GLOSAR

Administrativne kontrole/pregledi na kraju samem : Naslov III Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 [1] določa splošna načela za kontrole, ki veljajo za vse ukrepe neposredne pomoči. Zlasti velja, da se za vse zahtevke za pomoč izvajajo administrativne kontrole, ki jih dopolnjujejo pregledi na kraju samem na podlagi vzorčenja. V členu 29 Uredbe je navedeno: "Za vsak ukrep v okviru posebne podpore, za katerega so tehnično izvedljive administrativne kontrole, je treba preveriti vse zahtevke."

AEM/MAET : kmetijsko-okoljski ukrep / kmetijsko-okoljski ukrep na opredeljenem geografskem območju (Francija)

Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) : IAKS je opredeljen v poglavju 4 naslova II Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 [2] in podrobno določen v Uredbi (ES) št. 1122/2009. Vključuje računalniško zbirko podatkov o kmetijah in zahtevkih za pomoč, identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) in sistem za identifikacijo in registracijo živali (AIRS) ter predvideva vrsto administrativnih kontrol in pregledov na kraju samem.

Mrtve izgube : Mrtve izgube nastanejo, kadar je ukrep namenjen podpiranju upravičencev, ki bi ravnali enako, četudi ne bi bilo pomoči. V takšnih primerih izplačana pomoč nima nobenega učinka. Tako je delež odhodkov, ki povzroča mrtve izgube, že po definiciji neuspešen, saj ne prispeva k doseganju zastavljenih ciljev.

Shema enotnega plačila (SEP) : SEP je sistem nevezane pomoči v okviru stebra I, ki se uporablja od uvedbe reforme SKP iz leta 2003 v državah članicah, ki so se Evropski uniji pridružile pred letom 2004. V novih državah članicah se uporablja poenostavljena prehodna različica, znana pod imenom shema enotnega plačila na površino).

SKP : skupna kmetijska politika

Steber I/steber II : Reforma Agenda 2000 je določila dva glavna stebra SKP. Steber I (Evropski kmetijski jamstveni sklad – EKJS) zagotavlja tržne ukrepe in dohodkovno podporo v obliki neposrednih plačil. Steber II (Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja – EKSRP)) sofinancira ukrepe za razvoj podeželja na področjih, kot so kmetijstvo in okolje, spodbujanje kakovosti hrane, višji tehnični standardi in dobro počutje živali.

Vezana/nevezana neposredna pomoč : Do leta 2003 se je kmetijska podpora v okviru stebra I dodeljevala predvsem v obliki neposrednih plačil, povezanih s proizvodnjo posebnih kmetijskih proizvodov ("vezana" neposredna pomoč). Taka plačila so imela predvsem obliko pomoči na "površino", ki se dodeli po hektarih, pomoči glede na vrsto poljščine ali pomoči za "živali", ki se dodeli glede na upravičene živali. Od reforme SKP leta 2003 je bila večina ukrepov pomoči iz stebra I "nevezanih", kar pomeni, da niso več odvisni od pridelka upravičenca.

POVZETEK

I. Ko je bila leta 2003 uvedena shema enotnega plačila (SEP), so države članice lahko zadržale do 10 % sredstev iz nacionalne zgornje meje za "posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za zaščito in izboljšanje okolja ali za izboljšanje kakovosti in trženja kmetijskih proizvodov". Ta posebna podpora je bila kasneje razširjena s členom 68 Uredbe (ES) št. 73/2009, ki je povečal število ciljev, za katere se lahko dodeli pomoč.

II. Štiriindvajset držav članic se je odločilo izkoristiti člen 68 prek 113 zelo različnih ukrepov. Skupni proračun za obdobje 2010–2013 znaša 6,4 milijarde EUR. Čeprav za vsak ukrep veljajo posebna pravila, jih večina temelji na klasičnih mehanizmih za vezana neposredna plačila [3].

III. Revizija je bila osredotočena na zasnovo posebne podpore, določene v členu 68, in njeno izvajanje v letih 2010 in 2011 (upravljavske in kontrolne ureditve) ter zlasti na vprašanje, ali je posebna podpora dovolj dosledna, relevantna in primerno kontrolirana. Revizija je bila opravljena v službah Komisije in v štirih državah članicah, ki zajemajo približno 70 % dodeljenih proračunskih sredstev za relevantne ukrepe.

IV. SEP je temeljila na načelih nevezanosti neposrednih plačil na proizvodnjo in poenostavitve sheme plačil ("enotno plačilo"). Člen 68 državam članicam dovoljuje odstopanje, s katerim lahko ohranijo vezana neposredna plačila "v jasno opredeljenih primerih". Vendar pa je Sodišče ugotovilo, da je imela Komisija malo nadzora nad upravičevanjem takih primerov in da so imele države članice visoko stopnjo svobodnega odločanja pri uvajanju vezanih neposrednih plačil. Zato izvajanje določb člena 68 ni bilo vedno popolnoma skladno s splošnima načeloma nevezanosti in poenostavitve, ki zdaj veljata za SKP.

V. Sodišče je ugotovilo tudi, da v državah članicah ni zadostnih dokazov, da so ukrepi, uvedeni na podlagi člena 68, potrebni ali relevantni, in sicer z vidika potrebe po njih, uspešnosti njihove zasnove in višine pomoči, ki je na voljo. Nezadostni cilji in kazalniki bodo ovirali prihodnje ocenjevanje ukrepov.

VI. Na koncu je Sodišče poudarilo še slabosti v administrativnih in kontrolnih sistemih, vzpostavljenih za zagotovitev pravilnega izvajanja obstoječih ukrepov. Take slabosti so bile včasih ugotovljene, čeprav so obremenitve pri upravljanju in kontroliranju že zdaj velike. Te obremenitve bi bilo treba mogoče še povečati, da bi se izpolnile zahteve iz uredb.

VII. V okviru uvedbe SKP "po letu 2013" bi predlog Komisije, ki je zdaj v obravnavi, omogočil ohranitev posebne podpore v obliki vezanih plačil, vendar brez zadostne opredelitve natančnih omejitev. V zvezi s tem je Sodišče pripravilo naslednja glavna priporočila:

(a) Posebna podpora za nekatere kmetijske dejavnosti bi morala temeljiti na strogem razumevanju določb člena 68, Komisija pa bi morala za odobritev take vezane podpore prejeti ustrezno utemeljitev in jo preveriti.

- Da bi lahko Komisija prevzela svojo končno odgovornost v okviru sistema deljenega upravljanja, bi morala imeti dejavnejšo vlogo pri določanju meril, ki veljajo za izvajanje ukrepov.

- Od držav članic bi bilo treba zahtevati, da dokažejo, da je vsak ukrep posebne podpore, ki ga nameravajo uvesti, potreben (v smislu potrebe po pristopu, ki temelji na odstopanjih, in njegove dodane vrednosti), relevanten (v smislu izvedbenih ureditev, meril za dodelitev in višine pomoči) in skladen z merili dobrega finančnega poslovodenja.

(b) Ob upoštevanju raznolikosti mogočih ukrepov bi bilo treba določiti ustrezen sistem spremljanja, da se olajša poznejše vrednotenje.

(c) Države članice bi morale po uvedbi ukrepov vzpostaviti ustrezne in celovite upravljavske in kontrolne sisteme, da se zagotovi, da je mogoče izpolniti vse zahteve iz Uredbe. Da bi se izognili ustvarjanju nesorazmernih stroškov za omejen obseg ukrepa posebne podpore, bi bilo treba zahtevo po kontrolah upoštevati že med pripravo zasnove ukrepa (enostavno izvajanje, možnost kontroliranja meril itd.) ali po možnosti celo v času odločanja o tem, ali naj se posamezen ukrep uvede ali ne.

UVOD

1. Ko je bila leta 2003 uvedena shema enotnega plačila (s katero neposredna podpora kmetom ni bila več vezana na proizvodnjo) [4], so lahko države članice za kmete še naprej uporabljale nekatere podporne ukrepe, vezane na proizvodnjo. V skladu s členom 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003 [5] so imele države članice pravico nameniti do 10 % sredstev iz nacionalne zgornje meje za "posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za zaščito in izboljšanje okolja ali za izboljšanje kakovosti in trženja kmetijskih proizvodov".

2. Ta posebna podpora je bila kasneje razširjena s členom 68 Uredbe št. 73/2009 (obdobje 2010–2013). Člen 68 je povečal število ciljev ali dejavnosti, za katere se lahko dodeli pomoč (glej tabelo 1).

3. Podrobna pravila za izvajanje podpore iz člena 68 so določena zlasti v Uredbi Komisije (ES) št. 1120/2009 [6] (členi 37 do 49) in Uredbi (ES) št. 1122/2009 (člena 29 in 46). Upravljavski in kontrolni sistemi za različne vrste podpore, ki se dodelijo v skladu s členom 68, temeljijo predvsem na integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu (IAKS).

TABELA 1

CILJI ALI DEJAVNOSTI, UPRAVIČENI DO POSEBNE PODPORE IZ ČLENA 68

Varovanje ali izboljšanje okolja | 68(1)(a)(i) |

Kakovost kmetijskih proizvodov | 68(1)(a)(ii) |

Trženje kmetijskih proizvodov | 68(1)(a)(iii) |

Dobro počutje živali | 68(1)(a)(iv) |

Koristi za kmetijstvo in okolje | 68(1)(a)(v) |

Obravnavanje posebnih neugodnosti na ranljivih ali občutljivih območjih ali za občutljive načine kmetovanja | 68(1)(b) |

Preprečevanje opuščanja zemljišč | 68(1)(c) |

Zavarovanje pridelka, živali in rastlin | 68(1)(d) |

Vzajemni skladi za bolezni in okoljske nesreče | 68(1)(e) |

4. Štiriindvajset držav članic se je odločilo izkoristiti člen 68 prek 113 ukrepov, ki se močno razlikujejo po vrsti in višini sredstev.

5. Za obdobje 2010–2013 je bilo iz proračuna EU za člen 68 skupaj dodeljenih 6,4 milijarde EUR sredstev (glej Prilogo I). Naslednja diagrama prikazujeta razdelitev sredstev po državah članicah (diagram 1) in po vrstah ukrepov (diagram 2).

6. Oblika podpore (vezana/nevezana), ki se uporablja za različne ukrepe, vzpostavljene v skladu s členom 68(1), je predstavljena v tabeli 2.

TABELA 2

OBLIKA PODPORE (VEZANA/NEVEZANA), KI SE UPORABLJA ZA RAZLIČNE UKREPE, VZPOSTAVLJENE V SKLADU S ČLENOM 68(1)

| Vezana neposredna pomoč | Nevezana neposredna pomoč |

Varovanje ali izboljšanje okolja (68(1)(a)(i)) | √ | |

Kakovost kmetijskih proizvodov (68(1)(a)(ii)) | √ | |

Trženje kmetijskih proizvodov (68(1)(a)(iii)) | √ | |

Dobro počutje živali (68(1)(a)(iv)) | √ | |

Koristi za kmetijstvo in okolje (68(1)(a)(v)) | | √ |

Posebne neugodnosti in občutljivi načini kmetovanja (68(1)(b)) | √ | |

Preprečevanje opuščanja zemljišč (68(1)(c)) | | √ |

Zavarovanje pridelka, živali in rastlin (68(1)(d)) | | √ |

Vzajemni skladi (68(1)(e)) (zavarovanje) | √ | |

DIAGRAM 1

RAZDELITEV NAČRTOVANIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV ZA OBDOBJE 2010–2013 PO DRŽAVAH ČLANICAH

+++++ TIFF +++++

Vir: Proračunske napovedi, ki jih je posredovala Evropska komisija.

DIAGRAM 2

RAZDELITEV NAČRTOVANIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV ZA OBDOBJE 2010–2013 PO VRSTAH UKREPOV

+++++ TIFF +++++

Vir: Proračunske napovedi, ki jih je posredovala Evropska komisija.

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

7. Revizija je bila osredotočena na uvedbo podpore, določene v členu 68, in njeno izvajanje v letih 2010 in 2011 (upravljavske in kontrolne ureditve). Zaradi odgovora na glavno vprašanje revizije, in sicer ali je bila podpora dobro zasnovana in ali se je ustrezno izvajala, so bila v okviru revizije obravnavana naslednja tri podvprašanja:

(a) Ali je okvir za izvajanje ukrepov posebne podpore zasnovan tako, da zagotavlja skladnost s splošno usmeritvijo stebra I SKP?

(b) Ali je dovolj dokazov, da so ukrepi, uvedeni v skladu s členom 68, potrebni in relevantni?

(c) Ali se ti ukrepi izvajajo v povezavi z zadovoljivim kontrolnim sistemom?

8. Revizija je bila opravljena v službah Komisije ter v Grčiji, Španiji (Aragonija, Galicija, Kastilija in Manča), Franciji in Italiji (Emilija-Romanja, Lacij), tj. državah članicah, ki zajemajo 68 % dodeljenih proračunskih sredstev za obdobje 2010–2013 in 73 % odhodkov, načrtovanih za prvi dve leti.

9. Dejavnosti so bile osredotočene na izbiro 13 ukrepov (glej kratke opise v Prilogi II):

pomoč za trdo pšenico (Grčija – 68(1)(a)(ii))

pomoč za ovce/koze na območjih z omejenimi možnostmi (Grčija – 68(1)(b))

nove pravice do enotnega plačila na območjih z omejenimi možnostmi ali gorskih območjih (Grčija – 68(1)(c))

pomoč za kolobarjenje na nenamakanih območjih (Španija – 68(1)(a)(v))

pomoč za sektor mleka na območjih z omejenimi možnostmi (Španija – 68(1)(b))

pomoč za ovčje/kozje meso (Španija – 68(1)(b))

dodatna pomoč za stročnice (Francija – 68(1)(a)(i))

pomoč za ohranjanje ekološkega kmetovanja (Francija – 68(1)(a)(v))

pomoč za ovce/koze (Francija – 68(1)(b))

zavarovanje pridelka (Francija – 68(1)(d))

kolobarjenje (Italija – 68(1)(a)(v))

izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov v govedoreji (Italija – 68(1)(a)(ii))

zavarovanje (Italija – 68(1)(d))

10. Za teh 13 ukrepov je bilo dodeljenih 2686 milijonov EUR za obdobje 2010–2013, kar predstavlja dobrih 40 % vseh proračunskih sredstev za člen 68 (50 % v prvih dveh letih).

11. Revizijski pristop je zajemal ovrednotenje dela v zvezi s pripravo veljavnih predpisov [7] ter za izbrane ukrepe:

(a) pregled zasnove ukrepov (npr. potrebe, merila za upravičenost in stopnje pomoči) in razpoložljive dokumentacije v zvezi s sprejetimi odločitvami;

(b) analizo upravljavskih in kontrolnih sistemov;

(c) preizkuse skladnosti na podlagi dokumentacije za naključen vzorec približno 10 spisov upravičencev za vsak ukrep; pri večini zadevnih upravičencev so nacionalni organi že opravili preglede na kraju samem;

(d) preglede na kraju samem za podvzorec zgoraj omenjenih spisov in, po potrebi, pri vseh drugih osebah, za katere šteje, da so relevantne za ukrep [8].

12. Skupno so revizorji pregledali dokumentacijo za 141 spisov (zahtevki, pregledi in plačila za leti 2010 in 2011) [9] in opravili 29 pregledov na kraju samem.

OPAŽANJA

SLABOSTI V IZVEDBENEM OKVIRU ZA POSEBNO PODPORO, KI SE DODELI V SKLADU S ČLENOM 68, VPLIVAJO NA NJENO SKLADNOST S SPLOŠNIMI NAČELI SKP

13. Reforma SKP, ki je bila uvedena leta 2003, je temeljila na načelih nevezanosti neposrednih plačil na proizvodnjo in poenostavitve sistema plačil. Člen 68 državam članicam dovoljuje, da lahko izjemoma ohranijo posebno podporo "v jasno opredeljenih primerih". Pri reviziji je bilo ocenjeno, ali so bila ta odstopanja skladna s splošnima načeloma nevezanosti in poenostavitve, ki zdaj veljata za skupno kmetijsko politiko.

POSEBNA PODPORA, KI SE DODELI V SKLADU S ČLENOM 68, JE DELNO ODSTOPANJE OD SPLOŠNE NEVEZANE USMERITVE SHEME NEPOSREDNIH PLAČIL

14. Večina ukrepov [10], ki se lahko uvedejo v skladu s členom 68, je primerljivih z drugimi prejšnjimi shemami [11] (ali v nekaterih primerih popolnoma enakih tem shemam). Zato člen 68 Uredbe (ES) št. 73/2009 (in njegov predhodnik, člen 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003) v veliki meri pomeni zgolj pravno podlago, potrebno za zagotovitev nadaljevanja obstoječih ukrepov, zlasti v obliki vezane pomoči, ki je že dolgo na voljo.

15. Tako so revidirani vezani ukrepi pomoči za živali primerljivi z ukrepi neposredne pomoči za živali, kot so premije za krave dojilje ter ovce in koze [12], ki so jih dopolnili ali nadgradili [13]. Večina uvedenih ukrepov pomoči na površino je bila v bistvu le nadaljevanje ukrepov pomoči, ki so bili na voljo že v okviru razvoja podeželja, ali prejšnjih shem vezanih pomoči [14], za katere se je Svet že odločil, da ne bodo več vezane.

16. Vendar je bila nevezanost pomoči ključna tema reforme SKP iz leta 2003, ta usmeritev pa je bila potrjena v pregledu reforme SKP iz leta 2008 [15].

17. Člen 68 (in pred njim člen 69 kot njegov "predhodnik") zato predvideva vrsto odstopanj od cilja razširitve in poenostavitve nevezanosti. Ker ohranja ali celo oblikuje oblike vezane podpore, odstopa od splošne usmeritve stebra I. Zato je v Uredbi navedeno, da bi bilo treba odstopanja uporabljati samo "v jasno opredeljenih primerih" [16]. Posledično namen tega člena ni ohraniti neko obliko delne vezanosti ali uvesti "ponovno vezanost", temveč zgolj zagotoviti prilagojene rešitve za peščico posebnih težav.

18. Že v ovrednotenju učinkov delno nevezanih pomoči na trge, opravljenem leta 2010, je bilo ugotovljeno, da je bil člen 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003 neustrezno uporabljen za ohranitev določene oblike delno vezane pomoči [17]. Od takrat se je to tveganje še povečalo zaradi številnih mogočih ukrepov, ki so na voljo v skladu s členom 68 Uredbe (ES) št. 73/2009, ki uvaja še več možnosti za posebno podporo, kot jih je omogočal člen 69.

19. Skladnost posebnih podpor s splošno usmeritvijo Sveta za steber I je zdaj odvisna od razlage pojma "jasno opredeljeni primeri", v katerih se lahko dodeli posebna podpora, in od tega, kako se to preverja.

DRŽAVE ČLANICE IMAJO VELIK MANEVRSKI PROSTOR, KOMISIJA PA OMEJENE MOŽNOSTI ZA KONTROLO

20. Predpisi o posebni podpori ne zagotavljajo zadostnega okvira za zagotovitev, da se ta podpora dodeli le "v jasno opredeljenih primerih". Državam članicam pri zasnovi njihovih ukrepov dejansko dajejo velik manevrski prostor.

21. Odobritev Komisije se formalno zahteva le za kmetijsko-okoljske ukrepe iz odstavka 1(a)(v). Za vse druge vrste ukrepov Komisija ne more sprejeti pravno zavezujočih ukrepov, edina obveznost držav članic pa je, da jo obvestijo o svojih odločitvah.

22. Poleg tega predpisi določajo zelo malo omejitev glede ukrepov, ki se lahko uvedejo. Še tistih nekaj pravil, ki obstajajo, velja le za eno kategorijo ukrepov, čeprav ni vedno jasno, zakaj naj ne bi veljala tudi za druge. Ker ni vedno jasna razlika med različnimi vrstami ukrepov, se lahko države članice, odvisno od navedenega cilja, izognejo maloštevilnim veljavnim pravilom tako, da namesto ene uporabijo drugo klasifikacijo (glej okvir 1).

23. Komisija je kljub temu preučila ukrepe, o katerih je bila obveščena, da bi zagotovila, da vsaka država članica predloži določeno količino standardiziranih informacij. Med to dejavnostjo so potekale pogoste izmenjave mnenj, na podlagi katerih so bile včasih izvedene spremembe prvotno predlaganih ukrepov.

OKVIR 1

PRIMER NEJASNE RAZLIKE MED RAZLIČNIMI VRSTAMI UKREPOV IN KAKO LAHKO DRŽAVE ČLANICE TO IZKORISTIJO ZA IZOGIBANJE MALOŠTEVILNIM VELJAVNIM PRAVILOM

Med ukrepi, ki se lahko uvedejo v skladu z odstavkom 1(a)(i) (okolje) in odstavkom 1(a)(v) (kmetijstvo in okolje), ni jasne razlike. Na primer, francoska pomoč za stročnice je bila vzpostavljena v skladu z odstavkom 1(a)(i), medtem ko so bili v Španiji in Italiji precej podobni ukrepi v podporo kolobarjenju [18] uvedeni v skladu z odstavkom 1(a)(v) z dokaj podobnimi cilji. Glej tudi primer v odstavku 26.

Take izbire so imele neposreden učinek na veljavna pravila:

- pogoj za "okoljske" ukrepe so "pomembne in izmerljive koristi" [19] (merilo, ki ne velja za "kmetijsko-okoljske" ukrepe),

- "kmetijsko-okoljsko" podporo mora predhodno odobriti Komisija in mora biti omejena na "kritje dodatnih stroškov, ki so dejansko nastali, in izgube dohodka zaradi izpolnjevanja zadevnega cilja" (omejitve, ki ne veljajo za druge kategorije, vključno z "okoljsko" podporo).

24. Vendar Komisija nima zakonskega pooblastila za širšo vlogo, preučevanja in izmenjave mnenj pa ne privedejo vedno do ukrepov. Stopnje podrobnosti v odločitvah, ki jih Komisija prejme od držav članic, se zelo razlikujejo in v nekaterih primerih je revizija v državi članici pokazala pomembne določbe, ki niso bile navedene v opisu, poslanem Komisiji. Revizija je pokazala tudi jasno sliko omejitev pooblastil Komisije za kontroliranje nad izbire in zasnove ukrepov držav članic.

25. Tako Komisija ni dobila odgovorov na vprašanja, ki jih je zastavila med preučevanjem ukrepov (ki niso s kmetijsko-okoljskega področja), ki so jih prijavile nekatere države članice [20]. Ker ni imela potrebnih pooblastil, je bila prisiljena zaključiti te primere, ne da bi ugotovila, ali je bil zadevni ukrep zakonit. Spisi so bili označeni z naslednjo ugotovitvijo: postopek ocenjevanja priglasitve […] se zaključi […] šteje se, da skladnost priglašenega ukrepa ni v celoti in jasno dokazana.

26. V drugi državi članici [21] je bil ukrep, ki ga Komisija ni odobrila kot kmetijsko- okoljskega (odstavek 1(a)(v)), preoblikovan tako, da se je uvedel v skladu z odstavkom 1(a)(i).

PRIHODNOST UKREPOV POSEBNE PODPORE V OKVIRU SKP PO LETU 2013: TVEGANJE POMANJKANJA SKLADNOSTI S SKP JE ŠE VEDNO PRISOTNO

27. Komisija je v okviru predloga, ki se nanaša na SKP 2014–2020, predlagala [22], da se ohrani možnost posebne podpore v obliki vezanih plačil, Sodišče pa je aprila 2012 v zvezi s tem predlogom izdalo mnenje [23]. Ob upoštevanju sprememb, ki so trenutno v razpravi [24], bi ta predlog uvedel naslednje glavne spremembe:

(a) podaljšal bi se seznam zadevnih proizvodov iz člena 68;

(b) razpoložljivi proračun bi se določil v višini do 8 % sredstev iz zgornje meje, z odstopanjem pa tudi do 13 %;

(c) vezana podpora bi se odobrila:

(i) "sektorjem ali regijam države članice, v katerih se specifične vrste kmetovanja ali specifični kmetijski sektorji, ki so posebej pomembni iz gospodarskih in/ali socialnih razlogov, spopadajo s težavami" in

(ii) "v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v zadevnih regijah".

28. Ker bi se podaljšal seznam proizvodov in povečala zgornja meja proračunskih sredstev, ki je na voljo za posebno podporo, pogoji za podporo pa bi bili odvisni od prihodnje razlage zelo nejasnih pojmov ("težave", "posebej pomembni iz gospodarskih in/ali socialnih razlogov"), bi se verjetno ohranila večina sedanjih ukrepov vezane pomoči.

NEZADOSTNI DOKAZI, DA SO UKREPI, UVEDENI V SKLADU S ČLENOM 68, POTREBNI ALI RELEVANTNI

29. Sodišče je med revizijo preučilo, ali je glede na omejene zahteve, naložene državam članicam, na voljo dovolj dokazov in orodij, da se dokaže, da so ukrepi, uvedeni v skladu s členom 68, potrebni ali dobro oblikovani.

30. Sodišče je preverilo, ali so bili predhodno predloženi dokazi o potrebah in relevantnosti oblike in višine pomoči ter ali bi ustrezni sistemi spremljanja omogočili, da se naknadno potrdi uspešnost ukrepov.

NEZADOSTNI DOKAZI O POTREBI V MNOGIH PRIMERIH

31. Revizija je pokazala, da v številnih primerih [25] razen splošnih kvalitativnih utemeljitev ni bilo dokazov o potrebi po posebni podpori. Pokazala je tudi, da pregledani dokumenti niso zadostovali za utemeljitev glavnih vidikov ukrepov [26]. Poleg tega ni bilo mogoče dokumentirati razlogov za odločitve o dodelitvi proračunskih sredstev, bodisi med različnimi izvedenimi ukrepi bodisi v povezavi z drugimi potrebami, za katere ni bila odobrena posebna podpora.

32. Na primer v eni državi članici (Grčija) ni bila na voljo dokumentacija, ki bi posebej utemeljila kateri koli ukrep.

33. V drugem primeru (Španija) so pomoč na površino utemeljili s potrebo po boju proti nedavnemu trendu monokultur žit; vendar pa pridobljeni dokumenti niso zadostovali za dokaz, da je tak trend dejansko prisoten na območjih, na katera je ukrep usmerjen. Nobena od dveh držav članic, ki sta svoje kmetijsko-okoljske ukrepe usmerili v posebna območja, ni imela statističnih podatkov, da bi dokazala ustreznost svojih odločitev.

34. V Franciji je bilo zmanjšanje števila rejnih živali, zoper katerega naj bi bil ukrep usmerjen, dokazano le v primeru ovc dojilj (število mlečnih ovc se ni znižalo, za koze pa niso bili predloženi statistični podatki). Kljub temu je sprejeti ukrep pomoči veljal za celoten sektor ovc/koz.

35. Sodišče je v zvezi z ukrepom za ohranjanje ekološkega kmetovanja (Francija) ugotovilo, da niso na voljo statistični podatki ali študije, ki bi dokazovali tveganje, da se bodo kmetje, ki se ukvarjajo z ekološkim kmetovanjem, vrnili k tradicionalnemu načinu kmetovanja. Potreba po podpori za ohranjanje ekološkega kmetovanja zato ni bila ustrezno utemeljena.

NEZADOSTNI DOKAZI, DA SO UKREPI DOBRO OBLIKOVANI

NEZADOSTNI DOKAZI, DA SO VEZANA PLAČILA USTREZNA

36. Posebna podpora se večinoma odobri v obliki vezanih plačil [27], čeprav ni prepričljivih dokazov, da je vezana pomoč najustreznejše sredstvo za doseganje zastavljenih ciljev. Vsaj za nekatere od teh ciljev (npr. izboljšanje kakovosti, trženje kmetijskih proizvodov, dobro počutje živali itd.) so poleg vezanih plačil na voljo tudi druge oblike pomoči, kot so sofinanciranje naložb ali spodbujanje kakovostnih pridelkov, ki so skladnejše s cilji SKP, zato bi jih bilo treba upoštevati pri pripravi zasnove teh ukrepov.

37. Zato je bilo v povezavi z vezano pomočjo za živali že večkrat omenjeno pomanjkanje prepričljivih dokazov, da so vezana plačila najustreznejša oblika podpore [28]. Tveganje, da vezana plačila niso primerna za cilj konkurenčnosti, je bilo omenjeno tudi v vrednotenju učinkov delno nevezanih pomoči na trge iz leta 2010 v povezavi s podporo iz člena 69.

38. Poleg tega podrobna merila za izvedene ukrepe niso vedno neposredno utemeljena z navedenimi cilji ali potrebami. Končno, čeprav člen 68 sicer omogoča ciljno usmeritev pomoči, vzpostavljeni ukrepi podpore večinoma niso dovolj selektivni ali ciljno usmerjeni.

39. Na primer ukrepi iz odstavka 1(a)(i) in (v) se izvajajo na podlagi okoljskih ciljev. Njihova relevantnost je zato odvisna od tega, ali je jasno določena vzročna zveza med subvencioniranimi dejavnostmi in temi okoljskimi cilji. Pri revidiranih ukrepih je bila ta vzročna zveza osnovna hipoteza, za katero pa ni bilo posebnih dokazov [29].

40. Grški ukrepi pomoči za območja z omejenimi možnostmi (ovce/koze in nove pravice do enotnega plačila) so bili zasnovani na podlagi stare opredelitve območij z omejenimi možnostmi, ki so zajemala približno 80 % uporabnih kmetijskih zemljišč v državi. Zaradi te premajhne ciljne usmerjenosti so razpoložljiva sredstva preveč razpršena, poleg tega pa nekatera območja, ki so v preteklosti štela za območja z omejenimi možnostmi, morda danes več ne spadajo v to skupino [30].

41. Pomoč se je odobrila brez kakršnih koli meril za spreminjanje ali izboljšanje prejšnjih praks [31]. Pri revidiranih ukrepih ima zato velik del upravičencev korist od učinka mrtvih izgub v obliki pomoči, ki v najboljšem primeru ohranja obstoječo prakso. Čeprav je ta ureditev skladna s pogoji, določenimi za "ohranjanje proizvodnje" v zvezi z ukrepi, uvedenimi v skladu s členom 68(1)(b) [32], je za tiste ukrepe, ki naj bi dosegli izboljšanje, sama po sebi neučinkovita in nezadostna, da bi se dosegel cilj spremembe obstoječega stanja [33].

42. Čeprav so nacionalni organi ukrep v zvezi s kolobarjenjem (Italija, Španija) ciljno usmerili v posebne regije ali območja, je pomoč na voljo vsem kmetom na teh območjih, ne glede na njihovo predhodno dejavnost. Na primer, italijanski upravičenec, pri katerem je bil med revizijo opravljen obisk, je navedel, da ni spremenil svoje prakse kolobarjenja.

43. V Grčiji je bilo kot cilj pomoči za trdo pšenico navedeno izboljšanje kakovosti. V ta namen so za pomoč določili nekatere pogoje (certificirano seme, metoda pridelave AGRO 2), vendar ni nobene določbe, ki bi zahtevala spremembo poljščine ali metode pridelave glede na prejšnjo prakso.

44. V Franciji je subvencija iz člena 68 nadomestila enakovreden nacionalni ukrep na področju zavarovanja, pri čemer se je stopnja subvencije skoraj podvojila. Podatki kažejo, da je imelo zelo veliko povečanje višine pomoči od leta 2010 le majhen učinek, saj sta se delež zavarovanih zemljišč in število pogodb le nekoliko povečala. V bistvu je torej pomoč, ki se je skoraj podvojila, povzročila mrtve izgube v smislu pogodb, ki so že obstajale, in zemljišč, ki so bila že zavarovana.

NEZADOSTNA UTEMELJITEV IZBRANIH STOPENJ POMOČI

45. Uredba predpisuje delno utemeljitev izbranih stopenj pomoči le v primeru kmetijsko-okoljskih ukrepov, za katere je določena zgornja meja [34]. Poleg težave v zvezi z zanesljivim določanjem te meje, ki jo je izpostavila revizija, tudi ni obravnavano tveganje, da je stopnja pomoči prenizka, da bi bila uspešna [35]. Za druge ukrepe uredba ne določa nobene posebne obveznosti glede utemeljitve izbranih stopenj.

46. Vendar pa je določitev ustrezne stopnje pomoči (niti previsoke niti prenizke) ključnega pomena za dobro finančno poslovodenje.

47. V večini primerov [36] ni bila na voljo dokumentacija, ki bi omogočala razumevanje sprejetih odločitev ali ovrednotenje njihove verjetne uspešnosti. Prav nasprotno, stopnje pomoči niso bile izbrane na podlagi kakršne koli študije, niti površne, ki bi omogočila utemeljitev njihove ustreznosti. Namesto tega so bile pogosto določene z enostavno porazdelitvijo dodeljenih proračunskih sredstev (ki so rezultat političnih pogajanj) med verjetne upravičence.

48. Na primer pri dveh od treh pregledanih ukrepov za ovce/koze (Grčija in Francija) stopnje pomoči sploh niso bile dokumentirane. Stopnje so segale od 3 EUR do 24 EUR na žival, odvisno od države članice, vendar ni bilo nobenih informacij, ki bi omogočale razumno razlago razlike v stopnji pomoči ali verjetne razlike v učinku.

49. Za en ukrep v zvezi s kolobarjenjem (Italija), ki je bil eden od primerov, v katerih je bila opravljena analiza potreb za določitev potrebne stopnje pomoči, je bila na koncu izbrana stopnja, ki je bila nižja kot sprva ocenjena.

NEZADOSTNA ORODJA ZA OCENO USPEŠNOSTI UKREPOV

50. Finančna uredba [37] določa, da se za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema proračun, določijo specifični, merljivi, dosegljivi, relevantni in časovno opredeljeni (SMART) cilji in da se doseganje teh ciljev za vsako dejavnost spremlja s kazalniki uspešnosti. V skladu s splošno sprejetimi standardi dobrega finančnega poslovodenja pa morajo biti ti kazalniki uspešnosti relevantni, sprejeti, verodostojni, preprosti in stabilni (RACER).

51. Glede na to, da je člen 68 samo proračunski okvir, zasnovan za izpolnjevanje različnih potreb in doseganje različnih ciljev, ciljev SMART in kazalnikov uspešnosti RACER ob upoštevanju obsega in raznolikosti ukrepov ni mogoče določiti na ravni člena 68.

52. Sodišče je ugotovilo, da bi pomanjkanje ustreznega sistematičnega spremljanja (določitev ciljev SMART in kazalnikov uspešnosti RACER) zmanjšalo možnosti za vrednotenje uspešnosti večine pregledanih ukrepov na različnih ravneh (glej okvir 2) [38].

53. Sodišče v zvezi s tem ugotavlja, da večletni načrt GD za kmetijstvo in razvoj podeželja predvideva vrednotenje ukrepov iz člena 68 v letih 2016 in 2017. Kot pa je pojasnjeno zgoraj, bo tako vrednotenje relevantno samo, če bo temeljilo na pravilnem okviru spremljanja z uporabo ciljev SMART in kazalnikov uspešnosti RACER.

OKVIR 2

PRIMERI SLABOSTI GLEDE CILJEV IN KAZALNIKOV

Primeri ciljev, ki niso SMART

- Pomoč za trdo pšenico: Namen tega ukrepa je izboljšati kakovost trde pšenice in tako zavarovati proizvodnjo visoko kakovostne moke za proizvodnjo testenin […].

- Pomoč za ovce/koze: Podpreti vlogo ovčjega in kozjega mesa pri zaustavitvi zmanjševanja števila prebivalstva na podeželju, ozemeljskem strukturiranju in ohranjanju biotske raznovrstnosti.

- Kolobarjenje: Povečati ravni organskih snovi v tleh, ker ponavljajoče se globoko oranje, ki je značilno za monokulture, povzroča mineralizacijo organskih snovi […], zmanjšanje rodovitnosti tal in povečanje izpustov CO2 v ozračje […] Zmanjšanje erozije tal […] Ohranjanje biotske raznovrstnosti.

Primeri, ko kazalnikov ni ali so ti neustrezni

- Pomoč za ohranjanje ekološkega kmetovanja: Francija je v sklepu, ki ga je priglasila Komisiji, poročala, da je za ta ukrep kot kazalnik uporabila število hektarjev zemljišč, kjer se izvaja ekološko kmetovanje. Četudi je ustreznost takega kazalnika sprejeta v širšem okviru francoskega načrta "Ekološko kmetovanje v letu 2012", ni dovolj specifičen glede na dejanske cilje tega ukrepa (tveganje, da se bodo kmetje vrnili k tradicionalnemu načinu kmetovanja), ki obsega le majhen del načrta.

- Nove pravice do enotnega plačila na območjih z omejenimi možnostmi ali gorskih območjih: Predložen ni bil noben kazalnik za ocenjevanje učinka tega ukrepa.

- Pomoč za stročnice/kolobarjenje: Edini element, ki je na voljo za te ukrepe, je število hektarjev, za katere se pomoč zahteva in/ali izplača. Ta element se poveča sorazmerno z odhodki, vendar niso predložene informacije o dejanskem učinku ukrepov, kar zadeva navedene finančne cilje (npr. zahteve glede vložkov, rodovitnost/erozija tal).

NEUSTREZNE ALI NEZADOSTNE KONTROLE UKREPOV, KI SE IZVAJAJO NA RAVNI DRŽAV ČLANIC

54. V splošnem pravnem okviru, ki ga določata Uredba (ES) št. 73/2009 in Uredba (ES) št. 1120/2009, je vsaka država članica za vsak ukrep določila sklop posebnih meril za upravičenost. Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS, razvit v Uredbi (ES) št. 1122/2009) določa standarde kontrol za zagotavljanje skladnosti s splošnimi in posebnimi pravili, zlasti prek administrativnih kontrol in pregledov na kraju samem. Tako je uspešna kontrola podpore iz člena 68 odvisna od uspešnega delovanja IAKS (glej odstavek 3). Ker pa je IAKS že vključen v redne preglede Sodišča [39], revizija ni bila usmerjena v pripravo mnenja o njem, zato so v nadaljevanju predstavljeni samo vidiki, ki se nanašajo na ukrepe iz člena 68.

SLABOSTI V SISTEMIH ADMINISTRATIVNIH KONTROL IN UPRAVLJAVSKIH SISTEMIH

55. Sodišče je med revizijo ugotovilo različne slabosti v sistemih administrativnih kontrol in upravljavskih sistemih.

56. V Franciji in Italiji nacionalni organi niso mogli z dokumentacijo dokazati obstoja postopkov za preprečevanje tveganja, da se financiranje zaradi prekrivanja z nekaterimi drugimi shemami podvaja. Zaradi slabosti v revizijskih sledeh ni bilo mogoče ponovno preveriti nekaterih samodejnih administrativnih pregledov. Poleg tega dokumenti, ki so bili na voljo v nekaterih preučenih spisih, niso v zadostni meri utemeljili opravljenih plačil ali pojasnili ugotovljenih nepravilnosti, kot so neobičajni datumi plačil.

57. Čeprav je pomoč za krmne metuljnice (Francija) rezervirana za nova območja, ki so bila predhodno zasajena z žiti, oljnicami in stročnicami (COP) [40], ni predpisov o administrativnih kontrolah skladnosti s tem pogojem, pregledi dokumentov pa niso bili sistematično opravljeni niti med pregledi na kraju samem. Napake, ugotovljene v zvezi s tem, in nejasni obrazci vlog za pomoč pa kažejo na visoko stopnjo neodkritih napak pri tem podukrepu.

58. Pri eni od pomoči za ovce (Francija) se kot pogoj zahteva skladnost z razmerjem produktivnosti, vendar se ne izvajajo administrativne kontrole izpolnjevanja tega pogoja, ki se tako preverja le med pregledi na kraju samem. V enem primeru pomoči za koze je bila podpora dve leti zapored odobrena na podlagi dokazila, ki je kazalo, da upravičenec ni izpolnjeval zahtevanih pogojev.

59. V eni od španskih regij je napačno tolmačenje pomoči za sektor mleka pomenilo, da je bilo upravičencem zavrnjeno plačilo za več upravičenih živali. Hkrati je napaka v upravljavskem sistemu povzročila, da je bila plačana dodatna komponenta pomoči na površino na podlagi merila, ki je bilo v nasprotju s pogoji nacionalnega ukrepa, vendar je bil splošni finančni učinek omejen.

60. Poleg tega je revizija vzorca izbranih upravičencev pokazala napake v podatkovni zbirki, ki je bila uporabljena za izračun pomoči sektorju goveda (Italija).

61. V posebnem primeru ukrepov podpore na področju zavarovanja se francoski kontrolni sistem močno opira na podatke zavarovatelja in preglede, ki jih ta izvaja. Ta pristop, ki ga utemeljuje neposredni finančni interes zavarovatelja za preverjanje pogodbenih podatkov, ki so osnova za izračun pomoči [41], omogoča obliko centraliziranega kontroliranja, ki je večinoma avtomatska. Zaradi tega je bilo predvsem mogoče znatno zmanjšati število pregledov na kraju samem.

62. Nasprotno pa v Italiji ni bil uveden enakovreden sistem, ki bi se opiral na podatke zavarovatelja. Revizija je poleg povečane administrativne obremenitve pokazala več nepravilnosti, kot je subvencioniranje premij glede na zavarovane vrednosti, ki jih določi upravičenec, brez povezave z dejansko preteklo proizvodnjo ali kakršno koli obliko utemeljitve. Ker se je pomoč izplačala, preden je upravičenec plačal zavarovalno premijo, je prišlo tudi do izterjav.

63. Obstoječe ureditve za zagotavljanje podpore za zavarovanje v Franciji ne zadostujejo za preverjanje zavarovateljevega kritja in posledično za spremljanje finančnih posledic pomoči za končnega upravičenca (ključen element vrednotenja verjetnega dolgoročnega učinka). Ko je zavarovalniška skupina, ki zagotavlja približno 80 % subvencioniranih pogodb, v letu 2010 povečala svoje cene, je sama prevzela znaten delež dopustne subvencije v okviru podpore iz člena 68.

SLABOSTI PRI PREGLEDIH NA KRAJU SAMEM

64. Sodišče je med revizijo ugotovilo različne slabosti pri pregledih na kraju samem, ki jih izvajajo nacionalni organi.

65. V Grčiji so nacionalni organi leta 2010 opravili le polovico pregledov na kraju samem za ukrep pomoči za ovce/koze, ki jih določa Uredba. Poleg tega je bilo približno tri četrtine teh pregledov neskladnih, ker niso bili opravljeni v obdobju obvezne reje živali [42].

66. V Italiji ni bilo doseženo minimalno število pregledov na kraju samem za ukrep na področju zavarovanja (predvsem ker v eni od preučenih regij pregledov sploh ni bilo). Tudi ko so se predpisani pregledi izvajali, so bili omejeni na združenja proizvajalcev, ki so delovala kot posredniki, zavarovatelji ali končni upravičenci pa se niso preverjali. Statistični podatki, ki so bili predloženi za sektor mleka, da bi pokazali skladnost s to obveznostjo, vključujejo veterinarski nadzor, vendar pregledi, opravljeni v okviru tega nadzora, niso bili jasno opredeljeni in preverjeni. Poleg tega za ukrep v zvezi s kolobarjenjem ni bilo mogoče pridobiti informacij, potrebnih za preverjanje minimalnega števila pregledov na kraju samem.

67. V dveh državah članicah (Španija in Italija) je bilo ugotovljeno, da so bili pregledi na kraju samem za pomoč na površino opravljeni prepozno, da bi bilo mogoče končati nekatera pomembna preverjanja, zahtevana pri ukrepu v zvezi s kolobarjenjem. V enem od teh dveh primerov je bilo ugotovljeno tudi, da so se nekateri pregledi izvajali na podlagi starih satelitskih posnetkov, čeprav so bili na voljo novejši.

68. Ugotovljene so bile slabosti (Grčija in Španija) v zvezi s pregledi dokumentov, ki so se izvajali med pregledi na kraju samem za pomoč za živali, in znižanji, ki bi se morali izvesti v primerih, ko so manjkala pomembna dokazila [43].

69. Poleg tega je bilo (v Franciji) ugotovljeno, da v primeru, ko se med pregledom na kraju samem ugotovi strukturna težava, zaradi katere je verjetno, da upravičenec v preteklih letih ni bil upravičen do pomoči, ni postopka za razširitev obsega pregleda ter določitev in izterjavo celotnega neupravičeno plačanega zneska.

VELIKA UPRAVLJAVSKA IN KONTROLNA OBREMENITEV

70. Uvedba posebnih ukrepov pomeni posebno obremenitev na področju upravljanja (vzpostavitev ad hoc sistemov) in kontrole (zlasti število kontrol, kako morajo biti te organizirane in katera preverjanja je treba izvajati), ki jo je treba upoštevati že na začetku.

71. Komisija je med notranjo revizijo leta 2011 ugotovila, da člen 68 vključuje tveganja in da je treba vnaprej preveriti, ali je mogoče kontrolirati ukrepe, ki se bodo izvajali [44].

72. Težave, kot so ugotovljene v primeru podukrepa za nove krmne metuljnice (odstavek 57) ter pomoč za sektor mleka (odstavek 59), kažejo tveganja, povezana z nepravilno vzpostavitvijo ad hoc sistema za ukrepe, za katere se dodeli majhen proračun (zlasti ko naj bi bili začasni). Po drugi strani so bili za ukrep pomoči za trdo pšenico (Grčija) uvedeni sistematični administrativni pregledi [45], ki naj bi bili sicer učinkovitejši, vendar pomenijo težko breme za nacionalno upravo in upravičence.

73. Količinsko pomeni ohranitev vezane podpore veliko število pregledov na kraju samem, ki so za države članice izredno dragi, čeprav se stroški le redko ocenijo. Na podlagi člena 68 je bilo v vseh državah članicah vloženih več kot 1,43 milijona zahtevkov za pomoč [46]. Čeprav v nekaterih primerih niso bile izpolnjene regulativne zahteve, je bilo v zvezi s temi ukrepi v letu 2011 opravljenih približno 110000 pregledov na kraju samem.

74. Čeprav bi bile nekatere kontrole potrebne tudi, če ne bi bilo posebne podpore (preverjanja SEP, veterinarski pregledi itd.), je velik del sedanje delovne obremenitve neposredno povezan s shemo.

75. Z vidika kakovosti je ugotovitev, da so bili nekateri pregledi površin slabo časovno razporejeni glede na preverjanja, ki so potrebna za vezano podporo (odstavek 67), pokazala, da posebna podpora po eni strani ustvarja omejitve v primerjavi z enotnimi plačili, po drugi strani pa te omejitve niso vedno ustrezno upoštevane.

76. Poleg tega so različne ugotovljene slabosti pri kontroliranju, na primer nezadostno preverjanje dokumentacije med pregledi na kraju samem v okviru pomoči za živali, pokazale, da bi bilo treba za večjo uspešnost veliko takih pregledov izboljšati, kar pa bi pomenilo dodaten strošek ali breme (glej okvir 3).

OKVIR 3

PRIMERJAVA VIŠINE POMOČI S POVEZANIMI STROŠKI: GRŠKA POMOČ ZA OVCE/KOZE

Osnovni znesek pomoči je samo 3 EUR na žival. Upravičenci v okviru tega ukrepa povprečno prejmejo približno 550 EUR.

Grčija je leta 2010 opravila skoraj 2600 pregledov na kraju samem, kar pa je mnogo premalo glede na njene obveznosti iz Uredbe (zahtevanih 4800 pregledov). Glej odstavek 65.

Med temi pregledi so bile ugotovljene pomanjkljivosti glede preverjanja dokumentov. Zlasti je bilo ugotovljeno, da nekateri dokumenti sploh niso obstajali, čeprav jih je bilo teoretično treba preveriti, da bi bili pregledi veljavni. Upravičenec je to, da nima dokaza o smrti živali v obliki veterinarskega spričevala, utemeljil s stroški pridobitve tega spričevala, ki so se mu zdeli popolnoma nesorazmerni s prejeto pomočjo.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

77. Sodišče je med revizijo ugotovilo, da na zasnovo in izvajanje ukrepov podpore iz člena 68 vplivajo različne pomanjkljivosti, ki bi jih bilo treba obravnavati v okviru nove SKP.

78. Shema enotnega plačila (SEP), ki je bila uvedena leta 2003, je temeljila na načelih nevezanosti neposrednih plačil na proizvodnjo in poenostavitve sheme plačila ("enotno plačilo"). Člen 68 državam članicam dovoljuje odstopanje, s katerim lahko ohranijo vezana neposredna plačila "v jasno opredeljenih primerih". Vendar pa je Sodišče med revizijo ugotovilo, da je imela Komisija malo nadzora nad upravičevanjem takih primerov in da so imele države članice visoko stopnjo svobodnega odločanja pri uvajanju vezanih neposrednih plačil. Izvajanje določb člena 68 zato ni bilo vedno popolnoma skladno s splošnima načeloma nevezanosti pomoči in poenostavitve, ki zdaj veljata za skupno kmetijsko politiko (glej odstavke 14 do 26).

79. Sodišče je ugotovilo tudi, da v državah članicah ni zadostnih dokazov, da so ukrepi, uvedeni na podlagi člena 68, potrebni ali relevantni, in sicer z vidika potrebe po njih, uspešnosti njihove zasnove in višine pomoči, ki je na voljo (glej odstavke 31 do 49). Nezadostni cilji in kazalniki bodo ovirali prihodnje ocenjevanje ukrepov (glej odstavke 50 do 53).

80. Na koncu je Sodišče opozorilo še na slabosti v administrativnih in kontrolnih sistemih, vzpostavljenih za zagotovitev pravilnega izvajanja obstoječih ukrepov. Te so v enaki meri obstajale v upravljavskih sistemih, administrativnih kontrolah in pregledih na kraju samem (glej odstavke 55 do 69). Take slabosti so bile včasih ugotovljene kljub temu, da so upravljavske in kontrolne obremenitve že zdaj velike, vendar bi bilo treba te obremenitve še povečati, da bi bile izpolnjene zahteve iz uredb (glej odstavke 70 do 76).

81. V okviru uvedbe SKP "po letu 2013" bi predlog Komisije, ki je zdaj v obravnavi, omogočil ohranitev posebne podpore v obliki vezanih plačil, vendar brez zadostne opredelitve natančnih omejitev (glej odstavka 27 in 28) [47]. V zvezi s tem je Sodišče pripravilo naslednja glavna priporočila:

PRIPOROČILO 1

Posebna podpora za nekatere kmetijske dejavnosti bi morala temeljiti na strogem razumevanju določb člena 68, Komisija pa bi morala za odobritev take vezane podpore prejeti ustrezno utemeljitev in jo preveriti.

(a) Da bi lahko Komisija prevzela svojo končno odgovornost v okviru sistema deljenega upravljanja, bi morala imeti dejavnejšo vlogo pri določanju meril, ki veljajo za izvajanje ukrepov.

(b) Od držav članic bi bilo treba zahtevati, da dokažejo, da je vsak ukrep posebne podpore, ki ga nameravajo uvesti, potreben (v smislu potrebe po pristopu, ki temelji na odstopanjih, in njegove dodane vrednosti), relevanten (v smislu izvedbenih ureditev, meril za odobritev in višine pomoči) in skladen z merili dobrega finančnega poslovodenja.

PRIPOROČILO 2

Ob upoštevanju raznolikosti mogočih ukrepov bi bilo treba določiti ustrezen sistem spremljanja (z opredelitvijo relevantnih kazalnikov, ki jih je mogoče meriti glede na opredeljeno začetno točko in dovolj natančno določene cilje), da se olajša poznejše vrednotenje.

PRIPOROČILO 3

Države članice bi morale po uvedbi ukrepov vzpostaviti ustrezne in celovite upravljavske in kontrolne sisteme, da se zagotovi, da je mogoče izpolniti vse zahteve iz Uredbe.

Da bi se izognili ustvarjanju nesorazmernih stroškov za omejen obseg posameznega ukrepa posebne podpore, bi bilo treba zahtevo po spremljanju in kontroliranju upoštevati že pri pripravi zasnove ukrepa (enostavno izvajanje, možnost kontroliranja meril itd.) in celo v času odločanja o tem, ali naj se posamezen ukrep uvede ali ne.

To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi Ioannis SARMAS, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 25. septembra 2013.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Uredba Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih za navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (UL L 316, 2.12.2009, str. 65).

[2] Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (UL L 30, 31.1.2009, str. 16).

[3] Za razlago vezane/nevezane neposredne pomoči in sheme enotnega plačila glej glosar.

[4] Glej glosar.

[5] Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

[6] Uredba Komisije (ES) št. 1120/2009 z dne 29. oktobra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila iz naslova III Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (UL L 316, 2.12.2009, str. 1).

[7] Vključno z analizo ocen, ki so bile na voljo v zvezi z izvajanjem prejšnjega člena 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali drugih enakovrednih ukrepov.

[8] Zavarovalnica v Franciji in Consorzi di Difesa v Italiji (vrsta organizacij proizvajalcev, ki delujejo kot posredniki).

[9] Nekateri upravičenci, izbrani za leto 2010, leta 2011 niso obnovili zahtevkov za pomoč; poleg tega v času revizije nekateri spisi upravičencev za leto 2011 niso bili na voljo.

[10] Samo ukrepi za obvladovanje tveganja (pododstavka (d) in (e)) so bili inovativni v primerjavi z oblikami podpore, ki so že bile na voljo.

[11] Vsi kmetijsko-okoljski ukrepi so na voljo v okviru stebra II za mnogo večje zneske (ukrep 214, za katerega je bilo za obdobje 2007–2013 dodeljenih 22,2 milijarde EUR). Za več o tem glej Posebno poročilo Sodišča št. 7/2011 – Ali je podpora za kmetijsko-okoljske ukrepe dobro pripravljena in upravljana? (http://eca.europa.eu). Zlasti pomoč za ekološko kmetovanje v Franciji v skladu s členom 68 je enaka ukrepom, ki so že obstajali v okviru ukrepa 214 za razvoj podeželja.

[12] Glej Posebno poročilo Sodišča št. 11/2012 – Neposredna pomoč za krave dojilje ter ovce in koze v okviru delnega izvajanja določb SEP (http://eca.europa.eu).

[13] Na primer Španija se je odločila, da ne bo vezala obstoječih premij za ovce in koze; vendar je takoj ponovno uvedla primerljiv ukrep, da bi zagotovila pomoč za ovčje/kozje meso v skladu s členom 68.

[14] Na primer francoska pomoč za stročnice, uvedena na podlagi člena 68, se imenuje "dodatna", ker se je leta 2010 in 2011 prekrivala z enakovrednim obstoječim ukrepom, ki se je ohranil do leta 2011.

[15] Iz druge uvodne izjave Uredbe (ES) št. 73/2009: "Zlasti bi bilo treba razširiti proizvodno nevezanost neposredne podpore in poenostaviti delovanje sheme enotnega plačila." Cilj je bil, da bi države članice, ki so se najprej odločile ohraniti določen odstotek podpore, vezane na proizvodnjo, v okviru SEP, to ukinile do leta 2013. Poleg tega so se sheme posebne podpore, ki so bile še vedno vezane, postopoma odpravile in vključile v SEP (z izjemo premij za krave dojilje in ovce/koze, ki jih države članice lahko ohranijo kot vezane sheme).

[16] Uvodna izjava 35 Uredbe (ES) št. 73/2009, ki se glasi: "Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da uporabijo [...] za dodelitev posebne podpore v jasno opredeljenih primerih. [...] Zaradi upoštevanja mednarodnih obveznosti Skupnosti bi bilo treba sredstva, ki bi lahko bila uporabljena za katero koli proizvodno vezano podporo, omejiti na ustrezno raven".

[17] Agrosynergie, Ocena učinkov delno nevezanih pomoči na trge, oktober 2010 (http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/decoupling/short_sum_sl.pdf): "[…] da se je v večini obravnavanih primerov pri načinih izvajanja obšla narava člena 69, ki so ga države članice zasnovale kot obliko delne nevezanosti v odgovor na uvedbo nevezanosti."

[18] Kot je pojasnjeno v Prilogi II, navedeni španski ukrep dejansko ne vključuje pogojev v zvezi s kolobarjenjem, temveč ima obliko pomoči na površino, ki je odvisna predvsem od določenih deležev oljnic in stročnic.

[19] Čeprav v navedenem primeru ni bilo dokazano, da je ta pogoj izpolnjen.

[20] Irska in Portugalska.

[21] Danska.

[22] COM(2011) 625 final z dne 12. oktobra 2011, členi 38 do 41.

[23] Mnenje št. 1/2012 o nekaterih predlogih uredb o skupni kmetijski politiki za obdobje 2014–2020 (http://eca.europa.eu).

[24] B7-0079/2013, Predlog odločitve Evropskega parlamenta o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012) 552 – C7-0311/2012 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP)). (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+MOTION+B7-2013-0079+0+DOC+PDF+V0//SL)

[25] 3 od 13 ukrepov.

[26] 6 od 10 ukrepov; glej primere v naslednjih odstavkih.

[27] Glede na razčlenitev splošnega proračuna vezana plačila, ki se dodelijo v skladu s členom 68, zajemajo 66 % vseh odhodkov (73 % ukrepov, izvedenih v letu 2010). Za nekatere ukrepe iz odstavka 1(a)(v) se prav tako uporabljajo vezana plačila, medtem ko se lahko ukrepi iz odstavka 1(e) štejejo za nevezane.

[28] "Vendar se [...] sprašujemo, ali je ustrezno uporabljati vezane neposredne pomoči [...] instrument prvega stebra SKP, za uresničevanje cilja, ki bolj neposredno spada v politiko razvoja podeželja. [...] v skladu z načeli, na katerih je temeljila reforma SKP, je primerno te pomoči, ki so ostale vezane, vključiti v shemo enotnega plačila, instrumentom drugega stebra pa dodeliti nalogo podpiranja lokalnega kmetijstva." (Agrosynergie, Ocena učinkov delno nevezanih pomoči na trge). "Sodišče ni našlo prepričljivih dokazov za to, da sta revidirani shemi [neposredna pomoč za krave dojilje ter ovce in koze] na splošno uspešnejše sredstvo za ohranjanje proizvodnje in s tem gospodarske dejavnosti v regijah z malo drugimi gospodarskimi možnostmi ter za ustvarjanje koristi za okolje kot nevezana pomoč v povezavi z drugimi ukrepi, ki jih financirajo EU in države članice." (Posebno poročilo št. 11/2012).

[29] To je dodatno pojasnjeno v Posebnem poročilu št. 7/2011: "da so bili za pripravo in upravljanje kmetijsko-okoljskih podukrepov posebni količinsko opredeljeni podatki uporabljeni samo pri manjšini primerov. [...] Za 24 % pregledanih primerov so države članice poročale, da vzročni odnos med načini kmetovanja in pričakovanimi koristmi za okolje ni bil dokazan." "[...] upravljavci sklepov [...] in plačil niso usmerjeno namenjali za posebne okoljske probleme.".

[30] Glej Posebno poročilo Sodišča št. 4/2003 o razvoju podeželja: podpora za območja z omejenimi možnostmi (UL C 151, 27.6.2003): "Komisija nima zadostnih dokazov za to, da je razvrstitev območij z omejenimi možnostmi tehtna. To lahko povzroči, da razvrstitev ni več utemeljena, zaradi česar je neutemeljena tudi dodelitev pomoči." Komisija je pozneje pripravila predlog za obdobje 2014–2020 (COM(2009)161 final z dne 21. aprila 2009), vendar je ta še v obravnavi.

[31] Med vsemi revidiranimi ukrepi je bila edina izjema francoski dodatek za nova območja, kjer se pridelujejo krmne metuljnice, vendar je to predstavljalo samo 1 milijon EUR skupnega letnega proračuna.

[32] "Podpora iz odstavka 1(b) se lahko dodeli samo v obsegu, ki je potreben za ohranitev trenutne ravni pridelave."

[33] Na primer "izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov" (člen 68(1)(a)(ii)) in "izboljšanje trženja kmetijskih proizvodov" (člen 68(1)(a)(iii)).

[34] "[…] le za kritje dodatnih stroškov, ki so dejansko nastali, in izgube dohodka zaradi izpolnjevanja zadevnega cilja" (člen 68(2)(a)(i)).

[35] Glej tudi Posebno poročilo št. 7/2011: "Odkriti pa so bili precejšnji problemi v zvezi z zneski pomoči, ki so segali od pomanjkljivosti pri njihovem izračunu do pomanjkanja diferenciacije glede na regionalne ali lokalne krajevne razmere".

[36] 8 od 11 ukrepov. Za ukrepe na področju zavarovanja je bila višina pomoči določena na najvišji odstotek (65 %), ki ga dopušča Uredba.

[37] Člen 27(3) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

[38] Kar zadeva te kmetijsko-okoljske ukrepe, je v Posebnem poročilu št. 7/2011 ugotovljeno "da so države članice določile veliko ciljev, ki so premalo specifični, da bi bilo mogoče oceniti, ali so bili doseženi. […] Kljub temu obstajajo precejšnji problemi v zvezi s primernostjo in zanesljivostjo informacij za upravljanje. Zelo malo je bilo informacij zlasti o okoljskih koristih kmetijsko-okoljskih plačil." V zvezi z vezano pomočjo za živali je v Posebnem poročilu št. 11/2012 ugotovljeno, da obstajajo "slabosti v spremljanju ključnih kazalnikov uspešnosti in ocenjevanju končnih socialnih in okoljskih učinkov shem, ki ju izvajajo Komisija in države članice […].".

[39] Odstavek 3.15 Letnega poročila za proračunsko leto 2011 (UL C 344, 12.11.2012).

[40] COP – žita, oljnice in stročnice (cereals, oilseeds and protein crops).

[41] V posebnih primerih, ko se osnova za izračun pomoči razlikuje od določil pogodbe, ki jo je upravičenec sklenil z zavarovateljem, je lahko ta sistem manj uspešen. Vendar je bilo tudi v teh posebnih primerih ugotovljeno, da je preostalo tveganje zelo majhno.

[42] V drugi državi članici so to zahtevo zaobšli tako, da pri pripravi ukrepov za živali niso vključili določb za obdobje obvezne reje, zato se obveznost izvajanja vseh ali nekaterih pregledov v tem obdobju ne uporablja.

[43] Zlasti kar zadeva ukrepe za živali, so številne revizije, ki so jih opravile enote GD za kmetijstvo in razvoj podeželja za potrditev obračunov, privedle do ugotovitev, ki so vsebinsko precej podobne ugotovitvam Sodišča v zvezi z naslednjimi vidiki: (a) število in časovni razpored pregledov na kraju samem (Grčija, Italija, Litva, Romunija, Združeno kraljestvo); (b) nezadostni pregledi dokumentacije pri pregledih na kraju samem (Bolgarija, Grčija, Španija, Poljska); (c) slabo evidentiranje posebnih preverjanj, opravljenih med pregledi na kraju samem (Bolgarija, Španija, Litva); (d) pomanjkljivosti pri posodabljanju zbirk podatkov o živalih (Grčija, Italija, Litva, Poljska, Romunija). Čeprav je Komisija opravila že veliko dela, je bilo ugotovljeno, da bi lahko z bolj sistematično uporabo podatkov, ki jih je imela na voljo, svojo pozornost usmerila na druge pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih držav članic.

[44] Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da "Uredba ne določa, kako si Komisija predstavlja preverljivost in možnost kontroliranja ukrepov, in ne daje nobenih smernic. Razumemo, da je bila to premišljena izbira (...), da se državam članicam prepusti čim večja pravica svobodnega odločanja. Vendar (...) ni mogoče zagotoviti uspešnega kontroliranja, ker ni jasnih smernic. Poleg tega je morda težko oceniti (...), ali se kontrole izvajajo v skladu z načrti. Zato pozivamo (...), da se raziščejo možnosti za boljše zagotavljanje možnosti kontroliranja in preverljivosti predlaganih ukrepov iz člena 68, na primer s prilagoditvijo določb sedanje ali prihodnje zakonodaje, ki bo veljala po letu 2013, ali z zagotovitvijo dodatnih smernic."

[45] Samodejna omejitev pomoči v skladu z deležem semen na hektar, s sistematično kontrolo računov in etiket za semena za vseh 65 000+ kandidatov.

[46] Ker lahko upravičenci dajo vlogo za več kot en ukrep, skupno število upravičencev ni takoj razvidno.

[47] Glej tudi Mnenje Sodišča št. 1/2012.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

DODELJENA SREDSTVA ZA ČLEN 68 ZA OBDOBJE 2010–2013 PO DRŽAVAH ČLANICAH IN DEJAVNOSTIH (BREZ UKREPOV V SKLADU S PREJŠNJIM ČLENOM 69)

Vir: GD za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Opomba: Zaradi zaokrožanja številk so mogoča odstopanja pri vsoti.

(v miljonih EUR) |

| Varovanje ali izboljšanje okolja 68(1)(a)(i) | Kakovost 68(1)(a)(ii) | Trženje 68(1)(a)(iii) | Dobro počutje živali 68(1)(a)(iv) | Koristi za kmetijstvo in okolje 68(1)(a)(v) | Posebne neugodnosti in občutljivi načini kmetovanja 68(1)(b) | Preprečevanje opuščanja zemljišč 68(1)(c) | Zavarovanje 68(1)(d) | Vzajemni skladi 68(1)(e) | SKUPAJ |

Francija | 176 | 50 | | | 424 | 790 | | 350 | 84 | 1874 | 29 % |

Italija | | 601 | | | 396 | | | 280 | | 1277 | 20 % |

Španija | | 126 | | | 270 | 402 | | | | 798 | 12 % |

Grčija | | 152 | | | | 160 | 120 | | | 432 | 7 % |

Madžarska | | | | | | 185 | 218 | 15 | | 417 | 7 % |

Poljska | 82 | 58 | | | | 155 | | | | 295 | 5 % |

Finska | 27 | 3 | | | | 167 | | | | 196 | 3 % |

Portugalska | 8 | 35 | | | 53 | 37 | | | | 133 | 2 % |

Romunija | | 14 | | | | 118 | | | | 133 | 2 % |

Češka | 4 | 19 | | | | 104 | | | | 127 | 2 % |

Nizozemska | 27 | | | 55 | | 8 | | 32 | | 122 | 2 % |

Danska | 18 | | | | 65 | 26 | | | | 109 | 2 % |

Irska | 4 | | | | | 96 | | | | 100 | 2 % |

Bolgarija | | 15 | | | | 73 | | | | 88 | 1 % |

Združeno kraljestvo | | | | | | 60 | | | | 60 | 1 % |

Avstrija | | | | | | 52 | | | | 52 | 1 % |

Slovenija | | | | | | 29 | 20 | | | 50 | 1 % |

Slovaška | | | | | | 45 | | | | 45 | 1 % |

Litva | | | | | | 36 | | | | 36 | 1 % |

Belgija | | 4 | | | 8 | 18 | | | | 30 | 0 % |

Latvija | | 1 | | | | 20 | | | | 21 | 0 % |

Švedska | | 6 | 1 | | | | | | | 7 | 0 % |

Estonija | | | | | | 5 | | | | 5 | 0 % |

Nemčija | | | | | | 4 | | | | 4 | 0 % |

SKUPAJ | 344 | 1085 | 1 | 55 | 1216 | 2589 | 358 | 677 | 84 | 6409 | 100 % |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

POVZETEK IZBRANIH UKREPOV V OBISKANIH DRŽAVAH ČLANICAH

GRČIJA

Pomoč za trdo pšenico (uvedena v skladu s členom 68(1)(a)(ii))

Splošni opis: Pomoč na površino, ki se dodeli po hektarjih, za pridelavo trde pšenice, ki ustreza določenim zahtevam glede kakovosti.

Glavni pogoji za upravičenost

Uporaba nekaterih certificiranih sort semen trde pšenice.

Uporaba minimalne količine semen na hektar (80 kg/ha v letu 2010, 100 kg/ha v letu 2011).

Ne smejo se prejemati sredstva iz enakovrednega ukrepa za razvoj podeželja (132).

Stopnje pomoči (EUR na hektar)

| Okvirna ocena [6666] | Dejansko |

2010 | 90 EUR/ha | 69 EUR/ha |

2011 | 80 EUR/ha |

Pomoč za ovce/koze na območjih z omejenimi možnostmi (člen 68(1)(b))

Splošni opis: Vezana pomoč za ovce in koze, ki se odobri za črede na območjih z omejenimi možnostmi ali gorskih območjih ali za črede, ki se selijo na ta območja. Poleg osnovne pomoči se dodeli dodatek za "avtohtone pasme" živali in višja stopnja pomoči za črede, ki se sezonsko selijo na pašo.

Glavni pogoji za upravičenost

Ovce in koze, ki so 31. decembra starejše od enega leta.

Obdobje obvezne reje od 15. maja do 31. decembra.

Imeti je treba vsaj 50 upravičenih samic (ovc ali koz).

Osnovna pomoč: na območjih z omejenimi možnostmi ali gorskih območjih.

Dodatek za "avtohtone pasme": samice, ki pripadajo posebni avtohtoni grški pasmi in so vpisane v register plemenskih živali (dodatek za "avtohtone pasme" se ne more združiti s pomočjo za črede, ki se sezonsko selijo na pašo).

Pomoč za črede, ki se sezonsko selijo na pašo: sezonska selitev več kot 90 % živali, ki traja vsaj 90 dni, iz območja, ki ni območje z omejenimi možnostmi, na območje z omejenimi možnostmi.

Stopnje pomoči (EUR na upravičeno žival)

Osnovna pomoč: | 3 EUR na upravičeno samico |

Dodatek za avtohtone pasme | 2 EUR na upravičeno samico |

Pomoč za črede, ki se sezonsko selijo na pašo | 4 EUR na upravičeno samico |

V praksi osnovna pomoč predstavlja približno 95 % plačil.

Nove pravice do enotnega plačila na območjih z omejenimi možnostmi ali gorskih območjih (člen 68(1)(c))

Splošni opis: Dodelitev do štirih dodatnih pravic do enotnega plačila za kmetije na območjih z omejenimi možnostmi ali gorskih območjih, vključenih v program razvoja podeželja 2007–2013.

Glavni pogoji za upravičenost

Kmetije morajo biti na območju, razvrščenem kot območje z omejenimi možnostmi ali gorsko območje.

Kmetija mora imeti vsaj 1 ha upravičenega zemljišča, ki nima povezanih pravic do enotnega plačila.

Glede na omejena proračunska sredstva je bila v praksi pomoč dodeljena omejenemu številu kandidatov na podlagi točkovnega sistema, ki je dajal prednost novim in/ali manjšim kmetijam.

Stopnja pomoči: Nove pravice do enotnega plačila se izplačajo v višini 300 EUR/ha.

ŠPANIJA

Pomoč za kolobarjenje na nenamakanih območjih (člen 68(1)(a)(v))

Splošni opis: To je pomoč na površino (na hektar), ki se da na voljo za prijavljeno zemljišče (do 100 ha), ki vključuje določene deleže poljščin kot alternativo žitom ali prahi. Ne glede na naziv ukrepa, ta neposredno ne nalaga pogojev kolobarjenja.

Glavni pogoji za upravičenost

Upravičenec je moral biti v letu 2007 evidentiran kot pridelovalec poljščin s pravicami umika ali prahe.

Zemljišča, na katerih se pridelujejo poljščine, se morajo nahajati na nenamakanem območju, ki je razvrščeno kot območje, na katerem je pridelek manj kot 2 t/ha.

Pridelovati mora najmanj 20 % poljščin, ki niso žita (oljnice, stročnice in metuljnice, navedene v nacionalni zakonodaji), in izpolnjevati 10–25-odstotno stopnjo prahe, odvisno od zadevne površine.

Dodatek 1: pridelovanje najmanj 25 % poljščin, ki niso žita.

Dodatek 2: pridelovanje najmanj 25 % metuljnic.

Stopnje pomoči (EUR na hektar)

Osnovna pomoč: | 60 EUR/ha |

Dodatek 1 | 20 EUR/ha |

Dodatek 2 | 20 EUR/ha |

Pomoč za sektor mleka na območjih z omejenimi možnostmi (člen 68(1)(b))

Splošni opis: Vezana neposredna pomoč za krave molznice na območjih z omejenimi možnostmi. Plačilo je omejeno na 100 živali na kmetijo. Dodatna podpora se odobri kmetom z najmanjšo površino zemljišč za krmo.

Glavni pogoji za upravičenost

Kmetije z mlečnimi kvotami, ki so vključene v prodajo in se nahajajo na območju, ki je razvrščeno kot gorsko območje, redko poseljeno območje ali območje s posebnimi omejitvami.

Krave molznice morajo biti starejše od 24 mesecev, pravilno identificirane in v lasti 30. aprila (ni obdobja obvezne reje).

Dodaten element površine: najmanj 0,4 ha zemljišča za krmo na upravičeno kravo.

Stopnje pomoči (EUR na upravičeno žival)

| Okvirni zneski | Dejanski zneski |

2010 | 2011 |

Osnovna pomoč – gorska območja in območja s posebnimi omejitvami | prvih 40 naslednjih 60 | 60 48 | 59,15 47,32 | 59,41 47,52 |

Osnovna pomoč – redko poseljena območja | prvih 40 naslednjih 60 | 49 40 | 48,57 38,56 | 47,85 38,28 |

Dodaten element površine | prvih 40naslednjih 60 | 55 44 | 38,88 27,22 | 38,55 26,98 |

Pomoč za ovčje/kozje meso (člen 68(1)(b))

Splošni opis: Vezana pomoč za ovce in koze, ki se dodeli proizvajalcem mesa, ki sodelujejo v skupinskih ukrepih (na primer infrastruktura, trženje, usposabljanje).

Glavni pogoji za upravičenost

Ovce in koze nemolznice, starejše od enega leta (ali ki so že kotile), ki jih ima kmet v lasti 1. januarja (ni obdobja obvezne reje).

Vključenost v skupino proizvajalcev, ki ustreza določenim merilom (npr. infrastruktura, trženje, usposabljanje), ima vsaj 5000 živali za razplod in se je zavezala, da bo tri leta ohranila 90 % te črede.

Stopnje pomoči (EUR na upravičeno žival)

| Okvirna ocena | Dejansko |

2010 | 4,30 EUR | 5,03 EUR |

2011 | 4,58 EUR |

FRANCIJA

Dodatna pomoč za stročnice (člen 68(1)(a)(i))

Splošni opis: Pomoč na hektar za spodbujanje kmetovanja, ki vključuje velik delež stročnic, ki naj bi imele pomembne okoljske prednosti. Pozneje je bila uvedena še ena oblika pomoči za nova območja za krmne metuljnice, ki niso bila prikazana v načrtih, prvotno poslanih Komisiji.

Glavni pogoji za upravičenost

Upravičena pridelava/sorte: stročnice (grah, bob, sladka lupina) in krmne metuljnice (lucerna, detelja, esparzeta).

Pogoji pridelave: sejanje do 31. maja; vzdrževanje običajnih pogojev rasti, spravilo stročnic po fazi mlečne zrelosti.

Posebna merila za krmne metuljnice: zasadijo se na površini, ki je bila prejšnje leto zasejana z žiti, oljnicami in stročnicami; ne prejema se pomoč v okviru MAET.

Stopnje pomoči (EUR na hektar)

| Stročnice | Metuljnice |

Ocena | Dejansko | Ocena | Dejansko |

2010 | 150 EUR/ha | 100 EUR/ha | - | 13,5 EUR/ha |

2011 | 125 EUR/ha | 140 EUR/ha | - | 16 EUR/ha |

2012 | 100 EUR/ha | n.r. | - | n.r. |

Pomoč za stročnice je opisana kot "dodatna", ker so bile v letih 2010 in 2011 zgoraj prikazane stopnje plačane poleg zneska 56 EUR/ha v okviru obstoječega ukrepa vezane pomoči, ki ni bil odpravljen do leta 2012.

Podukrep "krmne metuljnice" zajema le 1 milijon EUR od 40 milijonov EUR sredstev, ki so bila v proračunu načrtovana za ukrep za stročnice v letih 2010 in 2011.

Pomoč za ohranjanje ekološkega kmetovanja (člen 68(1)(a)(v))

Splošni opis: Pomoč na površino za podporo ekološkim kmetom v obliki nadomestila za dodatne stroške in izpade, ki jih ne morejo v zadostni meri pokriti s tržnimi cenami.

Odleta pridelave 2011 je na voljo drugi ukrep "prehod na ekološko kmetovanje" (ni izbran kot del revizije). To je prav tako vrsta pomoči na površino z višjimi stopnjami za zemljišča, ki preidejo na ekološko kmetovanje.

Glavni pogoji za upravičenost

Skladnost s specifikacijami za ekološko kmetovanje za vsako zemljišče, za katerega se zaprosi za pomoč (ni potrebno, da se vsa zemljišča uporabljajo za ekološko kmetovanje).

Ne prejema se pomoč v okviru AEM.

Stopnje pomoči (EUR na hektar)

Pridelava vrtnin za trg in gojenje dreves | 590 EUR/ha |

Zelenjava, vinska trta ter dišeče, aromatične in zdravilne rastline | 150 EUR/ha |

Enoletnice (žita itd.) | 100 EUR/ha |

Travinje in kostanjevi gozdovi | 80 EUR/ha |

Resave, poletni pašniki in izpusti | 25 EUR/ha (od leta 2011) |

Pomoč za ovce/koze (člen 68(1)(b))

Splošni opis: Vezana pomoč za ovce in koze (meso ali mleko). Poleg osnovne pomoči je na voljo dodatek za ovce na podlagi tržnih meril in za koze na podlagi zdravstvenih meril.

Glavni pogoji za upravičenost

Ovce in koze, starejše od enega leta (ali ki so že kotile), ob koncu obdobja obvezne reje (pod določenimi pogoji se lahko nadomestijo s samicami jagnjet/kozličev med obdobjem obvezne reje do največ 20 % celotne prijavljene črede).

Obdobje obvezne reje traja 100 dni od 1. februarja.

Najmanj 50 upravičenih ovc ali 25 upravičenih koz (v primeru koz je pomoč omejena na 400 živali).

V primeru ovc morajo te izpolnjevati minimalno razmerje produktivnosti (število skotenih jagnjet/prisotnih ovc) v letu n-1.

Dodatek za ovce: rejci, ki so člani organizacije komercialnih proizvajalcev ali so podpisali pogodbe o trženju.

Dodatek za koze: rejci, ki so se zavezali spoštovati smernice za dobro zdravstveno prakso ali skupni kodeks.

Stopnje pomoči (EUR na upravičeno žival)

| Okvirna ocena | Dejanski znesek v letu 2010 | Dejanski znesek v letu 2011 |

Ovce osnovna pomoč dodatek | | | |

21,00 - | 20,58 3,00 | 20,76 3,00 |

Koze osnovna pomoč dodatek | | | |

13,00 - | 8,93 3,00 | 8,75 3,00 |

Zavarovanje pridelka (člen 68(1)(d))

Splošni opis: Finančni prispevek za plačilo premij zavarovanja pridelka za kritje gospodarskih izgub, ki jih povzročijo neugodne podnebne razmere.

Glavni pogoji za upravičenost

Ukrep je omejen na premije za zavarovanje pridelka (rastlin).

Glavni pogoji so določeni v členu 70 Uredbe (ES) št. 73/2009 in členu 47 Uredbe (ES) št. 1120/2009.

Stopnja pomoči: 65 % upravičenega dela premije, kar je najvišja dovoljena stopnja v skladu z zakonodajo EU.

ITALIJA

Kolobarjenje (člen 68(1)(a)(v))

Splošni opis: Pomoč na površino, ki se dodeli kmetom, ki vsaki dve leti na istem zemljišču izvajajo kolobarjenje, pri čemer izmenjujejo žita in stročnice ali oljnice za izboljšavo tal.

Merila za upravičenost

Upravičene regije: Abruci, Bazilikata, Kalabrija, Kampanija, Lacij, Marke, Molize, Apulija, Sardinija, Sicilija, Toskana in Umbrija.

Upravičene sorte: metuljnice in žita glede na opredelitev v nacionalni zakonodaji.

Da bi bile površine upravičene, morajo meriti vsaj 500 m2.

Kolobarjenje prvo dvoletno obdobje | Kolobarjenje drugo dvoletno obdobje | Upravičeni |

leto 1 | leto 2 | leto 3 | leto 4 |

žita | metuljnice | žita | metuljnice | da |

žita | metuljnice | metuljnice | žita | da |

metuljnice | žita | metuljnice | žita | da |

metuljnice | žita | žita | metuljnice | ne |

Stopnje pomoči (EUR na hektar)

| Najvišja stopnja | Dejanska stopnja | Hektari, za katere se zahteva pomoč | Upravičeni hektari |

2010 | 100 EUR/ha | 100 EUR/ha | 902490 | 888877 |

2011 | 100 EUR/ha | 92 EUR/ha [7777] | n.r. | n.r. |

Izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov v sektorju goveda (člen 68(1)(a)(ii))

Splošni opis: Neposredna pomoč na glavo, dodeljena za teleta ali krave dojilje za dvojni namen (meso in mleko). Ukrep vključuje dodatno premijo za zakol goveda, rejenega v skladu s protokoli za oznako kakovosti ali na kmetijah, ki so vključene v priznan sistem označevanja ZOP (zaščitena označba porekla) ali ZGO (zaščitena geografska označba).

Merila za upravičenost:

Teleta morajo skotiti krave dojilje posebnih pasem, ki so vpisane v register plemenskih živali, ali krave dojilje posebnih pasem za dvojni namen, ki se uporabljajo samo za meso in so vpisane v nacionalni register pasem.

Kmetje, ki želijo pridobiti premijo za zakol, morajo živali rediti v skladu z odobrenim prostovoljnim kodeksom ali biti vključeni v sistem označevanja kakovosti mesa, ki ga je odobril MIPAAF [1]. Zaklane živali morajo biti stare 12 do 24 mesecev, upravičenec pa jih mora rediti najmanj sedem mesecev.

Stopnje pomoči (EUR na upravičeno žival)

| Proračun (v tisoč EUR) | Najvišja okvirna stopnja (EUR/glavo) | Končna stopnja (EUR/glavo) |

Teleta krav dojilj | prvorodno [9999] govedo za prirejo mesa, vpisano v register plemenskih živali | 24000 | 200 | 172,30 |

mnogorodno govedo za prirejo mesa, vpisano v register plemenskih živali | 150 | 129,23 |

mešane pasme, vpisane v register | 60 | 55,93 |

Teleta mesnih pasem | skladna s specifikacijami prostovoljnega označevanja | 27250 | 50 | 42,63 |

certificirana ZOP/ZGO v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 [8888] | 90 | 76,73 |

Zavarovanje (člen 68(1)(d))

Splošni opis: Subvencije za premije zavarovanja pridelka za kritje podnebnih tveganj (toča, močan veter, močan dež itd.) ali bolezni živali ali rastlin v primeru izgub, ki presegajo 30 % letne pridelave.

Merila za upravičenost

Zavarovalne police so sklenjene pri pooblaščeni zavarovalnici za največ eno koledarsko leto (to se običajno opravi prek združenj proizvajalcev (Consorzi di Difesa)).

Zavaruje se vsa proizvodnja določenega proizvoda na enem ali več zemljiščih v isti občini.

Zavarovana vrednost vsakega proizvoda ne sme presegati referenčnih cen, ki jih ministrstvo vsako leto objavi v nacionalnem načrtu zavarovanja.

Podpora se izračuna kot nižji znesek izmed plačanih zavarovalnih premij in teoretičnih stroškov zavarovanja, ki jih izračuna ISMEA [2] na podlagi izgub, evidentiranih v istih občinah v prejšnjih petih ali šestih letih, glede na to, kaj je manj.

Stopnja pomoči: 65 % upravičenega dela premije, kar je najvišja dovoljena stopnja v skladu z uredbo EU.

Doleta 2010 se je v okviru nacionalnega ukrepa zagotavljala enakovredna pomoč z 80-odstotno stopnjo subvencije.

[6666] Ukrep je bil uveden na podlagi okvirne ocene, ki je bila izračunana glede na razpoložljiva proračunska sredstva in predvideno udeležbo. Proračun je fiksni najvišji znesek, zato se lahko stopnja dejanskih izplačil razlikuje glede na dejansko udeležbo.

[7777] Na začetku leta 2012 je bila stopnja še vedno začasna in je bila določena na podlagi pričakovanega povečanja števila vlagateljev.

[1] Ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo.

[9999] Krave prvorodnice so kotile enkrat, krave mnogorodnice so kotile vsaj dvakrat.

[8888] Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (UL L 93, 31.3.2006, str. 12).

[2] ISMEA (Istituto di Servizi per il Mercato Agricolo Alimentare – Zavod za kmetijski in živilski trg) je javna ustanova, odgovorna za statistične podatke, študije in analize na področju kmetijstva.

--------------------------------------------------