Povzetek Prizadevanja za nadaljnjo krepitev pravnih jamstev za neodvisnost sodstva v švedskem pravosodnem sistemu se nadaljujejo, zlasti z delom preiskovalnega odbora za krepitev demokracije in neodvisnosti sodstva, ki pregleduje tudi postopek za spremembo ustave. Izvedena je bila tudi ciljno usmerjena reforma sistema za varnostno preverjanje sodnikov. Poleg tega je Švedska sprejela nekatere ukrepe za nadaljnje izboljšanje digitalizacije pravosodnega sistema, zlasti z ustanovitvijo novega sveta za digitalizacijo, ki se osredotoča na kazenske postopke. Vendar je še vedno prisotna zaskrbljenost glede dolgoročnih virov pravosodnega sistema. Pravosodni sistem kljub izzivom zaradi pandemije COVID-19 še naprej deluje učinkovito, pri čemer so o posebnih ukrepih glede nadaljnjega delovanja odločala sodišča sama. Tako kot v prejšnjih letih so stopnje zaznane korupcije na Švedskem med najnižjimi v EU in na svetu. Švedski pristop k boju proti korupciji temelji na preglednosti. Švedska je leta 2020 sprejela prvi strateški nacionalni akcijski načrt za preprečevanje korupcije v javni upravi. Med drugim predpisuje sistematično uporabo analize korupcijskih tveganj za krepitev ozaveščenosti o korupcijskih tveganjih in praksah za obvladovanje tveganj med javnimi uslužbenci. Čeprav akcijski načrt velja za pomemben korak, ne vsebuje konkretnih ukrepov in časovnega načrta, o njem pa je bilo opravljeno le omejeno posvetovanje med zadevnimi deležniki. V obdobju poročanja so bile podane dodatne preventivne pobude, vključno z razširitvijo pravil o pojavu vrtljivih vratih za najvišje vodstvene delavce nacionalnega revizijskega urada in novimi smernicami za javne uslužbence glede prijave premoženja. Lobiranje je še vedno neregulirano in ni ustaljene prakse javnega razkritja oseb, ki poskušajo vplivati na specifične zakonodajne predloge („zakonodajne sledi“). Čezmejno podkupovanje ostaja tvegano področje, na katerem so opazne le zmerne stopnje pregona. Svoboda in pluralnost medijev na Švedskem ostajata na splošno trdna, predvsem zaradi jamstev, ki izhajajo iz ustave in zakonodaje. Švedska je dodatno okrepila pravna jamstva za neodvisnost in povečala proračun švedskega organa za tisk in radiotelevizijo. Kot je navedeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, vlada proučuje tudi možnost predložitve posebne zakonodaje o preglednosti lastništva medijev, ki trenutno ne obstaja. Švedska sprejema ukrepe za izboljšanje zaščite novinarjev v okviru trenutnega pregleda kazenskopravne zaščite za določene ključne funkcije v družbi. Novinarji se vse pogosteje soočajo z grožnjami in nadlegovanjem, zlasti na spletu. Švedska je sprejela gospodarske ukrepe za odpravo negativnih gospodarskih učinkov pandemije COVID-19 na medije in novinarje, zlasti na samozaposlene. Ker v švedski ustavi niso predvidene izredne razmere za zdravstveno krizo, so bili ukrepi v zvezi s pandemijo COVID-19 sprejeti predvsem v obliki priporočil. Švedska je januarja 2021 sprejela nov zakonodajni okvir, ki vladi omogoča sprejetje strožjih ukrepov za boj proti pandemiji COVID-19. Okvir je bil predmet predhodnega pregleda ustavnosti, vendar je ustavni odbor kritiziral kratke roke za posvetovanje. V parlamentu je bil predložen predlog za ustanovitev nacionalne institucije za človekove pravice v skladu z mednarodnimi standardi. Prostor civilne družbe ostaja odprt in vlada razmišlja o ukrepih, s katerimi bi pojasnili zahteve, ki jih morajo izpolnjevati organizacije civilne družbe, da lahko prejmejo državna sredstva.

I.Pravosodni sistem

Švedski pravosodni sistem ima dve veji: splošna sodišča, ki vključujejo 48 okrožnih sodišč, šest pritožbenih sodišč in vrhovno sodišče, ter upravna sodišča z 12 upravnimi sodišči, štirimi upravnimi pritožbenimi sodišči in vrhovnim upravnim sodiščem. Nacionalna sodna uprava, ki deluje pod okriljem ministrstva za pravosodje, je odgovorna za splošno upravljanje sodišč, vključno z dodeljevanjem virov, številom zaposlenih in opremo. Neodvisni odbor za predlaganje sodnikov pripravlja predloge za vsa imenovanja sodnikov, na podlagi katerih sodnike imenuje vlada. Švedsko tožilstvo je neodvisno in ločeno od vlade. Švedska sprejema ukrepe za pridružitev Evropskemu javnemu tožilstvu. Švedska odvetniška zbornica je neodvisna in samoupravna odvetniška zbornica, ustanovljena z zakonom, ki je odgovorna za nadzor nad poklicnimi dejavnostmi odvetnikov in sprejemanje disciplinskih ukrepov zoper svoje člane.

Neodvisnost

Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva ostaja visoka. Na splošno leta 2021 71 % širše javnosti in podjetij meni, da je neodvisnost sodišč in sodnikov na Švedskem bodisi „zelo dobra“ bodisi „dokaj dobra“. Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva je bila med letoma 2016 in 2020 stalno zelo visoka in je ostala visoka tudi v letu 2021, čeprav se je v primerjavi z letom 2020 nekoliko znižala tako med širšo javnostjo kot med podjetji.

Delo preiskovalnega odbora, katerega cilj je nadaljnja krepitev jamstev za neodvisnost sodstva, napreduje. Odbor, ki je bil ustanovljen februarja 2020 in bo svoje rezultate predstavil leta 2023, proučuje zlasti pravni okvir za upokojitveno starost in število sodnikov vrhovnega sodišča ter status in neodvisnost nacionalne sodne uprave. Proučil bo tudi, ali bi bilo treba spremeniti ustavo. Vsestrankarski odbor se od ustanovitve redno sestaja in izvaja primerjalne raziskave o regulativnih okvirih za neodvisnost sodstva in ustavnih spremembah v drugih državah članicah EU. Pri delu upoštevajo ustrezne evropske standarde. Odbor je pojasnil, da namerava ustanoviti tudi eno ali dve zunanji strokovni skupini, ki mu bosta pomagali pri izvajanju njegovih nalog. Deležniki so na splošno pozdravili ta prizadevanja za preventivno okrepitev morebitnih šibkih točk v obstoječem pravnem okviru. Združenje sodnikov je kot potencialno pomanjkljivost izpostavilo predvsem sedanji sistem imenovanja generalnega direktorja nacionalne sodne uprave, ki ga imenuje vlada, in se zavzelo za ustanovitev neodvisnega sodnega sveta, kar je možnost, ki jo bo odbor proučil v skladu s svojim mandatom. Zbornica sodnikov prav tako meni, da je treba posvetiti pozornost sistemu določanja plač sodnikov, četudi to ni vključeno v mandat odbora. V okviru kolektivne pogodbe plače za novo imenovane sodnike določijo sodniki in nacionalna sodna uprava, nato pa jih vsako leto revidirata posamezni sodnik in odgovorni predsednik sodišča. Združenje sodnikov meni, da čeprav ta sistem sicer obstaja že več kot 10 let in na splošno ni povzročil večjih težav, vseeno ni dovolj pregleden in nima določenih jasnih meril. V skladu s priporočili Sveta Evrope bi bilo treba glavna pravila plačnega sistema za poklicne sodnike določiti z zakonom.

Začele so veljati spremembe režima varnostnega preverjanja sodnikov. Za okrepitev neodvisnosti sodstva spremembe zakona o varovanju tajnosti, ki je začel veljati aprila 2021, določajo, da varnostna preverjanja za predsednike sodišč izvaja odbor za predlaganje sodnikov, za sodnike splošnih sodišč pa njihovo sodišče. Vzrok za spremembe je bila sprememba splošnega sistema varnostnega preverjanja za javne uslužbence, ki je bila sprejeta leta 2019 in v skladu s katero je vlada postala odgovorna tudi za varnostno preverjanje predsednikov sodišč, kar je bilo prej v pristojnosti nacionalne sodne uprave. Za rešitev tega položaja je vlada maja 2019 imenovala preiskovalnega uradnika, da bi poskrbela za ustrezen sistem, ki bi ščitil status sodišč in sodnikov. Na podlagi poročila o preiskavi in posvetovalnega postopka je vlaga predstavila predlog za spremembo zakona o varovanju tajnosti, ki ga je parlament sprejel januarja 2021.

Kakovost

Ponovno je bila izražena zaskrbljenost glede dolgoročnega stanja virov za sodstvo. Na zahtevo nacionalne sodne uprave za povečanje proračuna pravosodnega sistema za obdobje 2021–2023 se je proračun za leto 2021 nekoliko povečal. Švedska od leta 2012 za sodišča stalno namenja približno 0,27 % svojega BDP. Deležniki in nacionalna sodna uprava so poudarili potrebo po dolgoročnejšem povečanju virov namesto povečevanja iz leta v leto, da bi zagotovili predvidljivost in sodiščem omogočili obravnavo vse večjega števila prejetih kazenskih zadev.

Digitalizacija sodstva napreduje in ustanovljen je bil svet za digitalizacijo pravosodnega sistema. Po začetku veljavnosti nove zakonodaje o elektronskih komunikacijah v sodnih postopkih januarja 2021 so v celoti vzpostavljena procesna pravila, ki omogočajo digitalno tehnologijo na sodiščih. Vendar še vedno ni omogočen spletni dostop do prvostopenjskih sodnih odločb, ureditve za njihovo strojno berljivost pa so omejene. Preostale vrzeli pri civilnih in upravnih postopkih se nanašajo na možnost dostopa do tekočih in zaključenih spisov, medtem ko so v kazenskih postopkih na voljo le omejena digitalna orodja. Za izboljšanje učinkovitosti in uporabe digitalnih orodij v celotni pravosodni verigi, zlasti v kazenskih postopkih, je bil septembra 2020 ustanovljen nov svet za digitalizacijo sodstva v okviru nacionalnega sveta za preprečevanje kriminala, ki ga sestavljajo vodje enajstih različnih organov. Njegov cilj je izboljšati izmenjavo informacij v kazenskopravnem postopku, poleg tega pa je odgovoren za opredelitev in načrtovanje skupnih razvojnih prizadevanj, spremljanje izvajanja tekočih razvojnih prizadevanj in razvoj sistema za upravljanje informacij. Načrtovan je postopek v več fazah, najprej z vzpostavitvijo elektronskega pretoka informacij med organi, ki obravnavajo največje število kazenskih zadev, popolna povezava med vsemi organi pa naj bi bila vzpostavljena do leta 2022. Svet bo pripravil tudi nov strateški načrt za digitalizacijo sodstva po letu 2023, saj naj bi se sedanja strategija iztekla leta 2022.

Učinkovitost

Učinkovitost pravosodnega sistema je ostala stabilna, leta 2020 pa je bilo zaključenih več zadev kot v prejšnjih letih. Stopnja rešenih zadev je ostala stabilna pri civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah (97,5 %) in se je izboljšala pri upravnih zadevah (s 96,8 % leta 2018 na 101,7 % leta 2019). Predvideni čas za rešitev zadeve je v civilnih in gospodarskih pravdnih ter upravnih zadevah v letu 2019 ostal kratek, število prejetih upravnih zadev pa se še naprej povečuje. Nacionalni podatki kažejo, da se je število prejetih zadev leta 2020 sicer povečalo, vendar se je število rešenih zadev povečalo še bolj, saj je bilo rešenih približno 8 % več zadev kot leta 2019. Po mnenju nacionalne sodne uprave je to med drugim posledica dejstva, da je bilo mogoče manj zapletene zadeve zaključiti v pisnih postopkih, medtem ko so bili bolj zapleteni primeri preloženi. Ker so sodišča na splošno ostala odprta ves čas pandemije COVID-19 in ker so o konkretnih ukrepih odločala sodišča, je to le malo vplivalo na stopnjo odloženih obravnav (21,9 % leta 2020 v primerjavi s povprečno stopnjo 20,3 % v obdobju 2017–2019).

II.Protikorupcijski okvir

Švedska ima večinoma vzpostavljen zakonodajni in institucionalni okvir za boj proti korupciji in njeno preprečevanje. Vlada je sprejela nacionalni akcijski načrt za obdobje 2021–2023, ki je prvi načrt za preprečevanje korupcije v centralnih vladnih agencijah. Nacionalna protikorupcijska enota je specializirana agencija za pregon v okviru švedskega državnega tožilstva, ki je odgovorna za vse kazenske preiskave, povezane s korupcijo in podkupovanjem, vključno s čezmejnim podkupovanjem. Nacionalna policijska protikorupcijska enota pod okriljem švedske policije je pristojna za preiskovanje kaznivih dejanj korupcije in preprečevanje korupcije, obenem pa različne javne organe podpira pri oblikovanju protikorupcijskih politik. Švedski organ za gospodarski kriminal, organiziran pod okriljem ministrstva za pravosodje, je pristojen za preiskovanje in pregon hudih finančnih kaznivih dejanj, vključno z odvzemom premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem. Druge agencije, kot so nacionalni revizijski urad, nacionalni organ za konkurenco, nacionalni svet za preprečevanje kriminala in finančna obveščevalna enota švedske policije, so pristojne za preprečevanje in preiskovanje korupcije ter forenzične preiskave in revidiranje.

Strokovnjaki in vodstveni delavci podjetij menijo, da je Švedska ena od držav z najmanj korupcije na svetu. Na indeksu zaznave korupcije, ki ga objavlja organizacija Transparency International, je Švedska za leto 2020 prejela oceno 85/100, s čimer se uvršča na 2. mesto v Evropski uniji in 3. mesto na svetu . Stopnja zaznane korupcije je bila v zadnjih petih letih razmeroma stabilna .