I.UVOD

Ta dokument je osmo mesečno poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, ki zajema najnovejše dogodke na področju dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ter sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen, ter krepitve naše obrambe in odpornosti proti navedenim grožnjam.

Evropo je v zadnjih tednih ponovno prizadel val terorističnih napadov. Manchester je bil 22. maja 2017 žrtev strahotnega terorističnega napada. V eksploziji bombe zunaj koncertne dvorane je bilo ubitih 22 oseb, med njimi precej najstnikov. Dvanajst dni zatem, 3. junija 2017, so London spet napadli teroristi, ki so na slepo zapeljali v pešce, ki so prečkali londonski most, nato pa morilski napad peš in z noži nadaljevali na bližnji tržnici Borough. Med podobnim napadom z dostavnim vozilom je bilo 18. junija zunaj mošeje poškodovanih in ubitih več nedolžnih vernikov. Zadnji napad je bil izveden 19. junija 2017, ko je terorist poskušal napasti policiste na Elizejskih poljanah v Parizu, vendar je bil ustreljen in je umrl. Belgijske varnostne sile so 20. junija 2017 na glavni železniški postaji v Bruslju ustrelile domnevnega samomorilca, ki mu bombe ni uspelo detonirati. Obseg in hitrost teh napadov ponovno kažeta na bistven pomen boja proti nasilnemu ekstremizmu in na izzive, s katerimi se soočajo države članice pri preprečevanju napadov ter radikalizacije, ki podžiga napade, in boju proti njej.

V tem poročilu so opisani ukrepi, sprejeti na ravni EU za preprečevanje in zatiranje radikalizacije, ob upoštevanju napredka pri odzivanju na izzive radikalizacije, eno leto po sprejetju sporočila Komisije iz junija 2016 o spodbujanju preprečevanja radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem . Poročilo vsebuje tudi najnovejše informacije o doseženem napredku v zvezi z izvajanjem drugih prednostnih dokumentov o varnosti, naslednji ukrepi pa bodo sprejeti za izboljšanje izmenjave informacij prek interoperabilnosti informacijskih sistemov in izvajanja akcijskega načrta za boj proti financiranju terorizma, namenjenega odkrivanju in preprečevanju financiranja terorizma.

Evropski svet je v sklepih z dne 22. in 23. junija 2017 ponovno poudaril in okrepil pripravljenost Unije, da sodeluje v boju proti širjenju radikalizacije prek spleta, usklajuje delo na področju preprečevanja in boja proti nasilnemu ekstremizmu in spopadanju z ideologijo, preprečuje financiranje terorizma, omogoča hitro in usmerjeno izmenjavo informacij med organi kazenskega pregona, vključno z zanesljivimi partnerji, ter da izboljša interoperabilnost med zbirkami podatkov. Taorminska izjava nedavnega vrha G7 o boju proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu je bila odločno sporočilo o mednarodni rešitvi za boj proti naraščajoči grožnji terorizma in poudarila potrebo po nadaljnjem usklajenem ukrepanju na svetovni ravni.

Poleg tega to poročilo tudi obravnava povečane kibernetske grožnje in določa kratkoročne ukrepe za njihovo odpravo, pri tem pa se opira na izkušnje, pridobljene iz odziva na napad WannaCry.

II. UKREPI EU ZA PODPIRANJE PREPREČEVANJA RADIKALIZACIJE

Čeprav nasilna radikalizacija ni nov pojav, nedavni teroristični napadi v EU kažejo zaskrbljujočo hitrost in obseg radikalizacije nekaterih državljanov EU. Osebe, ki novačijo teroriste, uporabljajo različne tehnike, s katerimi ciljajo na ranljive posameznike. Uporaba digitalnih orodij za komuniciranje organom držav članic zastavlja nove, posebne izzive. Boj proti radikalizaciji prek večplastnega odziva na ravni EU, tako na spletu kot zunaj spleta, ima zato ključno vlogo pri podpiranju držav članic v boju proti terorizmu.

Za preprečevanje radikalizacije na spletu je Komisija zadnji dve leti delala s ključnimi spletnimi platformami, tudi v okviru foruma EU za internet, da bi zagotovila prostovoljno odstranjevanje terorističnih spletnih vsebin. Na teh področjih je bil dosežen resničen napredek pri odpravljanju terorističnih vsebin na spletu in boju proti nezakonitemu sovražnemu govoru prek spleta, vendar je treba storiti še marsikaj. V sklepih Evropskega sveta z dne 22. in 23. junija 2017 je navedeno, da „Evropski svet, izhajajoč iz dela internetnega foruma EU, pričakuje, da bo ta sektor vzpostavil svoj forum ter razvil novo tehnologijo in orodja za izboljšanje samodejnega odkrivanja in odstranjevanja vsebine, ki ščuva k terorističnim dejanjem. To bi bilo treba po potrebi dopolniti z ustreznimi zakonodajnimi ukrepi na ravni EU“. Komisija je 27. junija 2017 organizirala srečanje visokih uradnikov spletnega foruma EU, da bi se s ključnimi ponudniki internetnih storitev dogovorila o nadaljnjih ukrepih za boj proti terorističnim vsebinam na spletu. Cilj je, da spletne platforme naredijo več, predvsem pospešijo avtomatizirano odkrivanje terorističnih vsebin, delijo s tem povezano tehnologijo in orodja z manjšimi podjetji ter v celoti uporabljajo „podatkovno zbirko zgoščenih vrednosti“, med drugim z zagotavljanjem dostopa Europolu do ključnih informacij, ter da vzpostavijo sistem poročanja o odstranjeni teroristični vsebini. Poleg tega Komisija zaradi dopolnjevanja dela, ki ga opravlja Europolova enota za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin, vse države članice poziva, naj vzpostavijo nacionalne enote za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin in razvijejo medsebojno mrežo za skupno sodelovanje s spletnimi platformami in Europolovo enoto za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin.

Kot se je pokazalo ob nedavnih napadih, so zaradi največje stopnje radikalizacije do zdaj potrebni nadaljnji ukrepi za podporo preprečevanju radikalizacije in boju proti njej na nacionalni in lokalni ravni. Komisija bo hitro oblikovala skupino strokovnjakov na visoki ravni za vprašanja radikalizacije, da bo olajšala nadaljnji razvoj politik EU na tem področju. Skupina bo imela nalogo spodbujati nadaljnje delo na prednostnih področjih, kot so radikalizacija v zaporih, teroristična propaganda na spletu in vračanje tujih terorističnih borcev. Cilj dela skupine je krepitev mreže za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN), ki je bila prednostna naloga Komisije pri podpiranju držav članic na tem področju, ob sodelovanju z lokalnimi delavci na ravni skupnosti. Nedavno, 19. junija 2017, je mreža predstavila priročnik „Odzivi na povratnike“ za pomoč državam članicam pri reševanju izzivov, ki jih predstavlja vračanje tujih terorističnih bojevnikov. Ta priročnik vsebuje pregled pristopov strokovnjakov k obravnavanju različnih scenarijev za osebe, ki se vračajo s konfliktnih območij. Mreža bo v prihodnjih mesecih organizirala niz delavnic za nacionalne organe, namenjene nadaljnji obdelavi teh postopkov in spodbujanju ukrepov v državah članicah.

Zapletenost izzivov radikalizacije zahteva večplasten odziv, vključno z dolgoročnimi ukrepi, kot je določeno v sporočilu iz junija 2016 o preprečevanju radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem. Komisija je v zadnjem letu izvedla večino ključnih ukrepov na drugih področjih v zvezi s preprečevanjem in bojem proti radikalizaciji. V podporo državam članicam pri reševanju problema radikalizacije v zaporih je bila v okviru mreže za ozaveščanje o radikalizaciji ustanovljena skupina o zaporih in pogojnem odpustu za zagotavljanje navodil neposrednim izvajalcem, kot so zaporniško osebje ter osebje, odgovorno za pogojno kaznovane osebe, psihologi in verski predstavniki. Izobraževanje ima ključno vlogo pri preprečevanju radikalizacije in Komisija je sprejela vrsto ukrepov za izvajanje pariške deklaracije o spodbujanju državljanstva ter skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem. Program Erasmus+ je v zvezi s tem osrednjega pomena. Glede na povezanost marginalizacije, ranljivosti in radikalizacije je evropski steber socialnih pravic, sprejet 26. aprila 2017, pomemben element pri obravnavi nekaterih temeljnih vzrokov radikalizacije in nasilnega ekstremizma. Da bi okrepila kohezijo evropskih družb, Komisija tudi izvaja akcijski načrt za vključevanje državljanov iz tretjih držav z vrsto ukrepov za pomoč državam članicam in drugim akterjem pri njihovih skupnih prizadevanjih.

EU na zunanjem področju sodeluje v mednarodnih forumih – zlasti pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in institucijah, ki izhajajo iz globalnega foruma za boj proti terorizmu – za podporo preprečevanju in boju proti radikalizaciji v partnerskih državah Zahodnega Balkana, Bližnjega vzhoda in severne Afrike, vključno z usposabljanjem ustreznih strokovnjakov in finančno podporo za lokalne pobude, ki sodelujejo v prizadevanjih za preprečevanje. Leta 2018 se bo začela nova pobuda Erasmus+ Virtualna izmenjava mladih (Virtual Youth Exchange) za večjo medkulturno ozaveščenost in razumevanje med mladimi v EU in zunaj nje. Mreža za ozaveščanje o radikalizaciji je prav tako napotila strokovnjake za podporo preventivnim ukrepom v Turčiji, na Zahodnem Balkanu in v Tuniziji.

III. UKREPI EU, KI OBRAVNAVAJO KIBERNETSKE GROŽNJE IN KIBERNETSKO KRIMINALITETO

Napad WannaCry maja 2017, pri katerem je bilo uporabljeno izsiljevalsko programje, je bil budnica, ki je osvetlila vrzeli v sedanjem okviru kibernetske varnosti, zlasti glede pripravljenosti in sodelovanja. Kot je bilo objavljeno že pred napadom v vmesnem pregledu enotnega digitalnega trga, Komisija pospešuje svoje delo na področju kibernetske varnosti, vključno s pregledom strategije za kibernetsko varnost iz leta 2013. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje ocenjujeta doseženi napredek pri izvajanju sedanje strategije. Cilj je opredeliti vrzeli, ki bodo obravnavane v okviru pregleda te strategije septembra 2017.

Vzporedno s tem in z odzivanjem na izkušnje, pridobljene v odziv na napad WannaCry, bi bilo zdaj treba sprejeti več kratkoročnih ukrepov za okrepitev našega odziva na povečane kibernetske grožnje. To vključuje potrebo po hitrem napredovanju pri krepitvi naše odpornosti, zlasti v zvezi z vprašanji operativnega sodelovanja.

Napad WannaCry je bil prvi incident, ki je spodbudil sodelovanje v mreži nacionalnih skupin za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti (skupina CSIRT), ustanovljeni v okviru direktive o varnosti omrežij in informacij (NIS). Incident je pokazal, da sistem še ni bil popolnoma operativen. Jasno je pokazal, da je treba pospešiti tekoče delo za izboljšanje obstoječih orodij informacijske tehnologije in uporabiti dodatne zmogljivosti za omogočanje nadaljnjega sodelovanja med nacionalnimi skupinami CSIRT. Za okrepitev teh skupin bo Komisija 14 državam članicam zagotovila sredstva v znesku 10,8 milijonov EUR v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, z dveletnimi projekti, ki se začnejo do septembra 2017. Trenutno je odprt še en razpis za zbiranje predlogov in vse ostale države članice so pozvane k predložitvi vlog za financiranje.

Odziv organov kazenskega pregona na ta napad je vodil Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti pri Europolu (EC3). Za okrepitev centra in njegovih storitev ga je treba opremiti z dodatnim strokovnim znanjem na področju IT. V ta namen bi moral upravni odbor Europola do septembra 2017 izboljšati možnosti za zaposlovanje specialistov na področju informacijske tehnologije v skladu z Europolovimi notranjimi pravili. To delo pri Europolu bo v letu 2018 nadalje podpiralo dodatno osebje.