Sporazum o sodelovanju med Evropsko unijo in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo se odobri v imenu Unije.

(2)Izvajanje strategije Evropske unije, ki naj bi na podlagi evropskih satelitskih navigacijskih programov po eni strani omogočala razvoj uporabe te tehnologije in zagotavljala povezane storitve na območju pristojnosti agencije ASECNA, zlasti z vzpostavitvijo storitve samostojnega satelitskega dopolnilnega sistema (SBAS) v korist agencije ASECNA, po drugi strani in bolj v splošnem pa spodbujala uporabo satelitske navigacije na afriški celini, se v okviru sporazuma dejavno nadaljuje.

(1)V skladu s sklepom Sveta (EU) 2016/2234 z dne 21. novembra 2016 je bil Sporazum o sodelovanju med Evropsko unijo in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo podpisan 5. decembra 2016 s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo

Stroški vzpostavitve in upravljanja infrastrukture, ki je določena s sporazumom in v lasti agencije ASECNA, se bodo financirali iz proračuna agencije ASECNA, iz sredstev njenih držav članic ali iz prispevkov v obliki posojil ali nepovratnih sredstev držav Evropske unije in mednarodnih finančnih ustanov (Evropska investicijska banka, Afriška razvojna banka itd.)

Na ravni Evropske unije je Komisija imenovanemu posebnemu odboru, ki ga je določil Svet, redno ustno in pisno poročala o napredku pogajanj. Poleg tega so bile države članice Unije obveščene o poteku razprav, omogočeno pa jim je bilo tudi sodelovanje na pogajalskih srečanjih. Države članice Unije so lahko v okviru delovne skupine Sveta za intermodalni promet in omrežja tudi predložile pripombe k osnutku sporazuma pred končanjem pogajanj. Te pripombe so bile upoštevane v končni različici sporazuma, katerega podpis je Svet odobril 21. novembra 2016.

Uporaba storitev satelitske navigacije v Afriki, ki temeljijo na sistemu EGNOS, je bila predmet družbeno-gospodarske in tehnične analize. Izsledki te analize so bili večkrat predstavljeni in obravnavani s sodelujočimi afriškimi državami na seminarjih, delavnicah in mednarodnih forumih, kot je Regionalna skupina za načrtovanje in izvajanje AFI (APIRG) v okviru Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO).

Določbe sporazuma so v skladu z zastavljenim ciljem, tj. agenciji ASECNA omogočiti razvoj lastnega satelitskega dopolnilnega sistema na podlagi evropskega satelitskega navigacijskega programa EGNOS. Navedene določbe so tudi v skladu s prizadevanjem Evropske unije, da na afriško celino izvozi svoje znanje in veščine v zvezi s satelitsko navigacijo.

• Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 24. junija 2009 – „Partnerstvo med Evropsko unijo in Afriko – Povezovanje Afrike in Evrope: krepitev sodelovanja na področju prometa“, COM(2009)301 final z dne 24. junija 2009.

• Skupno sporočilo Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011 „Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“, COM(2011)200 final;

• izjavo referenčne skupine o infrastrukturah strateškega partnerstva Afrika-EU za srečanje kolegijev Evropske komisije in Komisije Afriške unije (Adis Abeba, 25. in 26. februarja 2016);

Zaradi skupnih prednosti, ki jih Evropi in Afriki prinaša razvoj storitev satelitske navigacije na afriški celini, je bilo dejavno sodelovanje med Evropsko unijo in Afriko v zvezi s tem več let predmet številnih političnih pobud. Te pobude vključujejo:

Evropski satelitski navigacijski programi so pomemben del politike Evropske unije na področju prometa, zlasti zračnega. Prispevajo namreč k povečanju varnosti in neprekinjenosti storitev letalske navigacije, hkrati pa jih izboljšujejo z gospodarskega in okoljskega vidika. Uživajo mednarodno podporo, zlasti s sklenitvijo sporazumov o sodelovanju z državami, kot so Združene države Amerike, Kitajska, Južna Koreja in Izrael.

Svet za konkurenčnost je 25. septembra 2014 na podlagi priporočila Komisije (COM(2014) 260) Komisijo pooblastil, da se v imenu Unije z agencijo ASECNA pogaja o mednarodnem sporazumu o določitvi pogojev zagotavljanja storitve satelitskega dopolnilnega sistema (SBAS) v Afriki na podlagi evropskega satelitskega navigacijskega programa EGNOS. Pogajanja so se začela marca 2015. Končala so se aprila 2016 z osnutkom sporazuma, ki določa okvir sodelovanja, potrebnega za vzpostavitev in upravljanje sistema SBAS, ki je samostojen, vendar temelji na evropskem sistemu EGNOS in je v področju pristojnosti agencije ASECNA. V skladu s pooblastilom, ki ga je podelil Svet, sporazum zajema tehnični del ter obravnava tudi vprašanja financiranja in upravljanja.

Študije so pokazale pomembne družbeno-gospodarske prednosti za afriško celino. Sodelovanje bo z razširitvijo trga na Afriko koristilo tudi evropski vesoljski industriji pri razvoju njene tehnologije, vzpostavitvi nove infrastrukture in uporabi storitev, povezanih s satelitsko navigacijo.

Cilj tega predloga sklepa Sveta je v skladu s členom 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) odobriti sklenitev, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo na eni strani in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) na drugi strani v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo. Predlog je v skladu z Uredbo (EU) št. 1285/2013, ki je temeljni akt evropskih satelitskih navigacijskih programov in ki v členu 29 določa, da lahko Unija v okviru programov Galileo in EGNOS sklepa sporazume s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami.

o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 1.6.2017 COM(2017) 258 final PRILOGA

k predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo



SPORAZUM O SODELOVANJU

MED EVROPSKO UNIJO

IN AGENCIJO ZA VARNOST LETALSKE NAVIGACIJE V AFRIKI

IN NA MADAGASKARJU (ASECNA)

V ZVEZI Z RAZVOJEM SATELITSKE NAVIGACIJE

IN ZAGOTAVLJANJEM POVEZANIH STORITEV NA OBMOČJU PRISTOJNOSTI AGENCIJE ASECNA ZA CIVILNO LETALSTVO



EVROPSKA UNIJA v nadaljnjem besedilu: Unija, na eni strani, in AGENCIJA ZA VARNOST LETALSKE NAVIGACIJE V AFRIKI IN NA MADAGASKARJU, v nadaljnjem besedilu: agencija ASECNA, na drugi strani, v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici, STA SE – OB UPOŠTEVANJU vse večjega razvoja aplikacij globalnih satelitskih navigacijskih sistemov v Uniji, Afriki in drugih delih sveta, zlasti v sektorju civilnega letalstva;

OB UPOŠTEVANJU, da so glavne naloge agencije ASECNA zagotavljanje storitev letalske navigacije v zračnih prostorih, ki so ji zaupani, organizacija teh prostorov, objavljanje letalskih informacij, napovedovanje in zagotavljanje informacij na področju letalske meteorologije;



OB PRIZNAVANJU pomena satelitskih navigacijskih programov Unije ter Galilea in European Geostationary Navigation Overlay Service (skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve) (EGNOS), ki so posebej zasnovani za civilno rabo, koristi, povezanih z njihovo vzpostavitvijo, in interesa agencije ASECNA za storitve satelitske navigacije; OB PRIZNAVANJU, da sistem EGNOS, regionalna infrastruktura za spremljanje in popravljanje odprtih signalov, ki jih oddajajo globalni satelitski navigacijski sistemi, usmerjena na območje Evrope, s tem ko omogoča zlasti večjo natančnost in funkcijo celovitosti, zagotavlja storitve, ki so posebej prilagojene potrebam civilnega letalstva; OB UPOŠTEVANJU, da bi bilo mogoče storitve, ki temeljijo na tehnologiji sistema EGNOS, tehnično razširiti na celotno afriško celino z dveh vidikov, in sicer bi po eni strani obstajale sinergije med zemeljskimi infrastrukturami, za katere sta odgovorni pogodbenici, po drugi strani pa so transponderji sistema EGNOS nameščeni na satelitih, postavljenih v geostacionarni orbiti nad Afriko; OB UPOŠTEVANJU resolucije Sveta Unije za vesolje, naslovljene „Globalni izzivi: kako popolnoma izkoristiti evropske vesoljske sisteme“, sprejete 25. novembra 2010, v kateri je Evropska komisija pozvana k sodelovanju s Komisijo Afriške unije za okrepitev razpoložljivih sredstev in za določitev mogočih načinov za vzpostavitev infrastrukture, ki je podobna infrastrukturi programa EGNOS, v Afriki; OB UPOŠTEVANJU sporočila Evropske komisije z dne 26. aprila 2007 o evropski vesoljski politiki, v katerem se poseben pomen pripisuje sodelovanju Evrope z Afriko na področju vesolja, in sporočila Komisije z dne 4. aprila 2011, naslovljenega „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“, v katerem je poudarjena volja Unije, da svoje strokovno znanje in infrastrukture da na voljo Afriki in da okrepi sodelovanje s to celino;



OB UPOŠTEVANJU resolucije št. 2005 CM 44-11 z dne 7. julija 2005, ki jo je sprejel odbor ministrov agencije ASECNA in ki se nanaša na vzpostavitev satelitskih navigacijskih sistemov (GNSS) za agencijo ASECNA, pri čemer je zlasti zaprošeno za podporo evropskih organov za možnost uporabe sistema Galileo ali EGNOS za operativne potrebe Agencije; OB UPOŠTEVANJU resolucije št.°2011 CA 120-18 z dne 7. julija 2011 upravnega odbora agencije ASECNA o učinkovitem sodelovanju Agencije pri vzpostavitvi sistemov EGNOS/Galileo v afriški regiji in Indijskem oceanu, zlasti s pooblastitvijo generalnega direktorja, da za to ukrepa pri ustreznih evropskih organih; OB UPOŠTEVANJU, da je agencija ASECNA v okviru izvajanja te resolucije razvila program SBAS-ASECNA za zagotavljanje storitev SBAS, ki temeljijo na tehnologiji sistema EGNOS, na svojem območju pristojnosti;

OB UPOŠTEVANJU, da dolgoročno sodelovanje med Unijo in agencijo ASECNA na področju satelitske navigacije spada v splošni okvir strateškega partnerstva med Unijo in Afriko, saj načrt, sprejet na četrtem vrhu EU-Afrika, ki je potekal v Bruslju 2. in 3. aprila 2014, da bi se opredelilo sodelovanje med obema celinama za obdobje 2014–2017, določa razporeditev človeških in finančnih virov, ki so trajni in zadostni za uvedbo infrastruktur satelitske navigacije, ki temeljijo na sistemu EGNOS, ter za uvedbo sistemov upravljanja in financiranja naložbenih in operativnih stroškov sistema EGNOS v Afriki za zadevne države;



OB UPOŠTEVANJU, da agencija ASECNA in Unija v skladu s tem strateškim partnerstvom med Unijo in Afriko sodelujeta že v okviru podpornega programa za sektor zračnega prometa in satelitske službe v Afriki, ki se financira iz desetega Evropskega razvojnega sklada, in vseafriškega podpornega programa za sistem EGNOS v Afriki, ki se financira z instrumentom razvojnega sodelovanja, zlasti z vzpostavitvijo skupnega urada za upravljanje programa (JPO) EGNOS-Afrika; OB UPOŠTEVANJU skupnega interesa za dolgoročno sodelovanje med Unijo in agencijo ASECNA na področju razvoja satelitske navigacije za civilno letalstvo in v želji, da se tako sodelovanje formalno vzpostavi; OB UPOŠTEVANJU potrebe po zagotovitvi najvišje ravni varstva storitev satelitske navigacije na ozemljih, ki jih pokrivata pogodbenici; OB UPOŠTEVANJU, da je Unija vzpostavila svoje agencije za pomoč na nekaterih posebnih področjih, zlasti Agencijo za evropski GNSS za evropske satelitske navigacijske programe in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu na področju civilnega letalstva, ter da je bilo upravljanje sistema EGNOS v obdobju 2014–2021 predmet sporazuma o prenosu pooblastil med Unijo in Agencijo za evropski GNSS; OB PRIZNAVANJU, da Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov določa, da je Unija lastnica vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ustvarjenih ali razvitih v okviru programov Galileo in EGNOS, da lahko Unija v okviru teh programov sklepa sporazume s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter da se stroški morebitne razširitve pokritosti sistema EGNOS zunaj Evrope ne bodo krili s proračunskimi viri, dodeljenimi na podlagi navedene uredbe;



OB UPOŠTEVANJU Uredbe (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS; OB PRIZNAVANJU interesa, da se uskladijo pristopi na področju standardizacije in certificiranja ter v zvezi z vsemi vprašanji, ki se nanašajo na sisteme in storitve satelitske navigacije, v mednarodnih ustanovah za standardizacijo in certificiranje, zlasti da bi se spodbujala razširjena in inovativna uporaba storitev sistemov Galileo, EGNOS in SBAS-ASECNA kot globalnega standarda za navigacijo in sinhronizacijo v sektorju civilnega letalstva – DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

DEL I SPLOŠNE DOLOČBE ČLEN 1 Cilji 1. Cilja tega sporazuma sta razvoj satelitske navigacije in zagotavljanje povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo, tako da se ji omogoči uporaba evropskih satelitskih navigacijskih programov.



Ta sporazum spada v okvir spodbujanja storitev na afriški celini, ki temeljijo na teh evropskih satelitskih navigacijskih programih. 2. Oblika in pogoji sodelovanja med pogodbenicama za dosego ciljev, navedenih v odstavku 1, so določeni s tem sporazumom. ČLEN 2

Opredelitev pojmov V tem sporazumu: (1) „GNSS“ ali „globalni satelitski navigacijski sistem“ pomeni infrastrukturo, ki jo sestavljajo konstelacija satelitov ter omrežje zemeljskih centrov in postaj, prek katerih je mogoče uporabnikom, ki imajo ustrezen sprejemnik, z oddajanjem radijskih signalov zagotavljati storitve zelo natančnega merjenja časa in določanja geografskega položaja na celotni zemeljski obli; (2) „evropski satelitski navigacijski sistemi“ pomenijo globalni satelitski navigacijski sistem, ki izhaja iz programa Galileo in sistema EGNOS, ki sta v lasti Unije; (3) „območje pristojnosti agencije ASECNA“ pomeni geografsko območje, na katerem agencija ASECNA zagotavlja storitve letalske navigacije, ne glede na to, ali gre za zračni prostor njenih držav članic ali ne;



(4) „European Geostationary Navigation Overlay Service“ (skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev) ali „EGNOS“, pomeni regionalno infrastrukturo satelitskega navigacijskega sistema za spremljanje in popravljanje odprtih signalov, ki jih oddajajo globalni satelitski navigacijski sistemi, zlasti GPS in Galileo, ter uporabnikom teh globalnih sistemov omogočajo večjo natančnost in brezhibnost delovanja. Sestavljajo jo zemeljske postaje in več transponderjev, nameščenih na geostacionarnih satelitih. Inženirski center, nadzorni centri misije, postaje RIMS, postaje NLES, storitveni center in strežnik EDAS sestavljajo zemeljske postaje. Sistem EGNOS regionalno pokriva zlasti ozemlje držav članic Evropske unije, ki geografsko ležijo v Evropi; (5) „SBAS-ASECNA“ pomeni satelitski navigacijski sistem agencije ASECNA za spremljanje in popravljanje odprtih signalov, ki jih oddajajo globalni satelitski navigacijski sistemi, zlasti GPS in Galileo, ter uporabnikom teh globalnih sistemov omogočajo večjo natančnost in brezhibnost delovanja. Sistem SBAS-ASECNA je v lasti agencije ASECNA. Sestavljajo ga zemeljske infrastrukture in več transponderjev, nameščenih na geostacionarnih satelitih. Zemeljsko infrastrukturo bodo sestavljale zlasti postaje RIMS, eden ali več nadzornih centrov misije in postaje NLES. Sistem SBAS-ASECNA pokriva zlasti območje pristojnosti agencije ASECNA. Sistem SBAS-ASECNA zajema svojo prvotno različico in vse njegove poznejše nadgradnje, vključno z nadgradnjama dvojne frekvence in multikonstelacije. Vzpostavitev tega sistema zajema faze določitve in zasnove, razvoja in vzpostavitve, homologacije in certificiranja. Sledi ji faza upravljanja;



(6) „območje pokritosti sistema EGNOS“ ali „območje pokritosti sistema SBAS-ASECNA“ pomeni območje, na katerem je mogoče sprejemati signale, ki jih oddaja zadevni sistem (na primer območje pokritosti geostacionarnih satelitov); (7) „območje storitve SBAS-ASECNA“ pomeni območje znotraj območja pokritosti sistema SBAS-ASECNA, na katerem ta sistem zagotavlja storitev v skladu z zahtevami, ki jih je določila agencija ASECNA ter ki so določene v povezavi s priporočenimi standardi in praksami (SARPs) Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO), ter izvajanje ustreznih odobrenih operacij;

(8) „območje storitve EGNOS SoL “ pomeni območje znotraj območja pokritosti sistema EGNOS, na katerem ta sistem zagotavlja storitev v skladu s priporočenimi standardi in praksami (SARPs) organizacije ICAO ter izvajanje ustreznih odobrenih operacij; (9) „postaje RIMS“ pomeni postaje, ki so del sistemov EGNOS ali SBAS-ASECNA, katerih naloga je v realnem času zbrati podatke o geografskem položaju, pridobljene prek signalov, ki jih oddajajo globalni satelitski navigacijski sistemi; (10) „postaje NLES“ pomeni postaje, ki so del sistemov EGNOS ali SBAS-ASECNA, ki transponderjem, nameščenim na geostacionarnih satelitih, pošiljajo popravljene podatke, ki prejemnikom signalov GNSS na območju pokritosti enega od obeh sistemov omogočajo popravke, prilagojene njihovemu geografskemu položaju;



(11) „Galileo“ pomeni civilen neodvisen evropski globalni satelitski sistem za navigacijo in izračun časa pod civilnim nadzorom ter za zagotavljanje storitev GNSS, ki so ga oblikovale in razvile Unija, Evropska vesoljska agencija in njune zadevne države članice. Upravljanje sistema Galileo se lahko prenese na zasebnika. Galileo naj bi ponujal javno dostopne storitve, komercialne storitve, regulirane javne storitve, storitve za iskanje in reševanje ter prispeval k storitvam nadzora nad brezhibnostjo delovanja, namenjenim uporabnikom aplikacij za reševanje življenja; (12) „interoperabilnost“ pomeni možnost skupne uporabe dveh ali več satelitskih navigacijskih sistemov ter storitev, s katerimi uporabniku zagotovijo boljše zmogljivosti, kot pa bi jih bilo mogoče doseči le z uporabo javno dostopne storitve enega sistema; (13) „intelektualna lastnina“ ima pomen, opredeljen v točki (viii) člena 2Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967; (14) „tajni podatki“ pomeni podatke v kakršni koli obliki, ki jih je treba zaščititi pred nepooblaščenim razkritjem, ki bi lahko v različni meri škodovalo osnovnim interesom pogodbenic ali posameznih držav članic, vključno z interesom državne varnosti. Stopnja zaupnosti teh podatkov je označena s posebno oznako stopnje tajnosti. Pogodbenici določita stopnjo tajnosti podatkov v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi ter zagotovita njihovo zaupnost, celovitost in dostopnost.



ČLEN 3 Načela sodelovanja

Pogodbenici soglašata glede uporabe naslednjih načel pri dejavnostih sodelovanja iz tega Sporazuma: 1. skupne koristi na podlagi splošnega ravnovesja pravic in obveznosti, vključno s prispevki in dostopom do vseh storitev; 2. vzajemnih možnosti udeležbe pri dejavnostih sodelovanja v okviru satelitskih navigacijskih programov Unije in agencije ASECNA; 3. pravočasne izmenjave vseh koristnih informacij za izvajanje tega sporazuma; 4. ustreznega in učinkovitega varstva pravic intelektualne lastnine. ČLEN 4 Agencije Unije Unija lahko Agenciji za evropski GNSS ali Evropski agenciji za varnost v letalstvu deloma ali v celoti zaupa naloge, ki jih ima na podlagi tega sporazuma. V tem primeru ostaja odgovorna do agencije ASECNA za nemoteno in popolno izpolnjevanje obveznosti, ki jih ima na podlagi tega sporazuma.





ČLEN 5 Odnosi s tretjimi stranmi Unija olajša in podpira vsako pobudo za sodelovanje ali partnerstvo med agencijo ASECNA in drugimi subjekti, vključenimi v evropska satelitska navigacijska programa EGNOS in Galileo, zlasti Evropsko vesoljsko agencijo, če te pobude lahko agencijo ASECNA spodbudijo k razvoju in zagotavljanju storitev satelitske navigacije, ki temeljijo na teh dveh programih. DEL II DOLOČBE O SODELOVANJU ČLEN 6 Dejavnosti sodelovanja 1. Dejavnosti sodelovanja iz tega sporazuma se nanašajo zlasti na tiste dejavnosti, s katerimi se želi vzpostaviti in upravljati sistem SBAS-ASECNA, ki temelji na tehnologiji sistema EGNOS. Nanašajo se tudi na uporabo sistema, ki izhaja iz programa Galileo, v Afriki, radijski spekter, standarde, certificiranje in mednarodne organizacije, varnost, raziskave in razvoj, človeške vire, komunikacijo in preglednost, izmenjavo osebja in spodbujanje storitev satelitske navigacije na afriški celini.



Pogodbenici lahko ta seznam dejavnosti spremenita v skladu s členom 34 tega sporazuma.

2. Ta sporazum ne posega niti v institucionalno avtonomijo Unije pri vodenju evropskih satelitskih navigacijskih programov niti v strukturo, ki jo je določila Unija za izvajanje teh programov. Sporazum tudi ne posega v regulativne ukrepe, s katerimi se izvajajo zaveze k neširjenju tehnologije ter nadzor nad njenim izvozom in nematerialnim prenosom. Prav tako ne posega v ukrepe v zvezi z nacionalno varnostjo. 3. Ta sporazum poleg tega ne posega v institucionalno avtonomijo agencije ASECNA. 4. Pogodbenici ob upoštevanju svojih regulativnih ukrepov čim bolj spodbujata dejavnosti sodelovanja iz tega sporazuma.

PODDEL I ČLEN 7 Vzpostavitev in upravljanje sistema SBAS-ASECNA 1. Unija pomaga agenciji ASECNA pri vzpostavitvi in upravljanju sistema SBAS-ASECNA. Poleg posebnih določb iz členov od 8 do 16 se na splošno zavezuje, da bo olajšala vzpostavitev in upravljanje sistema SBAS-ASECNA, zlasti z brezplačnim zagotavljanjem vseh koristnih informacij agenciji ASECNA, s svetovanjem agenciji ASECNA na področju upravljanja programa ter na tehnični in organizacijski ravni, poleg tega pa bo pomagala pri ocenjevanju in spremljanju programa SBAS-ASECNA. 2. Po vzpostavitvi povezave med sistemoma EGNOS in SBAS-ASECNA je vsaka pogodbenica odgovorna za spremembe svojega sistema ter prevzame s tem povezane naložbene stroške in stroške upravljanja. Drugi pogodbenici sporoči potrebne informacije in sodeluje pri spremembah sistema, ki je v lasti te druge pogodbenice. Vzpostavi se postopek sprejemanja zavez in spremljanja delovanja, pri čemer se določijo ustrezne obveznosti.





ČLEN 8 Določitev in zasnova sistema SBAS-ASECNA Unija pomaga agenciji ASECNA pri določitvi in zasnovi sistema SBAS-ASECNA, zlasti kar zadeva zgradbo sistema, lokacije namestitve zemeljske infrastrukture in zasnovo operacije. S študijami, opravljenimi v ta namen, bodo podrobneje opredeljene medsebojne povezave med sistemoma SBAS-ASECNA in EGNOS. ČLEN 9 Razvoj in vzpostavitev postaj RIMS Unija pomaga agenciji ASECNA pri razvoju in vzpostavitvi postaj RIMS sistema SBAS-ASECNA, zlasti kar zadeva opremo, postopke upravljanja, usposabljanje upravljavcev in potrjevanje lokacij namestitve zemeljske infrastrukture, med drugim z uvedbo varnostnih zahtev in preverjanjem njihovega izpolnjevanja. Pogodbenici za optimizacijo delovanja ter območij storitev sistemov EGNOS in SBAS-ASECNA uskladita namestitev svojih postaj RIMS, zlasti tistih, ki so nameščene na mejnih območjih, skupnih obema sistemoma, tako da so te postaje skladno razporejene in lahko delujejo v sinergiji zaradi izmenjave podatkov, ki jih generirajo te postaje RIMS, pri čemer se upoštevajo varnostne in varstvene zahteve, določene s pravili, ki se uporabljajo za posamezno pogodbenico.



ČLEN 10 Razvoj in vzpostavitev nadzornih centrov

Unija pomaga agenciji ASECNA pri razvoju in vzpostavitvi nadzornih centrov sistema SBAS-ASECNA, zlasti kar zadeva opremo, postopke upravljanja, usposabljanje upravljavcev in potrjevanje mest namestitve zemeljske infrastrukture, med drugim z uvedbo varnostnih zahtev in preverjanjem njihovega izpolnjevanja. ČLEN 11 Razvoj in vzpostavitev

postaj NLES in transponderjev Unija pomaga agenciji ASECNA pri razvoju in vzpostavitvi storitev širjenja podatkov, ki temeljijo na transponderjih sistema SBAS-ASECNA, nameščenih na geostacionarnih satelitih in na povezanih zemeljskih postajah za prenos podatkov. Agenciji ASECNA pomaga tudi pri postopkih in potrebnih ukrepih za pridobitev oznak PRN, ki so nujne za upravljanje sistema SBAS-ASECNA, saj brez teh oznak to upravljanje ni mogoče.



ČLEN 12 Homologacija in certificiranje

sistema SBAS-ASECNA Unija agenciji ASECNA na njeno zahtevo pomaga pri: – certificiranju sistema SBAS-ASECNA;

– homologaciji varnosti sistema SBAS-ASECNA, vključno z lokacijami namestitve zemeljske infrastrukture; – certificiranju storitev, ki jih zagotavlja sistem SBAS-ASECNA. Unija lahko agenciji ASECNA na njeno zahtevo pomaga tudi pri razvoju metodologije in procesov za: – odobritev postopkov vzleta, leta in pristanka zrakoplovov, povezanih s sistemom SBAS-ASECNA, in sicer pred objavo v zborniku letalskih informacij; – certificiranje opreme, nameščene v zrakoplovih, namenjene sprejemanju in obdelavi signalov satelitske navigacije, ter homologacijo upravljavcev zrakoplova in posadk.



ČLEN 13 Upravljanje sistema SBAS-ASECNA 1. Unija agenciji ASECNA pomaga pri upravljanju sistema SBAS-ASECNA. Kar zadeva pripravo za začetek upravljanja, agenciji ASECNA pomaga zlasti pri:

– vzpostavitvi sistema vodenja zagotavljanja storitev; – prilagoditvi operativnih postopkov in dokumentacije o oblikovanju sistema EGNOS sistemu SBAS-ASECNA; – vzpostavitvi celovitega sistema upravljanja za zagotavljanje storitev, ki so povezane zlasti s kakovostjo, varnostjo, zaščito in okoljem; – analizi in vzpostavitvi sistemov podizvajanja; – usposabljanju upravljavcev; – prijavi opravljanja storitev. Unija agenciji ASECNA pomaga tudi pri reševanju težav, povezanih z upravljanjem, nastalih po prijavi opravljanja storitev, zlasti z zagotavljanjem postopkov in orodij za analizo delovanja, podporo pri usposabljanju in navzočnostjo osebja na kraju samem v začetnem obdobju.



Unija podpira agencijo ASECNA tudi pri uvajanju nadgradenj obratujočega sistema. 2. Pogodbenici si medsebojno pomagata pri spodbujanju uporabnikov k uporabi storitev, ki jih zagotavljata sistema EGNOS in SBAS-ASECNA, ter pri pospeševanju ustreznega razvoja trgov.

ČLEN 14 Območji storitev Območje storitve EGNOS SoL in območje storitve SBAS-ASECNA z dogovorom opredelita pogodbenici, da se izogneta kakršnim koli težavam pri upravljanju, zlasti kar zadeva interoperabilnost in odgovornost. Pogodbenici si v zvezi s tem prizadevata za iskanje skupnih rešitev. Če območje storitve EGNOS SoL zajema del območja, za katero je odgovorna agencija ASECNA, ali če območje storitve SBAS-ASECNA zajema del ozemlja držav članic Evropske unije, se uvede postopek sprejemanja zavez in spremljanja delovanja, pri čemer se določijo ustrezne obveznosti.



Če območje storitve EGNOS SoL in območje storitve SBAS-ASECNA obsegata ozemlje, ki je zunaj ozemlja držav članic Evropske unije in območja, za katero je odgovorna agencija ASECNA – ali se prekrivata s sistemom, ki ni EGNOS ali SBAS-ASECNA –, se pogodbenici medsebojno obvestita in uskladita svoje ukrepe pri organih zadevnega ozemlja ali ozemelj, s čimer zagotovita, da za nastale težave, zlasti kar zadeva interoperabilnost in odgovornost, poiščeta skupne rešitve. ČLEN 15 Javna naročila 1. Unija agenciji ASECNA na njeno zahtevo pomaga pri pripravi razpisne dokumentacije in preučevanju ponudb v okviru oddaje javnih naročil v zvezi z vzpostavitvijo in upravljanjem sistema SBAS-ASECNA. 2. Javni organi in podjetja držav članic Evropske unije imajo brez poseganja v člen XXIII Sporazuma o javnih naročilih, sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije (člen III revidiranega Sporazuma), pravico do sodelovanja pri javnih razpisih v zvezi z vzpostavitvijo in upravljanjem sistema SBAS-ASECNA, razen v primeru nasprotja interesov.

3. Nabave v zvezi vzpostavitvijo in upravljanjem sistemov EGNOS in SBAS-ASECNA se lahko izvedejo prek skupnih javnih naročil Unije in agencije ASECNA glede na interese posamezne pogodbenice, zlasti v zvezi z zemeljskimi postajami in transponderji.



ČLEN 16 Pravice intelektualne lastnine 1. Vsaka pogodbenica drugi pogodbenici brezplačno da na voljo vse pravice intelektualne lastnine za dela ali izume, katerih lastnica je ter ki so koristni za vzpostavitev in upravljanje sistemov EGNOS in SBAS-ASECNA. Ta sporazum velja kot dovoljenje za uporabo teh pravic. Če katera od pogodbenic ustvari ali pridobi nove pravice intelektualne lastnine, temelječe na pravicah intelektualne lastnine, ki ji jih je dala na voljo druga pogodbenica, ta druga pogodbenica postane lastnica novih tako ustvarjenih ali pridobljenih pravic intelektualne lastnine ter brezplačno podeli dovoljenje za uporabo teh novih pravic pogodbenici, ki jih je ustvarila ali pridobila. Vendar lahko pogodbenica, ki je lastnica teh novih pravic, podeli dovoljenje tretji strani samo z izrecnim soglasjem druge pogodbenice. Pogoji izvajanja dovoljenja iz prvega in drugega pododstavka so določeni v odstavkih 2 in 3. 2. Dovoljenje za uporabo, navedeno v prvem pododstavku odstavka 1, je osebno, neizključno in neprenosljivo ter ne posega v določbe drugega pododstavka odstavka 1. To dovoljenje glede na primer vključuje pravico do uporabe, do dajanja v uporabo, do spremembe, do razmnoževanja in izdelave za izključni namen vzpostavitve in upravljanja sistemov EGNOS in SBAS-ASECNA.



Posamezna pogodbenica lahko da tretji strani na voljo ali kakor koli trži pravice intelektualne lastnine, ki ji jih je dala na voljo druga pogodbenica v skladu s prvim pododstavkom odstavka 1, le z izrecnim soglasjem te druge pogodbenice, razen če se te pravice dajo na voljo tretji strani v okviru javnih naročil ali pogodb, ki jih je sklenila katera od pogodbenic za vzpostavitev in upravljanje sistema EGNOS, sistema, ki izhaja iz programa Galileo, in sistema SBAS-ASECNA. 3. Vsaka pogodbenica vodi register pravic intelektualne lastnine, ki ga da na voljo drugi pogodbenici v skladu s prvim pododstavkom odstavka 1. Drugi pogodbenici zagotovi izvod registra. V registru so za vsako podeljeno pravico intelektualne lastnine navedeni zlasti:

– predmet pravice, kot so izum, programska oprema, podatkovna zbirka itd.; – narava pravice, kot so avtorska pravica, patent itd.; – podeljena pravica uporabe, kot so pravica do razmnoževanja, prilagoditve, izdelave itd.; – ozemlje, za katero je podeljena pravica; – trajanje podeljene pravice. 4. Vsaka pogodbenica, ki drugi pogodbenici podeli dovoljenje za uporabo v skladu s prvim pododstavkom odstavka 1, lahko dovoljenje odvzame, če ugotovi, da druga stran ne spoštuje pogojev izvajanja iz odstavkov 2 in 3.



5. Pogodbenici zagotovita zadostno in učinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine na področjih in v sektorjih, ki so povezani z vzpostavitvijo in upravljanjem sistemov EGNOS in SBAS-ASECNA v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi iz Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine Svetovne trgovinske organizacije (TRIPS), vključno z učinkovitimi načini uveljavljanja takih standardov. PODDEL II DRUGE DEJAVNOSTI

ČLEN 17 Galileo 1. Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju in uporabi sistema, ki izhaja iz programa Galileo, na afriški celini, posebej pri razvoju aplikacij in uporabi storitev, ki temeljijo na tem sistemu, zlasti pri določanju časa, navigacije, nadzoru ter raziskavah in reševanju, ter pri poudarjanju koristi aplikacij in storitev, ki temeljijo na tem sistemu. 2. Agencija ASECNA se vzdrži vsakega dejanja ali pobude, ki bi lahko posegala v interese Unije na področju intelektualne lastnine, povezane s programom Galileo.



ČLEN 18 Radijski spekter 1. Pogodbenici sodelujeta in si medsebojno pomagata v zvezi s spektrom radijskih frekvenc, ki ga upravlja Mednarodna telekomunikacijska zveza (v nadaljnjem besedilu: ITU), zlasti za zaščito frekvenčnih pasov, povezanih s satelitskimi navigacijskimi storitvami in letalsko komunikacijo. 2. Pogodbenici si izmenjujeta informacije in si medsebojno pomagata pri razporeditvi in dodelitvi frekvenc, ki ju izvede ITU. Spodbujata in ščitita dodelitev ustreznih frekvenc za sistema EGNOS in SBAS-ASECNA, ter sistemu, ki izhaja iz programa Galileo, da bi zagotovili dostopnost storitev, ki jih ponujata ta sistema v Uniji in Afriki.

3. Pogodbenici si za zaščito radijskega spektra, dodeljenega za navigacijo, pred prekinitvami, kot so namerne ali nenamerne motnje ter „zavajanje“, prizadevata za ugotavljanje virov prekinitev in poiščeta obojestransko sprejemljive rešitve. 4. Nobena razlaga določb tega sporazuma ne sme odstopati od veljavnih določb ITU, zlasti od določb v zvezi s Pravilnikom o radiokomunikacijah ITU.



ČLEN 19 Standardi, certificiranje

in mednarodne organizacije 1. Pogodbenici si prizadevata za sprejetje skupnega pristopa pri standardizaciji in pri vseh vprašanjih v zvezi s satelitskimi navigacijskimi sistemi, ki jih rešujejo mednarodne organizacije in združenja, zlasti Mednarodna organizacija za civilno letalstvo, združenje „Radio Technical Commission for Aeronautics“ in Evropska organizacija za opremo civilnega letalstva („EUROCAE“) ter združenja ali skupine, ki delujejo na področju standardizacije. 2. Pogodbenici skupaj podpirata razvoj standardov satelitske navigacije v mednarodnih organizacijah, zlasti standarde in prakse, ki jih je priporočila organizacija ICAO (SARPs), in specifikacije minimalne učinkovitosti delovanja RTCA (Radio Technical Commission for Aeronautics, Radiotehnična komisija za aeronavtiko) in EUROCAE (MOPS, Minimum Operational Performance Standards, minimalni standardi učinkovitosti delovanja). V tem okviru skupaj podpirata priznavanje standardov programov Galileo, EGNOS in SBAS-ASECNA s strani navedenih mednarodnih organizacij, in si prizadevata spodbujati njihovo uporabo po vsem svetu, s poudarkom na interoperabilnosti z drugimi satelitskimi navigacijskimi sistemi.



ČLEN 20 Varnost

Pogodbenici za zaščito evropskih satelitskih navigacijskih sistemov in sistema SBAS-ASECNA pred grožnjami in zlonamernimi dejanji, kot so namerne motnje in „zavajanje“, sprejmeta vse izvedljive ukrepe, zlasti na področju nadzora in neširjenja tehnologij, da bi zagotovili neprekinjenost, varnost in zaščito storitev satelitske navigacije ter z njimi povezane infrastrukture in ključnih virov, brez poseganja v člen 6(2). ČLEN 21 Raziskave in razvoj Pogodbenici si prizadevata za skupne dejavnosti raziskav in razvoja na področju satelitske navigacije, zlasti da bi razvili in načrtovali prihodnje tehnološke nadgradnje satelitskih navigacijskih sistemov. Vsaka pogodbenica spodbuja sodelovanje druge pogodbenice pri svojih programih raziskav in razvoja. Unija olajša dostop agencije ASECNA do sredstev iz svojih okvirnih programov za raziskave in razvoj.



ČLEN 22 Človeški viri

Unija na podlagi izkušenj agenciji ASECNA zagotavlja vse koristne informacije za upravljanje potrebnega človeškega kapitala za vzpostavitev programa SBAS-ASECNA. Unija pomaga agenciji ASECNA pri razvoju zaposlitev in potrebnih kompetenc za vzpostavitev in upravljanje sistema SBAS-ASECNA. Unija olajša vsako pobudo za sodelovanje in partnerstvo med agencijo ASECNA in subjekti, vključenimi v okrepitev zmogljivosti na področjih v zvezi z evropskimi satelitskimi navigacijskimi programi. Olajša tudi dostop agencije ASECNA do sredstev iz svojih evropskih programov usposabljanja. Skupne dejavnosti usposabljanja bo mogoče izvajati glede na potrebe po vzpostavitvi in upravljanju sistemov EGNOS, SBAS-ASECNA in sistema, ki izhaja iz programa Galileo, ter glede na potrebe po njihovih tehnoloških nadgradnjah. ČLEN 23 Komunikacija in preglednost Pogodbenici si prizadevata za skupne dejavnosti komuniciranja in spodbujanja svojih satelitskih navigacijskih programov.



Unija pomaga agenciji ASECNA pri določitvi in izvajanju strategij komunikacije, namenjene subjektom, ki so vključeni v vzpostavitev in upravljanje sistema SBAS-ASECNA, in splošni javnosti. ČLEN 24

Izmenjava osebja Pogodbenici si izmenjujeta osebje v okviru dejavnosti sodelovanja iz tega sporazuma. ČLEN 25 Spodbujanje satelitske navigacije

na afriški celini Pogodbenici si medsebojno pomagata pri spodbujanju satelitske navigacije na afriški celini in se, kadar koli je potrebno, posvetujeta za sklenitev dogovora o skupnih dejavnostih, ki naj bi jih izvedli v zvezi s tem. Podpirata zlasti pobude, ki bi lahko uporabnike spodbudile k uporabi satelitske navigacije in pospešile razvoj trgov, povezanih s to tehnologijo.



DEL III FINANČNE DOLOČBE ČLEN 26

Financiranje 1. Agencija ASECNA financira vzpostavitev in upravljanje sistema SBAS-ASECNA iz svojih sredstev, s pomočmi ali subvencijami, zlasti tistimi iz odstavka 3, s posojili, ki jih pridobi od finančnih ustanov, ali s katerimi koli drugimi sredstvi financiranja ob upoštevanju določb iz odstavka 2. 2. Vzpostavitve in upravljanja sistema SBAS-ASECNA nikakor ni mogoče financirati s proračunskimi prispevki, predvidenimi za evropske satelitske navigacijske sisteme in navedenimi v poglavju II Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013. 3. Unija za vzpostavitev in upravljanje sistema SBAS-ASECNA agenciji ASECNA olajša dostop do svojih sredstev, namenjenih sodelovanju in razvoju, ki jih lahko pridobi za tekoče in prihodnje programe. Tekoči programi so vseafriški program iz člena 9 in Priloge III k Uredbi (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020, in tisti, ki se financirajo iz skrbniškega sklada EU-Afrika za infrastrukture, določene v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 13. julija 2006 – Medsebojno povezovanje Afrike: Partnerstvo EU-Afrika za infrastrukturo, COM(2006) 376 final.



DEL IV KONČNE DOLOČBE ČLEN 27 Pravna odgovornost

1. Ker agencija ASECNA ni lastnica evropskih satelitskih navigacijskih sistemov, nima odgovornosti, ki izhaja iz lastništva teh sistemov. Ker Unija ni lastnica sistema SBAS-ASECNA, nima odgovornosti, ki izhaja iz lastništva tega sistema. 2. Nobene od pogodbenic ni mogoče šteti za odgovorno za škodo, ki izhaja iz uporabe tehnologij iz tega sporazuma s strani druge pogodbenice; prav tako nobena od pogodbenic ne zagotavlja njihovega nemotenega delovanja. ČLEN 28 Izmenjava tajnih podatkov Pogodbenici si izmenjata tajne podatke le, če sta za to sklenili sporazum. Pogodbenici poskušata zagotoviti celovit in skladen pravni okvir za sklenitev takega sporazuma.



ČLEN 29 Skupni odbor 1. Ustanovi se skupni odbor z imenom „Odbor za GNSS EU/ASECNA“. Sestavljajo ga predstavniki pogodbenic, odgovoren pa je za upravljanje in pravilno uporabo tega sporazuma. Sprejema odločitve v primerih, določenih v tem sporazumu; te odločitve izvajata pogodbenici v skladu s svojimi predpisi. Skupni odbor sporazumno sprejema odločitve. Skupni odbor pripravi tudi priporočila v zvezi z vprašanji, za katera nima pristojnosti odločanja.

Skupni odbor določi pogoje in podrobna pravila, ki niso natančneje navedena v tem sporazumu. 2. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik, ki med drugim vključuje določbe o sklicevanju sej, imenovanju predsednika, trajanju njegovega mandata in stikih med pogodbenicama. 3. Skupni odbor se sestaja po potrebi. Unija ali agencija ASECNA lahko zahteva sklic seje. Skupni odbor se sestane v 15 dneh od datuma zahteve. 4. Skupni odbor se lahko odloči, da ustanovi delovne skupine ali skupine strokovnjakov, če meni, da je to potrebno za opravljanje njegovih nalog. 5. Skupni odbor se lahko odloči, da spremeni Prilogo I.



ČLEN 30 Posvetovanja 1. Zaradi zagotavljanja zadovoljivega izvajanja tega sporazuma si pogodbenici redno izmenjujeta podatke in se na zahtevo katere koli od njiju sestaneta v okviru skupnega odbora. 2. Pogodbenici se na zahtevo katere koli od njiju nemudoma posvetujeta o vsakem vprašanju, ki se pojavi pri razlagi ali uporabi tega sporazuma.

3. Pogodbenici se redno obveščata in zagotavljata medsebojno preglednost nad upravljanjem in razvojem svojih satelitskih navigacijskih programov. Kadar ena od pogodbenic namerava sprejeti odločitev, ki lahko vpliva na satelitski navigacijski sistem ali sisteme druge pogodbenice, se s to pogodbenico predhodno posvetuje, da bi ta lahko predložila nezavezujoče mnenje. Če zahteve po zaupnosti, določene s pravili, ki se uporabljajo za pogodbenici, temu ne nasprotujejo, vsaka pogodbenica dopusti sodelovanje predstavnika druge pogodbenice kot opazovalca v svojih delovnih skupinah, organih in upravnih odborih.



ČLEN 31 Zaščitni ukrepi 1. Vsaka od pogodbenic lahko po posvetovanju v skupnem odboru sprejme ustrezne zaščitne ukrepe, vključno z začasno ustavitvijo ene ali več dejavnosti sodelovanja, če ugotovi, da med pogodbenicama ni več zagotovljene enakovredne stopnje nadzora izvoza ali varnosti. Kadar bi bilo zaradi zamud lahko ogroženo nemoteno delovanje evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ali sistema SBAS-ASECNA, je mogoče brez predhodnega posvetovanja sprejeti začasne zaščitne ukrepe, vendar pod pogojem, da se ta posvetovanja začnejo takoj po njihovem sprejetju. 2. Obseg in trajanje ukrepov iz odstavka 1 se omejita do te mere, da se popravi položaj in se zagotovi uravnoteženo razmerje med pravicami in obveznostmi iz tega sporazuma. Druga pogodbenica lahko od skupnega odbora zahteva, da se posvetuje glede sorazmernosti teh ukrepov. Če tega spora ni mogoče rešiti v šestih mesecih, lahko katera koli pogodbenica predloži spor v zavezujočo arbitražo v skladu s postopkom iz Priloge I. V tem okviru ni mogoče reševati nobenega vprašanja, povezanega z razlago določb tega sporazuma, ki se ujemajo z ustreznimi določbami prava Unije.



ČLEN 32 Reševanje sporov Brez poseganja v člen 31 se vsi spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma rešujejo s posvetovanjem v skupnem odboru.

Če se spor ne reši v treh mesecih od datuma zasedanja skupnega odbora, se začne arbitražni postopek iz Priloge I. ČLEN 33 Priloge Priloge k temu sporazumu so sestavni del tega sporazuma. ČLEN 34 Spremembe Ta sporazum se lahko kadar koli spremeni in razširi z dodatkom, ki ga podpišeta pogodbenici, in v skladu z njunimi notranjimi postopki.



ČLEN 35

Odpoved 1. Unija ali agencija ASECNA lahko odpove ta sporazum, tako da o tem uradno obvesti drugo pogodbenico. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev od dneva prejema takega uradnega obvestila. 2. Odpoved tega sporazuma ne vpliva na veljavnost ali trajanje katere koli ureditve v okviru tega sporazuma. Prav tako ne vpliva na posebne pravice in obveznosti, določene v zvezi z intelektualno lastnino v okviru navedenega sporazuma, pri čemer pogodbenica, ki je drugi pogodbenici podelila dovoljenje za uporabo, po odpovedi tega sporazuma ohrani pravico do odvzema dovoljenja, če ugotovi, da niso bili spoštovani pogoji izvajanja tega dovoljenja. 3. V primeru odpovedi tega sporazuma pripravi skupni odbor predlog, ki omogoča pogodbenicama, da rešita vsa odprta vprašanja, vključno s finančnimi posledicami in po potrebi ob upoštevanju načela pro rata temporis.



ČLEN 36 Začetek veljavnosti 1. Pogodbenici ta Sporazum odobrita v skladu s svojimi notranjimi postopki. Veljati začne prvi dan meseca,ki sledi mesecudatuma podpisa pogodbenice, ki je zadnja opravila to formalnost. 2. Ta sporazum, pripravljen v dveh izvodih v francoskem jeziku, se sklene za nedoločen čas. Za Evropsko unijo