ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE)

(COM(2022) 109 final – 2019/0075 (COD))

(2022/C 290/28)

Zaprosili Evropski parlament, 10. 3. 2022 Svet, 10. 3. 2022 Pravna podlaga tretji odstavek člena 175 ter člena 177 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 23. 3. 2022 Plenarno zasedanje št. 568 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 199/0/6

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju SOC/597 – Evropski socialni sklad +, sprejetem 17. oktobra 2018, in mnenju ECO/462 – Uredba o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu, sprejetem 17. oktobra 2018, ter v dokumentih o stališčih SOC/651 – Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)/kriza COVID-19 in ECO/517 – COVID-19: Izredna prožnost pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zato je na 568. plenarnem zasedanju 23. in 24. marca 2022 (seja z dne 23. marca 2022) s 199 glasovi za, nobenim glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v navedenih dokumentih.
4.4

Po mnenju EESO je predlog, da se prihodki iz ETS, ki so v bistvu nacionalni vir, spremenijo v lasten vir, pogumen. Vendar izraža zaskrbljenost, da ta predlog ne bo prisilil onesnaževalce k plačilu in tako ne bo privedel do korenitega zmanjšanja onesnaževanja; EESO meni, da bi moralo načelo „onesnaževalec plača“ enako veljati v vseh državah članicah. Pri tem ostaja izziv, kako takšne prihodke znova vložiti tako, da bodo koristili skupnostim. Poleg tega je treba učinek tega predloga na sektorje, kot je trg nepremičnin, oceniti po posameznih državah ali regijah, saj se pravila načrtovanja pogosto razlikujejo in bi stroški energijske učinkovitosti lahko privedli do višjih cen nepremičnin. EESO pozdravlja začasni solidarnostni mehanizem za prilagoditev, ki bo pomagal zagotavljati pravičen prispevek vseh držav članic k lastnim sredstvom, z zgornjo in spodnjo mejo za prispevek po ključu BND. S tem se bo preprečilo, da bi nekatere države članice v obdobju prehoda na bolj trajnostna gospodarstva nesorazmerno prispevale v proračun EU v primerjavi z velikostjo svojega gospodarstva. EESO po drugi strani izraža zaskrbljenost, da bo Socialni sklad za podnebje, če se bo shema ETS izvajala samo deloma, ogrožen, in opozarja na tveganje, da bodo države članice tako dobile izgovor, da za nepriljubljene ukrepe krivijo Evropo.
5.3

Organizacije civilne družbe, socialni partnerji in zlasti sindikati, ki predstavljajo delavce v vseh zadevnih sektorjih, pa tudi organizacije na področju javnega zdravja, organizacije pacientov in organizacije za enakost ter ponudniki storitev imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju, da je javni interes v središču politik javnega zdravja in ukrepov za preprečevanje kriz ter odzivanje nanje, ki jih sprejemajo EU in njene države članice. Civilna družba lahko zlasti zagotovi povratne informacije o sprejemljivosti javnozdravstvenih ukrepov in informacije o potrebah ranljivih skupin. EESO je še posebej zaskrbljen zaradi izključenosti organizirane civilne družbe, tudi socialnih partnerjev, iz strukture in delovanja organa HERA. V okviru sedanje strukture lahko organizirana civilna družba skupaj z drugimi zunanjimi deležniki, vključno s predstavniki industrije in visokega šolstva, prispeva le k delovanju svetovalnega foruma organa HERA. Civilni družbi na primer ni bila dodeljena nobena vloga v odboru HERA in odboru za zdravstvene krize, ki bosta v fazi krize usklajevala nujne ukrepe.
4.10

Vprašanje zagotavljanja prevozne zmogljivosti bi morda lahko rešili z uporabo vojaških, nacionalnih ali Natovih letal. Toda njihova uporaba zahteva ustrezne postopke in načrtovanje, kar pa ni združljivo z izrednimi razmerami. Morda bi bilo primerneje razmisliti o posebni floti velikih letal Airbus A330 ali priložnostnem najemu pri specializiranih podjetjih. Letalska enota treh letal bi ustrezala pričakovanjem strokovnjakov. Takšne enote so vsestranske in jih je mogoče tehnično predelati, tako da jih je na primer mogoče uporabiti za izpust gasilnih sredstev pri gašenju gozdnih požarov in za prevoz vozil.
4.3

EESO z veliko zaskrbljenostjo spremlja razvoj dogodkov na področju podnebnih sprememb. Zato pozdravlja sprejetje svežnja „Pripravljeni na 55“, vključno z načrtom EU za uresničitev podnebnih ciljev. Meni, da je ključnega pomena sprejeti in izvajati ukrepe za določitev posameznih splošno sprejetih in uveljavljenih standardov v boju proti podnebni krizi. Poziva k sprejetju vseh nujnih ukrepov za boj proti podnebnim spremembam, saj so možnosti na tem področju vse bolj omejene, časa pa zmanjkuje. Poleg tega bo treba v zvezi s podnebnimi spremembami analizirati učinek na makroekonomski razvoj in njegove posledice, tj. na denarno in fiskalno politiko, vključno s finančno in socialno stabilnostjo.
3.11

Javni naročniki morajo te priglasitve nemudoma posredovati Komisiji, ki mora v 60 dneh po prejemu priglasitve opraviti predhodni pregled, v naslednjih 140 dneh pa izvesti poglobljeno preiskavo, pri čemer se lahko ta rok v izjemnih okoliščinah podaljša. Priglasitve ne privedejo do prekinitve postopka javnega naročila, vendar javni naročnik ne more zaključiti postopka in oddati naročila podjetju, ki ga preverja Komisija. V primeru, da podjetja ne opravijo priglasitve, jim lahko Komisija naloži globe v višini do 10 % njihovega skupnega prometa. Gre za precej okoren postopek, ki bi lahko upočasnil zapletene postopke, kot so postopki javnega naročanja, ki so bistvenega pomena za izvajanje načrtov držav članic v okviru instrumenta NextGenerationEU.
3.4.4

Prihodke je treba uporabiti tudi za podpiranje pravičnega prehoda za delavce v letalski industriji, na katere so negativno vplivale podnebne spremembe. Predvideva se, da se bo določena letalska infrastruktura zaradi razvoja tehnologije sčasoma prenehala uporabljati. Ti delavci bi lahko ostali brez dela, zato so potrebne možnosti za preusposabljanje in izpopolnjevanje, da bi tudi oni lahko prešli na nova zelena in trajnostna delovna mesta. V ta namen bi lahko ustanovili letalski socialni sklad, ki bi omogočil usposabljanje in prehod letalskih delavcev. Tak sklad bi lahko ob podpori delodajalcev in sindikatov upravljala Evropska komisija.
4.17

Uporaba umetnointeligenčnih sistemov za spremljanje, sledenje in ocenjevanje delavcev sproža resno zaskrbljenost glede temeljnih pravic delavcev do poštenih in pravičnih delovnih pogojev, do obveščenosti in posvetovanja ter do utemeljene odpustitve. Z vključitvijo teh umetnointeligenčnih sistemov na seznam sistemov velikega tveganja bo verjetno prišlo do kolizije z nacionalno delovno zakonodajo in kolektivnimi pogodbami o (ne)zakoniti odpovedi, zdravih in varnih delovnih pogojih ter obveščanju delavcev. EESO poziva k zagotovitvi polnega vključevanja in obveščanja delavcev in socialnih partnerjev v postopku odločanja o uporabi umetne inteligence na delovnem mestu ter o njenem razvoju, javnem naročanju in uporabi.
3.11

EESO pozdravlja, da sta bančni in finančni sektor EU in euroobmočja v veliko boljši kondiciji kot v prejšnji krizi, in sicer sta manj ranljiva in bolj odporna. Toda obenem priporoča, da se ne podcenjujejo nekatera solventnostna tveganja, ki lahko izhajajo iz izpada prihodkov, ki so ga utrpeli uporabniki sektorja, in ki bi lahko povzročila več slabih posojil v bilancah bank. Zadovoljen je, da je bančni sektor v euroobmočju dokazal svojo stabilnost in ga kriza doslej ni znatno prizadela.
3.15

Hude oblike kriminala in organiziranega kriminala so ena največjih svetovnih groženj za razvoj sodobnih družb. Boj proti organiziranemu kriminalu še nikoli doslej ni bil tako zahteven. Metode storilcev kaznivih dejanj postajajo vse bolj izpopolnjene, specializirane ter tajne in prikrite kot različne druge dejavnosti. Glede na to EESO zagovarja, da so vse pobude, ki opredeljujejo in krepijo operativno in neoperativno sodelovanje ter sodelovanje na področju usposabljanja, pomembne. To velja tudi za tiste pobude, ki poudarjajo, da so glede na sedanji geopolitični okvir in različne grožnje, ki jih predstavljajo organizirani kriminal in hude oblike kriminala, edina možnost in nadaljnji korak sodelovanje, skupno delo in izmenjava primerov dobre prakse na mednarodnem prizorišču.
2.3

Omenjena uredba je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2020/1040, ki predvideva odložitev nekaterih rokov, ki se jih proizvajalci ne bi mogli več držati, ne da bi utrpeli resno gospodarsko škodo zaradi nepričakovanih motenj v dobavni verigi. Proizvajalcem je bilo zagotovljenih dodatnih 12 mesecev za proizvodnjo in dajanje na trg mehanizacije, ki uporablja prehodne motorje v razponu moči med 56 kW in 130 kW ter jo je treba proizvesti do 30. junija 2020 in dati na trg do 31. decembra 2020.
4.11

Kot je že bilo navedeno, so predlogi korak v pravo smer, saj povečujejo vlogo Europola pri odzivanju na spreminjajoče se razmere, vendar se bo Europol pri delu še vedno močno opiral na dejavnosti in ukrepe držav članic ter na podatke, ki jih zbirajo nacionalni organi kazenskega pregona. EESO zato meni, da bi bilo zelo primerno izvesti neodvisen pregled učinkovitosti Europola pri izvajanju njegovih nalog in dejavnosti (ki je v precejšnji meri odvisna od učinkovitosti nacionalnih organov kazenskega pregona). Pri pregledu, ki bi ga po možnosti opravila majhna skupina upokojenih visokih pravosodnih in policijskih uradnikov, bi tudi preučili, kako nacionalne prakse kazenskega pregona in zbiranje podatkov vplivajo na analize in ocene, ki jih pripravlja Europol, in kako to posledično vpliva na nacionalne dejavnosti kazenskega pregona. V takšnem pregledu bi bilo treba upoštevati tudi stališča civilne družbe in socialnih partnerjev ter ustreznih deležnikov, zlasti tistih skupin in posameznikov, na katere bi lahko dejavnosti kazenskega pregona nepravično ali neupravičeno vplivale.
C 220/87

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2017/2397 glede prehodnih ukrepov za priznavanje potrdil tretjih držav

(COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD))

(2021/C 220/13)

Zaprosili Svet Evropske unije, 26. 2. 2021 Evropski parlament, 8. 3. 2021 Pravna podlaga člen 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 24. 3. 2021 Št. plenarnega zasedanja 559 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 262/0/14

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 559. plenarnem zasedanju 24. in 25. marca 2021 (seja z dne 24. marca) z 262 glasovi za, in 14 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.8.1.

E-trgovanje je ustvarilo pomembne koristi in priložnosti tako za državljane kot podjetja. Prinaša pa tudi pomembne izzive v zvezi z zagotavljanjem skladnosti blaga, s katerim se trguje, z davčnimi in carinskimi predpisi, pa tudi v zvezi z velikim številom zahtevkov za preverjanje blaga za širok nabor nefinančnih namenov, vključno z varnostjo, zaščito in pravicami intelektualne lastnine. EESO priznava pomembno vlogo carinskih organov pri preprečevanju vstopa neskladnih in/ali nevarnih proizvodov na enotni trg in ugotavlja, da jim je treba zagotoviti ustrezne vire tudi za vse nefinančne pristojnosti.
2.3

Strateški cilj, ki ga je določila Komisija, je sprejeti digitalne finance v korist potrošnikov in podjetij. Štiri prednostne naloge pa so: (1) odpraviti razdrobljenost enotnega digitalnega trga za finančne storitve, s čimer bi evropskim potrošnikom omogočili dostop do čezmejnih storitev in pomagali evropskim finančnim podjetjem pri širjenju njihovih digitalnih dejavnosti, (2) zagotoviti, da regulativni okvir EU spodbuja digitalne inovacije v interesu potrošnikov in učinkovitosti trga, (3) vzpostaviti evropski finančni podatkovni prostor za spodbujanje inovacij, ki temeljijo na podatkih, in sicer na temeljih evropske podatkovne strategije, vključno z boljšim dostopom do podatkov in souporabo podatkov v finančnem sektorju, in (4) obravnavati nove izzive in tveganja, povezane z digitalno preobrazbo.
6.1.

Industrijske proizvodne procese je mogoče v veliki meri avtomatizirati, tako da se lahko proizvajajo zelo velike serije z majhnimi stroški dela in proizvodnimi stroški, ki so konkurenčni v svetovnem merilu, tudi ob visokih urnih postavkah v Evropi. V storitvenem sektorju je položaj bolj zapleten. Tudi poslovni modeli digitalnih storitev so lahko visoko avtomatizirani. Storitev za posameznike, kot so frizerske in masažne storitve, pa ni mogoče avtomatizirati. Zaradi vsega tega bi bilo priporočljivo, da bi si EU pri svoji novi strategiji za raziskave in inovacije prizadevala za uravnoteženo kombinacijo visokotehnološke industrijske proizvodnje in storitvenih dejavnosti.
Evropska podjetja in delavci se soočajo s težkimi gospodarskimi in socialnimi in gospodarskimi posledicami pandemije COVID-19. Mnoga podjetja propadajo, ljudje izgublja j mo delovna mesta, gospodinjstva pa možnost preživetja. Kljub ukrepom za reševanje gospodarstva, kakršnih doslej še ni bilo in ki naj bi ublažili posledice ukrepov omejitve gibanja za delovna mesta in podjetja, so gospodarske napovedi zelo zaskrbljujoče. Gospodarstvo EU naj bi se v letu 2020 skrčilo za 8,3 %, njegova rast v letu 2021 pa naj bi znašala 5,8 %. Ta bo tudi nekoliko manj stabilna, kot se je pričakovalo spomladi

1
2.2

Komisija je v predlogu za 8. OAP navedla, da okoljski akcijski programi „usmerjajo razvoj okoljske politike EU“, vendar je morala posredno priznati tudi, da ti programi navsezadnje le niso imeli takega učinka, kakršnega smo si od njih obetali. Tako je ugotovila, „da je napredek v zvezi z varstvom narave, zdravjem in političnim vključevanjem nezadosten“. Poleg tega opozarja na poročilo z naslovom Evropsko okolje – Stanje in napovedi 2020, ki ga je Evropska agencija za okolje objavila 4. decembra 2019, in ugotavlja, da so „[t]renutni izzivi na področju okolja, podnebja in trajnostnosti […] najbolj pereči in nujni do zdaj ter zahtevajo takojšnje in usklajeno ukrepanje ter nujne sistemske rešitve“, kajti „[s] trenutnim modelom rasti naj bi se pritiski na okolje še naprej povečevali, kar bo neposredno in posredno škodljivo vplivalo na zdravje in dobro počutje ljudi. To še zlasti velja za sektorje z najvišjim okoljskim vplivom – sektor prehrane, mobilnosti, energije ter tudi infrastrukture in stavb.“
3.11

Zgolj krepitev jamstva za mlade ni zadosten cilj v času krize in potrebni so takojšnji ukrepi za pomoč mladim. Z aktivnimi politikami trga dela v državah članicah je treba s tistim, kar je voljo, najti dolgoročne rešitve za mlade , zagotoviti kakovostna delovna mesta , kakovostne delovne pogoje ter poštene možnosti zaposlovanja in zadržanja. Spoštovati in spodbujati bi bilo treba delovno zakonodajo in kolektivne pogodbe, zlasti kar zadeva povezavo med ravnjo kvalifikacij in plačo ter demokracijo na delovnem mestu. Na trgu dela bi morali biti mladi obravnavani enako kot odrasli, zlasti bi morali biti upravičeni do enake minimalne plače, imeti enak dostop do pokojninskega zavarovanja in uživati zaščito pred negotovimi pogodbami brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti („nič ur“), neplačanimi pripravništvi in navideznim samozaposlovanjem. Kratkoročne in začasne pogodbe za mlade lahko rešujejo nujne težave, vendar je dolgoročna negotovost enako škodljiva za mlade, podjetja in gospodarstvo.
2.2

Evropska komisija je v tem nemirnem obdobju konec maja objavila načrt okrevanja, vsi trije stebri mehanizma za pravični prehod pa so bistven del programa Next Generation EU; v primerjavi s prvotnim predlogom iz januarja 2020 bodo za mehanizem za pravični razvoj na voljo znatno višja finančna sredstva in osnova. Iz novih predlaganih dokumentov je razvidno, da so cilji evropskega zelenega dogovora in načrta za okrevanje in odpornost po pandemiji povezani in izvedljivi.
4.25

V okviru načrta okrevanja za Evropo, ki je bil sprejet 27. maja 2020, bodo na podlagi indeksa digitalnega gospodarstva in družbe (DESI) za leto 2020 opravljene posebne analize za posamezne države v podporo priporočilom evropskega semestra za digitalno preobrazbo. To bo državam članicam v pomoč pri opredelitvi in prednostnem razvrščanju njihovih potreb po reformah in naložbah ter jim tako olajšalo dostop do mehanizma za okrevanje in odpornost v vrednosti 560 milijard EUR. S sredstvi iz tega mehanizma bodo države članice okrepile svoja gospodarstva ter zagotovile, da bodo naložbe in reforme podpirale zeleni in digitalni prehod. Ker je pandemija znatno vplivala na vseh pet razsežnosti indeksa DESI, bi bilo treba sklepe za leto 2020 glede 5G obravnavati v povezavi s številnimi ukrepi, ki so jih sprejele Evropska komisija in države članice za upravljanje krize in v podporo okrevanju.
4.8

Glede na okoliščine EESO priporoča, naj se zagotovi več prostora za subjekte, ki niso mala in srednja podjetja, saj so najpomembnejše rudarske družbe in podjetja težke industrije, ki jih zadevajo podnebni ukrepi, običajno velika podjetja. Poleg tega zlasti ta podjetja pogosto zagotavljajo veliko dostojnih delovnih mest in so ključna za gospodarsko blaginjo regij. Preprečevanje brezposelnosti bi moralo postati glavni cilj območnih načrtov. Vključevati bi moralo ne le pomoč sedanjim delavcem pri prehodu na nove oblike zaposlitve, temveč tudi podpiranje mladih in ljudi, ki so izključeni z odprtega trga dela, kot so invalidi, pri iskanju dela v teh razvijajočih se sektorjih.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 573/2014/EU o boljšem sodelovanju med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ)

(COM(2019) 620 final)

(2020/C 47/16)

Zaprosilo Evropski parlament, 19.9.2019 Svet Evropske unije, 19.9.2019 Pravna podlaga člena 149 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 30.10.2019 Št. plenarnega zasedanja 547 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 219/3/11

EESO se strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju z naslovom Nova vloga javnih zavodov za zaposlovanje v okviru izvajanja evropskega stebra socialnih pravic (SOC/620) (1), sprejetem 17. julija 2019, zato je na 547. plenarnem zasedanju 30. in 31. oktobra 2019 (seja z dne 30. oktobra 2019) z 219 glasovi za, 3 glasovi proti in 11 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 30. oktobra 2019 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Luca JAHIER

(1) UL C 353, 18.10.2019, str. 46.
3.13

EESO je prepričan, da je smiseln nadaljnji razmislek o ustreznosti in trajnosti obstoječih parametrov davčnega sistema. Za euroobmočje je značilno sorazmerno visoko davčno breme, kar velja tudi za obdavčitev dela. Hkrati pa okoljski in nepremičninski davki običajno predstavljajo zelo majhen delež celotnega davka. EESO zato ugotavlja, da je treba uvesti davčno politiko, s katero bi zmanjšali davčno obremenitev dela in na primer povišali davke za špekulativno trgovanje. Priporoča uvedbo pravičnega obdavčevanja, zlasti v zvezi z novimi oblikami digitalnega gospodarstva, pri katerih je kapital bolj osredotočen na pridobivanje vrednosti kot pa na proizvodnjo blaga in opravljanje storitev. V prihodnje bi lahko okoljski davki postali pomemben instrument za spodbujanje bolj okolju prijaznega ravnanja potrošnikov in proizvajalcev, ne da bi to znatno vplivalo na pogoje za gospodarsko rast. EESO hkrati ugotavlja, da se je treba pri vseh spremembah davčnih sistemov izogniti nadaljnjemu poslabšanju stanja pri že tako neenakomerni porazdelitvi dohodkov in bogastva. Poziva k nadaljnjim in okrepljenim prizadevanjem v boju proti davčnim goljufijam, utajam in izogibanju davkom (agresivno davčno načrtovanje), da bi postal davčni sistem učinkovitejši. Strinja se z Evropsko komisijo, da bi bilo treba okrepiti usklajevanje in sodelovanje med državami članicami pri oblikovanju davčne politike, ki bi pripomogla k ustvarjanju pravičnih pogojev na enotnem trgu. Prav tako podpira prizadevanja in razprave Evropske komisije, da bi dosegli soglasje o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in dobili pregled nad porazdelitvijo dobičkov med državami članicami. Podpira pobudo Komisije o glasovanju s kvalificirano večino in meni, da jo je treba uvesti postopoma ter da je treba doseči široko soglasje o pogojih za njeno uporabo.
3.5

zahtevali razglasitev ničnosti Uredbe (EU) 2016/646 o spremembi Uredbe (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 6). Po njihovem mnenju in če povzamemo, je Komisija kršila pravila o pristojnosti , ker je neustrezno uporabila regulativni postopek s pregledom namesto rednega zakonodajnega postopka, ni upoštevala bistvenih postopkovnih zahtev , saj je bistveni element temeljnega akta spremenila v nasprotju s formalnostmi, določenimi za njegovo sprejetje, kršila je pravila primarnega in sekundarnega prava ter splošna načela prava Unije , med drugim člena 3 in 11, člen 114(3) in člen 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, člena 35 in 37 Listine o temeljnih pravicah, Direktivo 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta zlorabila pa je tudi pooblastila , saj njen namen, da bi povečala mejne vrednosti emisij dušikovih oksidov, ne sovpada z določbami prava Unije niti s cilji, ki jih je sama postavila, in ni v skladu s tem pravom. Mesti Pariz (zadeva T-339/16) in Bruselj (zadeva T-352/16) ter mestna občina Madrid (zadeva T-391/16) so v skladu s členom 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije 26. junija, 29. junija oziroma 19. julija 2016 vložili tožbo zoper Komisijo inglede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 6). Po njihovem mnenju in če povzamemo, je Komisija, ker je neustrezno uporabila regulativni postopek s pregledom namesto rednega zakonodajnega postopka,, saj je bistveni element temeljnega akta spremenila v nasprotju s formalnostmi, določenimi za njegovo sprejetje,, med drugim člena 3 in 11, člen 114(3) in člen 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, člena 35 in 37 Listine o temeljnih pravicah, Direktivo 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 14 ) , člen 4 Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta ( 15 ) in Uredbo Komisije (ES) št. 692/2008 ( 16 ) pa je tudi, saj njen namen, da bi povečala mejne vrednosti emisij dušikovih oksidov, ne sovpada z določbami prava Unije niti s cilji, ki jih je sama postavila, in ni v skladu s tem pravom.
4.3.1

Uredba zagotavlja temeljni element povezljivosti – zračni prevoz med dvema državama, torej prometne pravice tretje in četrte svobode. Določa tudi tehnične pravice, prometne pravice prve in druge svobode. Kakršne koli pravice, ki presegajo osnovno povezljivost med dvema državama, ne morejo biti predmet te uredbe, saj njen namen ni zagotavljanje novih tržnih priložnosti ali celo razširitev pravne podlage za vse sedanje operacije. Po mnenju EESO razširitev začasno dodeljenih komercialnih prometnih pravic preko tretje in četrte svobode ne bi bila združljiva z namenom in logiko predlagane uredbe.