Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 104/12)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Var“

PGI-FR-A1145-AM02

Datum obvestila: 6. december 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Uvedba dopolnilnega geografskega imena

Točka 2 poglavja I specifikacije proizvoda z ZGO „Var“ o dodatnih navedbah je dopolnjena z uvedbo novega dopolnilnega geografskega imena „Correns“, rezerviranega za bela vina z ZGO „Var“.

Ta sprememba je vključena v točko enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Var

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

1. Mirna rdeča, rosé in bela vina

KRATEK OPIS

Zaščitena geografska označba „Var“ se uporablja za mirna in kakovostna peneča rdeča, rosé in bela vina.

Vsebnost hlapnih kislin za vina, ki vsebujejo najmanj 45 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, je izjemoma določena s skupnim odlokom ministra za potrošnjo in ministra za kmetijstvo.

Za mirna vina so vsebnosti (prag ali mejna vrednost), tj. delež dejanskega alkohola (le za peneča vina), delež skupnega alkohola ter vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida (le za peneča vina), določene v zakonodaji Unije.

Vina rosé (70 % proizvodnje) so običajno blede barve. Njihova glavna značilnost je, da so živahna in imajo sadne arome, ki se seveda razlikujejo po sorti vinske trte in uporabljeni tehniki vinifikacije.

Rdeča vina so običajno polna in imajo dobro strukturo, čeprav so včasih močna za bolj koncentrirana vina. So globoke rubinasto rdeče do granatne barve z vijoličastimi odsevi.

Bela vina združujejo prefinjenost, sadnost in živahnost. So bledo rumene barve z zelenimi ali svetleče zlatimi odsevi in bistra.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Kakovostna peneča rdeča in bela vina ter kakovostna peneča vina rosé

KRATEK OPIS

Peneča vina, ki so sicer enakih barv in imajo enake organoleptične značilnosti kot mirna vina, so bolj sveža in prefinjena ter imajo trajnejšo aromo, vse to pa poudarjajo drobni in fini mehurčki.

Za kakovostna peneča vina so vsebnosti (prag ali mejna vrednost), tj. delež dejanskega alkohola, delež skupnega alkohola ter vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida (le za peneča vina), določene v zakonodaji Unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

Pri enoloških postopkih se za ta vina upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2. Največji donosi

1. 120 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin z zaščiteno geografsko označbo „Var“ potekajo v vseh občinah departmaja Var.

7. Glavne sorte vinske trte

Alicante henri bouschet N

Aligoté B

Alphonse lavallée N

Altesse B

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Artaban N

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N – murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu gentile B

Blanc dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B – doucillon blanc

Brachet N – braquet

Brun fourca N

Brun argenté N – vaccarèse

Béclan N – petit béclan

Béquignol N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chardonnay B

Chasan B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Corbeau N – douce noire

Cot N – malbec

Couderc noir N

Counoise N

Courbu B – gros courbu

Courbu noir N

Couston N

Crouchen B – cruchen

César N

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la dui N

Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

Feunate N

Floreal B

Folignan B

Folle blanche B

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay N

Gamay de bouze N

Gascon N

Genovèse B

Gewurztraminer Rs

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N – grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros manseng B

Gros vert B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Liliorila B

Listan B – palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B – macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Maréchal foch N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier saint-françois B – gros meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – minustellu, graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N – morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat cendré B – muscat, moscato

Muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

Mérille N

Müller-thurgau B

Nielluccio N – nielluciu

Noir fleurien N

Négret de banhars N

Négrette N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit courbu B

Petit manseng B

Petit meslier B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pineau d’aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de brunel N

Plant droit N – espanenc

Portan N

Portugais bleu N

Prior N

Prunelard N

Précoce bousquet B

Précoce de malingre B

Raffiat de moncade B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N – aspiran noir

Rivairenc blanc B – aspiran blanc

Rivairenc gris G – aspiran gris

Rosé du var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d’ayze B

Sacy B

Saint côme B

Saint-macaire N

Saint-pierre doré B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Tressot N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B – rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

Voltis B

8. Opis povezave

8.1. Posebnosti geografskega območja

Var je eden od departmajev, ki ležijo v regiji Provansa - Alpe - Azurna obala na jugovzhodu Francije. Imenuje se po obalni reki Var, ki ga je v preteklosti omejevala na vzhodu. Na zahodu meji na departma Bouches-du-Rhône, na severu na Alpes de Haute Provence, na vzhodu na Alpes-Maritimes, na jugu pa na Sredozemsko morje.

Geografsko območje ima raznoliko obliko površja z dvema geološko različnima predeloma: zahodno od osi Toulon–Draguignan se razprostira predel z apnenčastim, vzhodno pa predel s kristalinskim površjem.

S tema ločenima geološkima enotama sta povezani dve vrsti rastlinstva, značilni za sredozemsko območje, to sta: gariga na apnenčastih tleh ter makija in gozd (pinije in hrasti) na bolj kristalinskih tleh. Ti vrsti rastlinstva prinašata malo humusa. Tla departmaja Var so praviloma revna, dobro odcedna, a občutljiva za erozijo. Primerna so za razvoj vinske trte. Rimljani se niso motili, ko so pred 2 600 leti pri razvoju Provincie Romanae (Provanse) uvedli vinsko trto.

Ena glavnih značilnosti varskega podnebja je osončenost. Departma Var ima sredozemsko podnebje, za katero so značilna topla in suha poletja ter mile zime z dvema deževnima obdobjema, in sicer jeseni in spomladi. Te razmere so ugodne za gojenje vinske trte, zaradi temperaturnih razlik, ki so zelo pogosto presenetljive, pa se parcele na tem območju uporabljajo za vinifikacijo rdečih vin in vin rosé.

V regiji prevladuje veter mistral (severnik), ki je pozimi, ko se spusti čez alpski sneg, leden, poleti pa prinaša malo svežine. Včasih je sicer močan, a vinogradniki pripisujejo pomen predvsem njegovi bistveni značilnosti, ki je ta, da vinsko trto obvaruje pred prevlažnim ozračjem in škodljivimi posledicami glivičnih bolezni (peronospora).

8.2. Posebnosti proizvoda

Proizvodnja zaščitene geografske označbe „Var“ („Vin de Pays du Var“) se, odkar je bila ustvarjena, stalno razvija, v začetku 21. stoletja pa se je ustalila pri 250 000 hl.

Proizvodnja je večinoma usmerjena v vina rosé (v povprečju 70 %), ki pretežno izhajajo iz zvrščanja.

Čeprav so lokalne sorte vinske trte, kot so grenache N, cinsault N, carignan N, syrah N in mourvèdre N za obarvana vina ter vermentino B in ugni blanc B za bela vina, še vedno močno zakoreninjene, je treba priznati, da je bila zaradi pomoči Unije za prestrukturiranje odprta prosta pot za sorte vinske trte, značilne za druga francoska vinorodna območja, kot so cabernet-sauvignon N, merlot N, chardonnay B in nekoliko manj viognier B. Ta nabor sort je omogočil, da je izraz vin postal bolj raznolik in je prispeval zlasti k utrditvi oziroma razvoju proizvodnje kakovostnih vin rosé.

Vina rosé pridobijo svojo zelo bledo rožnato barvo, ki je ena od značilnosti večine tovrstnih vin, z resničnim obvladovanjem neposrednega stiskanja, pri katerem se pogosto s pnevmatskimi stiskalnicami neposredno stiska celo ali pecljano grozdje, da bistri sok lahko začne takoj vreti pri nizki temperaturi. Pridobljena vina so živahna in sadna z bledo rožnato barvo.

Uporabljajo se tudi druge tehnike, kot je iztok samotoka (saignée – „puščanje krvi“), maceracija z jagodnimi kožicami ali maceracija pred vrenjem (potrgano grozdje se 8 do 24 ur pred stiskanjem hrani pri nizkih temperaturah), pri katerih se pridelajo vina rosé z bolj poudarjeno barvo in gostejšo strukturo.

Rdeča vina (ki predstavljajo okrog 20 % količine z označbo), so pogosto močna, polna in imajo dobro taninsko strukturo, pridobljena pa so pretežno iz treh sort grenache N, syrah N in cabernet-sauvignon N, h katerim se pogosto dodata merlot N in cinsault N.

Bela vina, proizvedena v manjšem obsegu (10 % količine z označbo), navdušujejo tako ljubitelje sortnih vin (rolle B ali vermentino B, viognier B in chardonnay B) kot druge z zvrstnimi vini, ki združujejo prefinjenost in živahnost.

Na zadevnem območju proizvodnje se pridelujejo tudi kakovostna peneča vina. Proizvodnja penečih vin v Provansi ni novost. Za to tradicionalno proizvodnjo s približno milijonom steklenic na leto skrbi približno petdeset izvajalcev (proizvajalcev, predelovalcev in trgovcev). Nekatere vinogradniške zadruge ali pridelovalci, kot je „la Tête Noire“, so že v začetku 20. stoletja poskušali ovrednotiti kakovostna peneča vina, proizvedena v Provansi.

Ena od glavnih značilnosti penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Var“ je, da so pridelana iz lokalnih sort vinske trte za uporabo zlasti v vinu rosé, ki pomenijo večji delež proizvodnje mirnih vin v regiji.

Zaščitena geografska označba „Var“ tako opredeljuje mirna vina, ki jih s penečimi vini povezuje razmeroma podoben organoleptični profil. Ta peneča vina rosé imajo namreč zelo saden in cvetličen okus ter so zelo okrogla, kar spominja na mirna vina rosé.

In prav po teh organoleptičnih značilnostih (cvetlične in sadne note, povezane z veliko okroglostjo) je mogoče ločiti peneča vina, pridelana v departmaju Var, od tistih, pridelanih v drugih francoskih regijah.

8.3. Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Departma Var ima zaradi kakovostnega podnebja, raznovrstne pokrajine, morja, bogate zgodovinske in kulturne dediščine ter obrti in tradicij nedvomno velik turistični potencial. Departma je zaradi vseh teh prednosti razvijal močno gospodarsko dejavnost, ki temelji na turizmu.

Zaradi svoje izjemne privlačnosti privabi več kot 14 milijonov turistov letno. Ti turisti, ki se pogosto vračajo, so se seveda naučili, se učijo ali se bodo naučili okušati provansalsko kuhinjo in proizvode, med njimi tudi vina iz departmaja Var, za katere je vložena zahteva za kontrolirano označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo.

Tako si je proizvodnja z zaščiteno geografsko označbo „Var“, odkar je bila ustvarjena v prejšnji ureditvi za „vin de pays“ (deželna vina), utrjevala svoj sloves, pretežno pridobljen zaradi turistične dejavnosti v regiji, kot izpričuje veliko lokalno povpraševanje po njenih vinih rosé. Potrošniki znajo ceniti in prepoznati kakovost ponujene palete vin.

Vseeno pa je presenetljivo, da proizvajalci niso nehali namenjati pozornosti nenehnemu napredku pri pridelavi deželnih vin v smeri vedno večje skladnosti z okusi potrošnikov (na primer: barva vin rosé).

Tako se je ta želja v začetku 21. stoletja izrazila v ustanovitvi nacionalnega centra za raziskave in preskušanje za vino rosé (s sedežem v Vidaubanu – departma Var), pri čemer so sodelovali strokovnjaki iz departmaja Var. Od tedaj so bila objavljena prva dela (na primer dela o rožnatih odtenkih), kar operativno prispeva k še večjemu napredku pri ravni kakovosti vin rosé. Panoga je poleg tega veliko vložila v pridobitev orodja, potrebnega za odlično obvladanje vinifikacije vina rosé. Obvladovanje te tehnologije za vina rosé ter znanje in izkušnje proizvajalcev seveda koristijo proizvodnji vin s kontrolirano označbo porekla, vendar se neizogibno prenašajo na postopek pridelave vin, za katera se zahteva zaščitena geografska označba.

Omeniti je treba tudi, da leži varsko vinorodno območje v bližini velikih regionalnih urbanih središč ali obmorskih letovišč, kar proizvajalcem ponuja lepo priložnost, da lažje plasirajo svojo ponudbo in se odločijo za pakiranje na vinogradniškem posestvu. Približno 50 % prodane količine pomeni odslej neposredna prodaja (steklenice ali kartonske škatle z mehom), sama neposredna prodaja v kleteh pa lahko predstavlja 30 % količine.

Departma Var leži v Provansi, ki je regija s priznanim slovesom. S prostovoljno izpolnjenimi anketami o slovesu se je zelo dobro pokazala in potrdila podoba vinogradniške Provanse, ki je pri proizvodnji kakovostnih vin rosé zelo zakoreninjena, saj je prva proizvajalka vin rosé na svetu (vir: kabinet Wine Intelligence Vinitrac, november 2009).

Ta sloves, znanje in izkušnje, ki so močno usmerjeni v pridelavo vin rosé, seveda veljajo tudi za rdeča in bela vina ter peneča vina, ki jih v vinogradih tega departmaja v istem geografskem okolju pridelujejo isti ljudje.

Uspeh vin rosé tako nedvomno že zdaj povečuje kakovost in sloves tudi drugih vin, proizvedenih v departmaju.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

— Označevanje

— Pravni okvir:

— nacionalna zakonodaja

— Vrsta dodatnega pogoja:

— dodatne določbe o označevanju.

— Opis pogoja:

— Zaščitena geografska označba „Var“ se lahko dopolni:

— z imenom ene ali več sort vinske trte,

— z izrazoma „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino). Izraza „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino) se uporabljata za mirna vina.

Zaščitena geografska označba „Var“ za rdeča in bela vina ter vina rosé se lahko dopolni z imenom naslednjih manjših geografskih enot: „Argens“, „Coteaux du Verdon“ in „Sainte Baume“.

Zaščitena geografska označba „Var“ za bela vina se lahko dopolni z imenom manjše geografske enote „Correns“.

Na etiketi je naveden logotip ZGO Evropske unije, izraz „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“ (deželno vino).

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin z zaščiteno geografsko označbo „Var“, dopolnjeno ali ne z imenom manjše geografske enote, obsega sosednja okrožja geografskega območja, in sicer:

— na vzhodu na meji z departmajem Alpes-Maritimes: okrožje Grasse,

— na zahodu na meji z departmajem Bouches-du-Rhône: okrožji Aix-en-Provence in Marseille,

— na zahodu/severozahodu na meji z departmajem Vaucluse: okrožje Apt,

— na severu na meji z departmajem Alpes de Haute-Provence: okrožja Forcalquier, Digne in Castellane.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-60d6245a-2c59-4f6c-9415-f07a40aa849e

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.