OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Pandemija COVID-19 je povzročila velik gospodarski šok, ki ima znatne negativne učinke v Evropski uniji in po vsem svetu. Resnost posledic bo odvisna od trajanja in geografske razširjenosti pandemije. Natančneje, pandemija ima neprimerljiv učinek na promet na splošno in zlasti na železniški sektor. V železniškem sektorju bo lahko povzročila veliko primerov insolventnosti in pomanjkanja likvidnosti. Vpliva na celotno dobavno verigo in ima učinke na prevoznike v železniškem prometu, pošiljatelje in logistična podjetja. Finančne posledice pandemije bodo prizadele tudi upravljavce infrastrukture in upravljavce objektov za izvajanje železniških storitev. V primeru neukrepanja bo imela pandemija resne učinke na mednarodni promet, obseg tovora in število potnikov, napredek pri digitalizaciji, odprtost trga in tržne strukture, ki bodo vidni daljše obdobje.

Železniški sektor je za Evropsko unijo strateškega pomena. Bistveno prispeva k celotnemu gospodarstvu in zaposlovanju v EU, saj neposredno zaposluje več kot 1 milijon ljudi, od tega jih približno 600 000 zaposlujejo prevozniki v železniškem prometu in 440 000 upravljavci infrastrukture (konec leta 2016).

Železniški promet je bistven za strategijo EU za bolj trajnostni prometni sektor, ekonomsko in socialno kohezijo ter povezovanje Evropejcev znotraj držav članic in med njimi. Železnica pomembno prispeva h kombinaciji načinov prevoza v EU ter zagotavlja čisto mobilnost in visoko raven učinkovitosti. Železniški promet je zato zaradi svoje vrednosti, ki jo ima kot najbolj trajnosten in okolju prijazen način prevoza, ključen pri doseganju ciljev zelenega dogovora.

Evropske železnice na leto prepeljejo približno 1,6 milijarde ton tovora in 9 milijard potnikov. Do leta 2016 je obseg potniškega prometa v EU dosegel 450 milijard potniških kilometrov, skupni potniški kilometri kopenskega prometa pa so znašali približno 6 bilijonov kilometrov. Železniški potniški promet poteka predvsem znotraj držav, leta 2016 ga je bilo le 6 % čezmejnega.

Leta 2016 je obseg tovornega prometa v EU znašal 419 milijard tonskih kilometrov, ves kopenski promet pa je znašal 2,5 bilijona tonskih kilometrov. Približno polovica vsega tovornega prometa je čezmejni promet. To pomeni, da je železniški tovorni promet za Evropo zelo pomemben ter tudi občutljivejši za pomanjkanje interoperabilnosti in sodelovanja med nacionalnimi železniškimi omrežji, ki lahko vpliva na njegovo konkurenčnost.

Po izbruhu bolezni sta se železniški potniški in tovorni promet zaradi omejitev in manjšega povpraševanja močno zmanjšala. Začasne omejitve potniških povezav med državami članicami EU so močno zaznamovale železniški promet: večina mednarodnih potniških vlakov ne obratuje več, notranji železniški promet pa se je v primerjavi z lanskim letom zmanjšal za do 90 %. Številni novi udeleženci, ki so nedavno vstopili na trg, so morali prenehati opravljati dejavnost, vse železniške prevoznike pa je prizadel velik upad prevoznih storitev.

Prevozniki v železniškem tovornem prometu opravljajo storitve čezmejnega in notranjega prometa, vendar poročajo o zmanjšanju obsega prevoza. Eden od glavnih razlogov je bil ta, da se je povpraševanje nekaterih panog ustavilo, ker je proizvodnja obmirovala, saj je večina držav članic uvedla omejitve gibanja, zaradi česar se je povpraševanje močno zmanjšalo. Zdaj, v mesecih po ukrepih omejitve gibanja, se povpraševanje počasi izboljšuje, vendar še ni povsem jasno, kako se bo razvilo povpraševanje po železniškem prevozu.

Povpraševanje po potniškem prometu za celotno leto 2020 bo po napovedih močno pod ravnjo iz leta 2019, povpraševanje po tovornem prometu pa bo prav tako znatno nižje od ravni iz lanskega leta.

Za ublažitev učinkov pandemije se pripravlja ambiciozen politični odziv, ki bo zajemal številna področja. V tem okviru je cilj te uredbe dopolniti obstoječi okvir, povezan z železniškim prometom, ter nacionalnim organom in zainteresiranim stranem v železniškem prometu omogočiti, da se bodo lažje spoprijemali s številnimi negativnimi posledicami pandemije COVID-19 in se odzivali na nujne potrebe železniškega sektorja v času trajanja navedenih posledic. Taki ukrepi se nanašajo zlasti na oprostitev, znižanje ali odlog uporabnin za dostop po tirih za uporabo železniške infrastrukture in oprostitev dajatev za rezervacijo. Zajemajo referenčno obdobje od 1. marca 2020 do 31. decembra 2020, za katero se lahko uporabnine in dajatve spremenijo z odstopanjem od člena 27 Direktive 2012/34/EU, program omrežja (iz katerega so razvidne vse zadevne uporabnine in dajatve) pa se objavi najpozneje štiri mesece pred potekom roka za vložitev prošenj za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti.