[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 25.10.2006

COM(2006)620 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o pripravi evro-sredozemske konference ministrov za zunanje zadeve v Tempereju (27. in 28. november 2006) Evro-sredozemsko partnerstvo: k dejanjem

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o pripravi evro-sredozemske konference ministrov za zunanje zadeve v Tempereju (27. in 28. november 2006) Evro-sredozemsko partnerstvo: k dejanjem

1. Evro-sredozemsko partnerstvo je že več kot desetletje osrednji okvir odnosov med Evropo in partnerji iz južnega Sredozemlja[1]. Na vrhu v Barceloni leta 2005 so se voditelji držav in vlad sporazumeli o petletnem delovnem programu, ki med drugim predvideva: nadaljevanje političnega dialoga in reforme; rešitev problema regionalnih in svetovnih groženj varnosti in stabilnosti; podporo trajnostnega socialno-ekonomskega razvoja; pospešen razvoj območja svobodne trgovine; prizadevanja za sanacijo Sredozemlja; tesnejše sodelovanje na področju izobraževanja in kulture; ter celostno in izčrpno obravnavo migracijskih tokov.

2. Glede na težke razmere na Bližnjem vzhodu je evro-sredozemsko partnerstvo kot odprta struktura regionalnega sodelovanja še toliko pomembnejše. Nasilje in trpljenje na palestinskih ozemljih, v Libanonu in severnem Izraelu poleti 2006 sta še posebej poudarila, da je mirovni proces nujno ponovno oživiti . Evropa je veliko prispevala k izvajanju Resolucije VSZN 1701, pomemben pa je tudi hiter odziv EU na humanitarne in okoljske potrebe med spopadi in po njih. Obveza EU, da bo pomagala libanonski vladi pri izvajanju potrebnih političnih, varnostnih, gospodarskih in socialnih reform, je prav tako velikega pomena in pomeni okvir za pomoč EU pri obnovi in sanaciji. Svet je izrazil, da si zelo želi, naj vsi partnerji v regiji tvorno prispevajo k izvajanju Resolucije VSZN 1701.

3. Dogodki na palestinskih ozemljih poudarjajo, kako zelo je pomembna pomoč EU pri zagotavljanju osnovnih storitev palestinskemu prebivalstvu in da so nadaljnja prizadevanja v zvezi z vprašanji gibanja in dostopa nujna. EU še nikoli ni namenila toliko sredstev, da bi izpolnila nujne potrebe palestinskega prebivalstva, tudi z uporabo prehodnega mednarodnega mehanizma (PMM). S pomočjo tega mehanizma so v zadnjih nekaj mesecih precejšnja sredstva prišla neposredno do palestinskega prebivalstva. Mehanizem je bil podaljšan. Nedavni dramatični dogodki poleg tega poudarjajo, da je nujno preiti z nasilja in sovraštva na mir in zaupanje. EU je še vedno prepričana, da za problem Bližnjega vzhoda ni nobene vojaške ali enostranske rešitve. Trajen mir in varnost v regiji lahko zagotovimo le s celostnim dogovorom, ki bo temeljil na rešitvi izraelsko-palestinskega spora, ki ju bosta ti dve državi dosegli s pogajanji .

4. Evro-sredozemsko partnerstvo vstopa v novo, bistveno fazo, v kateri se bo osredotočilo na doseganje ciljev, določenih na vrhu v Barceloni, da bi izpolnili visoka pričakovanja vlad in civilne družbe. Prednostna naloga barcelonskega procesa je razvoj regionalne razsežnosti celostnega partnerstva med Evropo in južnim Sredozemljem na podlagi v rezultate usmerjene evropske sosedske politike. V sodelovanju z evropsko sosedsko politiko je evro-sredozemsko partnerstvo edini regionalni forum, v okviru katerega je možen politični in varnostni dialog med vsemi evro-sredozemskimi partnerji; v okviru katerega je mogoče razpravljati in se sporazumeti o regionalni integraciji kot dejavniku stabilnosti in rasti; ter na katerem je mogoče obravnavati regionalno razsežnost strateških vprašanj, kot so trajnostna energija, okoljska politika, promet, zmanjševanje revščine, krepitev vloge žensk v družbi in migracija.

5. Cilji tega sporočila so trije:

a) pregled dela, opravljenega od vrha v Barceloni leta 2005;

b) priprava naslednje evro-sredozemske konference zunanjih ministrov v Tempereju s predlogi o prednostnih nalogah za izvajanje petletnega delovnega programa za leto 2007 in kodeksa ravnanja glede boja proti terorizmu; ter

c) napredek na področju delovnih metod v okviru partnerstva, da bi izboljšali delovanje barcelonskega procesa v skladu s predlogi nekaterih držav članic EU in sredozemskih partnerjev.

A) OPRAVLJENO DELO OD VRHA V BARCELONI

1. Petintrideset partnerjev barcelonskega procesa in Evropska komisija so takoj po vrhu v Barceloni začeli izvajati petletni delovni program. Leto 2006 je kritično, saj je prvo leto izvajanja programa.

2. Pod avstrijskim predsedstvom, v prvi polovici leta , so imeli partnerji 24. marca v Marakešu ministrsko konferenco o trgovini , na kateri so ocenili izvajanje palermskega akcijskega načrta, odobrili nadaljnja prizadevanja za liberalizacijo trgovine predvsem na relaciji jug-jug in, kar je najpomembnejše, začeli pogajanja o storitvah in pravici do ustanavljanja. Pozneje istega leta so na konferenci ministrov za gospodarstvo in finance v Tunisu (25. in 26. junija) razpravljali o tem, kako izboljšati vodenje javnih financ, ki je ključni del obsežnega programa gospodarskih in finančnih vprašanj. Predsedstvo je 22. in 23. maja 2006 skupaj s Komisijo na Dunaju pripravilo pomembno srečanje o „ ksenofobiji, rasizmu in medijih “, na katerem so se zbrali medijski strokovnjaki evro-sredozemske regije in razpravljali o obravnavi vprašanja rasizma, ksenofobije in sovraštva ter o spodbujanju spoštovanja vseh religij in kultur. Ta konferenca je še posebej poudarila ključno vlogo, ki jo lahko odigra partnerstvo pri premostitvi kulturnih razlik v Sredozemlju. Poleg tega je bil 6. in 7. junija v Bruslju letni seminar na temo gospodarske tranzicije („Omogočiti partnerjem sodelovanje na notranjem trgu“) in v Rabatu od 14. do 16. avgusta pripravljalna seja na prvo evro-sredozemsko konferenco o vlogi žensk v družbi . Razprava o informacijski družbi , ki je bila odobrena na ministrskem srečanju v Dundalku leta 2005, se je začela aprila 2006 s prvim evro-sredozemskim forumom o informacijski družbi.

3. V pripravah na konferenco v Tempereju bodo partnerji v drugi polovici leta pod finskim predsedstvom nadaljevali delo na področju enakosti med spoloma in vloge žensk v družbi . Prvo evro-sredozemsko ministrsko srečanje na to temo bo v Istanbulu novembra 2006. V odgovor na vrh v Barceloni, na katerem se je rodila pobuda za sanacijo Sredozemlja (Horizon 2020), in na sledeče razprave s partnerskimi državami in drugimi zainteresiranimi stranmi v regiji (civilno družbo, podjetji, regijami in mesti sredozemskega območja), je Komisija pripravila sporočilo s predlogom časovnega razporeda ukrepov. Na evro-sredozemskem srečanju ministrov za okolje , ki je načrtovano za 20. november 2006 v Kairu, bo predvidoma končan in sprejet časovni razpored faz izvajanja programa Horizon 2020. Evro-sredozemski ministri za industrijo se bodo srečali na Rodosu, da bi se sporazumeli o prednostnih področjih gospodarskega sodelovanja v okviru evropske sosedske politike in da bi okrepili sodelovanje na področju konkurenčnosti, dostopa do trga, inovacij in naložb. Partnerji bodo prav tako nadaljevali priprave na evro-sredozemsko ministrsko srečanje o migraciji na naslednjem strokovnem srečanju visokih uradnikov. Evro-sredozemski energetski forum se je na ravni generalnih direktorjev sestal 21. septembra 2006 v Bruslju, da oceni napredek energetskega sodelovanja in začne razvijati evro-sredozemsko energetsko strategijo za prihodnost (2007–2010 in naprej).

4. Evropska komisija pa pripravlja dokumente nacionalnih in regionalnih strategij ter okvirne programe , ki bodo uporabljeni kot ogrodje evro-sredozemskemu nacionalnemu in regionalnemu finančnemu sodelovanju od 2007 naprej v okviru novega evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (ENPI). Regionalna strategija in okvirni program, ki morata biti še uradno odobrena, se bosta od leta 2007 dalje osredotočala predvsem na financiranje prednostnih nalog, določenih v petletnem delovnem programu, ki je bil sprejet na vrhu v Barceloni.

5. Evropska komisija priznava civilni družbi pomembno vlogo v barcelonskem procesu. Na evro-sredozemski konferenci zunanjih ministrov v Tempereju bodo imeli predstavniki nevladnih platform priložnost, da predstavijo ugotovitve civilnega foruma, ki bo od 3. do 5. novembra v Marakešu, prvič v partnerski državi. V tem okviru morajo ministri podpreti pobude za okrepitev vloge civilne družbe v partnerstvu, vključno z vzpostavitvijo mehanizmov posvetovanja na vseh ravneh. To bi v bližnji prihodnosti lahko vključevalo vzpostavitev nacionalnih nevladnih platform, ki bodo delovale kot instrumenti za okrepitev evro-sredozemskega partnerstva.

B) DESET SMERNIC ZA UKREPANJE V DRUGEM LETU IZVAJANJA PETLETNEGA DELOVNEGA PROGRAMA

I. Politični in varnostni dialog

1. Barcelonski proces je od svojega začetka leta 1995 spodbujal sodelovanje v političnih in varnostnih zadevah , s pomočjo več pomembnih ukrepov za partnerstvo, ki so bili že vzpostavljeni. Poleg tega so evro-sredozemski partnerji ves čas poudarjali, da je treba vzpostaviti kulturo dialoga in sodelovanja za dosego cilja: mir in stabilnost v regiji. Obenem velja splošno strinjanje, da so se grožnje varnosti na območju evro-sredozemskih partnerjev od leta 1995 znatno spremenile. Grožnje so danes manj predvidljive in bolj raznolike ter vključujejo probleme, kot so terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, regionalni spori in organiziran kriminal. Nezakonito trgovanje z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter njuno širjenje je eden od glavnih dejavnikov destabilizacije držav in bistveni del omenjenih groženj. Zato je eno ključnih vprašanj, s katerimi se spopadajo evro-sredozemski partnerji.

2. Splošno priznano je, da ima barcelonski proces možnost utrditi mir in varnost v regiji , zlasti s podporo mednarodnih standardov, izvajanjem in spoštovanjem večstranskih sporazumov o razorožitvi in preprečevanju širjenja orožja. V tem okviru in s podporo predsedstva in Sveta Komisija spodbuja vse partnerje, naj si prizadevajo za pripravo tako regionalnega seminarja o protipehotnih minah kot tudi evro-sredozemskega ad hoc srečanja o orožju za množično uničevanje (WMD) in njihovih nosilcih . Nadalje Komisija predlaga, da bi imeli leta 2007 evro-sredozemski seminar o varnostnih vprašanjih , kar bi pripomoglo k doseganju skupnega dogovora o ključnih vprašanjih glede varnosti v regiji.

3. Barcelonski proces je pomemben okvir za poglabljanje političnega dialoga in s tem evro-sredozemskim partnerjem pomaga pri prizadevanjih za vzpostavitev mirne, varne in stabilne evro-sredozemske regije, s posebnim poudarkom na trajnostnem razvoju, pravni državi, demokraciji in človekovih pravicah. Na vrhu v Barceloni so se evro-sredozemski partnerji dogovorili, da bodo razmislili o globljem sodelovanju na področju „mednarodno priznanih standardih in izvajanja volitev“. V tem okviru Komisija predlaga, da bi v letu 2007 pripravili regionalni evro-sredozemski seminar o sodelovanju, najboljših praksah in izmenjavi izkušenj na področju volitev .

4. Komisija odločno podpira Evro-sredozemsko parlamentarno skupščino , ker je trdno prepričana, da je barcelonski proces politično voden proces, v katerem imajo zakonodajna telesa, ki so temelj vseh demokratičnih sistemov, zmožnost in željo, da prevzamejo aktivno vlogo. Komisija se še naprej obvezuje, da bo utrdila izmenjave s parlamentarnim organom barcelonskega procesa, da bi dosegli ambiciozne cilje, zastavljene na vrhu v Barceloni. V tem pogledu bi morali partnerji razmisliti o vzpostavitvi tehničnega sodelovanja med nacionalnimi parlamenti.

II. Izvajanje kodeksa ravnanja glede boja proti terorizmu

1. Sprejetje evro-sredozemskega kodeksa ravnanja glede boja proti terorizmu je pomemben politični dosežek, ki odraža skupno zavest, da lahko regionalni evro-sredozemski okvir odigra bistveno vlogo pri izmenjavi izkušenj in vzpostavitvi ustrezne platforme za okrepljeno sodelovanje. Dosegli smo velik napredek glede sodelovanja med policijskimi, sodnimi in drugimi organi, zlasti s pomočjo regionalnega programa za pravosodje in notranje zadeve „JAI“. Razvoj tega se bo nadaljeval v drugem delu programa. Zdaj se morajo partnerji osredotočiti na praktične ukrepe, ki jih je treba izvesti za izvršitev sporazumno sprejetega kodeksa ravnanja .

2. Za lažje izvajanje evro-sredozemskega kodeksa ravnanja glede boja proti terorizmu in v skladu z zadnjim priložnostnim srečanjem v evro-sredozemskem okviru (15. maja 2006) Komisija predlaga, da bi leta 2007 pripravili evro-sredozemski seminar o vlogi medijev pri preprečevanju spodbujanja k nasilju s pomočjo učinkovite in profesionalne komunikacije . Komisija predlaga, naj se za načrtovani seminar uporabi že obstoječe okvire dialoga in sodelovanja na tem področju, kot je pobuda „Euromed in mediji“. Cilj je, da bi oblikovalcem politik in medijskim delavcem zagotovili forum, na katerem bi lahko izmenjali konkretne izkušnje v zvezi z vlogo medijev na tem področju.

3. Komisija poleg tega v skladu z določbami akcijskega načrta sosedske politike o človekovih pravicah in kodeksom ravnanja za boj proti terorizmu leta 2007 načrtuje regionalni evro-sredozemski seminar o zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic v boju proti terorizmu v skladu z mednarodnim pravom. Na seminarju se bodo zbrali vladni uradniki, sodniki, pravniki in predstavniki civilne družbe, da bi oblikovali vrsto priporočil.

III. Evro-sredozemsko območje proste trgovine in naložb

1. Poleg smernic, dogovorjenih na vrhu v Barceloni novembra 2005, je bilo v okviru evro-sredozemskega partnerstva sproženih več pobud, s pomočjo katerih bi do leta 2010 dosegli cilj evro-sredozemskega območja proste trgovine. Kot je bilo letos potrjeno na evro-sredozemski konferenci v Marakešu, bo program za leto 2007 osredotočen na izvajanje pobud, zlasti pogajanj o liberalizaciji trgovine na področju storitev in pravici do ustanavljanja , o večji stopnji liberalizacije na področju kmetijstva, o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov in zbliževanja pravnih ureditev. Ugotovitve ocene trajnih učinkov evro-sredozemskega območja proste trgovine, ki bodo predvidoma na voljo konec leta 2006, bodo uporabne pri nadaljnjih pogajanjih o liberalizaciji trgovine. Da bi ocenili dosežen napredek na teh področjih, bi lahko evro-sredozemski ministri za trgovino predvideli ministrsko srečanje v drugi polovici leta 2007.

2. Glede storitev in ustanavljanja so se začeli pogovori s sedmimi sredozemskimi partnerskimi državami (Egipt, Izrael, Jordanija, Libanon, Maroko, Palestinska uprava in Tunizija). Pogovori se odvijajo na regionalni ravni, da bi določili splošna načela liberalizacije, ki bodo skupna za vse sredozemske partnerje. Dvostranska pogajanja z vsakim sredozemskim partnerjem o posebnih obvezah bodo sledila pravočasno.

3. Kar zadeva kmetijske, predelane kmetijske in ribiške proizvode so se pogajanja o postopni liberalizaciji trgovine na podlagi časovnega okvira iz Rabata (2005) začela z več sredozemskimi partnerji, z namenom skleniti sporazume in jih, če bo mogoče, začeti izvajati že leta 2007. Komisija poudarja, da je pomembno napredovati na področju spremljevalnih ukrepov glede necarinskih vidikov trgovine s kmetijskimi proizvodi in glede drugih vprašanj, kot je razvoj podeželja, kar je osnovni pogoj za uspešno in učinkovito izvajanje, ki bo koristilo vsem stranem. Nadalje Komisija poudarja, da se je treba s tem povezanih ukrepov lotiti pravočasno, kot je predvideno v sosedskih akcijskih načrtih.

4. Glede reševanja trgovinskih sporov so se začela skupna pogajanja z vsemi evro-sredozemskimi partnerji, da bi se dogovorili o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov s posebnimi pravili v ta namen.

5. Delovni program 2007–2008 za evro-sredozemsko industrijsko sodelovanje , ki so ga ministri za industrijo sprejeli na evro-sredozemski konferenci septembra 2006 na Rodosu, zajema pet področij: konkurenčnost podjetij, inovacije, olajševanje trgovine z industrijskimi proizvodi, dialog o prihodnosti tekstilne in oblačilne industrije ter naložbe.

6. Za obdobje 2007–2008 je glede povečanja konkurenčnosti podjetij predlagano nadaljnje zbiranje podpore za Evro-sredozemsko listino za podjetja v sredozemskih partnerskih državah, in sicer v vseh ustreznih sektorjih na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, zlasti z namenom tesneje vključiti zasebni sektor in poslovne organizacije v njem v postopke odločanja in izvajanja te listine. Poleg tega bo sredozemskim partnerjem omogočeno sodelovanje v številnih programih in dejavnostih EU za spodbujanje inovacij.

7. V sektorjih, v katerih je zakonodaja poenotena na ravni EU, bodo sredozemske partnerske države deležne dodatne spodbude, da uskladijo svojo zakonodajo, standarde in postopke ugotavljanja skladnosti s sistemom EU, da bi odstranili tehnične ovire trgovini, ki izhajajo iz različnih tehničnih meril in standardov. Sredozemske partnerske države bodo za pospešitev reform in zbliževanja pravnih ureditev ter vzpostavitev ali izpopolnitev potrebne kakovostne infrastrukture in zakonodaje deležne pomoči, da bodo sporazumi o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov (ACAA) za sektorje skupnega interesa sklenjeni takoj, ko bodo izpolnjeni pogoji.

8. Petletni delovni program predvideva vzpostavitev ad hoc skupine, ki bo preučila, kako in s kakšnimi sredstvi bi lahko zagotovili krepitev investicijskih tokov po sredozemski regiji. Komisija namerava po posvetovanju z zadevnimi evro-sredozemskimi organi prvo sejo ad hoc skupine sklicati v prvi polovici leta 2007 . Ad hoc skupina bi morala ugotoviti, katere so strukturne in zakonodajne ovire za vhodne naložbe v države regije, predlagati ukrepe za premostitev teh ovir, vključno z zbliževanjem regionalnih najboljših praks ter poudariti dejavnosti spodbujanja naložb. Ker sredozemski partnerji naložbam kot sektorju sodelovanja dajejo največjo prednost, Komisija namerava program sodelovanja na področju naložb vključiti v regionalni okvirni program za obdobje 2007–2009.

9. V skladu s sklepom Ekonomsko-finančnega sveta iz novembra 2003, ki priporoča pregled instrumenta FEMIP pred koncem leta 2006, in na podlagi druge evro-sredozemske ministrske konference ECOFIN/FEMIP, ki je bila 25. in 26. junija 2006 v Tunisu, bosta Komisija in EIB predložili skupno poročilo o pregledu Ekonomsko-finančnemu svetu, ki bo novembra odločil o prihodnosti FEMIP . Naslednja evro-sredozemska ministrska konferenca ECOFIN/FEMIP je načrtovana za mesec maj 2007 na Cipru.

IV. Energetika in promet

1. Vprašanja glede energetike in prometa, katerih osrednja vloga v gospodarski razsežnosti evro-sredozemskega partnerstva je bila priznana že na konferenci v Barceloni leta 1995, imajo za evro-sredozemske partnerje vedno večji pomen. To je v svojih sklepih poudarilo tudi predsedstvo Evropskemu svetu 15. in 16. junija 2006, ko je pozvalo k „razvijanju in izvajanju zunanje energetske politike“ EU, zlasti z „razširitvijo notranjega trga EU z energijo na sosednje države“.

2. Sprejetje prednostnih nalog evro-sredozemskega energetskega sodelovanja na konferencah ministrov za energetiko leta 2003 v Atenah in Rimu ter njihovo izvajanje v obdobju 2003–2006 je bil pomemben korak v smeri vzpostavitve v celoti medsebojno povezanega in enotnega evro-sredozemskega energetskega trga. E vro-sredozemski energetski forum se je septembra 2006 v Bruslju sporazumel o priporočilih za prihodnje obdobje, in sicer: o proučitvi možnosti razširitve podregionalne pobude za električno energijo v Magrebu na zemeljski plin in razširitve podregionalne pobude za plin v Mašreku na elektriko, če okoliščine to dopuščajo; o povezovanju energetskih trgov evro-sredozemske in podsaharske regije; ter o dokončanju potrebnih projektov za energetsko infrastrukturo. Poleg tega se je forum seznanil s sklepi Evropskega sveta iz marca 2006, na katerem je bila posebej poudarjena pomembnost zunanjih vidikov energetske politike EU, vključno z razvojem prednostnega načrta medsebojnega povezovanja za električna in plinska omrežja. Na forumu se je razpravljalo tudi o trajnostnem razvoju energetskega sektorja in potrebi po zagotavljanju raznovrstnih energetskih virov, spodbujanju razvoja obnovljive energije in zagotavljanju učinkovitejše porabe energije. Naslednja evro-sredozemska konferenca o energiji bo leta 2007 , da bi se sporazumeli o prednostnih nalogah na področju energetskega sodelovanja v prihodnjem obdobju.

3. Sprejetje prednostnih nalog za evro-sredozemsko prometno sodelovanje na ministrski konferenci za promet v Marakešu leta 2006 in njihovo izvajanje v obdobju 2007–2012 pomenita velik korak v smeri vzpostavitve povezanega multimodalnega evro-sredozemskega prometnega omrežja in izvajanja glavnih strateških smernic za prihodnje evro-sredozemsko sodelovanje v prometnem sektorju, zlasti posodobitev in reformo pomorskega in zračnega prometa, okrepitev multimodalnega prometa in promocijo programa globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) v regiji. Podlaga za te prednostne naloge je Modra knjiga o prometu v sredozemski regiji, skupni dokument, ki je nastal v okviru evro-sredozemskega prometnega foruma. Ta dokument zajema glavne smernice za razvoj enotnega evro-sredozemskega prometnega sistema v prihodnosti in končno poročilo skupine na visoki ravni o razširitvi vseevropskih prometnih prednostnih osi na sosednje dežele, zlasti njenih posledicah za sredozemsko regijo. Komisija si je zadala višje cilje in v zadnjih dvanajstih mesecih začela s projekti na področju reforme civilnega letalstva in razvoja sredozemskih pomorskih avtocest. Poleg tega je evro-sredozemski prometni forum upošteval cilj petletnega delovnega programa za boj proti onesnaževanju Sredozemlja z začetkom triletnega projekta SAFEMED proti onesnaževanju morja v regiji. Pričakuje se, da bo v naslednjih mesecih evro-sredozemski prometni forum sprejel regionalni prometni akcijski načrt za naslednjih pet let za izvajanje priporočil iz modre knjige in končnega poročila skupine na visoki ravni.

V. Okolje

1. Leta 2007 se bo začela izvajati pobuda za sanacijo Sredozemlja Horizon 2020 z določitvijo prednostnih projektov za zmanjševanje onesnaževanja in prednostni ukrepi za večanje zmogljivosti v partnerskih državah. To delo bo potekalo v tesnem usklajevanju med partnerskimi državami, donatorji, kot sta EIB in Svetovna banka, interesnimi skupinami in mrežami na področju okolja, kot sta Program OZN za okolje – akcijski načrt za Sredozemlje (UNEP/MAP) in Sredozemski odbor za trajnostni razvoj. Pri tem bo poudarek tudi na ugotavljanju prednostnih potreb na področju okoljskega raziskovanja. Za usklajevanje pobude Horizon 2020 bo ustanovljena usklajevalna skupina , na podlagi indikatorjev in „statistične preglednice“, ki jo bodo skupaj oblikovali Evropska agencija za okolje, akcijski načrt za Sredozemlje in Evropska komisija, pri čemer bodo dežele regije aktivno sodelovale.

2. Sodelovanje med Skupnostjo in sredozemskimi partnerskimi državami za trajnostno upravljanje ribolovnih virov v Sredozemlju se bo okrepilo, zlasti med ustreznimi regionalnimi organi (Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju in Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku), v skladu z Deklaracijo ministrske konference za trajnostni razvoj ribolova v Sredozemlju, ki je bila novembra 2003 v Benetkah. Poleg tega so v okviru odprtega postopka posvetovanja o zeleni knjigi Evropske komisije z naslovom „Prihodnji pomorski politiki Unije naproti: evropska vizija za oceane in morja“ partnerji pozvani, da prispevajo k potekajoči razpravi o novih pristopih za krepitev sodelovanja na področju pomorskega gospodarstva, vodenja in upravljanja virov zlasti v Sredozemskem morju.

VI. Izobraževanje in socialni razvoj

1. Izobraževanje ter poklicno izobraževanje in usposabljanje (VET) so bili zelo pomembne točke na dnevnem redu vrha v Barceloni. Voditelji evro-sredozemskih držav in vlad so se strinjali, da bi za izobraževanje namenili precej več sredstev, da bi okrepili vpis, razširili in izboljšali izkoreninjanje nepismenosti, predvsem pri dekletih in ženskah, povečali zmogljivosti univerz, tudi s spodbujanjem njihovega povezovanja in vpeljavo standarda univerzitetnega izobraževanja. Nekatere od teh ciljev se uspešno dosega s programi Komisije Tempus in Erasmus Mundus ter z dvostranskimi izobraževalnimi programi. Dvostransko sodelovanje in programi Skupnosti se bodo v prihodnjem obdobju nadaljevali. Poleg tega bo Komisija v letu 2007 na regionalni ravni začela program štipendij za univerzitetne študente iz držav, ki spadajo v okvir evropske sosedske politike, in predlagala, da se leta 2007 pripravi evro-sredozemska konferenca o visokošolskem izobraževanju in raziskavah , na kateri se bo razpravljalo o visokošolskem sodelovanju in standardih univerzitetnega izobraževanja. Nadalje bo Komisija še naprej podpirala sredozemska prizadevanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja na regionalni (MEDA – Projekt izobraževanja in usposabljanja za zaposlitev) in dvostranski ravni.

2. V skladu s prednostnimi nalogami petletnega delovnega programa v zvezi s trajnostnim socialno-ekonomskim razvojem in reformo Komisija namerava razviti bolj sistematičen pristop do sodelovanja na tem področju, ki je zelo pomemben sektor za spodbujanje socialne kohezije in gospodarskega razvoja. Evro-sredozemski okvir ima lahko pomembno vlogo pri izmenjavi izkušenj in vzpostavitvi primerne platforme za okrepljeno sodelovanje. Partnerji bi se morali zdaj osredotočiti na praktične ukrepe za izvajanje prednostnih nalog, povezanih s socialnim razvojem, kot je določeno v akcijskih načrtih sosedske politike. Komisija za leto 2007 predlaga pripravo evro-sredozemske delavnice o zaposlovalni politiki in praktičnih ukrepih za ustvarjanje delovnih mest. V tem okviru bi s strukturirano izmenjavo ocenili najboljšo prakso in vzpostavili primerno podporo za reformo ukrepov v sodelovanju z ustreznimi interesnimi skupinami in socialnimi partnerji. S predlagano delavnico bi pripravili teren za evro-sredozemsko ministrsko konferenco o zaposlovanju, ki bo leta 2008.

3. V okviru petletnega delovnega programa Komisija namerava razviti bolj sistematičen pristop do sodelovanja na področju zdravja , ki je eden od glavnih sektorjev, v okviru katerega lahko spodbudimo socialno kohezijo in gospodarski razvoj. Komisija predlaga evro-sredozemsko delavnico o nadzoru nalezljivih bolezni in njihovem obvladovanju za leto 2007 . Tovrstno sodelovanje je nedvomno v skupnem interesu pri obvladovanju nevarnosti za zdravje v korist vsega prebivalstva regije. V tem okviru bi strukturirana izmenjava z zunanjim sodelovanjem pridobljenih izkušenj in najboljših praks omogočila zbrati znanje, pridobljeno s programi sodelovanja in nacionalnih prizadevanj, da bi prišli do skupnega razumevanja namenov, ciljev in terminologije ter zagotovili ustrezno podporo za reformne ukrepe. Na predlagani delavnici bi pripravili teren za evro-sredozemsko ministrsko konferenco o zdravju, ki bo leta 2008 , na kateri bi med drugim lahko obravnavali zdravstvene sisteme ter praktične ukrepe in dejavnosti za usklajevanje kakovosti, trajnosti in pravičnosti zdravstvene oskrbe.

VII. Krepitev vloge žensk v družbi

Na prvi evro-sredozemski ministrski konferenci o krepitvi vloge žensk v družbi, ki bo 14. in 15. novembra 2006 v Istanbulu, bi morali sprejeti petletni akcijski načrt (2007–2011), ki podpira polno sodelovanje žensk v gospodarskem, političnem in družbenem življenju v evro-sredozemski regiji. Vse evro-sredozemske partnerji bi se morali obvezati, da bodo sprostili finančna sredstva za podporo izvajanja tega akcijskega načrta (nacionalno financiranje, ENPI, dvostranski prispevki držav članic, sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo (FEMIP) in drugi ustrezni finančni instrumenti). Komisija si bo prizadevala doseči cilje, zajete v akcijskem načrtu za naslednjih pet let, in bo v letu 2007 pripravila nov regionalni program (nadaljevanje evro-sredozemskega regionalnega programa „Izboljševanje priložnosti za ženske v ekonomskem svetu“, ki bo vseboval konkretne predloge za pobude in projekte na treh glavnih področjih: pravice in politična udeležba žensk, socialno-ekonomsko vključevanje ter spreminjanje stereotipov na osnovi spola skozi izobraževanje in medije. Kot rezultat konference v Istanbulu bo ustanovljena neodvisna skupina na visoki ravni, da bo izoblikovala sklop indikatorjev za spremljanje in ocenjevanje celotnega izvajanja akcijskega načrta. Leta 2007 bo skupina na visoki ravni pripravila prvo poročilo, ga predstavila evro-sredozemskemu odboru, njena priporočila pa bodo predložena evro-sredozemski konferenci ministrov za zunanje zadeve. Naslednja evro-sredozemska ministrska konferenca, na kateri bo govora o vprašanjih, povezanih z izvajanjem akcijskega načrta, bo leta 2009.

VIII. Informacijska družba

Na prvi evro-sredozemski konferenci o informacijski družbi v Dundalku (Irska) aprila 2005 je bil vzpostavljen evro-sredozemski dialog o razvoju informacijske družbe, vključno z pravno ureditvijo elektronskih komunikacij. Komisija predlaga, da bi leta 2007 pripravili drugo evro-sredozemsko konferenco o informacijski družbi , po možnosti v eni od sredozemskih partnerskih držav, da bi ocenili napredek v usklajevanju zakonodaje in sodelovanju med regulativnimi organi, odpiranju telekomunikacijskih trgov ter izmenjavi izkušenj o e-izobraževanju in e-upravi. Druga evro-sredozemska konferenca o informacijski družbi bo priložnost za ovrednotenje napredka pri doseganju ciljev, določenih v nacionalnih akcijskih načrtih sosedske politike. V zvezi s tem bi ministri lahko ponovno pregledali izvedene ukrepe za liberalizacijo trgov telekomunikacij, razvoj usklajenih zakonskih okvirov in podporo informacijske družbe med drugim s širjenjem dostopa do interneta.

IX. Kulturni dialog

1. V smislu medkulturnega dialoga bi moral barcelonski proces pripeljati do vrste novih ukrepov, ki bi delovali kot središče in preprečevali razmejevanje naših kultur in družb. V tem pogledu bosta evro-sredozemski program za dediščino in Fundacija Anna Lindh – ALF – še naprej prispevala k doseganju tega cilja. Petintrideset mrež ALF, ki zdaj vključujejo več kot 1000 organizacij, bi moralo igrati pomembno vlogo pri prvih korakih vrste pobud za boljše medsebojno razumevanje v evro-sredozemski regiji. Ministri, ki bodo prisotni v Tempereju, bi se lahko seznanili z idejami/predlogi, predstavljenimi na srečanju vodij mrež pred srečanjem v Tempereju. ALF je treba povabiti tudi k sodelovanju pri pripravah na „Leto 2008 – evropsko leto medkulturnega dialoga“. Leta 2007 bi lahko sklicali srečanje evro-sredozemskih kulturnih ministrov , da bi razpravljali o medkulturnem programu barcelonskega procesa, pregledali rezultate prvih treh let delovanja ALF in predlagali povezavo z drugimi pobudami, kot sta nadaljevanje sprejemanja Konvencije UNESCO o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov ter Zavezništvo civilizacij.

2. Po razpravah Evro-sredozemskega odbora o problematiki risank je največ podpore dobil predlog Komisije („Dekalog“ DS 29/06) o boljši uporabi različnih instrumentov Euromeda za spodbujanje medkulturnega dialoga, zlasti s povečanjem vključevanja medijev, oblikovalcev javnega mnenja in civilne družbe. Ministri naj te predloge podprejo in dajo Evro-sredozemskemu odboru pooblastila, da dokonča izvajanje dekaloga.

X. Migracija

1. Migracija, družbeno vključevanje, pravica in varnost so postali ključna vprašanja politik v barcelonskem procesu. Politične obveze, sprejete na vrhu v Barceloni, je treba prevesti v konkretne ukrepe in dejanja za reševanje teh pojavov z vsestranskim in celostnim pristopom. Sprejetje regionalnega okvirnega dokumenta v Valencii leta 2002 in posledično uresničevanje regionalnega programa „MEDA–JAI“ sta pomenila velik korak naprej, ki je spodbudil tudi sodelovanje na dvostranski ravni. Spremljanje akcijskih načrtov evropske sosedske politike (ENP) v pododborih za „pravico in varnost“ in delovnih skupinah za „migracije in socialne zadeve“ zagotavlja trdno osnovo za izvajanje pridružitvenih sporazumov in akcijskih načrtov ENP.

2. Evro-sredozemski okvir, ki se osredotoča predvsem na migracijo na regionalni ravni, zlasti s pravnimi in finančnimi instrumenti, omogoča strateški pristop , ki je oblikovan tako, da bi imeli vsi partnerji od migracije čim večjo korist. V skladu s poglavjem IV petletnega delovnega programa, ki je bil sprejet na vrhu v Barceloni, in po uspešnem strokovnem srečanju visokih uradnikov 20. junija 2006 Komisija predlaga, da bi regionalni dialog o migraciji okrepili z operativnim sodelovanjem.

3. Po posvetovanju z vsemi evro-sredozemskimi partnerji Komisija predlaga pripravo podrobnega in jasnega delovnega programa, ki bo vseboval konkretne predloge za pobude in projekte ter obravnaval tri glavne sklope: zakonito migracijo, migracijo in razvoj ter nezakonito migracijo. V tem okviru je treba upoštevati tudi prispevke drugih mednarodnih pobud, kot je evro-afriško ministrsko srečanje o migraciji v Rabatu. Da bi razvili skupen dogovor o potekajočih dejavnostih, povezanih z migracijo, bo na podlagi informacij, ki jih bodo prispevali vsi partnerji, oblikovan pregled obstoječih dvostranskih projektov in projektov Skupnosti na področjih migracije in razvoja ter zakonite in nezakonite migracije. Ko bo pripravljen, bo ta delovni program uporabljen kot osnova za evro-sredozemsko ministrsko srečanje o migraciji, predvideno za leto 2007, in za doseganje sporazuma o vrsti nadaljnjih ukrepov za spodbujanje sodelovanja v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi z migracijo.

C) Delovne metode

1. Evro-sredozemsko partnerstvo je bilo uspešno pri oblikovanju dolgoročnih političnih in institucionalnih povezav med Evropo in sredozemskimi partnerji v dveh dopolnjujočih se razsežnostih: a) večstranska razsežnost: evro-sredozemske ministrske konference o zunanjih zadevah ter evro-sredozemske konference o številnih in raznolikih sektorjih; ter b) dvostranska razsežnost: sklepanje pridružitvenih sporazumov, okrepljenih z evropsko sosedsko politiko in njenimi nacionalnimi akcijskimi načrti. Vendar je splošno priznano, da je treba regionalno in večstransko razsežnost barcelonskega procesa izboljšati, da bi izpolnili potrebe zapletenih in razvijajočih se političnih, gospodarskih, družbenih in kulturnih odnosov, ki zajemajo 35 partnerjev in Evropsko komisijo. Partnerstvo rabi boljšo komunikacijo , treba je izboljšati skupno odgovornost vseh interesnih skupin in sodelujočih ter doseči večjo operativnost, učinkovitost in usmerjenost k rezultatom.

2. Komisija bo podprla prizadevanja partnerjev za izboljšanje preglednosti procesa in skupne odgovornosti zanj ter za učinkovito in uspešno izvajanje dogovorjenih obveznosti za naslednjih pet let, ki so bile sprejete na vrhu v Barceloni. Komisija poziva k več usklajevanja med resornimi ministrstvi, večji vključenosti civilne družbe , vključno s predstavniki zasebnega sektorja, in večjim prizadevanjem za izboljšanje delovnih metod partnerstva , kar bo bistveno prispevalo k bolj učinkovitemu in operativnemu regionalnemu okviru. Cilj je zagotoviti bolje pripravljene in bolje strukturirane evro-sredozemske konference o zunanjih zadevah. Dobre priprave na konference o zunanjih zadevah vključujejo sprejetje dokumenta predsedstva o prednostnih nalogah in sporočila Komisije veliko pred začetkom ministrske konference, kot tudi posvetovanje in ustrezno upoštevanje prednostnih nalog, na katere opozorijo partnerji. Evro-sredozemski ministri bi se lahko srečevali v drugi polovici vsakega leta, da bi se sporazumeli o prednostnih nalogah izvajanja petletnega delovnega programa za naslednje leto. Te izboljšave v operativnosti in podrobnejši predlogi, ki jih bo predložil ad hoc študijski odbor, bodo odprle pot za nadaljnji napredek glede institucionalne strukture partnerstva, ko bodo politične razmere to dovoljevale.

[1] Alžirija, Egipt, Jordanija, Izrael, Libanon, Maroko, Palestinska uprava, Sirija, Tunizija in Turčija.