[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.6.2008

COM(2008) 398 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Končna ocena akcijskega programa Skupnosti Mladi (2000-2006) in akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnih organizacij na evropski ravni na področju mladine (2004-2006)

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Končna ocena akcijskega programa Skupnosti Mladi (2000-2006) in akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnih organizacij na evropski ravni na področju mladine (2004-2006)

1. UVOD

V obdobju 2000−2006 so bili ukrepi Skupnosti za mladino zastavljeni v dveh smereh:

- podpora projektom, zajetim v Sklepu št. 1031/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2000 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti Mladi[1];

- prispevek za stroške poslovanja evropskim nevladnim mladinskim organizacijam in Evropskemu forumu mladih (EFM). Ta podpora je bila v letih 2004−2006 zajeta v Sklepu Evropskega parlamenta in Sveta št. 790/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni aktivne na področju mladine[2].

Zaradi sočasnosti končne ocene dveh instrumentov in njune spojitve v en sam program od leta 2007 naprej mora Komisija sestaviti eno samo poročilo za predstavitev ugotovitev, pridobljenih iz ocen, in priporočil, ki se bodo uporabljala pri programu Mladi v akciji (2007−2013).

Ocene lahko preberete na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#youthHeader .

2. OPOMNIK CILJEV PROGRAMA

2.1. Program Mladi

Cilji programa Mladi so bili spodbujanje aktivnega prispevka mladih k izgradnji Evrope, krepitev njihovega občutka za solidarnost, spodbujanje iniciativnosti, podjetnosti in ustvarjalnosti mladih ter krepitev sodelovanja na področju mladine. Izvršeni so bili z različnimi akcijami:

- Mladi za Evropo, ki je podpirala izmenjave mladih;

- Evropska prostovoljna služba, ki je prostovoljcu omogočala sodelovanje pri solidarni dejavnosti v drugi državi;

- mladinske pobude, sklop, ki je podpiral inovativne in ustvarjalne pobude ali programe, usmerjene na družbeno vključevanje mladih;

- skupne akcije skupaj z drugimi programi Skupnosti v povezavi z Evropo znanja, zlasti s programoma Socrates in Leonardo;

- podporni ukrepi, sklop, ki je financiral različne ukrepe za podporo, zlasti za usposabljanje in sodelovanje akterjev mladinske politike.

Ker je program dodeljeval številne subvencije in je moral biti zelo blizu svojim upravičencem, je prek nacionalnih agencij njegovo upravljanje v glavnem potekalo „decentralizirano“. Nekatere nacionalne agencije so poleg vloge nacionalnih agencij v svoji državi zagotavljale podporo vsem nacionalnim agencijam tako, da so razvile posebne kompetence; ta funkcija se imenuje SALTO (Support, Advanced Learning and Training Opportunities − podpora ter priložnosti za višje stopnje učenja in usposabljanja). Program podpirajo tudi informacijski centri, ki svetujejo o možnostih za mlade na evropski ravni (mreža Eurodesk, ki ima v vsaki državi svojo izpostavo).

Za nekatere sklope programa je bilo predvideno „centralizirano“ upravljanje na evropski ravni. Zato se je Komisija oprla na Urad za tehnično pomoč do leta 2006, ko je začela delovati Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, katere en oddelek je prevzel upravljanje teh ukrepov.

Razpoložljivi proračun za obdobje 2000–2006 (odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR)

Proračun Unije | 624,2 |

Drugi prispevki (EFTA/EGP in države kandidatke) | 90,6 |

Skupaj | 714,8 |

od česar porabljeni proračun | 701,4 |

Ocena števila udeležencev za obdobje 2000–2006 (v tisočih)

Izmenjave mladih | 465,8 |

Evropska prostovoljna služba | 25,7 |

Mladinske pobude | 153,4 |

Podporni ukrepi | 206,9 |

Skupaj | 851,8 |

2.2. Program za spodbujanje aktivnih organizacij na področju mladine

Splošni cilj programa je bil z donacijami za poslovanje podpirati dejavnosti mednarodnih nevladnih mladinskih organizacij in EFM (platforma za skoraj sto mladinskih organizacij). Te dejavnosti so morale zlasti prispevati k aktivnemu sodelovanju mladih v javnem življenju in v družbi ter k razvoju dejavnosti sodelovanja Skupnosti na področju mladine.

Program se je v celoti upravljal na „centraliziran“ način.

Razpoložljivi proračun za obdobje 2000–2006 (odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR)

Proračun Unije | 12,9 |

Drugi prispevki (EFTA/EGP in države kandidatke) | 0,2 |

Skupaj | 13,1 |

od česar porabljeni proračun | 12,9 |

Število subvencij, dodeljenih v obdobju 2004–2006

Evropskemu forumu za mlade | 3 |

Evropskim nevladnim mladinskim organizacijam | 234 |

3. OCENA

3.1. Postopki

Končna ocena programa Mladi temelji:

- na poročilih o oceni držav članic in drugih sodelujočih držav;

- na poročilu, ki ga sestavi zunanji ocenjevalec, ki je imel poleg nacionalnih poročil na voljo tudi ugotovitve svojih lastnih raziskav, pridobljene s pomočjo vprašalnikov, namenjenih glavnim sodelujočim strankam. To zunanjo oceno je izvedel ECORYS na podlagi okvirne pogodbe s Komisijo, sklenjene leta 2006 na podlagi javnega razpisa.

Končna ocena programa za spodbujanje aktivnih organizacij na področju mladine temelji na poročilu, ki ga je izdelal zunanji ocenjevalec The Evaluation Partnership, ki je bil izbran na omejenem javnem razpisu leta 2006.

3.2. Metode

Postopek, uporabljen za zunanjo oceno programa Mladi, je zajel zlasti naslednje dejavnosti: pregled dokumentacije, opredelitev kazalnikov, razgovori, spletne ankete z vprašalniki, študije držav. Prav tako so preučili odgovore na vprašalnike, na katere je odgovorilo okrog 2 500 mladinskih organizacij, 900 sodelujočih mladih in 450 delavcev na področju socialne vzgoje („mladinski delavci“).

Postopek, uporabljen pri drugem programu, je zajel pregled dokumentacije, spletne vprašalnike, strokovne skupine, neposredne razprave in predložitev kratkih elektronskih vprašalnikov.

3.3. Ugotovitve ocenjevalcev

Oceni obeh programov sta v več pogledih zelo pozitivni.

Program Mladi se je dobro skladal s celotno politiko Unije za mladino. Ustrezal je potrebam večine upravičencev. Za mlade je bil učinkovit glede njihove državljanske ozaveščenosti, vključno z evropskim, glede njihove poklicne usmeritve in pri krepitvi njihovega občutka solidarnosti, manj pa je bil učinkovit glede pričakovanj mladih z manj možnostmi. Imel je pozitivne izide za „mladinske delavce“ ter posredne pozitivne učinke na mladinske organizacije. Ocenjevalci drugega programa opažajo, da so se z njim njegovi udeleženci zbližali z evropskimi zamislimi in evropskimi institucijami.

Sredstva, ki jih je imel program Mladi na voljo, so bila ustrezna, čeprav so v nekaterih nacionalnih poročilih opozorili, da bi jih bilo treba povečati. Strukture, vzpostavljene za upravljanje, so v splošnem ocenjene kot ustrezne in učinkovite. Glavna priporočila za izboljšave zadevajo SALTO in mrežo Eurodesk ter splošna načela spremljanja uresničevanja programa.

3.3.1. Komplementarnost in ustreznost programa Mladi

V obdobju izvajanja programa Mladi se je razvila politika Unije za mlade, ki se je začela zlasti z Belo knjigo iz leta 2001 „Nova spodbuda za evropsko mladino“[3] in Evropski mladinski pakt leta 2005[4]. Ocenjevalci poudarjajo dopolnjevanje programa Mladi s cilji te politike.

Opažajo le delno dopolnjevanje s programoma Socrates in Leonardo; sodelovanje med temi programi bi lahko bilo bolje razvito.

Program Mladi se močno dopolnjuje z nacionalnimi instrumenti v korist mladih. Program je upošteval potrebe večine upravičencev, zlasti mladih. Tudi „mladinski delavci“ pripisujejo programu veliko vrednost, a bi lahko bil program bolj prožen, da bi bolje zadostil njihovim potrebam.

3.3.2. Učinkovitost programa Mladi

Za program velja, da je bil zelo uspešen, kar zadeva izboljšanje kompetenc mladih pri sodelovanju na področju državljanstva, predvsem glede odnosa, komunikacije in socialne usposobljenosti.

90 % sodelujočih pri izmenjavah meni, da so postali bolj strpni.

Program je bil učinkovit, kar zadeva občutek pripadnosti Uniji.

Kar zadeva aktivno sodelovanje, je veliko število mladih po opravljenih dejavnostih ostalo ali postalo dejavnih v lokalnih ali mednarodnih organizacijah. Vzrok za to ni vedno ta program, vendar približno ena tretjina udeležencev pravi, da so postali dejavni na mednarodni ravni zaradi programa.

Sodelovanje v programu vpliva na zaposljivost mladih, zlasti mladih prostovoljcev. Vpliva tudi na izbiro študija.

62 % prostovoljcev meni, da je vplival na njihovo poklicno pot.

Mladi po sodelovanju v programu izkazujejo večji občutek za solidarnost.

Program je le v manjši meri dosegel mlade z manj možnostmi (21 % v izmenjavah in 13 % pri evropski prostovoljni službi). Udeleženci imajo na splošno višjo stopnjo izobrazbe. Program je bil učinkovit v smislu enakosti spolov.

Po mnenju „mladinskih delavcev“ je program omogočil večje zavedanje medkulturne dimenzije in stik z novimi načini dela.

91 % „mladinskih delavcev“, ki so sodelovali v programu, meni, da ima program dodano vrednost v primerjavi z drugimi opravljenimi usposabljanji.

Ocenjevalci menijo, da so podporni ukrepi učinkoviti pri strokovnem razvoju „mladinskih delavcev“: večja udeležba v evropskih omrežjih… Vendar bi večja pozornost do potreb „mladinskih delavcev“ povečala praktično uporabo osvojenega znanja. Opaža se tudi pomanjkljiva obveščenost „mladinskih delavcev“ o možnostih, ki jih ponuja program.

Opažajo se posredni pozitivni učinki, kot je bolj mednarodna usmeritev organizacij, ki so sprejele prostovoljce.

3.3.3. Uporabnost in trajanje programa Mladi

Program je pomagal okrepiti neformalno učenje. Bolj je vplival na poklicno prakso mladih kot na mladinsko politiko: ni veliko vplival na politiko (čeprav je opažen določen vpliv pri novih državah članicah) in je imel verjetno več vpliva v smislu inovativnih pristopov.

79 % mladinskih organizacij, ki so sodelovale pri projektu evropske prostovoljne službe, meni, da je projekt spodbudil izmenjavo dobrih praks.

Po mnenju vprašanih organizacij je program prispeval k vzpostavitvi novih mednarodnih stikov med organizacijami, četudi so stiki obstajali že pred tem. Program je pomagal okrepiti te mreže in prispeval k njihovi trajnosti.

Na splošno ni resničnega vpliva na upravne strukture v državah članicah, razen v nekaterih novih. Program verjetno ni vplival na zmanjšanje upravnih ovir glede mobilnosti.

3.3.4. Uspešnost programa Mladi

Če so sredstva, dodeljena decentraliziranim področjem, ocenjena kot na splošno primerna, pa skoraj polovica nacionalnih organov in nacionalnih agencij ocenjuje, da je treba okrepiti proračun za izmenjavo mladih, skoraj tretjina pa jih meni, da je treba okrepiti proračun za podporne ukrepe. Zunanji ocenjevalci ocenjujejo, da bi moralo biti več sredstev namenjenih za poslovanje nacionalnih agencij, za razvoj določenih dejavnosti, kot je vloga sveta, kar je pomembno, če se želimo izogniti temu, da bi postopki predložitve projektov imeli neugoden učinek na dostopnost programa.

Na splošno so upravljavske strukture ocenjene kot učinkovite, vendar so možne izboljšave. Prezgodaj je, da bi lahko sklepali o učinkovitosti Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, ki je leta 2006 nadomestila nekdanji Urad za tehnično pomoč. Šteje se, da opiranje na nacionalne agencije deluje dobro, čeprav je bilo dodeljevanje sredstev s strani Komisije, s katerimi upravljajo, včasih zapoznelo. Glavne pripombe se nanašajo na SALTO in mrežo Eurodesk. SALTO se štejejo kot ustrezne strukture in priznava se pomembnost njihovega dela, vendar so možne izboljšave. Najbolj kritične pripombe se nanašajo na vlogo in dodano vrednost mreže Eurodesk, za katero ocenjevalci menijo, da je potreben ponovni pregled njenih dejavnosti.

Smiselno bi bilo povečati prepoznavnost programa, zlasti zato, da bi bolj učinkovito dosegel mlade z manj možnostmi.

Za zagotovitev boljšega spremljanja uresničevanja programa pa so potrebne tudi izboljšave na podlagi postopkov, orodij in racionaliziranih kazalnikov.

3.3.5. Enotnost stališč o učinku programa

Nacionalne ocene izražajo opazno enotnost med seboj in oceno, ki je bila izvedena na evropski ravni, zlasti v zvezi z učinkom programa.

Nacionalna poročila ocenjujejo, da je imel program jasen vpliv na znanje, kompetence in stališča ter je celo izboljšal zaposljivost mladih in njihovo državljansko ozaveščenost. Največji učinek je dosežen na osebni ravni.

Poudarjajo prispevek k neformalnemu učenju mladih: „Ključni element pri tem programu je neformalno učenje. (...) projekti, ki jih podpira program, merijo na učenje in ne na „dogodke“ brez globljih učinkov. Neformalno učenje poudarja dejstvo, da učenje poteka tudi zunaj institucionalnih struktur, kot je šola.“ (NO) „Sodelovanje pri programu Mladi (...) je koristno za CV in se ga lahko uporabi tudi pri bodočih delodajalcih.“ (DK) „Udeležba v programu Mladi se v veliki meri šteje kot prispevek k zaposljivosti, saj razvija osnovne kompetence.“ (UK)

Poudarjajo prispevek k razvoju državljanske ozaveščenosti in medkulturnega dialoga: „Pri vseh dejavnostih (...) se opažajo otipljivi in trajni učinki: pripravljenost za prizadevanje na družbeni ravni, za učenje tujih jezikov, za delo v tuji (evropski) državi in za razumevanje tujih kultur se je povečala. Istočasno se je zmanjšala ksenofobija.“ (DE) „Osebni stik udeležencev z mladimi iste starosti iz druge države (...) presega običajna počitniška srečanja ali obiske in ustvarja nov intenziven prostor za izkušnje in učenje.“ (LU)

Poudarjajo, da se koristi od sodelovanja v programu kažejo predvsem na osebni ravni: „Učenje načeloma poteka na ravni „tihega znanja“ in znanj iz običajnega življenja (...), kot je najti prijatelje, naučiti se jezik, pa tudi bolj nedoločena vprašanja, kot so spoznati (...) nove kulture, biti bolj odprt do drugih „kultur“, (...) do drugih, biti sposoben oceniti svoj položaj in položaj drugih itd.“ (BE, NL) „… za veliko [udeležencev] je izkušnja, ki so jo pridobili v okviru programa, do določene mere spodbudila nove korake v njihovem življenju (samostojnost, boljšo samopodobo, nov pogled na svet...) ali celo vplivala na njihovo življenjsko izbiro: državljanska ozaveščenost, nove izobrazbene ali poklicne možnosti…“ (BE, FR)

Pri tem učenju je pomembna dimenzija mobilnosti: „Pred izmenjavami veliko udeležencev še nikoli ni bilo zunaj Irske.“ (IE) „Za določeno število mladih z manj možnostmi je izmenjava pomenila prvo potovanje v tujino.“ (EE)

Praktično v vseh poročilih se ugotavlja, da je imel program jasen pozitivni učinek na „mladinske delavce“ in mladinske organizacije: „Program je omogočil profesionalizacijo organizacij na evropskem področju, ki je koristila tudi „tistim, ki se poklicno ukvarjajo z mladimi“ in ki obveščajo, svetujejo in spremljajo mlade pri njihovih projektih.“ (FR) „Mladinske organizacije pridobijo zlasti pri poglabljanju mednarodnih stikov in partnerstev.“ (AT) „Program je koristil evropski dimenziji dejavnosti, ki jih izvajajo odgovorne organizacije, spodbudil je timski duh ter nediskriminacijski in strokoven odnos do dejavnosti Skupnosti.“ (SI) „Program Mladi pomeni promocijo neke organizacije in izboljša njen ugled... Dejstvo, da je program Mladi program EU, občutno prispeva k večji veljavi.“ (PL)

Poudarjajo, da je program spodbudil delo v mreži: „70 % vprašanih zatrjuje, da brez programa Mladi ne bi nikoli dali pobude za začetek evropskega sodelovanja. (...) 40 % organizacij priznava, da je sodelovanje pri programu Mladi njihova edina evropska izkušnja.“ (BE-NL) „Mladinski delavci“ (...) ter njihove organizacije in združenja razvijajo partnerstva, dejavna v skoraj vseh državah, ki sodelujejo pri programu.“ (CZ)

Vpliv na nacionalno politiko se opaža predvsem v novih državah članicah: „Program Mladi (...) je imel nedvomno ugoden vpliv na stališča in kompetence mladih (...), pa tudi na razvoj nacionalne mladinske politike in zakonodaje.“ (SK) „Program Mladi je kot dejavnost Skupnosti vir informacij o tem, kako se mladinska politika vodi v drugih državah članicah EU.“ (PL)

Ocene prinašajo ugoden odmev o različnih akcijah programa in njihovih značilnostih. „Izkušnje in večje samospoštovanje pri prostovoljcih ter njihova razširjena mreža evropskih poznanstev imajo verjetno dolgoročnejši učinek kot na primer izmenjave mladih.“ Vendar je zelo možno, da so nekateri udeleženci izmenjav mladih prav tako pridobili pozitivne vtise, ki si jih utegnejo zapomniti za celo življenje.“ (SE)

3.3.6. Glavne ugotovitve ocene programa za spodbujanje aktivnih organizacij na področju mladine

Program je zbližal mlade z evropskim projektom in evropskimi institucijami. Njegovi cilji so dobro odražali cilje in metode dela nevladnih organizacij. Njegova primernost presega finančne pomoči (izboljšanje podobe upravičencev in njihove zmožnosti upravljanja). Obvezna široka mreža je nevladne organizacije spodbudila k temu, da so začele delovati zunaj svojih držav.

Več kot 40 % upravičencev, ki so odgovorili, meni, da brez pomoči Unije ne bi mogli preživeti, kar kaže na to, da program pogosto pomeni edino priložnost za financiranje, čeprav ni izključeno, da upravičenci precenjujejo učinek odsotnosti pomoči; možno je, da dodeljene subvencije nadomeščajo financiranje, ki je na voljo drugje. Program je pritegnil majhne nevladne organizacije, ki najbolj potrebujejo pomoč. Do določene mere je nevladne organizacije in EFM spodbudil k temu, da so nagovorile mlade, ki še niso bili vključeni v nobeno organizacijo.

Ocenjevalci ocenjujejo, da so subvencije prispevale k povečanju verodostojnosti in prepoznavnosti nevladnih organizacij in EFM pri njihovih članih in njihovih potencialnih donatorjih, vendar ni jasno, če je to izboljšalo njihovo podobo pri mladih na splošno. 65 % vprašanih nevladnih organizacij trdi, da jim ni bilo treba spremeniti namena ali strukture svoje organizacije, da bi sodelovale pri programu, ki ni posebno vplival na število njihovih dejavnosti, a je omogočil, da se njihove dejavnosti izvajajo bolj strokovno.

Pomoč, ki jo prejema EFM, ne vpliva nujno na sposobnost njegovih članov pri vključevanju več mladih ali na to, da bi bili bolj učinkoviti pri iskanju financiranja. Subvencija ni nujno vplivala na to, da se mladi bolj osebno vključijo v evropske zadeve, a je spodbudila člane EFM, da si prizadevajo za boljšo obveščenost.

Več kot 50 % oseb, ki so sodelovale pri anketi, meni, da je bil postopek prijave zapleten, vendar znosen. Zelo malo vlog je bilo zavrnjenih zaradi kakovosti, veliko število pa jih je bilo zavrnjenih zaradi neizpolnjevanja upravnih zahtev. Udeleženci so želeli prejemati večletne subvencije.

Program je okrepil nevladne organizacije in EFM, kar je v skladu s filozofijo Komisije, ki nevladne organizacije uvršča v središče svoje strategije vključevanja civilne družbe.

4. GLAVNA PRIPOROČILA – PRIPOMBE KOMISIJE

4.1. Bolje vključiti mlade z manj možnostmi

Treba bi bilo razviti strategijo, da bi vključili večje število mladih z nižjo stopnjo izobrazbe. To je mogoče tudi s strategijo objavljanja, ki se kolikor mogoče neposredno obrača na vse morebitne udeležence programa.

Komisija je razvila strategijo vključevanja, da se izboljša sodelovanje mladih z manj možnostmi. Njihova vključitev je opredeljena kot izbirno merilo zadevnih ukrepov. Izboljšala je zmožnost merjenja stopnje udeležbe teh mladih. Temu priporočilu bo sledila tudi v svoji strategiji obveščanja.

4.2. Bolje vključiti mlade v pripravo projektov

Udeleženci bi morali biti pogosteje vključeni v pripravo projektov. Ponudba usposabljanja, usmerjenega na priprave, organizacijo in izvajanje projektov, bi podprla ta cilj.

Vodnik po programu v zvezi z nasveti, ki jih ta daje, poudarja pomen vključevanja mladih. Pravila financiranja včasih predvidevajo možnost, da lahko mladi, ki bodo vključeni v projekte, sodelujejo pri pripravljalnih obiskih.

4.3. Močneje podpirati „mladinske delavce“

Priporočljivo je bolje oceniti potrebe izobraževalcev in s tem zagotoviti ponudbo bolj prilagojenega usposabljanja.

Komisija bo to priporočilo upoštevala pri svojih razmislekih v zvezi s SALTO in preučila, kako zagotoviti boljše posvetovanje z „mladinskimi delavci“ o obliki, vsebini, metodologiji, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju usposabljanj.

4.4. Izboljšati podporo predlagateljem

Nacionalne agencije imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju podpore. Koristno bi bilo opredeliti glavne ovire, ki ovirajo predložitev projekta.

Komisija je ponovno potrdila načelo „podpornega pristopa“, s katerim nacionalne agencije nudijo pomoč predlagateljem, da bi bil program dostopen čim večjemu številu in dosegel svoj cilj odpreti se mladim z manj možnostmi. Pojasnila je merila in pogoje za sodelovanje v programu. Predvsem z nacionalnimi agencijami bo preučila, kako ugotoviti glavne težave, s katerimi se bodo predlagatelji še srečali.

4.5. Povečati učinkovitost dejavnosti nevladnih organizacij in EFM

Poročanje o dejavnostih nevladnih organizacij in EFM bi moralo dati poudarek na merjenje in ocenjevanje konkretnih elementov. Nevladne organizacije in EFM bi lahko vzpostavili mehanizme za merjenje zadovoljstva udeležencev. Svoje člane bi lahko spodbudili k temu, da bi vključili mlade brez predhodnih izkušenj v politiki ali v nevladnih organizacijah; EFM bi lahko opredelil dobre prakse članskih organizacij v zvezi s posvetovanjem z mladimi. Komisija bi morala še naprej pomagati predlagateljem pri kandidaturi in ta morebitna podpora mora biti predmet obsežnejšega oglaševanja.

Komisija se strinja s temi priporočili.

4.6. Izboljšati spremljanje izvajanja

Že začeta prizadevanja za zbiranje podatkov o izvajanju programa je treba še bolj okrepiti. Svetuje se, da se podatki o centraliziranih in decentraliziranih sklopih vključijo v enoten sistem spremljanja.

Komisija bo razvila trajno strategijo ocenjevanja programa z opredelitvijo kazalnikov spremljanja. Začela je izboljševati informacijsko orodje, ki je na voljo nacionalnim agencijam, ki ga morajo uporabljati. Skrbela bo za vključitev podatkov nacionalnih agencij in podatkov centraliziranega upravljanja v ta sistem.

4.7. Izboljšati prepoznavnost programa

Priporočljivo je okrepiti prepoznavnost programa, da se poveča doseg mladih udeležencev in se „mladinski delavci“ bolje seznanjajo s ponujenimi možnostmi. Večja pozornost izmenjavi dobrih praks bi prav tako prispevala k večji prepoznavnosti.

Komisija razvija strategijo obveščanja, ki bo skušala doseči boljše poznavanje programa in njegovih rezultatov. Izvedeni so bili prvi ukrepi: izboljšanje spletne strani, ki predstavlja program; obveznost prepoznavnosti za predlagatelje; obogatitev baze podatkov, dostopne vsem, s podatki o rezultatih projektov.

4.8. Povečati sredstva nacionalnih agencij

Nekatere nacionalne agencije nimajo sredstev, da bi predlagateljem ponudile primerno podporo. Treba bi bilo povečati njihova sredstva.

Komisija bo kljub temu, da želi omejiti upravne stroške programa, preučila, kako ustreči tem priporočilom že ob pripravah proračuna za leto 2009.

4.9. Pospešiti izplačilo sredstev nacionalnim agencijam

Priporoča se, da Komisija nemudoma nakaže sredstva nacionalnim agencijam.

Spremembe, ki so bile uvedene, ko je začel veljati program Mladi v akciji, so skrajšale postopke za izplačilo sredstev nacionalnim agencijam. Komisija se je zavezala prenesti sredstva pred majem, ko se začnejo projekti iz prvega roka letnega izbora.

4.10. Ponovno preučiti dejavnosti SALTO

SALTO na splošno veljajo za ustrezne strukture, vendar se priporoča, da se spremenijo nekateri njihovi vidiki.

Komisija bo preučila, katere prilagoditve bi bilo smiselno vpeljati.

4.11. Ponovno preučiti dejavnosti mreže Eurodesk

Čeprav se mreža Eurodesk na splošno šteje za učinkovito strukturo, se zastavljajo vprašanja v zvezi z dodano vrednostjo, ki jo prinaša programu. Pregled njenih dejavnosti bi omogočil večjo ustreznost njenega dela.

Komisija se strinja s tem priporočilom in pripominja, da mreža Eurodesk ni uporabna samo zaradi obveščanja o programu.

5. UGOTOVITVE KOMISIJE

Komisija se strinja s pozitivno oceno ocenjevalcev o izvajanju obeh programov. Prepričana je, da sta učinkovito podprla mlade udeležence pri njihovem osebnostnem razvoju, pri njihovi zaposljivosti zaradi neformalnega učenja, ki sta ga ponujala, in pri razvijanju njihove državljanske ozaveščenosti in solidarnosti; prav tako se zaveda ugodnega vpliva teh programov na pomembne posrednike uspešne mladinske politike, kot so „mladinski delavci“ in mladinske organizacije.

Ti rezultati potrjujejo ugotovitve drugih analiz, ki so Komisijo pripeljale do tega, da je skupaj s programom Mladi v akciji predlagala obnovitev najbolj obetavnih dejavnosti iz prejšnjih programov.

Izražena priporočila, ki jih Komisija namerava izvesti, bi morala v prihodnosti še bolj povečati učinek programa Mladi v akciji.

[1] UL EU L 117 z dne 18.5.2000, str. 1.

[2] UL EU L 138 z dne 30.4.2004, str. 24.

[3] COM(2001) 681 konč. z dne 21.11.2001.

[4] Sprejet na Evropskem svetu marca 2005.