SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 4.12.2008 
SEC(2008) 2938 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument 
PREDLOG KOMISIJE  
EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
 
Direktiva o rekuperaciji benc inskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo vozil z 
bencinskim motorjem na bencinskih servisih 
 
Povzetek – Ocena u činka 
  
{COM(2008) 812 kon č.} 
{SEC(2008) 2937} 
SL 2   SL POVZETEK  
Ta ocena u činka je priložena zakonodajnemu predlog u, katerega cilj je rekuperacija 
bencinskih hlapov, ki se sproš čajo v ozra čje med oskrbo vozil z bencinskim motorjem na 
bencinskih servisih (rekuperacija bencinskih hlapov na drugi stopnji). Zaradi teh emisij imajo 
regije in lokalna obmo čja težave v zvezi s kakovostjo zraka (benzen in ozon), ker morajo v 
zvezi z njimi izpolnjevati standarde in cilje Skupnosti. Prizemni ozon je onesnaževalo, ki se širi čez meje držav članic, pri čemer je tudi tretji najpomembnej ši toplogredni plin. Benzen je 
rakotvorna snov za ljudi, za katerega va rne mejne vrednosti niso znane. 
Težave v zvezi z onesnaževanjem zraka s čezmejnimi razsežnostmi, kot je ozon, morajo 
države članice obravnavati skupno, da je ukrepanje u činkovito. Sedanji cilj v zvezi s 
kakovostjo zraka za prizemni ozon v zakonodaji Skupnosti je že splo šno presežen, pri čemer 
se bo tako preseganje verjetno nadaljevalo  kljub manjšim emisijam plinov predhodnikov 
ozona v Direktivi 2001/81/ES o naci onalnih zgornjih mejah emisij ter kljub ciljem iz tematske 
strategije o onesnaževanju zraka. 
Predlog je bil pripravljen na podlagi obvez nosti, ki jih je sprejela Komisija v: 
– tematski strategiji o onesnaževanju zraka
1; 
– predlogu Komisije za spremembo Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in 
dizelskega goriva2, katerega cilj je spodbujanje ve čjega izkoristka biogoriv (in zlasti 
bioetanola) s sprostitvijo zahtev o parnem tla ku za motorni bencin. Direktiva o kakovosti 
goriva temelji na členu 95 Pogodbe, njene specifikacije pa  se v Evropski uniji enotno 
uporabljajo. Komisija je ugotovila , da so lahko emisije hlapnih organskih spojin pri oskrbi 
vozil z bencinskim motorjem in emisije hlapov iz sistemov za dovajanje goriva pri vozilih 
v državah, v katerih se že izvaja rekuperacija  bencinskih hlapov na  drugi stopnji, zaradi 
kakršne koli sprostitve omejitev za bencinske hlape ve čje. Zato je Komisija navedla, da se 
bo predlagala rekuperacija bencinskih hl apov med ponovnim polnjenjem avtomobilskih 
rezervoarjev, s čimer bi se odpravili vsi u činki večjih emisij hlapnih organskih spojin v 
Evropski uniji; 
– izjavi, priloženi novi direkt ivi o kakovosti zunanjega zraka3, kot je bila sprejeta v drugi 
obravnavi in v kateri je (i) Komisija poudarila pomembnost obravnave onesnaževanja 
zraka pri viru, da se izboljša kakovost zr aka, ter v kateri (i i) je najavila ve č novih ukrepov 
na podlagi virov Skupnosti, vklju čno z rekuperacijo bencinsk ih hlapov na bencinskih 
servisih. 
Analiza u činkov temelji na podatkih iz dveh lo čenih svetovalnih poro čil ENTEC in COWI4 
ter tudi na zadnjih ocenah u činka zakonodaje, ki se priložene k nacionalnim ukrepom za 
rekuperacijo bencinskih  hlapov na drugi st opnji. V oceni so preu čeni stroški, stroškovna 
učinkovitost in prednosti skladne uvedbe mehani zmov za zadrževanje hlapov na drugi stopnji 
                                                 
1 Oddelek 4.2.1.2 na strani 9 dokumenta COM(2005) 446 z dne 21. septembra 2005. 
2 Oddelek 3(4) na strani 8 dokumenta COM(2007) 18 z dne 31. januarja 2007. 
3 Direktiva 2008/50/ES o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo, UL L 152, 11.6.2008, 
str. 1–43. 
4 http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm . 
SL 3   SL v Evropski uniji, pri čemer je ocena skladna z obstoje čo zakonodajo Skupnosti o rekuperaciji 
bencinskih hlapov na prvi stopnji (ki zajema skladiš čenje motornega bencina in njegovo 
distribucijo iz terminalov do be ncinskih servisov) ter upošteva dejstvo, da nacionalne ukrepe 
za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji dejansko izvaja že ve č kot polovica držav 
članic. Rekuperacija bencinskih hlapov na drugi stopnji se zahteva  tudi v mednarodnem 
protokolu, ki ga je Skupnost podpisa la, vendar ga ni ratificirala. 
Obravnavalo se je ve č možnosti, vklju čno s „konvencionalnimi“ sistemi za rekuperacijo 
bencinskih hlapov, ki zajamejo uhajajo če bencinske hlape prek vakuumske črpalke in jih 
usmerijo v podzemne rezervoarje za skladiš čenje na bencinskih serv isih. Ti hlapi se dokon čno 
vrnejo v rafinerijo nafte, ko se podzemni rezervoarji bencinskega servisa ponovno napolnijo. 
Prav tako se je analiziral novejši sistem „pri črpalki“ za rekuperacijo bencinskih hlapov na 
drugi stopnji, ki zajema uhajajo če hlape, jih ohladi in reciklir a neposredno v razdeljevalec, v 
katerem se ponovno razdeli kot teko či bencin. Ta novejši sistem ne zahteva nobene 
preureditve podzemnih rezervoarjev ali cevovodov in je tako manj mote č za upravljavca 
bencinskega servisa, zlasti kadar je potrebno nena črtovano naknadno opremljanje. 
Stroški nameš čanja na drugi stopnji so izra čunani ob upoštevanju štev ila servisov, velikosti 
servisov, stroškov opreme na drugi stopnji (in stroškov nameš čanja), ekonomske življenjske 
dobe opreme ter ekonomske vrednosti rekuperi ranih bencinskih hlapov brez davka. 
Upoštevali so se le tisti stroški, ki so neposredno povezani z rekuperacijo bencinskih hlapov 
na drugi stopnji (tj. strošk i, ki presegajo stroške obi čajne novogradnje ali preureditve, ter 
stroški preureditve serv isov, za katere bi se v vsakem primeru zahtevala nova oprema za 
uporabo goriva). Prednosti nižjih emisij so se  ocenile ob upoštevanju jasnih stroškov zaradi 
škode za tono sproš čenih bencinskih hlapov ter ob upoštevanju vpliva ozona na zdravje in 
pridelke, pri čemer se v tej oceni niso upoštevali vplivi ozona na nara vno okolje in benzena na 
zdravje. 
Obravnavane politi čne možnosti so: 
(1) brez ukrepanja; 
(2) namestitev sistema za rekuperacijo hla pov pri ponovnem polnjenju rezervoarja v 
osebna vozila in lahka gospodarska vozila; 
(3) namestitev opreme za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji v 
(a) vseh novih in bistveno preurejeni h bencinskih servisih s koli čino pretočenega 
motornega bencina ve č kot 500 m3 na leto, 
(b) vseh novih in bistveno preurejeni h bencinskih servisih s koli čino pretočenega 
motornega bencina ve č kot 500 m3 na leto ter ve čjih obstoje čih servisih (tj. s 
količino pretočenega bencina ve č kot 3000 m3 na leto), 
(c) servisih iz možnosti (b) in bencinskih servisih blizu stanovanj ali pod njimi ne 
glede na velikost, 
(d) samodejno spremljanje vse opreme za drugo stopnjo, kar bi omejilo prodajo 
motornega bencina, če oprema ne bi delovala ustrezno (ta možnost bi se 
uporabila skupaj z vsemi navedenimi možnostmi). 
SL 4   SL Možnosti (1) in (2) sta se opustili že kmalu, medtem ko si Komisija prizadeva za uporabo 
možnosti 3(c). Možnost 3(d) je bila zavrn jena zaradi negotovosti glede stroškov in 
negativnega vpliva zlasti na stroškovno u činkovitost, ker so la hko dostopni cenejši na čini za 
zagotavljanje zanesljivega delovanja opreme v uporabi za rekuperacijo be ncinskih hlapov na 
drugi stopnji. 
V tabeli je prikazan povzet ek stroškov in stroškovne u činkovitosti razli čnih možnosti, kadar 
so mogoče. 
Stroškovna u činkovitost 
(EUR/tona)  Možnost Skupni 
stroški 
(v mio. 
EUR)  Zmanjšane 
emisije (v 
tonah)  
Izključeni 
rekuperirani 
motorni 
bencin  Vključno z 
maloprodajno 
vrednostjo 
rekuperirane
ga motornega 
bencina  Letni stroški*  
[in dodatki ] leta 2020 
(v mio. EUR)  
3a (pri črpalki)  179,5  12 141  1 540  915 11,1 [ 11,5 – 34,0 ] 
3a (konvencionalno)  209,5  12 141  1 760  1 140  13,8[ 11,5 – 34,0 ] 
3b (pri črpalki)  317,4  17 769  1 798  1 171  20,8 [ 16,9 – 49,7 ] 
3b (konvencionalno)  389 17 769  2 160  1 533  27,2 [ 16,9 – 49,7 ] 
3c (pri črpalki)  niso 
izračunani niso 
izračunane   pribl. 1 500 pribl. 960 niso izračunani
3c (konvencionalno)  niso 
izračunani niso 
izračunane  pribl. 1 890 pribl. 1 340 niso izračunani
3d Na voljo so omejene informacije  
a – Mehanizmi za zadrževanje hlapov na drugi stopnji v novih in bistveno preurejenih bencinskih servisih, 
b – možnost (a) plus obstoje či servisi s koli čino pretočenega motornega bencina ve č kot 3 000 m3letno do leta 2020, 
c – možnost (b) plus vsi servisi pri stanovanjih ne glede na velikost/koli čino pretočenega motornega bencina, 
d – možnost (c) plus namestitev opr eme za samodejno spremljanje, 
* – vključuje gospodarsko vrednost rekuperiranega  motornega bencina (maloprodajna cena)  
Za številne bencinske servise pod stanovanj i obstajajo omejene informacije, zaradi česar ni 
mogoče izračunati skupnih stroškov idr. Ocenjeni pa so stroški za male bencinske servise s 
količino pretočenega motornega bencina približno 500 m3, stroški in stroškovna u činkovitost 
za načrtovano preureditev pa so podobni povpre čnim zneskom iz možnosti 3(a) in 3(b). 
Skupni stroški in letni stroški za leto 2020 (med 20 in 30 milijoni EUR) so skromni. 
Stroškovna u činkovitost je v primerjavi z drugimi dostopnimi ukrepi za zmanjšanje emisij 
hlapnih organskih spojin ugodna. 
Komisija je povabila klju čne zainteresirane strani, da se  28. februarja neposredno odgovorijo 
na vrsto vprašanj o morebitni uvedbi sistema za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji. To vabilo je bilo objav ljeno tudi na spletni strani EUROPA, tako da je lahko svoja 
mnenja izrazila tudi splošna javnost. Posvetovanje je 17. marca 2008 objavil tudi časopis 
„ENDS Daily“. Prejetih je bilo 16 odgovorov, vklju čno z odgovori regij držav članic, 
okoljskih agencij, nevladnih organizacij, dob aviteljev opreme, uprav ljavcev bencinskih 
SL 5   SL servisov, združenj naftne industrije in proizvaj alcev vozil. Povzetek teh odgovorov je na voljo 
na spletu5. V odgovorih so bila zajeta vprašanja o vplivih bencinskih hlapov na zdravje, 
učinkovitosti opreme za drugo stopnjo, prednos tih opreme za samodejno spremljanje in 
stroškovni u činkovitosti razli čnih možnosti za namestitev opreme za rekuperacijo bencinskih 
hlapov na drugi stopnji. Ti odgovori so se upoštevali neposredno v pripravi osnutka klju čnih 
elementov spremnega predloga predvsem v zvezi  z bencinskimi servisi pod stanovanji, nižjo 
mejo za prizadete bencinske servise in samo dejnim spremljanjem delovanja opreme v 
uporabi.  
                                                 
5 http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm .