Izboljšanje zakonitih poti v Evropo: nepogrešljiv del uravnotežene in celovite migracijske politike Prispevek Evropske komisije k srečanju voditeljev v Salzburgu 19. in 20. septembra 2018

„Spodbujati želim novo evropsko politiko o zakonitih migracijah. S takšno politiko bi lažje obvladali pomanjkanje specifičnih kompetenc in privabili nadarjene kadre, da bi bili tako bolje opremljeni za reševanje demografske problematike v Evropski uniji. Želim si, da bi postala Evropa vsaj tako privlačna kot najbolj priljubljene destinacije migrantov – Avstralija, Kanada in Združene države Amerike. Za začetek nameravam pregledati zakonodajo o tako imenovani modri karti in nezadovoljivo raven njenega izvajanja.

Verjamem tudi, da moramo bolj odločno obravnavati nezakonite migracije, in sicer zlasti prek boljšega sodelovanja s tretjimi državami, med drugim tudi v zvezi s ponovnim sprejemom.

Politične usmeritve naslednje Evropske komisije, Jean-Claude Juncker, kandidat za funkcijo predsednika Evropske komisije, 22. oktober 2014

1.Uvod

Globalne migracije in mobilnost so in bodo še naprej temeljne značilnosti 21. stoletja. V zvezi s tem se je EU zavezala, da bo nadaljevala izvajanje vseh potrebnih ukrepov za doseganje pravične in uravnotežene migracijske politike EU, ki bo temeljila na skupnih vrednotah ter celovito upravljala tokove nedovoljenih in dovoljenih migracij. Evropski svet je v svojih sklepih iz junija 2018 ponovno potrdil, da je predpogoj za delujočo migracijsko politiko EU celovit pristop, ki združuje notranje in zunanje delovanje za zagotovitev učinkovitejšega nadzora zunanjih meja EU, stroge politike vračanja ter dobro vodene politike zakonitih migracij in azilne politike.

Skupna prizadevanja za preprečevanje tokov nedovoljenih migracij so privedla do konkretnega napredka. Ista politična odločnost je potrebna tudi pri razvoju zakonitih poti v Evropo, zaradi česar je treba okrepiti prizadevanja. Nadzorovane zakonite migracije iz humanitarnih razlogov ali na podlagi potreb trga dela so in bi morale ostati nepogrešljiv del uravnotežene in celovite migracijske politike, kot je določeno tudi v evropski agendi o migracijah. To vključuje vzpostavitev učinkovitejše politike zakonitih migracij, ki bo sposobna upoštevati potrebe evropskega gospodarstva. Zajema tudi okrepitev našega sodelovanja s tretjimi državami, vključno z nenehno potrebo po ponujanju varnih in nadzorovanih poti prek preselitve. Ne nazadnje, popolna vzpostavitev zakonitih poti pomeni zagotavljanje učinkovitih politik vključevanja za tiste državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU.

Ena od ključnih točk v gospodarstvu EU, ki se postopno izboljšuje, mora biti polna aktivacija, usposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile EU. Vendar mora EU, da bi ostala konkurenčna v svetovnem gospodarstvu, tudi privabiti kvalificirane in nadarjene ljudi z vsega sveta, ob tem pa v celoti spoštovati nacionalne pristojnosti držav članic pri odločanju o tem, koliko delovnih migrantov iz tretjih držav bodo sprejele na svoja ozemlja.

Zato moramo okrepiti delo v zvezi z zakonitimi potmi. Sprejeti moramo bistvene ukrepe, kot je reforma modre karte EU, ki jo je predlagala Komisija in s katero bi se izboljšala sposobnost EU, da pritegne in obdrži visoko usposobljene državljane tretjih držav, s čimer bi se ta usmerjena migracija spremenila v priložnost in korist za gospodarstvo in družbo. Zakonite poti morajo postati privlačen del našega partnerskega odnosa s tretjimi državami. Tega nepogrešljivega dela celovitega pristopa ne smemo zanemariti.

2.Zakonite poti: KLJUČNI ELEMENTI ZA BOLJE UPRAVLJANE MIGRACIJE

EU je od leta 2003 razvila najrazličnejše instrumente za vzpostavitev skupnega okvira za upravljanje zakonitih migracij, države članice pa ostajajo pristojne, da določijo število delovnih migrantov, ki jih bodo sprejele iz tretjih držav. Ta okvir zagotavlja več priložnosti državljanom tretjih držav, ki želijo izkoristiti zakonite migracije v Evropo, in sicer kot delavci, vključno z visoko usposobljenimi delavci, študenti ali raziskovalci, pa tudi prek združitve družine. V zadnjih dveh letih se je v okviru preverjanja ustreznosti izvedlo splošno vrednotenje zakonodaje Unije o zakonitih migracijah, Komisija pa bo rezultate tega vrednotenja objavila pozneje. To sporočilo zato ne obravnava vseh zakonitih poti, ampak se osredotoča na preselitev iz humanitarnih razlogov in poti za delovno migracijo.

2.1 Delovna migracija in modra karta

Dobro upravljana delovna migracija ne bi le pripomogla k zmanjšanju spodbud za uporabo nezakonitih poti, temveč bo hkrati omogočila EU, da privabi pravo strukturo talentov in spretnosti ter uskladi sprejeme s potrebami na trgu dela, s čimer bo prispevala k splošni blaginji EU.

Politiko delovne migracije in strategije vključevanja v Evropi je treba zasnovati in oblikovati v popolni sinergiji z obstoječimi razmerami na trgu dela ter s socialnimi politikami in institucijami. Ker se svet dela spreminja, je bistvenega pomena oblikovati politike, ki se odzivajo na potrebe trga dela in omogočajo skupen pristop med vladnimi službami v EU.

S predlogom Komisije za ustanovitev Evropskega organa za delo lahko EU naredi korak naprej v izboljšanju sodelovanja in usklajevanja med nacionalnimi organi trga dela za lažje upravljanje bolj povezanega evropskega trga dela. Zadevni organ bo zlasti pokrival več obstoječih orodij in struktur, povezanih s čezmejno mobilnostjo, kot so EURES (Evropski portal za zaposlitveno mobilnost), koordinacija evropskih sistemov socialne varnosti in evropska kartica zdravstvenega zavarovanja. Njegove dejavnosti bodo zajemale državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji, kot so imetniki modre karte EU, osebe, premeščene znotraj podjetja, ali rezidenti za daljši čas in njihove družine. Izvajal bo tudi analize trga dela na podlagi razpoložljivega strokovnega znanja o trendih zaposlovanja in napovedovanju spretnosti. Tako se bodo pridobile informacije o sektorjih in poklicih, pri katerih obstajajo pomanjkljivosti na trgu dela v Evropi.

Izboljšanje zakonitih poti v Evropo je danes glede na nedavne in prihodnje trende še bolj utemeljeno in nujno.

V zadnjih letih je imela Evropa zaradi prizadevanj na vseh ravneh korist od stabilne rasti in izrazitega ustvarjanja novih delovnih mest. Brezposelnost v EU je najnižja v tem desetletju, število zaposlenih pa še nikoli ni bilo tako veliko. To sicer še vedno ne velja za vso Evropo, vendar v več državah članicah narašča število prostih delovnih mest in pojavlja se strukturno pomanjkanje strokovnega znanja v nekaterih gospodarskih sektorjih, kot je informacijska in komunikacijska tehnologija ali zdravje, pa tudi v določenih poklicih. Delež delodajalcev, ki poročajo o težavah pri zapolnitvi delovnih mest, se povečuje ter v povprečju presega 40 % in je celo večji od 50 % v Nemčiji, na Poljskem, Slovaškem in Madžarskem. Poklici, pri katerih je pomanjkanje najobičajnejše, vključujejo strokovne poklice, inženirje, tehnike in strokovnjake za IT, pa tudi poklice, ki zahtevajo manj formalnega znanja, kot so trgovski zastopniki in vozniki.

Ti trendi bodo imeli v prihodnosti vse večji vpliv, saj se EU srečuje s postopnim upadom delovno sposobnega prebivalstva (15–64 let). To naj bi se okrepilo: zaradi demografskega staranja, tudi ob upoštevanju nedavnih migracijskih trendov, bo predvidoma v naslednjih dveh desetletjih delovno sposobno prebivalstvo upadlo za približno 22 milijonov (zmanjšanje za 7 %). Tudi če bi večja udeležba žensk in starejših delavcev na trgu dela verjetno delno nadomestila ta trend, napovedi glede splošne delovne sile kažejo enako: v bližnji prihodnosti (v obdobju 2015–2035) naj bi po ocenah delovna sila v EU upadla za 18,3 milijona (zmanjšanje za 7,4 %).