SL ECB-PUBLIC  
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 19. septembra 2012  
o krepitvi stabilnosti bank 
(CON/2012/71) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je dne 11. septe mbra 2012 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o ukrepih Re publike Slovenije za krepitev stabilnosti bank (v 
nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter tretje in šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju 
nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov pravnih predpisov1, saj se predlog 
zakona nanaša na Banko Slove nije in vsebuje pravila, ki se nanašajo na finan čne institucije, kolikor 
pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 
Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB. 
 1.  Namen predloga zakona 
1.1 Predlog zakona ureja Družbo za upravljanje terjat ev bank (DUTB), Sklad za stabilnost bank (SSB) 
in ukrepe za krepitev stabilnosti bank v Slove niji. Glavni namen DUTB in SSB je krepitev 
stabilnosti bank zaradi ohranitve stabilnosti finan čnega sistema v celoti. Cilji ustanovitve DUTB in 
SSB so: (a) minimiziranje stroškov ukrepov po predlogu zakona, (b) povrnitev sredstev 
davkoplačevalcev, (c) pospeševanje kreditiranja nefinan čnega sektorja, (d) privatizacija bank in 
(e) ugotavljanje odgovornosti za nastanek slabih terjatev bank.  
1.2  DUTB je delniška družba v popolni lasti držav e. Za izvajanje stabilizacijskih ukrepov po predlogu 
zakona DUTB ustanovi in upravlja SSB. SSB nima lastne pravne osebnos ti, zato DUTB izvaja 
naloge v njegovem imenu. V okviru ukrepov po predlogu zakona lahko DUTB v imenu SSB 
pridobi ali z drugimi sredstvi krije tveganja, zlas ti terjatve, vrednostne papirje, izvedene finan čne 
instrumente, pravice in obveznosti iz odobrenih kr editov ali garancij in deležev, v vsakem primeru 
skupaj s pripadajo čim zavarovanjem, ki jih je finan čna institucija pridobila pred 
1. septembrom 2012. Terjatve se prenesejo na SSB po ceni, ki odraža realno dolgoro čno 
ekonomsko vrednost. DUTB in SSB se ustanovita  za obdobje do 31. decembra 2017. Po tem se 
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42. 
ECB-PUBLIC 
2 njuno premoženje ter pravice in obveznosti pr enesejo na Slovensko odš kodninsko družbo oziroma 
njenega pravnega naslednika, Slovenski državni holding.   
1.3 Ukrepi za krepitev stabilnosti bank, dolo čeni v predlogu zakona, so: (a) poroštva v skupnem 
obsegu najve č 4 milijarde EUR, ki jih država lahko izda za prevzete obveznosti DUTB in SSB ali 
za obveznosti namenskih družb, ki so prevzele tvegan ja bank, ki so jih ustanovile banke; in (b) kot 
subsidiarni ukrep, dokapitalizacija bank tako, da SSB  pridobi delnice in prevzema druge sestavine 
lastnih sredstev. O uporabi ukrepov odlo či medresorska komisija na predlog DUTB, pri čemer 
upošteva pomen zadevne banke za finan čno stabilnost, nujnost ukrepa in u činkovito porabo 
sredstev SSB. Banke, ki so deležne ukrepov, morajo zagotoviti trdno in preudarno poslovno 
politiko in pripraviti poslovno strate gijo, ki jo oceni zgoraj omenjena medresorska komisija. DUTB 
lahko za te banke dolo či omejitve glede prejemkov in bonitet vodilnih delavcev ter glede izpla čila 
dividend in drugih pravic delni čarjev v teh bankah. 
  
2. Dolžnost posvetovanja z ECB 
Predlog zakona je predviden za obravnavo na seji vlade dne 20. septembra 2012. Ministrstvo je 
ECB zaprosilo, da izda mnenje, kakor hitro je to mogo če, kar dejansko pomeni, da je bil ECB dan 
zelo kratek rok šestih delovnih dni. ECB bi opozorila ministrstvo na pravilen na čin posvetovanja, 
zlasti na zahtevo, da se ECB omogo či dovolj časa za pripravo mnenja2. 
 
3. Posvetovanje o podzakonskih aktih 
Po razumevanju ECB predstavlja predloga za kona le osnovo za delovanje DUTB in SSB ter za 
izvedbo ukrepov za krepitev stabilnosti ba nk v Sloveniji. Podrobna pravila bodo dolo čena v 
podzakonskih aktih, ki jih bo sprejela vlada.  Ti podzakonski akti so nadvse pomembni za 
Eurosistem, na primer kar zadeva ceno, po kate ri se premoženje prenese na SSB, ter naložbeno 
strategijo in politiko SSB. Ob pr imernem upoštevanju svojih podro čij pristojnosti ECB vabi 
slovenske organe, da se o vseh  takih podzakonskih predpisih z nj o pravilno posvetujejo. Slovenski 
organi bi morali zagotoviti, da bodo njihove  zahteve za izdajo mnenja ECB pravo časne in skladne z 
rokom, ki ga predlog zakona dolo ča za sprejetje vladnih podzakonskih aktov (en mesec po 
uveljavitvi predloga zakona). 
 4. Vloga Banke Slovenije  
4.1 Banka Slovenije je v dejavnosti, dolo čene v predlogu zakona, vklju čena v omejenem obsegu: 
(a) ima posvetovalno vlogo pri spre jemanju statuta DUTB in pri dolo čanju omejitev za banke, ki so 
deležne ukrepov po predlogu zakona, (b) ima pravico predlagati enega od štirih neizvršnih članov 
upravnega odbora DUTB, (c) DUTB se lahko obrne  nanjo za namen opravljanja dejavnosti, glede 
                                                 
2 Glej Priro čnik za posvetovanje nacionalnih organov z Evropsko ce ntralno banko glede osnutkov pravnih predpisov.  Vsa 
mnenja ECB in priro čnik so dostopni na spletni strani ECB na  naslovu www.ecb.europa.e u. V okviru nedavnih 
posvetovanj Slovenije je bil priro čnik že omenjen v mnenjih CON/2012/57 in CON/2012/48.  
ECB-PUBLIC 
3 pristojnosti v okviru zakona, ki ureja ban čništvo, in (d) njen predstavnik je eden od sedmih članov 
medresorske komisije, ki odlo ča o ukrepih po predlogu zakona.  
4.2 Banka Slovenije bi morala biti kot ban čni nadzornik aktivneje vklju čena v dejavnosti DUTB, zlasti 
v postopke, v katerih se dolo čijo banke, ki bodo deležne ukrepov po predlogu zakona, in v 
postopke, v katerih se dolo či premoženje, ki se prenese na SSB , in njegova vrednost. V predlogu 
zakona bi bilo lahko pojasnjeno, kako se ukrepi po predlogu zakona umeš čajo v sistem nadzornih 
ukrepov, ki jih sprejme Banka Slovenije v okvi ru svoje nadzorne funkcije po Zakonu o ban čništvu. 
ECB bi zato predlagala, da se izrecno opredeli primerna vloga Banke Sl ovenije, bodisi v predlogu 
zakona bodisi v drugem ustreznem predpisu3. 
 5. Dokapitalizacija bank s strani SSB in primerno st obveznic, ki jih izda DUTB, za zavarovanje 
v operacijah Eurosistema  
5.1 V skladu z 20. členom predloga zakona lahko SSB sodeluje  pri dokapitalizaciji bank, zlasti lahko 
pridobi delnice in prevzema druge sestavine lastni h virov sredstev. O prevzemu in prodaji deležev 
odloča Ministrstvo za finance.  
5.2 Kot ECB dosledno izraža v svojih mnenjih
4, daje v splošnem prednost izdajam delnic za denarne 
vložke, in sicer zaradi razlogov finan čne stabilnosti. Dokapitalizac ijo je v tem primeru mogo če 
izvesti s stvarnim vložkom samo, če gre za pove čanje osnovnega kapitala banke na podlagi 
dodatnega ukrepa Banke Slovenije5. Z vidika finan čne stabilnosti takšno nalaganje obveznic, ki jih 
izda DUTB, ki je v lasti države, v banke sicer ni zaželeno, saj krepi povezanost med državo in bančnim sektorjem.  
5.3 V skladu z 10. členom predloga zakona lahko DUTB za financ iranje odkupov slabih terjatev bank 
izda obveznice ali druge finan čne instrumente s poroštvom države. Take obveznice ali drugi 
finančni instrumenti se lahko vpla čajo s prenosom terjatev bank na SSB, v skladu s predlogom 
zakona pa morajo njihove zna čilnosti zadostovati pogojem E CB za financiranje finan čnih institucij. 
5.4 S predlogom zakona se ne izklju čuje v celoti možnost, da se obveznice in finan čni instrumenti, ki 
jih izda DUTB, uporabijo za namen rekapitalizacije  bank. Kot je navedeno v prejšnjih mnenjih 
ECB
6, bi se v primeru, ko bi se rekapitalizacija kreditne institucije z namenom povrnitve 
solventnosti opravila z neposredno naložbo dolžniških instrumentov, ki jih izda država, kasneje pa 
bi se te obveznice ali finan čni instrumenti uporabili kot zavarovanje v centralnoban čnih 
likvidnostnih operacijah, pojavilo vprašanje denarnega financiranja, če za takšne državne dolžniške 
instrumente ne bi bilo alternativnih, na trgu temelje čih virov financiranja. Enako vprašanje bi se 
                                                 
3 To stališ če je bilo že podano v odstavku 4 Mnenja CON/2012/57.  
4  Glej odstavek 2.2 v Mnenju CON/2012/23 in v okviru posveto vanj Slovenije odstavek  4.1.2 v Mnenju CON/2012/48 in 
odstavek 7 v Mnenju CON/2012/57. 
5  Glej to čko 2 v osmem odstavku 43. člena Zakona o ban čništvu. 
6  Glej npr. Mnenje CON/2012/64. 
ECB-PUBLIC 
4 pojavilo tudi, če bi se obveznice in finan čni instrumenti, ki jih izda DUTB7, uporabili za 
rekapitalizacijo bank.  
5.5 V zvezi z dolo čbo predloga zakona, da morajo finan čni instrumenti, ki jih izda DUTB, imeti  
značilnosti, da zadostijo pogojem ECB za financiranje finan čnih institucij8, ECB razume, da je 
DUTB zavezan, da oblikuje instrumente, ki jih  izdaja, tako, da bodo izpolnjevali zahteve za 
primerno zavarovanje za operacije denarne politike Eurosistema9. ECB poudarja, da je izklju čna 
pravica Eurosistema, da odlo či, na podlagi informacij, ki so zanj relevantne, ali zavarovanje 
izpolnjuje merila, ki so dolo čena v okviru Eurosistema za zavarovanje. 
 6. Fiskalne posledice predloga zakona 6.1 Predlog zakona predvideva razli čne vire financiranja, vklju čno z izdajo obveznic, depoziti države 
pri bankah in zadolževanjem države
10. V skladu z 12. členom predloga zakona se država za 
financiranje SSB lahko dodat no zadolži ne glede na dolo čbe zakona, ki ureja javne finance. Vendar 
pa v predlogu zakona ni dolo čeno, pod katerimi pogoji in v kakšnem obsegu se država lahko 
dodatno zadolži. Predlog zakona bi posledi čno lahko pomenil znatne fiskalne stroške, čeprav je 
eden od ciljev predloga zakona »minimiziran je stroškov ukrepov« in »povrnitev sredstev 
davkoplačevalcev«11. 
6.2 S tem v zvezi bi bilo treba tudi dolo čiti, kako se bodo vrednotile te rjatve, prenesene na SSB12, in ali 
se bodo uporabili kakšni diskontni faktorji, saj bo to dolo čilo potrebno financiranje in morebitne 
fiskalne stroške.  
6.3 Poleg tega bi se za omejitev morebitnih fiskalnih posledic predloga zakona lahko dolo čile omejitve 
za sodelovanje SSB pri dokapitalizaciji bank13. Medtem ko je omejitev dolo čena za državna 
poroštva14, vključenost v dokapitalizacijo bank ni omejena.  
 7.  Upravljanje DUTB in njene pristojnosti 7.1 V skladu s 7. členom predloga zakona je upravni odbor DUT B sestavljen iz sedmih direktorjev, ki 
jih imenuje vlada. Priporo ča se, da se v upravni odbor imenuj e nekaj neodvisnih direktorjev, s 
čimer bi se DUTB omogo čilo, da se lažje upre morebitnim pritiskom posojilojemalcev in bodo čih 
kupcev premoženja, ki bi zahtevali ugodnejšo obravnavo. Čeprav je imenovanje neodvisnih 
                                                 
7  Po predlogu zakona je DUTB delniška družba v polni lasti države. Naloge in pristojnosti skupš čine DUTB izvršuje Vlada 
Republike Slovenije. Za vse obveznosti DUTB, ki izvirajo iz opravljanja dejavnosti na podlagi predloga zakona, 
odgovarja Republika Slovenija. DUTB je predmet pravnega in tehni čnega nadzora Ministrstva za finance. Statut DUTB 
sprejme in spreminja Ministrstvo za fi nance v posvetovanju z Banko Slovenije.  
8  Glej drugi odstavek 10. člena predloga zakona.  
9  Glej Prilogo I k Smernici ECB/2011/ 14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike 
Eurosistema (UL L 331, 14.12.2011, str. 1). 
10  Glej tretji odstavek 8. člena, prvi odstavek 10. člena in prvi odstavek 12. člena predloga zakona. 
11  Glej drugi odstavek 2. člena predloga zakona. 
12  Glej osmi odstavek 9. člena predloga zakona. 
13  Glej 20. člen predloga zakona. 
14  Glej peti odstavek 19. člena predloga zakona. 
ECB-PUBLIC 
5 direktorjev na podlagi zgoraj navedene dolo čbe predloga zakona morda mogo če, pa to ni izrecno 
predvideno.  
7.2 Prvi odstavek 18. člena predloga zakona dolo ča, da medresorska komisija odlo ča o uporabi 
ukrepov iz predloga zakona. Predl og zakona bi lahko izrecneje dolo čil, katere vrste odlo čitev bo 
sprejemala medresorska komisija in katere odlo čitve bodo delegirane upravnemu odboru DUTB v 
okviru njegovih rednih poslov.  
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 19. septembra 2012 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI