GLOSAR

EKJS : Evropski kmetijski jamstveni sklad.

Euratom : Evropska skupnost za atomsko energijo.

Eurostat : Statistični urad Evropske unije, katerega naloga je zagotavljati Evropski uniji statistične podatke na evropski ravni, ki omogočajo primerjavo med državami in regijami.

GD za kmetijstvo in razvoj podeželja : Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Goveje in telečje meso : Meso goveda, mlajšega od enega leta, se imenuje telečje meso, meso ostalega goveda pa goveje meso.

Krava dojilja : Krave dojilje so krave, ki pripadajo mesni pasmi ali izvirajo iz križanja z mesno pasmo ter pripadajo čredi, namenjeni vzreji telet za proizvodnjo mesa. So matere, katerih mleko se v celoti porabi za njihova teleta.

LFA : Območja z omejenimi možnostmi so tista, na katerih je kmetijska proizvodnja ali dejavnost otežena zaradi naravnih omejitev.

Ovce in koze, ki so upravičene do premij : Ovca pomeni katero koli žensko žival, ki je vsaj enkrat jagnjila ali je stara najmanj eno leto, koza pa katero koli žensko žival, ki je vsaj enkrat jarila ali je stara najmanj eno leto. Premije za ovce in koze se torej izplačujejo samo za ovčje in kozje samice.

PDEU : Pogodba o delovanju Evropske unije.

Prežvekovalec : Žival, ki ima več kot en želodec in krmo pogoltne, potem pa jo vrne v usta, da jo lahko nadalje prežveči.

SBCS : Škotska shema za teleta.

SEC : Generalni sekretariat: notranji dokumenti Komisije.

SEP : Shema enotnega plačila.

POVZETEK

I. Po reformi SKP iz leta 2003 se podpora kmetijstvu, ki se je prej dodeljevala v obliki neposredne pomoči, vezane na opredeljeno proizvodnjo kmetijskih proizvodov (t. i. vezana pomoč), z uvedbo sheme enotnega plačila (SEP) ne izplačuje več glede na proizvodnjo (ni več vezana).

II. Vendar so bile za določene sektorje in regije predvidene nekatere izjeme k popolni nevezanosti, katerih namen je ohraniti kmetijsko proizvodnjo v posebnih občutljivih regijah in z nadaljevanjem posebne kmetijske proizvodnje zagotoviti pozitivne učinke na okolje ter tako omejiti morebitne negativne učinke takojšnjega prehoda na popolno nevezanost. Države članice so lahko nadaljevale s prejšnjima shemama za krave dojilje ter ovce in koze v okviru delnega izvajanja SEP ter drugih posebnih ukrepov za vezano podporo (znanih kot člen 69 in člen 68). V zakonodajnih predlogih Komisije za SKP v obdobju do leta 2020 [1] je določena možnost, da lahko države članice dodelijo prostovoljno vezano podporo.

III. Sodišče je želelo odgovoriti na naslednja vprašanja:

Ali je neposredna pomoč za krave dojilje ter ovce in koze v okviru delnega izvajanja SEP:

(a) usmerjena v najrelevantnejše regije v državah članicah?

(b) uspešna pri ohranjanju opredeljene proizvodnje in s tem pri preprečevanju negativnih socialnih, gospodarskih in okoljskih učinkov?

(c) učinkovito spremljana in ocenjevana s strani Komisije in držav članic?

IV. Sodišče je prišlo do zaključka, da revidirani shemi, kakor sta zasnovani, nista usmerjeni v regije in kmetijska območja, za katera bi bili najrelevantnejši, kar zmanjšuje njun učinek.

V. Sodišče ni našlo prepričljivih dokazov za to, da sta revidirani shemi na splošno uspešnejše sredstvo za ohranjanje proizvodnje in s tem gospodarske dejavnosti v regijah z malo drugimi gospodarskimi možnostmi ter za ustvarjanje koristi za okolje kot nevezana pomoč v povezavi z drugimi ukrepi, ki jih financirajo EU in države članice.

VI. Poleg tega so slabosti v spremljanju ključnih kazalnikov uspešnosti in ocenjevanju končnih socialnih in okoljskih učinkov shem, ki ju izvajajo Komisija in države članice, prav tako pa ni ustreznega usklajevanja z drugimi ukrepi, ki imajo podobne cilje.

VII. Če bosta Svet in Evropski parlament sprejela predlog Komisije, da se izvajanje prostovoljne vezane podpore nadaljuje tudi po letu 2013, Sodišče priporoča, naj Komisija:

(a) doda zahtevo po usmerjenosti za sheme vezane neposredne pomoči za te sektorje;

(b) v sodelovanju z državami članicami ugotovi, katere vrste kmetijske dejavnosti so najustreznejše za ohranjanje proizvodnje, in tako obravnava posledične socialne, gospodarske in okoljske vidike;

(c) natančneje opredeli zahteve in ureditve za spremljanje, ki jih morajo izpolniti države članice, ter uvede stalni okvir spremljanja za vse vrste neposredne pomoči, ki se izplačujejo v podporo živinorejskim sektorjem v državah članicah;

(d) v sodelovanju z državami članicami izvede celovito oceno učinka različnih podpornih shem, ki zadevajo te sektorje, da se poveča konkurenčnost kmetij.

UVOD

SEKTORJA GOVEJEGA IN TELEČJEGA MESA TER OVČJEGA IN KOZJEGA MESA V EU

1. Sektorja govejega in telečjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa (v nadaljevanju sektorja govejega ter ovčjega in kozjega mesa) sta za kmetijstvo EU zelo pomembna. EU je s skoraj 8 milijoni ton zaklanega goveda, kar pomeni skoraj 12 % svetovne proizvodnje govedine, tretja največja proizvajalka govejega in telečjega mesa na svetu [2]. Tretjina govejega mesa, ki se proizvede v EU [3], je neposredni proizvod specializiranih proizvajalcev govejega mesa, ki redijo "krave dojilje" za proizvodnjo in hranjenje telet. Črede krav dojilj se na splošno krmijo v sistemih ekstenzivne paše, njihovi mladiči pa se po odstavitvi prodajo bodisi neposredno v zakol ali pa drugim specializiranim proizvajalcem, ki govedo pred zakolom redijo po sistemu bolj intenzivne reje. Po najnovejših podatkih se je število krav dojilj v čredi med letoma 2000 in 2010 ustalilo na okrog 12,4 milijona [4].

2. Proizvodnja v sektorju ovčjega in kozjega mesa, ki je v zadnjih letih znašala nekaj več kot milijon ton, je v letu 2009 padla na 804000 ton. Velikost črede v EU znaša okrog 81 milijonov ovac (zmanjšanje glede na leto 2008, ko jih je bilo 91 milijonov) in 13 milijonov koz.

NEPOSREDNA POMOČ EU ZA SEKTORJA GOVEJEGA TER OVČJEGA IN KOZJEGA MESA

3. Kmetje v sektorjih govejega ter ovčjega in kozjega mesa so tudi v preteklosti prejemali različne oblike neposredne pomoči EU. Glavni cilj podpore tema sektorjema je bila ohranitev proizvodnje, "zlasti na območjih, kjer ni druge alternative" in "kjer je takšna proizvodnja pomembna za lokalno gospodarstvo" [5]. Da bi bili upravičeni do neposredne pomoči EU, so kmetje morali pridobiti pravice do premije (individualne kvote), ki predstavljajo količinske omejitve za vsako državo članico in so bile razdeljene med kmete na podlagi zahtevkov.

4. Neposredna pomoč za kmete v teh sektorjih med drugim vključuje osnovno premijo in dodatno premijo [6] za krave dojilje ter ovce in koze. To so premije na glavo živine [7], katerih namen je ohraniti število živali v plodni dobi, ki bodo dale mladiče (teleta in jagnjeta), s katerimi se oskrbuje predelovalna industrija (specializirani rejci ali klavnice).

5. Z reformo SKP iz leta 2003 sta bila uvedena pojem nevezanosti [8] (odprava povezave med plačilom subvencije in zahtevo po opredeljeni proizvodnji) plačil v kmetijstvu in nova shema podpore z neposredno pomočjo EU – shema enotnega plačila (SEP). Če so države članice menile, da zaradi prehoda na SEP obstaja nevarnost motenj na kmetijskih trgih ali opustitve proizvodnje, so imele možnost kot izjemo k nevezanosti plačil ohraniti del neposredne pomoči v nekaterih sektorjih [9] v obstoječi obliki, t. i. delno izvajanje SEP [10]

6. Osem držav članic se je odločilo za možnost, da ohranijo neposredne vrste pomoči v okviru delnega izvajanja SEP za krave dojilje in/ali ovce in koze (glej tabelo 1). Premije za krave dojilje so lahko ostale 100-odstotno vezane, kar pomeni, da so se lahko izplačevale enako kot pred reformo. Pri premijah za ovce in koze je bila mogoča samo 50-odstotna vezanost, kar pomeni, da se je lahko le polovica letnih sredstev, ki so bila na voljo v okviru sistema iz leta 2001, še naprej izplačevala v obliki vezanih plačil [11] (razen za najbolj oddaljene regije [12] za katere velja 100-odstotna vezanost).

TABELA 1

DRŽAVE ČLANICE, KI SO OBDRŽALE VEZANE PREMIJE ZA KRAVE DOJILJE TER OVCE IN KOZE [13]

Država članica | Sektor | Znesek premije |

Avstrija, Belgija | premija za krave dojilje | 200 EUR na kravo dojiljo; do 50 EUR dodatne premije10,50 EUR na ovco; 3,50 EUR dodatne premije; in 8,40 EUR na kozo [9999] |

Danska, Finska, Slovenija | premija za ovce in koze |

Francija, Portugalska, Španija | premija za krave dojilje in premija za ovce in koze |

7. Leta 2008 je Komisija v okviru vmesnega pregleda SKP, znanega kot pregled stanja SKP, predlagala [14] nadaljevanje usmerjene selektivne uvedbe nevezanih plačil na podlagi argumentov, navedenih v okviru 1.

8. Zato se je z začetkom veljavnosti zakonodaje iz leta 2009 [15] po pregledu stanja SKP nadaljevalo uvajanje nevezane neposredne pomoči za sektorje proizvodnje mesa [16] Pri premijah za krave dojilje ter za ovce in koze pa ni prišlo do sprememb, saj je bilo državam članicam, ki so se leta 2003 odločile za delno izvajanje SEP v teh sektorjih, ponovno dovoljeno, da nadaljujejo s to možnostjo s poudarkom na dodeljevanju sredstev na osnovi regionalnih potreb [17] Možnost zagotavljanja podpore tema dvema sektorjema sta razširila dva ukrepa, povezana s posebnimi vrstami kmetovanja in kmetijskih dejavnosti (glej okvir 2).

OKVIR 1

ARGUMENTI, KI JIH JE PREDSTAVILA KOMISIJA, ZA NADALJEVANJE DELNEGA IZVAJANJA SEP V REVIDIRANIH SEKTORJIH

Zaradi obsega nedavnih reform in vključevanja več sektorjev v SEP je delno vezana podpora postala manj pomembna in pogosto preprečuje, da bi kmetje dosegli večjo konkurenčnost in tržno usmerjenost. Poleg tega so v nedonosnih sektorjih kmetje v slabšem položaju kot tisti, za katere velja popolna nevezanost, saj prejemajo nižja plačila [18] Kmetje, ki še vedno prejemajo vezano pomoč, se morajo soočati tako z vezanim kot nevezanim sistemom, ki potekata vzporedno, kar povečuje kompleksnost in upravne stroške, ne prinaša pa nikakršnih koristi pri prihodkih. Zato bi bil zaželen prehod na v celoti nevezano pomoč. Vendar pa je v nekaterih primerih minimalna raven kmetijske proizvodnje pomembna za ohranjanje gospodarske dejavnosti v regijah z malo drugimi gospodarskimi možnostmi za zagotovitev ustrezne preskrbe predelovalne industrije s surovinami ali pa za doseganje okoljskih koristi.

9. Sedanji trend v državah članicah, ki uporabljajo možnost delnega izvajanja SEP za te sheme, kaže v smeri vključevanja premij v SEP. To pomeni, da so kmetje, ki so prej prejemali plačila v okviru revidiranih shem, zdaj upravičeni do plačil v okviru SEP, ne da bi morali ohraniti živali. Večina držav članic je že uvedla nevezano premijo za ovce in koze ali pa to načrtuje, Francija pa je z letom 2010 uvedla delno nevezano premijo za krave dojilje. Posledično so se letni zneski v okviru ukrepov delnega izvajanja znižali z več kot 2 milijardi EUR v letu 2006 (ko so vse države članice prešle na SEP) na nekaj več kot milijardo EUR leta 2011 (glej tabelo 2).

ZAKONODAJNI PREDLOGI ZA SKP ZA OBDOBJE PO LETU 2013

10. Komisija je sprejela zakonodajne predloge za SKP za obdobje po letu 2013, v katerih je med drugim določila nova pravila za neposredna plačila kmetom po podpornih shemah v okviru SKP [19] V skladu s členom 38(2) tega predloga se lahko vezana podpora "odobri le sektorjem ali regijam države članice, v katerih se specifične vrste kmetovanja ali specifični kmetijski sektorji, ki so posebej pomembni iz gospodarskih in/ali socialnih razlogov, spopadajo s težavami." Tako bi bila v sektorjih govejega ter ovčjega in kozjega mesa prostovoljna vezana podpora še vedno dovoljena, kar pomeni, da bi se ohranila možnost neposrednih vrst pomoči, kot sta revidirani shemi.

OKVIR 2

UKREPA, UVEDENA Z UREDBO IZ LETA 2009

Člen 63 Uredbe (ES) št. 73/2009: Dovoljeno je odstopanje, v skladu s katerim lahko države članice uporabljajo sredstva, ki so se prej izplačevala kot vezana plačila, za uvedbo pravic do plačila ali povečanje vrednosti pravic do plačila v primerih posebnih kmetijskih dejavnosti, ki niso nujno povezane s prejšnjimi vezanimi plačili.

Člen 68 Uredbe (ES) št. 73/2009 dovoljuje kompenzacijska plačila za sektorje mlečnih proizvodov, govejega in telečjega, ovčjega in kozjega mesa ter riža na ekonomsko ranljivih ali ekološko občutljivih območjih ali za ekonomsko občutljive načine kmetovanja. Države članice lahko 10 % sredstev iz svojih nacionalnih zgornjih meja namenijo za oblikovanje posebnih shem vezane podpore za kmetijstvo v teh sektorjih. Ta možnost je nadomestila in razširila možnosti zagotavljanja vezane pomoči, ki so bile prej na voljo v okviru določb člena 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

TABELA 2

RAZVOJ PRORAČUNA ZA REVIDIRANI SHEMI

(v EUR) |

Premija | Odobrena sredstva za leto 2011 | Odobrena sredstva za leto 2010 | Realizacija v letu 2009 | Realizacija v letu 2006 |

Premija za krave dojilje | 952000000 | 1162000000 | 1153141941 | 1257884680 |

Dodatna premija za krave dojilje | 51000000 | 52000000 | 51723556 | 62112145 |

Vmesna vsota (a) | 1003000000 | 1214000000 | 1204865497 | 1319996825 |

Ovce in koze | 22000000 | 258000000 | 232868953 | 691666492 |

Dodatna premija za ovce in koze | 7000000 | 78000000 | 72391238 | 215169838 |

Dodatna plačila v sektorju ovčjega in kozjega mesa | – | – | – | – |

Vmesna vsota (b) | 29000000 | 336000000 | 305260191 | 906836330 |

SKUPAJ [ (a) + (b) ] | 1032000000 | 1550000000 | 1510125688 | 2226833155 |

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

OBSEG REVIZIJE

11. Pri reviziji sta bili pregledani shemi za krave dojilje ter ovce in koze. Zajeto je bilo obdobje od tik pred začetkom izvajanja reforme iz leta 2003 (tj. od leta 2005) do vključno leta 2010.

12. Skupno revizijsko vprašanje je bilo: Ali je neposredna pomoč za krave dojilje ter ovce in koze v okviru delnega izvajanja SEP:

(a) usmerjena v najrelevantnejše regije v državah članicah?

(b) učinkovita pri ohranjanju proizvodnje in s tem pri preprečevanju negativnih socialnih, gospodarskih in okoljskih učinkov?

(c) učinkovito spremljana in ocenjevana s strani Komisije in držav članic?

REVIZIJSKI PRISTOP

13. Revizija je bila izvedena z revizijskimi obiski na Komisiji (Generalnem direktoratu za kmetijstvo in razvoj podeželja) in v štirih izmed držav članic [20], ki so ohranile shemi, spremembe v teh sektorjih v preostalih dveh državah članicah [21] pa so bile obravnavane s pregledom dokumentacije. Poleg tega so bili opravljeni obiski za ugotavljanje dejstev v dveh državah članicah, ki sta SEP izvajali v celoti [22] da bi tako primerjali razvoj sektorjev govejega ter ovčjega in kozjega mesa v državah članicah, ki niso ohranile revidiranih shem.

14. Revizijski dokazi so bili zbrani s:

(a) pregledom postopkov spremljanja, ki jih izvaja Komisija, in dokumentov o pripravljalnem delu za zakonodajne predloge v teh dveh sektorjih, vključno z ocenami in drugimi študijami;

(b) sestanki z ustreznimi nacionalnimi upravnimi organi ter razgovori s predstavniki kmetov iz obeh sektorjev;

(c) pregledom kakovosti analiz in podpornih dokazov držav članic o tem, ali so premije za krave dojilje ter ovce in koze ustrezne za ohranjanje [23] minimalne ravni kmetijske proizvodnje v kmetijskih gospodarstvih določenih regij, zlasti tam, kjer kmetje nimajo drugih gospodarskih možnostih;

(d) obiski na kraju samem pri več končnih upravičencih zaradi razprave o položaju njihovih gospodarstev in vplivu shem na njihove odločitve v zvezi s proizvodnjo;

(e) analizo preteklih trendov v proizvodnji, pa tudi socialnih in okoljskih učinkov v revidiranih državah članicah ter primerjavo z državami članicami, ki SEP izvajajo v celoti skupaj z nacionalnimi posebnimi ukrepi ali posebnimi ukrepi EU, namenjenimi obravnavanima sektorjema;

(f) pregledom in analizo ustreznih študij in statističnih podatkov.

OPAŽANJA

USMERJENOST SHEM V NAJRELEVANTNEJŠE REGIJE V DRŽAVAH ČLANICAH

15. Ohranjanje revidiranih shem je bilo utemeljeno s tem, da se lahko z dovolj usmerjenimi ukrepi v regijah, ki se soočajo s težavami, in v ranljivih sektorjih, kot sta sektorja govejega ter ovčjega in kozjega mesa, zmanjša tveganje opustitve proizvodnje ter posledičnih negativnih socialnih, gospodarskih in okoljskih učinkov. Pri reviziji je bilo ocenjeno, ali so Komisija in države članice analizirale in opredelile najrelevantnejše regije na svojem ozemlju, torej občutljive regije in kmetijska območja, kjer bi imela opustitev proizvodnje škodljive posledice, ter ali so sheme zasnovane tako, da dosežejo živinorejce na teh območjih.

ZA VEČINO SREDSTEV SE NE UPORABLJAJO PRIMERNE DOLOČBE ZA USMERJANJE

16. Sredstva so nekoliko usmerjena že zaradi same narave teh shem in kmetijske dejavnosti, ki jo subvencionirajo, to je kmetijska dejavnost, ki se na splošno izvaja z ekstenzivno pašo živali na površinah, ki niso primerne za poljedelstvo. Vendar pa lahko neposredna pomoč brez izrecnih in ustreznih določb za usmerjanje subvencionira tudi druge, intenzivnejše načine živinoreje.

17. Komisija v izvedbene določbe shem ni vključila regionalne zahteve, ki bi pomoč izrecno usmerjala tja, kjer bi bila najbolj učinkovita. Zato so učinki pomoči, kot se izvaja sedaj, oslabljeni, saj se uporablja na celotnem ozemlju držav članic. Pogoji za upravičenost do osnovnih premij za krave dojilje in ovce [24] ki predstavljajo prek 90 % vseh sredstev, namenjenih za revidirana sektorja, pomoči ne usmerjajo izrecno na ranljive regije držav članic.

USMERJENI ELEMENTI SHEM SO OMEJENI ALI POSTOPOMA IZGINJAJO

18. Nekateri elementi v sedanjih shemah so izrecno usmerjeni: osnovna premija za koze, dodatna premija za ovce in koze ter dodatna premija za krave dojilje. Vendar pa ti elementi niso ustrezno osredotočeni na kmetijske regije ali pa imajo omejeno finančno vrednost. Poleg tega se zdaj vključujejo v SEP.

19. Pogoji za upravičenost do osnovne premije za koze [25] usmerjajo neposredno pomoč h kmetom na posebnih območjih, kjer proizvodnja izpolnjuje določena merila. Vendar pa so se države članice z razmeroma velikimi čredami koz odločile premijo za koze v celoti vključiti v SEP, s čimer se je zmanjšala možnost usmerjanja te pomoči (glej okvir 3).

20. Dodatna premija za ovce in koze je usmerjena na določena območja in posebne načine kmetovanja [26] Zasnovana je tako, da se izplačuje le "kmetom na območjih, kjer pomeni vzreja ovac in koz tradicionalno dejavnost ali pomembno prispeva k podeželskemu gospodarstvu". Vendar pa ta premija, ki je leta 2006 znašala 215 milijonov EUR, postopoma izginja zaradi težnje po njeni popolni vključitvi v SEP [27]. V koledarskem letu 2010 sta samo Portugalska in Finska ohranili to premijo v vezani obliki.

OKVIR 3

DRŽAVE ČLANICE, KI SO NEHALE UPORABLJATI USMERJENE ELEMENTE REVIDIRANIH SHEM

Francija, ki ima več kot 1,3 milijona koz (kar pomeni 10 % vseh koz v EU), se je odločila, da bo premijo za koze v celoti vključila v SEP leta 2006, premijo za ovce pa leta 2010. Španija, ki ima 22 % vseh koz v EU, se je prav tako odločila za uvedbo v celoti nevezanih premij od leta 2010. Grčija, največja proizvajalka koz v EU (okrog 38 % celotne populacije koz), se je odločila za popolno vključitev premije za koze v SEP že ob njeni uvedbi.

21. Dodatna premija za krave dojilje prav tako vključuje določbe za usmerjanje, saj je vezana na konvergenčne regije [28]. Vendar pa te regije niso nujno kmetijske regije, kjer bi bilo rejo krav dojilj mogoče izrecno povezati z določenimi socialnimi in okoljskimi učinki. Dodatna premija za krave dojilje je leta 2010 znašala 51 milijonov EUR (manj kot leta 2006, ko je znašala 62,1 milijona EUR), kar pomeni 5 % celotne vrednosti revidiranih shem. Natančni zneski po posameznih ukrepih in državah članicah so prikazani v Prilogi I.

USPEŠNOST SHEM PRI OHRANJANJU OPREDELJENE PROIZVODNJE IN PREPREČEVANJU NEGATIVNIH SOCIALNIH, GOSPODARSKIH IN OKOLJSKIH UČINKOV

22. Namen shem je bil ohraniti določeno raven opredeljene proizvodnje v ranljivih regijah ter tako preprečiti negativne socialne, gospodarske in okoljske posledice prestrukturiranja, povezanega z uvajanjem nevezanih pomoči [29]. Ti cilji ostajajo pomembni tudi v zakonodajnih predlogih Komisije za okvir SKP v obdobju 2014–2020 [30].

23. Pri reviziji je bilo zato preučeno, ali se trendi v teh dveh sektorjih v revidiranih državah članicah bistveno razlikujejo od trendov v državah članicah, ki so premije v celoti vključile v SEP, ter ali je mogoče razlike pripisati revidiranim shemam.

NI PREPRIČLJIVIH DOKAZOV, DA REVIDIRANI SHEMI MOČNO VPLIVATA NA SKUPNO GIBANJE ŠTEVILA ŽIVALI

24. Na splošno se je število krav dojilj v državah članicah [31], ki delno izvajajo SEP, med letoma 2005 in 2010 rahlo povečalo (za 2 %), medtem ko se je njihovo število v državah članicah [32] z nevezano pomočjo zmanjšalo za 6 %. Vendar pa iz splošnih trendov na področju krav dojilj v posameznih državah članicah ni razviden vpliv premij za krave dojilje.

25. Na primer v Franciji, državi članici, ki delno izvaja SEP in ima približno 32 % vseh krav dojilj v EU, se je čreda med letoma 2001 in 2004 zmanjševala, po letu 2004 pa se je število krav dojilj začelo povečevati in je od leta 2008 razmeroma ustaljeno (glej diagram 1). Do upada med letoma 2001 in 2004 je prišlo kljub obstoju premij za krave dojilje in drugih vrst neposredne pomoči v sektorju govejega mesa.

26. Nasprotno pa je v Nemčiji, državi članici, ki je v celoti uvedla nevezana plačila iz revidiranih shem in ima približno 6 % skupne črede krav dojilj, prišlo do upada števila krav dojilj med letoma 2000 in 2004, ko so bile premije zanje še na voljo. Po tem obdobju se je število krav dojilj ustalilo oz. zmanjševalo počasneje, celo po začetku izvajanja SEP v celoti.

DIAGRAM 1

GIBANJE ŠTEVILA KRAV DOJILJ V FRANCIJI IN NEMČIJI MED LETOMA 2000 IN 2010

+++++ TIFF +++++

Vir: na podlagi podatkov Eurostata.

27. Pri številu ovac, ki že dolgo upada, ni bistvene spremembe tega trenda po letu 2005 niti v državah članicah, ki SEP izvajajo v celoti, niti v tistih, ki jo izvajajo delno. Ta upad je bil tako izrazit, da ga premije iz revidiranih shem, ki so na voljo od 1990-ih let, niso mogle obrniti (glej diagram 2). Število koz ostaja ustaljeno tako v državah članicah, ki SEP izvajajo v celoti, kot v tistih, ki jo izvajajo delno.

28. Poleg tega dejstvo, da so se štiri [33] od šestih držav članic, ki so ohranile možnost 50-odstotne vezanosti premij za ovce in koze, odločile, da jih bodo v celoti vključile v SEP in za te sektorje namesto njih uporabljale podporo iz člena 68, kaže, da te premije ne veljajo za popolnoma uspešne (glej okvir 4).

NA TE TRENDE GLEDE ŠTEVILA ŽIVALI VEČINOMA VPLIVAJO ZUNANJI DEJAVNIKI ALI OKOLIŠČINE, SPECIFIČNE ZA VSAKO DRŽAVO ČLANICO

29. Neobstoj močne povezave med premijami za živali in številom živali nakazuje, da na gibanje števila živali vplivajo predvsem zunanji dejavniki ali okoliščine, specifični za vsako državo članico. Ti dejavniki vključujejo primernost zemljišč, tržne okoliščine, obseg konkurence iz tretjih držav in okus potrošnikov.

DIAGRAM 2

GIBANJE ŠTEVILA OVAC IN KOZ V DRŽAVAH ČLANICAH Z VEZANO IN NEVEZANO POMOČJO MED LETOMA 2000 IN 2010

+++++ TIFF +++++

Vir: na podlagi podatkov Eurostata.

30. Ti zunanji dejavniki in okoliščine imajo tako močan splošni učinek, da revidirani shemi izgubita pomen, kadar so ti dejavniki pozitivni, ali pa ne moreta spremeniti položaja, kadar so negativni. To je bilo ugotovljeno tako pri analizi dolgoročnih trendov gibanja števila živali v posameznih državah članicah, ki jo je izvedlo Sodišče (glej okvir 5), kot tudi pri ocenah Komisije in drugih raziskavah [34]

OKVIR 4

PRIMER VKLJUČEVANJA SHEM ZA OVCE IN KOZE V SEP IN ZAGOTAVLJANJA DODATNE POSEBNE PODPORE SEKTORJU OVČJEGA IN KOZJEGA MESA

Francija je z letom 2010 uvedla v celoti nevezane premije ter na podlagi tehničnih in ekonomskih izbirnih meril zasnovala bolj osredotočeno in usmerjeno shemo posebne podpore, ki je zamenjala shemo za ovce in koze v okviru delnega izvajanja SEP. To je storila na podlagi člena 68(1)(b) in v kombinaciji s pomočjo iz SEP (skupna plačila poleg SEP so v letu 2010 znašala okrog 135 milijonov EUR).

Učinek te spremembe politike na upravičence ponazarja naslednji primer. Kmetu v regiji Auvergne, ki je redil ovce na kmetiji na nadmorski višini več kot 1000 metrov, kjer so druge gospodarske možnosti omejene, se je pomoč med letoma 2006 (delna nevezanost: 50 % premije za ovce) in 2010 (uvedba v celoti nevezanih premij v kombinaciji s posebno podporo iz členov 63 in 68) povečala za 15000 EUR. Njegova proizvodnja pa je v tem obdobju ostala nespremenjena in je znašala od 612 do 653 ovac.

OKVIR 5

PRIMER MOČNEGA UČINKA ZUNANJIH DEJAVNIKOV NA ŽIVINOREJO

Na Portugalskem, v državi članici, ki delno izvaja SEP, so zabeležili pozitivne trende gibanja števila krav dojilj zaradi programa iz leta 1994 za spreminjanje obdelovalnih površin v pašnike, s katerim so želeli podpreti živinorejo, in dodelitve dodatnih 90000 pravic do plačila za živali, s katero se je povečala nacionalna kvota za krave dojilje.

PREMIJE NA GLAVO ŽIVINE, KI NISO VEZANE NA DRUGE POGOJE, NE SPODBUJAJO IZBOLJŠANJA KONKURENČNOSTI

31. Ohranitev vezane pomoči je prehoden ukrep za podporo kmetom na občutljivih območjih, ki naj bi po navedbah Komisije ne ogrozil splošne smeri reforme, ki vodi proti nevezani pomoči in večji tržni usmerjenosti proizvajalcev. Toda shema podpore, v okviru katere se premije izplačujejo na glavo živine neodvisno od drugih posebnih pogojev, ne predstavlja neposredne spodbude kmetom za izboljšanje njihove konkurenčnosti.

32. Nasprotno pa je lahko možnost, pri kateri se plačila na glavo živine vežejo na izboljšanje kakovosti in ki jo uporabljajo nekatere države članice (npr. Irska in Združeno kraljestvo – Škotska), učinkovitejši podporni ukrep, ki spodbuja ohranjanje proizvodnje ter želeno večjo tržno usmerjenost. Tak pristop obravnava tudi temeljno težavo, ki je bila poudarjena v oceni učinka, izvedeni v okviru pregleda stanja SKP, in sicer dejstvo, da delno vezana pomoč kmetom pogosto preprečuje, da bi dosegli večjo konkurenčnost in tržno usmerjenost. Poleg tega so v nedonosnih sektorjih kmetje v slabšem položaju kot tisti, za katere velja popolna nevezanost, saj prejemajo nižja plačila [35].

V OSTALIH SPLOŠNIH TRENDIH NI OPAZNE RAZLIKE MED DRŽAVAMI ČLANICAMI, KI IZVAJAJO SEP V CELOTI ALI DELNO

33. Namen nadaljnjega izvajanja revidiranih shem je bila tudi omilitev negativnih socialnih, gospodarskih in okoljskih posledic prestrukturiranja zaradi uvedbe nevezanih plačil, tj. zaradi izvajanja SEP v celoti v teh sektorjih. Zaradi ugotavljanja obsega negativnih posledic uvedbe nevezanih plačil so bili pri reviziji primerjani trendi ustreznih posrednih kazalnikov (proizvodnja mesa, število upravičencev in živali na kmetijo ter površina, ki se uporablja kot trajni pašnik) za države članice, ki uporabljajo v celoti nevezano pomoč, in za tiste, ki delno izvajajo SEP.

MED DRŽAVAMI ČLANICAMI, KI UPORABLJAJO REVIDIRANI SHEMI, IN TISTIMI, KI JU NE UPORABLJAJO, NI BISTVENE RAZLIKE V TRENDIH PROIZVODNJE MESA

34. Pri reviziji niso bile ugotovljene vidne razlike v trendih proizvodnje mesa med državami članicami, ki so v revidiranih shemah ohranile vezanost plačil (tj. kot so bila pred reformo), in tistimi, ki so te premije v celoti vključile v SEP (za trende proizvodnje mesa glej Prilogo II). Sicer je le tretjina celotne proizvodnje govejega mesa v EU neposredno povezana s kravami dojiljami, vendar pa ti trendi kažejo, da uvajanje nevezane pomoči v revidiranih shemah ni imelo bistvenega vpliva na proizvodnjo mesa.

35. Na te trende pa močno vplivajo zunanji dejavniki in okoliščine, vključno s sedanjim prestrukturiranjem na ravni kmetij (npr. izginjanje nedonosnih kmetij, večja koncentracija živali na kmetijo) in industrije (npr. verige supermarketov vstopajo na trg neposredno kot stranke, združevanje klavnic itn.).

36. Za ponazoritev dejavnikov, vezanih na okoliščine, obstajajo dokazi, da organizacija agroživilske proizvodne verige močno vpliva na predelovalno industrijo. Na Portugalskem, kjer je 75 % kmetij uvrščenih med "zelo majhne" kmetije, so nacionalni organi ugotovili, da imajo majhni in razdrobljeni živinorejci majhno pogajalsko moč v primerjavi z dobavitelji in strankami, in to dejstvo opredelili kot dejavnik, ki omejuje produktivnost tega sektorja. Ta položaj je še poslabšalo dejstvo, da so klavnice na Portugalskem zagotavljale zgolj klavniške storitve in niso imele pomembnejše vloge pri trženju mesa. Nasprotno pa so nacionalni organi v Združenem kraljestvu po uveljavitvi SEP v celoti opazili, da se trend premika k izboljšanju produktivnosti črede in konkurenčnosti kmetij ter prizadevanju za povečevanje tržnega deleža živinorejcev in njihove proizvodnje s pomočjo zadrug.

DIAGRAM 3

PROIZVODNJA MESA – PRIMERJAVA MED DRŽAVAMI ČLANICAMI, KI UPORABLJAJO PREMIJE, IN TISTIMI, KI JIH NE UPORABLJAJO

+++++ TIFF +++++

Vir: Na podlagi tabele B.10 iz statističnega letopisa 2010 Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO).

PODOBNOSTI MED DRŽAVAMI ČLANICAMI GLEDE NEKATERIH SOCIALNIH IN OKOLJSKIH TRENDOV

37. V revidiranih državah članicah je na splošno prišlo do zmanjšanja števila upravičencev do pomoči za krave dojilje ter ovce in koze, saj so manj konkurenčni kmetje izstopili iz sektorja, kar je v skladu s splošnim trendom v kmetijstvu. Takšno zmanjšanje ima lahko negativne učinke, kot so zmanjšanje zaposlenosti na kmetijah, ekonomske posledice za podeželske skupnosti in negativni vplivi na okolje. Vendar pa so se morebitni negativni učinki večinoma izravnali s splošnim trendom povečevanja števila živali na kmetijo (glej Prilogo III), do katerega je prišlo, ker so bolj konkurenčni kmetje prevzeli del proizvodnje tistih, ki so jo opustili, zaradi povečanja konkurenčnosti in donosnosti svojih kmetij s povečanjem proizvodnje.

38. Ohranitev zahteve po minimalni proizvodnji, ki jo spodbujata revidirani shemi, lahko pripomore k zagotavljanju koristi za okolje, na primer k zmanjševanju požarne ogroženosti in povečevanju biotske raznovrstnosti. Komisija je na primer že ugotovila, da so nekatere vrste kmetijskih dejavnosti, kot so sistemi ekstenzivne paše, pastirska ovčereja in sezonska paša [36] živali, povezane s socialnimi in okoljskimi vplivi.

39. Vendar pa imajo podobno in dopolnilno vlogo tudi drugi instrumenti politik EU, kot so kmetijsko-okoljski ukrepi ali ukrepi za območja z omejenimi možnostmi ali celo regulativne zahteve EU [37]. Ti ukrepi so povezani tudi z načrtovanimi okoljskimi učinki revidiranih shem. Zato ni jasno, koliko revidirani shemi, če se uporabljata na celotnem ozemlju držav članic, pripomoreta k preprečevanju negativnih posledic za okolje. To potrjuje tudi dejstvo, da v obiskanih državah članicah z nevezano pomočjo ni bilo dokazov o splošnih okoljskih težavah, do katerih bi prišlo zaradi opustitve zemljišč po uvedbi nevezanih plačil iz revidiranih shem.

40. Poleg tega je "površina trajnih pašnikov", ki se uporabljajo za prežvekovalce (glej tabelo 3), ki jo lahko uporabimo kot okoljski kazalnik, v vseh državah članicah EU ostala ustaljena ali pa se ni bistveno zmanjšala, ne glede na to, ali so se države odločile za uvedbo nevezane pomoči ali ne.

TABELA 3

SKUPNA POVRŠINA ZEMLJIŠČ, KI SO PRIJAVLJENA KOT TRAJNI PAŠNIKI

Vir: Evropska komisija, GD za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Prijavljena površina trajnih pašnikov (v 1000 hektarih) |

EU-15 | leto 2006 | leto 2009 | sprememba v odstotkih (primerjava med letoma 2009 in 2006) |

Belgija [8888] | 459 | 458 | – 0,2 % |

Danska | 225 | 215 | – 4,4 % |

Španija [8888] | 5695 | 6001 | 5,4 % |

Francija [8888] | 8103 | 8106 | 0 % |

Avstrija | 1437 | 1397 | – 2,8 % |

Portugalska [8888] | 1037 | 1124 | 8,4 % |

Finska | 22 | 19 | – 15,1 % |

A)Vmesne vsote(države članice, ki delno izvajajo SEP) | 16978 | 17320 | 2,0 % |

Nemčija | 4925 | 4798 | – 2,6 % |

Irska | 4264 | 4233 | – 0,7 % |

Grčija | 2740 | 2719 | – 0,8 % |

Italija | 2303 | 2325 | 1 % |

Luksemburg | 66 | 65 | – 1,7 % |

Nizozemska | 813 | 832 | 2,4 % |

Švedska | 800 | 713 | – 11 % |

Združeno kraljestvo | 9919 | 9796 | – 1,2 % |

B)Vmesne vsote(države članice, ki v celoti izvajajo SEP) | 25830 | 25481 | – 1,4 % |

UVEDBA NEVEZANIH PREMIJ JE NEUGODNO VPLIVALA NA ŽIVINOREJO NA OBČUTLJIVIH OBMOČJIH

41. Čeprav se v nekaterih primerih zdi, da sta shemi povsem upravičeni, izkušnje z nevezanostjo kažejo, da na splošno ta sprememba ni prinesla dramatičnih sprememb v proizvodni strukturi na ravni EU, kar je opazila tudi Komisija [38]. Pri reviziji Sodišča je bilo ugotovljeno, da v določenih regijah v državah članicah, na primer na goratih območjih ali v regijah, kjer ni veliko drugih gospodarsko upravičenih možnosti v kmetijstvu, obstaja dejansko tveganje [39] za opustitev živinoreje, ki se je, kot je prikazano v okviru 6, v nekaterih državah članicah tudi uresničilo. Na takih območjih s slabo prstjo ali neugodnimi podnebnimi pogoji in nižjo donosnostjo lahko odsotnost posebnih zahtev glede proizvodnje povzroči upad reje prežvekovalcev, kar ima lahko socialne in gospodarske posledice.

OKVIR 6

OPUSTITEV PROIZVODNJE, POVEZANA Z UVEDBO NEVEZANE POMOČI V OBČUTLJIVIH REGIJAH

Na Škotskem, kjer je delež nizko produktivnih površin visok [40] in kjer so druge možnosti za proizvodnjo zato omejene na rejo prežvekovalcev, krmljenih v sistemih ekstenzivne paše, je po uvedbi SEP prišlo do velikega zmanjšanja števila upravičencev. Po navedbah škotskih organov je do dela opustitve prišlo, ker so starejši ali manj učinkoviti kmetje opustili kmetovanje in dali svojo zemljo v podzakup. Pospešeno upadanje števila živali v reji po uvedbi SEP povzroča zaskrbljenost v zvezi z okoljem, zlasti na bolj prikrajšanih goratih in otoških območjih občutljive severozahodne regije Škotske. Po podatkih, ki so jih posredovali škotski organi, je od uvedbe enotnih plačil na kmetijo upadanje števila ovac pospešeno, pri čemer se je v zadnjih petih letih njihovo število zmanjšalo za 14,4 %. Število glav goveda se je med letoma 2005 in 2009 prav tako zmanjšalo za 7,5 %, čeprav se je v zadnjem letu rahlo povečalo, in sicer za 0,8 %.

Še en primer tveganja opustitve proizvodnje na težavnih območjih je Portugalska, kjer se velik delež kmetijskih zemljišč nahaja na prikrajšanih območjih. Večina ovčereje na Portugalskem se izvaja na območjih z naravnimi ovirami ali na obrobnih območjih, kjer ni drugih gospodarsko upravičenih možnosti. Leta 2009 je bila večina premij za ovce (53 %) izplačana upravičencem v regiji Alentejo, ki se uvršča med območja z omejenimi možnostmi. Pri analizi trendov se je pokazalo, da je po uvedbi 50-odstotne nevezanosti premij za ovce in koze v tej regiji prišlo do večjega zmanjšanja števila upravičencev do pomoči za ovce in koze kot v drugih regijah, kar kaže na to, da je tveganje opustitve proizvodnje zaradi uvedbe nevezane pomoči bolj izrazito na območjih z omejenimi nadomestnimi možnostmi.

SISTEMI KOMISIJE IN DRŽAV ČLANIC ZA SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE

42. Komisija in države članice bi morale imeti ustrezna orodja za upravljanje, na primer dobro delujoče okvire za upravljanje delovanja, s pomočjo katerih bi redno spremljale vnaprej določene kazalnike uspešnosti in ocenjevale socialne, gospodarske in okoljske učinke shem [41]. Poleg tega bi bilo treba ti shemi ustrezno uskladiti z ostalimi oblikami podpore, ki so na voljo za ta sektorja.

SLABO SPREMLJANJE USPEŠNOSTI NA RAVNI DRŽAV ČLANIC

43. Na splošno ima vsaka revidirana država članica na voljo natančne informacije o živinorejskih sektorjih in položaju kmetijstva v različnih kmetijskih regijah na svojem ozemlju. Vendar pa so te informacije razpršene po različnih oddelkih na različnih ravneh ali pri različnih agencijah, ki tovrstne podatke zbirajo vsaka za svoje namene.

44. Ker ni zakonskih zahtev glede ureditve spremljanja, večina obiskanih držav članic nima sistema spremljanja, ki bi rezultate revidiranih shem pomoči za živali povezoval s posameznimi končnimi izidi, niti opredeljenih posebnih kazalnikov uspešnosti za revidirani shemi.

45. Komisija je navedla razloge za ohranitev delnega izvajanja ukrepov SEP prek revidiranih shem pomoči [42], ni pa pojasnila, kaj je mišljeno z izrazom proizvodnja (npr. število kmetij, upravičencev, živali v reji itn.) ali preskrba predelovalne industrije (npr. teleta ali jagnjeta, živa teža, tone mesa itn.) ter kako bi ti sestavini vplivali na predvidene socialno-ekonomske in okoljske učinke.

46. Pojmi zato niso enotno opredeljeni v vseh državah članicah, ki izvajajo revidirani shemi, in niso povezani s potrebami, ki jih proračunski organi in Komisija navajajo v podporo ohranitvi shem. Nasprotno, države članice so zelo različno razumele mogoče cilje shem in njihove različne približne nadomestke (tj. operativne cilje), s pomočjo katerih bi se lahko spremljala njihova uspešnost (glej okvir 7). Takšno razumevanje pa ne predstavlja nujno ustreznih kazalnikov uspešnosti [43] za reševanje problematike, ki naj bi jo ti shemi obravnavali in ki bi jo Komisija lahko spremljala na ravni EU.

NI GLOBALNEGA PREGLEDA NAD RAZLIČNIMI UKREPI S PODOBNIMI PRIČAKOVANIMI UČINKI, KOT JIH IMATA REVIDIRANI SHEMI

47. Dodatna omejitev pri spremljanju, ki ga izvaja Komisija, je dejstvo, da ni orodja za spremljanje, ki bi zagotavljajo globalen/celosten pregled nad vrstami pomoči, ki so živinorejskim sektorjem na voljo iz različnih virov in ki delujejo v sinergiji. Take pomoči so na voljo v okviru stebra I in stebra II SKP [44] ter v okviru nacionalnih sredstev. Čeprav ti podatki obstajajo na različnih ravneh znotraj Komisije, se ne zbirajo in spremljajo sistematično in celostno.

OKVIR 7

RAZLIČNO RAZUMEVANJE KAZALNIKOV USPEŠNOSTI PO DRŽAVAH ČLANICAH

Francija: Po mnenju zainteresiranih strani bi bilo proizvodnjo mogoče spremljati s pomočjo števila telet ali ton izvožene teletine in ne le s številom krav dojilj v reji. Oskrba predelovalne industrije bi lahko pomenila kilograme žive teže goveda, telet in jagnjet. Zainteresirane strani v sektorju kozjega mesa kot merilo za preskrbo predelovalne industrije razumejo količino kozjega mleka, ki se proizvede in dobavi sirarski industriji.

Belgija: Proizvodnjo razumejo kot število krav pasme Blanc-Bleu Belge. Proizvodnjo govedine so opredelili s pojmom production indigene brute (PIB) (bruto domača proizvodnja), ki se meri v tonah ekvivalenta mase klavnega trupa. Ta se izračuna kot vsota števila živali, zaklanih v Belgiji, ter števila izvoženih živih živali, od česar se odšteje število živih uvoženih živali.

Španija: Nacionalni organi so proizvodnjo opredelili kot kombinacijo skupnega števila živali, števila kmetij in količine proizvedenega mesa. Kot preskrbo predelovalne industrije pa so šteli trupe živali, vzrejenih doma, ter živali, uvoženih za pitanje.

48. Živinorejski sektorji so na primer deležni znatne pomoči iz sredstev za razvoj podeželja iz stebra II, zlasti v okviru kmetijsko-okoljskih ukrepov [45], in zainteresirane strani (nacionalni organi in predstavniška združenja kmetov), s katerimi so bili opravljeni pogovori, so se strinjale, da se te pomoči medsebojno dopolnjujejo. Poleg tega na odločitve rejcev krav dojilj, ovac in koz v zvezi s proizvodnjo močno vplivajo tudi drugi instrumenti politik iz stebra I (npr. pogoji navzkrižne skladnosti iz SEP [46], ukrepi iz člena 68 itn.) ali ukrepi, ki se financirajo iz nacionalnih proračunov (glej primere v okviru 8).

49. Obiskani upravičenci ne razlikujejo med posameznimi sestavnimi deli pomoči, ki jo prejemajo. Pri sprejemanju njihovih odločitev glede proizvodnje je pomemben skupni znesek pomoči in ne vsaka posamezna shema (glej okvir 9). Zaradi različnih shem s podobnimi cilji obstaja torej možnost dvojnega financiranja [47], ki bi se mu lahko izognili, če bi imela Komisija globalen pregled nad različnimi shemami, ki so na voljo kmetom, in njihovimi učinki.

OKVIR 8

PRIMERI PODPORNIH SHEM ZA REVIDIRANE SEKTORJE S PODOBNIMI CILJI

Irska: Shema za beleženje dobrega počutja živali in vzrejo čred krav dojilj (vezana pomoč, znana tudi kot shema za dobro počutje krav dojilj), financirana na nacionalni ravni s soglasjem Komisije [48] iz katere se trenutno izplačuje premija 40 EUR na glavo (približno 92,5 milijonov EUR) za izboljšanje dobrega počutja živali in kakovosti dotične črede krav dojilj. Shema za pašne ovce (nevezana pomoč na podlagi določb člena 68) je vezana na površino, financira se iz neporabljenih sredstev iz SEP in je povezana z gostoto ovac ter ima različne stopnje za nižinske in višinske kmete, ki znašajo 10 EUR na ovco (okrog 54 milijonov EUR v treh letih njenega trajanja).

Združeno kraljestvo (Škotska): Škotska shema za teleta (SBCS) (vezana pomoč, ki se financira na podlagi določb člena 69 in člena 68) zagotavlja neposredno podporo za specializirane govedorejce, ki redijo teleta in telice, namenjene najmanj 75-odstotno za prirejo mesa in stare najmanj 30 dni (119200000 EUR med letoma 2010 in 2013 ali okrog 18–19 milijonov GBP v letnih plačilih).

OKVIR 9

PRIMER KOMBINACIJE RAZLIČNIH SHEM POMOČI, KI IZPOLNJUJEJO PODOBNE CILJE

Upravičenec na območju z omejenimi možnostmi ene izmed revidiranih držav članic je bil obiskan na kraju samem. Njegova glavna gospodarska dejavnost je obsegala rejo jagnjet, ki jih je prodajal drugim kmetom za pitanje ali pa neposredno za zakol. Reja jagnjet je izhajala iz reje 400 ovac, ki se pasejo na ograjeni površini na približno 250 hektarih kmetovega zemljišča. Po navedbah kmeta se stročnice in žito, ki se pridelajo na kmetiji, uporabljajo pretežno kot krma za njegove živali. Leta 2009 je kmet polovico svoje proizvodnje (200 ovac) predal sinu.

Analiza relativnega prispevka različnih shem je pokazala, da je imel finančni pomen premij za ovce majhen vpliv na odločitev kmeta glede proizvodnje. Ukrepi za območja z omejenimi možnostmi in kmetijsko-okoljski ukrepi imajo podobne cilje kot revidirani shemi, kar zadeva regionalno usmerjenost in okoljske rezultate, vendar bistveno več prispevajo k skupni višini subvencij, ki jih prejema kmet. Poleg tega bi bile zahteve navzkrižne skladnosti za premije SEP na tej kmetiji najučinkoviteje izpolnjene s pašo živali, kot so ovce, zato bi kmet pašo živali ohranil tudi brez zahtev po posebni proizvodnji, ki jih postavlja shema za ovce.

+++++ TIFF +++++

OCENJEVANJE UČINKA SHEM, KI GA IZVAJA KOMISIJA, IMA NEKAJ POMANJKLJIVOSTI

SEDANJA REFORMA, KI JO JE PRIPRAVILA KOMISIJA, NE TEMELJI NA OCENAH IZ PREGLEDA STANJA SKP IZ LETA 2008

50. Komisija je naročila več ocenjevalnih študij, povezanih s tema sektorjema, ki so obravnavale tudi revidirani shemi in učinke različnih podpornih ukrepov na ta sektorja. Ocene, skupaj z oceno učinka, so bistveno orodje, s pomočjo katerega Komisija preuči učinke politike in pripravi utemeljeno mnenje, ko pripravlja posamezne zakonodajne predloge [49].

51. Vendar pa ob sedanjih hitrih reformah (reforma SKP iz leta 2003, ki ji je sledil pregled stanja SKP iz leta 2008, temu pa reforma SKP za obdobje po letu 2013) ocene temeljijo na analizah preteklega stanja, ki morda niso več povsem ustrezne in/ali jih Komisija prejme prepozno, da bi se nanje res lahko oprla.

52. Za revidirana sektorja mesa in shemi so ocene, ki so bile na voljo [50], ko je Komisija pripravljala predloge za SKP za obdobje po letu 2013, zajemale le stanje v zvezi z odločitvami iz reforme iz leta 2003 [51], ne pa tudi tistimi po letu 2008. Države članice pa so že izvajale določbe, ki izhajajo iz pregleda stanja SKP, ki je izboljšal obstoječa in uvedel nova orodja [52], s katerimi so države članice lahko obravnavale morebitne motnje v revidiranih sektorjih, do katerih je prišlo zaradi uvedbe nevezane pomoči. Enako je bilo tudi pri oceni ukrepov SKP za sektor ovčjega in kozjega mesa, ki je bila objavljena novembra 2011 [53].

53. Tako morata Svet in Parlament sedaj sprejeti odločitve o novi reformi, ne da bi v celoti poznala učinke reforme SKP iz leta 2008, v okviru katere so bile uvedene pomembne spremembe glede možnosti zagotavljanja posebne podpore [54]

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

54. Sodišče ni našlo prepričljivih dokazov za to, da sta shemi za krave dojilje ter ovce in koze, ki se uporabljata v okviru možnosti delnega izvajanja SEP, na splošno uspešnejše sredstvo za ohranjanje proizvodnje in s tem gospodarske dejavnosti v regijah z malo drugimi gospodarskimi možnostmi ter za ustvarjanje koristi za okolje kot nevezana pomoč v povezavi z drugimi ukrepi, ki jih financirajo EU in države članice.

55. Več držav članic je ugotovilo, da bi bilo načrtovane učinke lažje doseči z uvedbo v celoti nevezanih premij ob usklajenem pristopu uporabe sredstev iz stebra I in stebra II, namenjenih podpori za sektorje na občutljivih območjih ali za posebne namene. Zato se revidirani shemi pomoči vedno bolj vključujeta v SEP, za zaščito ranljivih sektorjev pa se uporabljajo drugi instrumenti.

56. Komisija je predlagala, da se prostovoljna vezana pomoč v nekaterih sektorjih, vključno z revidiranima sektorjema, dovoli tudi po letu 2013. Svet in Evropski parlament se na ta predlog Komisije še nista uradno odzvala. V spodnjih priporočilih so navedene natančne spremembe, ki bi jih zakonodajalec morda želel vključiti v morebitno revidirano shemo, če bo predlog Komisije sprejet.

ALI STA SHEMI ZA KRAVE DOJILJE TER OVCE IN KOZE USMERJENI V NAJRELEVANTNEJŠE REGIJE V DRŽAVAH ČLANICAH?

57. Države članice so lahko obdržale shemi za krave dojilje ter ovce in koze zaradi tveganja za proizvodnjo v nekaterih sektorjih in regijah. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je večina sredstev iz revidiranih shem na voljo na celotnem ozemlju držav članic. Zato ti shemi, kakor sta zasnovani, kljub poudarku, ki ga je zakonodajalec namenil občutljivim regijam, nista osredotočeni na tiste regije in območja, kjer je lokalna proizvodnja ključnega pomena za gospodarstvo in okolje in kjer ni drugih možnosti. Tako so učinki teh shem zaradi premajhne usmerjenosti razvodeneli (odstavki od 15 do 17).

58. Edini usmerjeni ukrepi, predvideni v okviru pomoči za oba sektorja, so dodatne premije, kjer se te uporabljajo, saj se lahko izplačujejo le kmetom na določenih območjih. Vendar pa imajo te omejen finančni pomen in/ali postopoma postajajo nevezane (odstavki od 18 do 21).

PRIPOROČILO 1

Komisija naj za sheme vezane neposredne pomoči doda zahtevo po usmerjenosti. Zlasti izvedbene določbe Komisije bi morale zahtevati, da države članice opredelijo kmetijska območja, na katerih bi vezane premije na glavo živine lahko imele dokazljive pozitivne učinke in na katerih primanjkuje resničnih izvedljivih drugih možnosti, ter to utemeljijo.

ALI STA SHEMI ZA KRAVE DOJILJE TER OVCE IN KOZE UČINKOVITI PRI OHRANJANJU OPREDELJENE PROIZVODNJE IN PREPREČEVANJU NEGATIVNIH SOCIALNIH, GOSPODARSKIH IN OKOLJSKIH UČINKOV?

59. Primerjava med državami članicami, ki so uvedle v celoti nevezano podporo, in državami članicami, ki so ohranile revidirani shemi podpore, ne prinaša prepričljivih dokazov, ki bi podpirali splošno uspešnost teh shem pri ohranjanju proizvodnje (odstavki od 22 do 28).

60. Učinek zunanjih dejavnikov in okoliščin, ki vplivajo na sektorja, je pomembnejši od učinka shem (odstavka 29 in 30). Vendar pa obstajajo dokazi, da je uvedba nevezanih premij v občutljivih regijah povzročila upad živinoreje (odstavek 41).

PRIPOROČILO 2

Komisija naj v sodelovanju z državami članicami razjasni, katere vrste posebnih kmetijskih dejavnosti (npr. sistemi ekstenzivne paše, pastirska ovčereja itn.) so najrelevantnejši za ohranjanje proizvodnje in podpiranje gospodarske dejavnosti v regijah z malo drugimi gospodarskimi možnostmi ter za zagotavljanje okoljskih koristi.

Da bi bila podpora EU za revidirana sektorja kar najuspešnejša, bi morala biti usmerjena h kmetom in posebnim kmetijskim dejavnostim v prikrajšanih regijah, ki se soočajo z okoljskimi, družbenimi in ekonomskimi tveganji.

61. Na odločitve rejcev krav dojilj ter ovac in koz v zvezi s proizvodnjo vplivajo številni podporni ukrepi, ki so jim na voljo iz različnih virov. Kjer sheme vezane pomoči veljajo za potrebne, je verjetno, da bodo imele večji učinek, če so osredotočene in bolje usmerjene na konkurenčnost kmetij (odstavka 31 in 32).

62. Med državami članicami, ki izvajajo SEP v celoti ali delno, ni opazne razlike pri trendih, ki zadevajo socialne, gospodarske in okoljske vidike, kot so proizvodnja mesa, število upravičencev in živali ter površina, ki se uporablja kot trajni pašnik (odstavki od 24 do 28 ter od 33 do 40).

ALI KOMISIJA IN DRŽAVE ČLANICE DOVOLJ DOBRO SPREMLJAJO IN OCENJUJEJO SHEMI ZA KRAVE DOJILJE TER OVCE IN KOZE?

63. V večini obiskanih držav članic je bilo spremljanje kazalnikov uspešnosti slabo zaradi neobstoja ad hoc sistema za spremljanje uspešnosti, s pomočjo katerega bi bilo mogoče meriti rezultate in izide revidiranih shem, ter zaradi različnega razumevanja pojmov proizvodnja in preskrba predelovalne industrije v posameznih državah članicah (odstavki od 43 do 46). Dodatna omejitev pri spremljanju, ki ga izvaja Komisija, je bilo dejstvo, da ni bilo ustreznega orodja, ki bi zagotavljalo globalen pregled nad vrstami pomoči, ki so na voljo iz različnih virov (odstavki od 47 do 49).

64. Hitro izvajanje nedavnih reform SKP pogosto ne omogoča pravočasnega natančnega kvantitativnega ocenjevanja. Zato sistem Komisije za ocenjevanje učinkov revidiranih shem ovira pomanjkanje ocen pregleda stanja SKP iz leta 2008 (odstavki 42 in od 50 do 53).

PRIPOROČILO 3

Komisija naj natančno opredeli zahteve glede spremljanja in ureditev, ki se pričakujejo od držav članic v zvezi s shemami pomoči za živinorejske sektorje, ter te zahteve vključi v zakonsko zahtevo, na primer v izvedbeni akt, ki bi zahteval, da države članice uporabljajo ustrezne kazalnike uspešnosti in ažurne podatke, ki so dobro povezani s predvidenimi izidi shem pomoči za živali.

Komisija naj s pomočjo celovitega zbiranja in spremljanja podatkov iz celotne EU izvaja stalni okvir spremljanja, ki bi zajel vse vrste neposredne pomoči za podporo živinorejskim sektorjem v državah članicah, vključno z nacionalno pomočjo in podporo iz stebra II. S tem bi Komisija upoštevala skupne učinke različnih vrst shem, namenjenih živinorejskim sektorjem, in opredelila morebitne sinergije med njimi, kar bi preprečilo dvojno financiranje v okviru podpornih instrumentov s podobnimi cilji.

PRIPOROČILO 4

Komisija naj v sodelovanju z državami članicami izvede celovito oceno učinka različnih podpornih shem in po potrebi oceni učinke drugih mogočih ukrepov za izboljšanje proizvodne kakovosti in konkurenčnosti, npr. s spodbujanjem izboljšanja črede.

To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi Ioannis SARMAS, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 20. junija 2012.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] COM(2011) 625 final/2 z dne 19. oktobra 2011.

[2] Kmetijstvo v Evropski uniji – Statistične in gospodarske informacije 2010, Evropska komisija, GD za kmetijstvo in razvoj podeželja.

[3] Približno dve tretjini govedine, ki se proizvede v EU, izhaja neposredno ali posredno iz čred krav molznic, torej sektorja, ki ni bil vključen v to revizijo.

[4] Vir: Eurostat.

[5] Glej npr. uvodno izjavo 12 preambule Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (UL L 160, 26.6.1999, str. 21), v kateri je navedeno, da "[…] je umestno dovoliti državam članicam vzpostavitev povezave med občutljivimi območji ali kraji in rejo krav dojilj tako, da bi zagotovili vzdrževanje take proizvodnje, zlasti na območjih, kjer ni druge alternative." V zvezi z ovčjim ali kozjim mesom je v uvodni izjavi 11 preambule Uredbe Sveta (ES) št. 2529/2001 z dne 19. decembra 2001 o skupni ureditvi trga za ovčje in kozje meso (UL L 341, 22.12.2001, str. 3) navedeno: "Uveljaviti je treba povezavo med občutljivimi območji ali kraji in rejo ovac in koz, da bi zagotovili ohranitev te proizvodnje zlasti v območjih, kjer je ta proizvodnja pomembna za lokalno gospodarstvo."

[6] Uredba (ES) št. 1254/1999 določa stopnje premij za sektor govejega mesa. Uredba (ES) št. 2529/2001 določa neposredno pomoč za sektor ovčjega in kozjega mesa.

[7] Temeljijo na številu živali.

[8] Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

[9] Tudi v sektorjih govejega ter ovčjega in kozjega mesa.

[10] Shema enotnega plačila je začela veljati 1. januarja 2005. Države članice so se lahko odločile, da jo bodo začele uporabljati po prehodnem obdobju, ki se je zaključilo 31. decembra 2005 ali 31. decembra 2006, če so to upravičevali posebni kmetijski pogoji. Pravna podlaga za uporabo delnega izvajanja SEP je določena v členih od 64 do 68 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

[11] Preostanek povprečnih zneskov, ki so se kmetom izplačevali v referenčnem obdobju (na splošno 2000–2002), je bil vključen v izračun SEP v skladu z možnostjo izračuna pravic, ki jo je izbrala posamezna država članica.

[12] Regije, ki so del države članice, se nahajajo izven Evrope in so v celoti del EU. Takšnih regij je devet – šest francoskih, dve portugalski in ena španska.

[13] Razen v primerih, ko se je število upravičencev po uvedbi nevezanih plačil znatno zmanjšalo, kar je omogočilo povečanje stopnje pomoči na kmeta.

[9999] Sauf si une réduction significative du nombre de bénéficiaires, consécutive au découplage, avait pour conséquence de permettre d’augmenter les taux d’aides par agriculteur.

[14] COM(2008) 306 final z dne 20 maja 2008.

[15] Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (UL L 30, 31.1.2009, str. 16), ki je začela veljati januarja 2009.

[16] V sektorju govejega mesa je bilo treba najkasneje do 1. januarja 2012 uvesti nevezano klavno premijo in posebno premijo za moško govedo.

[17] Uvodna izjava 34 preambule Uredbe (ES) št. 73/2009: "Kar pa se tiče sektorjev krav dojilj ter ovčjega in kozjega mesa, se zdi, da bo morda ohranjanje minimalne ravni kmetijske pridelave še vedno potrebno za kmetijska gospodarstva v nekaterih regijah in zlasti tam, kjer kmetje nimajo dostopa do drugih gospodarskih možnosti."

[18] Ta argument je bil omenjen že med razpravo v Svetu pred reformo leta 2003. Glej dokument Sveta Reforma SKP – obrazložitev, DS 222/03, Luxembourg, 18. junija 2003.

[19] Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike – COM(2011) 625 final/2 z dne 19. oktobra 2011. V naslovu IV poglavja 1 so opisane možnosti prostovoljne vezane podpore, ki se lahko dodeli nekaterim sektorjem, vključno s sektorjema ovčjega in kozjega mesa ter govejega in telečjega mesa, v višini do 5 % letne nacionalne zgornje meje, v posebnih primerih pa tudi več.

[20] Belgija, Španija, Francija in Portugalska.

[21] Avstrija in Finska. Revizija ni posebej obravnavala Slovenije, ki je leta 2010 uvedla nevezano pomoč, in Danske, ki se je odločila obdržati premije za ovce in koze le do leta 2012.

[22] Irska in Združeno kraljestvo (Anglija in Škotska).

[23] Osnova za pojem "ohranjanje" je bila določena na podlagi trendov pred uvedbo SEP in po njej.

[24] Premije za krave dojilje in ovce, ki so opisane v èlenih 111(1) in 101(1) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[25] V skladu s členom 101(2) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[26] Člen 102 Uredbe (ES) št. 73/2009.

[27] Uredba zahteva 50-odstotno nevezanost od prvega leta izvajanja SEP; Francija in Španija sta v celoti nevezano pomoč za ta sektor uvedli leta 2010.

[28] To so regije v okviru konvergenčnega cilja, ki se uporablja pri dodeljevanju strukturnih skladov EU in ustreza NUTS (nomenklatura teritorialnih enot za statistiko) ravni 2, kjer je BDP na prebivalca nižji od 75 % BDP EU-25.

[29] SEC(2008) 1885 z dne 20. maja 2008, str. 50.

[30] Tam je navedeno, da Komisija z izvedbenim aktom odobri odločitev držav članic (iz člena 39(3) ali, če je ustrezno, člena 39(4)(a) zakonodajnih predlogov SKP po letu 2013), kadar se v zadevni regiji ali sektorju pokaže ena izmed teh potreb.

[31] Avstrija, Belgija, Francija, Portugalska in Španija.

[32] Irska in Združeno kraljestvo.

[33] Danska, Španija, Francija in Slovenija.

[34] Ocenjevalno poročilo Komisije (2010): Ocena učinkov delno nevezanih pomoči na trge, str. 147–150. Špansko ministrstvo za kmetijstvo: Analiza morebitne uvedbe nevezanih premij za govedo (premije za krave dojilje in klavne premije).

[35] Pregled stanja SKP – dokument o oceni učinka št. 3, str. 3.

[36] Sezonska selitev čred z ene lokacije na drugo.

[37] Npr. člen 6(2) Uredbe (ES) št. 73/2009, ki določa, da morajo države članice zagotoviti, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajni pašniki leta 2003, ostanejo trajni pašniki.

[8888] Države članice, obiskane na kraju samem.Belgija, Španija, Francija, Avstrija in Portugalska s premijami za krave dojilje ter Danska in Finska s premijami za ovce in kozePortugalska: glej okvir 5 za razloge za porast.

[38] COM(2008) 306 final.

[39] Za podrobno analizo okoljskih tveganj, ki jih je mogoče reševati v okviru ovčereje in kozjereje, glej ocenjevalno poročilo Komisije (2007): Study on environmental consequences of Sheep and Goat farming and of the Sheep and Goat premium system (Raziskava okoljskih posledic ovčereje in kozjereje ter sistema premij za ovce in koze), str. od 48 do 64.

[40] Po podatkih iz poročila škotskega organa Quality Meat Scotland: The importance of livestock production to the Scottish economy (Pomen živinoreje za škotsko gospodarstvo), ki temelji na klasifikaciji zemljišč za rabo v kmetijstvu inštituta Macaulay Land Use Research Institute, je le 6 % zemljišč na Škotskem uvrščenih med nadpovprečno kakovostna zemljišča, ki so primerna za poljedelstvo. Zato je Škotska močno odvisna od reje prežvekovalcev, kar odraža slabšo kakovost zemlje in omejene možnosti za proizvodnjo na njej. V skladu s sistemom klasifikacije, ki ga Evropska komisija uporablja za določanje območij z omejenimi možnostmi, je med tovrstna območja uvrščenih skoraj 85 % škotskih kmetijskih zemljišč, reja prežvekovalcev pa je tu vodilna kmetijska dejavnost, saj se na teh območjih nahaja več kot 90 % ovac za razplod in 82 % krav.

[41] V Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1), t. i. finančni uredbi, je v členu 27 navedeno: "Odobrena proračunska sredstva morajo biti uporabljena v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti." V nadaljevanju je navedeno: "Za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema proračun, se določijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalci poslovanja [...]".

[42] Glej odstavek 7, okvir 1: "minimalna raven kmetijske proizvodnje [...] za zagotovitev ustrezne preskrbe predelovalne industrije s surovinami [...]".

[43] Kazalniki uspešnosti morajo biti ustrezni, sprejeti, verodostojni, preprosti in stabilni (RACER).

[44] Steber I zajema ukrepe za podporo trga in neposredno pomoč za proizvajalce EU, vključno s SEP. Steber II zajema ukrepe za razvoj podeželja, katerih namen je podpirati razvoj in diverzifikacijo podeželskih skupnosti.

[45] Glej tudi: Evropska komisija (2010), Ocena ukrepov SKP v zvezi s sektorji, ki jim je bila ali jim je namenjena neposredna pomoč – Sklop 1: Horizontalna vprašanja: "Ocena učinkov delno nevezanih pomoči na trge", str. 66.

[46] Pogoji navzkrižne skladnosti vključujejo tudi ohranjanje zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter spoštovanje predpisanih pravil ravnanja.

[47] Izraz dvojno financiranje, kot ga uporablja Komisija, se nanaša na plačila, ki se za dosego istega cilja izplačujejo v okviru dveh ali več shem.

[48] V skladu s členom 88(3) Pogodbe ES in smernicami Komisije za državno pomoč v kmetijskem sektorju.

[49] Zakonodajni predlogi za reformo SKP za obdobje po letu 2013.

[50] Ocena neposredne pomoči v sektorju govejega in telečjega mesa, oktober 2010, in Ocena učinkov delno nevezanih pomoči na trge, oktober 2010.

[51] Tj. v zvezi z ukrepi iz člena 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

[52] Glej npr. novi člen 68 Uredbe (ES) št. 73/2009, ki je zamenjal stari člen Uredbe (ES) št. 1782/2003, in nove možnosti, ki jih prinaša člen 63 te uredbe.

[53] Ocena ukrepov SKP za sektor ovčjega in kozjega mesa – november 2011.

[54] Na primer v poročilu iz leta 2010: Ocena učinkov delno nevezanih pomoči na trge (Ocena ukrepov SKP v zvezi s sektorji, ki jim je bila ali jim je namenjena neposredna podpora – Sklop 1: Horizontalna vprašanja, str. 2) je navedeno, da je bil njegov cilj analizirati učinke vezanih ali delno vezanih vrst pomoči – kot so opredeljene v Uredbi (ES) 1782/2003 – na trg, znotraj splošnega okvira uvedbe popolne nevezanosti. Podobno se tudi poročilo Ocena neposredne pomoči v sektorju govejega in telečjega mesa, objavljeno leta 2010, osredotoča na obdobje 2005–2007 in ne zajema učinkov pravnih predpisov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 73/2009.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

PREGLED VEZANIH NEPOSREDNIH PLAČIL ZA KRAVE DOJILJE TER OVCE IN KOZE V DRŽAVAH ČLANICAH, KI IZVAJAJO SEP

Država članica | Ovce in koze | Začetno leto | Krave dojilje | Začetno leto | Zgornja meja za plačila EU v letu 2005 | Zgornja meja za plačila EU v letu 2010 | Proračun, dodeljen na podlagi člena 68, za obdobje 2010–2013 [9999] | Opis posebne podpore iz člena 68 [9999] |

Ovce in koze | Krave dojilje | Ovce in koze | Krave dojilje |

Osnovna | Dodatna | Osnovna | Dodatna | Osnovna | Dodatna | Osnovna | Dodatna |

Belgija | nevezana | 2005 | vezana | | N/R | N/R | 77565000 | 19389000 | N/R | N/R | 77565000 | 19389000 | 29978880 | izboljšanje kakovosti (člen 68(1)(a)(ii))premije za travinje (člen 68(1)(b))posebna podpora za zelene pokrovne posevkeohranitev pasme Piétrain v sektorju prašičjega mesa |

Danska | 2012 | | nevezana | 2005 | 855000 | N/R | N/R | N/R | 855000 | N/R | N/R | N/R | 111820000 | kmetijsko-okoljski ukrepi (člen 68(1)(a)(v))trajne energetske poljščine (člen 68(1)(a)(i))trajno ekološko sadno drevje in grmi jagodičevja (člen 68(1)(a)(i))proizvodnja trajnih energetskih poljščin (člen 68(1)(a)(i))posebna podpora za proizvodnjo mesa (člen 68(1)(b)) |

Nemčija | nevezana | 2005 | nevezana | 2005 | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | 4000000 | premija za travinje v sektorju mlečnih proizvodov (člen 68(1)(b)) |

Irska | nevezana | 2005 | nevezana | 2005 | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | 143800000 | shema za ovce na travinjah (člen 68(1)(b))učinkovitost sektorja mlečnih proizvodov na travinjah (člen 68(1)(b))ohranitev živinoreje v pokrajini Burren (člen 68(1)(a)(i))shema EU za dobro počutje krav dojilj (člen 68(1)(a)(iv)) |

Grčija | nevezana | 2006 | nevezana | 2006 | 180300000 | 63200000 | 25700000 | 3100000 | N/R | N/R | N/R | N/R | 323600000 | dvig kakovosti oljčnega olja in trde pšenice (člen 68(1)(a)(ii))proizvajalci v sektorjih mesa (telice, krave dojilje, ovce in koze) na območjih z omejenimi možnostmi (člen 68(1)(b))programi prestrukturiranja za gorata območja z omejenimi možnostmi (člen 68(1)(c)) |

Španija | 2010 | | vezana | | 366997000 | 111589000 | 279830000 | 28937000 | N/R | N/R | 261153000 | 26000000 | 992653540 | nacionalni program kakovosti za stročniceprogram kakovosti za tobakkolobarjenje posevkov, ki niso namakanipomoč rejcem ovac in koz v okviru shem kakovostipomoč za kakovostne mlečne proizvodepomoč rejcem ovac in kozpomoč proizvajalcem mleka na območjih z omejenimi možnostmiproizvodnja govejega mesa uradno priznane kakovostiranljivost krav dojiljpodpora za povečanje kakovosti sladkorne pesepodpora za povečanje kakovosti bombažasektor lupinarjevpodpora za povečanje kakovosti mleka in mlečnih proizvodovpodpora za sektor mlečnih proizvodov na občutljivih območjihpodpora za sektor kozjega mesa na območjih z omejenimi možnostmipodpora za sektor ovčjega mesa na občutljivih območjihukrepi iz nekdanjega člena 69 (goveje meso, bombaž, sladkor, mleko) |

Francija | 2010 | | 25 % nevezana v letu 2010 | | 133716000 | 40208000 | 734908000 | 1137000 | N/R | N/R | 525622000 | N/R | 1874400000 | dodatna pomoč za stročnice (člen 68(1)(a)(i))pomoč za kakovostno trdo pšenico (člen 68(1)(a)(ii))pomoč za ohranitev ekološkega kmetovanja (člen 68(1)(a)(v))pomoč za prehod na ekološko kmetovanje (člen 68)diverzifikacija kolobarjenja (člen 68(1)(a)(v))pomoč za teleta krav dojilj in za teleta z ekološko oznako; pomoč za rejce ovac in koz; pomoč za pridelovalce mleka na goratih območjih (člen 68(1)(b))zavarovanje pridelkov (člen 68(1)(d)) |

Država članica | Ovce in koze | Začetno leto | Krave dojilje | Začetno leto | Zgornja meja za plačila EU v letu 2005 | Zgornja meja za plačila EU v letu 2010 | Proračun, dodeljen na podlagi člena 68, za obdobje 2010–20131 [9999] | Opis posebne podpore iz člena 68 [9999] |

Ovce in koze | Krave dojilje | Ovce in koze | Krave dojilje |

Osnovna | Dodatna | Osnovna | Dodatna | Osnovna | Dodatna | Osnovna | Dodatna |

Italija | nevezana | 2005 | nevezana | 2005 | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | 1277100000 | izboljšanje kakovosti (goveje in telečje meso; ovčje in kozje meso; oljčno olje; mlečni proizvodi; tobak; sladkor; cvetličarski proizvodi (člen 68(1)(a)(ii))kolobarjenje (člen 68(1)(a)(v))plačilo zavarovanja letin, živali in rastlin (člen 68(1)(d)) |

Luksemburg | nevezana | 2005 | nevezana | 2005 | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R |

Malta | nevezana | 2007 | nevezana | 2007 | 53000 | 18000 | 26000 | 3000 | N/R | N/R | N/R | N/R | N/A | N/R |

Nizozemska | nevezana | 2006 | nevezana | 2006 | 13800000 | 300000 | 10900000 | N/A | N/R | N/R | N/R | N/R | 120585000 | prevoz po vodi (člen 68(1)(a)(i))dobro počutje živali (člen 68(1)(a)(iv))elektronska identifikacija za ovce (člen 68(1)(b))zavarovanje pred neugodnimi vremenskimi razmerami (člen 68(1)(d)) |

Avstrija | nevezana | 2005 | vezana | / | N/A | N/A | 70578000 | 99000 | N/R | N/R | 70578000 | 99000 | 51600000 | premija za krave molznice (člen 68(1)(b)) |

Portugalska | vezana | / | vezana | / | 21892000 | 7184000 | 79031000 | 9503000 | 21892000 | 7184000 | 78695000 | 9462000 | 133044000 | sistemi ekstenzivne reje avtohtonih pasem (govedo, ovce, koze) (člen 68(1)(a)(i))izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov (pridelkov in živali) (člen 68(1)(a)(ii))kmetijsko-okoljski ukrepi za zaščito nacionalne oljkarske dediščine in podporo ekstenzivni paši (člen 68(1)(a)(v))podpora za ekonomsko ranljive načine kmetovanja v sektorju mlečnih proizvodov in sektorju ovac (člen 68(1)(b)) |

Slovenija | 2010 | / | nevezana | 2007 | 520000 | 178000 | 5183000 | 626000 | N/R | N/R | N/R | N/R | 49514200 | ekstenzivna reja samic goveda in plačilo za mleko za kmete na goratih območjih in strmih pobočjih (člen 68(1)(b))ohranitev reje živali na kmetijah s trajnimi pašniki (člen 68(1)(c)) |

Finska | vezana | / | nevezana | 2006 | 1200000 | 400000 | 9300000 | 600000 | 600000 | 200000 | N/R | N/R | 194804200 | podpora za proizvodnjo govejega in telečjega mesa ter premija za krave molznice (člen 68(1)(b))ukrepi iz prejšnjega člena 69 (poljščine) (člen 72(3)) |

Švedska | nevezana | 2005 | nevezana | 2005 | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | 13868000 | izboljšanje kakovosti (vsi sektorji) (člen 68(1)(a)(ii))izboljšanje trženja (vsi sektorji) (člen 68(1)(a)(iii))ukrepi iz nekdanjega člena 69 (kakovost/trženje vsi sektorji) |

Združeno kraljestvo | nevezana | 2005 | nevezana | 2005 | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | N/R | 119200000 | škotska shema za goveje meso (člen 68 (1)(b))ukrepi iz nekdanjega člena 69 (sektor govejega mesa na Škotskem) |

TOTAL | 719333000 | 223077000 | 1293021000 | 63394000 | 23347000 | 7384000 | 1013613000 | 54950000 | 5439967820 | |

[9999] Vir: Evropska komisija, GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, Enota D1 za izvajanje posebne podpore (člen 68 Uredbe (ES) št. 73/2009). Začasni podatki, ki so jih posredovale države članice in se še spreminjajo. DS/2010/03, posodobljeno 5. 9. 2011.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

ŽIVINOREJA IN PRIREJA MESA V EU (1995–2010)

+++++ TIFF +++++

1 CWT = Ekvivalent mase klavnega trupa v tonah.

Vir: Eurostat.

Opomba: Do leta 2004 se podatki glede prireje mesa nanašajo na EU-15.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

POVPREČNO ŠTEVILO ŽIVALI NA KMETIJO

+++++ TIFF +++++

Vir: Eurostat (raziskovanje strukture kmetijskih gospodarstev).

--------------------------------------------------