6.Italija je vlogo vložila na podlagi merila za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni v štirimesečnem referenčnem obdobju v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenih oseb, ki so opustile dejavnost.

5.Vloga se nanaša na 1 646 delavcev, ki so postali presežni v podjetju Almaviva Contact Spa. Podjetje deluje v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 82 NACE Revizija 2 (Pisarniške in spremljajoče poslovne storitvene dejavnosti). Do odpustov je prišlo v regiji na ravni NUTS 2 Lazio (ITI4).

4.Italija je vlogo EGF/2017/004 IT/Almaviva vložila 9. maja 2017, tj. v 12 tednih od datuma, ko so bila izpolnjena merila za pomoč iz člena 4 uredbe o ESPG. Komisija je prejem vloge potrdila na isti datum in od Italije 23. maja 2017 zahtevala dodatne informacije. Dodatne informacije so bile predložene v šestih tednih od datuma zahtevka. Komisija mora oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek zaključiti v 12 tednih od prejema popolne vloge; ta rok se izteče 26. septembra 2017.

1.Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG).

Upravičeni prejemniki

10.Poleg že omenjenih delavcev je do pomoči upravičenih tudi 36 delavcev, ki so postali presežni po štirimesečnem referenčnem obdobju. Ugotoviti je mogoče jasno vzročno povezavo z dogodkom, ki je povzročil odpuščanje v referenčnem obdobju.

11.Skupno število upravičenih prejemnikov je torej 1 646.

Povezava med odpusti ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, ki jo obravnava Uredba (ES) št. 546/2009

12.Da bi dokazala povezavo med odpusti delavcev ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, kot je obravnavana v Uredbi (ES) št. 546/2009, Italija ob navajanju študije italijanskega parlamenta o delovnih razmerjih v klicnih centrih v Italiji trdi, da se zdi, da učinki finančne in gospodarske krize niso zmanjšali povpraševanja po storitvah trženja in pomoči kupcem blaga in storitev, vendar so občutno vplivali na plačilo za takšne storitve (pritisk na cene), z očitnimi negativnimi učinki na marže dobičkonosnosti ponudnikov storitev. Omejitve zaradi krize in potreba po racionalizaciji izdatkov za nakup blaga in storitev so pogosto privedle do oddaje naročil na podlagi največjega znižanja cen. To je neposredno vplivalo na prihodke ponudnikov storitev, ki so se znižali v obdobju 2011–2016. Sektor klicnih centrov, za katerega je obveljalo, da ima nizko donosnost, je doživel upad bruto dobička iz poslovanja (s 5,7 % leta 2013 na 3,8 % leta 2014). V istem obdobju se je poslabšala tudi njegova donosnost lastniškega kapitala, z 9,4 % na –6,3 %.

13.Večina delovnih mest v sektorju klicnih centrov je v podjetjih, ki delujejo v imenu tretjih strani (podjetij ali javne uprave). Zato so ta delovna mesta izjemno izpostavljena nihanju povpraševanja po storitvah klicnih centrov in konkurenci med ponudniki storitev. Poleg tega je ena od posebnosti sektorja klicnih centrov ta, da so prevladujoči proizvodni stroški (med 70 in 80 odstotkov skupnih stroškov) stroški delovne sile, ki zagotavlja storitve.

14.V neugodnih razmerah (kot so oddaja ponudb, s katerimi se nižajo cene, zmanjšanje prodaje in dobičkonosnosti, padec cen storitev in potreba po znižanju deleža stroškov osebja v skupnih proizvodnih stroških) je bila rešitev, ki so jo pogosto našla podjetja, ki delujejo v sektorju klicnih centrov, premestitev v države z nižjimi stroški dela, posegi v stroške dela ali zaprtje. V obdobju 2009 do prvega četrtletja 2014 je tretjina podjetij v sektorju prenehala z dejavnostjo, od katerih jih je velika večina šla skozi postopke zaradi insolventnosti.

15.Do danes sta bili za sektor „Pisarniške in spremljajoče poslovne storitvene dejavnosti“ (v katerega sodi dejavnost klicnih centrov) vloženi dve vlogi ESPG, od katerih ena temelji na spremembah v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, ta vloga pa na svetovni finančni in gospodarski krizi.

Dogodki, ki so povzročili odpuste in opustitev dejavnosti

16.Dogodki, ki so povzročili odpuste, je znižanje prihodkov, ki so leta 2015 upadli za več kot 45 % v delovnem centru Almaviva v Rimu v primerjavi z letom 2011; v kombinaciji z negativnim izidom pogajanj z RSU leta 2016. RSU je zavrnil načrt usklajevanja stroškov dela v delovnem centru Almavive v Rimu in drugih delovnih centrih Almavive v Italiji, kar je vključevalo začasno zmanjšanje stroškov dela in povečanje učinkovitost in produktivnosti; zaradi tega je prišlo do zaprtja delovnega centra v Rimu in 1 646 odpustov.

Pričakovani učinek odpustov na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost

17.Do odpustov v Almavivi je prišlo v regionalnem in lokalnem kontekstu (Lacij in Rim), v katerem se bo s kolektivnimi odpuščanji – v tem primeru več kot 1 600 ljudi, večinoma žensk – osiromašilo regionalno in lokalno gospodarstvo. Poleg tega je prišlo do odpuščanj v gospodarskem kontekstu, v katerega se vitalnost vrača, zlasti v zadnjih dveh letih (2014–2016), po velikih težavah zaradi gospodarske in finančne krize. Obstaja tveganje, da bodo množična odpuščanja zaradi prenosa dejavnosti v države nečlanice EU in drugih dejavnikov, kot so v tem primeru upad nakupnih cen, zmanjšanje cene storitev idr., ustavila ali prekinila okrevanje. Zato bo ponudba aktivnih ukrepov in storitev na trgu dela, kot so tisti, ki se sofinancirajo iz ESPG, ključna za boljše spremljanje ponovnega vključevanja delavcev na trg dela.

Ciljni prejemniki in predlagani ukrepi

Ciljni prejemniki

18.Po oceni naj bi v ukrepih sodelovalo 1 610 presežnih delavcev. Razčlenitev teh delavcev po spolu, državljanstvu in starostni skupini:

Kategorija Število

ciljnih prejemnikov Spol: moški: 334 (20,7 %) ženski: 1 276 (79,3 %) Državljanstvo: državljani EU: 1 568 (97,4 %) državljani nečlanic EU: 42 (2,6 %) Starostna skupina: 15–24 let: 0 (0,0 %) 25–29 let: 4 (0,2 %) 30–54 let: 1 371 (85,2 %) 55–64 let: 223 (13,9 %) starejši od 64 let: 12 (0,7 %)

Upravičenost predlaganih ukrepov

19.Prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene presežnim delavcem, so sestavljene iz naslednjih ukrepov:

Ukrepi, za katere se zaproša za sofinanciranje iz ESPG:

–Individualno usmerjanje: To vključuje oceno spretnosti, izdelavo profila sodelujočih delavcev in oblikovanje prilagojene poti za ponovno vključitev na trg dela ter prijavni postopek.