Besedilo, ki ga predlaga Komisija Spremembe, ki jih predlaga ECB (8)

Sprememba 1

Uvodna izjava 3 predlagane uredbe

„(3) Zlasti je treba nadzor gospodarskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora, da se preprečijo čezmerna makroekonomska neravnovesja, prizadetim državam članicam pa pomaga, da izdelajo korektivne načrte, preden se razlike utrdijo. Razširjanje okvira gospodarskega nadzora mora sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora.“ „(3) Zlasti je treba nadzor gospodarskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora, da se preprečijo čezmerna makroekonomska neravnovesja in tudi ranljivosti, prizadetim državam članicam pa pomaga, da izdelajo korektivne načrte, preden se razlike utrdijo. Razširjanje okvira gospodarskega nadzora mora sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora.“

Pojasnilo Če bi poleg pojma „neravnovesij“ vključili tudi pojem „ranljivosti“, bi to okrepilo preventivno naravo postopka, saj bo stabilno makroekonomsko upravljanje moralo v tem postopku pokriti številne situacije, ki pa ne bodo nujno spadale v okvir trenutnega razumevanja pojma „neravnovesij“.

Sprememba 2

Uvodna izjava 4 predlagane uredbe

„(4) Za odpravo takih neravnovesij je treba oblikovati postopek, ki je podrobno določen v zakonodaji.“ „(4) Za odpravo takih neravnovesij in ranljivosti je treba oblikovati postopek, ki je podrobno določen v zakonodaji.“

Pojasnilo Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 3

Uvodna izjava 5 predlagane uredbe

„(5) Večstranski nadzor iz člena 121(3) in (4) Pogodbe je treba dopolniti s posebnimi pravili za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij.“ „(5) Večstranski nadzor iz člena 121(3) in (4) Pogodbe je treba dopolniti s posebnimi pravili za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij. Makroekonomska neravnovesja obstajajo, kadar se država članica sooča s situacijami, kot so veliki primanjkljaji tekočega računa, znatne izgube konkurenčnosti, velika in neobičajna zvišanja cen premoženja, visoka raven ali znatno poslabšanje zunanje zadolženosti javnega ali zasebnega sektorja ali veliko tveganje zanjo. Makroekonomske ranljivosti obstajajo, kadar se država članica sooča s situacijo, ki bi jo stabilen makroekonomski nadzor razumno pokril.“

Pojasnilo Predlagana uvodna izjava bi morala prispevati k razjasniti opredelitve razmer, ki jih ta postopek pokriva.

Sprememba 4

Uvodna izjava 6 predlagane uredbe

„(6) Ta postopek mora temeljiti na opozorilnem mehanizmu za zgodnje odkrivanje nastajajočih makroekonomskih neravnovesij. Njegova podlaga mora biti okvirna in transparentna preglednica v kombinaciji z ekonomsko presojo.“ „(6) Ta postopek mora temeljiti na opozorilnem mehanizmu za zgodnje odkrivanje nastajajočih makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti. Njegova podlaga mora biti okvirna in transparentna preglednica v kombinaciji z ekonomsko presojo.“

Pojasnilo Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 5

Uvodna izjava 7 predlagane uredbe

„(7) Preglednica mora biti sestavljena iz omejenega sklopa ekonomskih in finančnih kazalnikov, bistvenih za odkrivanje makroekonomskih neravnovesij, in ustreznih okvirnih pragov. Sestava preglednice se lahko spreminja s časom, med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov.“ „(7) Preglednica mora biti sestavljena iz omejenega sklopa ekonomskih in finančnih kazalnikov, bistvenih za odkrivanje makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti, in ustreznih okvirnih pragov. Sestava preglednice se lahko spreminja s časom, med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov. Preglednica kazalnikov bi se morala razlikovati za države članice, katerih valuta je euro, in za države članice, katerih valuta ni euro, da bi se upoštevale posebne značilnosti monetarne unije in odrazile ustrezne gospodarske okoliščine. Tako razlikovanje je lahko primerno tudi zaradi upoštevanja primerov, v katerih imajo vse države članice, katerih valuta je euro, boljše ali bolj pravočasne statistične podatke.“

Pojasnilo Uvodne izjave bi morale razjasniti razlikovanje med državami članicami euroobmočja in državami članicami zunaj euroobmočja v zvezi s tem postopkom.

Sprememba 6

Uvodna izjava 8 predlagane uredbe

„(8) Prekoračitev enega ali več okvirnih pragov ne pomeni nujno, da nastajajo makroekonomska neravnovesja, saj mora gospodarska politika upoštevati medsebojne povezave med makroekonomskimi spremenljivkami. Z ekonomsko presojo je treba zagotoviti, da se vse informacije – bodisi iz preglednice bodisi ne – obravnavajo v kontekstu in da postanejo del celovite analize.“ „(8) Prekoračitev enega ali več okvirnih pragov ne pomeni nujno, da nastajajo makroekonomska neravnovesja in ranljivosti, saj mora gospodarska politika upoštevati medsebojne povezave med makroekonomskimi spremenljivkami. Z ekonomsko presojo je treba zagotoviti, da se vse informacije – bodisi iz preglednice bodisi ne – obravnavajo v kontekstu in da postanejo del celovite analize.“

Pojasnilo Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 7

Uvodna izjava 9 predlagane uredbe

„(9) Komisija mora na podlagi postopka večstranskega nadzora in opozorilnega mehanizma določiti, pri katerih državah članicah je treba opraviti poglobljen pregled. Poglobljen pregled mora zajemati temeljito analizo vzrokov neravnovesij v zadevni državi članici. O njem mora razpravljati Svet in v primeru držav članic, katerih valuta je euro, Euroskupina.“ „(9) Komisija mora na podlagi postopka večstranskega nadzora in opozorilnega mehanizma določiti, pri katerih državah članicah je treba opraviti poglobljen pregled. Poglobljen pregled mora zajemati temeljito analizo vzrokov neravnovesij in ranljivosti v zadevni državi članici. Vključevati mora nadzorno misijo Komisije v zadevni državi članici, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar te misije zadevajo države članice, katerih valuta je euro, ali države članice, ki sodelujejo v mehanizmu deviznih tečajev (ERM II). O njem mora razpravljati Svet in v primeru držav članic, katerih valuta je euro, Euroskupina.“

Pojasnilo Misije v državah članicah bi morale biti zaradi njihove pomembnosti omenjene že v uvodnih izjavah.

Sprememba 8

Uvodna izjava 10 predlagane uredbe

„(10) Postopek za spremljanje in odpravljanje škodljivih makroekonomskih neravnovesij s preprečevalnimi in korektivnimi elementi zahteva izboljšana orodja za nadzor, ki temeljijo na orodjih, ki se uporabljajo v postopku večstranskega nadzora. To lahko v primeru resnih neravnovesij, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, vključuje okrepljene nadzorne misije Komisije v države članice in dodatna poročila držav članic.“ „(10) Postopek za spremljanje in odpravljanje škodljivih makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti s preprečevalnimi in korektivnimi elementi zahteva izboljšana orodja za nadzor, ki temeljijo na orodjih, ki se uporabljajo v postopku večstranskega nadzora. To bi moralo v primeru resnih neravnovesij ali ranljivosti, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, ali ranljivostmi, ki bi ga lahko ogrozile, vključevati okrepljene nadzorne misije Komisije v države članice, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar te misije zadevajo države članice, katerih valuta je euro, ali države članice, ki sodelujejo v ERM II, in dodatna poročila držav članic.“

Pojasnilo Predlagana sprememba odraža potrebo, da se Komisija poveže z ECB, če je po njenem mnenju to primerno.

Sprememba 9

Uvodna izjava 11 predlagane uredbe

„(11) Pri ocenjevanju neravnovesij je treba upoštevati njihovo resnost, v kolikšni meri se lahko štejejo za netrajna ter kateri morebitni negativni ekonomski in finančni učinki se lahko prelijejo na druge države članice. Upoštevati je treba tudi zmožnost zadevnih držav članic za gospodarsko prilagajanje ter njihove rezultate pri spoštovanju prejšnjih priporočil na podlagi te uredbe in drugih priporočil na podlagi člena 121 Pogodbe v okviru večstranskega nadzora, zlasti širših smernic ekonomskih politik držav članic in Unije.“ „(11) Pri ocenjevanju neravnovesij in ranljivosti je treba upoštevati njihovo resnost, v kolikšni meri se lahko štejejo za netrajna ter kateri morebitni negativni ekonomski in finančni učinki se lahko prelijejo na druge države članice. Glede na neravnovesja in ranljivosti ter na obseg potrebne prilagoditve je nujnost političnega ukrepanja zlasti pereča v državah članicah, v katerih se vztrajno pojavljajo veliki primanjkljaji tekočega računa in znatne izgube konkurenčnosti. Upoštevati je treba tudi zmožnost zadevnih držav članic za gospodarsko prilagajanje ter njihove rezultate pri spoštovanju prejšnjih priporočil na podlagi te uredbe in drugih priporočil na podlagi člena 121 Pogodbe v okviru večstranskega nadzora, zlasti širših smernic ekonomskih politik držav članic in Unije.“

Pojasnilo Uvodne izjave bi morale nakazovati cilj postopka in obseg prizadevanj, ki bodo potrebna v zvezi z ugotovitvami postopka.

Sprememba 10

Uvodna izjava 12 predlagane uredbe

„(12) Če se ugotovijo makroekonomska neravnovesja, je na zadevno državo članico treba nasloviti priporočila, ki bodo služila kot smernice glede ustreznih odzivov politike. Odziv politike zadevne države članice na neravnovesja mora biti pravočasen, pri tem pa je treba uporabiti vse razpoložljive instrumente politike, ki so pod nadzorom javnih organov. Prilagojen mora biti posebnemu okolju in okoliščinam zadevne države članice ter zajemati glavna področja gospodarske politike, po možnosti tudi fiskalno in plačno politiko ter trge dela, trg proizvodov in storitev ter ureditev finančnega sektorja.“ „(12) Če se ugotovijo makroekonomska neravnovesja ali ranljivosti, je na zadevno državo članico treba nasloviti priporočila, ki bodo služila kot smernice glede ustreznih odzivov politike. Odziv politike zadevne države članice na neravnovesja in ranljivosti mora biti pravočasen, pri tem pa je treba uporabiti vse razpoložljive instrumente politike, ki so pod nadzorom javnih organov. Prilagojen mora biti posebnemu okolju in okoliščinam zadevne države članice ter zajemati glavna področja gospodarske politike, po možnosti tudi fiskalno in plačno politiko ter trge dela, trg proizvodov in storitev ter ureditev finančnega sektorja.“

Pojasnilo Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 11

Nova uvodna izjava (12a) predlagane uredbe

Ni besedila „(12a) Treba je zagotoviti usklajenost s priporočili in obveznostmi po katerih koli drugih postopkih, vzpostavljenih po členih 121, 126 ali 136 Pogodbe. Vsaka uporaba te uredbe bi morala upoštevati obveznosti iz sporazumov v okviru ERM II.“

Pojasnilo Bistveno je, da se različni postopki iz predlogov Komisije izvajajo na logičen, razumen in usklajen način. Zlasti bi moral biti postopek makroekonomskega nadzora usklajen z rezultati drugih postopkov. Vodenje tega postopka bi moralo upoštevati obveznosti iz sporazumov v okviru ERM II. Zlasti so vsi elementi, ki so del postopka ERM II, zaupni, s čimer se varuje integriteta postopka in lajša doseganje soglasja, zato ne morejo biti del postopka nadzora.

Sprememba 12

Uvodna izjava 13 predlagane uredbe

„(13) Zgodnja opozorila in priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, naslovljena na države članice ali Unijo, zadevajo makrofinančna tveganja. Lahko tudi upravičujejo ustrezne nadaljnje ukrepe v okviru nadzora neravnovesij.“ „(13) Opozorila in priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, naslovljena na države članice ali Unijo, zadevajo makrofinančna tveganja. Lahko tudi upravičujejo ustrezne nadaljnje ukrepe v okviru nadzora neravnovesij in ranljivosti. Pri upoštevanju takih opozoril in priporočil za namen te uredbe bi bilo treba dosledno spoštovati režim zaupnosti v Evropskem odboru za sistemska tveganja.“

Pojasnilo Čeprav uporaba opozoril in priporočil ESRB v zvezi s to predlagano uredbo nikakor ne bi smela postaviti pod vprašaj neodvisnosti ESRB, je pomembno poudariti, da je taka uporaba mogoča samo ob doslednem spoštovanju režima zaupnosti v ESRB. To se odraža v besedilu predlagane spremembe člena 5 (glej spremembo 20). ESRB izdaja „opozorila“ in ne „zgodnja opozorila“.

Sprememba 13

Uvodna izjava 14 predlagane uredbe

„(14) Če se ugotovijo resna makroekonomska neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, je treba začeti postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, ki lahko vključuje izdajo priporočil državam članicam, zahteve v zvezi z okrepljenim nadzorom in spremljanjem ter pri državah članicah, katerih valuta je euro, v primeru, da večkrat zaporedoma ne sprejmejo korektivnih ukrepov, možnost ukrepanja proti njim v skladu z Uredbo (EU) št. […/…] (9). „(14) Če se ugotovijo resna makroekonomska neravnovesja ali ranljivosti, , ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, je treba začeti postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, ki lahko vključuje izdajo priporočil državam članicam, zahteve v zvezi z okrepljenim nadzorom in spremljanjem ter pri državah članicah, katerih valuta je euro, v primeru, da večkrat zaporedoma ne sprejmejo korektivnih ukrepov, možnost ukrepanja proti njim v skladu z Uredbo (EU) št. […/…] (10).

Pojasnilo Glej pojasnilo k spremembi 1. Ogrožanje ekonomske in monetarne unije je že del opredelitve neravnovesij.

Sprememba 14

Uvodna izjava 16 predlagane uredbe

„(16) Ker zaradi tesnih trgovinskih in finančnih medsebojnih povezav med državami članicami ter prelivanja učinkov nacionalnih gospodarskih politik na Unijo in euroobmočje kot celoto države članice ne morejo zadovoljivo ustvariti učinkovitega okvira za odkrivanje in preprečevanje makroekonomskih neravnovesij in se lahko ta okvir bolje ustvari na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –“ „(16) Ker zaradi tesnih trgovinskih in finančnih medsebojnih povezav med državami članicami ter prelivanja učinkov nacionalnih gospodarskih politik na Unijo in euroobmočje kot celoto države članice ne morejo zadovoljivo ustvariti učinkovitega okvira za odkrivanje in preprečevanje makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti in se lahko ta okvir bolje ustvari na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –“

Pojasnilo Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 15

Člen 1 predlagane uredbe

„Ta uredba določa podrobna pravila za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij v Uniji.“ „Ta uredba določa podrobna pravila za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti v Uniji.“

Pojasnilo Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 16

Člen 2 predlagane uredbe

„V tej uredbi: (a) ‚neravnovesja‘ pomenijo makroekonomski razvoj, ki negativno vpliva ali lahko negativno vpliva na pravilno delovanje gospodarstva države članice ali ekonomske in monetarne unije ali celotne Unije; (b) ‚čezmerna neravnovesja‘ pomenijo resna neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije.“ „V tej uredbi: (a) ‚neravnovesja‘ pomenijo makroekonomski razvoj, ki negativno vpliva ali lahko negativno vpliva na pravilno delovanje gospodarstva države članice ali ekonomske in monetarne unije ali celotne Unije zaradi nastanka situacij, kot so veliki primanjkljaji tekočega računa, znatne izgube konkurenčnosti, pregrevanje cen premoženja, visoka raven zunanje zadolženosti javnega ali zasebnega sektorja, poslabšanje te zadolženosti ali veliko tveganje za nastanek katere od teh situacij; (aa) ‚ranljivosti‘ pomenijo situacije, v katerih bi lahko država članica zašla v težave, ki bi jih stabilen makroekonomski nadzor ekonomske in monetarne unije razumno pokril; (b) ‚čezmerna neravnovesja‘ pomenijo neravnovesja, , ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije.“

Pojasnilo Vključitev dejanskih situacij v okvir postopka vnaša v postopek jasnost in pravno varnost. Tveganje za nastanek katere od teh situacij bi moralo biti sprožilni dejavnik postopka.

Sprememba 17

Naslov poglavja II predlagane uredbe

Pojasnilo Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 18

Člen 3 predlagane uredbe

„1. Komisija po posvetovanju z državami članicami izdela okvirno preglednico kot orodje za olajšanje zgodnjega odkrivanja neravnovesij in njihovega spremljanja. 2. Preglednico sestavlja vrsta makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov za države članice. Komisija lahko za te kazalnike določi okvirne spodnje ali zgornje prage kot opozorilne stopnje. Pragi, ki se uporabljajo za države članice, katerih valuta je euro, se lahko razlikujejo od pragov, ki se uporabljajo za druge države članice. 3. Seznam kazalnikov, ki bodo vključeni v preglednico, in pragi za te kazalnike se objavijo. 4. Komisija redno ocenjuje ustreznost preglednice, vključno s sestavo kazalnikov, določenimi pragi in uporabljeno metodologijo, ter jo prilagodi, če je to potrebno za ohranitev ali povečanje zmožnosti odkrivanja nastajajočih neravnovesij in spremljanje njihovega razvoja. Spremembe metodologije in sestave preglednice ter povezanih pragov se objavijo.“ „1. Komisija po posvetovanju z državami članicami izdela okvirno preglednico kot orodje za olajšanje zgodnjega odkrivanja neravnovesij in ranljivosti in njihovega spremljanja. 2. Preglednico sestavlja vrsta makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov za države članice. Komisija lahko za te kazalnike določi okvirne prage kot opozorilne stopnje. Pragi in kazalniki, vključeni v preglednico, ki se uporabljajo za države članice, katerih valuta je euro, se lahko razlikujejo od tistih, ki se uporabljajo za druge države članice. 3. Kazalniki se izberejo za ugotavljanje napredka na področju kratkoročne in dolgoročne konkurenčnosti ter zadolženosti države članice. Podrobnosti glede teh kazalnikov, vključitev drugih kazalnikov in uporabljeni pragi se določijo v skladu z odstavkom 1. Seznam kazalnikov, ki bodo vključeni v preglednico, in pragi za te kazalnike se objavijo. 4. Komisija redno ocenjuje ustreznost preglednice, vključno s sestavo kazalnikov, določenimi pragi in uporabljeno metodologijo, ter jo prilagodi, če je to potrebno za ohranitev ali povečanje zmožnosti odkrivanja nastajajočih neravnovesij in ranljivosti in spremljanje njihovega razvoja. Spremembe metodologije in sestave preglednice ter povezanih pragov se objavijo.“

Pojasnilo Predlagana sprememba ima dvojni cilj doseganja večje zanesljivosti in prožnosti.

Sprememba 19

Člen 4(2) in (3) predlagane uredbe

„2. Objavo posodobljene preglednice spremlja poročilo Komisije, ki vsebuje ekonomsko in finančno oceno, obravnava gibanje kazalnikov, pri čemer se po potrebi opira na druge ekonomske in finančne kazalnike, ki so pomembni za odkrivanje neravnovesij. V poročilu se navede tudi, ali prekoračitev spodnjih ali zgornjih pragov v eni državi članici ali več državah članicah pomeni možnost nastanka neravnovesij. 3. Komisija v poročilu navede države članice, za katere meni, da v njih obstajajo neravnovesja ali tveganje zanje.“ „2. Objavo posodobljene preglednice spremlja poročilo Komisije, ki vsebuje ekonomsko in finančno oceno, obravnava gibanje kazalnikov, pri čemer se po potrebi opira na druge ekonomske in finančne kazalnike, ki so pomembni za odkrivanje neravnovesij in ranljivosti. V poročilu se navede tudi, ali prekoračitev pragov v eni državi članici ali več državah članicah pomeni možnost nastanka neravnovesij in ranljivosti. 3. Komisija v poročilu navede države članice, za katere meni, da v njih obstajajo neravnovesja in ranljivosti ali tveganje zanje.“

Pojasnilo Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 20

Člen 5 predlagane uredbe

„1. Komisija ob upoštevanju razprav Sveta in Euroskupine, kot je določeno v členu 4(4), opravi poglobljen pregled za vsako državo članico, za katero meni, da v njej obstajajo neravnovesja ali tveganje zanje. Ta presoja vključuje oceno, ali v zadevni državi članici obstajajo neravnovesja in ali so ta neravnovesja čezmerna. 2. Poglobljen pregled se objavi. V njem se upošteva zlasti: (a) ali je država članica, ki je predmet pregleda, sprejela ustrezne ukrepe kot odgovor na priporočila Sveta ali pozive, sprejete v skladu s členoma 121 in 126 Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe, kot je ustrezno; (b) predvidene politike države članice, ki je predmet pregleda, kot so predstavljene v njenem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu in nacionalnem programu reforme; (c) zgodnja opozorila ali priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, ki zadevajo državo članico, ki je predmet pregleda.“ „1. Komisija ob upoštevanju razprav Sveta in Euroskupine, kot je določeno v členu 4(4), opravi poglobljen pregled za vsako državo članico, za katero meni, da v njej obstajajo neravnovesja in ranljivosti ali tveganje zanje. Ta presoja vključuje oceno, ali v zadevni državi članici obstajajo neravnovesja in ranljivosti in ali so ta neravnovesja in ranljivosti čezmerna. Poglobljen pregled vključuje nadzorno misijo Komisije v zadevni državi članici, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar je zadevna država članica država članica, katere valuta je euro, ali država članica, ki sodeluje v ERM II. 2. Poglobljen pregled se objavi. V njem se upošteva zlasti: (a) ali je država članica, ki je predmet pregleda, sprejela ustrezne ukrepe kot odgovor na priporočila Sveta ali pozive, sprejete v skladu s členoma 121 in 126 Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe, kot je ustrezno; (b) predvidene politike države članice, ki je predmet pregleda, kot so predstavljene v njenem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu in nacionalnem programu reforme; (c) opozorila ali priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja o sistemskih tveganjih, ki se nanašajo ali zadevajo državo članico, ki je predmet pregleda, pod pogojem, da se spoštuje režim zaupnosti v Evropskem odboru za sistemska tveganja.“

Pojasnilo Treba bi bilo predvideti potrebnost dejanskih misij in njihovo sestavo. Glej pojasnilo v zvezi s potrebnostjo predlagane spremembe v povezavi z režimom zaupnosti v ESRB pri spremembi 12. Točka (c) bi morala navajati „opozorila“ ESRB in ne „zgodnja opozorila“.

Sprememba 21

Člen 6(1) in (3) predlagane uredbe

„1. Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 te uredbe meni, da v državi članici obstajajo neravnovesja, o tem obvesti Svet. Svet lahko na priporočilo Komisije na zadevno državo članico naslovi potrebna priporočila v skladu s postopkom iz člena 121(2) Pogodbe. […] 3. Svet enkrat na leto pregleda ta priporočila in jih lahko po potrebi spremeni v skladu z odstavkom 1.“ „1. Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 te uredbe meni, da v državi članici obstajajo neravnovesja ali ranljivosti, o tem obvesti Svet in po potrebi Euroskupino. Svet lahko na priporočilo Komisije na zadevno državo članico naslovi potrebna priporočila v skladu s postopkom iz člena 121(2) Pogodbe. Priporočila morajo biti usklajena s priporočili Sveta in z vsemi veljavnimi obveznostmi zadevnih držav članic po drugih postopkih nadzora, ki se vodijo po členih 121 in 126 Pogodbe, ali po postopkih, vzpostavljenih po členu 136 Pogodbe. Upoštevajo se obveznosti iz sporazumov v okviru ERM II. […] 3. Svet najmanj enkrat na leto pregleda ta priporočila in jih lahko po potrebi spremeni v skladu z odstavkom 1. Pregled bo temeljil na poglobljenem pregledu Komisije, kot je določen v členu 5.“

Pojasnilo Postopki iz predlogov Komisije morajo biti medsebojno usklajeni. Pogostost misij mora biti prožna. Poglobljeni pregled Komisije je nujen za pregled Sveta.

Sprememba 22

Člen 7 predlagane uredbe

„1. Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 meni, da v zadevni državi članici obstajajo čezmerna neravnovesja, o tem obvesti Svet. 2. Svet lahko na priporočilo Komisije sprejme priporočila v skladu s členom 121(4) Pogodbe, v katerih razglasi obstoj čezmernega neravnovesja in zadevni državi članici priporoči sprejetje korektivnih ukrepov. V priporočilih navede vrsto neravnovesij in podrobno opredeli korektivne ukrepe, ki jih je treba sprejeti, ter rok, v katerem mora zadevna država članica sprejeti te korektivne ukrepe. Svet lahko, kot je določeno v členu 121(4) Pogodbe, priporočila objavi.“ „1. Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 meni, da v zadevni državi članici obstajajo čezmerna neravnovesja ali ranljivosti, o tem obvesti Svet in po potrebi Euroskupino. 2. Svet lahko na priporočilo Komisije sprejme priporočila v skladu s členom 121(4) Pogodbe, v katerih razglasi obstoj čezmernega neravnovesja in zadevni državi članici priporoči sprejetje korektivnih ukrepov. V priporočilih navede vrsto neravnovesij ali ranljivosti in podrobno opredeli korektivne ukrepe, ki jih je treba sprejeti, ter rok, v katerem mora zadevna država članica sprejeti te korektivne ukrepe. Svet lahko, kot je določeno v členu 121(4) Pogodbe, priporočila objavi.“

Pojasnilo Glej spremembo 1.

Sprememba 23

Člen 8(1) in (2) predlagane uredbe

„1. Vsaka država članica, proti kateri se uvede postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, predloži Svetu in Komisiji načrt korektivnih ukrepov v roku, ki se določi v priporočilih v skladu s členom 7. V načrtu korektivnih ukrepov se navedejo posebni in konkretni ukrepi politike, ki jih je zadevna država članica izvedla ali namerava izvesti, ter časovni razpored za njihovo izvajanje. 2. Svet v dveh mesecih po predložitvi načrta korektivnih ukrepov in na podlagi poročila Komisije oceni načrt korektivih ukrepov. Če na podlagi predloga Komisije meni, da je primeren, sprejme mnenje, v katerem ga potrdi. Če meni, da sprejeti ali predvideni ukrepi iz načrta korektivnih ukrepov ali njihov časovni razpored za izvajanje niso primerni za izpolnitev priporočil, Svet na podlagi predloga Komisije pozove državo članico, naj v novem roku spremeni načrt korektivnih ukrepov. Spremenjeni načrt korektivnih ukrepov se preuči v skladu s postopkom iz tega odstavka.“ „1. Vsaka država članica, proti kateri se uvede postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, predloži Svetu in Komisiji načrt korektivnih ukrepov v roku, ki se določi v priporočilih v skladu s členom 7, vendar najpozneje v dveh mesecih po sprejetju priporočila. V načrtu korektivnih ukrepov se navedejo posebni in konkretni ukrepi politike, ki jih je zadevna država članica izvedla ali namerava izvesti, ter časovni razpored za njihovo izvajanje. 2. Svet v dveh mesecih po predložitvi načrta korektivnih ukrepov in na podlagi poročila Komisije oceni načrt korektivih ukrepov. Če na podlagi predloga Komisije meni, da je primeren, sprejme mnenje, v katerem ga potrdi. Če meni, da sprejeti ali predvideni ukrepi iz načrta korektivnih ukrepov ali njihov časovni razpored za izvajanje niso primerni za izpolnitev priporočil, Svet na podlagi predloga Komisije pozove državo članico, naj v novem roku, ki ne sme biti daljši od dveh mesecev, spremeni načrt korektivnih ukrepov. Spremenjeni načrt korektivnih ukrepov se preuči v skladu s postopkom iz tega odstavka.“

Pojasnilo Čeprav se ECB zaveda časovne omejitve roka, ki jo predlaga, meni, da si je treba prizadevati za ohranitev zagona postopka in da je potrebno nadaljevanje postopkov, ne da bi to vplivalo na kakovost in izvedljivost ukrepov iz akcijskega načrta, ki jih je treba zagotoviti.

Sprememba 24

Člen 9(3) predlagane uredbe

„3. Komisija lahko izvede nadzorne misije v zadevni državi članici, da spremlja izvajanje načrta korektivnih ukrepov.“ „3. Komisija izvede nadzorne misije v zadevni državi članici, da spremlja izvajanje načrta korektivnih ukrepov, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar te misije zadevajo države članice, katerih valuta je euro, ali države članice, ki sodelujejo v ERM II.“

Pojasnilo Treba je uvesti sodelovanje Komisije z ECB, če je po njenem mnenju to primerno.

Sprememba 25

Člen 10(4) predlagane uredbe

„(4) Kadar odloči, da država članica ni sprejela priporočenega korektivnega ukrepa, Svet na podlagi priporočila Komisije sprejme spremenjena priporočila v skladu s členom 7 in na podlagi priporočila Komisije določi nov rok za korektivni ukrep, v katerem se izvede nova ocena v skladu s tem členom.“ „(4) Kadar odloči, da država članica ni sprejela priporočenega korektivnega ukrepa, Svet na podlagi priporočila Komisije sprejme spremenjena priporočila v skladu s členom 7 in na podlagi priporočila Komisije določi nov rok za korektivni ukrep, v katerem se izvede nova ocena v skladu s tem členom. Svet in po potrebi Euroskupina formalno poročilo naslovita tudi na Evropski svet in Evropski parlament.“

Pojasnilo Ta poročila bodo izboljšala postopek.

Sprememba 26

Člen 11 predlagane uredbe

„Postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem se konča, ko Svet na priporočilo Komisije sklene, da v državi članici čezmerno neravnovesje ne obstaja več.“ „Postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem se konča, ko Svet na priporočilo Komisije odloči, da v državi članici čezmerno neravnovesje ali ranljivost ne obstaja več.“