EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 25.11.2020 COM(2020) 760 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Čim boljše izkoriščanje inovacijskega potenciala EU



Akcijski načrt za pravice intelektualne lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU



























































1.Prihodnji izziv: izkoriščanje evropskega intelektualnega kapitala za spodbuditev okrevanja in odpornosti Neopredmetena sredstva, kot so izumi, umetniške in kulturne stvaritve, blagovne znamke, programska oprema, strokovno znanje, poslovni procesi in podatki, so temelj sodobnega gospodarstva. V zadnjih dveh desetletjih se je obseg letnih naložb v tovrstne „proizvode intelektualne lastnine“ v EU povečal za 87 %, medtem ko se je obseg (nestanovanjskih) naložb v opredmetena sredstva povečal le za 30 %. Naložbe v neopredmetena sredstva so bile tudi precej manj prizadete zaradi gospodarske krize leta 2008. Pravice intelektualne lastnine, tj. patenti, blagovne znamke, modeli, avtorske in sorodne pravice, geografske označbe in žlahtniteljske pravice ter pravila o varovanju poslovnih skrivnosti, podjetnikom in podjetjem pomagajo ovrednotiti neopredmetena sredstva. V današnjem gospodarstvu so industrijski proizvodi in procesi vse bolj odvisni od neopredmetenih sredstev, zaščitenih s pravicami intelektualne lastnine, dobro upravljanje intelektualne lastnine pa je postalo sestavni del vsake uspešne poslovne strategije. Panoge, ki intenzivno uporabljajo intelektualno lastnino, imajo ključno vlogo v gospodarstvu EU ter družbi prinašajo dragocena in trajnostna delovna mesta. Gospodarske panoge, v katerih se intenzivno uporabljajo pravice intelektualne lastnine, trenutno predstavljajo skoraj 45 % evropskega BDP in neposredno prispevajo k ustvarjanju skoraj 30 % vseh delovnih mest . Številni evropski industrijski ekosistemi ne morejo uspevati brez učinkovitega varstva intelektualne lastnine in učinkovitih orodij za trgovanje z neopredmetenimi sredstvi. Intelektualna lastnina je ključno sredstvo, ki omogoča konkurenčnost na svetovni ravni. Po vsem svetu število prijav intelektualne lastnine raste. Enak trend je mogoče opaziti tudi v EU. Med letoma 2010 in 2019 se je število evropskih patentov povečalo z 58 000 na približno 137 000 –, čeprav je porast manj izrazit kot v drugih delih sveta, zlasti v Aziji, kjer gospodarstva pospešeno ustvarjajo intelektualno lastnino. EU ima sredstva, da ostane konkurenčna v svetovni tekmi za vodilni položaj na tehnološkem področju. Ima tudi trden okvir za intelektualno lastnino. Na primer, enotni mehanizem prijave omogoča pridobitev in uveljavljanje blagovnih znamk, modelov in žlahtniteljskih pravic po vsej Evropi. Kakovost patentov, podeljenih v Evropi, je med najvišjimi na svetu. Evropski inovatorji so med najnaprednejšimi na področju zelenih tehnologij. Na svetovni ravni imajo velik delež zelenih patentov in še zlasti močne portfelje intelektualne lastnine na področju tehnologij, kot so prilagajanje podnebnim spremembam, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, čiščenje voda ter predelava odpadkov. Evropska podjetja so vodilna tudi na področju posebnih digitalnih tehnologij, kot so tehnologije povezljivosti. Naše prednosti je treba še okrepiti z nadgradnjo okvira EU, kjer je to potrebno, in vzpostavitvijo dobro umerjenih politik na področju intelektualne lastnine, da se podjetjem pomagajo izkoristiti njihovi izumi in stvaritve, hkrati pa je treba zagotoviti, da izumi in stvaritve koristijo gospodarstvu in družbi na splošno. V EU ne primanjkuje inovativnosti in ustvarjalnosti: zato je treba čim bolj povečati spodbude za prebuditev tega potenciala, naša podjetja pa usmeriti na pot gospodarskega okrevanja in vodilnega položaja Evrope v svetu na okoljevarstvenem in digitalnem področju. Nekaterih najpomembnejših družbenih izzivov našega časa, kot sta omogočanje prehoda na zeleno gospodarstvo ali zagotavljanje ustreznega zdravstvenega varstva za vse, ni mogoče reševati brez inovativnih rešitev. Razvoj energije iz obnovljivih virov in nizkoogljičnih energetskih ekosistemov je na primer močno odvisen od hitrega razvoja in uporabe najsodobnejših tehnologij, pa tudi učinkovitih orodij za souporabo ključnih neopredmetenih sredstev, kot so podatki. Za razvoj uspešnega zdravstvenega ekosistema v Evropi je potreben pregleden sistem spodbud za intelektualno lastnino, ki podpira inovacije in hkrati zagotavlja učinkovit dostop do cenovno dostopnih zdravil. Kulturni in ustvarjalni sektorji ne morejo uspevati brez učinkovitega varstva intelektualne lastnine. Kriza zaradi COVID-19 je razkrila odvisnost EU od odločilnih inovacij in tehnologij, Evropo pa spomnila na pomen učinkovitih pravil in orodij na področju intelektualne lastnine za zagotovitev hitre uporabe ključne intelektualne lastnine. Pravice intelektualne lastnine in njihova vloga v konkurenčni in inovativni evropski farmacevtski industriji so tudi del nove farmacevtske strategije za Evropo. Tehnološka revolucija – podatkovno gospodarstvo in družba, premik k umetni inteligenci (UI), vse večji pomen novih tehnologij, kot so veriženje blokov, 3D-tiskanje in internet stvari, ter razvoj novih poslovnih modelov, kot je gospodarstvo spletnih platform, podatkovno in krožno gospodarstvo – ponuja edinstveno priložnost za posodobitev našega pristopa k zaščiti naših neopredmetenih sredstev. V zadnjih desetletjih je bil dosežen znaten napredek pri oblikovanju enotnega trga za intelektualno lastnino, kar gospodarstvu EU prinaša številne koristi. Na voljo je vrsta orodij za uvajanje inovativnih rešitev v družbo . Vendar so v načinu, kako podjetja EU ščitijo neopredmeteni kapital in ga pretvarjajo v rezultate za evropsko družbo, še vedno številne vrzeli in pomanjkljivosti. Opredeljenih je bilo pet izzivov: ·Prvič, kljub velikemu napredku je del sistema intelektualne lastnine EU še vedno preveč razdrobljen, postopki pa so zapleteni in dragi, včasih pa tudi nejasni. V zvezi z evropskimi patenti so potrebni dragi nacionalni postopki potrjevanja in vzporedni sodni postopki v več državah EU. Za farmacevtske izdelke je varstvo z dodatnimi varstvenimi certifikati na voljo samo na nacionalni ravni. Izboljšati bi bilo treba varstvo modelov in zaščito geografskih označb (GO). Kadar je registracija potrebna za varstvo posameznikovih pravic intelektualne lastnine, bi morali biti postopki „vse na enem mestu“, ki ponujajo pravo kritje, pravilo in ne izjema. Kot del digitalne preobrazbe postaja dobro umerjeno varstvo modelov v digitalnem okolju še nujnejše. Na primer, za zagotovitev nemotenega uvajanja tehnologij 3D-tiskanja potrebujemo jasnost glede zaščite datotek za 3D-tiskanje in omejitev zasebne uporabe modelov. Potrebujemo jasne odgovore na nova vprašanja, na primer kako zavarovati izume, ki so bili razviti ali izvedeni z umetno inteligenco, in kako zagotoviti, da popravil in ponovne uporabe ne bodo ovirale nepoštene ali pretirano omejevalne prakse na področju intelektualne lastnine. Hkrati moramo bolj izkoristiti potencial novih tehnologij, kot sta umetna inteligenca in veriženje blokov, za povečanje učinkovitost naših sistemov intelektualne lastnine. ·Drugič, vse preveč podjetij, zlasti MSP, in vse preveč raziskovalcev ne izkorišča v celoti priložnosti, ki jih ponuja varstvo intelektualne lastnine. Zgolj 9 % MSP v EU je registriralo pravice intelektualne lastnine. V sedanji krizi se je število registracij intelektualne lastnine zmanjšalo, kar je škodovalo konkurenčnosti in odpornosti podjetij. Nedavna analiza kaže, da MSP niso naklonjena uporabi pravic intelektualne lastnine predvsem zaradi pomanjkanja znanja o intelektualni lastnini . Čeprav pravice intelektualne lastnine uporabljajo, se jim zdi sistem predrag, prezapleten in nepregleden. Poleg nizke ravni varstva intelektualne lastnine je za MSP značilno, da je komercialno ne izkoriščajo v celoti. Finančni analitiki in vlagatelji priznavajo intelektualno lastnino kot ključno sredstvo, ki določa vrednost podjetja, in kot kazalnik njegovih tehnoloških zmogljivosti in zmogljivosti za rast. Kljub temu znanjsko intenzivna MSP, ki želijo financirati svoje dejavnosti, pogosto ne sprejmejo ustreznih strategij na področju intelektualne lastnine, ki bi jim pomagale ovrednotiti njihov neopredmeteni kapital. Za finančni sektor je vrednotenje patenta ali blagovne znamke ključnega pomena, saj se posojilodajalci ali vlagatelji pretežno zanimajo za zamenljiva zavarovanja s premoženjem , sama monopolna pravica pa je zanje manj privlačna. Dobro upravljanje intelektualne lastnine je potrebno tudi za podpiranje vrednotenja in uvajanja rezultatov raziskav in razvoja v Evropi. Čeprav na primer 26 % objav na področju raziskav visoke vrednosti o umetni inteligenci prihaja iz Evrope, so iz Evrope le štirje od 30 največjih prijaviteljev (13 %) in 7 % podjetij, ki se ukvarjajo s patentiranjem umetne inteligence po vsem svetu .

·Tretjič, orodja za olajšanje dostopa do intelektualne lastnine (ter s tem omogočanje prevzemanja in razširjanja tehnologij) niso dovolj razvita. Kriza zaradi pandemije COVID-19 je razkrila našo odvisnost od odločilnih inovacij in tehnologij, zlasti v zdravstvenem sektorju. EU bi morala nadgraditi svoja orodja, da bi dala na voljo takšne inovacije in tehnologije, kjer je to potrebno, hkrati pa zagotovila pošteno donosnost naložb. Podeljevanje licenc za standardne patente je pogosto zapleteno in drago tako za imetnike patentov kot za izvajalce tehnologije. Glede na vse večji pomen tovrstnih patentov (obstaja na primer več kot 95 000 edinstvenih patentov in patentnih prijav, ki podpirajo 5G) je potreben precej jasnejši in predvidljivejši okvir, ki bi namesto uporabe pravdnih postopkov spodbujal pogajanja v dobri veri. Čeprav je souporaba podatkov v številnih sektorjih vse pomembnejša, je treba pojasniti še posledice, ki jih ima zanjo okvir intelektualne lastnine. ·Četrtič, kljub nenehnim prizadevanjem za obrnitev trenda še vedno uspevata ponarejanje in piratstvo, tudi z izkoriščanjem digitalnih tehnologij. Vrednost uvoza ponarejenega in piratskega blaga v EU znaša kar 121 milijard EUR, kar predstavlja do 6,8 % celotnega uvoza EU v letu 2016 (v primerjavi s 5 % uvoza EU v letu 2013) . To letno povzroči neposredno zmanjšanje obsega prodaje v višini 50 milijard EUR in neposredno izgubo 416 000 delovnih mest . Kibernetska kraja poslovnih skrivnosti v EU na podlagi ocen povzroči izgube v višini 60 milijard EUR . ·Nazadnje, na svetovni ravni je veliko nepoštenega ravnanja, podjetja EU pa so pri poslovanju v tujini pogosto izpodrinjena. Nekatere tretje države intelektualne lastnine ne varujejo dovolj, kar je pogosto v škodo podjetjem EU. EU mora izkoristiti svoj potencial in določati norme na svetovni ravni. Okrepiti mora prizadevanja za boj proti zlorabam, kot so prijave intelektualne lastnine v slabi veri in druge nezakonite prisvojitve intelektualne lastnine. Predvsem bi morala dajati zgled: razviti mora najsodobnejše regulativne rešitve za svetovne težave, kot so licenciranje standardnih patentov , ali način možne souporabe podatkov. V odziv na teh pet izzivov ter na podlagi prispevkov držav članic in deležnikov je v tem akcijskem načrtu opredeljenih pet ključnih prednostnih področij s posebnimi predlogi ukrepov za: ·nadgradnjo sistema za varstvo intelektualne lastnine; ·spodbujanje MSP k uporabi in razvoju intelektualne lastnine, zlasti s strani MSP; ·olajšanje dostopa do neopredmetenih sredstev in njihove souporabe ob hkratnem zagotavljanju poštene donosnosti naložb; ·zagotavljanje boljšega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine in ·izboljšanje poštenega ravnanja na svetovni ravni. 2.Boljše varstvo intelektualne lastnine Prva prednostna naloga je inovatorjem EU zagotoviti dostop do hitrih, učinkovitih in cenovno dostopnih orodij za varstvo. V ta namen se moramo še bolj potruditi za odpravo preostale razdrobljenosti in zmanjšanje zapletenosti. Zagotoviti moramo tudi, da bodo naša pravila popolnoma usklajena s potrebami novega zelenega in digitalnega gospodarstva. Da bi to dosegli, moramo zagotoviti uvedbo enotnega patentnega sistema. S tem bo ustvarjen sistem „vse na enem mestu“ za podjetja, kar bo znatno poenostavilo patentiranje v EU, povečalo preglednost in olajšalo licenciranje. Pridobitev enotnega patenta (ki zajema do 25 držav članic) in njegovo ohranjanje za običajno trajanje bosta stala okoli 10 000 EUR, kar je skoraj šestkrat manj, kot zdaj staneta pridobitev in ohranitev enakovrednega varstva. Poleg tega se bodo s centraliziranim sodnim postopkom pred novim Enotnim sodiščem za patente izboljšala pravna varnost in preprečili vzporedni postopki v več državah članicah, kar bo znatno znižalo stroške sodnih postopkov. Enotni patentni sistem bo tako ključno orodje za okrevanje industrije EU, zlasti za ekosisteme energije iz obnovljivih virov, elektronike, vesolja in obrambe ter mobilnosti. Glavni manjkajoči korak za uvedbo enotnega patentnega sistema je bil nemška ratifikacija sporazuma o ustanovitvi Enotnega sodišča za patente, ki je zdaj mogoča zaradi nedavne odločitve nemškega ustavnega sodišča. Po zaključku postopka ratifikacije bo Komisija sodelovala z Evropskim patentnim uradom (EPO) in državami članicami za vzpostavitev delovanja enotnega patentnega sistema med državami članicami pogodbenicami. Poleg tega bo spodbujala preostale države članice, ki se še niso vključile v novi sistem, naj to storijo. S patenti so tesno povezani dodatni varstveni certifikati (DVC), ki ponujajo dodatno obdobje varstva intelektualne lastnine za patentirana zdravila in fitofarmacevtska sredstva, za katera so potrebni dolgotrajna klinična preskušanja in postopki za pridobitev dovoljenja za promet. Potem ko je Komisija leta 2019 uvedla „opustitev dodatnega varstvenega certifikata za proizvodnjo“, je nedavno dokončala podrobno oceno ureditve dodatnega varstvenega certifikata. Iz nje je razvidno, da je sistem dodatnega varstvenega certifikata še vedno relevanten, vendar se v državah članicah izvaja razdrobljeno. To povzroča neučinkovitost, nepreglednost in nepredvidljivost, kar ovira inovatorje in proizvajalce generičnih zdravil ter navsezadnje škodi pacientom. Komisija ocenjuje načine za premostitev teh pasti, vključno z možnostjo uvedbe enotnega mehanizma za podelitev dodatnih varstvenih certifikatov in/ali uvedbe enotnega naslova za dodatne varstvene certifikate. Komisija v okviru nove farmacevtske strategije za Evropo tudi podrobno preučuje, kako nadalje optimizirati spodbude in nagrade za krepitev inovacij, obravnavanje neizpolnjenih potreb in spodbujanje cenovne dostopnosti z zagotavljanjem hitre uvedbe na trg in neprekinjene dobave zdravil, vključno z generičnimi in podobnimi biološkimi zdravili. Inovacije na tem področju bi morale ustrezati potrebam in biti na voljo vsem pacientom, ki jim lahko koristijo. V zvezi s tem med drugim pregleduje tudi ureditev za zdravila sirote in pediatrična zdravila ter „Bolarjevo izjemo“ .

Po uspešni reformi zakonodaje EU o blagovnih znamkah bo Komisija pregledala zakonodajo EU o varstvu modelov. Cilj je izboljšati dostopnost in cenovno dostopnost varstva modelov v EU, zlasti na področju ekosistemov tekstila, pohištva in elektronike, in zagotoviti, da bo sistem varstva modelov ustrezneje podpiral prehod na digitalno in zeleno gospodarstvo. Izdelek je privlačen zaradi zunanjega videza, dobro oblikovani izdelki pa dajejo proizvajalcem precejšnjo konkurenčno prednost. Rezultati nedavne ocene zakonodaje EU o varstvu modelov kažejo, da kljub splošnemu dobremu delovanju sistemov modelov EU še vedno obstajajo pomanjkljivosti. Postopki registracije so delno zastareli in v nekaterih primerih povzročajo nepotrebno upravno breme. Varstvo novih oblik modelov (npr. animiranih modelov, grafičnih uporabniških vmesnikov) ni dovolj jasno. Nejasnost glede obsega pravic iz modela je izziv, zlasti z zvezi z vse pogostejšo uporabo 3D-tiskanja ali za uveljavljanje pravic iz modela v boju proti blagu, ki krši tovrstne pravice in je v tranzitu prek ozemlja EU. Nazadnje, zaradi le delne harmonizacije varstva modelov za sestavne dele, ki se uporabljajo za popravilo kompleksnih izdelkov, je gospodarsko pomemben trg nadomestnih delov še vedno močno razdrobljen, resno izkrivlja konkurenco in ovira prehod na bolj trajnostno in bolj zeleno gospodarstvo. Evropa potrebuje tudi nov pristop k načinu zaščite geografskih označb (GO). Geografske označbe so imena proizvodov, ki so povezana z naravnim okoljem in s strokovnim znanjem lokalnih proizvajalcev. So del evropske kulturne dediščine ter prispevajo k socialni, okoljski in ekonomski trajnostnosti podeželskega gospodarstva, ki jih včasih imenujemo tudi „pravice intelektualne lastnine podeželja“. V kmetijskem sektorju imajo veliko gospodarsko vrednost. Leta 2017 je vrednost prodaje agroživilskih proizvodov in pijač, katerih imena so v EU zaščitena kot geografske označbe, znašala 74,76 milijarde EUR v EU, kar pomeni 7 % celotne prodaje v evropskem sektorju hrane in pijače. Poleg tega geografske označbe predstavljajo 15,5 % celotnega izvoza agroživilskih proizvodov EU, pri čemer imajo zaščitena imena proizvodov višjo prodajno premijo. Vendar potencial še ni povsem izkoriščen. Sedanja pravila o zaščiti in izvrševanju bi lahko bila natančnejša, vloga držav članic in Komisije v postopku registracije pa bi lahko bila bolje opredeljena. Poleg tega obstajajo različni sistemi geografskih označb za različne vrste kmetijskih proizvodov. Komisija bo na podlagi rezultatov ocene, ki se izvaja, proučila načine za okrepitev, posodobitev, racionalizacijo in boljše izvrševanje geografskih označb za kmetijske proizvode, hrano, vino in žgane pijače. Le nekaj držav članic ima zdaj vzpostavljena pravila za zagotavljanje zaščite geografskih označb za nekmetijske proizvode (npr. za obrti). Na ravni EU za zdaj ni enotnega mehanizma za zaščito takih nekmetijskih geografskih označb, ki so pogosto pomemben del lokalne identitete, privabljajo turiste, ohranjajo edinstvene spretnosti in prispevajo k ustvarjanju delovnih mest. Nedavna študija kaže, da bi usklajeni sistem za nekmetijske proizvode koristil gospodarstvu EU. Potrošnikom bi zagotovil boljšo prepoznavnost in informacije o pristnosti teh proizvodov. Proizvajalcem bi lahko pomagal ohraniti konkurenčnost in sodelovati na nišnih trgih, poleg tega pa bi spodbudil manj razvite regije. Zato bo Komisija v okviru splošne reforme sistema geografskih označb na podlagi temeljite ocene učinka njegovih morebitnih stroškov in koristi proučila izvedljivost vzpostavitve učinkovitega in preglednega sistema EU za zaščito geografskih označb za nekmetijske proizvode. To bi EU omogočilo tudi, da v celoti izkoristi priložnosti, ki jih ponuja mednarodni sistem označb porekla in geografskih označb. Na splošno bi ji to dalo prednost pri promociji priznavanja geografskih označb EU v svetu. Tudi sistem žlahtniteljskih pravic v Skupnosti (CPVR) ima ključno vlogo v gospodarstvu EU. Trden sistem žlahtniteljskih pravic spodbuja žlahtnitelje k razvoju novih sort, s čimer prispeva k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj. Komisija bo še naprej spremljala pravilno uporabo sistema in si po potrebi prizadevala za nadaljnje izboljšave. V oceni zakonodaje o CPVR iz leta 2011 je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba sistem, ki na splošno deluje dobro, ohraniti, čeprav z nekaterimi skrbno usmerjenimi prilagoditvami. To ugotovitev potrjujejo nedavno odkrite pomanjkljivosti, ki bi jih bilo mogoče po oceni odpraviti s ciljno usmerjeno revizijo zakonodaje v srednjeročnem časovnem okviru. Poleg navedenih reform bo Komisija skupaj z deležniki in uradi za intelektualno lastnino proučila uporabo novih tehnologij, kot sta umetna inteligenca in veriženje blokov, da bi se dodatno izboljšala učinkovitost naših sistemov intelektualne lastnine. Dejansko lahko nove tehnologije pripomorejo k lažjemu dostopu do varstva intelektualne lastnine, izboljšajo preglednost, omogočijo bolj nemoteno razdelitev licenčnin in učinkoviteje ukrepajo proti ponarejanju in piratstvu. Da bi raziskali polni potencial novih tehnologij in spodbudili njihovo uporabo, bo Komisija spodbujala panožni dialog, ki bi deloval kot posvetovalni odbor in spremljal številne pobude na tem področju. Poleg tega digitalna revolucija zahteva razmislek o tem, kako in kaj je treba zaščititi. Tehnologije umetne inteligence ustvarjajo nova dela in izume. V nekaterih primerih, denimo v kulturnem sektorju, lahko uporaba inventivnih strojev postane pravilo. Zaradi takšnega razvoja se postavlja vprašanje, kakšno zaščito bi bilo treba zagotoviti za izdelke, ustvarjene s pomočjo tehnologij umetne inteligence. O vplivu umetne inteligence na pravice intelektualne lastnine se razpravlja v Evropi in na mednarodni ravni (glej oddelek 6). V danes objavljeni študijije poudarjena potreba po razlikovanju med izumi in stvaritvami, nastalimi s pomočjo tehnologij umetne inteligence, in tistimi, ki se ustvarijo izključno s temi tehnologijami. Čeprav so izumi in stvaritve, ustvarjeni izključno s tehnologijami umetne inteligence, še vedno večinoma stvar prihodnosti, pa Komisija meni, da se ti sistemi ne bi smeli obravnavati kot avtorji ali izumitelji. To je tudi stališče EPO v zadevi Dabus. Študija tudi kaže, da se sedanji okvir EU za intelektualno lastnino in Evropska patentna konvencija na splošno zdita primerna za obravnavanje izzivov, ki jih prinašajo izumi in stvaritve, ustvarjeni s podporo umetne inteligence. Še vedno pa obstajajo vrzeli na področju usklajevanja in možnosti za izboljšave. Te bi bilo treba odpraviti, da bi evropska odličnost na področju umetne inteligence lahko zacvetela. Najprej bo Komisija evidentirala in analizirala vse težave ter sodelovala v razpravah z deležniki. Omenjeni panožni dialog bi lahko v zvezi s tem služil kot koristen forum. Nazadnje, Komisija bo v sodelovanju z državami članicami in deležniki zagotavljala dosledno in najsodobnejše izvajanje pravil. Na področju avtorskih pravic se Komisija osredotoča na podporo pravočasnemu in učinkovitemu prenosu in izvajanju dveh nedavno sprejetih direktiv o posodobitvi okvira EU za avtorske pravice. Ključni del pri tem se nanaša na izvajanje člena 17 direktive o avtorskih pravicah, ki določa posebno pravno ureditev za uporabo avtorsko zaščitenih vsebin na platformah za izmenjavo vsebin, ki jih naložijo uporabniki. Komisija je izvedla obsežen dialog z deležniki, da bi zbrala mnenja relevantnih deležnikov o glavnih temah, povezanih z uporabo tega člena. Komisija bo ob upoštevanju rezultatov dialoga kmalu izdala smernice za podporo državam članicam pri izvajanju te določbe. V povezavi z obstoječim okvirom EU za avtorske pravice bo Komisija pripravila tudi številna poročila na podlagi posebnih določb, kot so klavzule o pregledu iz več aktov EU o avtorskih pravicah, vključno z direktivo o trajanju varstva, direktivo o kolektivnem upravljanju pravic, tako imenovano „marakeško“ direktivo in uredbo o prenosljivosti. Za hitro razvijajoč se trg biotehnoloških proizvodov je uporaba direktive o biotehnologiji ključnega pomena. Biotehnološki patenti ponujajo ključne spodbude, vendar bi jih bilo treba podeliti v upravičenih okoliščinah. Direktiva o biotehnologiji v zvezi s tem zagotavlja uravnotežen okvir, katerega uporabo bo Komisija še naprej spremljala. Komisija bo za izboljšanje načina varstva pravic intelektualne lastnine v EU: -podprla hitro uvedbo enotnega patentnega sistema za vzpostavitev sistema „vse na enem mestu“ za varstvo in uveljavljanje patentov po vsej EU (2021); -optimizirala sistem dodatnih varstvenih certifikatov, da bi postal preglednejši in učinkovitejši (1. četrtletje leta 2022); -posodobila zakonodajo EU o industrijskih modelih, da bo dostopnejša in bo ustrezneje podpirala prehod na digitalno in zeleno gospodarstvo (4. četrtletje leta 2021); -okrepila sistem zaščite geografskih označb za kmetijske proizvode, da bo učinkovitejši, in na podlagi ocene učinka preučila, ali naj uvede sistem EU za zaščito geografskih označb za nekmetijske proizvode (4. četrtletje leta 2021); -ocenila zakonodajo o rastlinskih sortah (4. četrtletje leta 2022). 3.Spodbujanje zlasti MSP k učinkoviti uporabi in razvoju intelektualne lastnine Medtem ko lahko pametne strategije na področju intelektualne lastnine spodbujajo rast, evropski inovatorji in ustvarjalci pogosto ne razumejo koristi, povezanih z intelektualno lastnino. To resno spodkopava zmožnost EU za uvajanje novosti in krepitev njene odpornosti na ključnih področjih gospodarstva. Evropa bi morala še naprej izkoriščati vrednost znanja, ki ga naša podjetja stalno ustvarjajo, razvijajo in delijo, tako da jim pomaga pri dejavnejšem upravljanju teh sredstev ter omogoča boljši dostop do lastniškega kapitala in financiranja. Zato bo Komisija: ·skupaj z uradom EUIPO kmalu ponudila finančno podporo ali bone za intelektualno lastnino za MSP, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19, s katerimi jim bo pomagala upravljati njihove portfelje intelektualne lastnine. Shema, katere proračun za eno leto znaša 20 milijonov EUR, naj bi se začela izvajati 1. januarja 2021 in bo pokrivala delna povračila stroškov registracije blagovnih znamk in modelov ter pregleda intelektualne lastnine (pri tem gre za revizijo neopredmetenih sredstev podjetja s strani strokovnjaka in nekaj začetnih nasvetov o načinu strateškega upravljanja navedenih sredstev); ·vzporedno bo še naprej uvajala prilagojeno svetovanje o intelektualni lastnini v okviru programa Obzorje Evropa, s čimer bo inovativnim podjetjem pomagala v različnih fazah procesa raziskav in inovacij. Prav tako bo raziskala možnosti za razširitev svetovanja o intelektualni lastnini na druge raziskovalne in naložbene programe EU, vključno s svetovalnim vozliščem v okviru programa InvestEU. Za izbrano skupino zelo inovativnih podjetij bo Komisija združila strateško svetovanje s finančno podporo za razvoj portfeljev intelektualne lastnine ;

·v širšem smislu in v sodelovanju z uradom EUIPO bo Komisija zagotavljala dostop do informacij in svetovanja o IP „vse na enem mestu“ . Urad EUIPO bo razvil platformo, tj. evropski informacijski center za intelektualno lastnino, ki bo povezana z enotnim digitalnim portalom in bo omogočala dostop do vseh ustreznih informacij ne le o formalnostih v zvezi z intelektualno lastnino, temveč tudi o povezanih storitvah (npr. vložitev zahtevka za zaščito domenskih imen, registracija imen podjetij), hkrati pa ponujala enostavne sisteme prijav za MSP; Komisija bo poleg tega vključila podporo in svetovanje na področju intelektualne lastnine v svoje različne podporne mreže za MSP , da bi učinkoviteje dosegla mala podjetja; ·nenazadnje bo MSP olajšala uporabo njihove intelektualne lastnine kot vzvoda za pridobivanje dostopa do finančnih sredstev. Čeprav so neopredmetena sredstva pogosto med najdragocenejšimi sredstvi, raziskava kaže, da le malo MSP izkoristi svojo intelektualno lastnino, ko poskušajo dobiti dostop do finančnih sredstev . Banke in tvegani kapital se neradi odločijo za financiranje na podlagi intelektualne lastnine kot sredstva, kriza zaradi COVID-19 pa je to nenaklonjenost tveganju še dodatno zaostrila. Nedavna študija kaže na očitno vrzel v zvezi s financiranjem MSP, ki uporabljajo intelektualni kapital . Komisija bo s finančno skupnostjo razpravljala o tem, kako bi jim lahko vrednotenje intelektualne lastnine pomagalo bolje upoštevati intelektualni kapital MSP . Pilotni projekt „skrbni pregled s tehnološkega vidika“ (Tech due diligence), napovedan v strategiji za MSP, bo način za preskušanje vrednotenja intelektualne lastnine v širšem okviru, povezanem s tehnologijo . Na podlagi izkušenj z obstoječimi mehanizmi bančnih jamstev bo Komisija raziskala tudi načine za boljšo uporabo jamstev za podporo MSP in ustvarjalcem, vključenim v projekte, ki temeljijo na intelektualni lastnini. Poleg teh dejavnosti, usmerjenih v MSP, je v sporočilu Komisije „Novi ERP za raziskave in inovacije“ poudarjena potreba po pretvorbi evropskih odličnih raziskav v prelomne inovacije in spodbujanju boljšega upravljanja intelektualne lastnine v širši skupnosti raziskav in inovacij; Komisija bo v zvezi s tem začela kampanjo ozaveščanja za spodbujanje vrednotenja intelektualne lastnine v okviru vrednotenja podjetij, ki ga izvajajo vlagatelji. S smernicami za vrednotenje znanja bo Komisija na primer posodobila svoje priporočilo o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja. To revizijo bo spremljal kodeks praks za pametno uporabo intelektualne lastnine, skupaj s programom InvestEU pa bo nosilcem projektov pomagala s tehničnim, finančnim in pravnim svetovanjem, vključno s svetovanjem o intelektualni lastnini. Prav tako bodo sprejeti tudi ukrepi za zagotavljanje, da se javno financirana intelektualna lastnina uporablja pošteno in učinkovito. Komisija je že vzpostavila novo platformo za dajanje prednosti ovrednotenju rezultatov raziskav in inovacij, ki jih financira EU , ter platformo, ki predstavlja raziskave in inovacije, ki jih podpira EU, za obvladovanje širjenja koronavirusa in podporo pripravljenosti na druge izbruhe . Cilj je zagotoviti, da se rezultati, doseženi s sredstvi EU, uporabijo v korist gospodarstva EU. Zato bodo morali prijavitelji v okviru programa Obzorje Evropa, ko se bo intelektualna lastnina na področju rezultatov raziskav izkoriščala predvsem v nepridruženih tretjih državah, utemeljiti, da je to še vedno v interesu EU. Poleg tega bosta varstvo intelektualne lastnine in obsežno širjenje novih tehnologij še naprej osrednja elementa pomembnih projektov, povezanih z raziskavami in inovacijami, ki so v skupnem evropskem interesu (IPCEI), in bosta financirana iz sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj. Prav tako je treba izboljšati pogoje za podjetja za varstvo in uporabo intelektualne lastnine pri javnih naročilih, da bi se spodbudile inovacije in okrepilo gospodarstvo. Države članice bi morale razmisliti o tem, da bi lastništvo intelektualne lastnine prepustile izvajalcem, kadar je to primerno, razen v primeru prevladujočih javnih interesov ali nezdružljivih strategij odprtega licenciranja. Kot je bilo napovedano v strategiji za MSP, bo Komisija v posodobitvi smernic o javnih naročilih za inovacije pojasnila vprašanja v zvezi z intelektualno lastnino na javnih razpisih. Da bi spodbudila večje sprejemanje in uporabo intelektualne lastnine, bo Komisija: -skupaj z uradom EUIPO zagotavljala shemo za bone za intelektualno lastnino za MSP za financiranje registracije pravic intelektualne lastnine in strateškega svetovanja o intelektualni lastnini (1. četrtletje leta 2021); -uvajala storitve pomoči za MSP v zvezi intelektualno lastnino v okviru programa „Obzorje Evropa“ in jih razširila na druge programe EU (po letu 2020). 4.Enostavnejši dostop do sredstev, zavarovanih z intelektualno lastnino, in njihova souporaba V današnjem gospodarstvu je ključnega pomena enostavnejši in hitrejši dostop do znanja, podatkov in tehnologij, vključno s tehnologijami, zavarovanimi z intelektualno lastnino. Odporno, zeleno in konkurenčno gospodarstvo potrebuje v kriznih časih orodja za lažji dostop do ključnih tehnologij, zavarovanih z intelektualno lastnino, za olajšanje licenciranja avtorskih pravic in standardnih patentov ter spodbujanje souporabe podatkov. ·Boljša orodja za lažji dostop do ključne intelektualne lastnine v kriznih časih Kriza zaradi COVID-19 poudarja pomen učinkovitega sistema intelektualne lastnine, ki zagotavlja močne spodbude za inovativen in enostaven dostop do intelektualne lastnine za tehnologije. Financiranje raziskav in razvoja ter spodbude so potrebni za zagotavljanje hitrega razvoja in razpoložljivosti novih tehnologij, kot so cepiva ali nove oblike zdravljenja. Zato moramo z boljšimi orodji zagotoviti, da sistem intelektualne lastnine omogoča dostop do ključnih tehnologij, kjer in kadar je to potrebno, hkrati pa zagotavljati ustrezno donosnost naložb za inovatorje. Za zdaj kriza zaradi COVID-19 kaže, da je naš sistem intelektualne lastnine odporen. To je v veliki meri rezultat močne zavezanosti in tesnega sodelovanja javnih in zasebnih akterjev ter različnih pobud, sprejetih za spodbujanje razvoja in razpoložljivosti cepiv in drugih ključnih zalog. Komisija podpira prostovoljno združevanje in licenciranje intelektualne lastnine v zvezi s terapevtiki in cepivi proti COVID-19 v skladu z resolucijo Generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije. Tovrstne sheme bi morale temeljiti na prostovoljnem sodelovanju, ki bi zagotavljalo širok in pravičen dostop ter lastnikom intelektualne lastnine omogočalo, da uravnoteženo povrnejo naložbe. Komisija je sprejela tudi ukrepe za spodbujanje sodelovanja v zasebnem sektorju za učinkovito obravnavanje primanjkljaja osnovnih izdelkov in storitev ter za zagotavljanje, da bodo rezultati javno financiranih raziskovalnih in inovacijskih programov v EU in njenih državah članicah na voljo, zlasti za hitro povečanje proizvodnje ključnih materialov. Vendar Komisija meni, da bo v prihodnosti treba izboljšati obstoječa orodja za obvladovanje kriznih razmer. Komisija proučuje načine za spodbujanje hitrega združevanja ključne intelektualne lastnine v kriznih časih, na primer z novim sistemom licenciranja, s katerim bo ključna intelektualna lastnina na voljo nadzorovano in začasno, tako da se lahko hitro poveča proizvodnja izdelkov, zavarovanih z intelektualno lastnino, vključno s spremembo namena proizvodnje. Komisiji se zdi potrebno zagotoviti, da so vzpostavljeni učinkoviti sistemi za izdajanje prisilnih licenc, da se lahko uporabijo kot sredstvo v skrajni sili in kot varnostna mreža, če vsa druga prizadevanja za zagotovitev razpoložljivosti intelektualne lastnine niso uspešna. Sporazum STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazum TRIPS) zagotavlja možnost, da se na podlagi naštetih pogojev izdajajo prisilne licence, tj. da vladni organ brez soglasja lastnika patenta podeli dovoljenje stranki, ki zahteva uporabo patentiranega izuma. Postopek je lahko pospešen v primeru nacionalnih izrednih razmer. V povezavi z Deklaracijo iz Dohe o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju je jasno, da ima vsaka članica STO pravico do podeljevanja prisilnih licenc in tudi do svobodnega opredeljevanja razlogov, na podlagi katerih se take licence podelijo. V Evropi se prisilno licenciranje večinoma ureja z nacionalno zakonodajo. Komisija poziva države članice, naj zagotovijo čim večjo učinkovitost orodij, ki jih imajo na voljo, na primer z uvedbo hitrih postopkov za izdajo prisilnih licenc v izrednih razmerah. Poleg tega meni, da je na tem področju potrebno tesnejše usklajevanje za preprečevanje izkrivljajočih učinkov na inovacije in trgovino. Zgodnje usklajevanje in izmenjava informacij med državami članicami, npr. o trajanju takih licenc in licenčninah, bi moralo prispevati k zagotavljanju največje možne koristi, hkrati pa preprečiti pretirano izkrivljanje. Komisija bo skupaj z državami članicami proučila možnost vzpostavitve mehanizma za usklajevanje v izrednih razmerah, ki bi se hitro sprožil, ko bi države članice razmišljale o izdaji prisilne licence. ·Olajšanje licenciranja intelektualne lastnine s pomočjo večje preglednosti, zlasti v zvezi z avtorskimi pravicami

Za olajšanje licenciranja in souporabe intelektualne lastnine je potrebna večja preglednost glede lastništva in upravljanja vseh vrst intelektualne lastnine. Na področju patentov bo resničen napredek omogočil enotni patent. K večji preglednosti in boljšemu upravljanju podatkov o pravicah, zlasti glede avtorskih pravic in izboljšane identifikacije lastnikov pravic bi lahko pripomogla tudi uporaba visokokakovostnih metapodatkov in novih tehnologij, kot je veriženje blokov. Komisija pripravlja študijo o avtorskih pravicah in novih tehnologijah, ki se bo osredotočila na upravljanje podatkov o avtorskih pravicah in umetno inteligenco. Njeni rezultati naj bi bili na voljo leta 2021. Komisija bo še naprej sodelovala z ustreznimi deležniki za spodbujanje kakovosti podatkov o avtorskih pravicah in vzpostavitev dobro delujoče „infrastrukture avtorske pravice“ (npr. izboljšanje verodostojnih in posodobljenih informacij o imetnikih pravic, pogojih in priložnostih za licenciranje) . ·Standardni patenti Standardni patenti so patenti za tehnologije, vključene v standarde. Število standardnih patentov in število njihovih imetnikov se povečujeta (npr. za standarde mobilne povezljivosti je vse večja skupina imetnikov standardnih patentov prijavila ETSI več kot 25 000 patentnih družin, novi tehnološki standardi, ki se pojavljajo, pa pogosto vsebujejo tudi standardne patente). Standardni patenti imajo ključno vlogo pri razvoju 5G in internetu stvari. Digitalno vključevanje predmetov, naprav, senzorjev in vsakodnevnih stvari, katerih uporaba zajema povezane avtomobile, zdravje, energijo za pametna mesta, zahteva interoperabilne rešitve, ki temeljijo na standardih. V navedenem okviru so trdna, učinkovita in pravična pravila, ki urejajo licenciranje standardnih patentov, bistvenega pomena. Kljub smernicam iz sporočila o standardnih patentih iz leta 2017 se nekatera podjetja še naprej težko dogovarjajo o licenciranju standardnih patentov. To lahko pogosto pripelje do sporov, v katerih imetniki patentov zatrjujejo, da je bil njihov standardni patent kršen, nasprotna stran pa se pritožuje, da je imetnik patenta v licenčni sporazum vključil nepravične pogoje. Čeprav se zdi, da doslej do najhujših sporov prihaja v avtomobilskem sektorju, pa se ti lahko razmahnejo, saj je licenciranje standardnih patentov pomembno tudi za zdravstveni in energetski ekosistem, ekosistem pametne proizvodnje, digitalni ekosistem in ekosistem elektronike. Komisija bo kratkoročno spodbujala pobude pod okriljem industrije za zmanjšanje trenj in sporov med akterji v posebnih sektorjih. Vzporedno bo Komisija na podlagi pristopa iz leta 2017 razmislila o reformah, s katerimi bo še razjasnila in izboljšala okvir, ki ureja prijavljanje, licenciranje in uveljavljanje standardnih patentov. Komisija bo na primer proučila oblikovanje neodvisnega sistema preverjanja bistvenosti, ki ga bodo opravile tretje osebe, da bi izboljšala pravno varnost in zmanjšala stroške sodnih postopkov. Pri morebitnih reformah bodo upoštevane izkušnje s smernicami iz sporočila o standardnih patentih iz leta 2017 ter razprave z ustreznimi deležniki. ·Spodbujanje souporabe podatkov Kot je navedeno v nedavni evropski strategiji za podatke, ki jo je pripravila Komisija, EU potrebuje trden okvir, ki bo podjetjem omogočal ustvarjanje, souporabo in uporabo podatkov ter dostop do njih. Med letoma 2018 in 2025 se bo vrednost podatkovnega gospodarstva EU skoraj potrojila, in sicer bo leta 2025 dosegla 829 milijard EUR in predstavljala 5,8 % BDP EU. Glede na to, da so lahko nekateri podatki zavarovani s pravicami intelektualne lastnine ali kot poslovne skrivnosti, Komisija trenutno ocenjuje okvir intelektualne lastnine, da bi zagotovila ravnovesje med potrebo po spodbujanju souporabe podatkov (npr. da bi lahko MSP lažje dostopali do podatkov in jih uporabljali ter da bi se olajšala popravila) in potrebo po zmožnosti zaščite legitimnih interesov. Spodbujanje souporabe podatkov zahteva varno okolje, v katerem lahko podjetja še naprej vlagajo v ustvarjanje in zbiranje podatkov ter jih varno souporabljajo, prepričana, da njihovi občutljivi poslovni podatki ne bodo nezakonito pridobljeni, uporabljeni ali razkriti. Direktiva o poslovnih skrivnostih že zagotavlja učinkovita orodja za varstvo, vendar bo morda treba pojasniti njeno področje uporabe, npr. katero vrsto podatkov ali nabor podatkov je mogoče opredeliti kot „poslovne skrivnosti“, ali lahko sedanji sklop izjem podpira podatkovno in zeleno gospodarstvo ter ali in kako je mogoče orodja iz te direktive uporabiti za učinkovito preprečevanje neupravičene pridobitve, uporabe in razkritja podatkov in naborov podatkov. Komisija je za pojasnitev teh vprašanj in opredelitev najboljših praks začela študijo s posebnim poudarkom na strateških sektorjih, vključno z zdravstvenim in avtomobilskim sektorjem. Na podlagi rezultatov in kot del akta o podatkih bo proučila potrebo po nadaljnjem ukrepanju, npr. ciljno naravnanih smernicah. Direktiva o bazah podatkov določa varstvo sui generis za baze podatkov, ki so rezultat znatnih naložb. Nedavna ocena je pokazala, da direktiva o bazah podatkov sicer prinaša dodano vrednost, vendar jo je morda treba ponovno pregledati, da se olajšata dostop do podatkov in njihova uporaba. Zato bo na podlagi evropske strategije za podatke Komisija pregledala direktivo, zlasti da bi olajšala souporabo strojno pridobljenih podatkov in podatkov, pridobljenih v okviru uvajanja interneta stvari, ter trgovanje z njimi. Revizija bo potekala sočasno s pripravo akta o podatkih, v njej pa bodo upoštevane pobude za souporabo podatkov na področju protimonopolnega prava. Da bi olajšala licenciranje in souporabo intelektualne lastnine, bo Komisija: -zagotovila razpoložljivost ključne intelektualne lastnine v kriznih časih, vključno z novimi orodji licenciranja in sistemom za usklajevanje prisilnih licenc (2021–2022); -izboljšala preglednost in predvidljivost na področju licenciranja standardnih patentov s krepitvijo pobud pod okriljem industrije v najbolj prizadetih sektorjih, skupaj z morebitnimi reformami, vključno z zakonodajnimi reformami, če in kjer bodo potrebne, za pojasnitev in izboljšanje okvira za standardne patente in za zagotavljanje učinkovitih orodij za preglednost (1. četrtletje leta 2022); -spodbujala dostop do podatkov in njihove souporabe ob hkratnem varovanju legitimnih interesov s pojasnitvijo nekaterih ključnih določb direktive o poslovnih skrivnostih in pregledom direktive o bazah podatkov (3. četrtletje leta 2021). 5.Boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine Učinkovito uveljavljanje je del dobro delujočega sistema intelektualne lastnine. Komisija še naprej pozorno spremlja uporabo direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, da bi zagotovila učinkovita in uravnotežena pravna sredstva. Sodeluje z državami članicami in deležniki na področju uveljavljanja nedavnih smernic Komisije, da bi se na primer zagotovila enotna in učinkovita uporaba sodnih odredb v vseh državah članicah, če so izpolnjeni vsi pogoji, vključno s pogoji sorazmernosti. Na področju patentov bi moral začetek delovanja Enotnega patentnega sodišča dodatno olajšati in racionalizirati uveljavljanje patentnih pravic. Kar zadeva ponarejanje in piratstvo, Komisija meni, da je treba nujno okrepiti prizadevanja. Leta 2016 so uvozi ponarejenega in piratskega blaga v EU znašali kar 121 milijard EUR, kar predstavlja do 6,8 % celotnega uvoza EU (v primerjavi s 5 % uvoza EU v letu 2013). Prisotnost ponarejenih izdelkov na trgu EU povzroči neposredno zmanjšanje prodaje v višini 50 milijard EUR in neposredno izgubo 416 000 delovnih mest na leto. Poleg tega resno ogroža zdravje, varnost in zaščito potrošnikov (npr. neučinkovite zaščitne maske) in negativno vpliva na okolje.

Na internetu so se pojavile nove oblike kršitev pravic intelektualne lastnine, kot so spletna kraja poslovnih skrivnosti (ki po ocenah v EU predstavlja izgubo v višini 60 milijard EUR ), nezakonita televizija prek internetnega protokola (IPTV) in druge oblike nezakonitega pretakanja (v živo) . Povzročajo posebne težave za predelovalno, ustvarjalno in kulturno industrijo, pa tudi za športni sektor. Komisija je že napovedala, da se bodo z novimi pravili pred koncem leta pojasnile in nadgradile odgovornosti spletnih platform ter odpravile ovire za njihove prostovoljne ukrepe za obravnavanje nezakonitih vsebin (blaga ali storitev), ki jih posredujejo. Prihodnji predlog akta o digitalnih storitvah bo namenjen uskladitvi sklopa specifičnih, zavezujočih in sorazmernih obveznosti za digitalne storitve, ki se bodo izvajale z okrepljenim nadzornim okvirom . Poleg tega je treba znatno okrepiti zmogljivost organov kazenskega pregona. Ponarejanje in piratstvo morata postati pomembnejši prednostni nalogi. Komisija poziva države članice in Svet, naj kriminaliteto na področju intelektualne lastnine vključijo med prednostne naloge prihodnjega cikla politike EU – evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT) za obdobje 2022–2025. Načrtuje okrepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na ravni EU, in sicer z razširitvijo mandata Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), tako da ta ne bo le preprečil vstopa ponarejenega blaga na enotni trg, temveč bo lahko ukrepal tudi proti nezakoniti proizvodnji ponarejenih izdelkov, ki so že v EU. Komisija vse ustrezne deležnike tudi spodbuja k nadaljnjim izmenjavam z Europolom za še temeljitejše izboljšanje splošne ocene nevarnosti in za spodbujanje učinkovitega in usklajenega ukrepanja proti kriminaliteti na področju intelektualne lastnine. Komisija bo carinskim organom držav članic zagotavljala podporo tudi pri izboljšanju obvladovanja tveganja in ukrepov za boj proti goljufiji, zlasti z vzpostavitvijo evropskega sloja podatkovnih analitskih zmogljivosti, tako da bo državam članicam zagotovila boljšo opremo za carinski nadzor ter okrepila sodelovanje znotraj EU in s carinskimi organi partnerskih držav. Komisija bo za preprečevanje piratstva in ponarejanja okrepila sodelovanje med vsemi udeleženimi akterji – imetniki pravic, dobavitelji, različnimi skupinami posrednikov (npr. spletne platforme, družbeni mediji, oglaševalska industrija, plačilne storitve, registratorji/registri domenskih imen ter prevozniki in logistična podjetja) in javnimi izvršilnimi organi (vključno z upravnimi organi, carino, policijo, organi za nadzor trga in javnimi tožilci). V ta namen bo vzpostavila zbirko orodij EU za boj proti ponarejanju, ki bo med drugim temeljila na poročanih praksah in načelih, razvitih v okviru različnih pobud pod okriljem industrija. Zbirka orodij bo pojasnila vloge in odgovornosti ter opredelila načine sodelovanja. Bistveni element je souporaba ustreznih podatkov o izdelkih in trgovcih v skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov, za kar bodo morda potrebne dodatne smernice. Zbirka orodij bo tudi spodbujala uporabo novih tehnologij, kot so prepoznavanje slik, umetna inteligenca in veriženje blokov. Nabor orodij bodo po potrebi spremljala referenčna merila, ki bodo omogočila merjenje napredka. Komisija bo na podlagi uspeha posebnih preventivnih in represivnih ukrepov proti ponarejenim izdelkom, povezanim s COVID-19, spodbujala kampanje za boj proti vstopu najbolj škodljivega ponarejenega blaga za potrošnike na trg. Gospodarski učinek kibernetske kraje poslovnih skrivnosti bi bilo mogoče močno zmanjšati s spodbujanjem ozaveščenosti o kibernetski varnosti in veščega upravljanja intelektualne lastnine. Komisija bo v skladu s svojimi znanjem in spretnostmi na področju kibernetske varnosti ter ukrepi ozaveščanja v okviru strategije za varnostno unijo skupaj z uradom EUIPO, državami članicami in poslovno skupnostjo razvila orodja za ozaveščanje in ciljno usmerjene smernice za večjo odpornost podjetij EU (zlasti MSP) proti kibernetski kraji poslovnih skrivnosti. Za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine bo Komisija: -pojasnila in nadgradila odgovornosti digitalnih storitev, zlasti spletnih platform z aktom o digitalnih storitvah (4. četrtletje leta 2020); -okrepila vlogo urada OLAF v boju proti ponarejanju in piratstvu (leta 2022); -uvedla zbirko orodij EU za boj proti ponarejanju, v kateri bodo določena načela za skupno ukrepanje, sodelovanje in souporabo podatkov med imetniki pravic, posredniki in organi kazenskega pregona (2. četrtletje leta 2022). 6.Pošteno ravnanje na svetovni ravni Intelektualna lastnina ima pomembno vlogo v trgovini in naložbah ter naših odnosih z državami nečlanicami EU. Gospodarske panoge, v katerih se intenzivno uporabljajo pravice intelektualne lastnine, predstavljajo 93 % celotnega izvoza EU v druge države sveta . Vse več držav po svetu uporablja sredstva intelektualne lastnine za krepitev svojega razvoja in nacionalne konkurenčnosti. Politike varstva intelektualne lastnine imajo vse večji geopolitični pomen. Naša podjetja se morajo zanesti na to, da jih pri konkuriranju v tujini čakajo stabilni in enaki konkurenčni pogoji. Vendar je iz dokazov mogoče razbrati, da se naša podjetja pri poslovanju v državah nečlanicah EU še vedno spopadajo z velikimi izzivi, vključno s šibkimi pravili na področju intelektualne lastnine in njihovim neodločnim izvrševanjem, prisilnim prenosom tehnologije in drugimi nepoštenimi praksami, kot so omejitve lastništva intelektualne lastnine nad rezultati skupnih raziskav, zelo razširjene eksteritorialne prepovedi začetka postopka v isti zadevi pred drugim sodiščem in kibernetske kraje. EU je s svojim velikim enotnim trgom v edinstvenem položaju, da na področju intelektualne lastnine določa standarde na svetovni ravni. Lahko se bori in se bo tudi še naprej borila za stabilen in učinkovit svetovni okvir intelektualne lastnine. Hkrati se moramo bolje zaščiti pred krajo intelektualne lastnine, vohunstvom in drugimi nezakonitimi prisvojitvami intelektualne lastnine, ki izvirajo iz nečlanic EU, vendar vplivajo na naše evropske trge. Države članice bi morale posebno pozornost posvečati učinkovitemu varstvu intelektualne lastnine na področju ključnih tehnologij za zagotavljanje naše odpornosti v strateških sektorjih. Komisija bo za dosego tega izvedla naslednje ukrepe: V okviru prostotrgovinskih sporazumov si bo Komisija še naprej prizadevala za ambiciozna poglavja o intelektualni lastnini z visokimi standardi varstva, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje za podjetja EU in spodbudila gospodarsko rast. Prizadevala si bo za celovito izvajanje določb o intelektualni lastnini v obstoječih prostotrgovinskih sporazumih, vključno z reševanjem sporov in po potrebi uporabo uredbe o uveljavljanju pravil mednarodne trgovine, ko bo spremenjena. Komisija bo za spodbujanje reform v celoti izkoristila dialog o intelektualni lastnini z glavnimi trgovinskimi partnerji in drugimi prednostnimi državami, kot so Združene države Amerike, Kitajska, Republika Koreja, Tajska, Turčija in Brazilija, ter dodatno okrepila doseg svojih ključnih programov za intelektualno lastnino, ki vključujejo tehnično sodelovanje na Kitajskem, v jugovzhodni Aziji in Latinski Ameriki. Čeprav bo Komisija še naprej spodbujala enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni, bo okrepila prizadevanja za zaščito podjetij EU pred nepoštenimi praksami. Nadzorni seznam za ponarejanje in piratstvo, na katerem so navedeni trgi in ponudniki storitev, ki domnevno sodelujejo pri ponarejanju in piratstvu, ju omogočajo ali imajo koristi od njiju, bo uporabila kot vzvod, kot tudi poročilo o tretjih državah, v katerem so opredeljene tretje države, v katerih stanje na področju varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine (na spletu in zunaj njega) vzbuja največjo zaskrbljenost. Tako nadzorni seznam kot poročilo se bosta redno posodabljala, ukrepi za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti pa se bodo pozorno spremljali. Poleg tega je Komisija v svojih smernicah iz marca 2020 o neposrednih tujih naložbah ter zaščiti evropskih strateških sredstev vse države članice EU pozvala, naj v celoti izkoristijo svoje mehanizme pregleda tujih naložb, tiste države članice, ki zdaj nimajo mehanizmov pregleda, pa, da naj vzpostavijo celovite mehanizme pregleda, da bi obravnavale pomembne varnostne vidike in vidike javnega reda pri tujih neposrednih naložbah, ki lahko zajemajo ključna sredstva intelektualne lastnine v Evropski uniji .