EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 30.11.2011 
SEC(2011) 1434 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
s predhodnimi zahtevami glede vrednotenja 
Spremni dokument 
Predlog za spremembo Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta  
o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo 
{COM(2011) 817 kon č.} 
{SEC(2011) 1433 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. Ozadje  
EIT je bil ustanovljen, da bi  zapolnil praznino na evropske m zemljevidu. Ima jasen cilj: 
spodbujati inovacije s popolno vklju čitvijo trikotnika znanja (raziskave, inovacije in 
izobraževanje). EIT je nova pobuda na ravni EU, ki izrecno povezuje ce loten inovacijski krog od 
izobraževanja in ustvarjanja znanja do novih tržnih priložnosti in ustanavljanja podjetij. 
Zaznamujeta ga dve glavni na čeli: neodvisna organizacija EIT  (ne Komisija ne predstavniki 
držav članic niso člani upravnega odbora EIT) , ki prireja postopek izbo ra SZI, jih usklajuje s 
prilagodljivim okvirom in razšir ja najboljše modele upravlja nja in financiranja SZI; in 
samostojne SZI , ki določajo svojo notranjo organizacijo, sestavo, programe in na čine dela.  
EIT je agencija in za razliko od programov nima ukrepov, temve č dejavnosti izvaja zlasti prek 
SZI, dolgoro čnih povezanih partnerstev, dolo čenih za obdobje od 7 do 15 let, ki zajemajo 
različne finančne okvire. SZI imajo pravni status. Prve tri SZI so bili izbrane za naslednja 
področja: prilagajanje podnebnim spremembam in njihova ublažitev („SZI Climate“), 
informacijska in komunikacijska družba prih odnosti („ICT Labs“) ter trajnostna energija 
(„InnoEnergy“). SZI so podrobneje  predstavljene v prilogah.  
Prispevek prora čuna EU za EIT je 309 milijonov EUR v obdobju 2008–2013. EIT je v celoti 
porabil zneska, ki sta mu bila dodeljena leta 2009 in leta 2010 (5,6 milijonov in 26 milijonov EUR), pri čakuje pa se tudi, da bo v celoti iz črpal 55 milijonov EUR, ki so mu bili dodeljeni 
leta 2011. To je pomemben mejnik ob upoštevanj u velikega obsega prenosa in razveljavitev 
odobritev za poslovanje agencij EU, zlasti v prvih letih njihovega obstoja (gl. poro čilo 
Računskega sodiš ča). 
EIT je vklju čen v strategijo Evropa 2020 in klju čne vodilne pobude, kot so: 
• sporočilo o Uniji inovacij,  
• sporočilo „Mladi in mobilnost“,  
• program za posodobitev visokošolskega izobraževanja,  
• 
sporočilo Komisije o pametni rasti na podro čju regionalne politike.  
2. Opredelitev problema 
Inovacije so na vrhu dnevnega reda  politike EU z dobrim razlogom. Št evilni izzivi in prepreke še 
vedno ovirajo inovacijske zmogljivosti v Evropi ter njeno zmožnost trajnostnega spopadanja s 
kompleksnimi družbenimi izzivi. To vpliva na nadaljnjo konkuren čnost podjetij, visokošolskih 
ustanov in raziskovaln ih inštitutov v celot ni EU ter posledi čno na zaposlovanje ter družbeno, 
okoljsko in gospodarsko blagostanje državljanov EU. EIT je bil ustanovljen, da bi pomagal 
reševati te izzive. Na temeljih izzivov pobude Obzorje 2020, prve ocene u činka EIT ter položaja 
EIT na podro čju inovacij so bila opredelje na naslednja vprašanja:  
• nizka raven razvoja, privabljanja in ohranjanja nadarjenih posameznikov; 
• razdrobljen inovacijski sistem; 
 
SL 3   SL • slaba izraba obstoje čih raziskovalnih mo či pri uresni čevanju gospodarskih in družbenih 
vrednot; 
• nizka raven podjetniške dejavnos ti, zlasti pri ustanavljanj u potencialnih hitro rasto čih 
podjetij ter izrabi raziskovalnih  in inovacijskih rezultatov. 
Izziv glede nadarjenih zaznamuje dejstvo, da se Evropa soo ča z resnimi težavami pri 
privabljanju, ohranjanju in razvijanju kvalificiranih človeških virov. Poleg tega se zaradi vse 
pomembnejše vloge gospodarstev v vzponu pove čuje globalna konkurenca za podiplomske 
študente in raziskovalce. 
Unija inovacij Evropske komisije poudarja potrebo po ve čji stroškovni u činkovitosti in 
zmanjšanju razdrobljenosti . Raziskovalni in inovacijski sistem i na nacionalni ra vni in ravni EU 
se morajo med seboj bolje povezati in izboljšati u činkovitost.  
Več nastajajo čih centrov odli čnosti zagotavlja odli čen potencial v okviru evropske raziskovalne 
in inovacijske strukture. Vendar je izrabo te odli čnosti še vedno mogo če izboljšati .  
Evropa na splošno nima kulture podjetništva , ki je zna čilna za ZDA ali azijska gospodarstva v 
vzponu. Glavni razlog za to bi lahko bil druga čen odnos do tveganja, ki velja za odlo čilni 
dejavnik podjetništva. Poleg tega je koncept podjetniškega razmišljanja v Evropi omejen 
predvsem na poslovne šole in ekonomske študijske programe.  
Neodvisna ocena EIT je potrdila zasnovo in splošn e cilje EIT, vendar je omenila nekatera 
vprašanja, povezana z izvajanjem EIT po za četku njegovega delovanj a. Pri oceni stopnje 
doseganja splošnega cilja EIT – pove čanje inovacijske sposobnosti držav članic – je bilo v oceni 
ugotovljeno, da je vpliv EIT pri oblikovanju i novacij v Evropi omejen zaradi pomanjkanja 
kritične mase, upravne neu činkovitosti in omejene ekonomije obsega, povezane z omejenim 
naborom dejavnosti. Poudariti je treba, da so vsa ta vprašanja povezana z izvedbo EIT. 
3. Sinergije, dopolnitve in dodana vrednost EU  
Komisija je v Skupnem strateškem okviru za razisk ave in inovacije (Obzor je 2020) opredelila tri 
stebre, ki se med seboj dopolnjujejo in povezujejo: odli čnost v znanosti, re ševanje družbenih 
izzivov, oblikovanje vodilnega po ložaja industri je in konkuren čnih okvirov. Spodbujanje 
inovativnega izobraževanja in podjetniške mise lnosti je edinstvena razsežnost in glavni 
prispevek EIT k vsem trem stebrom strategije  Obzorje 2020. EIT je bil kot del strategije 
Obzorje 2020 z inovacijskimi dejavnostmi in povezovanjem v trikotnik znanja vklju čen v steber 
„reševanje družbenih izzivov“. Vendar bi si moral zaradi svojih celostnih, medsektorskih 
značilnosti za sinergije prizadev ati tudi z drugimi stebri , zlasti s stebrom „konkuren čnost“. 
Povezave z drugimi pobudami se ustvarjajo na ravni  SZI, razlikujejo pa se glede na posamezno 
SZI in posamezen izziv.  
Ker strategija Obzorje 2020 ne zajema izobraževaln ih dejavnosti izven EI T, mora EIT k ciljem 
strategije Obzorje 2020 pris pevati z inovativnim, podjetni škim izobraževanjem, pri čemer igra 
pomembno povezovalno vlogo med okvirom za razisk ave in inovacije ter izobraževalnimi 
politikami in programi. EIT bo v zvezi s tem prispeval k dosežkom evropskega visokošolskega prostora. EIT zlasti z novimi, nad-/meddisciplinarnimi stopnjami izobrazbe z znakom EIT vodi skupna prizadevanja v smeri izobražev anja za inovacije z jasnimi u činki prelivanja na širši 
evropski program za posodobitev visokošolskih ustanov. 
 
SL 4   SL EIT lahko prispeva tudi h kohezijskemu okviru  z obravnavanjem povezav med lokalnimi in 
globalnimi vidiki inovacije. Ko lokacijski centri zagotavljajo čezmejno sodelovanje v mrežah SZI 
in izven njih ter imajo dobre možnos ti za financiranje v okviru razli čnih shem financiranja iz 
svojih zadevnih regij. EIT in SZ I imajo prek kolokacijskih centrov mo čan ozemeljski vpliv ter 
razvoju pametne specializacije in grozdov zagotavljajo pomemb en element evropske dodane 
vrednosti. 
Evropski zna čaj EIT pomeni mo čan element dodane vrednosti EU. Trenutno je EIT edina 
pobuda na ravni EU, ki izrecno povezuje celoten i novacijski krog od izobraževanja in ustvarjanja 
znanja do novih tržnih priložnosti in ustana vljanja podjetij. To že kaže potencialno ve čjo 
učinkovitost, kar je bilo navede no tudi v zunanji oceni EIT1. Druge pobude na ravni EU nimajo 
enake institucionalne razsežnosti.  
Cilj EIT je prispevati k dodani vrednosti na ravni EU z:  
• izgradnjo novih inovacijs kih modelov prek dolgoro čnih povezanih partnerstev 
svetovnega ranga;  
• odpravljanjem razdrobljenosti in povezovanjem odli čnosti v celotni EU;  
• spodbujanjem podjetništva s povezova njem v trikotnik znanja;  
• razvijanjem talenta prek meja;  
• delovanjem v skladu s pristopom, usmerjenim k rezultatom;  
• eksperimentalnim zna čajem;  
• učinkom vzvoda na zasebne naložbe.  
4. Cilji 
Zunanja ocena EIT je potrdila zasnovo EIT in nje gove cilje prispevati k izboljšanju inovacijske 
zmogljivosti EU z vklju čevanjem partnerskih organizac ij v povezovanje inovacijskih, 
raziskovalnih in izobraževalnih dejavnosti na najvišji ravni. EI T si še vedno želi postati model 
povezanega evropskega prostora za inovacije, razi skave in izobraževanje, zato ustvarja inovacije 
na ključnih gospodarskih in družbenih podro čjih. Pomen podpore EU pri reševanju družbenih 
izzivov se je od uvedbe EIT pove čal. Razlog za javno poseganje je mo čan glede na raven 
nedelovanja trga in pomanjkanje spodbud za podjet ja, da bi si prizadevala za inovacije, ki 
rešujejo družbene izzive. 
Splošni cilji, usklajeni z drugimi pobudami EU, so:  
• prispevati h krepitvi inovaci jske zmogljivosti držav članic in EU s spodbujanjem 
oblikovanja vklju čenih partnerstev s kolokacijskimi cen tri, ki združuje jo inovacijske, 
raziskovalne in izobraževalne dejavnosti te r delujejo kot na svetovni ravni priznane 
vodilne pobude za nove modele inovacij; 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader. 
 
SL 5   SL • izvajanje dejavnosti, ki rešujejo klju čne družbene izzive z r azvojem novih izdelkov, 
postopkov in storitev na visoki mednarodni ravni. 
Zgoraj navedene splošne cilje podpirajo nekateri bolj specifi čni cilji: 
• povezovanje v trikotnik znanja (raziskave, inovacije in izobraževanje) za ustvarjanje 
gospodarske in družbene vrednosti ter pove čanje doprinosa z okrepljenim 
sodelovanjem; 
• povečanje privla čnosti in komercialnega pomena podipl omske izobrazbe; priložnosti za 
pritegovanje, razvoj in ohranitev ustreznih spretnosti; 
• izkoriščanje slabo izrabljenega potenciala raziskovalnih mo či EU za zagotavljanje ve čje 
donosnosti na trgu izdelkov in dela;  
• razvoj učinkovitega sodelovanja med centri odli čnosti, da se vzpostavi kriti čna masa za 
napredne inovacije in izobraževanje; 
• spodbujanje razvoja inovativnih izdelkov in postopkov na podro čjih, ki so zaradi 
nedelovanja trga neza dostno preskrbljena;  
• krepitev zmožnosti podjetništva po vsej EU, da  se ustvarijo nove poslovne dejavnosti in 
poveča uresničitev potencialne vrednosti raziskoval nih in izobraževalnih rezultatov; 
• krepitev obstoje čih in potencialnih raziskovalnih, i novacijskih in izobraževalnih centrov 
odličnosti v EU, da se ustvarijo globalno konkuren čni centri dejavnosti z globalnim 
slovesom odli čnosti; 
• obravnavanje razlik med inovacijskimi zm ogljivostmi v celotni EU z razvojem in 
razširjanjem znanja o donosih na nove modele praks in upravljanja inovacij. 
Poleg obravnavanja posebnih ciljev so operativni cilji EIT povezani s potrebo po doseganju 
kritične mase SZI s konsolidacijo in širitvijo; krepitvijo upravne u činkovitosti in zmogljivosti z 
zagotavljanjem podpornih funkcij za SZI, ukrepi za  poenostavitev, ciljnimi storitvami in 
mednarodno strategijo ozaveš čanja, vklju čno z internacionalizacijo; izboljšanjem in širitvijo 
dejavnosti EIT, vklju čno z razširjanjem za doseganje ekonomije obsega. 
5. Možnosti politik 
Pred začetkom delovanja EIT leta 2009 je bilo na voljo ve č možnosti za razvoj EIT, ki so bile 
tudi predmet ocene u činka2. Ker se kontekst za zagotovite v ponovne vzpostavite navedenih 
zavrnjenih možnosti ni bistveno spremenil, veljavna ocena u činka nadalje ne obravnava 
navedenih zavrnjenih možnosti3. Namesto tega se predstavljen e možnosti opirajo na izkušnje, 
pridobljene v prvih dveh letih del ovanja EIT. Možnosti se navezujejo  na zgoraj navedene cilje.  
                                                 
2 http://eit.europa.eu/f ileadmin/Content/Downloads/PDF/O fficial_documents/impact_en.pdf. 
3 Razpravljalo se je o petih možnostih: 1) centra lizirani EIT kot centralno upravljana institucija, ki 
neposredno izvaja raziskovalne, izobraževalne in inov acijske dejavnosti in je neposredno odgovorna za 
vodenje SZI; 2) porazdeljeni EIT, pri čemer je EIT organ za financiranje, SZI pa so samostojne in 
neposredno izvajajo izobraževalne, raziskovalne in inovacijske dejavnosti; 3) integrirani EIT, kar je 
 
SL 6   SL Analizirane so bile tri možnosti: 
Možnost 1. Zaprtje  
Ena od možnosti za EIT bi bila zaustavitev njegovi h dejavnosti. Pri tej „možnosti prenehanja“ se 
vse dejavnosti EIT prekinejo. Vsako podaljšanje  dejavnosti SZI bi bilo odvisno od njihovih 
sposobnosti, da zagotovijo sredstva za nadomestilo izgub od zaprtja EIT. Ni verjetno, da bi lahko 
tri SZI nadaljevale z dejavnostmi, saj je  bilo v oceni EIT ugotovljeno, da finan čno še niso bile 
povsem samozadostne. Nekatere preost ale dejavnosti bi se lahko ohranile, o čemer se domneva 
tudi v postopku ocene u činka. Nobena druga obstoje ča pobuda na ravni EU ne more podpirati 
dolgoročnega vklju čevanja odli čnega raziskovanja, izobraževanja in inovacij, ki bi obravnavali 
posebne družbene izzive. Poleg tega bi bila vl oga EIT pri razširjanju do brih praks v inovacijah 
neizpolnjena. 
Možnost 2. Osnovni scenarij  
Nadaljevanje delovanja z obstoje čimi 3 SZI bi EIT omogo čilo, da utrdi dejavnosti in se 
osredotoči na omejeno število prednostnih podro čij. Osnovni scenarij predvideva, da bi se 
obstoječe dejavnosti EIT in SZI nadaljevale po podobnem vzorcu in v podobnem obsegu. 
Možnost ne bi vklju čevala pove čanja sredstev za EIT, ampak bi  slednji nadaljeval z obstoje čim 
proračunom. Vsaka širitev dejavnosti SZI bi bila tako povezana z njihovo zmožnostjo 
zagotavljanja dodatnega financiranja.  
Dejavnosti EIT bi se nada ljevale na sedanji (na črtovani) ravni. To vklju čuje dejavnosti, 
povezane s podjetništvom in delavnicami, ki zdru žujejo udeležence SZI. Pri tej možnosti bi 
lahko bile nove SZI ustanovljene šele, ko bi obstoje če SZI prenehale prejemati finan čna sredstva 
od EIT. Tako bi se ohranjal stalni prora čun in delovanje treh SZI, ki  jih podpira EU. Vpliv EIT 
in SZI na evropske inovacije bo omejen zaradi pomanjkanja kriti čne mase, potrebne za viden 
vpliv (čeprav ni dogovora, kaj je kriti čna masa, je ve čina vprašanih menila, da bi bilo v prihodnje 
primerno število od 6 do 10 SZI).  
Možnost 3. Postopna rast in širitev dejavnosti  
Pri tej možnosti bi lahko EIT vzpostavil ve č novih SZI ter tako zajel ve č prednostnih podro čij. 
Proračun vsake novo vzpostavljene SZI bi bil pr ibližno enak kot pr i trenutno obstoje čih SZI. 
Glede na analizo podporne študije te ocene u činka o ekonomijah obsega in predlogih EIT za 
prihodnost bi lahko skupno število SZI nara slo do 9 do leta 2020. To bi EIT omogo čilo, da 
doseže pri čakovan učinek na inovacije, raziskave in izobraževanje, temelji pa na predpostavki, 
da vsako SZI sestavlja 5 do 6 centrov odli čnosti (kolokacijski centri) in da lahko isti centri 
sodelujejo pri ve č kot eni SZI, kar bi pomenilo približno kriti čno maso 50 centrov odli čnosti v 
celotni EU. Širitev nad 9 SZI bi lahko ogrozila na čelo odličnosti svetovnega rang a, kar je temelj 
modela EIT.  
                                                                                                                                                             
kombinacija možnosti 1) in 2) in pri čemer upravni odbor EIT dolo či splošno strategijo, izbere, oceni in 
spremlja SZI, vendar lahko SZI samostojno organizirajo svoje dejavnosti; 4) EIT kot organ za financiranje 
in podeljevanje znakov EIT na podlagi odli čnosti; 5) status quo  (možnost „brez EIT“). Med prvim 
postopkom ocenjevanja sta bili izklju čeni dve možnosti: a) ena sama povs em nova institucija in b) mreža 
organizacij. Prednostna možnost politike je bila št. 3. V oceni u činka je bilo ugotovljeno, da „ta možnost 
omogoča uravnoteženost med možnostjo 1 in 2, pri čemer se ohranita prednosti obeh in se izogne njunim 
slabostim“ (str. 32). 
 
SL 7   SL Trenutne in na črtovane dejavnosti EIT bi se nadaljevale in širile za krepitev položaja EIT kot 
učeče se organizacije. To bi vklju čevalo razvoj strategij razširjanja in ozaveš čanja ter program 
„internacionalizacije“ za odnose EIT s tretjimi dr žavami. Poleg tega bi pri tej možnosti EIT 
prevzel dodatne dejavnosti, da bi razširil kor isti SZI tudi na skupine, ki niso neposredno 
vključene v SZI. EIT bi izvajal d odatne dejavnosti, ki bi povez ovale podjetja, raziskovalne 
inštitute, visokošolske ustanove in javne organe, ki delujejo na obmo čjih, kjer je inovacijska 
zmogljivost šibkejša. EIT bi se  trudil spodbujati raz voj inovacijske zmogljivosti na teh obmo čjih. 
To ne bi pomenilo zmanjšanja merila odli čnosti, ki se uporablja za izbor SZI, ampak krepitev 
vloge EIT. 
6. Ocena učinkov 
EIT naj bi okrepil inovacijske zmogljivosti EU in držav članic, da bi pove čal konkuren čnost 
gospodarstva EU in razvijal inova cije ob obravnavanju družbenih izzivov. EIT lahko ima velik 
razširjevalni u činek in učinek na institucije z opredeljevanjem in razširjanjem najboljših praks 
upravljanja in financiranja modelov SZI, pri čemer zagotavlja, da se znanje iz SZI ohrani, oceni 
in unovči v celotni Uniji ter zunaj nje.  
6.1. Najpomembnejši gospodarski, družbeni in okoljski u činki  
Gospodarski u činki: učinki so najbolj opazni pr i raziskovalni in inovacijski dejavnosti ter pri 
vplivu na naložbene tokove. Decentralizirani model, sprejet za EIT, spodbuja čezmejni pretok in 
prispeva k razvoju enotnega evropskega prosto ra za izobraževanje, raziskave in inovacije.   
Družbeni u činki: razvoj inovacij, ki obravna vajo družbene izzive, pris peva k blaginji. Možnosti 
bodo podpirale tudi posodobitev visokošolskega iz obraževanja, kar bo privedlo do dodatnih 
družbenih koristi. 
Okoljski u činki: ti so v najslabšem primeru nevt ralni, v najboljšem pa lahko dolo čene vrste 
dejavnosti spodbujajo razvoj inova cij, ki imajo pozitiven u činek na okolje.  
6.2. Ocena kakovosti bistvenih vplivov 
Inovacije in raziskave.  Vse možnosti bodo spodbujale okreplje ne raziskave in inovacije ter 
izboljšale u činkovitost inovacijskih prizadevanj z naložb ami v inovacijske dejavnosti. Poleg tega 
bo možnost 3 zagotovila posredne prednosti, in si cer s podporo pripravi in razširjanju dobrih 
praks pri spodbujanju in upravljanju inovacij. 
Izobraževalni sistemi.  Možnosti 2 in 3 bosta izboljšali kakovost izobraževanja, zlasti glede 
sodelovanja podjetij, ter zagotavljanje podjetni škega izobraževanja. Možnost 3 bo zagotovila 
tudi pozitivne u činke z ozaveš čanjem o dobrih praksah v obmo čjih EU, ki ne sodelujejo 
neposredno v EIT. 
Notranji trg in konkurenca . Potencialni pozitivni u činek za EIT prek SZI se kaže pri pretoku 
delovne sile, pretoku  kapitala in ve čji izbiri za potrošnike. Zaradi ve čjega obsega dejavnosti bo 
ta učinek močnejši pri možnosti 3 kot pri možnosti 2. Možnost 1 bo imela nekatere pozitivne 
učinke, vendar najverjetneje ne bo znatno vplivala na tržne razmere. 
Konkuren čnost, trgovina in investicije.  Učinek EIT (prek SZI) na produktivnost bo najbrž 
pozitiven pri vseh možnostih. Najve čji učinek bo dosežen pri možnosti 3, najmanjši pa pri 
možnosti 1. Možnosti 2 in 3 bosta ve rjetno prispevali  h globalni konkuren čnosti vpletenih 
 
SL 8   SL podjetij in institucij. Dejavnost EIT bo s premes titvijo gospodarske dejavnosti spodbudila tudi 
čezmejne naložbene tokove.  
Potrošniki in gospodinjstva.  Možnosti 2 in 3 bosta z zagotav ljanjem novih dobrin in storitev 
najverjetneje imeli skromen, toda pozitive n vpliv na potrošnike in gospodinjstva.  
Posebni sektorji in regije.  Zaradi ve čdisciplinarnih in meddisciplinarnih pristopov SZI bodo z 
EIT lahko sodelovali številni sektorji. Glavni u činki EIT bodo najverjetneje pomembnejši. 
Regije in države članice, kjer so kolokacijski centri, bodo lahko veliko pridobili z 
aglomeracijskimi ekonomijami in izkoriš čanjem pozitivnih zunanjih u činkov. To velja samo za 
možnosti 2 in 3. Poleg tega možnost 3 za pove čanje pokritosti EIT za oblikovanje novih 
modelov upravljanja inovacij po vsej EU lahko ustvari pozitivne u činke v vseh regijah EU.  
Tretje države/mednarodni odnosi.  Možnosti 2 in 3 bi lahko z ustvarjanjem spodbudnega okolja 
vplivali na naložbene tokove med EU in tretjimi državami. Obe možnosti bi lahko pritegnili tudi študente in raziskoval ce iz tretjih držav.  
Makroekonomsko okolje.
 Vse možnosti bodo imele pozitiven u činek na gospodarsko rast, in 
sicer z učinki na strani povpraševan ja kot tudi s izboljšavam i na strani ponudbe. Najve čji učinek 
bo dosežen pri možnosti 3, najmanjši pa pri možnosti 1.  
Zaposlovanje in trgi dela . Vse možnosti spodbujajo nastanek  novih delovnih mest in podpirajo 
podjetništvo. Najve čji učinek bo dosežen pri možnosti 3, na jmanjši pa pri možnosti 1. 
Možnosti 2 in 3 bosta s spodbujanjem za časne mobilnosti delovne sile , ki sodeluje v dejavnostih 
izmenjave znanj, podpirali tudi delovanje trgov dela v EU.  
Okoljski u činki. Možnosti 2 in 3 bosta imeli pozitiven u činek na podnebje, prevoz in rabo 
energije, kakovost zraka, obnovljive in neobnovljiv e vire ter okoljske posledice podjetij in 
potrošnikov.  
6.3. Proračunske predpostavke in ocenjevanje stroškovne u činkovitosti 
Da bi ocenili u činke razli čnih možnosti, se ocenijo morebitn i prihodki in odhodki EIT in SZI. 
Splošne ravni u činkov bodo odvisne od razpoložljivih sredstev in vrste odhodkov. Ocena 
proračuna temelji na življenjskem ciklu SZI4 in na na čelu, da se SZI v povpre čju financira v 
višini najve č 25 % vseh njenih odhodkov v celotnem življe njskem ciklu (15 let). Predvidevanja 
so naslednja:   
Možnost 1 : brez odhodkov EU za sedež EIT ali SZI. Pre dvideva se, da bodo la stni prihodki in 
odhodki SZI iz obdobja 2014–2020 znašali približno tr etjino celotne deja vnosti SZI leta 2013. 
                                                 
4 Faze življenjskega cikla SZI obsegajo: 
a) fazo „ustanavljanja“ (2 leti): SZI se mora organizirati, vzpostaviti potrebne finan čne in pravne strukture ter 
zaposliti klju čno osebje. Izvajanje pravih dejavnosti SZI se bo za čelo v drugem letu izvajanja; 
b) fazo „razvoja“ (3 leta): predvideva se, da je bila SZI že vzpostavljena in je za čela izvajati svoje osnovne 
dejavnosti, vendar se še vedno dinami čno širi v obsegu dejavnosti in številu partnerjev. To bi pomenilo 
znatno pove čanje prora čunov SZI; 
c) fazo „normalnega delovanja“ (6 let): SZI ima stabilno st rukturo z jasno opredeljenim naborom dejavnosti; d) fazo 
„doseganja trajnosti“ (4 leta): dejavnosti SZI so podobne fazi „normalnega delovanja“, vendar se prispevek EIT postopoma zmanjšuje, kar od SZI zahteva pridobivanje drugih virov prihodkov. 
 
SL 9   SL Odhodki so zato najve čji v prvih letih, proti letu  2020 pa se približujejo ni č. Sedež EIT nima ne 
prihodkov ne odhodkov. 
Možnost 2 : prihodki in odhodki EU za 3 SZI v obdobju 2014–2020 znašajo 1,8 milijarde EUR. 
Ta številka temelji na predpostavki prora čuna, potrebnega za konsolidacijo obstoje čih SZI, ter 
proračuna za EIT za razširjanje in ozaveš čanje ter povezovanje, meds ektorsko podporo SZI in 
upravne odhodke EIT. V obdobju 2014–2020 bo prispevek EIT za tr i SZI pokril zadnja leta 
njihove „faze razvoja“ in „fazo doseganja trajno sti“. Odhodki SZI iz n jihovih lastnih sredstev 
bodo znašali okoli 4 milijarde EUR. Prihodki in odhodki sedeža EIT bodo v istem obdobju znašali 55 milijonov EUR.  
Možnost 3 : prihodki in odhodki EU za 9 SZI v obdobju 2014–2020 znašajo 2,8 milijarde EUR. 
Ta številka temelji na predpostavki prora čuna, potrebnega za kons olidacijo obstoje čih SZI, 
postopnega razvoja novih SZI (po tri nove SZI leta 2015 in leta 2018) ter prora čuna za EIT za 
razširjanje in ozaveš čanje ter povezovanje, medsektorsko podporo SZI in upravne odhodke EIT. 
Proračun odraža razli čne razvojne stopnje 9 SZI. Odhodki bodo najve čji v poznejših letih, ko 
bodo SZI postopoma za čele polno delovati. Odhodki SZI iz njihovih lastnih sredstev bodo 
znašali okoli 6,1 milijarde EUR.
 Prihodki in odhodki sedeža EIT bodo v istem obdobju znašali 
100 milijonov EUR.  
7. Primerjava možnosti 
Na podlagi ocene u činka (znotraj generalnega di rektorata in oceno zunanj ega svetovalca) so bili 
sprejeti sklepi glede prednosti  in slabosti posameznih mož nosti ter njihovi h sposobnosti za 
doseganje zgoraj navedenih ciljev. Razli čne možnosti so se primerjale glede na njihovo 
uspešnost, u činkovitost in skladnost. Nazadnje so bila prou čena nekatera potencialna tveganja, 
povezana z razli čnimi možnostmi. Rezultati so:  
Možnost 1  ne dosega ciljev EIT glede na  osnovni scenarij. Njena najve čja prednost je, da ne 
vključuje odhodkov EU, obenem pa izkoriš ča prednosti preteklih naložb v SZI. Te prednosti 
bodo v obdobju prihodnjega ve čletnega finan čnega okvira izginile. Če bi obstajali dokazi o 
znatnem neuspehu vlad glede EIT, kot so nepo trebne izgube, izrinj anje naložb ali napa čno 
usmerjene naložbe, bi možnost 1 nudila dodat ne prednosti. Vendar zunanja ocena EIT ni 
ugotovila nobenih dokazov o takih neuspehih.  Upravni stroški te možnosti se bodo znatno zmanjš ali, saj naj bi se de javnosti EIT prekinile. 
Stroški upravnih odhodkov, ki pokrivajo potrebno oseb je, upravne, infrastrukturne in poslovne 
stroške do zaustavitve dejavnosti EI T, ne bodo presegli 1 % prora čuna EIT. 
Možnosti 2 in 3  najbolje dosegata cilje EIT. U činek možnosti 3 je zaradi ve čjega obsega ve čji 
kot učinek možnosti 2. Dodatne prednosti obsega možnosti 3 so, da nanjo manj vplivajo 
potencialne slabosti pred nostno obravnavanih obstoje čih mrež. Ta slabost je razmeroma ve čja pri 
možnosti 2. Stroškovna u činkovitost možnosti 2  je večja kot pri možnosti 1, ker bi EIT ohranil 
obseg delovanja. Stroški izvajanja se bodo sor azmerno zmanjšali, saj se bodo prerazporedili na 
dejansko število SZI. Upravni stroški te možnosti se ne  bodo znatno pove čali. Stroški upravnih 
odhodkov, ki pokrivajo potrebno osebje, upravne, infr astrukturne in poslovne stroške, ne bodo 
presegli 2 % prora čuna EIT. 
Možnost 3  se dobro odreže pri kr epitvi mednarodnega profila EIT ter – kar je še pomembnejše – 
pri izmenjavi znanja, ustvarjenega znotraj EIT, z zunanjimi akterji in nosilci. Možnost 3 še zlasti nudi priložnosti za zmanjšanje nekaterih ozeme ljskih neravnovesij, povezanih z možnostjo 2. 
 
SL 10   SL Stroškovna u činkovitost možnosti 3 je ve čja kot pri možnosti 2, ker bi EIT dosegel u činkovitejši 
obseg delovanja. Stroški izvajanja se bodo sor azmerno zmanjšali, saj se bodo prerazporedili na 
večje število SZI. Upravni odhodki , ki zajemajo potrebno osebje, upravne, infrastrukturne in 
poslovne stroške, ne bodo presegli 2,16 % prora čuna EIT. 
Možnost 3  ima dve slabosti. Prvi č, njen obseg lahko izkrivlja razmere na trgu. Pri možnosti 1 se 
to ne bo zgodilo, pri možnosti 2 pa je verjetnost manjša. Drugi č, krepi obstoje če centre odli čnosti 
in tvega, da se razlike v rela tivni inovacijski uspešnosti med regijami EU še dodatno okrepijo. 
Vendar velja prepri čanje, da bo EIT z ustreznimi ukrepi lahko zmanjšal te u činke. 
Na podlagi razpoložljivih dokazov je prednostna možnost  3. 
8. Spremljanje in ocenjevanje 
V oceni EIT5 so bila podana številna mo čna priporo čila glede spremljanja in 
vrednotenja EIT, ki jih mora Komisija  nadgraditi v ocenje valnem akcijskem na črtu. V 
priporočilih je bil poudarjen pomen vzpostav itve stabilnih postopkov spremljanja v 
povezavi s SZI. Poleg tega je bilo EIT priporo čeno tudi, da mora s SZI delovati kot 
„partner v izzivih“ in da mora sprejeti kul turo „odprtosti“. EIT si  mora prizadevati za 
razvoj kulture stalnega vr ednotenja celotnega EIT, s čimer bi se ocenile inovativne 
prakse, ki se izvajajo v SZI, in opred elili donosi, ki se dosegajo z opravljenimi 
naložbami. EIT si mora prizadevati za sodelovanje s SZI za stalno izboljševanje 
rezultatov in za posredovanje preteklih izkuš enj za izboljšanje rezultatov tudi drugje v 
EU.  
Komisija se je zaradi odgovornosti povsem zavezal a, da bo podpirala EIT pri vzpostavljanju 
dobrega in trdnega sistema, usmerjenega k rezu ltatom, obenem pa v celoti spoštovala pogodbena 
razmerja med EIT in SZI. Pri tem je pomembno, da  se pri zasnovi in izvedbi sistema spremljanja 
z EIT upoštevajo vsaj štirje klju čni odločujoči dejavniki: 
• raven evropske politike: potreba po vmesniku med nadzorom nad EIT in nadrejenim 
sistemom za spremljanje pobude Obzorje 2020 ter spremljanjem Unije inovacij;  
• raven inštituta EIT: sklop kazalnikov, ki merijo napredek post opkov in dejavnosti EIT, 
kot so razširjanje, povezovanje, razvoj človeških virov. Kazalniki morajo ustrezati 
ciljem učinkovite in uspešne institucije;  
• raven sodelovanja med SZI: skupen nabor k azalnikov SMART, ki se uporabljajo v vseh 
SZI, na primer z nadaljnjim razvojem kazal nika dosežkov EIT, ki ga mora upravljati in 
uporabljati EIT. Kazalniki SMART morajo ustrezati ciljem EIT; 
• raven posamezne SZI: SZI imajo razli čne poslovne modele in trge ter posledi čno 
različne ključne industrijske kazalnike uspe šnosti. EIT mora upoštevati klju čne 
industrijske kazalnike uspešnosti SZI pri merjen ju napredka glede na cilje, zastavljene v 
letnih poslovnih na črtih. Klju čni industrijski kazalniki uspe šnosti SZI morajo ustrezati 
ciljem SZI. 
 
                                                 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader.