SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 12.12.2011 
SEC(2011) 1551 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k predlogu 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi 
Direktive 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ponovni uporabi informacij 
javnega sektorja  
{COM(2011) 877 kon č.} 
{SEC(2011) 1552 kon č.}  
 
SL 1   SL 1. PODROČJE UPORABE IN OZADJE  
1.1. Področje uporabe 
Ta ocena u činka obravnava vprašanje, ali je treb a glede na razvoj trga za ponovno uporabo 
informacij javnega sektorja spremeniti dolo čbe Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi 
informacij javnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: direktiva o informacijah javnega sektorja), ki dolo ča osnovne pogoje za ponovno uporabo informacij javnega sektorja v EU. 
Komisija je upoštevala spremembe na trgih za ponovno uporabo, vklju čno s spremembami, ki 
so bile uvedene z Direktivo, ter oc enila, ali so ostale še kakšne ovi re ter za kakšne ovire gre in 
kakšen je najboljši na čin za njihovo odpravo, če še obstajajo.  
1.2. Ozadje 
Direktiva o informacijah javnega sektorja je bila sprejeta 17. novembra 2003. Namen 
pravnega okvira, ki je bil vzpostavljen z Di rektivo, je izkoristiti gospodarski potencial 
podatkov v državni lasti, da se omogo či njihova komercialna in nekomercialna ponovna 
uporaba ter tako spodbudijo inovacije. 
 
Direktiva o informacijah javnega sektorja je sestavni del evropske digitalne agende in 
strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vklju čujočo rast1. Pregled Direktive je 
ključni ukrep v okviru digitalne agende (1c) . Gospodarski pomen odprtih podatkovnih virov, 
vključno z državnimi podatki, je zdaj splošno priznan. Glede na poro čilo iz revije The 
Economist  iz leta 2010 so podatk i na primer postali „ neobdelan gospodarski vnos, ki je skoraj 
enakovreden kapitalu in delu “2, medtem ko je v kon čnem poro čilu Digital Britain  priznano, 
da so podatki „ valuta inovacij […], življenjsk o pomembni za gospodarstvo znanja3. Vendar 
odprti javni podatki poleg tega, da krepijo inovativnost in ustvarjalnost, ki spodbujata 
gospodarsko rast, prispevajo tudi  k preglednosti, odgovornosti in ve čji učinkovitost vlad. 
V nedavni študiji je cel otna vrednost trga informacij ja vnega sektorja v letu 2008 v EU 
ocenjena na 28 milijard EUR4, celoten dobi ček zaradi nadaljnjega odprtja informacij javnega 
sektorja z zagotavljanjem lažjega dostopa pa za EU-27 znaša 40 milijard EUR na leto. Celoten neposreden in posreden dobi ček zaradi uporabe informacij javnega sektorja bi za 
celotno gospodarstvo EU-27 znašal 140 milijard EUR na leto
5, kar jasno kaže, da ve čja 
ponovna uporaba informacij javnega sektorja zagotav lja znatne gospodarske koristi. Izziv je 
za trg zagotoviti optimalen pravni okvir za pospeševanje in spodbujanje dejanske komercialne in nekomercialne ponovne uporabe javnih podatkov.  
Člen 13 Direktive dolo ča, da se pregled uporabe Direkt ive izvede pred 1. julijem 2008. 
Pregled je izvedla Komisija in v zvezi z njim objavila Sporo čilo COM(2009) 212
6. S 
pregledom je bilo ugotovljeno, da kljub doseženemu napredku še vedno obstaja ve č ovir, in 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm . 
2 http://www.economist .com/node/15557443 . 
3 http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/+/in teractive.bis.gov.uk/digitalbritain/report/ . 
4 Pregled nedavno iz vedenih študij o ponovni upor abi informacij javnega sekt orja in povezanem razvoju 
trga, G. Vickery, avgust 2011. 
5 Pregled nedavno iz vedenih študij o ponovni upor abi informacij javnega sekt orja in povezanem razvoju 
trga, G. Vickery, julij 2011, objava je v pripravi. 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=COM:2009:0212:FIN:SL:PDF. 
 
SL 2   SL sicer si organi javnega sekt orja še vedno prizadevajo za čim večje povračilo stroškov, pri 
čemer ne upoštevajo čim večjih koristi za celotno gospodarstvo, med javnim in zasebnim 
sektorjem se izvajajo prakse nelojalne konkure nce, organi javnega se ktorja pa se zaradi 
svojega na čina razmišljanja ne zavedajo gospodarskega  potenciala. Komisija je ugotovila, da 
je treba naslednji pregled izves ti do leta 2012, ko bo na voljo ve č dokazov o u činku, vplivih in 
uporabi Direktive. 
Od 9. septembra 2010 do 30. novembra 2010 je  potekalo obsežno javno posvetovanje o 
pregledu Direktive, na katerega so se s 598 odgovori odzvale vse zainteresirane strani, 
vključno z vladami, imetniki vsebin javnega  sektorja (tudi iz trenutno izklju čenih sektorjev), 
komercialnimi in nekomercialnimi ponovnimi  uporabniki, strokovnjaki, akademiki in 
državljani. 
Odzivi na posvetovanje dokazujejo, da so kljub temu, da je bil na podro čju kulture ponovne 
uporabe v primerjavi s prejšnjim pregledom v številnih državah članicah dosežen napredek, še 
vedno potrebna nadaljnja prizadevanja za čim večje izkoriščanje potenciala ponovne uporabe 
informacij javnega sektorja. Zlasti organi javne ga sektorja in ponovni u porabniki so pozvali k 
pojasnitvi in navodilom v zvezi z na čeli zaračunavanja in izdajanja dovoljenj ter formati 
podatkov. Poleg tega je ve č ponovnih uporabnikov kot imetnikov informacij javnega sektorja 
podprlo spremembo Direktive, da bi se lahko vse dostopne informacije ponovno uporabile, 
sprejeli dodatni ukrepi za odprtje javnih podatkovni h virov in uvedli prakti čni ukrepi za lažjo 
ponovno uporabo (vklju čno s seznami razpoložljivih dokumentov, poenostavljenimi pogoji za 
izdajanje dovoljenj ali njihovo odpravo in zara čunavanjem mejnih stroškov). 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
Za podjetje, ki želi razviti sple tni tržni proizvod, ki temelji na javnih podatkih v vseh državah 
članicah EU, so opredeljeni naslednji problemi.  
2.1. Nezadostna jasnost in preglednost 
• Ponovna uporaba je še vedno ovirana zaradi pomanjkanja informacij o tem, kateri 
podatki so dejansko na voljo, in omejevalnih ali nejasnih pogojev ponovne uporabe, vključno z oblikovanjem cen informacij. 
• Na vprašanje, ali skl op podatkov spada na podro čje ponovne uporabe, ni mogo če 
dovolj zanesljivo odgovoriti, pri čemer se nekateri organi  javnega sektorja pri 
omejevanju ponovne uporabe pretirano zan ašajo na koncept „javne naloge“. 
• Za mala in srednje velika podjetja je postopek pridobitve dovoljenja za ponovno 
uporabo informacij javnega sektorja verjetno preve č zapleten in opustijo svoj 
proizvod zaradi pomanjkanja sredstev  za izvedbo postopka do zadnje faze. 
2.2. Nedostopnost virov 
• Področje uporabe Direktiv e trenutno izklju čuje podatke, ki jih zb erejo ali pripravijo 
javne radiotelevizije, izobraževalne in raziskovalne ustanove ter kulturne ustanove. Za nekatere od teh podatkov, zlasti javno dostopno kulturno gr adivo, velja ponovna 
uporaba, vendar pogoji zanjo niso zakonsko urej eni, zato je treba za utemeljitev 
izvzetja opraviti novo ana lizo stroškov in koristi. 
 
SL 3   SL 2.3. Zaračunavanje prevelikih stroškov in neenaki konkuren čni pogoji 
• Ponovni uporabniki se pritožujejo zaradi  cen, ki dejansko ovirajo ponovno uporabo, 
zlasti kar zadeva mala in srednje velika podjetja. 
• Organi javnega sektorja pogosto nepravilno razporejajo stroške med svojimi postopki 
z neprečiščenimi in pre čiščenimi informacijami ter ne morejo zagotoviti, da so cene, 
ki jih podjetjem, ki pr oizvajajo proizvode s pre čiščenimi informacijami, 
zaračunavajo za svoje nepre čiščene informacije, v skladu z interno zara čunanimi 
cenami. 
• Nekateri organi javnega sektorja zdru žijo izvajanje svojih javnih nalog s 
komercialnimi dejavnostmi za ustvarjanje pr ihodkov, kar samo po se bi z direktivo o 
informacijah javnega sektorja ni prepoveda no. Nekateri organi javnega sektorja pri 
konkuriranju zasebnemu sektorju na trgih proizvodov in storitev, ki temeljijo na 
informacijah javnega sektorja, ki jih ti orga ni pripravljajo in/ali zbirajo, uvedejo 
protikonkuren čne pogoje za oblikovanje cen in izdajanje dovoljenj. 
2.4. Nedosleden pristop v državah članicah 
• Izvajanje in uporaba Direktiv e ter napredek na podro čju ponovne uporabe informacij 
javnega sektorja v EU niso enakomerni. 
• Zaradi razli čno hitrega izvajanja politike po novne uporabe informacij javnega 
sektorja v posameznih državah članicah, se pojavlja tveganje nadaljnje 
razdrobljenosti notranjega tr ga, kar škoduje podjetjem, potrošnikom in državljanom. 
2.5. Nezadostno izvajanje dolo čb o ponovni uporabi 
• Čeprav se v državah članicah izvajajo splošni sistemi pravnih sredstev, so le nekatere 
ustanovile posebne organe za obravnavanje pritožb zoper javne organe, ki kršijo 
pravila o ponovni uporabi informacij javnega sektorja. 
• Ponovni uporabniki se v ve čini držav članic soočajo z zapletenimi in dolgotrajnimi 
postopki, ki so neustrezni za obravnavanje njihovih pritož b. Ker v nekaterih državah 
članicah niso vzpostavljeni u činkoviti mehanizmi pravnih sredstev ( čas za sprejetje 
odločitve, dejanske pristojnosti or ganov), so nekateri trgi neu činkoviti, kar negativno 
vpliva na konkurenco in inovativnost te r nazadnje na blaginjo potrošnikov. 
3. UTEMELJITEV ZA UKREPANJE EU,  DODANA VREDNOST EU IN SUBSUDIARNOST  
Direktiva o informacijah javnega sektorja je bila sprejeta na podlagi člena 114 PDEU (prej 
člen 95 PES), ker obravnava prosti pretok storit ev in pravilno delovanje notranjega trga. 
Kakršne koli spremembe navedene direktiv e morajo zato imeti enako pravno podlago. 
Gospodarski pomen odprtih podatkov, zlas ti državnih podatkov, kot podlage za nove 
informacijske storitve in proizvode , je zdaj bolj splošno priznan. Čeprav je bil osnovni okvir 
za ponovno uporabo informacij javnega sektorja usklaj en na ravni EU, so nekatera vprašanja 
še vedno nerešena. 
 
SL 4   SL Namen Direktive je odpraviti razdr obljenost notranjega trga ter spodbuditi čezmejne 
proizvode in storitve, ki temeljijo na inform acijah javnega sektorja, ker lahko neskladnosti 
nacionalnih predpisov v zvezi z informacijami  javnega sektorja vplivajo na nemoteno 
delovanje notranjega trga za ponovno uporabo teh informacij. 
Na ravni EU je na primer potrebno ukrepanje v obliki spremembe podro čja uporabe Direktive 
za zagotovitev, da se javno dostopno gradivo, ki ga hranijo kulturne ustanove, da na voljo za 
ponovno uporabo dosledno v vsej EU in ne le v posameznih državah članicah. 
Cilj pravnega okvira, vzpostavljenega z Direktivo, je zagotoviti pogoje, ki bodo čim bolj 
povečali potencialne koristi ponovne uporabe ja vnih podatkovnih virov v Evropi. Vendar 
glede na razvoj dejavnosti, ki temeljijo na informacijah javnega sektorja, nekatera od veljavnih materialnih pravil tega c ilja ne odražajo. Sedanji režim zara čunavanja na primer 
nezadostno spodbuja dejavnosti, ki temeljijo na ponovni uporabi javnih podatkov. Poleg tega 
je več držav članic samostojno za čelo uporabljati režim zara čunavanja mejnih stroškov, 
medtem ko so druge ohranile režim povra čila stroškov. Usklajenost privzetega pravila o 
zaračunavanju in izjem v EU, da bi se spodbudile dejavnosti ponovne uporabe, je mogo če 
zagotoviti le z ukrepanjem na  ravni EU v obliki zavezujo čega usklajevanja. 
4. C
ILJI POLITIKE  
Informacije javnega sektorja so pomemben prim arni material za proi zvode in storitve z 
digitalno vsebino z obsežnim še neizkoriš čenim potencialom. Splošni ci lj tega ukrepa EU je 
prispevati h gospodarski rasti in ustvarjanju novih delovnih mest z izboljšanjem pogojev za 
izkoriščanje informacij javnega sektorja ter spodbuj anjem nadaljnjega razvoja notranjega trga 
ponovne uporabe informacij javnega sektorja. Poleg tega bo omogo čanje ponovne uporabe 
informacij javnega sektorja ugodno  vplivalo na preglednost, u činkovitost in odgovornost vlad 
ter prispevalo h krepitvi vl oge državljanov. Splošni cilj  je popolnoma usklajen s 
horizontalnimi strategijami na ra vni EU, zlasti s strategijo Komi sije Evropa 2020, ki je bila 
uvedena 3. marca 2010, da bi se Evropa preoblikovala „ v pametno, trajnostno in vklju čujoče 
gospodarstvo, ki ga bo odlikovala visoka stopnj a zaposlenosti, produktivnosti in socialne 
kohezije “. 
Ta splošni cilj je razdel jen na naslednje specifi čne cilje: 
(1) preprečevanje izkrivljanja konkurence na trgu EU:  ponovni uporabniki in 
obstoječi „hibridni“ organi javnega sektorja, ki  opravljajo komercialne dejavnostih, z 
enakimi konkuren čnimi pogoji;  
(2) spodbujanje trga digitalnih vsebin za proizvode in storitve, ki temeljijo na 
informacijah javnega sektorja:  za spodbuditev gospodarske rasti in ustvarjanja 
delovnih mest s ponovno uporabo informacij javne ga sektorja mora biti izpolnjenih 
več pogojev v zvezi s ponovno uporabo podatkov vzdolž verige izkoriš čanja 
informacij javnega sektorja v komerci alne in nekomercialne namene;  
(3) spodbujanje čezmejnega izkoriš čanja informacij javnega sektorja: dejanski in 
uspešen notranji trg za ponovno uporabo informacij javnega sektorja bo vzpostavljen le, če se odpravijo regula tivne in dejanske ovi re za ponovno uporabo v EU. 
 
SL 5   SL 5. MOŽNOSTI POLITIKE  
V poročilu o oceni u činka (poglavji 4 in 5) so preu čene naslednje možnosti: (i) Direktiva se 
ne spremeni (osnovna možnost), (ii) razveljavitev Direktive, (iii) nezavezujo či pravni ukrepi, 
(iv) zakonodajne spremembe in (v) pake tna rešitev, ki zd ružuje nezavezujo če pravne ukrepe 
in zakonodajne spremembe ter (v) paketn a rešitev, ki združuje nezavezujo če pravne ukrepe in 
zakonodajne spremembe. 
Brez spremembe politike: Direktiva se ne spremeni (osnovna možnost)  
Komisija je leta 2009 po prvem pregledu Direk tive ugotovila, da se na predek in izvajanje 
Direktive razlikujeta, ter opredelila številne obstoje če ovire. Zaradi nezadostnih dokazov o 
učinku in uporabi Direktive je Komisija sklenila, da bo do leta 2012 izvedla še en pregled, da 
bi preučila, ali so ob upoštevanju vmesnega napredka držav članic potrebne zakonodajne 
spremembe. Kar zadeva ponovno uporabo informacij javnega sektorja, bi ta možnost, pri kateri se politika ne spremeni, pomenila, da se veljavne dolo čbe Direktive in nacionalni 
instrumenti, s katerimi je Direktiva prenesen a v nacionalno zakonodajo, up orabljajo še naprej. 
Prenehanje obstoje čega ukrepa EU: razveljavitev direk tive o informacijah javnega sektorja  
Z direktivo o informacijah javnega sektor ja so vzpostavljeni  osnovni pogoji za ponovno 
uporabo informacij javnega sektorja v vsej EU  ter uvedene spremembe politike in zakonodaje 
držav članic. Brez Direktive bi lahko države članice svobodno razveljav ljale ali spreminjale 
nacionalno izvedbeno zakonodajo na podro čju ponovne uporabe informacij javnega sektorja. 
Ta možnost bi dejansko odpravila vse seda nje regulativne obveznos ti iz Direktive in 
instrumentov, s katerimi je Direk tiva prenesena v nacionalno zakonodajo. 
Nezavezujo či pravni ukrepi 
Ti instrumenti, npr. smernice ali priporo čila Komisije, zagotavljajo dodatne informacije in/ali 
razlago nekaterih dolo čb direktive o informacijah javnega sektorja. 
Med posvetovanjem so udeleženci posvetovanj a v vseh kategorijah predlagali sprejetje 
nezavezujo čih pravnih ukrepov za mode le izdajanja dovoljenj, tehni čne formate in izra čune 
cen (vklju čno z izračunom mejnih stroškov). Udeleženci pos vetovanja so na splošno pozvali 
tudi k okrepitvi ukrepov za pove čanje ozaveš čenosti (izmenjava najbol jših praks, strokovnega 
znanja in izkušenj). 
Zakonodajne spremembe 
Ta možnost pomeni spremembo vsebine Direktive,  tj. pravic in obveznosti, ki so opredeljene 
v določbah Direktive. Te zakonodajne možnosti vklju čujejo: i) razširitev podro čja uporabe 
Direktive na zdaj izklju čene sektorje; ii) dolo čitev pravila za zara čunavanje na podlagi mejnih 
stroškov, po možnosti z izjemami; iii) spremembo splošnega na čela, tako da se lahko dostopni 
dokumenti ponovno uporabijo; iv) obvezno objavo podatk ov v strojno berljivih formatih; v) 
obvezno imenovanje neodvisnega regulativnega  organa; vi) obrnjeno dokazno breme za 
skladnost z zahtevami glede zara čunavanja; vii) zahtevo, da se podro čje uporabe „javne 
naloge“ opredeli le z zakonodajnimi sredstvi. 
Paketna rešitev 
 
SL 6   SL Ta možnost združuje vsebinske spremembe okvira za ponovno uporabo (možnost 
zakonodajnih sprememb) in dodatna navodila v zvezi z na čeli, ki jih morajo nacionalni organi 
uporabljati pri izvajanju okvira na nacionalni ravni (možnost nezavezujo čih pravnih ukrepov). 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI POLITIKE IN U ČINKI 
Možnost 1  (sedanje stanje ) bi povečala verjetnost razli čnih pristopov na nacionalni ravni, kar 
bi povzro čilo regulativno negotovos t in izkrivljanje konkuren čnih pogojev na notranjem trgu. 
Možnost 2  (razveljavitev Direktive ) bi odpravila varnostno mr ežo, ki jo na ravni EU 
zagotavljajo minimalna pravila o ponovni upor abi informacij javnega sektorja, kar bi 
povzročilo pravno negotovost in razli čne nacionalne pristope, to pa  bi negativno vplivalo na 
konkurenco in notranji trg za ponovno uporabo informacij javnega sektorja. Poleg tega je razveljavitev Direktive v popolnem neskla dju s povezanimi pobudami o dostopnosti in 
ponovni uporabnosti podatkov, ki se izvajajo na ravni EU in nacionalni ravni. 
Možnost 3  (nezavezujo či pravni  ukrepi ) bi sama po sebi olajšala uporabo pravil iz direktive o 
informacijah javnega sektorja glede izdajanja dovoljenj in zara čunavanja, vendar bi pove čala 
verjetnost razli čnih pristopov na nacionaln i ravni ter tako povzro čila regulativno negotovost 
in izkrivljanje konkuren čnih pogojev na notranjem trgu. 
Možnost 4  (zakonodajne spremembe ) bi vzpostavila regulativni okvir, ki bi spodbujal 
ponovno uporabo: z vklju čitvijo kulturnega gradiva bi razširila podro čje uporabe Direktive, 
uvedla bi izvršljivo pravico EU do ponovne  uporabe javnih podatkov, znižala cene ponovne 
uporabe informacij javnega sektorja in pove čala učinkovitost mehanizma pravnih sredstev za 
uveljavljanje pravice do ponovne uporabe.  
Možnost 5  (paket nezavezujo čih pravnih ukrepov in zakonodajnih sprememb ) vključuje 
prednosti iz možnosti 4, poleg tega bi olajša la uporabo pravil iz direktive o informacijah 
javnega sektorja glede iz dajanja dovoljenj in zara čunavanja. Zato bi na notranjem trgu 
zagotovila konvergenco nacionalnih regula tivnih pristopov k ponovni uporabi ter tako 
povečala pravno varnost, okrepila spodbude in zmanjšala ovire za ponovno uporabo 
informacij javnega sektorja. 
Primerjava teh razli čnih možnosti politike je pokazala, da možnost 5 (paket nezavezujo čih 
pravnih ukrepov in zakonodajnih sprememb ) ob upoštevanju nacionalnih okoliš čin in stroškov 
izvajanja zagotavlja najboljše ravnovesj e med spodbujanjem ponovne uporabe informacij 
javnega sektorja, usklajevanjem in pravno varnostjo. 
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Glavna kazalnika napredka pri uresni čevanju opredeljenih ciljev sta pravilen prenos in 
uporaba direktive o informacijah javnega sektorja.  
Napredek pri ponovni uporabi informacij javnega sektorja in povezanih politikah v EU bo 
izmerjen tudi v skladu s kazalniki, ki se lahko izboljšajo v sodelovanju z državami članicami 
(v skladu z akcijskim na črtom za e-upravo 2011–2015). 
Komisija bo zbrala podatke na podlagi obveznosti poro čanja za države članice, s prispevkom 
zainteresiranih strani v okviru stalnega dialoga in neodvisnimi študijami. 
 
SL 7   SL Komisija bo tri leta po datumu prenosa pregleda la uporabo Direktive ter rezultate predložila 
Evropskemu parlamentu in Svetu.