policisti) Število preverjanj (v letu 2019) 5,4 milijona 6,6 milijarde Za premostitev te varnostne vrzeli je cilj tega predloga vzpostaviti novo kategorijo razpisov ukrepov posebej za Europol, da se bodo informacije neposredno in v realnem času zagotavljale uradnikom na terenu. Zato je treba spremeniti Uredbo (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter Uredbo (EU) 2018/1862 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Ker se ti uredbi uporabljata za različne države članice, so zaradi načela neobveznega sodelovanja spremembe predstavljene v dveh ločenih, a logično povezanih predlogih. Ta predlog zadeva spremembo Uredbe (EU) 2018/1862. Namen predloga je Europolu omogočiti izdajanje „informativnih razpisov ukrepov“ za osumljence in storilce kaznivih dejanj kot nove kategorije razpisov ukrepov v SIS, ki jo bo v posebnih in natančno opredeljenih primerih in okoliščinah uporabljal izključno Europol. To je pomembna sprememba paradigme za SIS, saj so lahko do zdaj podatke v SIS vnašale, posodabljale in brisale le države članice, Europol pa je imel do vseh kategorij razpisov ukrepov dostop „samo za branje“. Europol bi lahko razpise ukrepov izdajal na podlagi svoje analize informacij, pridobljenih od tretjih držav, ali informacij mednarodnih organizacij, v obsegu kaznivih dejanj, za katera je pristojen, in le za državljane tretjih držav, ki ne uživajo pravice do prostega gibanja. Namen nove kategorije razpisov ukrepov je, da bi bil v primeru „zadetka“ z razpisom ukrepa uradnik na terenu obveščen, da je zadevna oseba osumljena vpletenosti v kaznivo dejanje, za katero je pristojen Europol. O dejstvu, da je bila oseba izsledena, ter o kraju, času in razlogu za preverjanje bi bil nato obveščen Europol (prek nacionalnega urada SIRENE), ki bi lahko ukrepal. Razen tega poročanja država članica, v kateri je prišlo do „zadetka“, ne bi imela nobene druge obveznosti. Kljub temu bi lahko država članica, ki izvršuje razpis ukrepa, za vsak primer posebej in tudi na podlagi osnovnih informacij, ki bi jih prejela od Europola, odločila, ali je treba v skladu z nacionalnim pravom in po izključni prosti presoji navedene države članice v zvezi z zadevno osebo sprejeti nadaljnje ukrepe. Ker izmenjava informacij, prejetih od tretjih držav ali mednarodnih organizacij, o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj vključuje obdelavo osebnih podatkov, se pri presoji možnosti politike za obravnavo ugotovljene težave v celoti upošteva obveznost spoštovanja temeljnih pravic in zlasti pravice do varstva osebnih podatkov. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike in drugimi politikami Unije Ta predlog je tesno povezan z drugimi politikami Unije in jih dopolnjuje, in sicer z:

(1)notranjo varnostjo, zlasti s „svežnjem za boj proti terorizmu“, katerega del je ta predlog; (2)varstvom podatkov, saj zagotavlja varstvo temeljnih pravic posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo v SIS; (3)zunanjo politiko Unije, zlasti z delom delegacij EU in politiko za boj proti terorizmu/varnostno politiko v tretjih državah. Ta predlog je tudi tesno povezan z obstoječo zakonodajo Unije in jo dopolnjuje, in sicer o: (1)Europolu, saj ta predlog Europolu v okviru njegovih pristojnosti dodeljuje dodatne pravice do obdelave in izmenjave podatkov v SIS; (2)upravljanju zunanjih meja: predlog dopolnjuje načelo iz zakonika o schengenskih mejah, tj. načelo izvajanja sistematičnih kontrol vseh potnikov ob vstopu na schengensko območje in izstopu z njega s preverjanjem podatkov v ustreznih podatkovnih zbirkah, kakor je bilo določeno v odziv na pojav tujih terorističnih bojevnikov; (3)Evropskem sistemu za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), v okviru katerega se predlaga temeljita varnostna ocena, vključno s preverjanjem v SIS, državljanov tretjih držav, ki nameravajo potovati v EU; (4)vizumskem informacijskem sistemu (VIS), vključno s preverjanjem v SIS, državljanov tretjih držav, ki zaprosijo za vizum. Poleg tega predlog vključuje dodatne spremembe Uredbe (EU) 2018/1862 za uskladitev določb v zvezi z varstvom podatkov, zlasti pravice do dostopa, popravka netočnih podatkov in izbrisa nezakonito shranjenih podatkov, pravnimi sredstvi in odškodninsko odgovornostjo z Uredbo (EU) 2016/794 in Uredbo (EU) 2018/1725, kolikor so navedene uskladitve nujne zaradi nove kategorije razpisov ukrepov, ki jo bo vnašal Europol. Nazadnje, zaradi tega predloga bo treba oceniti zakonodajo Unije glede ETIAS in VIS, da se ugotovi, ali bi bilo treba novo kategorijo razpisov ukrepov v SIS kot del predhodne varnostne ocene vključiti v avtomatizirano obdelavo, ki se izvaja v ETIAS in VIS. V tej fazi te ocene ni mogoče izvesti, saj v Evropskem parlamentu in Svetu trenutno potekajo pogajanja o uredbah o ETIAS in VIS. Komisija bo po zaključku pogajanj za vsakega od teh instrumentov predložila posledične spremembe. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Ta predlog spreminja Uredbo (EU) 2018/1862, kot pravno podlago pa uporablja eno od njenih pravnih podlag, in sicer člen 88(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Člen 88 PDEU se nanaša na pooblastila Europola, odstavek (2)(a) tega člena pa konkretno na zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo informacij, ki so jih posredovali predvsem organi držav članic ali tretjih držav oziroma služb. •Načelo neobveznega sodelovanja Ta predlog temelji na določbah schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na policijsko sodelovanje in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah. Zato je treba v zvezi z različnimi protokoli in sporazumi s pridruženimi državami upoštevati naslednje posledice: Danska: v skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne bo sodelovala pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker bo ta uredba nadgradila schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. Irska: Irska sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19, ki je priložen PEU in PDEU, in členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES ter Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2020/1745. Islandija in Norveška: ta uredba bo predstavljala razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES. Švica: ta uredba bo predstavljala razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ. Lihtenštajn: ta uredba bo predstavljala razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU.

Bolgarija in Romunija: ta uredba bo predstavljala akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 ter bi ga bilo treba brati v povezavi s sklepoma Sveta 2010/365/EU in (EU) 2018/934. Hrvaška: ta uredba bo predstavljala akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011 ter bi ga bilo treba brati v povezavi s sklepom Sveta (EU) 2017/733. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5(3) PEU se ukrepi na ravni EU sprejmejo le, če države članice zastavljenih ciljev ne morejo zadovoljivo doseči same, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni EU. Ta predlog bo razvijal in nadgradil obstoječi SIS, ki deluje od leta 1995. Prvotni medvladni okvir so 9. aprila 2013 nadomestili instrumenti Unije [Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep Sveta 2007/533/PNZ]. 28. novembra 2018 so bile sprejete tri nove uredbe o SIS: Uredba (EU) 2018/1860 o uporabi SIS na področju vračanja, Uredba (EU) 2018/1861 o uporabi SIS na področju meja ter Uredba (EU) 2018/1862 o uporabi SIS na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. S temi uredbami se bo konec leta 2021 razveljavil in nadomestil predhodni pravni okvir, ki ureja SIS. V preteklosti je bila izvedena celovita analiza subsidiarnosti; ta pobuda je usmerjena v uvedbo nove kategorije razpisov ukrepov, ki jo bo v SIS vnašal Europol, s spremembo Uredbe (EU) 2018/1862. Visoke ravni izmenjave informacij med državami članicami in Europolom prek SIS ni mogoče doseči z decentraliziranimi rešitvami. Zaradi obsega, učinkov in vpliva ukrepa je ta predlog mogoče lažje uresničiti na ravni Unije. Cilji tega predloga zajemajo med drugim postopkovne in pravne zahteve za Europol glede vnosa razpisov ukrepov v SIS ter tudi tehnične zahteve za Europol glede vzpostavitve tehničnega vmesnika, prek katerega lahko vnaša, posodablja in briše razpise ukrepov. Če se obstoječe omejitve SIS ne obravnavajo, obstaja tveganje, da bodo številne priložnosti za doseganje kar največje učinkovitosti in dodane vrednosti EU ostale neizkoriščene ter da se v zvezi z varnostnimi grožnjami pojavijo pomanjkljivosti, ki bodo ovirale delo pristojnih organov. •Sorazmernost V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5(4) PEU je treba naravo in intenzivnost zadevnega ukrepa prilagoditi ugotovljeni težavi. Vse težave, obravnavane v tej pobudi, na tak ali drugačen način zahtevajo podporo državam članicam na ravni EU pri učinkovitem odpravljanju teh težav. Predlagana pobuda pomeni spremembo SIS v zvezi s policijskim sodelovanjem in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah. Ta predlog je v smislu pravice do varstva osebnih podatkov skladen z načelom sorazmernosti, saj zagotavlja posebne postopke in zaščitne ukrepe za vnos razpisov ukrepov s strani Europola ter posebna pravila za izbris razpisov ukrepov, poleg tega ne zahteva zbiranja in shranjevanja podatkov za obdobje, ki bi bilo daljše, kot je nujno potrebno za delovanje sistema in izpolnjevanje njegovih ciljev. Razpisi ukrepov, ki jih bo v SIS vnašal Europol, bodo vsebovali le podatke, potrebne za identifikacijo osebe. Vse druge dodatne podrobne informacije se zagotovijo prek uradov SIRENE, ki omogočajo izmenjavo dopolnilnih informacij. Poleg tega predlog zagotavlja izvajanje vseh nujnih zaščitnih ukrepov in mehanizmov, potrebnih za učinkovito varstvo temeljnih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti varstvo njihovega zasebnega življenja in osebnih podatkov. Predvideni ukrep je sorazmeren, saj ne presega tistega, kar je v smislu ukrepanja na ravni EU potrebno za dosego njegovih ciljev. Razpis ukrepa, ki ga bo vnesel Europol, bo „skrajna“ rešitev v primerih, ko države članice ne bodo mogle ali ne bodo nameravale vnesti razpisov ukrepov za zadevno osebo, to rešitev pa bo mogoče uporabiti le v primerih, ko bo vnos razpisa ukrepa nujen in sorazmeren. Ukrep, ki bo sprejet, bo omejen na zagotavljanje informacij o kraju in času preverjanja, pri katerem je prišlo do zadetka za razpis ukrepa Europola. •Izbira instrumenta Predlagana revizija bo v obliki uredbe in bo spremenila Uredbo (EU) 2018/1862, da bi se uvedla nova kategorija razpisov ukrepov, ki jo bo v SIS vnašal Europol. Pravna podlaga tega predloga je točka (a) člena 88(2) PDEU, ki je prav tako pravna podlaga Uredbe (EU) 2018/1862, ki bo z njim spremenjena. Izbrati je treba obliko uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, saj morajo biti določbe zavezujoče in se morajo neposredno uporabljati v vseh državah članicah in tudi s strani Europola. Ta predlog bo nadgradil obstoječi centralizirani sistem, prek katerega bodo države članice sodelovale, to pa zahteva skupno arhitekturo in zavezujoča operativna pravila. Pravna podlaga zahteva uporabo rednega zakonodajnega postopka. Ta predlog nadalje določa pravila, ki se neposredno uporabljajo, na podlagi katerih lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, dostopajo do svojih podatkov in pravnih sredstev, ne da bi bili za to potrebni dodatni izvedbeni ukrepi. Zato se lahko kot pravni akt izbere samo uredba. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Posvetovanja z deležniki Službe Komisije so za zagotovitev ustreznega upoštevanja splošnega javnega interesa pri pristopu Komisije h krepitvi pooblastil Europola, vključno z nalogo vnosa razpisov ukrepov v SIS, opredelile ustrezne deležnike in se z njimi posvetovale med celotno pripravo te pobude. Zbirale so stališča širokega kroga strokovnjakov na zadevnem področju, nacionalnih organov, organizacij civilne družbe in članov javnosti glede njihovih pričakovanj in pomislekov v zvezi s krepitvijo zmogljivosti Europola za podporo državam članicam pri učinkovitem preprečevanju in preiskovanju kaznivih dejanj.

Med postopkom posvetovanja so službe Komisije uporabile različne metode in oblike posvetovanja. Te so vključevale: ·posvetovanje o začetni oceni učinka, s katerim so se zbirala stališča vseh zainteresiranih strani; ·ciljno usmerjeno posvetovanje z deležniki na podlagi vprašalnika; ·pogovore s strokovnjaki in ·ciljno usmerjene tematske delavnice z deležniki, namenjene strokovnjakom na zadevnem področju, vključno s tistimi na nacionalni ravni. Ob upoštevanju strokovnosti in posebnosti zadevnega področja so se službe Komisije osredotočile na ciljno usmerjena posvetovanja, v katera so vključile najrazličnejše deležnike na nacionalni ravni in ravni EU. Različna mnenja so se izkazala za koristno podporo Komisiji pri zagotavljanju, da se z njeno pobudo obravnavajo potrebe in upoštevajo pomisleki najrazličnejših deležnikov. Poleg tega so Komisiji omogočila, da je zbrala potrebne in nepogrešljive podatke, dejstva in stališča o ustreznosti, uspešnosti, učinkovitosti in skladnosti te pobude ter njeni dodani vrednosti EU. Glede na pandemijo COVID-19 ter z njo povezane omejitve in nezmožnost sodelovanja z ustreznimi deležniki v fizičnih okoljih so bile posvetovalne dejavnosti osredotočene na veljavne alternative, kot so spletne raziskave, polstrukturirani telefonski razgovori in srečanja prek videokonference. Deležniki so na splošno naklonjeni krepitvi zakonskih pooblastil Europola za podporo državam članicam pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj in terorizma ter boju proti njim. Rezultati posvetovalnih dejavnosti so bili vključeni v celotno oceno učinka in pripravo pobude. •Ocena učinka V skladu z zahtevami za boljše pravno urejanje je bila pripravljena ocena učinka, ki je priložena predlogu uredbe o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in spremembi Uredbe (EU) 2016/794. V tem poročilu je proučeno vprašanje uvedbe nove kategorije razpisov ukrepov v SIS izključno za Europol, ob upoštevanju vloge in pristojnosti Europola ter potrebnih zaščitnih ukrepov. Obravnavanih je več zakonodajnih možnosti politike. Podrobneje so bile proučene naslednje možnosti politike: ·možnost politike 1: omogočiti Europolu, da v SIS izda razpise ukrepov „prikrite kontrole“; ·možnost politike 2: v SIS uvesti novo kategorijo razpisov ukrepov, ki jo bo uporabljal izključno Europol. Po podrobni oceni učinka teh možnosti politike je bilo ugotovljeno, da je prednostna možnost politike možnost 2. Ta prednostna možnost politike je upoštevana v tej pobudi. Prednostna možnost politike 2 je učinkovit odgovor na ugotovljene težave in bi okrepila zmogljivost Europola, da uradnikom na terenu zagotovi svojo analizo informacij, pridobljenih od tretjih držav, o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj. •Temeljne pravice S tem predlogom se dodaja nova kategorija razpisov ukrepov – ki jo bo vnašal Europol – v obstoječi sistem, s čimer se nadgrajujejo pomembni in učinkoviti zaščitni ukrepi, ki so bili že vzpostavljeni. Ker bo sistem obdeloval podatke za novi namen, bi to lahko vplivalo na temeljne pravice posameznika. Tak vpliv je bil temeljito obravnavan in uvedeni so bili dodatni zaščitni ukrepi, da bi se obdelava podatkov s strani Europola omejila na tisto, kar je nujno potrebno in operativno zahtevano. V tem predlogu so bili v zvezi z novo kategorijo razpisov ukrepov določeni jasni časovni okviri za preverjanje podatkov. Rok za preverjanje je največ eno leto, kar je najkrajši rok za preverjanje, ki se uporablja v SIS. Izrecno so tudi priznane in zagotovljene pravice posameznikov, da dostopajo do podatkov, ki se nanašajo nanje, in jih popravijo ter zahtevajo izbris v skladu s svojimi temeljnimi pravicami. Razvoj SIS in njegova nadaljnja učinkovitost bosta prispevala k varnosti oseb v družbi.

Predlog zagotavlja, da ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico do učinkovitih pravnih sredstev za izpodbijanje katere koli odločbe, kar v vsakem primeru vključuje učinkovito pravno sredstvo pred sodiščem v skladu s členom 47 Listine o temeljnih pravicah. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta predlog razširja področje uporabe sedanjega SIS z uvedbo nove kategorije razpisov ukrepov za Europol. V oceni finančnih posledic, priloženi temu predlogu, se upoštevajo spremembe, ki so potrebne za vzpostavitev te nove kategorije razpisov ukrepov v centralnem SIS s strani eu-LISA, agencije EU, odgovorne za upravljanje in razvoj centralnega SIS. Glede na oceno različnih vidikov dela, ki ga bo v zvezi s centralnim SIS morala opraviti eu-LISA, bo za predlagano uredbo potreben znesek v skupni višini 1 820 000 EUR za obdobje 2021–2022. Predlog bo vplival tudi na države članice, saj bodo morale posodobiti svoje nacionalne sisteme, povezane s centralnim SIS, da bi svojim končnim uporabnikom omogočile prikaz razpisa ukrepa Europola. Stroški, povezani z razvojem nacionalnih sistemov, povezanih s centralnim SIS, se bodo krili s sredstvi, ki bodo državam članicam na podlagi novega večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 na voljo za razvoj in vzdrževanje SIS. V skladu s predlogom bo moral tudi Europol vzpostaviti tehnični vmesnik za vnos, posodabljanje in brisanje podatkov v centralnem SIS. Ocena finančnih posledic, priložena predlogu za spremembo uredbe o Europolu, vključuje stroške, povezane z vzpostavitvijo tega vmesnika s strani Europola. 5.DRUGI ELEMENTI •Izvedbeni načrti ter ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja Komisija, države članice in eu-LISA bodo na podlagi Uredbe (EU) 2018/1862 redno pregledovale in spremljale uporabo SIS, da se zagotovi njegovo nadaljnje uspešno in učinkovito delovanje. Komisiji bo pomagal odbor SIS-SIRENE (sestava policije), da se izvedejo tehnični in operativni ukrepi, kot so določeni v predlogu, s spremembo ustreznih izvedbenih sklepov Komisije. V členu 51 Uredbe (EU) 2018/1862 je predvidena ocena Europola, Eurojusta ter Evropske agencije za mejno in obalno stražo glede uporabe SIS, ki jo vsaj vsakih pet let izvede Komisija. V tej oceni bodo zajeti postopki Europola za vnos podatkov v SIS. Europol bo moral zagotoviti ustrezno ukrepanje glede ugotovitev in priporočil iz ocene. Poročilo o rezultatih ocene in nadaljnjih ukrepih bo poslano Evropskemu parlamentu in Svetu. Poleg tega Uredba (EU) 2018/1862 v členu 74(9) vsebuje določbe glede uradnega rednega postopka pregleda in ocenjevanja, ki se bo uporabljal tudi za novo kategorijo razpisov ukrepov, ki se uvaja s to spremembo. Komisija mora vsaka štiri leta izvesti celovito oceno SIS in izmenjave informacij med državami članicami ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Tako: ·bodo preverjeni doseženi rezultati glede na zastavljene cilje, ·bo ocenjeno, ali so temeljna načela sistema še naprej veljavna, ·bo preverjeno, kako se uredba uporablja za centralni sistem, ·bo ovrednotena varnost centralnega sistema, ·bodo proučene posledice za prihodnje delovanje sistema. eu-LISA mora vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o tehničnem delovanju SIS in komunikacijske infrastrukture, vključno z varnostjo, ter o dvostranski in večstranski izmenjavi dopolnilnih informacij med državami članicami, pa tudi o sistemu za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov. eu-LISA je pristojna tudi za zagotovitev dnevnih, mesečnih in letnih statističnih podatkov o uporabi SIS ter zagotavljanje neprekinjenega spremljanja sistema in njegovega delovanja glede na zastavljene cilje.

•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predlog Europolu omogoča izdajanje „informativnih razpisov ukrepov“ za osumljence in storilce kaznivih dejanj kot nove kategorije razpisov ukrepov v SIS, ki jo v posebnih in natančno opredeljenih primerih in okoliščinah uporablja izključno Europol. Europol bi lahko take razpise ukrepov izdajal na podlagi svoje analize informacij, pridobljenih od tretjih držav, ali informacij mednarodnih organizacij ter v obsegu kaznivih dejanj, za katera je pristojen, in le za državljane tretjih držav. S tem posebnim ciljem se omejuje izmenjava informacij o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj, pridobljenih od tretjih držav. Namen nove kategorije razpisov ukrepov je, da bi bil v primeru „zadetka“ uradnik na terenu z razpisom ukrepa obveščen, da Europol hrani informacije o osebi. Natančneje, z razpisom ukrepa bi bil obveščen, da Europol hrani informacije o razlogih za domnevo, da namerava oseba izvršiti ali izvršuje eno od kaznivih dejanj, za katera je pristojen Europol, ali da je mogoče na podlagi celovite ocene informacij, ki jih ima na voljo Europol, domnevati, da bi lahko oseba storila taka kazniva dejanja v bodoče. Predlog vsebuje natančne določbe o postopkovnih zahtevah, ki jih mora Europol izpolniti pred vnosom razpisa ukrepa v SIS. Ti postopkovni koraki zagotavljajo zakonitost vnosa razpisa ukrepa in prednostno obravnavo razpisov ukrepov, ki jih vnesejo države članice, ter upoštevanje morebitnega ugovora držav članic. Prvič, Europol mora analizirati informacije, prejete od tretjih držav ali mednarodnih organizacij, tako da jih na primer preveri glede na druge razpoložljive informacije, s čimer potrdi njihovo točnost in dopolni informacijsko sliko. Po potrebi mora Europol s tretjo državo ali mednarodno organizacijo izmenjati nadaljnje informacije. Prav tako mora oceniti, ali je vnos razpisa ukrepa nujen za doseganje njegovih ciljev iz Uredbe (EU) 2016/794. Drugič, Europol mora preveriti, da za isto osebo v SIS še ni nobenega razpisa ukrepa. Tretjič, Europol mora informacije, zbrane o zadevni osebi, izmenjati z vsemi državami članicami in izvesti predhodno posvetovanje za potrditev, da nobena država članica ne namerava sama vnesti razpisa ukrepa na podlagi informacij, ki jih je zbral Europol, in da države članice ne nasprotujejo temu, da razpis ukrepa vnese Europol. Te določbe zagotavljajo, da ima država članica, če meni, da ima dovolj informacij in razlogov za izpolnitev zahtev iz Uredbe (EU) 2018/1862 in nacionalnih določb za vnos razpis ukrepa, možnost, da to stori, tak razpis ukrepa pa ima prednost. V tem primeru lahko države članice na podlagi Uredbe (EU) 2018/1862 določijo ustrezno kategorijo razpisov ukrepov, ki jim je na voljo, in izdajo razpis ukrepa. Države članice lahko v utemeljenih primerih tudi nasprotujejo temu, da razpis ukrepa vnese Europol, zlasti če se to zahteva zaradi njihove nacionalne varnosti ali če obstaja verjetnost, da bi razpis ukrepa ogrozil uradne ali zakonite poizvedbe, preiskave ali postopke, ali če pridobijo nove informacije o osebi, za katero bo izdan razpis ukrepa, zaradi česar se spremeni ocena primera. Da bi se zagotovilo spremljanje varstva podatkov s strani Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, Europol vodi natančne evidence v zvezi z vnosom razpisa ukrepa v SIS in razlogi za tak vnos, na podlagi katerih je mogoče preveriti skladnost z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami. Nazadnje, Europol mora o vnosu razpisa ukrepa v SIS obvestiti vse države članice z izmenjavo dopolnilnih informacij. Poleg tega se s predlogom obveznosti in zahteve za Europol ob vnosu razpisov ukrepov v SIS usklajujejo z obveznostmi in zahtevami za države članice izdajateljice. Te zahteve se nanašajo na: kategorije podatkov, sorazmernost, minimalno vsebino podatkov za vnos razpisa ukrepa, vnašanje biometričnih podatkov, splošna pravila za obdelavo podatkov, kakovost podatkov v SIS ter pravila o razlikovanju med osebami s podobnimi značilnostmi, zlorabi identitete in povezavah. Uradnik na terenu bi moral o „zadetku“ kot podlagi za ukrepanje nemudoma poročati nacionalnemu uradu SIRENE, ta pa bi nato stopil v stik z Europolom. Uradnik na terenu bi poročal le o tem, da je bila oseba, za katero je bil izdan razpis ukrepa, izsledena, ter navedel kraj, čas in razlog za opravljeno preverjanje. Razen te obveznosti poročanja, ki je neprisilen ukrep, država članica, v kateri se je pojavil „zadetek“, ne bi imela nobene druge obveznosti. „Informativni razpis ukrepa“ uradnikom na terenu držav članic ne bi nalagal nobene obveznosti, naj prikrito preverijo osebo, za katero je bil izdan razpis ukrepa, in zberejo sklop podrobnih informacij, če jo odkrijejo na zunanji meji ali na ozemlju EU. Namesto tega bi lahko država članica, ki izvršuje razpis ukrepa, za vsak primer posebej, tudi na podlagi osnovnih informacij, ki bi jih prejela od Europola, prosto odločala o tem, ali je treba v zvezi z zadevno osebo sprejeti nadaljnje ukrepe. Taki nadaljnji ukrepi bi se sprejemali na podlagi nacionalnega prava in bili v izključni pristojnosti države članice. Podobno kot pri drugih kategorijah razpisov ukrepov so v predlogu za razpise ukrepov, ki jih vnese Europol, opredeljeni rok za preverjanje in pravila glede izbrisa razpisov ukrepov, ki so specifična za to vrsto razpisa ukrepa. Na splošno velja, da bi bilo treba razpis ukrepa ohraniti le toliko časa, kot je potrebno za dosego namena, zaradi katerega je bil vnesen. Razpis ukrepa, ki ga je v SIS vnesel Europol, bi bilo treba izbrisati zlasti, če oseba, za katero je izdan razpis ukrepa, ne spada več na področje uporabe te kategorije razpisov ukrepov, če država članica nasprotuje takemu razpisu ukrepa, če je država članica v SIS vnesla drug razpis ukrepa ali če Europol ugotovi, da so bile informacije, ki jih je prejel od tretje države ali mednarodne organizacije, nepravilne ali so mu bile sporočene za nezakonite namene, na primer če je bila izmenjava informacij o osebi politično motivirana. Predlog vključuje spremembe Uredbe (EU) 2018/1862 za uskladitev njenih določb v zvezi z varstvom podatkov, zlasti pravice do dostopa, popravka netočnih podatkov in izbrisa nezakonito shranjenih podatkov, pravnimi sredstvi in odškodninsko odgovornostjo z Uredbo (EU) 2016/794 in Uredbo (EU) 2018/1725, kolikor so navedene uskladitve nujne zaradi nove kategorije razpisov ukrepov, ki jo bo vnašal Europol. 2020/0350 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) 2018/1862 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah glede vnosa razpisov ukrepov s strani Europola EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 88(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Schengenski informacijski sistem (SIS) je pomembno orodje za ohranjanje visoke stopnje varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Unije, saj podpira operativno sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi, zlasti mejno policijo, policijo, carinskimi organi, organi za priseljevanje ter organi, pristojnimi za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj oziroma izvrševanje kazenskih sankcij. Uredba (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta predstavlja pravno podlago za SIS glede zadev, ki spadajo na področje uporabe poglavij 4 in 5 naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). (2)Razpisi ukrepov za osebe in predmete, vneseni v SIS, so v realnem času neposredno na voljo vsem končnim uporabnikom pri pristojnih nacionalnih organih držav članic, ki uporabljajo SIS v skladu z Uredbo (EU) 2018/1862. Razpisi ukrepov v SIS vsebujejo podatke o zadevni osebi ali predmetu in tudi navodila za organe o tem, kaj storiti, ko je ta oseba ali predmet najden. (3)Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta, ima pomembno vlogo pri uporabi SIS in izmenjavi dopolnilnih informacij z državami članicami o razpisih ukrepov v SIS. Kljub temu lahko v skladu z obstoječimi pravili razpise ukrepov v SIS izdajo le pristojni organi držav članic. (4)Glede na čedalje bolj globalno naravo hudih kaznivih dejanj in terorizma, ki je posledica vse večje mobilnosti, so informacije, ki jih tretje države in mednarodne organizacije, kot sta Mednarodna organizacija kriminalistične policije in Mednarodno kazensko sodišče, pridobivajo o storilcih kaznivih dejanj in teroristih, čedalje pomembnejše za varnost Unije. Take informacije bi morale prispevati k obsežnim prizadevanjem za zagotovitev notranje varnosti v Evropski uniji. Nekatere od teh informacij se izmenjujejo le z Europolom. Čeprav ima Europol koristne informacije o storilcih hudih kaznivih dejanj in teroristih, ki jih prejme od zunanjih partnerjev, pa ne more izdajati razpisov ukrepov v SIS. Tudi države članice ne morejo vedno na podlagi takih informacij izdajati razpisov ukrepov v SIS. (5)Za premostitev vrzeli pri izmenjavi informacij o hudih kaznivih dejanjih in terorizmu, zlasti v zvezi s tujimi terorističnimi bojevniki – pri čemer je spremljanje njihovega gibanja bistvenega pomena –, je treba zagotoviti, da lahko Europol daje take informacije neposredno in v realnem času na voljo uradnikom na terenu v državah članicah. (6)Europol bi zato moral biti pooblaščen za vnašanje razpisov ukrepov v SIS v skladu z Uredbo (EU) 2018/1862 ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in pravil o varstvu podatkov. (7)V ta namen bi bilo treba v SIS ustvariti posebno kategorijo razpisov ukrepov, ki bi jo izdajal izključno Europol, da bi bili končni uporabniki ob opravljanju poizvedbe v SIS obveščeni, da je zadevna oseba osumljena vpletenosti v kaznivo dejanje, za katero je pristojen Europol, in da bi Europol dobil potrditev, da je bila oseba, za katero je bil izdan razpis ukrepa, izsledena. (8)Za oceno, ali je konkreten primer ustrezen, relevanten in dovolj pomemben, da je vnos razpisa ukrepa v SIS upravičen, ter za potrditev zanesljivosti vira informacij in točnosti informacij o zadevni osebi bi moral Europol izvesti podrobno posamično oceno vsakega primera, vključno z nadaljnjimi posvetovanji s tretjo državo ali mednarodno organizacijo, ki je izmenjala podatke o zadevni osebi, in nadaljnjo analizo primera, zlasti z navzkrižnim preverjanjem z informacijami, ki jih že ima v svojih podatkovnih zbirkah, da bi potrdil točnost informacij in jih dopolnil z drugimi podatki na podlagi svojih podatkovnih zbirk. Podrobna posamična ocena bi morala vključevati analizo, ali obstajajo zadostni razlogi za ugotovitev, da je oseba storila ali bo storila kaznivo dejanje, za katero je pristojen Europol, ali da je pri takem kaznivem dejanju sodelovala. (9)Europol bi moral imeti možnost vnosa razpisa ukrepa v SIS le, če za zadevno osebo država članica še ni izdala razpisa ukrepa v SIS. Naslednji pogoj za ustvarjanje takega razpisa ukrepa bi moral biti, da države članice ne nasprotujejo izdaji razpisa ukrepa v SIS. Zato je treba določiti pravila o obveznostih Europola pred vnosom podatkov v SIS, zlasti obveznost posvetovanja z državami članicami v skladu z Uredbo (EU) 2016/794. Države članice bi morale imeti tudi možnost zahtevati, naj Europol razpis ukrepa izbriše, zlasti če pridobijo nove informacije o osebi, za katero je bil razpis ukrepa izdan, če je to potrebno zaradi njihove nacionalne varnosti ali kadar je verjetno, da bi razpis ukrepa ogrozil uradne ali zakonite poizvedbe, preiskave ali postopke. (10)Europol bi moral voditi evidence o posamični oceni vsakega primera, ki bi morale vključevati razloge za vnos razpisa ukrepa, namene spremljanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja in zagotavljanja ustrezne celovitosti in varnosti podatkov. V skladu z Uredbo (EU) 2016/794 bi moral Europol sodelovati z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in na zahtevo dati te evidence na voljo, da se lahko uporabijo za spremljanje postopkov obdelave. (11)Določiti je treba pravila v zvezi z izbrisom razpisov ukrepov, ki jih je v SIS vnesel Europol. Razpis ukrepa bi bilo treba hraniti le toliko časa, kolikor je to potrebno za dosego namena, zaradi katerega je bil vnesen. Zato je primerno določiti podrobna merila za to, kdaj bi bilo treba razpis ukrepa izbrisati. Razpis ukrepa, ki ga je v SIS vnesel Europol, bi bilo treba izbrisati zlasti, če država članica nasprotuje razpisu ukrepa, če je država članica v SIS vnesla drug razpis ukrepa ali če Europol ugotovi, da so bile informacije, ki jih je prejel od tretje države ali mednarodne organizacije, nepravilne ali so mu bile sporočene za nezakonite namene, na primer če je bila izmenjava informacij o osebi politično motivirana. (12)Ob vnosu razpisov ukrepov v SIS bi morale za Europol veljati enake zahteve in obveznosti, kot se v skladu z Uredbo (EU) 2018/1862 uporabljajo za države članice, ko vnašajo razpise ukrepov v SIS. Europol bi moral zlasti upoštevati skupne standarde, protokole in tehnične postopke, ki so bili vzpostavljeni za zagotovitev skladnosti njegovega tehničnega vmesnika s centralnim SIS za hiter in učinkovit prenos podatkov. Zahteve glede splošnih pravil za obdelavo podatkov, sorazmernosti, kakovosti in varnosti podatkov, poročanja in obveznosti v zvezi z zbiranjem statističnih podatkov, ki se uporabljajo za države članice, ko vnašajo razpise ukrepov v SIS, bi morale veljati tudi za Europol. (13)Za obdelavo osebnih podatkov s strani Europola, ko izvaja svoje pristojnosti na podlagi te uredbe, bi se morali uporabljati Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredba (EU) 2016/794. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral izvajati redne revizije obdelave podatkov s strani Europola, kar zadeva SIS in izmenjavo dopolnilnih informacij. (14)Ker ciljev te uredbe, in sicer vzpostavitve in ureditve posebne kategorije razpisov ukrepov, ki jih Europol izda v SIS, za izmenjavo informacij o osebah, ki ogrožajo notranjo varnost Evropske unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihove narave lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. (15)Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Ta uredba zlasti v celoti spoštuje varstvo osebnih podatkov v skladu s členom 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter si prizadeva zagotoviti varno okolje za vse osebe, ki prebivajo na ozemlju Unije. (16)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. (17)Irska sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19, ki je priložen PEU in PDEU, in členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES ter Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2020/1745.

(18)Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES. (19)Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ. (20)Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU. (21)Ta uredba za Bolgarijo in Romunijo predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 ter bi ga bilo treba brati v povezavi s sklepoma Sveta 2010/365/EU in (EU) 2018/934. (22)Ta uredba za Hrvaško predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011 ter bi ga bilo treba brati v povezavi s Sklepom Sveta (EU) 2017/733. (23)Ta uredba za Ciper predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu ali je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 [dodati morebiten sklep Sveta]. (24)Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 41(2) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta. (25)Uredbo (EU) 2018/1862 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) 2018/1862 (1)V členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Ta uredba vsebuje tudi določbe o tehnični zgradbi SIS, pristojnostih držav članic, Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter Agencije Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), obdelavi podatkov, pravicah zadevnih oseb in odškodninski odgovornosti.“ (2)V členu 3 se doda naslednja točka: „(22) ‚državljan tretje države‘ pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 20(1) PDEU, razen oseb, ki imajo v skladu z Direktivo 2004/38/ES ali na podlagi sporazuma med Unijo oziroma Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjo državo na drugi strani pravico do prostega gibanja znotraj Unije.“ (3)Člen 24 se spremeni: (a)odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Kadar država članica meni, da izvršitev razpisanega ukrepa, vnesenega v skladu s členom 26, 32, 36 ali 37a, ni v skladu z njenim nacionalnim pravom, njenimi mednarodnimi obveznostmi ali temeljnimi državnimi interesi, lahko zahteva, da se razpisu ukrepa doda označitev, ki pomeni, da ukrep, predlagan v razpisu, na njenem ozemlju ne bo izveden. Označitev razpisanih ukrepov, vnesenih v skladu s členom 26, 32 ali 36, doda urad SIRENE države članice izdajateljice, označitev razpisanih ukrepov, vnesenih v skladu s členom 37a, pa doda Europol.“; (b)odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. Če v posebej nujnih in resnih primerih država članica izdajateljica ali Europol zahteva izvršitev ukrepa, država članica izvršiteljica preuči, ali lahko dovoli izbris označitve, dodane na njeno zahtevo. Če država članica izvršiteljica to lahko stori, sprejme potrebne ukrepe za takojšnjo izvršitev ukrepa.“

(4)Vstavi se naslednje poglavje IXa: „POGLAVJE IXa Razpisi ukrepov, ki jih Europol vnese za iskane osebe Člen 37a

Cilji in pogoji za vnos razpisov ukrepov 1. Europol lahko v SIS vnese razpise ukrepov za osebe zaradi obveščanja končnih uporabnikov, ki v SIS opravljajo poizvedbo, o domnevni vpletenosti zadevnih oseb v kaznivo dejanje, za katero je v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2016/794 pristojen Europol, pa tudi zaradi pridobivanja informacij v skladu s členom 37b te uredbe o tem, da je bila zadevna oseba izsledena. 2. Europol lahko razpis ukrepa v SIS vnese le za osebe, ki so državljani tretjih držav, na podlagi informacij, prejetih od tretje države ali mednarodne organizacije v skladu s členom 17(1)(b) Uredbe (EU) 2016/794, kadar se informacije nanašajo na: (a)osebe, ki so osumljene storitve kaznivega dejanja, za katero je v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2016/794 pristojen Europol, ali sodelovanja pri njem ali so obsojene zaradi storitve takega dejanja; (b)osebe, za katere obstajajo konkretni indici ali utemeljeni razlogi za domnevo, da bodo storile kaznivo dejanje, za katero je v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2016/794 pristojen Europol. 3. Europol lahko razpis ukrepa vnese v SIS šele po tem, ko zagotovi vse naslednje: (a)analiza podatkov, zagotovljenih v skladu z odstavkom 2, je potrdila zanesljivost vira informacij in točnost informacij o zadevni osebi, na podlagi česar lahko Europol ugotovi, da navedena oseba spada na področje uporabe odstavka 2, po potrebi po izvedbi nadaljnjih izmenjav informacij s pošiljateljem podatkov v skladu s členom 25 Uredbe (EU) 2016/794; (b)preverjanje je potrdilo, da je vnos razpisa ukrepa potreben za doseganje ciljev Europola iz člena 3 Uredbe (EU) 2016/794; (c)poizvedba v SIS v skladu s členom 48 te uredbe ni razkrila obstoja razpisa ukrepa za zadevno osebo; (d)posvetovanje, ki je vključevalo izmenjavo informacij o zadevni osebi z državami članicami, za katere se uporablja Uredba (EU) 2016/794, v skladu s členom 7 navedene uredbe, je potrdilo, da: (i) nobena država članica ni izrazila namena za vnos razpisa ukrepa v SIS za zadevno osebo; (ii) nobena država članica ni podala utemeljenega ugovora v zvezi s predlaganim vnosom razpisa ukrepa v SIS za zadevno osebo s strani Europola. 4. Europol hrani natančne evidence v zvezi z vnosom razpisa ukrepa v SIS in razlogi za tak vnos, da se lahko preveri skladnost z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz odstavkov 1, 2 in 3. Take evidence so na zahtevo na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. 5. Europol z izmenjavo dopolnilnih informacij v skladu s členom 8 te uredbe o vnosu razpisa ukrepa v SIS obvesti vse države članice. 6. Pri obdelavi podatkov v SIS se za Europol uporabljajo zahteve in obveznosti, ki veljajo za državo članico izdajateljico, iz členov 20, 21, 22, 42, 56, 59, 61, 62 in 63. Člen 37b

Izvršitev ukrepa na podlagi razpisa ukrepa 1. V primeru zadetka za razpis ukrepa, ki ga je vnesel Europol, država članica izvršiteljica:

(a)zbere in posreduje naslednje informacije: (i) dejstvo, da je bila oseba, za katero je bil izdan razpis ukrepa, izsledena; (ii) kraj, čas in razlog kontrole; (b)v skladu z nacionalnim pravom odloči, ali je treba sprejeti nadaljnje ukrepe. 2. Država članica izvršiteljica informacije iz odstavka 1(a) posreduje Europolu z izmenjavo dopolnilnih informacij.“ (5)Člen 48 se spremeni: (a)naslov se nadomesti z naslednjim: „Vnos in obdelava podatkov v SIS s strani Europola“; (b)odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Europol ima pravico dostopa do podatkov v SIS in opravljanja poizvedb v njih ter v skladu s členom 37a te uredbe pravico do vnosa, posodobitve in izbrisa razpisov ukrepov, če je to potrebno za izvajanje njegovih nalog. Europol vnaša, posodablja in briše podatke SIS ter v njih opravlja poizvedbe prek namenskega tehničnega vmesnika. Europol v skladu s skupnimi standardi, protokoli in tehničnimi postopki, opredeljenimi v členu 9 te uredbe, vzpostavi in vzdržuje tehnični vmesnik, ki omogoča neposredno povezavo s centralnim SIS. Europol izmenjuje dopolnilne informacije v skladu z določbami Priročnika SIRENE. V ta namen Europol 24 ur na dan in 7 dni v tednu zagotavlja razpoložljivost dopolnilnih informacij, povezanih z njegovimi razpisi ukrepov.“; (c)odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: „4. Europol informacije, pridobljene na podlagi poizvedbe v SIS ali obdelave dopolnilnih informacij, uporabi le s soglasjem države članice, ki je informacije zagotovila bodisi kot država članica izdajateljica bodisi kot država članica izvršiteljica. Če država članica dovoli uporabo takšnih informacij, ravnanje z njimi s strani Europola ureja Uredba (EU) 2016/794. Europol takšne informacije posreduje tretjim državam in tretjim organom le s soglasjem države članice, ki je informacije zagotovila, in ob doslednem spoštovanju prava Unije o varstvu podatkov.“; (d) vstavi se naslednji odstavek 7a: „7a. Evropski nadzornik za varstvo podatkov najmanj vsaka štiri leta izvede revizijo postopkov obdelave podatkov s strani Europola na podlagi te uredbe v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi.“ (6)Člen 53 se spremeni: (a)vstavi se naslednji odstavek 5a: „5a. Europol lahko vnese razpis ukrepa za osebo za namene člena 37a(1) za obdobje enega leta. Europol v tem obdobju preveri, ali je treba razpis ukrepa ohraniti. Europol po potrebi določi krajše roke za preverjanje.“; (b) odstavki 6, 7 in 8 se nadomestijo z naslednjim: „6. Država članica izdajateljica in – če so bili osebni podatki vneseni v SIS v skladu s členom 37a te uredbe – Europol lahko v roku za preverjanje iz odstavkov 2, 3, 4, 5 in 5a na podlagi celostne posamične ocene, ki se zabeleži, odločita, da bosta razpis ukrepa za osebo ohranila dalj časa, kot je rok za preverjanje, kadar se to izkaže kot potrebno in sorazmerno za namene, za katere je bil razpis ukrepa vnesen. V teh primerih se odstavek 2, 3, 4, 5 ali 5a tega člena smiselno uporabi tudi za podaljšanje. Vsako tako podaljšanje se sporoči CS-SIS.“

„7. Razpisi ukrepov za osebe se samodejno izbrišejo po roku za preverjanje iz odstavkov 2, 3, 4, 5 in 5a, razen kadar je država članica izdajateljica ali – če so bili osebni podatki vneseni v SIS v skladu s členom 37a te uredbe – Europol obvestil/-a CS-SIS o podaljšanju v skladu z odstavkom 6 tega člena. CS-SIS štiri mesece vnaprej samodejno obvesti državo članico izdajateljico ali Europol o predvidenem času izbrisa podatkov.“ „8. Države članice in Europol hranijo statistične podatke o številu razpisov ukrepov za osebe, katerih obdobje hrambe je bilo podaljšano v skladu z odstavkom 6 tega člena, in jih na zahtevo posredujejo nadzornim organom iz člena 69.“ (7)V členu 55 se vstavi naslednji odstavek 6a: „6a. Razpisi ukrepov za osebe, ki jih je v skladu s členom 37a vnesel Europol, se izbrišejo: (a)po izteku veljavnosti razpisa ukrepa v skladu s členom 53; (b)ko Europol odloči o njihovem izbrisu, zlasti kadar po vnosu razpisa ukrepa ugotovi, da so bile informacije, prejete v skladu s členom 37a(2), nepravilne ali so mu bile sporočene za nezakonite namene, ali kadar ugotovi ali ga država članica obvesti, da oseba, za katero je bil izdan razpis ukrepa, ne spada več na področje uporabe člena 37a(2); (c)ko država članica z izmenjavo dopolnilnih informacij Europol uradno obvesti, da namerava vnesti ali je vnesla razpis ukrepa za osebo, za katero je Europol izdal razpis ukrepa; (d)ko država članica, za katero se uporablja Uredba (EU) 2016/794, v skladu s členom 7 navedene uredbe Europol uradno obvesti o svojem utemeljenem ugovoru zoper razpis ukrepa.“ (8)Člen 56 se spremeni: (a)odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Države članice lahko podatke iz člena 20 obdelujejo samo za namene, ki so določeni za vsako kategorijo razpisov ukrepov iz členov 26, 32, 34, 36, 37a, 38 in 40.“; (b)odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: „5. Kar zadeva razpise ukrepov iz členov 26, 32, 34, 36, 37a, 38 in 40 te uredbe, mora biti obdelava podatkov v SIS iz teh razpisov ukrepov za namene, ki so drugačni od namenov, zaradi katerih so bili vneseni v SIS, povezana s specifičnim primerom in utemeljena s potrebo po tem, da se prepreči neposredna in resna grožnja za javni red in varnost, ki temelji na resnih razlogih, povezanih z državno varnostjo, ali da se preprečijo huda kazniva dejanja. V ta namen se pridobi predhodno dovoljenje države članice izdajateljice ali Europola, če so bili podatki vneseni v skladu s členom 37a te uredbe.“ (9)V členu 61 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim: „1. Kadar se pri vnosu novega razpisa ukrepa izkaže, da je v SIS že vnesen razpis ukrepa za osebo z enakim opisom identitete, urad SIRENE v 12 urah z izmenjavo dopolnilnih informacij naveže stik z državo članico izdajateljico ali Europolom, če je bil razpis ukrepa vnesen v skladu s členom 37a te uredbe, da se navzkrižno preveri, ali je razpis ukrepa izdan za isto osebo.“ „2. Kadar se z navzkrižnim preverjanjem ugotovi, da sta oseba, na katero se nanaša nov razpis ukrepa, in oseba, na katero se nanaša razpis ukrepa, ki je že vnesen v SIS, v resnici ista oseba, urad SIRENE države članice izdajateljice uporabi postopek za vnos več razpisov ukrepov iz člena 23. Z odstopanjem od tega Europol izbriše razpis ukrepa, ki ga je vnesel, kakor je navedeno v točki (c) člena 55(6a).“ (10)Člen 67 se nadomesti z naslednjim: „Člen 67

Pravica dostopa, popravka netočnih podatkov in izbrisa nezakonito shranjenih podatkov (1)Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko uveljavljajo pravice, določene v členih 15, 16 in 17 Uredbe (EU) 2016/679, v nacionalnih določbah za prenos člena 14 ter člena 16(1) in (2) Direktive (EU) 2016/680 in v poglavju IX Uredbe (EU) 2018/1725. (2)Država članica, ki ni država članica izdajateljica, lahko posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi informacije o kakršnih koli njegovih osebnih podatkih, ki se obdelujejo, samo, če je najprej dala državi članici izdajateljici možnost, da izrazi svoje stališče. Če je osebne podatke v SIS vnesel Europol, država članica, ki je prejela zahtevo, to brez odlašanja, vsekakor pa v petih dneh od prejema, posreduje Europolu, ta pa zahtevo obdela v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 in Uredbo (EU) 2018/1725. Če Europol prejme zahtevo v zvezi z osebnimi podatki, ki jih je v SIS vnesla država članica, zahtevo brez odlašanja, vsekakor pa v petih dneh od prejema, posreduje državi članici, ki je izdala razpis ukrepa. Komunikacija med navedenimi državami članicami ter med državami članicami in Europolom poteka z izmenjavo dopolnilnih informacij.

(3)Država članica v skladu s svojim nacionalnim pravom, vključno z zakonom o prenosu Direktive (EU) 2016/680, in – če so bili osebni podatki v SIS vneseni v skladu s členom 37a te uredbe – Europol v skladu s poglavjem IX Uredbe (EU) 2018/1725 sprejmeta odločitev, da posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, ne zagotovita celotnih ali delnih informacij, kolikor in dokler je taka delna ali popolna omejitev nujen in sorazmeren ukrep v demokratični družbi ob ustreznem upoštevanju temeljnih pravic in zakonitih interesov zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da se: (a)prepreči oviranje uradnih ali zakonitih poizvedb, preiskav ali postopkov; (b)prepreči vplivanje na preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj ali na izvrševanje kazni; (c)zaščiti javna varnost; (d)zaščiti nacionalna varnost ali (e)zaščitijo pravice in svoboščine drugih. V primerih iz prvega pododstavka država članica ali Europol, če so bili osebni podatki vneseni v SIS v skladu s členom 37a te uredbe, brez nepotrebnega odlašanja pisno obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o vsaki zavrnitvi ali omejitvi dostopa ter o razlogih za zavrnitev ali omejitev. Takšne informacije se lahko izpustijo, kadar bi njihova zagotovitev ogrozila katerega od razlogov iz točk (a) do (e) prvega pododstavka tega odstavka. Država članica ali Europol, če so bili osebni podatki vneseni v SIS v skladu s členom 37a te uredbe, posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o možnosti za vložitev pritožbe pri nadzornem organu ali obstoju pravnega sredstva. Država članica ali Europol, če so bili osebni podatki vneseni v SIS v skladu s členom 37a te uredbe, dokumentira dejanske ali pravne razloge, na katerih temelji odločitev, da se posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, informacije ne zagotovijo. Te informacije se dajo na voljo pristojnim nadzornim organom. V takih primerih lahko posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, svoje pravice uveljavlja tudi prek pristojnih nadzornih organov. (4)Po zahtevku za dostop, popravek ali izbris država članica ali Europol, če so bili osebni podatki vneseni v SIS v skladu s členom 37a te uredbe, posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, brez nepotrebnega odlašanja, vsekakor pa v enem mesecu od prejema zahteve, obvesti o nadaljnjih ukrepih v zvezi z uveljavljanjem pravic na podlagi tega člena. Ta rok se lahko po potrebi podaljša za največ dva dodatna meseca ob upoštevanju kompleksnosti in števila zahtev. Država članica ali Europol, če so bili osebni podatki vneseni v SIS v skladu s členom 37a te uredbe, posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o vsakem takem podaljšanju obvesti v enem mesecu od prejema zahteve, skupaj z razlogi za zamudo. Kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zahtevo predloži elektronsko, se informacije, kadar je mogoče, zagotovijo elektronsko, razen če posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ne zahteva drugače.“ (11)Člen 68 se nadomesti z naslednjim: „Člen 68

Pravna sredstva (1)Brez poseganja v določbe o pravnih sredstvih iz Uredbe (EU) 2016/679 in Direktive (EU) 2016/680 lahko vsaka oseba pri katerem koli pristojnem nadzornem organu ali sodišču po pravu katere koli države članice vloži tožbo, s katero zahteva dostop do informacij, popravek, izbris ali pridobitev informacij ali pridobitev odškodnine v zvezi z razpisom ukrepa, ki se nanaša nanjo. (2)Brez poseganja v določbe o pravnih sredstvih iz Uredbe (EU) 2018/1725 lahko vsaka oseba pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov vloži pritožbo, s katero zahteva dostop do informacij, popravek, izbris ali pridobitev informacij ali pridobitev odškodnine v zvezi z razpisom ukrepa, ki se nanaša nanjo in ga je vnesel Europol. (3)Države članice in Europol se zavezujejo, da bodo brez poseganja v člen 72 vzajemno izvrševale pravnomočne odločbe sodišč, organov ali teles iz odstavkov 1 in 2 tega člena. (4)Države članice in Europol Evropskemu odboru za varstvo podatkov letno poročajo o: (a)številu zahtevkov za dostop, predloženih upravljavcu podatkov, in številu primerov, v katerih je bil dostop do podatkov odobren; (b)številu zahtevkov za dostop, predloženih nadzornemu organu, in številu primerov, v katerih je bil dostop do podatkov odobren; (c)številu zahtevkov za popravek netočnih podatkov in za izbris nezakonito shranjenih podatkov, predloženih upravljavcu podatkov, in številu primerov, v katerih so bili podatki popravljeni ali izbrisani; (d)številu zahtevkov za popravek netočnih podatkov in izbris nezakonito shranjenih podatkov, predloženih nadzornemu organu; (e)številu sproženih sodnih postopkov;

(f)številu tožb, v katerih je sodišče odločilo v prid vlagatelju; (g)vseh pripombah o primerih vzajemnega priznavanja pravnomočnih odločb, ki so jih izdala sodišča ali organi drugih držav članic za razpise ukrepov, ki jih je vnesla država članica izdajateljica ali Europol. Predloga za poročanje iz tega odstavka se vključi v Priročnik SIRENE. (5)Poročila držav članic in Europola se vključijo v skupno poročilo iz člena 71(4).“ (12)Člen 72 se nadomesti z naslednjim: „Člen 72

Odškodninska odgovornost (1)Brez poseganja v pravico do pridobitve odškodnine in v kakršno koli odgovornost na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, Direktive (EU) 2016/680, Uredbe (EU) 2018/1725 in Uredbe (EU) 2016/794: (a)je vsaka oseba ali država članica, ki je utrpela premoženjsko ali nepremoženjsko škodo zaradi nezakonitega postopka obdelave osebnih podatkov med uporabo N.SIS ali katerega koli drugega dejanja države članice, ki je v neskladju s to uredbo, upravičena do odškodnine od zadevne države članice; (b)je vsaka oseba ali država članica, ki je utrpela premoženjsko ali nepremoženjsko škodo zaradi katerega koli dejanja Europola, ki je v neskladju s to uredbo, upravičena do odškodnine od Europola; (c)je vsaka oseba ali država članica, ki je utrpela premoženjsko ali nepremoženjsko škodo zaradi katerega koli dejanja eu-LISA, ki je v neskladju s to uredbo, upravičena do odškodnine od eu-LISA. Država članica, Europol ali eu-LISA je v celoti ali delno oproščena odgovornosti, če dokaže, da ni odgovorna za incident, ki je povzročil škodo. (2)Če kakršno koli neizpolnjevanje obveznosti države članice ali Europola iz te uredbe povzroči škodo SIS, je država članica ali Europol odgovoren za takšno škodo, razen če eu-LISA ali druga država članica, ki sodeluje v SIS, ni sprejela razumnih ukrepov za preprečitev tovrstne škode ali zmanjšanje njenega vpliva. (3)Odškodninske zahtevke zoper državo članico zaradi škode iz odstavkov 1 in 2 ureja nacionalno pravo te države članice. Odškodninske zahtevke zoper Europol zaradi škode iz odstavkov 1 in 2 ureja Uredba (EU) 2016/794, zanje pa veljajo pogoji iz Pogodb. Za odškodninske zahtevke zoper eu-LISA zaradi škode iz odstavkov 1 in 2 veljajo pogoji iz Pogodb.“ (13)V členu 74 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: „3. eu-LISA pripravlja dnevne, mesečne in letne statistične podatke, ki kažejo število evidenc na kategorijo razpisov ukrepov za vsako državo članico, Europol in skupaj. eu-LISA pripravlja tudi letna poročila o številu zadetkov na kategorijo razpisov ukrepov, številu opravljenih poizvedb v SIS in številu vseh dostopov do SIS za namene vnosa, posodobitve ali izbrisa razpisa ukrepa za vsako državo članico, Europol in skupaj. Pripravljeni statistični podatki ne smejo vsebovati nobenih osebnih podatkov. Letno statistično poročilo se objavi.“ (14)V členu 79 se vstavi naslednji odstavek 7: „7. Komisija sprejme sklep, v katerem določi datum, na katerega začne Europol vnašati, posodabljati in brisati podatke v SIS na podlagi te uredbe, kakor je bila spremenjena z uredbo [XXX], potem ko preveri, ali so izpolnjeni naslednji pogoji: (a)izvedbeni akti, sprejeti v skladu s to uredbo, so bili spremenjeni v obsegu, potrebnem za uporabo te uredbe, kakor je bila spremenjena z uredbo [XXX]; (b)Europol je Komisijo uradno obvestil, da je sprejel potrebne tehnične in postopkovne ureditve za obdelavo podatkov SIS in izmenjavo dopolnilnih informacij v skladu s to uredbo, kakor je bila spremenjena z uredbo [XXX]; (c)eu-LISA je Komisijo uradno obvestila o uspešnem zaključku vseh testiranj CS-SIS ter interakcije med CS-SIS in tehničnim vmesnikom Europola iz člena 48(1) te uredbe, kakor je bila spremenjena z uredbo [XXX].

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.“ Člen 2

Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od datuma, določenega v skladu s členom 79(7) Uredbe (EU) 2018/1862. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama. V Bruslju, Predsednik Predsednik Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA – „AGENCIJE“ 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga 1.2.Zadevno področje 1.3.Ukrep, na katerega se predlog nanaša 1.4.Cilji 1.5.Utemeljitev predloga 1.6.Trajanje predloga in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju

2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA 3.1.Zadevni razdelek večletnega finančnega okvira in odhodkovna proračunska vrstica 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA – „AGENCIJE“ 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah glede vnosa razpisov ukrepov s strani Europola 1.2.Zadevno področje Področje: Notranje zadeve Dejavnost: Migracije in upravljanje meja Nomenklatura: 11 10 02 1118.0207: Upravljanje meja – Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) 1.3.Ukrep, na katerega se predlog nanaša ◻ Nov ukrep ◻ Nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa ⌧ Podaljšanje obstoječega ukrepa ◻ Združitev enega ali več ukrepov v drug/nov ukrep

1.4.Cilji 1.4.1.Splošni cilji V odziv na nujne operativne potrebe in pozive sozakonodajalcev k večji podpori Europolu je bila v delovnem programu Komisije za leto 2020 napovedana zakonodajna pobuda za „okrepitev pooblastil Europola za izboljšanje operativnega policijskega sodelovanja“. Eden od elementov te zakonodajne pobude je obravnavanje omejitev Europola pri neposredni izmenjavi njegove analize podatkov, prejetih od tretjih držav in mednarodnih organizacij, z uradniki na terenu v državah članicah v realnem času. Predlog za spremembo Uredbe (EU) 2018/1862 o SIS prispeva k tej pobudi, saj razširja področje uporabe SIS z vzpostavitvijo nove ločene kategorije razpisov ukrepov, ki jo bo Europol pod strogimi pogoji uporabljal za izmenjavo takih podatkov z uradniki na terenu v državah članicah. To je ključni ukrep strategije EU za varnostno unijo iz julija 2020. V skladu s pozivom v političnih usmeritvah, da „ko gre za zaščito naših državljanov, moramo storiti vse, kar je v naši moči“, je namen pobude okrepiti Europol, da bi lahko državam članicam pomagal pri varovanju državljanov. Splošni cilji te pobude izhajajo iz ciljev, ki temeljijo na Pogodbah: 1. Europol naj podpira in krepi dejavnosti organov kazenskega pregona držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, terorizma in drugih oblik kriminala, ki vplivajo na skupni interes politike Unije, in boju proti njim; 2. eu-LISA naj podpira Europol in države članice pri izmenjavi informacij za preprečevanje hudih kaznivih dejanj ali terorizma. 1.4.2.Specifični cilj Specifični cilj izhaja iz splošnih ciljev, predstavljenih zgoraj: „uradnikom na terenu zagotoviti rezultate Europolove analize podatkov, prejetih od tretjih držav“. Cilj je, da se uradnikom na terenu zagotovijo rezultati Europolove analize podatkov, prejetih od tretjih držav ali mednarodnih organizacij, o osumljencih in storilcih kaznivih dejanj, ko in kjer jih potrebujejo. Osnovni cilj je, da se uradnikom na terenu omogoči neposreden dostop do takih podatkov v realnem času, ko preverjajo osebo na zunanji meji ali na ozemlju EU, da bi se jih podprlo pri izvajanju njihovih nalog. 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Predlog bo z izboljšanjem zmogljivosti Europola, da države članice podpre v boju proti kaznivim dejanjem in pri zaščiti državljanov EU, koristil predvsem posameznikom in širši družbi. Državljani bodo imeli neposredne in posredne koristi od nižjih stopenj kriminala, manjše gospodarske škode in nižjih stroškov v zvezi z varnostjo. Predlog ne vsebuje regulativnih obveznosti za državljane/potrošnike in ne povzroča dodatnih stroškov v zvezi s tem. Predlog bo ustvaril ekonomije obsega za uprave, saj bo posledice ciljno usmerjenih dejavnosti za vire z nacionalne ravni preusmeril na raven EU. Javni organi v državah članicah bodo imeli od predloga neposredne koristi zaradi ekonomij obsega, ki bodo omogočile prihranke pri upravnih stroških. 1.4.4.Kazalniki smotrnosti Naslednji glavni kazalniki bodo omogočali spremljanje izvajanja in smotrnosti specifičnih ciljev: Specifični cilj: „začetek delovanja posodobljenih funkcionalnosti centralnega SIS do konca leta 2022“ Kazalnika za Europol:

– vzpostavitev tehničnega vmesnika za vnos, posodabljanje in brisanje razpisov ukrepov v centralnem SIS; – uspešen zaključek preskusov, ki jih bo organizirala eu-LISA. Kazalniki za eu-LISA: – uspešen zaključek obsežnega preskusa pred začetkom delovanja na centralni ravni; – uspešen zaključek preskusov z Europolom za prenos podatkov v centralni SIS ter z vsemi sistemi držav članic in agencij; – uspešen zaključek preskusov SIRENE za novo kategorijo razpisov ukrepov. V skladu s členom 28 okvirne finančne uredbe in za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja eu-LISA že spremlja napredek pri doseganju svojih ciljev s kazalniki smotrnosti. Agencija ima zdaj 29 skupnih ključnih kazalnikov smotrnosti. O teh kazalnikih se poroča v konsolidiranem letnem poročilu o dejavnostih eu-LISA, ki vključuje jasno spremljanje cilja do konca leta in primerjavo s predhodnim letom. Ti kazalniki se bodo po sprejetju predloga po potrebi prilagodili. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude Za začetek izvajanja pobude so potrebni tehnični in postopkovni ukrepi na ravni EU in nacionalni ravni, ki bi se morali začeti z začetkom veljavnosti revidirane zakonodaje. Zagotoviti bi bilo treba ustrezne vire – zlasti človeške vire – za podporo eu-LISA, da bo lahko prispevala k storitvam Europola. Glavne zahteve po začetku veljavnosti predloga v zvezi z nadaljnjim razvojem centralnega SIS s strani eu-LISA so: – razvoj in uvedba nove kategorije razpisov ukrepov v centralnem SIS v skladu z zahtevami, opredeljenimi v uredbi; – posodobitev tehničnih specifikacij, povezanih z izmenjavo dopolnilnih informacij med uradi SIRENE in Europolom; – razvoj funkcionalnosti za države članice in agencije za opravljanje poizvedb v centralnem sistemu v zvezi s to kategorijo razpisov ukrepov; – posodobitev funkcionalnosti v centralnem SIS, povezanih s poročanjem in statističnimi podatki. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije Huda kazniva dejanja in terorizem imajo nadnacionalni značaj. Zato jih ni mogoče uspešno preprečevati samo z ukrepanjem na nacionalni ravni. Države članice so se tako odločile, da bodo v okviru EU sodelovale pri obravnavi groženj, ki jih predstavljajo huda kazniva dejanja in terorizem. Predlog bo ustvaril znatne ekonomije obsega na ravni EU, saj bo naloge in storitve, ki jih je mogoče učinkoviteje izvajati na ravni EU, z nacionalne ravni preusmeril na eu-LISA in Europol. Predlog zato zagotavlja učinkovite rešitve za izzive, ki bi jih bilo sicer treba obravnavati z višjimi stroški v okviru 27 individualnih nacionalnih rešitev, ali za izzive, ki jih zaradi njihove nadnacionalne narave sploh ni mogoče obravnavati na nacionalni ravni. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti

Predlog temelji na potrebi po podpori Europolu in državam članicam pri obravnavanju nenehno nastajajočih nadnacionalnih varnostnih izzivov poleg tistih na nacionalni ravni. Evropa se srečuje z negotovim varnostnim okoljem, v katerem ves čas nastajajo čedalje bolj zapletene varnostne grožnje. Storilci kaznivih dejanj izkoriščajo prednosti, ki jih prinašajo digitalna preobrazba, nove tehnologije, globalizacija in mobilnost, vključno z medsebojno povezljivostjo in brisanjem meja med fizičnim in digitalnim svetom. Kriza zaradi COVID-19 je to problematiko samo še poglobila, saj so storilci kaznivih dejanj hitro zgrabili priložnosti za izkoriščanje krize, pri čemer so prilagodili svoje načine delovanja ali razvili nove kriminalne dejavnosti. Zaradi teh nastajajočih varnostnih groženj je nujno, da se na ravni EU učinkovito podpre delo nacionalnih organov kazenskega pregona. Organi kazenskega pregona držav članic čedalje pogosteje izkoriščajo podporo in strokovno znanje, ki ju Europol zagotavlja v boju proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu. Predlog temelji tudi na pridobljenih spoznanjih in napredku, doseženem od začetka veljavnosti uredb o SIS iz leta 2018, dosežkov eu-LISA pri izvajanju uredb o SIS iz leta 2018 ter začetka uporabe uredbe o eu-LISA iz leta 2018, hkrati pa se v njem priznava, da se je operativni pomen nalog agencije že precej spremenil. Zaradi novega okolja groženj se je spremenila podpora, ki jo države članice potrebujejo, tako da poleg drugih nalog od eu-LISA pričakujejo tudi, da bo podprla Europol pri varovanju državljanov, česar sozakonodajalca nista mogla predvideti, ko sta se pogajala o sedanjih pooblastilih Europola. Prejšnji pregled pooblastil eu-LISA in čedalje večje povpraševanje držav članic po storitvah sta pokazala, da je treba naloge eu-LISA podpreti z ustreznimi finančnimi in človeškimi viri. 1.5.4.Skladnost z večletnim finančnim okvirom in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti Predlog je odgovor na spreminjajoče se varnostno okolje, saj bo podprl eu-LISA, da bo lahko Europol opremila s potrebnimi zmogljivostmi in orodji za učinkovito podporo državam članicam v boju proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu. Sporočilo z naslovom „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“ je poudarilo potrebo po vzpostavitvi odpornejše Unije, saj je kriza zaradi COVID-19 „razkrila […] številne ranljivosti hkrati z znatnim povečanjem nekaterih kaznivih dejanj, kot je kibernetska kriminaliteta. To kaže, da je treba okrepiti varnostno unijo EU.“ Predlog je popolnoma skladen z delovnim programom Komisije za leto 2020, v katerem je bila napovedana zakonodajna pobuda za „okrepitev pooblastil Europola za izboljšanje operativnega policijskega sodelovanja“. eu-LISA bo k doseganju tega cilja prispevala z razširitvijo področja uporabe SIS, da bi omogočila vzpostavitev nove, ločene kategorije razpisov ukrepov za Europol. Ta okrepitev pooblastil Europola je eden od ključnih ukrepov, opredeljenih v strategiji EU za varnostno unijo iz julija 2020. Učinkovitejši Europol bo zagotovil, da lahko agencija v celoti izvaja svoje naloge in pomaga pri doseganju strateških prednostnih nalog za varnostno unijo. V skladu s pozivom v političnih usmeritvah , da „ko gre za zaščito naših državljanov, moramo storiti vse, kar je v naši moči“, se s tem predlogom obravnavajo tista področja, na katerih deležniki zahtevajo okrepljeno podporo za Europol, da bo lahko državam članicam pomagal pri varovanju državljanov. 1.5.5.Ocena različnih razpoložljivih možnosti financiranja, vključno z možnostmi za prerazporeditev V predlogu večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 se priznava potreba po okrepitvi eu-LISA, da se poveča podpora državam članicam pri učinkovitem upravljanju meja leta 2021. Od leta 2016 in zadnje revizije pooblastil eu-LISA je bil trend usmerjen v eksponentno rast tokov podatkov agencije in povpraševanja po njenih storitvah, zato so se pojavile zahteve po povečanju proračunskih sredstev in osebja nad ravni, ki so bile prvotno načrtovane. Ker bodo s predlogom v uredbo o eu-LISA vključene pomembne nove naloge in ker se bodo z njim tudi razjasnile, kodificirale in podrobno opredelile druge naloge, s čimer se bodo razširile zmogljivosti eu-LISA v okviru Pogodb, ga zato ni mogoče zajeti s stabilno ravnjo virov. Predlog je treba podpreti z ustreznimi okrepitvami finančnih in človeških virov, ki so na voljo v razdelku 4 „Migracije in upravljanje meja“ večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. 1.6.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic ◻ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: –◻ trajanje predloga/pobude od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL, –◻ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. ☒ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma 2021 in 2022,

–ki mu sledi izvajanje v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja ◻ Neposredno upravljanje – Komisija: –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ☒ Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo: –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –☒ organom iz členov 70 in 71 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe Izhodišče za prispevek EU proračunu eu-LISA se je ugotavljalo na podlagi informativnega lista o večletnem finančnem okviru št. 68 in delovnega dokumenta III, priloženega osnutku proračuna za leto 2021. Informacije v tej oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga ne vplivajo na sprejetje večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in proračuna za leto 2021. Ker večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 in proračun za leto 2021 še nista izglasovana, ocenjeni finančni učinek pobude vključuje le vire, ki so potrebni poleg izhodiščnega prispevka EU za eu-LISA (dodatni stroški v primerjavi z izhodiščem). 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Pri spremljanju predloga in poročanju o njem se bodo upoštevala načela, navedena v uredbi o eu-LISA in finančni uredbi, v skladu s skupnim pristopom za decentralizirane agencije.

Zlasti mora eu-LISA vsako leto Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu poslati enotni programski dokument, ki vsebuje večletne in letne delovne programe ter načrtovanje virov. Dokument določa cilje, pričakovane rezultate in kazalnike smotrnosti za spremljanje doseganja ciljev in rezultatov. eu-LISA mora upravnemu odboru predložiti tudi konsolidirano letno poročilo o dejavnostih. To poročilo vsebuje predvsem informacije o doseženih ciljih in rezultatih, določenih v enotnem programskem dokumentu. Poročilo je treba poslati tudi Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu. Poleg tega, kot je navedeno v členu 39 uredbe o eu-LISA, Komisija do 12. decembra 2023, nato pa vsakih pet let, po posvetovanju z upravnim odborom in v skladu s smernicami Komisije oceni uspešnost Agencije v zvezi z njenimi cilji, mandatom, lokacijami in nalogami. Ta ocena vključuje tudi proučitev izvajanja te uredbe ter način in obseg dejanskega prispevka Agencije k operativnemu upravljanju obsežnih informacijskih sistemov in k vzpostavitvi usklajenega, stroškovno učinkovitega in povezanega informacijskega okolja na ravni Unije na področju svobode, varnosti in pravice. Ta ocena obravnava zlasti morebitno potrebo po spremembi mandata Agencije in finančne posledice vsake take spremembe. Upravni odbor lahko Komisiji predloži priporočila glede predlogov sprememb te uredbe. Kadar Komisija meni, da nadaljnji obstoj Agencije glede na njene zastavljene cilje, mandat in naloge ni več upravičen, lahko predlaga ustrezno spremembo ali razveljavitev te uredbe. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru poroča o ugotovitvah ocene iz odstavka 1. Ugotovitve ocene se objavijo. V zvezi z delovanjem SIS bodo Komisija, države članice in eu-LISA poleg tega na podlagi Uredbe (EU) 2018/1862 redno pregledovale in spremljale uporabo SIS, da se zagotovi njegovo uspešno in učinkovito nadaljnje delovanje. V členu 51 Uredbe (EU) 2018/1862 je predvidena ocena glede uporabe SIS s strani Europola, ki jo vsaj vsakih pet let izvede Komisija. V tej oceni bodo zajeti postopki Europola za vnos podatkov v SIS. Europol bo moral zagotoviti ustrezno ukrepanje na podlagi ugotovitev in priporočil iz ocene. Poročilo o rezultatih ocene in nadaljnjih ukrepih bo poslano Evropskemu parlamentu in Svetu. Poleg tega Uredba (EU) 2018/1862 v členu 74(9) vsebuje določbe glede uradnega rednega postopka pregleda in ocenjevanja, ki se bo uporabljal tudi za novo kategorijo razpisov ukrepov, ki se uvaja s to spremembo. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1.Utemeljitev načina upravljanja, mehanizma financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol Glede na to, da predlog vpliva na letni prispevek EU za eu-LISA, se bo proračun EU izvajal s posrednim upravljanjem. V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja se bo proračun eu-LISA izvajal v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo. eu-LISA je zato zavezana k izvajanju ustrezne strategije kontrol, ki je usklajena med ustreznimi akterji, vključenimi v verigo nadzora. V zvezi z naknadnimi kontrolami veljajo za eu-LISA kot decentralizirano agencijo zlasti: – notranja revizija, ki jo izvaja služba Komisije za notranjo revizijo; – letna poročila Evropskega računskega sodišča, ki vsebujejo izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; – letna razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament; – morebitne preiskave, ki jih vodi urad OLAF, s čimer se zagotovi zlasti ustrezna poraba sredstev, dodeljenih agencijam. GD HOME bo kot partnerski GD eu-LISA izvajal svojo strategijo kontrol za decentralizirane agencije, da bi zagotovil zanesljivo poročanje v okviru svojega letnega poročila o dejavnostih. Čeprav so decentralizirane agencije v celoti odgovorne za izvajanje svojih proračunov, pa je GD HOME odgovoren za redno plačevanje letnih prispevkov, ki jih določi proračunski organ. Nazadnje, Evropski varuh človekovih pravic zagotavlja nadaljnjo raven nadzora in odgovornosti v eu-LISA. 2.2.2.Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje Ugotovljena so naslednja tveganja:

– morebitne težave eu-LISA pri upravljanju sprememb iz tega predloga vzporedno z drugimi spremembami, ki potekajo (npr. sistem vstopa/izstopa, Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve ter nadgradnje SIS, VIS in Eurodac); – medsebojna odvisnost priprav, ki jih mora eu-LISA izvesti v zvezi s centralnim SIS, in priprav, ki jih mora Europol izvesti v zvezi z vzpostavitvijo tehničnega vmesnika za prenos podatkov v SIS; – razdrobljenost osnovne dejavnosti eu-LISA zaradi podvajanja nalog in zahtevkov; – neustrezne ravni finančnih in človeških virov za usklajevanje operativnih potreb; – pomanjkanje virov IKT, kar povzroča zamude pri nujnem razvoju in posodobitvah osnovnega sistema; – tveganja, povezana z obdelavo osebnih podatkov s strani eu-LISA ter potrebo po rednem ocenjevanju in prilagajanju postopkovnih in tehničnih zaščitnih ukrepov, da se zagotovi varstvo osebnih podatkov in temeljnih pravic. eu-LISA izvaja poseben okvir notranje kontrole, ki temelji na okviru notranje kontrole Evropske komisije. Enotni programski dokument mora zagotavljati informacije o sistemih notranjih kontrol, medtem ko mora konsolidirano letno poročilo o dejavnostih vsebovati informacije o uspešnosti in učinkovitosti sistemov notranjih kontrol, med drugim v zvezi z oceno tveganja. V konsolidiranem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2019 je navedeno, da ima uprava Agencije razumno zagotovilo, da so vzpostavljene ustrezne notranje kontrole in da delujejo, kot je predvideno. Glavna tveganja so se vse leto ustrezno ugotavljala in obvladovala. To zagotovilo potrjujejo tudi rezultati opravljene notranje in zunanje revizije. Dodatno raven notranjega nadzora zagotavlja tudi služba za notranjo revizijo eu-LISA, in sicer na podlagi letnega revizijskega načrta, pri katerem se upošteva zlasti ocena tveganj v eu-LISA. Služba za notranjo revizijo eu-LISA pomaga pri doseganju ciljev, saj prinaša sistematičen in discipliniran pristop k ocenjevanju uspešnosti obvladovanja tveganja, kontrole in upravljanja ter izdaja priporočila za njihovo izboljšanje. Poleg tega Evropski nadzornik za varstvo podatkov in pooblaščena oseba za varstvo podatkov eu-LISA (neodvisna funkcija, ki je neposredno podrejena tajništvu upravnega odbora) nadzorujeta obdelavo osebnih podatkov s strani eu-LISA. Nazadnje, GD HOME kot partnerski GD eu-LISA izvaja letno oceno obvladovanja tveganja, namenjeno ugotavljanju in ocenjevanju morebitnih visokih tveganj, povezanih z delovanjem agencij, vključno z eu-LISA. O tveganjih, ki se štejejo za kritična, se letno poroča v načrtu GD HOME za obvladovanje tveganja, ki mu je priložen akcijski načrt, v katerem so navedeni ukrepi za njihovo zmanjšanje. 2.2.3.Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku) Komisija poroča o razmerju med „stroški kontrol in vrednostjo z njimi povezanih upravljanih sredstev“. Kar zadeva pooblaščene subjekte za posredno upravljanje in decentralizirane agencije, h katerim spada tudi eu-LISA, je GD HOME v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2019 to razmerje opredelil kot 0,28 %. Evropsko računsko sodišče je potrdilo zakonitost in pravilnost letnih računovodskih izkazov eu-LISA za leto 2018, kar vključuje stopnjo napake pod 2 %. Nič ne kaže na to, da se bo stopnja napake v prihodnjih letih poslabšala. Poleg tega člen 80 finančne uredbe o eu-LISA določa možnost, da Agencija službo za notranjo revizijo deli z drugimi organi Unije, ki delujejo na istem zadevnem področju, če služba za notranjo revizijo enega organa Unije ni stroškovno učinkovita. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Ukrepi, povezani z bojem proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, so med drugim navedeni v členu 50 uredbe o eu-LISA in pod naslovom X finančne uredbe o eu-LISA. eu-LISA zlasti sodeluje pri dejavnostih preprečevanja goljufij Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), Komisijo pa brez odlašanja obvešča o primerih domnevnih goljufij in drugih finančnih nepravilnosti – v skladu s svojo notranjo strategijo za boj proti goljufijam. Poleg tega je GD HOME kot partnerski GD razvil in uvedel lastno strategijo za boj proti goljufijam na podlagi metodologije, ki jo je zagotovil OLAF. Strategija se uporablja za decentralizirane agencije, vključno z Europolom. V letnem poročilu o dejavnostih GD HOME za leto 2019 je bilo ugotovljeno, da postopki za preprečevanje in odkrivanje goljufij delujejo zadovoljivo, kar je prispevalo k zagotovilu o doseganju ciljev notranje kontrole. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

·Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 4 11 10 02 – Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) dif. NE NE DA NE ·Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka[razdelek………………………………………] dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe [XX YY YY YY] DA/NE DA/NE DA/NE DA/NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira 4 Migracije in upravljanje meja eu-LISA: Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice Leto

2021 Leto

2022 Leto

2023 Leto

2024 Leto

2025 Leto

2026 Leto

2027 SKUPAJ Naslov 1: obveznosti (1) 0,160 0,160 0 0 0 0 0 0,320 plačila (2) 0,160 0,160 0 0 0 0 0 0,320 Naslov 2: obveznosti (1a) 0 0 0 0 0 0 0 0 plačila (2a) 0 0 0 0 0 0 0 0 Naslov 3: obveznosti (3a) 0 1,500 1,500 plačila (3b) 0 1,500 1,500 Odobritve za eu-LISA SKUPAJ obveznosti = 1 + 1a + 3a 0,160 1,660 1,820 plačila = 2 + 2a + 3b 0,160 1,660 1,820













Razdelek večletnega finančnega okvira 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD <…….> • Človeški viri • Drugi upravni odhodki GD <…….> SKUPAJ Odobritve Odobritve iz RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira

SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto

2021 Leto

2022 Leto

2023 Leto

2024 Leto

2025 Leto

2026 Leto

2027 SKUPAJ Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira

SKUPAJ obveznosti 0,160 1,660 1,820 plačila 0,160 1,660 1,820 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za eu-LISA –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –⌧ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ Leto

2021 Leto

2022 Leto

2023 Leto

2024 Leto

2025 Leto

2026 Leto

2027 SKUPAJ REALIZACIJE vrsta povprečni stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJ št. 1 Razvoj centralnega sistema – realizacija 1 1,500 1 1 1,500 – realizacija – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 1 1 1,500 1 1 1,500 SPECIFIČNI CILJ št. 2 Vzdrževanje centralnega sistema – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 2 STROŠKI SKUPAJ 3.2.3.Ocenjene posledice za človeške vire eu-LISA 3.2.3.1.Povzetek –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –⌧ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2021 Leto

2022 Leto

2023 Leto

2024 Leto

2025 Leto

2026 Leto

2027 SKUPAJ Začasni uslužbenci (razredi AD) Začasni uslužbenci (razredi AST) Pogodbeni uslužbenci 0,160 0,160 0,320 Napoteni nacionalni strokovnjaki SKUPAJ 0,160 0,160 0,320 Potrebe po uslužbencih (EPDČ): Leto

2021 Leto

2022 Leto

2023 Leto

2024 Leto

2025 Leto

2026 Leto

2027 SKUPAJ

Začasni uslužbenci (razredi AD) Začasni uslužbenci (razredi AST) Pogodbeni uslužbenci 2 2 Napoteni nacionalni strokovnjaki SKUPAJ 2 2 Za leto 2021 se načrtuje zaposlovanje osebja, ki bo na voljo za pravočasen začetek razvoja centralnega SIS, da bi se do leta 2022 zagotovila uvedba novoustvarjene kategorije razpisov ukrepov. 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih za matični GD –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –◻ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: Ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) ·Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) XX 01 01 02 (delegacije) XX 01 05 01 (posredne raziskave) 10 01 05 01 (neposredne raziskave) • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) XX 01 04 yy – na sedežu – na delegacijah XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) Druge proračunske vrstice (navedite) SKUPAJ XX je zadevno področje ali naslov v proračunu. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci Zunanji sodelavci Opis izračuna stroškov za enote z ekvivalentom polnega delovnega časa mora biti vključen v oddelek 3 Priloge V. 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom –⌧ Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. –◻ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Opombe:

Predlog je v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027. V tej fazi sprememba večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 ni načrtovana; vendar pa to ne izključuje možnosti njegove spremembe v prihodnosti. Proračunske posledice dodatnih finančnih sredstev za eu-LISA bodo izravnane z izravnalnim zmanjšanjem načrtovane porabe iz razdelka 4. –◻ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju –V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. –V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo Sofinancirane odobritve SKUPAJ 3.3.Ocenjene posledice za prihodke –◻ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. –◻ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: –◻ za lastna sredstva, –◻ za druge prihodke. –◻ navedite, ali so prihodki dodeljeni za odhodkovne vrstice v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Prihodkovna proračunska vrstica Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto Posledice predloga/pobude Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) Člen ………….