ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

poziva Komisijo, naj do leta 2017 pripravi vmesno poročilo, v katerem bo temeljito ocenila carinsko politiko EU (vključno s celovitim pregledom vseh nastalih težav, prekrivanj, vrzeli, nedoslednosti in zastarelih ukrepov, pritožb, predloženih carinskim organom, in kršitev carinskega zakonika Unije, do katerih je prišlo zaradi napak in vrzeli v Uredbi (EU) št. 952/2013 in ki so bile po 1. maju 2016 odpravljene), do leta 2021 pa oceno ustreznosti, vključno z neodvisno oceno učinka, da bi zagotovili učinkovitost, sorazmernost in ustreznost regulativnega okvira carinske politike EU, vključno z novim carinskim zakonikom Unije, tako za države članice kot trgovinske subjekte;
55.

ugotavlja, da so konvencija CITES, uredba EU o lesu ter regulativni okvir EU o nezakonitem, neprijavljenem in zakonsko neurejenem ribolovu pomembna orodja za ureditev mednarodne trgovine s prostoživečimi vrstami; vendar je zaskrbljen, ker manjkata ustrezno izvrševanje in izvajanje, ter poziva države članice, naj okrepijo skupna in usklajena prizadevanja za učinkovito izvajanje; poleg tega je zaskrbljen zaradi vrzeli v veljavnem regulativnem okviru v zvezi z vrstami in akterji; zato poziva EU, naj pregleda veljavni zakonodajni okvir, da bo vseboval prepoved glede dostopnosti na trgu in dajanje nanj, prevoza, nabave ter posedovanja prostoživečih vrst, ki so bile nezakonito pridobljene ali prodane v tretjih državah; meni, da bi lahko ta zakonodaja uskladila veljavni okvir EU in da bi lahko njen nadnacionalni vpliv bistveno prispeval k zmanjšanju svetovne nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami; glede tega poudarja, da mora ta zakonodaja zagotoviti polno preglednost glede prepovedi trgovanja z vrstami na podlagi njihovega nezakonitega statusa v tretji državi, da bi tistim, ki so udeleženi v zakonito trgovino, zagotovili pravno gotovost;
47.

podpira projekte za krepitev vloge žensk, ki dvigujejo njihovo samozavest, zagotavljajo njihovo udeležbo in krepijo njihovo moč in odgovornost pri sprejemanju odločitev na vseh področjih, povezanih z njihovim življenjem; posebej opozarja na vlogo svobode izražanja in mnenja pri krepitvi vloge žensk; odločno podpira projekte krepitve vloge žensk, ki spodbujajo udeležbo žensk na lokalnih volitvah, na primer projekt WiLD (Women in Local Democracy – Ženske v lokalni demokraciji), ki je prispeval k temu, da so v Armeniji na volitvah v letih 2013 in 2014 izvolili 70 % upravičenk projekta, ali njihovo udeležbo v postopku izvajanja ekonomske politike, kot je projekt Programa OZN za razvoj, ki se izvaja v Azerbajdžanu in je namenjen podpori ustanavljanju podjetij, ki jih vodijo ženske, v regiji Masali; pozdravlja projekt Sveta Evrope za izboljšanje dostopa žensk do pravnega varstva v petih državah vzhodnega partnerstva, ki je namenjen opredelitvi in odpravi ovir za enak dostop žensk do pravnega varstva ter krepitvi zmogljivosti držav vzhodnega partnerstva, da oblikujejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile upoštevanje vidika spola v verigi kazenskega pravosodja, tudi z usposabljanjem pravnih strokovnjakov;
31.

poudarja pomen cilja trajnostnega razvoja 16 za splošno razvojno učinkovitost in opozarja, da razvojna pomoč ne more učinkovito izpolniti svojega namena, kadar niso zagotovljeni mir ter spoštovanje človekovih pravic in pravne države, nepristranski, učinkovit in neodvisen pravosodni sistem, mednarodno priznani socialni, okoljski in delavski standardi in varovala za integriteto javnih institucij in nosilcev funkcij, vključujoče, participativno in predstavniško odločanje na vseh ravneh ter preglednost in odgovornost;
35.

poudarja, kako pomemben je sektor vodnega potniškega prometa pri razvoju trajnostnega turizma in premostitvi sezonskosti, zlasti v oddaljenih območjih Unije, kot so obalne, otoške, jezerske in podeželske regije; prav tako meni, da bi morala biti mala in srednja podjetja v središču podpore turističnim storitvam; poziva Komisijo, države članice ter lokalne in regionalne organe, naj čim bolj izkoristijo možnosti financiranja za mala in srednja podjetja iz skladov EU, vključno s subvencijami za lokalne skupnosti v omenjenih oddaljenih regijah;
P.

ker je 5. decembra 2015 minilo 20 let od podpisa memoranduma iz Budimpešte; ker Ukrajina spoštuje vse njegove določbe in je sprejela proaktivna stališča do vprašanj jedrskega razoroževanja in neširjenja jedrskega orožja, za razliko od Ruske federacije, ki je kršila svoje zaveze z zasedbo dela ukrajinskega ozemlja (Krim) in oboroženo agresijo na vzhodu Ukrajine; ker je to privedlo do nevarnega precedensa, saj je država, ki je v odziv na odločitev Ukrajine, da pristopi k pogodbi o neširjenju jedrskega orožja kot država brez jedrskega orožja, jamčila za njeno varnost, kršila ukrajinsko suverenost in ozemeljsko celovitost ter ogrozila verodostojnost in na splošno resno škodila instrumentu negativnih varnostnih jamstev, ki jih nudi država z jedrsko oborožitvijo, škodovala pa je tudi pogodbi o neširjenju jedrskega orožja in ideji nadaljevanja svetovnega jedrskega razoroževanja in neširjenja jedrskega orožja na podlagi mednarodnega prava in večstranskih pogodb; je globoko zaskrbljen zaradi grozečih izjav visokih ruskih uradnikov, da ima Rusija pravico razmestiti in imeti jedrsko orožje na Krimu, saj bi to imelo svetovne posledice; je zaskrbljen nad novo rusko vojaško doktrino iz decembra 2014, ki dovoljuje uporabo jedrskega orožja proti državi, ki takega orožja nima;
30.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta zakonodaja REACH in zakonodaja o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, bolje usklajeni, zlasti kar zadeva snovi, ki so po zakonodaji REACH opredeljene kot rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje (CMR) (skupine 1A, 1B in 2) ali kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost (SVHC), ter da bodo škodljive snovi, ki se postopno opuščajo na podlagi zakonodaje REACH, postopno opuščene tudi v okviru zakonodaje o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili; poudarja, da je treba preprečiti ogrožanje javnega zdravja in da mora zato Komisija redno in sprotno obveščati Parlament in Svet, če snovi, ki zbujajo skrb (kot so snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, snovi, ki se kopičijo v organizmu in nekatere skupine endokrinih motilcev) in ki so prepovedane ali se postopno odpravljajo na podlagi zakonodaje REACH ali katere druge zakonodaje, še vedno uporabljajo v materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili; poziva Komisijo, naj preuči možnost uvrstitve bisfenola A (BPA) med snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost;
C.

ker naj bi po pričevanju Evropske zveze novinarjev in turškega društva novinarjev turška policija po poskusu prevrata, ki se je zgodil 15. julija 2016, prijela vsaj 99 novinarjev in pisateljev, proti katerim še do danes ni bila vložena obtožnica, s čimer se je število medijskih delavcev, priprtih zaradi obtožb, ki so domnevno povezane z njihovim uveljavljanjem pravice do svobode izražanja, do 20. oktobra 2016 povečalo na vsaj 130; ker je bilo 64 novinarjev, prijetih po 15. juliju 2016, izpuščenih; ker priprtim novinarjem odrekajo pravico do odvetnika in jih zadržujejo v nečloveških razmerah ter jim grozijo in z njimi grdo ravnajo; ker obstajajo očitki, da so odgovorna urednika ukinjenega dnevnika Özgür Gündem, Bilir Kaya in Inan Kizilkaya, v zaporu mučili;
17.

vztraja, da bi bilo treba nuditi mentorstvo ves čas trajanja procesa, z odgovornim vodenjem prostovoljcev in usposabljanjem za prevzem odgovornosti do organizacije in skupnosti;
39.

opozarja, da je treba vzpostaviti soodvisnost med razvojem v digitalnem gospodarstvu in ekonomiji delitve in zaščito delavcev v tem novem sektorju, kjer imajo lahko prožnejše delovne prakse za posledico prekarne oblike zaposlovanja, za katere sedanji standardi v zvezi s socialno varnostjo, delovnim časom in krajem, usposabljanjem, udeležbo delavcev ter varstvom zaposlitve ne veljajo več; poudarja, da morata v okviru teh novih oblik zaposlitve v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah in nacionalno prakso veljati svoboda združevanja in pravica do kolektivnih pogajanj; poudarja, da morajo države članice svojo zakonodajo prilagoditi digitalnemu gospodarstvu in ekonomiji delitve, ter poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj hitro ocenijo določbe evropske zakonodaje, ki se uporablja za ta sektor, in po potrebi pripravijo predloge za ureditev digitalnega gospodarstva, ekonomije delitve in sodelovalnega gospodarstva z namenom zagotavljanja lojalne konkurence in zaščite pravic delavcev;
16.

opozarja, da ni varnosti brez razvoja in ni razvoja brez varnosti; poziva k večji usklajenosti med varnostnimi in razvojnimi ukrepi, pa tudi k okrepitvi programov, ki bodo spodbujali gospodarski in socialni razvoj ter se spopadali z nerazvitostjo in vzroki ter temelji terorizma; opozarja, da je treba izpuščenim osebam nuditi osnovne storitve in podporo, zlasti da bi se zagotovilo trajnostno ponovno vključevanje beguncev, ki se vračajo v državo; poudarja, da je treba pospešiti konsolidacijo upravne strukture somalijske države in institucij, ki te storitve zagotavljajo;
(ap)

zagotovi naj, da se ne spodkopava pravni red pekinških izhodišč za ukrepanje v zvezi z dostopom do izobraževanja in zdravja kot temeljne človekove pravice; izboljša naj dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, saj to prispeva k zmanjšanju smrtnosti otrok in mater; spodbuja naj načrtovanje družine, zdravje mater, preprost dostop do kontracepcije in dostop do cele palete storitev spolnega in reproduktivnega zdravja kot pomembne elemente za reševanje življenja žensk in pomoč, da si na novo uredijo življenje, če so bile žrtve posilstva; te politike naj umesti v osrčje razvojnega sodelovanja s tretjimi državami;
61.

potrjuje, da je Konvencija o pravicah invalidov pozitiven in ključen instrument pri spodbujanju zakonodajne reforme, ob kateri morajo države članice ponovno proučiti, kako se obravnavajo invalidi; obžaluje pa, da se invalidi na strateških področjih, kot sta kazensko sodstvo in politična udeležba, še vedno srečujejo s težkimi izzivi; meni, da mora biti prednostna naloga neomejen in popoln dostop do političnega sistema za vse invalide; priznava, da mora biti dostop več kot zgolj fizična dostopnost volilnih mest ter da bi moral zajemati številne pobude, s katerimi bi demokratični proces odprli za vse državljane; to bi moralo vključevati zagotavljanje volilnega gradiva v znakovnem jeziku, braillovi pisavi in kot prirejena besedila za lažje branje, popolno zagotavljanje potrebne pomoči invalidom med glasovanjem, spodbujanje glasovanja po pošti ali prek pooblaščenca, kadar je mogoče, ter odpravo ovir za invalidne državljane, ki želijo kandidirati na volitvah, pa tudi obravnavo veljavnih pravil o pravni sposobnosti in njihovem vplivu na zmožnost invalidov, da v celoti sodelujejo v demokratičnem procesu; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo ustrezno in v celoti, zlasti v primeru invalidnih oseb, izvajale določbe člena 3(2) Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter direktiv 2010/64/EU o pravici do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih in 2012/13/EU o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku, zlasti pa Direktive 2013/48/EU o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in v postopkih na podlagi evropskega naloga za prijetje ter pravici do obvestitve tretje osebe ob odvzemu prostosti in do komunikacije s tretjimi osebami in konzularnimi organi med odvzemom prostosti;
33.

pričakuje, da se bodo obstoječi instrumenti financiranja EU (npr. instrument za povezovanje Evrope, strukturna sklada) v celoti uporabili, za spodbujanje povpraševanja po železniških projektih (vključno z instrumenti financiranja EU za naložbe zunaj EU, kot so instrument za predpristopno pomoč in evropski instrument sosedstva); poudarja pomen uspešnega izvajanja Evropskega sklada za strateške naložbe kot orodja za mobilizacijo zasebnega kapitala za železniški sektor ter poziva k nadaljnji preučitvi možnosti, kako privabiti zasebne naložbe v železniške projekte; meni, da imajo javne razvojne banke na nacionalni in evropski ravni pomembno vlogo pri podpori železniški dobavni industriji; poziva Komisijo, naj sodeluje z večstranskimi razvojnimi bankami, da bi pomagali javnim organom in zasebnim agencijam pri naložbah v najbolj trajnostno in energetsko učinkovito železniško opremo po svetu; poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj okrepita svetovalno podporo železniškim projektom, in sicer prek novoustanovljenega Evropskega svetovalnega vozlišča pod okriljem Evropskega sklada za strateške naložbe, da bi jim pomagali privabiti naložbe; meni, da bo železniški sektor v Evropi še naprej močno odvisen od javnih naložb; zato poziva države članice in javne organe, naj močno vlagajo v svoje osrednje in mestne železniške sisteme ter, kjer je mogoče, povečajo stopnjo črpanja kohezijskih sredstev za železniške projekte; vendar ob upoštevanju te odvisnosti od javnih financ in njihove obremenitve v številnih evropskih državah poziva, naj se uporabijo vsa sredstva, bodisi ureditvena ali proračunska, za mobilizacijo zasebnega kapitala za železniški sektor;
49.

poziva afriške vlade, naj: — vlagajo v lokalne prehranske sisteme, da bi spodbujale podeželska gospodarstva in zagotavljale dostojna delovna mesta, enakopravne socialne mreže in delavske pravice, izboljšale ureditve za demokratični nadzor dostopa do virov, vključno s semeni za kmete, in zagotovile učinkovito sodelovanje majhnih proizvajalcem pri političnih procesih in izvajanju politik; še posebej poudarja, da mora NAFSN spodbujati vzpostavljanje domačih predelovalnih industrij v kmetijskem sektorju in izboljšanje tehnologij za shranjevanje živil ter okrepiti povezavo med kmetijstvom in trgovino, da bi se oblikovali lokalni, nacionalni in regionalni trgi, ki bi koristili družinskim kmetijam in potrošnikom zagotavljali kakovostno hrano po dostopnih cenah; — se izogibajo temu, da bi proizvodni sistemi postali preveč odvisni od fosilnih goriv ter s tem omejijo nestanovitnost cen in blažijo učinke podnebnih sprememb; — razvijejo kratke lokalne in regionalne verige preskrbe s hrano in v ta namen primerno infrastrukturo za skladiščenje in komunikacijo, saj so kratke dobavne verige najučinkovitejše v boju proti lakoti in revščini na podeželju; — omogočijo afriškim kmetom, da lahko za kmetijske izzive, ki so značilni za Afriko, uporabljajo cenovno dostopne tehnološke rešitve z nizkimi vložki; — spodbujajo veliko raznolikost hranljivih, lokalnih in čim bolj sezonskih poljščin, ki bi bile po možnosti lokalno prilagojene ali avtohtone sorte in vrste, vključno s sadjem, zelenjavo in oreščki, da bi se prehrana izboljšala s stalnim dostopom do raznolike, kakovostne in cenovno dostopne prehrane, ki bi bila v smislu kakovosti, količine in raznolikosti primerna, ne samo kalorična kot obrok, in bi ustrezala kulturnim vrednotam; — se zavežejo, da bodo v celoti izvajale Mednarodni kodeks za trženje nadomestkov za materino mleko in resolucije generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije o hranjenju dojenčkov in majhnih otrok; — vzpostavijo, spodbujajo in podpirajo organizacije proizvajalcev, kot so zadruge, ki krepijo pogajalski položaj malih kmetov, in ustvarijo potrebne pogoje, da bi bili mali kmeti na trgu bolje plačani, ter omogočijo izmenjavo znanja in dobre prakse med malimi kmeti;
13.

meni, da so prosilci za azil, begunci in migranti posebno ranljivi za trgovino z ljudmi in da bi morali posebno pozornost nameniti trgovini z ženskami, otroki in drugimi ranljivimi skupinami; poziva Komisijo in države članice, naj raziščejo povezave med vse večjim številom prihajajočih beguncev in trgovino z ljudmi; poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje, tudi na žariščnih točkah, da bi odkrili morebitne žrtve in uporabili vsa sredstva za boj proti trgovcem z ljudmi in tihotapcem ljudi, tudi z izboljšanjem zbiranja podatkov in zagotavljanjem skladnosti z veljavnimi standardi zaščite; želi spomniti na vlogo agencij in mrež EU pri zgodnjem odkrivanju žrtev na mejah EU in v boju proti trgovini z ljudmi in želi v zvezi s tem poudariti, da je potrebno boljše sodelovanje med Europolom, Eurojustom, nacionalnimi organi in tretjimi državami, tudi z uporabo sistema ECRIS; poziva, naj se agencijam na področju pravosodja in notranjih zadev zagotovi več sredstev, da bodo lahko imenovale uradnike, ki so usposobljeni, da upoštevajo različnost spolov, zlasti v državah članicah, ki se srečujejo s povečanimi mešanimi migracijskimi tokovi; poudarja, da novi pristop kritičnih točk iz agende o migracijah ne bi smel biti omejen na hitro obravnavo in odpravljanje zaostankov, temveč bi moral vključevati sorazmerni element boja proti trgovini z ljudmi, ki bo usmerjen k učinkoviti napotitvi morebitnih žrtev;
20.

poudarja, da ima lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zaradi pristopa od spodaj navzgor potencial za podpiranje strategij lokalnega razvoja, ustvarjanje zaposlitvenih možnosti in spodbujanje trajnega razvoja podeželja; meni, da se lahko celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, neposredno odzovejo na lokalne potrebe in izzive na bolj ciljno usmerjen in ustrezen način, vztraja pri širšem vključevanju mestnih območij v ta mehanizem in poziva Komisijo, naj to strategijo dejavno izvaja; meni, da so celostne teritorialne naložbe učinkovit izvedbeni mehanizem za izvajanje celovitih načrtov za oživljanje in razvoj mest; poziva Komisijo, naj izvaja uredbe, ki zajemajo financiranje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov kot celote, s čimer bi podprla sinergijo;
22.

poudarja, da je Bosno in Hercegovino močno prizadel pojav tujih bojevnikov in radikalizacije; je zaskrbljen zaradi radikalizacije mladih, med katerimi se jih je veliko – v primerjavi z drugimi državami v tej regiji – pridružilo Daišu; poziva k nadaljevanju in krepitvi ukrepov za boj proti radikalizaciji in terorizmu; pozdravlja prizadevanja za okrepitev medverskega dialoga, tudi skupno izjavo političnih in verskih voditeljev, v kateri obsojajo terorizem in nasilni ekstremizem; pozdravlja prve obsodbe tujih bojevnikov zaradi kaznivih dejanj financiranja teroristične dejavnosti, javnega napeljevanja k terorističnim dejavnostim ter organizacije in sodelovanja v silah Daiša; poziva k razvoju učinkovitih programov za deradikalizacijo in ter k nujnim prizadevanjem za zagotovitev boljših gospodarskih možnosti za mlade v Bosni in Hercegovini v skladu s pozitivno agendo za mlade na Zahodnem Balkanu, s čimer bi jih odvračali od tega, da bi se zatekali k radikalnim in skrajnim ideologijam; spodbuja prizadevanja, da bi medije, akademsko skupnost in civilno družbo pripravili do tega, da bi pomagali ozaveščati o dejavnikih tveganja, ki omogočajo, da se radikalizacija razvije v nasilni ekstremizem; spodbuja ustanavljanje nacionalnih in regionalnih omrežij za ozaveščanje o radikalizaciji, ki bi temeljila na najboljših praksah in orodjih, kar jih je na voljo v mreži EU za ozaveščanje o radikalizaciji; spodbuja k tesnejšemu sodelovanju z varnostnimi službami EU in sosednjih držav, tudi za izmenjavo informacij; spodbuja policijske operacije v vsej Bosni in Hercegovini, da bi aretirali vse, ki so osumljeni organiziranja, podpiranja in financiranja terorističnih dejavnosti;
9.

poziva države članice, naj z namenom doseganja enakosti spolov v informacijski družbi in na področju IKT pripravijo večletne akcijske načrte, katerih cilj je: krepitev dostopa žensk do informacijske družbe, izboljšanje in povečanje uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije, povečanje vloge žensk v sektorju IKT, spodbujanje znanja na področju IKT med ženskami, in sicer prek izobraževanja in usposabljanja, spodbujanje zaposlovanja in podjetniškega duha med ženskami z redno uporabo interneta in digitalnih storitev, razvoj spletnih vsebin, ki spodbujajo enakost spolov, omogočanje stalne izmenjave in širjenja informacij ter posredovanja vrednot o enakosti spolov, spodbujanje dostopa do informacijske in komunikacijske tehnologije in njihove uporabe kot orodja za boj proti diskriminaciji in nasilju na podlagi spola, spodbujanje mednarodnega sodelovanja, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter oblikovanje, izvajanje, razširjanje in vrednotenje politik in načrtov na področju enakosti spolov;
3.

odločno obsoja uporabo sile proti mirnim in neoboroženim protestnikom; opozarja, da je svoboda izražanja, zbiranja in združevanja temelj dinamičnega političnega in demokratičnega življenja; odločno obsoja vse večje omejevanje demokratičnega prostora in ciljno zatiranje pripadnikov opozicije, civilne družbe in medijev; poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh političnih zapornikov, med njimi tudi Yvesa Makwambalo in Freda Baume ter drugih aktivistov in podpornikov gibanj Filimbi in LUCHA ter zagovornika človekovih pravic Christopherja Ngoyija;
26.

poziva EU, naj se posvetuje z državami članicami in tretjimi državami (nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi vladami), ki imajo strokovno znanje in izkušnje na področju nadzorovanja, preventive in/ali boja proti komarju ščitarju, na primer regionalna vlada Madeire in mestna hiša v Funchalu, ki imata več kot 10 let izkušenj na tem področju, in najbolj oddaljene francoske regije in čezmorska ozemlja, ki imajo dolgoletne izkušnje in znanje na področju nastajajočih vektorskih bolezni, zlasti virusa zika, da bi oblikovala strategijo za boj proti temu virusu;
G.

ker je Daiš, v katerem so tudi tujci in libijski teroristi, ki so se potem, ko so se borili v Iraku in Siriji, vrnili domov, izkoristil prazen politični prostor in pomanjkanje stabilne vlade; ker so ti povratniki v spremstvu džihadistov iz drugih držav novembra 2014 zasedli mesto Derna vzhodno od Bengazija in zaprisegli Daišu; ker te sile ali njihovi zavezniki od tedaj delujejo vzdolž praktično cele obale od Derne do Tripolija, vključno z Bajdo, Bengazijem, Adždabijo, Abugreinom in Misrato, in v celoti nadzirajo nad 200 km okoli Sirta, imajo pa tudi svojo učno bazo zahodno od Tripolija, blizu tunizijske meje; ker Daiš ob širjenju svojega ozemlja seje hud strah – z obglavljanji, streljanjem in bombardiranji ter je prevzel nadzor nad cestno povezavo in lahko prepreči povezave med vzhodom in zahodom;
51.

pozna povezave med cilji procesa evropskega semestra in načrtovanjem programov za evropske strukturne in investicijske sklade za obdobje 2014–2020, kakor je razvidno iz sporazumov o partnerstvu; zato meni, da bi lahko imeli instrumenti kohezijske politike po reformi za obdobje 2014–2020 zelo pomembno vlogo pri izvajanju ustreznih priporočil za posamezne države, s tem pa bi prispevali k uresničevanju strateških ciljev EU ter dejanskemu izvajanju sporazumov o partnerstvu; poudarja, da so programi in cilji v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov večletne in dolgoročne narave v primerjavi z letnim ciklom evropskega semestra, in da je treba uskladiti prednostne naloge Evropske unije, nacionalne potrebe ter regionalne in lokalne potrebe;
19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisijo, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladi in parlamentu Demokratične ljudske republike Koreje, vladi in parlamentu Republike Koreje, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, vladi in parlamentu Združenih držav Amerike, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Japonske, posebnemu poročevalcu OZN o položaju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji in generalnemu sekretarju OZN.
D.

ker je v oceni strategije za obdobje 2010–2015 in stališč deležnikov, ki je predstavljena v raziskovalnem poročilu Komisije z naslovom „Evaluation of the strengths and weaknesses of the strategy for equality between women and men 2010-2015“ (Ocena prednosti in pomanjkljivosti strategije za enakost žensk in moških 2010–2015), poudarjeno, da je treba še naprej krepiti strateški pristop, ki je bil sprejet leta 2010;