EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 3.9.2020 COM(2020) 476 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Evropskega energetskega programa za oživitev

in Evropskega sklada za energijsko učinkovitost

{SWD(2020) 169 final}



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Evropskega energetskega programa za oživitev

in Evropskega sklada za energijsko učinkovitost Odporna infrastruktura je hrbtenica energetske unije. Leta 2019 so se začeli pomembni projekti čezmejnih povezav, regionalno sodelovanje pa se je močno okrepilo. Evropski energetski program za oživitev (EEPO) je imel v tej zvezi ključno vlogo pri finančni podpori večje infrastrukture skupnega interesa za povezovanje trgov električne energije in plina ter za krepitev zanesljivosti oskrbe. I. NAPREDEK PRI IZVAJANJU PROGRAMA Energetska infrastruktura in inovacije, ki so gonilna sila Evropskega energetskega programa za oživitev (EEPO), so danes še vedno enako pomembne, kot so bile leta 2009, ko je bil program EEPO vzpostavljen. V tem poročilu je za vsak del programa EEPO naveden doseženi napredek pri izvajanju projektov in Evropskega sklada za energijsko učinkovitost. To poročilo je pripravljeno na podlagi poročila, ki je bilo sprejeto leta 2020 . Zajema izvajanje projektov med 1. januarjem 2019 in 31. decembrom 2019 ter izplačila, izvršena v tem obdobju. II. SPLOŠNO IZVAJANJE PROJEKTA Konec decembra 2019 je bilo 45 (2 več kot leta 2018) od 59 projektov zaključenih, upravičencem pa je bil izplačan skupni znesek v višini 2 546 249 263 EUR (po odštetju nalogov za izterjavo v višini 198 823 897 EUR) (glej Prilogo). Stanje na področju plinske in elektroenergetske infrastrukture je naslednje: večina projektov je zaključenih, dva projekta pa se še izvajata. Nosilci projektov so dosegli precejšen napredek pri vključevanju električne energije iz vetrnih elektrarn na morju v omrežje, medtem ko so se nosilci zadnjega preostalega projekta zajemanja in shranjevanja CO2 odločili, da bodo prekinili finančno pomoč projektu. Komisija se je odločila, da bo še naprej zagotavljala finančno pomoč vlagateljem, pri katerih je jasno, da je mogoče sprejeti končno naložbeno odločitev in da ima projekt še naprej pomembno vrednost za družbo. 1. Plinska in elektroenergetska infrastruktura Z infrastrukturnim podprogramom EEPO je bilo podprtih 44 projektov s treh glavnih področij dejavnosti (povezovalni plinovodi, povratni tok plina in električna energija). Skupaj je bilo namenjenih 2 267 574 462 EUR, od katerih je bilo upravičencem do 31. decembra 2019 izplačanih 1 669 370 233 EUR. Plačila so odvisna od trdne zaveze upravičencev, da projekt izvedejo s sprejetjem končne naložbene odločitve.

1.1 Dosedanji napredek Doslej je bilo zaključenih 38 (brez sprememb glede na leto 2018, saj se leta 2019 ni zaključil noben projekt) od 44 infrastrukturnih projektov, štirje so bili ustavljeni, dva pa še potekata. V sektorju električne energije je bilo zaključenih vseh 12 projektov. Na področju povezovalnih plinovodov je bilo zaključenih 13 od 18 projektov; dva napredujeta po spremenjenem načrtu, trije pa so bili ustavljeni. Na področju povratnega toka in povezovalnih projektov v srednji in vzhodni Evropi je bilo 13 projektov zaključenih, en projekt v Romuniji pa je Komisija ustavila septembra 2014. Od zadnjega poročila o izvajanju EEPO je mogoče izpostaviti zlasti naslednji napredek: -povezovalni plinovod med Grčijo in Bolgarijo (IGB) je ključna pot za prenos plina iz čezjadranskega plinovoda (TAP) in grškega UZP na sever ter je pomemben projekt za diverzifikacijo oskrbe s plinom v jugovzhodni Evropi. Gre za projekt skupnega interesa (projekt skupnega interesa 6.8.1) ter prednostni projekt pobude Povezanost Srednje in Jugovzhodne Evrope s plinovodi (pobuda CESEC). Komisija projektu že od začetka zagotavlja politično in finančno podporo. Projekt je prejel 45 milijonov EUR iz Evropskega energetskega programa za oživitev in 39 milijonov EUR iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. Leta 2018 je projekt dodatno napredoval. Gradnja se je začela konec oktobra 2019 in naj bi trajala 18 mesecev. Komercialno delovanje naj bi se po trenutnih ocenah začelo v drugem četrtletju leta 2021. -Ministrstvo za energijo, trgovino in industrijo na Cipru pripravlja vzpostavitev sprejemnega terminala za zemeljski plin, ki bo prispeval k diverzifikaciji ciprske mešanice energijskih virov in odpravi energetske osamitve otoka, poleg tega pa bo spodbudil konkurenco na področju proizvodnje električne energije iz plina, ki jo izvajajo neodvisni proizvajalci. Zemeljski plin naj bi na ciprski trg vstopil do leta 2022. Za zdaj je predvideno, da se bo eden od obeh tekočih projektov zaključil do konca leta 2021, drugi pa do konca leta 2022. 2. Projekti pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju 2.1 Dosedanji napredek Podprogram pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju je sestavljalo devet projektov, pri čemer je bila podpora v višini 565 milijonov EUR razdeljena med dve glavni vrsti dejavnosti, in sicer za: – obsežne preskuse, proizvodnjo ter uporabo inovativnih turbin in konstrukcij za temelje na morju (šest projektov) ter – razvoj modularnih rešitev za vključitev prenosa velikih količin električne energije iz vetrnih elektrarn v omrežje (trije projekti). Zaključenih je bilo šest od devetih projektov, dva pa sta bila predčasno ustavljena. Za projekte je bilo izplačanih 376 188 345 EUR (po odštetju nalogov za izterjavo). En projekt še poteka (Kriegers Flak). 2.2 Doseženi rezultati po sektorjih 2.2.1 Napredek na področju inovativnih turbin in konstrukcij na morju

Kar zadeva vetrno elektrarno na morju pri Aberdeenu, je na polju vetrnic „Aberdeenski zaliv“, ki ga upravlja družba Vattenfall, 1. julija 2018 začelo obratovati enajst vetrnih turbin z največjo zmogljivostjo na svetu (takrat 8,8 MW na turbino, danes obstajajo turbine z zmogljivostjo 12 MW). Septembra 2018 je bil uradno odprt evropski center za izkoriščanje vetrne energije na morju (polje vetrnic na morju pri Aberdeenu). Zadnje poročanje za projekt in končno plačilo se pričakujeta v drugem četrtletju leta 2020. 2.2.2 Napredek pri vključitvi vetrnih elektrarn v omrežje Uresničevanje preostalih dveh projektov, Kriegers Flak in COBRAcable, je napredovalo po pričakovanjih. Septembra 2019 je začel delovati povezovalni vod COBRAcable med Dansko in Nizozemsko. Projekt COBRAcable se je končal decembra 2019. Končno poročilo je treba predložiti v 3 mesecih po zaključku ukrepa, tj. do konca marca 2020. „Kriegers Flak – Combined Grid Solution“ naj bi predvidoma začel delovati konec drugega četrtletja leta 2020, kar je tudi končni datum projekta. Končno poročilo bo pripravljeno do konca septembra 2020. 3. Zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida Ta podprogram EEPO je sestavljalo šest projektov, pri čemer je bila podpora v višini 1 milijarde EUR namenjena projektom, katerih cilj je bil zaobseči celoten postopek zajemanja, prevoza in shranjevanja CO2. Končan je bil en projekt (Compostilla v Španiji), ki je zagotovil delujoče pilotne obrate za zajemanje, prevoz in shranjevanje. Štirje projekti so bili predčasno ustavljeni zaradi odločitve nosilcev, da ne bodo vlagali, en projekt pa je bil zaključen, ne da bi bil dokončan. Za te projekte je bilo izplačanih 387 099 179 EUR (po odštetju nalogov za izterjavo v skupnem znesku 145 294 400 EUR). III. EVROPSKI SKLAD ZA ENERGIJSKO UČINKOVITOST (EEEF) Decembra 2010 je bilo iz Evropskega energetskega programa za oživitev (EEPO) 146,3 milijona EUR dodeljenega finančnemu instrumentu za projekte trajnostne energije. 125 milijonov EUR je bilo uporabljenih kot prispevek EU za Evropski sklad za energijsko učinkovitost (European Energy Efficiency Fund, EEEF). EEEF je bil ustanovljen julija 2011 in je doslej dosegel skupno vrednost 265 milijonov EUR ; podprt je z instrumentom tehnične pomoči s proračunom 20 milijonov EUR in z dejavnostmi za ozaveščanje v višini 1,3 milijona EUR. Evropski sklad za energijsko učinkovitost zagotavlja prilagojeno financiranje (z dolžniškimi in lastniškimi instrumenti) za projekte na področju energijske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in čistega mestnega prometa. Upravičenci so lokalni ali regionalni javni organi ali zasebni subjekti, ki delujejo v njihovem imenu. 1.Doseženi rezultati Leta 2019 je bila v portfelj sklada dodana nova transakcija: – projekt Catfoss v Združenem kraljestvu vključuje financiranje novega obrata za soproizvodnjo toplote in električne energije s skupno inštalirano močjo 28 MW. Obrat za soproizvodnjo toplote in električne energije bo zgrajen na isti lokaciji kot obstoječi obrat za predelavo odpadkov, in sicer Derwenthaugh Eco Parc, Gateshead, Združeno kraljestvo. Projekt bo zagotovil trajnostno ogrevanje za lokalno omrežje za daljinsko ogrevanje, pa tudi za zasebne priključke za ogrevanje in oskrbo z električno energijo. Ko se bo projekt začel izvajati, naj bi letni prihranek emisij CO2 v primerjavi z izhodiščnim scenarijem po ocenah znašal 52 500 ton. To ustreza 97 %. Poleg tega bi morali, ko bo obrat deloval s polno močjo, prihranki primarne energije preseči 315 000 MWh na leto, kar pomeni 100 % prihranek v primerjavi z izhodiščnim scenarijem, glede na to, da se organsko gorivo trenutno pošilja na odlagališča (naložba EEEF v višini 25 milijonov EUR, skupni obseg projekta je 48 milijonov EUR). Od svoje ustanovitve do 31. decembra 2019 je EEEF podpisal pogodbe s 17 projekti v vrednosti 195 milijonov EUR, s čimer je bilo ustvarjenih približno 349,5 milijona EUR končnih naložb. Na podlagi ocene projekta in okvira poročanja sklada EEEF o ekvivalentu CO2 in prihranku primarne energije so njegove naložbe od konca leta 2016 dosegle prihranke v višini skoraj 388 478 ton CO2 in prihranek primarne energije v višini 794 124 MWh.