[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.3.2007

COM(2007) 130 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Položaj kmetijstva v Evropski uniji - Poročilo za leto 2005 {SEC(2007) 365}

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Položaj kmetijstva v Evropski uniji - Poročilo za leto 2005

UVOD

1. „Poročilo o položaju kmetijstva v Evropski uniji za leto 2005“ je bilo zaključeno septembra 2006 in je objavljeno skupaj s Splošnim poročilom o dejavnostih Evropske unije.

Gospodarske razmere in KMETIJSKI PRIHODKI

2. V celotni Evropski uniji so se leta 2005 kmetijski prihodki zmanjšali za –6,3 %(–6,6 % v starih državah članicah in –3,8 % v novih državah članicah). Dejanski razpon se je gibal med –19,3 % za Madžarsko in +25,9 % za Litvo.

3. Načrtovana hitrost rasti v EU leta 2005 je bila +1,5 %. Glavni dejavniki za ta razvoj poleg trdnega globalnega okolja vključujejo prilagodljivo makroekonomsko politiko, podporne finančne pogoje, višje stopnje dobička in šibkejši nominalni efektivni devizni tečaj. Na začetku leta je bila vrednost eura v primerjavi z dolarjem najvišja, konec leta pa se je zmanjšala na 1,17 USD.

4. V prvih devetih mesecih leta 2005 se je skupna vrednost kmetijskega izvoza Skupnosti povečala za celih 8 % z veliko razliko pri agroživilskih proizvodih. EU je ostala neto uvoznica kmetijskih proizvodov, vendar se je njena kmetijska trgovinska bilanca močno izboljšala zaradi večjega izvoza.

RAZVOJ POLITIKE IN ZAKONODAJNE POBUDE V LETU 2005

Reforma skupne kmetijske politike – sladkor

5. Komisija je 22. junija 2005 sprejela paket predlogov za reformo sektorja sladkorja EU, ki preoblikujejo skupno ureditev trgov v sektorju sladkorja, spreminjajo Uredbo (ES) št. 1782/2003 in vzpostavljajo začasno shemo za prestrukturiranje industrije sladkorja v Evropski skupnosti. Svet je 24. novembra 2005 dosegel politični dogovor, ki v veliki meri odraža prvotne predloge Komisije.

6. Z uskladitvijo sistema, ki je ostal večinoma nespremenjen skoraj 40 let, z reformami skupne kmetijske politike iz leta 2003/2004, bo reforma sektorja sladkorja spodbudila konkurenčnost sektorja, izboljšala njegovo tržno usmeritev in dosegla trajnostno tržno ravnotežje v zvezi z mednarodnimi obveznostmi EU.

7. Reforma bo dosežena z uvedbo 36-odstotnega zmanjšanja zajamčene cene za beli sladkor, nadomestilom za kmete v obliki nevezanih plačil, dodanih k enotnem plačilu na kmetijo, in prostovoljno shemo prestrukturiranja, ki spodbuja manj konkurenčne tovarne sladkorja v EU, da zapustijo sektor.

Finančna perspektiva 2007–2013

8. Evropski svet je 17. decembra 2005 sklenil določiti kmetijske izdatke za obdobje 2007–2013, kakor je odobril Evropski parlament, na 293,1 milijarde EUR za neposredne dohodkovne podpore in tržne ukrepe ter na 69,75 milijarde EUR za razvoj podeželja (cene iz leta 2004). V političnem dogovoru je bila skupna kmetijska politika opredeljena kot ključni element v obsežnem pregledu, ki se bo izvajal leta 2008/2009 ter bo zajemal vse vidike porabe in sredstev EU.

Biogoriva

9. V drugi polovici leta 2005 je ob pozivu k obnovljeni politični spodbudi za energetsko politiko EU glede na naraščajoče cene nafte, veliko odvisnost našega gospodarstva od energije in mednarodnih obveznosti v zvezi s podnebnimi spremembami možnost povečanja proizvodnje biogoriva postala celovito, medsektorsko in dinamično vprašanje.

10. Komisija je 7. decembra 2005 sprejela Akcijski načrt EU za biomaso z glavnim ciljem za več kot dvakrat povečati uporabo biomase v EU do leta 2010 in omogočiti bistveno povečanje do leta 2020. Ta predhodna pobuda EU bo tudi podlaga za sporočilo o Strategiji EU za biogoriva, ki naj bi bilo sprejeto v začetku leta 2006.

Politika kakovosti

11. Komisija je leta 2005 na seznam zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb dodala 24 imen; seznam zdaj vsebuje 705 proizvodov. V prilogi so navedene tudi štiri spremembe specifikacij registriranih ZOP/ZGO.

Ekološko kmetijstvo

12. Komisija je 21. decembra 2005 sprejela predlog za novo uredbo Sveta o ekološki pridelavi (COM(2005) 671 konč.). Predlog temelji na Sporočilu (COM(2004) 415) o evropskem akcijskem načrtu za ekološko hrano in kmetijstvo.

Promocijski ukrepi

13. Komisija je leta 2005 odobrila sofinanciranje 25 novih promocijskih programov, ki se izvajajo zunaj EU. Glavne ciljne države teh programov so Japonska, Rusija, ZDA in evropske države, ki niso članice EU. Proizvodi, ki se promovirajo, vključujejo kakovostna vina, oljčno olje, sire, mesne izdelke ter sadje in zelenjavo. Večina programov traja tri leta. Skupno sofinanciranje EU za te programe znaša 23,4 milijona EUR.

14. Komisija je za notranji trg EU odobrila skupaj 51 novih programov s celotnim proračunom 51,6 milijona EUR, ki jih bo sofinancirala Skupnost. Večina programov traja tri leta. Proizvodi, ki se promovirajo, vključujejo sadje in zelenjavo, ekološke proizvode, proizvode z ZOP ali ZGO, cvetje in rastline, mlečne proizvode, oljčno olje ter v omejenem obsegu govedino. Leta 2005 so promocijske programe sprejele tudi nove države članice, sprejetih pa je bilo tudi veliko predlogov za sofinanciranje.

Poenostavitev kmetijske zakonodaje

15. Poenostavitev je bila leta 2005 še vedno pomemben cilj, saj ima boljša pravna ureditev vedno večji politični pomen v okviru programa lizbonske strategije. Sporočilo Komisije o poenostavitvi in boljši ureditvi za skupno kmetijsko politiko (COM(2005) 509 konč.) je bilo objavljeno 19. oktobra 2005. Napoveduje zlasti razvoj akcijskega načrta za poenostavitev v letu 2006, pripravo ene same uredbe o skupni tržni ureditvi, ki bo predvidoma združila 21 skupnih tržnih ureditev v en ureditveni okvir, ter konferenco v zvezi s poenostavitvijo, ki naj bi potekala jeseni 2006.

Državne pomoči

16. Komisija je prejela 261 uradnih obvestil o osnutkih ukrepov državne pomoči, ki naj bi se odobrila v kmetijskem in živilskopredelovalnem sektorju. Poleg tega je Komisija začela s preverjanjem 25 ukrepov pomoči, o katerih ni bila predhodno uradno obveščena na podlagi člena 88(3) Pogodbe ES.

Pomoč tistim, ki jo potrebujejo

17. Evropska unija je nadaljevala z izvajanjem programa pomoči, namenjenega tistim, ki jo potrebujejo. V okviru tega programa se kmetijski proizvodi (predelani ali kako drugače pripravljeni) iz intervencijskih zalog Unije razdeljujejo združenjem, ki se v državah članicah ukvarjajo z ogroženimi prebivalci.

Najbolj oddaljene regije – reforma programa POSEI

18. Po podrobnih razpravah v letu 2005 so države članice 2. decembra 2005 v delovni skupini za najbolj oddaljene regije soglasno sklenile, da je treba predlog Komisije za uredbo Sveta o reformi programa POSEI predlagati za sprejetje kot točko I/A s strani Coreperja in Sveta.

19. Reforma bo spremenila pristop k zagotavljanju pomoči najbolj oddaljenim regijam s spodbujanjem sodelovanja pri odločanju in pospeševanjem odziva na njihove posebne potrebe. Uredba določa, da države članice predložijo programe, ki jih mora nato odobriti Komisija in ki naj bi se izvedli leta 2006. Ti programi bodo vključevali področje posebnih dobavnih režimov za kmetijske proizvode, ki so v najbolj oddaljenih regijah bistveni za prehrano ljudi, kot kmetijski vložki ali za predelavo, in področje podpore za lokalno proizvodnjo.

20. Uredba ne vpliva na vire financiranja ali intenzivnost podpore Skupnosti.

Ukrepi za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko

21. Namen politike informiranja je razložiti vprašanja v zvezi s skupno kmetijsko politiko, spodbujati evropski model kmetijstva, informirati kmete in druge podeželske interesne skupine ter povečati ozaveščenost javnosti o posledicah in ciljih skupne kmetijske politike. Ta politika je vključevala razširitev pomoči na številne javne in nevladne upravičence za seminarje, konference, publikacije in avdiovizualne medijske produkcije. Komisija je organizirala tudi prireditve, namenjene obravnavi več vprašanj na javnih obravnavah, novinarskih sestankih, informacijskih obiskih, v govorih in na konferencah v Bruslju, misijah v EU in zunaj nje ter pri udeležbah na nekaterih mednarodnih kmetijskih sejmih.

22. Objavljenih je bilo tudi veliko informacij, poročil, brošur, zaznamkov, letakov, gradiv za konference ter biltenov o mednarodnih in podeželskih vprašanjih.

Dostop do dokumentov

23. Leta 2005 se je zanimanje državljanov EU za dostop do internih dokumentov Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja še naprej povečevalo, vendar ne v tako veliki meri kot leta 2004. V primerjavi z letom 2004 se je število prošenj državljanov EU v zvezi z uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije na področju kmetijstva in razvoja podeželja povečalo za +/–25 %. Tako se je leta 2005 število prošenj na tem področju povečalo na +/–185.

Kmetijski trgi

Nekateri rastlinski proizvodi

24. Na svetovni ravni se je proizvodnja žit (razen riža) v tržnem letu 2004/2005 v primerjavi s prejšnjim letom povečala. Leta 2004/2005 je bil celotni pridelek žit v EU-25 284 milijonov ton, kar je za 54 milijonov ton ali 23 % več kot leta 2003/2004. V EU se je površina za pridelavo žit povečala za 1 milijon ha, medtem ko se je pridelek žit povečal za 1 t/ha ali 22 %. Proizvodnja vseh žit v EU, razen ovsa, je bila večja kot leta 2003/2004, in se je gibala med povečanjem proizvodnje ječmena za 11 % in povečanjem proizvodnje rži za 42 %. Povprečen pridelek žit je bil rekordni pridelek za EU-15 (6,02 t/ha) in tudi za nove države članice (4,09 t/ha).

25. V skladu s podatki Mednarodnega sveta za žita je svetovni pridelek za leto 2004/2005 konec novembra 2005 znašal 1 632 milijonov ton v primerjavi s 1 467 milijoni ton v prejšnjem tržnem letu.

26. Svetovne zaloge žit so se leta 2004/2005 povečale, ko so bile ocenjene na 312 milijonov ton (v primerjavi z 264 milijoni ton v tržnem letu 2003/2004 in 333 milijoni ton v tržnem letu 2002/2003), vključevale pa so 137 milijonov ton pšenice in 167 milijonov ton krmnega žita (137 prejšnje leto) zaradi velikega pridelka Združenih držav. Zaloge intervencijskih agencij v EU so bile 1. novembra 2004 5 milijonov ton: 3,0 milijona ton rži, 0,9 milijona ton ječmena, 1,0 milijona ton pšenice in 0,2 milijona ton koruze.

27. Skupen obseg svetovne trgovine z žiti je leta 2004/2005 znašal 211 milijonov ton (106 milijonov ton pšenice in 104 milijone ton grobozrnatega žita) v primerjavi z 207 milijoni ton v prejšnjem letu.

28. Proizvodnja uporabnih žit v EU-25 naj bi dosegla 282 milijonov ton. Za leto 2005/2006 se ob vrnitvi na 10-odstotno stopnjo prahe predvideva zmanjšanje površine za pridelavo žit za 2,4 % na približno 51 milijonov hektarjev.

29. Ta površina bi skupaj z ocenjenimi gibanji pridelave povzročila donos 263 milijonov ton, kar je 20 milijonov ton ali 14 % manj kot v letu 2004/2005. Ocenjen povprečen pridelek je 5,15 t/ha, kar je zmanjšanje za 5 % v primerjavi z rekordnim pridelkom prejšnjega leta.

30. Proizvodnja rži se je s 7,2 milijona ton zmanjšala na 5 milijonov ton po zmanjšanju posejane površine, zlasti zaradi odločitve Komisije, da bo odpravila intervencijski program za rž.

31. Skupna površina za pridelavo oljnic v EU-25 je bila leta 2005 razmeroma stabilna (+3 % v primerjavi z letom 2004), od tega se je površina za pridelavo semena oljne ogrščice povečala za 7 % na 4,7 milijona ha, sončničnega semena za 1 % na 2,23 milijona ha in soje za 2,5 % na 282 000 ha. Ocenjena skupna površina za pridelavo oljnic je 7 milijonov ha, vključno z 870 000 ha v skladu s shemo za praho, ki ni namenjena pridelavi hrane, in 350 000 ha v skladu s shemo za energetske rastline. Zaradi odličnih vremenskih razmer je bil pridelek večji kot leta 2003, in sicer s celotno proizvodnjo okoli 20 milijonov ton, kar je enak obseg kot leta 2004/2005. Velik del od 2,6 milijona ton olja iz oljnic, ki ni namenjeno za prehrano, je bilo olja oljne ogrščice. Leta 2005/2006 naj bi bil pridelek sestavljen iz 15,3 milijona ton semen oljne ogrščice, 3,8 milijona ton sončničnega semena in 805 000 ton soje.

32. Skupni uvoz oljnic se je zmanjšal s 17 milijonov ton leta 2002/2003 na 16 milijonov ton leta 2004/2005, od tega je glavni del predstavljala soja (95 %).

33. Za evropsko porabo je zdaj značilna povečana uporaba olj iz oljnic v neprehrambenem sektorju. Olje oljne ogrščice je odličen primer: 43 % skupne količine olja oljne ogrščice, ki je na voljo na evropskem trgu, se uporablja v prehrambenem sektorju, medtem ko je 57 % namenjenih neprehrambenem sektorju, zlasti za proizvodnjo biodizla. Povečanje povpraševanja po olju oljne ogrščice kot obnovljivem viru energije in posledično višje cene bodo verjetno prispevale k rahlemu zmanjšanju porabe olja oljne ogrščice v prehrambenem sektorju.

34. Površina, namenjena obvezni prahi leta 2005/2006, je obsegala približno 4 milijone ha, z uporabo 10-odstotne stopnje prahe. Poleg tega se 3 milijoni ha površine niso uporabljali za proizvodnjo, čeprav je bila ta površina upravičena do nevezanega plačila pomoči. Približno 870 000 ha površine za obvezno praho se je uporabljalo zlasti za oljnice, ki niso namenjene pridelavi hrane, zlasti za proizvodnjo biodizla. Skupna proizvodnja poljščin, ki niso namenjene za prehrano, gojenih na površinah za praho, je znašala 2,8 milijona ton.

35. V okviru reforme skupne kmetijske politike se za površine, posejane z energetskimi rastlinami, odobri nova pomoč, ki znaša 45 EUR na hektar. Podpora je omejena na največjo zajamčeno površino, ki obsega 1,5 milijona ha. Ta ureditev se je prvič začela uporabljati leta 2004, ko je bila v skladu s to shemo odobrena pomoč za površino 330 000 ha. Površina je leta 2005 obsegala približno 570 000 ha, kar je 38 % največje zajamčene površine in približno 65 % površine tradicionalne prahe za gojenje oljnic, ki niso namenjene pridelavi hrane. Leta 2006 se pričakuje dodatno povečanje površine za energetske rastline.

36. Svetovna proizvodnja sladkorja je po letu 2003/2004 ostala bistveno manjša od proizvodnje z velikim presežkom v letih 2002/2003 in 2004/2005. Boljše svetovno ravnovesje na področju sladkorja se kaže v manjšem razmerju zaloge in porabe, ki se je zmanjšalo na 45,5 %, kar je najnižja raven po letu 1997/1998, ko je znašalo 40,94 %.

37. Cene so se leta 2005 bistveno izboljšale, k čemur sta prispevala dobro uravnoteženo razmerje med proizvodnjo in porabo na svetovni ravni ter pričakovan primanjkljaj v obdobju 2005/2006.

38. Skupni izvoz sladkorja se je leta 2004/2005 povečal za 0,8 milijona ton na 4,92 milijona ton, vključno z 2,44 milijona ton sladkorja „C“, ki se je izvažal brez nadomestil.

39. Za trg sladkorja Skupnosti je bil leta 2005 značilen velik presežek, ki je bistveno vplival na cene in tržno ravnotežje. Prvič v skoraj 20 letih je bil sladkor ponujen v intervencijo. Skupna količina, ki so jo upravljavci ponudili v intervencijo in organi države članice sprejeli, je leta 2005 znašala 1 324 286 ton.

40. V tržnem letu 2005/2006 je bila proizvodnja sladkorja v Skupnosti ocenjena na 19,6 milijona ton, kar je malo pod 19,93 milijona ton, proizvedenih leta 2004. V nasprotju z letom 2004/2005 je bilo zaradi skladnosti z obveznostmi WTO potrebno bistveno zmanjšanje kvot Skupnosti.

41. Ukrep intervencijskega odkupa, ki se v ureditvi trga za sladkor skoraj ni uporabljal, je v tržnem letu 2004/2005 postal pomemben instrument.

Nekateri proizvodi živalskega izvora

42. Začetne ocene kažejo, da se bo svetovna proizvodnja mleka, ki je leta 2004 dosegla 618 milijonov ton, leta 2005 predvidoma povečala za 3 %.

43. Mlečne črede v EU se bodo po predvidevanjih zmanjšale za 3,6 % na 22,7 milijona glav. Vendar se mora donos povečati za 3 % na 6 170 kg na žival na leto. Proizvodnja mleka ostaja nespremenjena pri 142,6 milijona ton. Države članice pričakujejo, da se bodo pošiljke mleka povečale na skupno količino 131,2 milijona ton, zlasti zaradi 6-odstotnega povečanja v 10 novih državah članicah.

44. Proizvodnja konzumnega mleka v EU-25 ostaja sorazmerno nespremenjena pri približno 33 milijonih ton. Tudi proizvodnja konzumne smetane ostaja nespremenjena pri 2,6 milijona ton, proizvodnja jogurta pa se je povečala za 5 %.

45. Proizvodnja masla se bo povečala za 40 000 ton na 2,17 milijona ton.

46. Konec leta 2005 je bilo v EU 1,4 milijona kmetov, ki proizvajajo mleko, kar je 90 000 manj kot leta 2004. Število kmetov v vseh državah članicah se postopno zmanjšuje, pri čemer se je samo na Poljskem število zmanjšalo za 60 000. Povprečno število krav na gospodarstvo se je povečalo na 39 (od 4 na Poljskem do 282 v Latviji). Količina mleka, proizvedenega na gospodarstvo, je 94 000 kg. Pri tem je povprečna količina za EU-15 240 000, za 10 novih držav članic pa le 19 000. Razpon povprečne količine mleka, proizvedenega na kmetijo, je zelo širok, od 6 500 ton v Litvi do 1 367 600 ton na Češkem.

47. Skupna poraba mlečnih proizvodov, ki zajema vse vrste porabe mleka v Evropski uniji, se je od leta 1996 povečevala za 0,3 % na leto.

48. Leta 2005 je bilo le 5 000 ton posnetega mleka v prahu odkupljenega v intervencijo. Konec leta je bilo na zalogi še vedno manj kot 10 000 ton. To je znak uravnoteženega razmerja med ponudbo in povpraševanjem na trgu mlečnih beljakovin v EU v letu 2005. V intervencijo je bilo odkupljenih 36 000 ton masla. Konec leta so zaloge še vedno znašale 125 000 ton. To kaže na slabše ravnotežje na trgu za mlečno maščobo v EU-25.

49. Institucionalne cene so se 1. julija zmanjšale za 7 % za maslo in za 5 % za posneto mleko v prahu na 282,44 oziroma 185,00 EUR/100 kg.

50. Začasni rezultati raziskave iz maja/junija 2005 so pokazali dodatno zmanjšanje števila govedi v EU za 1,0 % v primerjavi s prejšnjim letom. Celotna čreda krav v EU se je zmanjšala za 0,7 %. Mlečna čreda se je zmanjšala za 1,5 %, število krav dojilj pa se je nekoliko povečalo (+0,8 %).

51. Proizvodnja govedine in teletine v EU-25 je bila za leto 2005 ocenjena na 7,84 milijona ton ali 2,5 % pod ravnjo iz leta 2004. Skupna poraba govedine in teletine v EU-25 je bila za leto 2005 ocenjena na 8,14 milijona ton. Leta 2005 je skupni uvoz govedine znašal 528 000 ton. Skupnost je od leta 2003 neto uvoznica govedine. V obdobju od januarja do oktobra 2005 je skupni uvoz za približno 242 000 ton presegel izvoz. Samo v trgovini z govedino je neto uvoz znašal približno 302 000 ton.

52. Splošne razmere na trgu EU za ovčje in kozje meso so bile leta 2005 sorazmerno stabilne. Povprečna cena za lahka jagnjeta je bila v zadnji četrtini leta zelo visoka (približno 25 % višja kot prejšnje leto).

53. Izvoza Skupnosti skoraj ni bilo. Evropska unija uvaža količino, ki ustreza več kot eni petini njenih potreb. Uvoz v Skupnost se načeloma izvaja v skladu s tarifnimi kvotami z oprostitvijo dajatev ali znižanimi uvoznimi dajatvami. V skladu z raziskavami o rejnih živalih obstaja v Evropski uniji več kot 100 milijonov glav ovc in koz.

54. Na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 21/2004 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz je posamezna identifikacija živali od 9. julija 2005 obvezna.

55. Proizvodnja svinjskega mesa v EU naj bi leta 2005 predvidoma ostala nespremenjena s približno 21 milijoni ton. Povprečna cena naj bi bila približno 139 EUR/100 kg. Poraba svinjskega mesa na prebivalca naj bi se zmanjšala na 42,9 kg/prebivalca.

56. Svetovna proizvodnja perutninskega mesa se je od leta 1999 redno in znatno povečevala (+20 %). Proizvodnja perutninskega mesa v Evropski uniji se je leta 2003 močno zmanjšala (–6,6 %) zaradi ptičje gripe na Nizozemskem in v Belgiji ter zmanjšanja proizvodnje v več državah članicah (Francija, Italija, Švedska). Proizvodnja EU-25 se je leta 2004 začela spet povečevati (+1,4 % v primerjavi z letom 1999). Sedanje tržne razmere so zelo občutljive, ker se je v zadnjih štirih mesecih leta 2005 poraba perutninskega mesa zmanjšala zaradi poročanja medijev o ptičji gripi, čeprav se pri komercialni perutninski jati v EU bolezen ni pojavila.

Izvajanje reforme iz leta 2003

57. Po 1. januarju 2005 naj bi vsi kmetje v EU, ki prejemajo neposredna plačila, izpolnjevali pogoje za navzkrižno skladnost. Deset držav članic je leta 2005 začelo izvajati shemo enotnega plačila. Pet držav članic od desetih in dve regiji Združenega kraljestva je izbralo zgodovinski model, ki referenčne zneske razdeljuje le na podlagi posameznega kmetovanja v referenčnem obdobju, medtem ko regionalni model vsaj del referenčnega zneska razdeljuje na podlagi kmetijske dejavnosti v letu 2005.

Razvoj podeželja

58. V obdobju 2000–2006 je načrtovanje razvoja podeželja sestavljeno iz: 68 programov za razvoj podeželja (sofinanciral jih je Jamstveni oddelek EKUJS), 69 programov za regije Cilja 1 – operativni programi in posamezni programski dokumenti – z ukrepi za razvoj podeželja (sofinanciral jih je Usmerjevalni oddelek EKUJS) in 20 programov za regije Cilja 2 z ukrepi za razvoj podeželja (sofinanciral jih je Jamstveni oddelek EKUJS).

59. S širitvijo Evropske unije 1. maja 2004 je bila z „Začasnim instrumentom za razvoj podeželja (ZIRP)“ uvedena posebna ureditev za razvoj podeželja v novih državah članicah. Na ozemlju EU-10 se izvajata dve vrsti načrtovanja: 10 programov za razvoj podeželja, ki se sofinancirajo v okviru ZIRP, in 9 programov za regije Cilja 1, ki zajemajo večino ozemlja novih držav članic (sofinanciral jih je Usmerjevalni oddelek EKUJS).

60. Leta 2005 so izdatki Skupnosti za razvoj podeželja znašali 8 501,8 milijona EUR (Jamstveni in Usmerjevalni oddelek skupaj).

61. Za obdobje 2000–2006 je bilo odobrenih 73 programov LEADER+. Plačila teh programov v okviru Usmerjevalnega oddelka EKUJS so leta 2005 znašala 332 milijonov EUR.

62. Leto 2005 je zaznamovala tudi pomembna sprememba politike razvoja podeželja za naslednje programsko obdobje 2007–2013: na podlagi predloga Komisije (COM(2004) 490 konč.) je Svet junija 2005 dosegel politični dogovor o novi uredbi o razvoju podeželja, ki je bila po nekaterih tehničnih prilagoditvah uradno sprejeta septembra in objavljena kot Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005. Svet je sprejel tudi novo uredbo o financiranju skupne kmetijske politike, s katero je bil ustanovljen nov enotni sklad (Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja – EKSRP) (Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005). Ta dva instrumenta določata osnovna pravila in mehanizme za načrtovanje in finančno upravljanje politike za razvoj podeželja v obdobju 2007–2013. Nova politika bo imela zlasti bolj strateški pristop (s strateškimi smernicami Skupnosti in strateškim načrtovanjem v državah članicah), osredotočen na omejeno število prednostnih nalog EU (osi za konkurenčnost kmetijstva/gozdarstva, upravljanje zemljišč/okolje, diverzifikacijo/kakovost življenja na podeželskih območjih, pristop Leader), ob upoštevanju zlasti programa lizbonske strategije in göteburškega programa, vendar z znatno poenostavitvijo načrtovanja, financiranja, finančnega upravljanja in nadzora novih programov.

Okolje in gozdovi

63. Dveletna študija (2005–2006) z naslovom „Študija o okoljskih kazalnikih navzkrižne skladnosti v okviru kmetijskega svetovalnega sistema“ (študija CIFAS) se je začela izvajati na začetku leta 2005.

64. Izvajanje „Akcijskega načrta biotske raznovrstnosti za kmetijstvo“, ki ga je Svet sprejel junija 2001, Evropski parlament pa marca 2002, se je nadaljevalo leta 2005.

65. Šesti okoljski akcijski program bo ostal glavna gonilna sila okoljske politike EU do leta 2012. Ta akcijski program poleg zagotavljanja podlage za pobude okoljske politike ponovno poudarja obveznost iz Pogodbe, da se zahteve glede varstva okolja vključijo v opredelitev ter izvajanje drugih politik in dejavnosti Skupnosti.

Drugi ukrepi v gozdarstvu

66. Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu Parlamentu o poročilu o izvajanju gozdarske strategije EU (COM(2005) 84 konč.) je bilo sprejeto 10. marca 2005. Sklepe Sveta o predlogih, ki jih je predložila Komisija v Sporočilu, je 30. maja 2005 sprejel Svet za kmetijstvo in ribištvo. Sodelovanje in usklajevanje z državami članicami se je nadaljevalo prek Stalnega odbora za gozdarstvo.

Financiranje SKUPNE KMETIJSKE POLITIKE V LETU 2005

67. Izdatke skupne kmetijske politike pokrivajo finančne perspektive, sprejete na vrhu v Berlinu leta 1999 in prilagojene na vrhu v Kopenhagnu konec leta 2002, ki upoštevajo finančne posledice širitve Unije na deset novih držav. Zato se nove zgornje meje v EU-25 uporabljajo od proračunskega leta 2005 dalje.

Širitev

68. Pristopna pogodba z Bolgarijo in Romunijo je bila podpisana 25. aprila 2005. Bolgarija in Romunija bosta pod pogoji iz te pogodbe k EU pristopili 1. januarja 2007.

Mednarodni odnosi

69. Ministrska konferenca WTO je potekala decembra 2005 v Hongkongu. Popolne modalitete niso bile dosežene, vendar je bil na srečanju obravnavan napredek, dosežen od okvirnega sporazuma iz leta 2004. Dogovorjeno je bilo, da se morajo popolne modalitete v kmetijstvu doseči do konca aprila 2006, za druga vprašanja, vključena v pogajanja, (NAMA, storitve, trgovinske olajšave in pravila, vključno z geografskimi označbami) pa do konca julija 2006.

70. V zvezi z izvozno konkurenco se je ES na ministrskem srečanju v Hongkongu odločila, da bo do konca leta 2013 odpravila izvozne subvencije, če druge članice WTO zagotovijo vzporedno odpravo vseh drugih oblik izvoznih subvencij, ki pritekajo prek drugih instrumentov izvozne konkurence, kot so državna trgovinska podjetja, uradno podprti izvozni krediti in nepristne prakse na področju pomoči v hrani.

71. Dvostranske in regionalne trgovinske razprave so potekale v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu s šestimi regijami, z Južno Afriko, Evropskim gospodarskim prostorom ter dvostransko z Japonsko, Južno Korejo in Tajsko.

72. Svet je 14. novembra 2005 sprejel mandat za začetek dvostranskih pogajanj s sredozemskimi partnerskimi državami za visoko zastavljeno liberalizacijo trgovine. Ta mandat je temeljil na priporočilu, ki so ga sprejeli evro-sredozemski ministri za zunanje zadeve na srečanju v Luxembourgu maja 2005. Pogajanja naj bi se začela v začetku leta 2006.

73. Po približno 20 letih pogajanj je bila med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami dosežena prva faza sporazuma o trgovini z vinom. Ta sporazum zagotavlja nadaljevanje obstoječih posebnih dovoljenj, ki jih Skupnost odobri Združenim državam za prakse izdelovanja vina, označevanje in certificiranje, ter izvzetje vseh vin Skupnosti iz zahtev Združenih držav za certificiranje.