[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.10.2006

COM(2006) 658 konč.

POROČILO KOMISIJE

NAPREDEK PRI DOSEGANJU KJOTSKIH CILJEV (zahtevano na podlagi Odločbe 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola) {SEC(2006) 1412}

KAZALO

1. Povzetek 3

2. Dejanski napredek v obdobju 1990–2004 5

2.1 Trendi emisij toplogrednih plinov 5

2.2 Intenzivnost emisij toplogrednih plinov v letu 2004 5

2.3 Emisije toplogrednih plinov v letu 2004 v primerjavi z letom 2003 6

2.4 Trendi emisij v glavnih gospodarskih sektorjih 7

3. Predviden napredek v obdobju 1990–2008/2012 10

3.1 Predvidevanja držav članic 10

3.1.1 EU-25 10

3.1.3 EU-10 12

3.1.4 Države pristopnice in države kandidatke 12

3.2 Izvajanje Evropskega programa o podnebnih razmerah (ECCP) 12

3.3 Izvajanje sistema EU za trgovanje z emisijami 13

3.4 Predvidena uporaba kjotskih mehanizmov 13

3.5 Predvidena uporaba ponorov ogljika 14

1. POVZETEK

V skladu s Kjotskim protokolom se je Evropska skupnost (ES) strinjala, da bo v obdobju 2008–2012 zmanjšala svoje emisije toplogrednih plinov za 8 % glede na izhodiščno leto[1]. Na podlagi najnovejših razpoložljivih evidenčnih podatkov (iz leta 2004) so bile skupne emisije toplogrednih plinov v EU-15, brez emisij zaradi rabe zemljišč, sprememb rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF), za 0,9 % manjše, z emisijami zaradi LULUCF pa za 3,0 % manjše kot v izhodiščnem letu. Emisije toplogrednih plinov v EU-15 so bile leta 2004 v primerjavi z letom 2003 večje za 0,3 %. Podatki o predvidnih vrednostih emisij, ki so jih predložile države članice do 6. junija, kažejo, da bo ES dosegla kjotski cilj, vendar le če:

- začnejo vsi dodatni ukrepi, ki so trenutno v obravnavi[2], pravočasno v celoti veljati na evropski ali nacionalni ravni, da bi lahko vplivali na emisije v ciljnem obdobju,

- se bodo kjotski mehanizmi uporabljali v celotnem načrtovanem obsegu,

- odstranjevanje emisij v dejavnostih iz člena 3.3 in 3.4 (ponori ogljika) poteka tako, kot so predvidele države članice.

Razlika med predvidenimi in dejanskimi vrednostmi emisij jasno kaže, da morajo države članice povečati svoja prizadevanja za načrtovano izvajanje politik in ukrepov. Eden od temeljev politike EU o podnebnih spremembah je sistem EU za trgovanje z emisijami. Države članice lahko zdaj predložijo svoj drugi državni načrt razdelitve emisijskih kuponov (NAP), ki bo zajemal obdobje 2008–2012. Manj kot dve leti po začetku prvega ciljnega kjotskega obdobja je zelo pomembno, da države članice uporabljajo NAP za zagotovitev, da bodo izpolnile obveznosti zmanjševanja emisij.

Slika 1: Dejanske in predvidene emisije za EU-25 in EU-15

[pic]Leta 2004 so bile skupne emisije toplogrednih plinov v EU-25[3] brez emisij LULUCF za 7,3 % manjše kot v izhodiščnem letu. Emisije toplogrednih plinov EU-25 so bile leta 2004 že drugo leto zapored večje za 0,4 % v primerjavi z letom 2003 – in zdaj vsako leto od leta 1997, ko je bil sprejet Kjotski protokol, dosegajo največje ravni.

Po predvidevanjih bodo emisije toplogrednih plinov v EU-25 do leta 2010 približno za 4,6 % manjše kot v izhodiščnem letu, ob upoštevanju vseh obstoječih domačih politik in ukrepov, ki so bili že sprejeti. Predvidene vrednosti so ob upoštevanju dodatnih domačih politik in ukrepov, ki so že v obravnavi, manjše za 8,1 %, če pa se upoštevajo kjotski mehanizmi in ponori ogljika, so manjše za 10,8 %.

Do leta 2010 bosta dve državi članici EU-15, Švedska in Združeno kraljestvo, dosegli svoje cilje le z uporabo domačih politik in ukrepov. Razen tega predvideva šest držav članic doseganje svojih ciljev z dodatnimi domačimi politikami in ukrepi, ki so že v obravnavi, ter uporabo kjotskih mehanizmov in ponorov ogljika. Sedem držav članic (Avstrija, Belgija, Danska, Irska, Italija, Portugalska in Španija) predvideva, da svojih ciljev ne bodo dosegle z uporabo vseh ukrepov. Opredeliti bodo morale dodatne politike in ukrepe za zmanjševanje emisij[4].

Osem novih držav članic predvideva, da bodo do leta 2010 dosegle ali celo presegle kjotske cilje z obstoječimi domačimi politikami in ukrepi. Vendar se bodo v večini držav emisije med letoma 2004 in 2010 povečale. Slovenija predvideva, da bo svoj kjotski cilj dosegla z dodatnimi politikami in ukrepi, ki so v obravnavi, ter ponori ogljika.

2. DEJANSKI NAPREDEK V OBDOBJU 1990–2004

2.1 Trendi emisij toplogrednih plinov

V skladu z mehanizmom EU za spremljanje emisij so države članice EU-15 zagotovile evidenčne podatke o toplogrednih plinih za obdobje od 1990 do 2004 za vse pline. Tri države članice nimajo podatkov za nekaj let ali podatkov o plinih (Grčija, Irska, Luksemburg). Večina novih držav članic je predložila evidenčne podatke o toplogrednih plinih za obdobje od 1990 do 2004. V poročilih več držav članic manjkajo podatki o fluoriranih plinih.

Države članice se v trendih emisij toplogrednih plinov zelo razlikujejo. Skupne emisije toplogrednih plinov v ES povzročata dve največji onesnaževalki, Nemčija in Združeno kraljestvo, ki sta odgovorni za eno tretjino skupnih emisij toplogrednih plinov v EU-25. Ti dve državi članici sta v primerjavi z letom 1990 dosegli 316 milijonov ton skupnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov.

Italija in Francija sta z 12 % in 11 % tretja in četrta največja onesnaževalka. V Italiji so bile emisije toplogrednih plinov leta 2004 približno za 12 % večje kot leta 1990. V Italiji so se emisije toplogrednih plinov od leta 1990 povečale zlasti zaradi cestnega prometa, proizvodnje električne in toplotne energije ter rafinerij nafte. V Franciji so bile emisije leta 2004 približno za 1 % večje kot leta 1990. V Franciji so se emisije N2O zaradi proizvodnje adipinske kisline zelo zmanjšale, vendar so se v letih od 1990 in 2004 zaradi večjega cestnega prometa bistveno povečale emisije CO2.

Španija in Poljska sta s približno 9 % in 8 % skupnih emisij toplogrednih plinov v EU-25 peta in šesta največja onesnaževalka v EU-25. V Španiji so se od 1990 do 2004 emisije povečale za 48 %. Emisije so se povečale predvsem zaradi cestnega prometa, proizvodnje električne in toplotne energije ter proizvodne industrije. Na Poljskem so se v letih od 1990 do 2004 emisije toplogrednih plinov zmanjšale za 16 % (za 32 % v primerjavi z letom 1988, ki je v primeru Poljske izhodiščno leto). Glavna dejavnika za zmanjšanje emisij na Poljskem – in v drugih novih državah članicah – sta bila zmanjšanje energetsko neučinkovite težke industrije ter splošno prestrukturiranje gospodarstva v poznih osemdesetih in zgodnjih devetdesetih letih 20. stoletja. Opazna izjema je bil (zlasti cestni) promet, zaradi katerega so se emisije povečale za 16 %.

Leta 2004 so bile emisije toplogrednih plinov v 10 državah članicah večje kot v izhodiščnem letu, medtem ko so bile emisije v ostalih 13 državah članicah manjše kot v izhodiščnem letu (Ciper in Malta nimata kjotskega cilja). Spremembe emisij toplogrednih plinov v odstotkih od izhodiščnega leta do 2004 se gibajo od – 60 % (Litva) do + 48 % (Ciper in Španija). Leta 2004 je bil delež skupnih emisij v novih državah članicah 15 %.

2.2 Intenzivnost emisij toplogrednih plinov v letu 2004

V EU-25 so se od leta 1990 do leta 2004 letne emisije toplogrednih plinov na prebivalca zmanjšale za eno tono, tj. za 9 %. V EU-15 so se emisije toplogrednih plinov na prebivalca zmanjšale za 6 % zlasti zaradi zmanjšanja emisij v Nemčiji in Združenem kraljestvu.

Emisije na BDP novih držav članic EU ostajajo znatno nad povprečjem EU-15 kljub bistvenemu zmanjšanju, ki presega zmanjšanje v EU-15. Če bodo nove države članice še naprej zmanjševale emisije toplogrednih plinov, bo možnost za njihovo gospodarsko rast večja. Emisije toplogrednih plinov na BDP v EU-15 so se v obdobju 1990–2004 zmanjšale za 25 %. Stalno zmanjševanje kaže na manjšo odvisnost emisij toplogrednih plinov od gospodarske rasti.

Slika 2: Emisije toplogrednih plinov (GHG), BDP, poraba energije in emisije CO 2 v EU-15

[pic]

2.3 Emisije toplogrednih plinov v letu 2004 v primerjavi z letom 2003

Povečanje emisij toplogrednih plinov v obdobju 2003–2004 so povzročile zlasti: a) večje emisije CO2 zaradi cestnega prometa (+1,5 %), proizvodnje železa in jekla (+5,4 %), in rafiniranja nafte (+3,3 %), ter b) večje emisije HFC zaradi hladilnih in klimatskih naprav (+12,1 %). V cestnem prometu se je znatno povečanje CO2 zaradi porabe dizelskega goriva (+5 %) le delno izravnalo z manjšimi emisijami CO2 zaradi porabe bencina (–3,2 %).

Emisije toplogrednih plinov so se od leta 2003 do leta 2004 znatno zmanjšale med drugim v: (a) emisijah CO2 zaradi gospodinjstev in storitev (–1,4 %) ter proizvodnje električne in toplotne energije (–0,3 %) in (b) emisijah CH4 zaradi deponij (–4,3 %) ter izkopavanja premoga in ravnanja z njim (–16,5 %).

Povečanje emisij v Španiji in Italiji je bilo med letoma 2003 in 2004 največje v absolutnem smislu. V Španiji so se povečale predvsem emisije CO2 zaradi proizvodnje električne in toplotne energije, porabe energije in druge proizvodne industrije, cestnega prometa ter proizvodnje železa in jekla. Bistveno povečanje emisij zaradi proizvodnje električne in toplotne energije kaže na veliko povečanje pridobivanja termične električne energije, delno zaradi majhnega pridobivanja vodne energije. V Italiji so se emisije CO2 povečale zlasti zaradi rafiniranja nafte in cestnega prometa. Nemčija, Danska in Finska so nasprotno leta 2004 zmanjšale emisije. V Nemčiji so se zmanjšale predvsem emisije CO2 zaradi gospodinjstev in storitev ter proizvodnje električne in toplotne energije, medtem ko so se emisije CO2 zaradi proizvodnje železa in jekla povečale. Na Danskem in Finskem so se zmanjšale predvsem emisije CO2 zaradi proizvodnje električne in toplotne energije, kar kaže na večjo proizvodnjo vodne energije na nordijskem trgu z električno energijo.

2.4 Trendi emisij v glavnih gospodarskih sektorjih

Najpomembnejše povečanje emisij je bilo doslej v sektorju „energija“ (vključno s prometom), v katerem je leta 2004 nastalo 80 % skupnih emisij v EU-15, kar je 3,8 % več kot leta 1990. Zaradi prometa nastane 24 % emisij, povezanih z energijo. Temu sledita sektor „kmetijstvo“, ki je odgovoren za 9 % emisij, in sektor „industrijski postopki“, odgovoren za 8 % emisij. Povečanje emisij v EU-15 leta 2004 so povzročile zlasti večje emisije CO2 zaradi cestnega prometa, proizvodnje železa in jekla ter rafiniranja nafte, ter večje emisije fluoriranih ogljikovodikov (HFC) zaradi hladilnih in klimatskih naprav. Nasprotno so se zmanjšale emisije metana zaradi deponij ter izkopavanja premoga in ravnanja z njim.

Emisije v energetskem sektorju so se leta 2004 povečale zaradi cestnega prometa, medtem ko so se emisije CO2 zaradi gospodinjstev in storitev ter proizvodnje električne in toplotne energije zmanjšale. Povečanje emisij v energetskem sektorju leta 2004 se je izravnalo z zmanjšanjem vseh drugih vrst virov: emisije zaradi „industrijskih postopkov“ so se zmanjšale za 16 %, emisije v „kmetijstvu“ za 10 %, emisije zaradi „odpadkov“ za 33 % ter emisije zaradi „uporabe topil in drugih izdelkov“ za 20 % v primerjavi z letom 1990.

Slika 3: Spremembe v emisijah toplogrednih plinov v EU-15 za posamezni sektor v izhodiščnem letu 2004, predvidevanja za posamezni sektor z obstoječimi in dodatnimi ukrepi v izhodiščnem letu 2010 ter deleži posameznih sektorjev v letu 2004

[pic] Vir: EGP.

Oskrba z energijo in uporaba (brez prometa)

- Med letoma 1990 in 2004 so se emisije CO2 zaradi proizvodnje električne in toplotne energije povečale za 6 % zaradi povečanja proizvodnje električne energije v termoelektrarnah za 35 %.

- Med letoma 1990 in 2004 je bilo v vseh državah članicah EU-15 povpraševanje po energiji večje od povečanja emisij. Švedska, Francija in Združeno kraljestvo so bili najuspešnejši pri zmanjševanju odvisnosti emisij od povpraševanja. V Nemčiji in Združenem kraljestvu so se emisije zmanjšale predvsem zaradi večje učinkovitosti nemških elektrarn na premog in nadomestitve premoga s plinom v proizvodnji energije v Združenem kraljestvu. K bistvenem zmanjšanju odvisnosti proizvodnje toplotne energije od emisij CO2 na Švedskem je prispevala predvsem usmeritev na izkoriščanje biomase.

- Ob sedanjih trendih bo električna energija iz obnovljivih virov energije verjetno do leta 2010 dosegla delež 19 %. Cilj obnovljive energije za EU-15 je 22 % bruto porabe električne energije in za EU-25 21 % bruto porabe električne energije.

- V EU-15 se je delež skupne proizvodnje toplotne in električne energije zmanjšal z 10 % leta 2000 na 9 % leta 2002.

- Emisije CO2 zaradi gospodinjstev so se od leta 1990 do leta 2004 zmanjšale za 3 %, število stanovanj pa se je do leta 2000 povečalo za 12 %. To dejstvo kaže na neko zmanjševanje medsebojne odvisnosti. Danska, Finska in Švedska so presenetljivo zmanjšale uporabo goriva v gospodinjstvih zaradi povečanja daljinskega ogrevanja. V Nemčiji so se emisije CO2 iz gospodinjstev zmanjšale predvsem zaradi izboljšanja učinkovitosti toplotne izolacije stavb ter zamenjave goriv, zlasti v gospodinjstvih v vzhodni Nemčiji, proizvodnje sončne toplotne energije in daljinskega ogrevanja z biomaso.

Promet

- Med letoma 1990 in 2004 so se emisije toplogrednih plinov zaradi domačega prometa v EU-15 povečale za 26 %, emisije zaradi cestnega prometa so se v istem obdobju prav tako povečale za 26 %. Samo na Finskem, v Nemčiji, na Švedskem in v Združenem kraljestvu je prišlo do majhnega povečanja emisij zaradi prometa.

- Emisije toplogrednih plinov v EU-15 naj bi se zaradi domačega prometa do leta 2010 po predvidevanjih povečale za 35 % v primerjavi z letom 1990, pri čemer naj bi se uporabili le obstoječe domače politike in ukrepi[5].

- Cestni potniški promet se je med letoma 1990 in 2004 povečal za 27 %, medtem ko se je cestni tovorni promet med letoma 1990 in 2003 povečal za 51 %.

- Povprečne emisije CO2 novih osebnih vozil so se od leta 1995 do leta 2004 zmanjšale za približno 12 %, vendar je bilo v istem obdobju prodanih za 21 % več avtomobilov. To povečanje se tako izravna s povečanjem učinkovitosti zaradi novih avtomobilov.

- Emisije CO2 v EU-15 so se med letoma 1990 in 2004 zaradi mednarodnega letalskega in pomorskega prometa (ki ni obravnavan v Kjotskem protokolu) povečale za 59 %.

- Emisije zaradi prometa v EU-10 so se v primerjavi z izhodiščnim letom in letom 1995 zmanjšale za 6 %, vendar so se potem močno povečale. Do leta 2004 so te emisije presegle emisije v izhodiščnem letu za 28 %.

Kmetijstvo

- Skupne emisije toplogrednih plinov v EU-25 zaradi kmetijstva so se med letoma 1990 in 2004 zmanjšale za 13 % kljub povečanju emisij v Španiji ter na Portugalskem, Cipru, Malti in Poljskem. Glavna razloga za zmanjšanje emisij zaradi kmetijstva sta bila manjše število goveda ter manjša uporaba gnojil in gnoja.

- V skladu z obstoječimi domačimi politikami in ukrepi naj bi bile leta 2010 emisije toplogrednih plinov v EU-15 po predvidevanjih za 16 % manjše kot leta 1990.

Industrija (ki ni povezana z energijo)

- Emisije toplogrednih plinov v EU-15 zaradi industrijskih postopkov (ogljikov dioksid, dušikov oksid in fluorirani plini) so se zmanjšale za 16 % v primerjavi z izhodiščnim letom. Leta 2010 naj bi bile po predvidevanjih z obstoječimi domačimi politikami in ukrepi ponovno za 4 % manjše kot v izhodiščnem letu, z dodatnimi domačimi ukrepi pa le malo večje kot leta 2004.

- Zaradi večje proizvodnje cementa v Franciji, Nemčiji in Italiji ter večje uporabe HFC v hladilnih in klimatskih napravah v Nemčiji in Italiji so se leta 2004, v primerjavi z letom 2003, povečale tudi emisije.

- Emisije fluoriranih ogljikovodikov v EU-15 zaradi hladilnih in klimatskih naprav, ki zdaj predstavljajo 1 % skupnih emisij toplogrednih plinov v EU-15, so se med izhodiščnim letom in letom 2004 povečale za devetkratni koeficient.

- Emisije dušikovega oksida v EU-15 zaradi kemične industrije so se med letoma 1990 in 2004 zmanjšale za 55 %.

Ravnanje z odpadki

- Emisije CH4 v EU-15 zaradi deponij so se med letoma 1990 in 2004 zmanjšale za 38 %.

- Večina držav članic EU-15 je med letoma 1990 in 2004 zmanjšala emisije toplogrednih plinov zaradi ravnanja z odpadki; le na Irskem, v Italiji, na Portugalskem in v Španiji so se emisije povečale. K zmanjšanju emisij zaradi ravnanja z odpadki je delno prispevalo izvajanje Direktive o odlagališčih odpadkov ter podobni predpisi v državah članicah.

- Emisije toplogrednih plinov v EU-15 zaradi ravnanja z odpadki naj bi bile do leta 2010 po predvidevanjih za več kot 40 % manjše kot leta 1990 (z obstoječimi politikami in ukrepi).

3. PREDVIDEN NAPREDEK V OBDOBJU 1990–2008/2012

Ta ocena vsebuje podatke za države članice EU-25, vendar je bolj osredotočena na EU-15. Ocena o tem, ali so države članice sposobne doseči svoje cilje, temelji predvsem na analizi domačih politik in ukrepov na ravni EU, ki so že bili sprejeti. Posodobljena predvidevanja je predložilo 18 držav članic. Podatke o uporabi prožnih mehanizmov v skladu s Kjotskim protokolom je predložilo 19 držav članic (Madžarska, Poljska, Latvija in Litva podatkov niso predložile). Letos so bile v poročila 14 držav članic prvič vključene dejavnosti v zvezi z LULUCF („ponori ogljika“) v skladu s členom 3(3) in členom 3(4) Kjotskega protokola. Poročanje o uporabi ponorov ogljika se je bistveno izboljšalo, delno zaradi obveznega poročanja v skladu z zahtevami UNFCCC za leto 2006.

3.1 Predvidevanja držav članic

3.1.1 EU-25

Do leta 2010 naj bi bile po predvidevanjih skupne emisije toplogrednih plinov v EU-25 približno 4,9 % manjše kot v izhodiščnem letu. To predvidevanje temelji na lastnih ocenah držav članic ob upoštevanju vseh obstoječih domačih politik in ukrepov. Predvidene vrednosti naj bi se z dodatnimi domačimi politikami in ukrepi, ki so v obravnavi, zmanjšale za 8,1 %, ob upoštevanju kjotskih mehanizmov in ponorov ogljika pa za 10,8 %. Emisije naj bi se po pričakovanjih med letoma 2004 in 2010 brez izvajanja dodatnih domačih politik in ukrepov povečale.

Slika 4: Odstopanje od kjotskega cilja, ki prikazuje relativno razliko (preseženega ali nedoseženega cilja) med predvidevanji toplogrednih plinov za leto 2010 in ustreznimi cilji za leto 2010 na podlagi „obstoječih“ in „dodatnih“ domačih politik in ukrepov, vključno z uporabo kjotskih mehanizmov in ponorov ogljika

[pic] 3.1.2 EU-15

Skupna predvidevanja, ki temeljijo na obstoječih domačih politikah in ukrepih, kažejo, da bodo leta 2010 emisije toplogrednih plinov v EU-15 le za 0,6 % manjše kot v izhodiščnem letu (odstopanje od kjotskega cilja za 7,4 %). Dodatni ukrepi, ki se obravnavajo, so po poročanju držav članic ukrepi, ki spodbujajo pridobivanje električne energije iz obnovljivih virov energije, soproizvodnjo in energetsko učinkovitost. S temi dodatnimi domačimi ukrepi se lahko razlika zmanjša s 4,0 % na 3,4 %. Vendar zmanjšanje emisij z domačimi ukrepi ne bo zadostovalo za dosego kjotskega cilja. Uporaba kjotskih mehanizmov naj bi po pričakovanjih prispevala k dodatnemu zmanjšanju emisij za 2,6 %. Ocenjuje se, da se bodo emisije zaradi popolne odstranitve emisij zaradi dejavnosti iz člena 3(3) in 3(4) v EU-15 zmanjšale približno za 32,6 milijona ton ekvivalenta CO2 na leto, kar ustreza dodatnim 0,8 %. Ob upoštevanju vseh ukrepov se predvideva, da bo EU-15 zmanjšala emisije za 8,0 % in dosegla kjotski cilj.

3.1.3 EU-10

Skupne emisije vseh novih držav članic (razen Cipra in Malte, ki nista predložila podatkov) se bodo po predvidevanjih po letu 2004 povečale, vendar bodo do leta 2010 še vedno za 12 % manjše kot leta 1990. Le Češka in Estonija predvidevata zmanjšanje emisij med letoma 2004 in 2010. Na Madžarskem in Poljskem naj bi bile emisije toplogrednih plinov leta 2010 po predvidevanjih bistveno večje kot emisije iz leta 2004. Predvidene vrednosti emisij za nove države članice v tem poročilu so za 2 % manjše od vrednosti iz lanskega poročila.

Vse države imajo veljavne politike in ukrepe za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, pri čemer je šest držav določilo dodatne politike in ukrepe. Slovenija je edina država v EU-8, ki namerava uporabiti kjotske mehanizme kot država vlagateljica, vendar se še ni odločila, kako jih bo uporabila za doseganje svojega kjotskega cilja. Predvideva se, da bo EU-10 leta 2010 z obstoječimi in dodatnimi ukrepi ter dejavnostmi Slovenije v skladu s členom 3(3) in 3(4), presegla ustrezne cilje z zmanjšanjem za skupno 163 milijonov ton ekvivalenta CO2, kar ustreza 16 %.

3.1.4 Države pristopnice in države kandidatke

Emisije toplogrednih plinov na prebivalca so se od leta 1990 do leta 2004 bistveno zmanjšale v Bolgariji in Romuniji ter le malo v Turčiji in na Hrvaškem. Emisije na prebivalca v Turčiji, v katerih je 4,2 tone emisij na leto, so več kot za polovico manjše od povprečnih emisij na prebivalca v EU-25. V vseh državah se je zmanjšal tudi BDP, kar kaže na zmanjšanje odvisnosti gospodarske rasti od porabe virov.

Leta 2004 so Bolgarija, Hrvaška in Romunija nameravale doseči kjotske cilje. Predvidene vrednosti za leto 2010, ki upoštevajo domače politike in ukrepe, kažejo, da bosta Bolgarija in Romunija presegli kjotske cilje. Predvidenih vrednosti za Hrvaško ni bilo na voljo.

3.2 Izvajanje Evropskega programa o podnebnih razmerah (ECCP)

Junija 2001 je Evropski program o podnebnih spremembah (ECCP) določil številne skupne in usklajene politike ter ukrepe (CCPM) po celotni EU. Zdaj se velika večina teh politik in ukrepov izvaja v skladu z ECCP I. Komisija je s konferenco zainteresiranih strani, ki je potekala oktobra 2005 v Bruslju, uvedla ECCP II. Poudarek ECCP II je na pregledu ECCP I, energetski učinkovitosti, oskrbi z energijo, letalstvu, kmetijstvu in gozdarstvu, plinih razen CO2, zajetju in shranjevanju ogljika, CO2 in avtomobilih ter na vlogi EU pri zmanjševanju občutljivosti in spodbujanju sprejetja programa v Evropi.

Tabela 1: Učinkovitost politik in ukrepov ECCP I

Stanje |

EU-15: ocenjen redukcijski potencial (v milijonih ton ekvivalenta CO2) | v celoti izvedeno (v milijonih ton ekvivalenta CO2) | se končuje (v milijonih ton ekvivalenta CO2) |

Oskrba z energijo | 236-278 | - | 200-230 |

Povpraševanje po energiji | 194-239 | 86 – 106 | 85-110 |

Promet | 152-185 | 75-80 | 72-95 |

Plini, razen CO2 | 59-62 | 41 | 18-21 |

Kmetijstvo in gozdarstvo | 133 | 45 | 0 |

SKUPAJ | 774–897 | 247–272 | 375-456 |

Številni CCPM so bili sprejeti, medtem ko so nekateri CCMP v zadnji fazi priprave ter lahko, kot je prikazano v tabeli 1, v naslednjih letih prispevajo k zmanjšanju emisij skoraj za 272 milijonov ton ekvivalenta CO2. V veliko državah članicah so se že uporabljale podobne politike in ukrepi.

3.3 Izvajanje sistema EU za trgovanje z emisijami

Temelj ECCP je Direktiva o trgovanju z emisijami, ker je 1. 1. 2005 ustvarila trg kuponov CO2. Direktiva pomaga zagotavljati, da se zmanjševanje emisij izvaja takrat, ko je gospodarsko najučinkovitejše. Povezovanje sistema EU za trgovanje z emisijami s kjotskim mehanizmom je namenjeno zmanjševanju stroškov za družbe, ki sodelujejo pri spodbujanju prenosa okolju prijazne tehnologije v državah z gospodarstvom v prehodu in v državah v razvoju. V prvem letu obstoja je sistem EU za trgovanje z emisijami deloval kot katalizator za trg mehanizma čistega razvoja in mehanizma skupnega izvajanja, zato je zdaj veliko več takih projektov kot v prejšnjih letih.

Tabela 5 v Prilogi prikazuje pregled števila obratov, njihovih preverjenih emisij v letu 2005 ter ustreznih razdeljenih kuponov za prvo leto delovanja sistema EU za trgovanje z emisijami, kot je bilo sporočeno v neodvisni evidenci transakcij Skupnosti 5. septembra 2006.

NAP za prvo ciljno obdobje 2008–2012 se ocenjujejo v drugi polovici leta 2006. Komisija bo zagotovila, da bodo NAP bistveno prispevali k doseganju kjotskega cilja EU ter pomagala državam članicam pri doseganju ciljev zmanjšanja.

3.4 Predvidena uporaba kjotskih mehanizmov

Devetnajst držav članic – vse države EU-15, skupaj s Češko, Estonijo, Slovaško in Slovenijo – je zagotovilo informacije o predvideni uporabi kjotskih mehanizmov (mehanizma skupnega izvajanja, mehanizma čistega razvoja in sistema za trgovanje z emisijami) pri doseganju ciljev v ciljnem obdobju 2008–2012.

Zaradi uporabe kjotskih mehanizmov v 10 državah članicah EU-15 se predvideva zmanjšanje emisij za 110,6 milijona ton ekvivalenta CO2 na leto v ciljem obdobju. Ta količina ustreza več kot 30 % skupnega zahtevanega zmanjšanja emisij za EU-15, kar pomeni zmanjšanje za približno 342 milijonov ton ekvivalenta CO2 na leto v prvem ciljnem obdobju. Deset držav članic je že dodelilo sredstva za uporabo kjotskih mehanizmov: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Nemčija[6], Irska, Italija, Nizozemska, Španija in Švedska. Avstrija, Italija, Nizozemska in Španija so za petletno ciljno obdobje dodelile najvišja proračunska sredstva v višini 288 milijonov EUR, 1 320 milijonov EUR, 600 milijonov EUR in 250 milijonov EUR v tem zaporedju. Celotna proračunska sredstva desetih držav članic znašajo približno 2 830 milijonov EUR.

3.5 Predvidena uporaba ponorov ogljika

Države članice lahko razen politik in ukrepov za ugotavljanje virov emisij toplogrednih plinov uporabljajo ponore ogljika. Štirinajst držav članic je predložilo predhodne ocene predvidene uporabe ponorov ogljika za dosego svojih ciljev: Avstrija, Belgija, Češka, Danska, Finska, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo.

Predvidena uporaba ponorov ogljika za dosego kjotskih ciljev EU-15 je zdaj relativno majhna, vendar je pomembna za dosego kjotskih ciljev. Zdaj se za EU-15 med letoma 2008 in 2012 načrtuje odprava 18 milijonov ton CO2 neto na leto s pogozdovanjem in obnovo gozdov. Te ocene so relativno nezanesljive tudi zato, ker ni podatkov o vključenih vrstah ponorov ogljika. To število se je od lanske ocene zmanjšalo za približno 13 milijonov ton CO2 na leto zaradi popravljenih podatkov za Irsko in Združeno kraljestvo. Predvideva se dodatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov zaradi dejavnosti pri gospodarjenju z gozdovi za približno 14,2 milijona ton CO2 na leto. Razen tega predvideva Portugalska odstranitev 0,5 milijona ton na leto z gospodarjenjem s polji in pašniki. Zato se ocenjuje, da bo celotna odprava emisij zaradi dejavnosti v skladu s členom 3(3) in 3(4) Kjotskega protokola v kjotskem ciljnem obdobju pomenila zmanjšanje emisij za 32,6 milijona ton CO2 na leto ali skupaj približno za 0,8 % v zvezi s ciljem EU-15, ki je –8 %.

Razen tega predvideva Slovenija odpravo 0,4 milijona ton ekvivalenta CO2 neto na leto.

[1] V Odločbi Sveta (2002/358/ES), ki velja le za države članice EU-15, so različne obveznosti držav članic izražene kot spremembe v odstotkih v primerjavi z izhodiščnim letom. Leta 2006 bodo zadevne ravni emisij izražene v tonah ekvivalenta CO2. V zvezi s tem sta se svet ministrov za okolje in Komisija v skupni izjavi dogovorila, da bosta med drugim upoštevala predpostavke iz mnenja Danske v zvezi s sklepi zasedanja Sveta z dne 16.–17. junija 1998 o emisijah v izhodiščnem letu.

[2] Obstoječe politike in ukrepi so politike in ukrepi, za katere velja ena ali več od naštetih točk: (a) velja nacionalna zakonodaja; (b) sprejet je bil najmanj en prostovoljni sporazum; (c) finančna sredstva so dodeljena; (d) človeški viri so zagotovljeni; (e) vlada je sprejela uradno odločitev in se zavzela za nadaljnje izvajanje. Dodatne (načrtovane) politike in ukrepi so možnosti, o katerih se zdaj razpravlja in ki imajo velike možnosti, da bodo v prihodnosti sprejeti in se bodo izvajali, da bodo lahko vplivali na raven emisij v ciljnem obdobju.

[3] Emisije v izhodiščnem letu, ki so namenjene analizi v tem poročilu, so izračunane z upoštevanjem emisij 23 držav članic v izhodiščnem letu, ker se cilja Malte in Cipra razlikujeta od ciljev v okviru sporazuma o porazdelitvi bremena EU-15 ali v okviru Kjotskega protokola. Emisije EU-23 v izhodiščnem letu v skladu s Kjotskim protokolom ali veljavno zakonodajo EU nimajo pravnega statusa.

[4] Na podlagi informacij, ki so na voljo Komisiji od 6. junija 2006. Države članice bodo z drugim državnim načrtom razdelitve emisijskih kuponov v skladu s sistemom EU za trgovanje z emisijami določile posodobljene predvidene vrednosti ter načrte v zvezi s politikami in ukrepi, ki jih morajo izvajati za dosego svojih ciljev.

[5] Manjkajo predvidene vrednosti emisij toplogrednih plinov v EU-15 zaradi prometa za Nemčijo ter predvidene vrednosti emisij zaradi kmetijstva, industrijskih postopkov ter ravnanja z odpadki za Nemčijo in Luksemburg.

[6] Sredstva, ki jih je dodelila Nemčija, so namenjena pilotnim programom. Nemčija za dosego cilja ne namerava uporabiti kjotskih mehanizmov.