ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

imajo lokalne in regionalne oblasti v tem procesu pomembno vlogo, zato: — bi Evropska komisija in države članice morale sprejeti potrebne ukrepe za celovito in učinkovito vključitev lokalnih in regionalnih oblasti v upravljanje pobud, povezanih z IKT; (2) — bi Evropa morala v celoti izkoristiti svoj potencial za razvoj storitev na področju IKT v javnem in zasebnem sektorju, da bi bile IKT tako sredstvo za izboljšanje storitev, ki jih zagotavljajo lokalne in regionalne oblasti na področju zdravstvenega varstva, izobraževanja, javnih naročil, varnosti in socialnih storitev. S sredstvi EU podprta javno-zasebna partnerstva z udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti ter MSP, ki se ukvarjajo z razvojem IKT na področju javnih storitev IKT, so lahko odlična podlaga za razvoj lokalnih sposobnosti in znanja v vsej EU; (3) — bo ob nadaljnjem razvoju infrastrukture in storitev v okviru akcijskega načrta za e-upravo poglavitno poskrbeti za upoštevanje varnostnih zahtev zlasti glede zaupnosti, integritete in razpoložljivosti na vseh ravneh, da se zagotovi čim višja stopnja zasebnosti in varstvo osebnih podatkov, prepreči vsakršen nezakonit dostop do osebnih informacij in oblikovanje profilov, (4) vključno z nakupovalnimi navadami, zdravstvenimi podatki, zdravstvenimi kartotekami itd., in zajamči, da ni na noben že znan način možen napad na sistem za obdelavo in shranjevanje podatkov; — razvoj čezmejnih storitev javnih organov pomeni, da morajo vključeni projekti digitalizacije zajemati interoperabilnost, e-identifikacijo državljanov (STORK), e-podpise, elektronske storitve na področju dokumentov in druge sestavne elemente e-uprave ter tako upoštevati evropski okvir. To je tudi temeljni predpogoj za povečanje mobilnosti državljanov v EU. Interoperabilnost je poglaviten del čezmejnih javnih storitev, ki presega pristojnosti lokalnih oblasti in zahteva mednarodni pristop; — se je pri snovanju, izvajanju in upravljanju ukrepov, namenjenih uvajanju e-uprave po vsej Evropi, treba redno posvetovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Regije in občine je skupaj z državami članicami treba priznavati kot glavne akterje, ki spodbujajo tesnejše sodelovanje med uporabniki in proizvajalci inovacij na področju IKT v različnih vladnih in upravnih službah; (5)
Komisija vsakih pet let in prvič do 31. decembra 2016 Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive in, kjer je primerno, predlog za njeno spremembo.

Komisija vsakih pet let in prvič do 31. decembra 2016 Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive in, kjer je primerno, predlog za njeno spremembo.
56.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti v okviru enotnega trga dvojno vlogo. Z vidika svojih pooblastil, pristojnosti in politik imajo vidno vlogo pri izvajanju enotnega trga. Poleg tega so državljanom EU najbližje, saj zagotavljajo različne storitve za prebivalce. Tako lahko najbolje prepoznajo nesporazume, ki jih ustvarja enotni trg, in se odzovejo na pričakovanja državljanov. Lokalne in regionalne oblasti se zato ne smejo obravnavati zgolj kot prenašalke pri uresničevanju enotnega trga (izvajanju) od zgoraj navzdol, ampak morajo imeti tudi vlogo prenašalk od spodaj navzgor (seznanjanje s pričakovanji državljanov) ter tako prispevati k opredelitvi ravnovesja na enotnem trgu in zagotoviti zavezanost državljanov enotnemu trgu. To je pomembno pri opredeljevanju celovite strategije za oživitev enotnega trga, pa tudi pri nadaljnjem pregledu vseh 50 predlogov, ki jih bo predstavila Komisija;
52.

na koncu in ob upoštevanju že navedenega meni, da je temeljnega pomena, da sodelovanje Odbora v procesu izboljšanja notranje varnosti EU poteka z roko v roki s prilagajanjem zmogljivosti in znanja lokalnih in regionalnih oblasti. Zato so potrebne naložbe v nadaljnje raziskave in inovacije na področjih, kot so kibernetska varnost, forenzika, zaščita osnovne infrastrukture in varnost v mestih, in tudi podpora Komisije tem naložbam. Tako bo mogoče odgovoriti na povečano potrebo po soočanju z vse bolj specifičnimi in zapletenimi problemi;
31.

svetuje, naj bo pri nadaljnji vsebinski pripravi dialoga z gibanji, ki so naklonjeni demokraciji, in opozicijskimi strankami v Belorusiji v središču tema svobode medijev in tiska: od pozne jeseni 2009 je beloruska vlada sprejela različne ukrepe za oviranje dela domačih in tujih novinarjev ter za nadzor spleta, ki otežujejo neodvisno in svobodno poročanje ter delovanje opozicijskih gibanj. Svoboda poročanja bo zlasti pomembna med predsedniško volilno kampanjo konec leta 2010. OR lahko pomembno prispeva k spodbujanju demokratičnega dialoga z Belorusijo, tako da pozove vse organe v regiji, da uporabljajo zlasti tehnologije in možnosti novih medijev (med drugim so to YouTube, blogi, Twitter in drugi instrumenti družabnih omrežij) ter tako olajšajo delo opozicijskih gibanj;
V zvezi s tem je treba poudariti ogromen potencial za rast evropskega turizma in tesno povezavo z regionalno upravno, socialno-ekonomsko in logistično strukturo, predvsem kar zadeva spremembe v prometnem sektorju in zlasti boljše povezave s turističnimi destinacijami, razvoj regionalnih letališč in spodbujanje pomorskih povezav, s čimer bi spodbudili bolj pogosto uporabo večmodalnih oblik prometa in zagotovili trajnosten promet. Posebno pozornost je treba nameniti posebnemu položaju otokov in regij na skrajnem obrobju, ki so povsem odvisne od letalskega in pomorskega prometa, storitveni sektor, ki je povezan s turizmom, pa za številne od teh regij predstavlja glavni vir bogastva in gospodarske dejavnosti. Konkurenčna prednost Evrope je velika: ne gre samo za raznolikost pokrajine, temveč je tudi veliko priložnosti za razvoj turizma zaradi dediščine (kulturne, gastronomske, verske, športne itd.). Prav tako obstaja potencial za rast v pomembnem delu turizma, ki je povezan s prireditvami, kongresi in službenimi potovanji.

Vrednost, ki jo ima neko ozemlje z vidika dediščine, postaja strateški dejavnik za njegov razvoj in Evropa je pri tem zelo bogata, saj je veliko območij v Evropi, ki imajo bodisi ogromen turistični potencial, čeprav so se šele komaj začela razvijati na področju turizma, bodisi imajo zelo razvit turizem. Posebno pozornost je treba nameniti območjem, ki so svojo gospodarsko dejavnost usmerila k turizmu in se morajo kljub temu, da so že znane in uveljavljene turistične destinacije, prestrukturirati in prenoviti, da bi z vidika kakovosti in inovativnosti lahko tekmovala z vse močnejšo svetovno konkurenco držav v razvoju. Usmeritev na tržne segmente, ki jih predstavljajo starejši in invalidi, bo zahtevala prilagoditve in odpravo ovir v destinacijah.
10.

poudarja, da mora načelo enakih možnosti upoštevati zlasti prebivalce na podeželju in oddaljenih območjih, na območjih, ki so jih prizadele spremembe v industriji, in v regijah, ki so hudo in trajno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, najbolj oddaljene, obmejne in gorske regije. V okviru cilja zmanjšanja razlik med regijami Unije je treba posebno pozornost nameniti tem območjem. Njihova krhkost je posledica gospodarskega, socialnega, demografskega, geografskega, zgodovinskega, teritorialnega in okoljskega pritiska. Posebno pozornost je treba tem območjem nameniti pri oblikovanju tabele kazalnikov, ki prikazuje razpoložljivost in dostopnost infrastrukture in storitev splošnega pomena za prebivalce teh območij. V okviru sklopa kazalnikov bo treba upoštevati zaveze iz Teritorialne agende in Leipziške listine, da se spodbudi policentrizem in nova strukturna povezanost med mestnimi in podeželskimi območji. Jasno je, da bo narava te medsebojne povezanosti določala okoljski okvir ter prispevala tudi k večji kakovosti lokalnih in regionalnih politik;
78.

poziva, naj evropska tehnološka in inovacijska platforma za ribogojstvo služi kot forum za spodbujanje raziskav in razvoja za opredelitev trajnostnih načinov ribolova in ribogojstva ter naj z nacionalnimi platformami za ribogojstvo, ribolov in oceanografijo ustvari mrežo, v okviru katere se bodo od spodaj navzgor sporočala vprašanja s področja raziskav in razvoja ter od zgoraj navzdol širile inovacije in nove tehnologije;
17.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija upoštevala potrebo po ocenah učinka in rednih ovrednotenjih. Ta pristop je treba vključiti tudi v oblikovanje SKP, da bo do leta 2013 bolj prilagojena območjem in kmetom, in sicer na podlagi pregleda stanja in poenostavitve;
do nje ima dejanski dostop evropska raziskovalna skupnost, sestavljena iz raziskovalcev iz držav članic in držav, povezanih s programi Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ter

do nje ima dejanski dostop evropska raziskovalna skupnost, sestavljena iz raziskovalcev iz držav članic, regij in lokalnih skupnosti in ter držav, povezanih s programi Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ter
46.

Glede na to spodbuja vse lokalne in regionalne oblasti, da pri obravnavi potreb malih in srednjih podjetij proaktivno ravnajo na področjih, kot so: a) ustanavljanje posvetovalnih forumov med lokalnimi/regionalnimi oblastmi ter predstavniki MSP, da bi izboljšali svetovanje in si prizadevali za javno politiko, ki se odziva na potrebe malega gospodarstva; b) olajšanje in izboljšanje dostopa do naročil javnega sektorja s ponovno vzpostavljenim ravnotežjem v nakupovalni kulturi in postopkih javnega naročanja, ki so v njihovi pristojnosti, da bi malim podjetjem olajšali prijavo na razpis, na katerega se prijavljajo sami ali z drugimi podjetji. Lokalne in regionalne oblasti bi lahko olajšale tudi uporabo e-javnega naročanja, kar bi pripomoglo k zmanjšanju bremen MSP v ponudbenem postopku; c) ocenjevanje višine tarif, prispevkov in pristojbin, ki jih oblasti zahtevajo od gospodarskega sektorja, ter ugotavljanje načinov za uravnoteženje prispevkov v proračun lokalnih in regionalnih oblasti, da bi v celoti uporabili načelo „uporabnik plača“ in zmanjšali finančno breme malih in srednjih podjetij; d) sodelovanje z ustreznimi agencijami na njihovem območju, da bi bolje usklajevali dostop MSP do informacij, usposabljanja in svetovanja; oblikovanje skladnih lokalnih oz. regionalnih strategij zagotavljanja informacij ob na splošno priznanih enotnih kontaktnih točkah; lokalna oz. regionalna baza znanja, s katero bi se odzvali na povpraševanje MSP v vsaki fazi razvoja podjetja. Enotne kontaktne točke na ustrezni lokalni oz. regionalni ravni, ki so blizu podjetjem in so jim dostopne, lahko za mala in srednja podjetja zmanjšajo frustracije, izgubljeni čas in zamujene priložnosti; e) spodbujanje MSP k uporabi e-vladnih storitev (e-uprava) in medsebojni digitalni interakciji.
38.

se zavzema za to, da referenčni okvir ne bi bil omejen le na nacionalno raven, ampak da bi ustrezne procese sprožili tudi na lokalni in regionalni ravni. To velja tudi za sisteme učenja zunaj javnega šolstva, da bi jih lahko stalno izboljševali in razvijali;
13.

tako kot v prejšnjih mnenjih s tega področja poudarja pomen vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti ne le v fazi izvajanja, marveč tudi v procesu sodelovanja od priprave strategij prek izvajanja programov in projektov pa vse do spremljanja izvajanja strategij in ocenjevanja rezultatov, predvsem ko gre za pobude, ki se nanašajo na področja, na katerih imajo lokalne in regionalne oblasti široke in neposredne pristojnosti, na primer urbanizem in prostorsko načrtovanje, gospodarjenje z vodo, ravnanje z odpadki in njihova obdelava, okolje in lokalne posledice podnebnih sprememb, lokalni gospodarski razvoj, upravljanje in ohranjanje kulturne in zgodovinske dediščine, lokalni turistični razvoj, osnovno javno zdravstvo, politike vključevanja in socialne kohezije;
27.3

podpira predlog Komisije o novem mehanizmu za strukturirano sodelovanje na ravni EU, pod pogojem, da se v začetni fazi v zadostni meri zagotovi vključitev in sodelovanje regionalne in lokalne ravni. To velja tudi za vključitev in sodelovanje lokalnih in regionalnih skupnosti v okviru načrtovane nove strukture, toda Odbor poziva, da se o takem mehanizmu za strukturirano sodelovanje še nadalje razpravlja in da mora biti mehanizem odprt in pregleden in nikakor ne sme preseči usklajevanja, ki ga predvideva 2. točka člena 152(2) Pogodbe ES (točka 15);
37.

poudarja, da bi bilo treba programe usposabljanja in obveščanja izvajati v vseh regijah, da bi preprečili pretirano in hitro pridobivanje telesne teže pri nosečnicah, saj to neposredno in zelo jasno vpliva na nerojenega otroka in njegovo težo v prihodnosti. Poudarja tudi, da je pomembno preprečiti prekomerno pridobivanje teže v prvih petih mesecih življenja in v zgodnjih šolskih letih, saj to vpliva na nagnjenost k prekomerni telesni teži v prihodnosti;
50.

meni, da je treba okoljsko učinkovitost infrastrukture in naprav spodbujati z ustreznimi sistemi kakovosti in certificiranja. Lokalne in regionalne oblasti lahko spodbujajo varčevanje z vodo in uporabo reciklirane vode v zgradbah in mestni infrastrukturi. Regije lahko z naložbami in predpisi, ki bi dopolnili direktivo o energetski učinkovitosti zgradb, spodbujajo zbiranje deževnice in vode iz sistemov za hlajenje v zgradbah ter izkoristijo sekundarna omrežja v mestih in zgradbah za uporabo nepitne vode za čiščenje, namakanje in v sanitarne potrebe. Turistične objekte, vključno z igrišči za golf, in kmetije bi bilo treba spodbujati predvsem k recikliranju in ponovni uporabi že uporabljene vode;
37.

opaža, da v zeleni knjigi o Evropskem raziskovalnem prostoru niso navedene t. i. „socialne platforme“. Cilj te inovativne zamisli je dejansko oblikovati in izvajati strateške agende za raziskave glede na velike družbene izzive, npr. okolje, staranje prebivalstva in integracijo. Pozdraviti je treba dejstvo, da so v delovnem programu v poglavju Sodelovanje v okviru tem iz družbenoekonomskih in humanističnih ved iz decembra 2006 navedene socialne platforme za mesta in socialna kohezija. Vendar mora Komisija še naprej razvijati to inovativno pot za oblikovanje prihodnjih tem na področju raziskav, kar med drugim že poteka v dialogu z znanstveniki, javnimi akterji, podjetji in civilno družbo.
16.

poudarja, da namerava OR s to delovno skupino OR spodbujati stalen dialog z lokalnimi in regionalnimi političnimi predstavniki na Zahodnem Balkanu. Poleg tega bo spodbujal in podpiral organizacijo informativnih in komunikacijskih kampanj o širitvenem procesu v lokalnih skupnostih in regijah EU in Zahodnega Balkana.
1. Da bi zagotovili visoko kakovost rezultatov in najučinkovitejšo porabo sredstev, mora ETI zagotoviti, da se bodo njegove dejavnosti, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, redno nadzorovale in neodvisno vrednotile. Rezultati vrednotenja se objavijo. 2. Komisija objavi vrednotenje ETI v petih letih od dneva sprejetja te uredbe in nato vsaka štiri leta. To vrednotenje temelji na neodvisnem zunanjem vrednotenju in ocenjuje, kako ETI izpolnjuje svoje naloge. Obsega vse dejavnosti ETI in SZI ter ocenjuje uspešnost, trajnost, učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo s politikami Skupnosti. Upoštevajo se stališča interesnih skupin na evropski, pa tudi nacionalni ravni. (…)

1. Da bi zagotovili visoko kakovost rezultatov in najučinkovitejšo porabo sredstev, mora ETI zagotoviti, da se bodo njegove dejavnosti, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, redno nadzorovale in neodvisno vrednotile. Rezultati vrednotenja se objavijo. 2. Komisija objavi vrednotenje ETI v petih letih od dneva sprejetja te uredbe in nato vsaka štiri leta. To vrednotenje temelji na neodvisnem zunanjem vrednotenju in ocenjuje, kako ETI izpolnjuje svoje naloge. Obsega vse dejavnosti ETI in SZI ter ocenjuje uspešnost, trajnost, učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo s politikami Skupnosti. Upoštevajo se stališča interesnih skupin na evropski, pa tudi nacionalni ravni. 3. Proračun SZI je treba redno primerjati z njihovim učinkom. Praviloma je treba financiranje SZI skozi razvoj projekta postopoma zmanjševati in ga nadomestiti z drugimi oblikami financiranja. Ključno merilo uspešnosti ETI bo sposobnost SZI za pridobivanje zunanjih naložb. (…)
1.8

OR ugotavlja, da imajo nekateri pomembni proizvodni sektorji še vedno precejšnje prednosti pred njihovimi konkurenti, pa vendar prav tako občutijo negativne učinke globalizacije. Ustrezno varstvo intelektualne in industrijske lastnine je ključnega pomena za konkurenčni položaj EU. Varstvo intelektualne lastnine spodbuja inovativnost in razvoj novih vrst podjetij. Ureditveni okvir mora biti prilagojen hitrim tehnološkim in družbenim spremembam. Zakonodaja na tem področju mora biti jasna in mora zagotavljati pravno varnost. Pravila morajo biti prilagojena in se izvajati na evropski (zakonodaja Skupnosti) in tudi svetovni ravni (STO, TRIPS-trgovinski vidiki pravic intelektualne lastnine). Številni podjetniki malih in srednjih podjetij (MSP), ki so gonilo inovativnosti, se še vedno ne znajo odzvati na kršitve njihovih intelektualnih pravic. Izjemno visoki stroški zaščite patentov v Evropi, ki so veliko višji kot na primer v Združenih državah Amerike, predstavljajo veliko težavo za številna MSP. V zvezi s stroški zahteve za podelitev patenta, pa je najpomembnejše, da se po tridesetih letih razprav končno oblikuje patent Skupnosti. Pet let po predstavitvi konkretnega predloga Evropske komisije ta zadeva zaradi nesoglasja glede jezikovne ureditve še vedno miruje v Svetu. OR poziva Evropsko komisijo, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti predstavi direktivo o usklajevanju. Direktiva bi z uvedbo načela medsebojnega priznavanja omogočila ohranitev nacionalnih ureditev na področju patentov. Z omejitvijo števila jezikov na jezik zadevne države članice in na angleščino bi lahko precej zmanjšali stroške patenta Skupnosti, kar bi bilo zelo koristno za vse, predvsem pa za MSP. Poleg tega bi bilo treba zmanjšati pristojbine za vzdrževanje patenta, ki se jih plačuje v mnogih državah EU in ki ne spodbujajo razvoja inovacij.
2.13

pozdravlja pobudo Evropske komisije in EIB za spodbujanje inovacij in trajnosti v regionalni politiki, vključno z bolj inovativnimi oblikami finančnega inženirstva v regijah, kot sta JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas — skupna evropska podpora trajnostnim investicijam v mestih) in JEREMIE (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises — skupni viri za mikro do srednje velika podjetja);
1.13

ocenjuje, da so čezmejna območja, ki so v stiku z več nacionalnimi kulturami, tista, kjer razvoj evropske identitete največ obeta, in spodbuja razmišljanja, ki so se porodila zlasti v GD Regio, o uvedbi struktur za čezmejno delovanje, v katero bi vključili državljansko razsežnost;
5.

da so podnebne spremembe svetovni problem, ki posega tudi v področje pristojnosti regionalnih in lokalnih skupnosti; Kjotski protokol, ki so ga podpisale EU in države članice je mednarodni sporazum, ki države članice — in s tem tudi regionalne in lokalne oblasti — zavezuje k ukrepanju.
2.19

Odbor poudarja pomen dela nevladnih organizacij v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in podpira njihove programe za pospeševanje vključevanja priseljencev v politično in družbeno življenje države (učenje jezika, spoznavanje kulture države in demokratičnih načel, socialno in politično izobraževanje, ohranjanje nacionalne identitete priseljencev itd.). Nacionalna raven je vedno v celoti odgovorna za omogočanje dobrega vključevanja v družbo v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in nadaljevanje dialoga z nevladnimi organizacijami.
4) Mladinski delavci in podporni sistemi Cilj te akcije je podpreti organe, dejavne na evropski ravni na področju mladine, zlasti delo nevladnih mladinskih organizacij in njihove mreže, izmenjavo in izobraževanje ter mreže mladinskih delavcev, spodbujanje inovacij in kakovosti ukrepov, informiranje mladine ter razvoj struktur in dejavnosti, potrebnih za uresničitev programskih ciljev.

4) Mladinski delavci in podporni sistemi Cilj te akcije je podpreti organe, dejavne na evropski ravni na področju mladine, zlasti delo nevladnih mladinskih organizacij in njihove mreže, izmenjavo in izobraževanje ter mreže mladinskih delavcev, spodbujanje inovacij in kakovosti ukrepov, informiranje mladine ter razvoj struktur in dejavnosti, potrebnih za uresničitev programskih ciljev in podpiranje partnerstev z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi.
2.3

poudarja, da sta tako skupni kot tudi nacionalni razvoj odvisna od lokalnih in regionalnih ravni. To je hkrati tudi predpogoj in jedro za pravičnejšo in bolj velikodušno globalizacijo. Decentralizirani dostopi do oblikovanja ter izvajanja politike so navsezadnje najučinkovitejši, saj temeljijo na boljšem razumevanju dejanskih situacij in omejitev, so bolj usmerjeni v sodelovanje, bližji potrebam in zahtevam ljudi ter lažje vodljivi. Za krepitev povezanosti med lokalno in regionalno ter globalno razsežnost je potrebno proaktivno in pozitivno delovanje, osredotočeno na lokalno in regionalno upravo, na lokalno in regionalno gospodarsko osnovo, vrednote in kulturno dediščino.
1.5

poudarja tudi pomemben pojav trgovine z otroki in ženskami; prepričan je, da imajo lokalne in regionalne oblasti bistveno vlogo pri dvigu blagostanja v skupnosti in se morajo spopasti z osebnimi (npr. pomoč žrtvam) in socialnimi (npr. preprečevanje kriminala) posledicami trgovine z ljudmi, v povezavi s tem pa ta vidik seksualne industrije poudarja potrebo po tem, da se lokalnim in regionalnim oblastem ustrezno dodelijo potrebna finančna sredstva in viri;
2.1

Glede na to EESO predlaga novo podobo Evrope, ki bi povezovala evropsko daljno in bližnjo preteklost s sedanjostjo in ponujala vizijo prihodnosti, ki temelji na čezmejnem sodelovanju, krepi povezave med Evropejci in je zakoreninjena v solidarnosti, socialni pravičnosti, medgeneracijskem sodelovanju, enakosti spolov, trajnostni blaginji ter pravičnem zelenem in digitalnem prehodu. Bistveno je povečati javno podporo tem vrednotam, da bi ponovno proučili svoje modele rasti in upravljanja ter jih usmerili k trajnostnosti, zgradili enakopravnejšo družbo ter v središče te obnove in okrevanja postavili organizacije civilne družbe. Naši državljani potrebujejo Evropo, ki: — bo priznavala, da je civilna družba varuhinja skupnega dobrega in bistven del iskanja rešitev za skupne evropske izzive, — se bo osredotočala na pravično in trajnostno okrevanje po krizi zaradi COVID-19, ki bo utrlo pot bolj vključujoči družbi in vzpostavilo dolgoročno konkurenčnost, pri čemer se bodo v celoti upoštevale medsebojno prepletene socialne, gospodarske, demokratične, demografske in podnebne krize v državah članicah EU, nujnost zelenega in digitalnega prehoda, pa tudi dolgoročnejše strukturne spremembe, ki jih je sprožila pandemija. Evropskemu gospodarstvu je treba zagotoviti celostno podporo, da nadoknadi zamujeno, pri tem pa upoštevati potrebo po navzgor usmerjeni konvergenci, večji koheziji, socialni zaščiti, okrepljenih naložbah v javne storitve, ciljih trajnostnega razvoja in zmanjšanju revščine, — bo podpirala gospodarsko in socialno okrevanje, podjetništvo, pravični prehod, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, izobraževanje in pridobivanje znanj in spretnosti, inovacije, infrastrukturne in socialne naložbe, razogljičenje, digitalizacijo, dokončanje enotnega trga ter gospodarsko in monetarno povezovanje, — bo ščitila vse svoje državljane, tudi tiste, ki so najbolj marginalizirani, jim zagotavljala zdravje, varnost in dobro počutje ter varovala okolje in biotsko raznovrstnost, — bo spoštovala in spodbujala raznolikost, enakost spolov, temeljne pravice, demokracijo, socialni dialog in vključujoče upravljanje ter — bo spodbujala mir, varnost in napredek v svetu z multilateralizmom, spodbujanjem demokracije in pravne države, človekovimi pravicami, socialnim dialogom, cilji trajnostnega razvoja, diplomacijo ter odprto, pravično in trajnostno trgovino.