O IZVAJANJU SCHENGENSKEGA DELA ZAČASNEGA ZNESKA ZA KREPITEV DENARNEGA TOKA IN SCHENGENSKEGA VIRA (2007–2009) ZA BOLGARIJO IN ROMUNIJO

Komisija je sprejela sklep o upravljanju in nadzoru schengenskega vira II. V sklepu je določila, da so do pomoči upravičene naslednje vrste ukrepov:

V skladu s členom 32 Akta o pristopu je Komisija v obdobju 2007–2009 izplačala Bolgariji in Romuniji letna pavšalna plačila v okviru zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira v dvanajstinah (za skupne zneske glej spodnjo razpredelnico).

Člen 32(3) Akta o pristopu določa, da se vsaj 50 % sredstev iz instrumenta porabi kot pomoč Bolgariji in Romuniji za njune obveznosti financiranja ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda in kontrole na zunanjih mejah.

Znesek za krepitev denarnega toka in schengenski vir sta bila ustanovljena s členom 32(1) Akta o pristopu Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu) kot začasni instrument za pomoč Bolgariji in Romuniji pri financiranju ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda in kontrole na zunanjih mejah ter za izboljšanje denarnega toka v nacionalnih proračunih.

o izvajanju schengenskega dela začasnega zneska za krepitev denarnega toka in schengenskega vira (2007–2009) za Bolgarijo in Romunijo

Naknadno ocenjevanje schengenskega vira II je leta 2014 izvedel neodvisni zunanji ocenjevalec, ki je moral oceniti ustreznost, uspešnost, učinkovitost, dopolnjevalnost in skladnost, trajnost in učinek schengenskega vira II.

Opomniti je treba, da je Romunija v okviru schengenskega vira II načrtovala več od minimalnih 50 % dodeljenih sredstev za krepitev denarnega toka in schengenskega vira (301 234 674 EUR) in da so tudi prijavljeni in potrjeni odhodki skupaj (353 593 864,85 EUR) presegli to mejno vrednost.

V okviru cilja 2 je Romunija podprla različne informacijske in komunikacijske sisteme, vključno z nacionalnim delom druge generacije schengenskega informacijskega sistema, nacionalnim delom vizumskega informacijskega sistema in digitalnim radijskim komunikacijskim sistemom TETRA.

V okviru cilja 1 je Romunija kupila 33 plovil, 1 278 vozil ter opremo za mejni nadzor in mejne kontrole. Cilj 1 je zajemal tudi obnovo 31 mejnih policijskih postaj in mejnih prehodov.

Cilj 2: Izboljšanje možnosti nadzora s povečanjem zmogljivosti za zagotavljanje podatkov in dostop do njih

Več kot 60 % sredstev schengenskega vira II za Bolgarijo je bilo načrtovanih in porabljenih za cilj 1. Večina sredstev v okviru cilja 1 je bila načrtovana in porabljena za nakup treh helikopterjev in devetih plovil ter za vzpostavitev integriranega sistema za kontrolo in nadzor črnomorske meje, ki vsebuje fiksne in mobilne opazovalnice, opremljene z radarji, kamerami in komunikacijsko opremo.

Bolgarski in romunski organi so pripravili osnutke večletnih in letnih okvirnih programov, v katerih so opisali potrebe, povezane z izvajanjem schengenskega pravnega reda in mejnih kontrol, strategijo za obravnavanje teh potreb, cilje, ki naj bi jih dosegli s podporo schengenskega vira II, in posebne ukrepe, ki bodo podprti v okviru instrumenta.

Ocenjevalo se je zlasti, v kolikšni meri je schengenski vir II prispeval k pripravljenosti Bolgarije in Romunije za pristop k schengenskemu območju z nadgradnjo nadzora in mejnih kontrol na prihodnjih zunanjih mejah, povečanjem zmogljivosti za zagotavljanje schengenskih podatkov in dostopa do njih ter nadgradnjo sistema za upravljanje vizumov.

Z izgradnjo in obnovo objektov na mejnih prehodih v Romuniji se je obravnavala jasna potreba, saj so bili kopenski mejni prehodi zapostavljeni in bodisi prestari bodisi neprimerni, da bi izpolnjevali zahteve Zakonika o schengenskih mejah.

Z naložbo v pomorsko in kopensko mobilnost romunske mejne policije se je obravnavalo stanje, ko flota obstoječih plovil in vozni park nista bila primerna za nadzor meja.

Naložbe v zvezi z nadzorom morske meje Bolgarije, so bile namenjene očitnim potrebam, saj je bila pred tem črnomorska obala nezadostno pokrita z mejnimi patruljnimi plovili, ki so od 90. let prejšnjega stoletja postopoma postajala neprimerna in zastarela ter neustrezna za varovanje morske meje v težkih vremenskih razmerah.

Ocenjeno je bilo, da so bili cilji in dejanski učinki schengenskega vira II relevantni za potrebe.

Poročilo naknadnega ocenjevanja schengenskega vira II je Komisija sprejela septembra 2014. Komisija meni, da so ugotovitve in zaključki ocenjevanja, predstavljeni v nadaljevanju, verodostojni, saj je bilo v oceni prikazano, da so ti temeljili na dokazih, ki so izhajali iz zanesljivih podatkov in temeljite analize.

Podatki, zbrani z navedenimi orodji, so bili analizirani v 12 študijah primerov (pet za Bolgarijo in sedem za Romunijo), ki so zajele 79 % odhodkov schengenskega vira II v Bolgariji in 76 % odhodkov v Romuniji.

Vzpostavitev integriranega sistema za kontrolo in nadzor črnomorske meje v Bolgariji je bila zelo uspešna, saj je preoblikovala način izvrševanja kontrole nad morsko mejo in zagotovila stalni nadzor morskih meja. Zaradi te naložbe se je povečala zmogljivost policije za nadzor meja in boj proti čezmejnemu kriminalu.

Z nakupom helikopterjev se je povečala zmogljivost bolgarske policije za nadzor meja. Uporaba helikopterjev za nadzor meja je zlasti učinkovita v odročnih gorskih predelih, kot so območja v bližini turške meje, kjer deli zelene meje niso dostopni s patruljnimi vozili. Ne glede na to pa ostajajo vprašanja glede uspešnosti opreme za zračni nadzor. Zakonske omejitve glede nočnega letenja in pomanjkanje opreme proti zmrzovanju, ki omogoča lete v vseh vremenskih razmerah, skupaj z nezadostnim osebjem v prvih dveh letih po nakupu, so močno omejili uspešnost naložbe. Uspešnost naložb v zračni nadzor je omejevalo tudi pomanjkanje goriva in zamude pri dostavi rezervnih delov.

Naložba v pomorsko, rečno in kopensko mobilnost romunske mejne policije je okrepila zmogljivost policije za izvajanje nadzornih dejavnosti na morskih in kopenskih mejah. Kupljena oprema je razširila zmogljivosti posredovanja v regijah, kjer je bila prejšnja pokritost nadzora otežena in se pogosto ni izvajal. Od leta 2010 se je zaradi povečane operativne neodvisnosti novih ladij morski nadzor razširil prek 24 navtičnih milj zunanjega morskega pasu izključne romunske ekonomske cone.

V primeru Romunije so bile mejne kontrole okrepljene z naložbo v posodobitev mejnih prehodov. Z obnovo obstoječe infrastrukture in izboljšanimi delovnimi pogoji na mejnih prehodih se je povečalo število nastanjenih policistov, kar omogoča večje število mejnih kontrol v zadevnem obdobju.

3.4.Učinkovitost

V okviru ocenjevanja schengenskega vira II glede na merilo učinkovitosti je bilo ocenjeno, v kolikšni meri so bili želeni učinki instrumenta doseženi po razumni ceni.

Ocenjeno je bilo, da je mogoče učinkovitost schengenskega vira II oceniti kot ustrezno, čeprav postopki naročanja niso bili vedno optimalni.

Ocena učinkovitosti je temeljila na primerjavi stroškov v okviru schengenskega vira II s stroški v primerljivih instrumentih ter na analizi postopkov naročanja, ki so se šteli za ustrezen približek za učinkovitost, pri čemer se predpostavlja, da konkurenčno naročanje zagotavlja plačilo nabavljenega blaga ali storitev po tržnih cenah.

Zneski, plačani za helikopterje v okviru naložbe schengenskega vira II v zračni nadzor v Bolgariji, so bili po vrednosti na enoto podobni cenam, plačanim v okviru schengenskega vira I.

V Bolgariji je bila konkurenca v postopkih naročanja za nadzor morske meje omejena, kar zadeva število podjetij, ki so sodelovala na razpisu, saj je bilo pet od šestih ponudnikov izključenih iz tehničnih razlogov. Razpisi za plovila so bili obravnavani na podoben način. V enem primeru (ladja 200 GT in ladje 60 GT) je bil razpis preklican, saj sta bila edina ponudnika izključena iz tehničnih razlogov, nato pa je bil izveden postopek s pogajanji z enim od ponudnikov. V drugem primeru (plovila 20 GT in 15 GT) sta bili iz tehničnih razlogov izključeni dve od treh ponudb.

Enako velja za zračni nadzor, kjer so bili razpisni postopki preklicani dvakrat in je bilo naročilo oddano šele v tretjem razpisu. Vsi trije razpisi so bili omejeni na ponudnike znotraj EU in vsi razen enega ponudnika (istega za vse tri razpise) so bili izključeni iz tehničnih razlogov, preden so sploh lahko predložili finančno ponudbo. Sklepati je mogoče, da je razpisni postopek omejil konkurenco, kar vzbuja dvome glede učinkovitosti ukrepa.

Tudi v Romuniji je bila vprašljiva učinkovitost postopkov naročanja, čeprav so bili ti rešeni hitreje in niso povzročili toliko zamud kot v Bolgariji. Prav tako se je pojavilo vprašanje glede okvirnih vrednosti naročil, ki so bile pogosto precej višje od prejetih ponudb.

Naročila, povezana s kopensko in pomorsko mobilnostjo, so bila izvedena v dveh delih, pri čemer se je konkurenca razlikovala. Pri pomorskih razpisih je bilo na posameznem razpisu manj ponudnikov, številni pa so bili izključeni že v fazi predizbora. Pri kopenski mobilnosti je bil izključen le en ponudnik (od skupaj 15 ponudnikov za pet oddanih naročil) zaradi prekoračitve najvišjih razpoložljivih sredstev za naročilo. Elektronski postopek za zbiranje ponudb je povečal učinkovitost oddaje naročil. Merilo za izbiro pri vseh razpisih je bila najnižja cena in zneski, ponujeni v zmagovalnih ponudbah, so bili precej nižji od dodeljenih razpoložljivih sredstev (do 50 % pri kopenski mobilnosti).

V okviru naročil za posodobitev in preureditev mejnih prehodov je bilo le 11 od 31 razpisnih postopkov dovolj konkurenčnih, da so zagotovili ekonomsko najugodnejše ponudbe.

3.5.Dopolnjevalnost in skladnost

V okviru ocenjevanja schengenskega vira II glede na merilo dopolnjevalnosti in skladnosti je bilo ocenjeno, v kolikšni meri so druge intervencije prispevale k ciljem schengenskega vira II in v kolikšni meri schengenski vir II ni nasprotoval drugim intervencijam s podobnimi cilji.

Ocenjeno je bilo, da je bil v Bolgariji in Romuniji schengenski vir II skladen z ukrepi mejnih kontrol, financiranimi iz drugih virov, in da jih je dopolnjeval.

V Romuniji in Bolgariji so bila sredstva iz različnih skladov dodeljena za doseganje ciljev, podobnih ciljem schengenskega vira II. Med nacionalnimi strategijami za pristop k schengenskemu območju in schengenskim virom II je bila dosežena visoka raven dopolnjevanja in sinergij.

V okviru nadzora morske meje v Bolgariji so sredstva schengenskega vira II dopolnjevala druge naložbe v zmogljivosti nadzora morske meje. Obnovljene so bile tri patruljne ladje, šest ladij pa je bilo kupljenih s prispevkom instrumenta za predpristopno pomoč Phare.