Uvod

Grški narod vse od začetka finančne in gospodarske krize pred šestimi leti prestaja izredno težke čase. Vzroki za krizo so se kopičili več let, preden so postali vidni. Nizka konkurenčnost in produktivnost, tog trg dela in proizvodni trgi ter zelo velik javni primanjkljaj in visok javni dolg so grško gospodarstvo leta 2010 privedli na rob plačilne nesposobnosti.

V teh težkih časih je EU stala Grčiji ob strani in jo podpirala kot članico evropske družine. Poleg finančne pomoči EU po zelo ugodnih posojilnih pogojih so sredstva EU največji vir tujih naložb v Grčiji, kot tudi oprijemljiv izraz evropske solidarnosti in podpore. Pomoč in podpora, ki jih ju je bila Grčija deležna v zadnjih letih in ki ju v bo prejela v prihodnje s strani EU, držav članic, drugih mednarodnih institucij in zasebnih vlagateljev, skupaj znaša več kot 400 milijard evrov. To je leta 2014 znašalo več kot 230 % grškega BDP ali približno

38 000 EUR na državljana Grčije. Znesek sredstev, ki so jih EU in mednarodni skladi namenili Grčiji, danes že presega znesek iz Marshallovega načrta, ki so ga ZDA po drugi svetovni vojni namenile za celotno Evropo.

Veliko prizadevanj je bilo namenjenih modernizaciji in reformam v državi ter čim boljši uporabi sredstev EU za prednostne naloge v Grčiji. To delo se je izplačalo: javne finance in bančni sektor so stabilizirani, poleg tega je država izvedla pomembne reforme na področjih, kot je socialno zavarovanje, pokojnine, zdravstveno varstvo in politika trga dela. Grčija je v letu 2014 ponovno dosegla gospodarsko rast z rastjo realnega BDP v višini 0,8 % in pričakovano je bilo, da se bo ta rast še okrepila, dokler niso ponovno nastopile negotove razmere. Lani je bilo ustvarjenih približno 100 000 delovnih mest in stopnja brezposelnosti je začela upadati. Zasebna potrošnja je začela rasti prvič v petih letih, vse večje zaupanje v gospodarsko okrevanje pa se je odražalo tudi v višjih naložbah, in sicer prvič po letu 2008.

Vse sestavine za dosego trajnega okrevanja so še vedno tam. Neposredne ovire za trajnostno rast so zaostreni pogoji financiranja in prevladujoča negotovost glede grških gospodarskih in političnih obetov. Da bi se vrnila na pot rasti in ustvarjanja delovnih mest, mora Grčija nadaljevati reforme in se soočiti s strukturnimi izzivi, ki so še vedno prisotni.

Skupaj je raven pomoči, ki jo Grčiji namenjajo EU in mednarodni partnerji, brez primere v zgodovini in bo lahko imela v prihodnjih letih odločilno vlogo. Sklepi, sprejeti na vrhu držav euroobmočja 12. julija 2015, pričajo o pripravljenosti euroobmočja na podporo Grčiji, če ta sprejme potrebne ukrepe za povrnitev zaupanja in verodostojnosti ter vrnitev k vzdržnosti.

Namen tega sporočila je začrtati nov pristop h koriščenju znatnih sredstev, ki so na voljo v proračunu EU in bi se lahko uporabila kot nov začetek za ustvarjanje delovnih mest in rasti v Grčiji. Na vrhu držav euroobmočja dne 12. julija 2015 je bila poudarjena namera Komisije, da si bo skupaj z grškimi oblastmi prizadevala za sprostitev do 35 milijard EUR za financiranje naložb in gospodarskih dejavnosti v Grčiji, vključno z MSP. To sporočilo bo dopolnilo obsežen sklop reform in zavez, ki jih Grčija izvaja in ki bodo podpirale program pomoči za stabilnost Grčije v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost.

Financiranje EU je bilo primarni vir javnih naložb v Grčiji v času krize.

Podzemna železnica v Atenah, splošna bolnišnica v mestu Katerini, muzej Akropolis in ogrevanje v mestu Kozani so bili na primer večinoma financirani iz proračuna EU. S pomočjo Komisije naj bi Grčija prejela več kot

35 milijard EUR iz proračuna EU v obdobju financiranja 2014–2020. 20 milijard EUR iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov se lahko uporabi za ustvarjanje delovnih mest in dosego trajnostne rasti, grški kmetje pa bi lahko še naprej prejemali neposredna plačila v skupni višini več kot 15 milijard EUR. Nekatera prva plačila Grčiji iz teh skladov EU v letih 2014 in 2015 že znašajo skoraj 4,5 milijarde EUR.

Če se uporabijo v celoti, se pametno usmerjajo in porabijo, bodo ta finančna sredstva pomagala pri okrevanju in krepitvi temeljev za trajnostna delovna mesta, rast in socialno kohezijo. Ta sredstva lahko zagotavljajo močno podlago za gospodarski preobrat. Sredstva se bodo vlagala neposredno v realni sektor, pri čemer bodo ustvarjala nova delovna mesta in podpirala potrebne reforme za pomoč pri preoblikovanju gospodarstva in dvigu življenjskega standarda državljanov. Poleg tega bo imel naložbeni načrt za Evropo, vključno z začetkom delovanja evropskega sklada za strateške naložbe, pomembno vlogo pri spodbujanju zasebnih naložb, podprtih z javnimi sredstvi.

Trenutno to za Grčijo ni samoumevno. Strogi pogoji financiranja, negotove splošne gospodarske razmere, oklevanja glede prednostnih nalog in preostala ozka grla motijo naložbene načrte številnih akterjev ter postavljajo pod vprašaj sposobnost organov, da bi dobro in v celoti uporabili razpoložljiva finančna sredstva EU. Za številne projekte v okviru kohezijske politike trenutno obstaja nevarnost, da ne bodo zaključeni. Če grški organi do konca leta 2015 ne bodo v celoti porabili finančnih sredstev EU, ki so še vedno na voljo iz obdobja financiranja 2007–2013, to je zneska za kohezijsko politiko v vrednosti skoraj 2 milijardi EUR, bodo neporabljena sredstva izgubljena. To pomeni, da bi bila za projekte, ki se izvajajo, vendar še niso zaključeni, po letu 2016 potrebna dodatna državna sredstva, če se ti projekti ne bodo več mogli podpirati v okviru programov za obdobje 2014–2020. Poleg tega je, da bi Grčija lahko izkoristila financiranje EU, nujno treba spoštovati osnovne pravne zahteve, in sicer je treba spoštovati pravila EU ter zagotoviti dobro finančno upravljanje sredstev in skrbno računovodstvo.

Ko bo zaupanje povrnjeno, bi morala kombinacija javne podpore iz skladov EU in zasebnih pobud dati precejšen zagon gospodarski aktivnosti. To bi moralo, skupaj z izvajanjem reform, zaradi katerih postaja Grčija privlačna za vhodne naložbe, delovati kot sprožilec trajnostne rasti in ustvarjanja delovnih mest. Komisija je pripravljena sodelovati z Grčijo, drugimi državami članicami, mednarodnimi posojilodajalci in zasebnimi vlagatelji, da bi jim pomagala pri tem novem začetku.

1. Sredstva EU za zmanjšanje brezposelnosti in spodbujanje rasti v Grčiji

1.1. Koliko denarja je na voljo?

Grčija lahko koristi sredstva EU – večinoma nepovratna – pod pogoji, ki so določeni v pravilih EU za financiranje. Grčija prav tako prejema sredstva iz programov EU, ki so odprti za vse države članice. Grška podjetja, raziskovalci in državljani lahko v okviru teh programov predstavijo projekte, za katere želijo prejeti financiranje.