OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki naj se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EGP v zvezi s predvidenim sprejetjem sklepa Skupnega odbora o spremembi Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum EGP

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) državljanom in gospodarskim subjektom v EGP zagotavlja enake pravice in obveznosti na notranjem trgu. Določa vključitev zakonodaje EU, ki zajema štiri temeljne svobode, v vseh 30 državah EGP, ki ga sestavljajo države članice EU, Norveška, Islandija in Lihtenštajn. Poleg tega Sporazum EGP zajema sodelovanje na drugih pomembnih področjih, kot so raziskave in razvoj, izobraževanje, socialna politika, okolje, varstvo potrošnikov, turizem in kultura, ki se skupaj imenujejo spremljevalne in horizontalne politike. Sporazum EGP je začel veljati 1. januarja 1994. Unija je skupaj s svojimi državami članicami pogodbenica Sporazuma.

2.2.Skupni odbor EGP

Za upravljanje Sporazuma EGP je odgovoren Skupni odbor EGP. To je forum za izmenjavo mnenj, povezanih z delovanjem Sporazuma EGP. Njegove odločitve se sprejemajo soglasno in so za pogodbenice zavezujoče. Za usklajevanje zadev EGP je na strani EU odgovoren Generalni sekretariat Evropske komisije.

2.3.Predvideni akt Skupnega odbora EGP

Skupni odbor EGP naj bi sprejel sklep Skupnega odbora EGP (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt) o spremembi Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP.

Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 je bila vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 18/2019 z dne 8. februarja 2019, nanjo pa se sklicuje točka 31bf Priloge IX k Sporazumu EGP.

S prilagoditvijo (c) v točki 31bf Priloge IX k Sporazumu EGP se Lihtenštajnu odobri odstopanje, da lahko centralne depotne družbe tretjih držav, ki že opravljajo storitve iz člena 25(2) Uredbe (EU) št. 909/2014 za finančne posrednike v Lihtenštajnu ali so že ustanovile podružnico v Lihtenštajnu, še naprej opravljajo take storitve do pet let po začetku veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. 18/2019 z dne 8. februarja 2019.

Namen predvidenega akta je na zahtevo Lihtenštajna podaljšati odstopanje iz točke 31bf(c) Priloge IX k Sporazumu EGP po 8. februarju 2024 za obdobje uporabe odstopanja, ki ne bi smelo presegati sedem let po začetku veljavnosti sklepa Skupnega odbora EGP [predvidenega februarja 2023]. Predvideni akt bi zato centralnim depotnim družbam tretjih držav, ki že opravljajo storitve iz člena 25(2) Uredbe (EU) št. 909/2014 za finančne posrednike v Lihtenštajnu ali so že ustanovile podružnico v Lihtenštajnu, omogočil, da še naprej opravljajo take storitve za obdobje, ki ne presega sedem let po začetku veljavnosti predvidenega akta. Kljub temu osnutek predloga določa tudi, da se prilagoditev (c) v točki 31bf Priloge IX k Sporazumu EGP pregleda, če se v tem obdobju spremenita člena 25 ali 69 Uredbe (EU) št. 909/2014.

Predvideni akt bo postal zavezujoč za pogodbenice v skladu s členoma 103 in 104 Sporazuma EGP.

2.4.Drugi elementi

Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

Razmere v Lihtenštajnu (prilagoditev 3(c))

Lihtenštajn in Švica sta povezana z gosto mrežo pogodb, vključno zlasti s pogodbo o carinski uniji iz leta 1923 in pogodbo o skupni valuti iz leta 1980, v skladu s katero je Lihtenštajn (ki že od leta 1921 uporablja švicarski frank kot svojo uradno valuto) vključen v valutno območje Švice. V sektorju finančnih storitev pogodba o skupni valuti določa neposredno uporabo nekaterih švicarskih pravnih in upravnih pravil (glej priloge k pogodbi o skupni valuti). Zato morajo nekateri finančni posredniki (npr. banke, investicijska podjetja) izpolnjevati zahteve o poročanju Švicarske nacionalne banke (SNB), da bi ji omogočili izvajanje monetarne politike. Skupno gospodarsko in valutno območje je skozi zgodovino privedlo do močnih gospodarskih vezi med državama, ki so se nadaljevale po pristopu Lihtenštajna k Sporazumu EGP.

Zato je lihtenštajnski finančni trg v celoti povezan s švicarsko infrastrukturo finančnih trgov in se nanjo močno opira. Kakršne koli motnje sedanje ureditve lahko povzročijo izzive za udeležence na lihtenštajnskem finančnem trgu. Prilagoditev 3(c) zato določa, da se centralnim depotnim družbam tretjih držav, ki že opravljajo storitve iz člena 25(2) uredbe o centralnih depotnih družbah za finančne posrednike v Lihtenštajnu ali so že ustanovile podružnico v Lihtenštajnu, lahko dovoli, da še naprej opravljajo storitve iz člena 25(2) za obdobje, ki ne presega sedem let po začetku veljavnosti priloženega osnutka sklepa Skupnega odbora EGP. Kljub temu osnutek predloga določa tudi, da se prilagoditev (c) v točki 31bf Priloge IX k Sporazumu EGP pregleda, če se v tem obdobju spremenita člena 25 ali 69 Uredbe (EU) št. 909/2014.