[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.6.2008

COM(2008) 368 konč.

POROČILO KOMISIJE

Poročilo o politiki konkurence za leto 2007{SEC(2008)2038}

1. V letu 2007 je politika konkurence še naprej izboljševala delovanje trgov v korist evropskih potrošnikov in podjetij . Zadevni ukrepi so med drugim vključevali preiskovanje in kaznovanje protikonkurenčnega ravnanja udeležencev na trgu ter obravnavo protikonkurenčnih tržnih struktur in ureditev v ključnih gospodarskih sektorjih. Politika konkurence je bila vključena tudi v lizbonsko strategijo kot krovno agendo gospodarskih reform.

2. V prvem poglavju tega poročila je prikazan pregled, kako so se nadalje razvijali in uporabljali instrumenti politike konkurence , tj. protimonopolna pravila ter pravila o združitvah in državni pomoči. Drugo poglavje obravnava uporabo teh in drugih instrumentov v izbranih sektorjih . Tretje poglavje vsebuje pregled sodelovanja z Evropsko mrežo za konkurenco in nacionalnimi sodišči. V četrtem poglavju so obravnavane mednarodne dejavnosti . V zadnjem, petem poglavju, je naveden kratek opis medinstitucionalnega sodelovanja . Več informacij je na voljo v podrobnem delovnem dokumentu služb Komisije ter na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco[1].

1. INSTRUMENTI

1.1. Protimonopolna zakonodaja – člena 81 in 82 Pogodbe ES

1.1.1. Oblikovanje pravil in politike

3. Poleg sankcij za kaznovanje in preprečevanje kartelov je treba za učinkovito ukrepanje proti tej najškodljivejši obliki protikonkurenčnega ravnanja spodbuditi udeležence, da jih prijavijo. Politika prizanesljivosti, ki jo izvaja Komisija, ponuja spodbude lastnikom kartelov, da prijavijo svoje nezakonite dejavnosti. Decembra 2006 je bilo uvedeno revidirano obvestilo o prizanesljivosti (obvestilo iz leta 2006)[2]. To je tretje obvestilo o prizanesljivosti, ki sledi različicam iz let 1996 in 2002. Komisija je na podlagi obvestila iz leta 2006, in sicer od datuma njegove uvedbe do konca leta 2007, prejela 20 prošenj za imuniteto[3] in 11 prošenj za znižanje glob.

4. Zeleni knjigi Komisije iz leta 2005 o odškodninskih tožbah zaradi kršitve protimonopolnih pravil ES je bila izražena velika podpora v resoluciji Evropskega parlamenta, v kateri je Komisija pozvana, da pripravi belo knjigo s podrobnimi predlogi za zagotovitev učinkovitejših protimonopolnih odškodninskih zahtevkov[4]. Pri pripravi bele knjige se je Komisija obsežno posvetovala s predstavniki vlad držav članic, sodniki nacionalnih sodišč, predstavniki industrije, potrošniškimi združenji, pravno skupnostjo in številnimi drugimi zainteresiranimi stranmi.

1.1.2. Uporaba pravil

5. Komisija je še naprej prednostno obravnavala odkrivanje, preiskovanje in sankcioniranje kartelov, pri čemer se je osredotočila na pomembne in najdejavnejše kartele , predvsem svetovnega ali evropskega obsega. Komisija je izdala osem končnih odločb[5], v katerih je 41 podjetjem[6] naložila globe v skupnem znesku 3 334 milijonov EUR (v primerjavi s sedmimi končnimi odločbami, 41 oglobljenimi podjetji[7] in skupnim zneskom 1 846 milijonov EUR leta 2006). V zadevi Dvigala in tekoče stopnice je Komisija naložila najvišjo globo za posamezen primer kartela do zdaj (992 milijonov EUR) ter najvišjo globo za posamezno družbo zaradi kartelne kršitve (477 milijonov EUR[8]).

6. Komisiji je več kartelov uspelo odkriti na lastno pobudo. Zadnje zadeve Dvigala in tekoče stopnice , Zaponke , Profesionalne videokasete in Ravno steklo kažejo, da kljub učinkovitosti politike prizanesljivosti, ki jo izvaja Komisija, ta pri odkrivanju kartelnega ravnanja ni odvisna od dokazov, ki jih predložijo vlagatelji prošenj za prizanesljivost. Komisija še naprej pomembno pozornost posveča takim preiskavam po uradni dolžnosti, ki so lahko rezultat tržnega spremljanja, sektorskih preiskav, pritožb in dejavnosti nacionalnih organov za konkurenco v Evropski mreži za konkurenco.

7. Komisija je izvedla nadaljnje ukrepe v zvezi s sektorsko preiskavo finančnih storitev, ki se je začela izvajati leta 2005, in izdala odločbe o prepovedi v skladu s členom 81 Pogodbe ES v zadevah Groupement des Cartes Bancaires, Morgan Stanley/Visa in MasterCard, ki so zadevale sisteme plačilnih kartic (glej 2.2. spodaj).

8. Komisija je še naprej sankcionirala zlorabe prevladujočega položaja , nenazadnje v omrežnih industrijah, ki so ključne za evropsko konkurenčnost. 4. julija je sprejela odločbo zoper španskega operaterja Telefónica z znatnim tržnim deležem zaradi zelo resne zlorabe prevladujočega položaja na španskem trgu širokopasovnega internetnega dostopa. Naložena globa je znašala 151 875 000 EUR. Družba Telefónica je namreč izvajala stroškovni pritisk na marže med veleprodajnimi cenami, ki jih je zaračunavala konkurentom, in maloprodajnimi cenami, ki jih je zaračunavala svojim strankam med letoma 2001 in 2006.

9. Komisija je 11. oktobra sprejela Odločbo v skladu s členom 9 o dolgoročnih pogodbah o dobavi plina, ki jih je sklenila družba Distrigas v Belgiji. V tej odločbi Komisija določa, da je sklop zavez, ki jih je dala družba Distrigas v zvezi s pomisleki, ki jih je izrazila Komisija med preiskavo na podlagi člena 82, pravno zavezujoč do leta 2011. Namen teh zavez je zagotoviti, da družba Distrigas ne veže prevelikega deleža strank za več kot eno leto vnaprej, hkrati pa družbi omogočajo največjo možno raven prožnosti pri upravljanju portfelja pogodb.

1.2. Državni ukrepi

10. Komisija je junija zaključila postopek za ugotavljanje kršitev po členu 226 Pogodbe ES zoper Češko republiko, ki je omejila pooblastila češkega organa za konkurenco za izvajanje členov 81 in 82 Pogodbe ES pri protikonkurenčnem ravnanju v sektorju elektronskih komunikacij[9]. Po sprejetju obrazloženega mnenja v marcu[10] je bila sporna določba češkega zakona o konkurenci razveljavljena in češki organ za konkurenco lahko zdaj v celoti izvaja pravila EU o konkurenci.

11. Pridobitev skupnega nadzora nad družbo Endesa s strani družb Enel in Acciona je bila priglašena Komisiji 31. maja in brezpogojno odobrena 5. julija. Ko pa sta družbi Enel in Acciona zaprosili španskega zakonodajalca s področja energetike (CNE) za odobritev, je ta transakcijo odobril pod pogojem, da se prevzame več obveznosti. Komisija je 5. decembra sprejela Odločbo na podlagi člena 21 Uredbe ES o združitvah [11], v kateri je izjavila, da je odločba CNE v delno spremenjeni obliki kršila navedeno določbo.

1.3. Nadzor združevanja

1.3.1. Oblikovanje pravil in politike

12. Da bi Komisija zagotovila boljše usmeritve o vprašanjih pristojnosti pri nadzoru združevanja, je 10. julija sprejela prečiščeno obvestilo Komisije o pristojnosti v skladu z Uredbo o združitvah („obvestilo o pristojnosti“ ali „obvestilo“)[12]. To obvestilo nadomešča prejšnja štiri obvestila iz leta 1998[13], ki obravnavajo vprašanja pristojnosti iz leta 1998 v skladu s prejšnjo Uredbo o združitvah 4064/89. Zato novo obvestilo v enem dokumentu obravnava vsa vprašanja pristojnosti, ki so pomembna za ugotavljanje pristojnosti Komisije v skladu z Uredbo o združitvah, razen napotitev.

13. Komisija je 28. novembra sprejela smernice za ocenjevanje nehorizontalnih združitev v skladu z Uredbo o združitvah. Nehorizontalne združitve vključujejo vertikalne združitve, kot je prevzem dobavitelja s strani stranke (na primer proizvajalec avtomobilov prevzame dobavitelja menjalnikov), in združitve konglomeratov, ki zadevajo družbe, ki izvajajo dopolnilne ali drugače povezane dejavnosti (na primer družba, ki proizvaja britve, kupi družbo, ki proizvaja peno za britje). Smernice za nehorizontalne združitve dopolnjujejo obstoječe smernice za horizontalne združitve, ki obravnavajo združitve družb, ki konkurirajo na istih trgih.

14. Da bi Komisija razjasnila svojo strategijo glede protiukrepov na področju nadzora združevanja, je začela javno posvetovanje o osnutku revidiranega obvestila o protiukrepih. Protiukrepi so spremembe združitve, ki jo predlagajo udeleženci združitve in s katerimi naj bi se odpravili morebitni pomisleki Komisije v zvezi s konkurenco. Revidirano obvestilo o protiukrepih bo posodobilo in nadomestilo sedanje obvestilo.

1.3.2. Uporaba pravil

15. Število združitev, priglašenih Komisiji, je bilo rekordno ; priglašena sta bila 402 primera, kar je 12 % več v primerjavi s 356 transakcijami, priglašenimi v letu 2006. V zadnjem četrtletju se je število priglasitev zmanjšalo glede na predhodna četrtletja ter tudi glede na zadnje četrtletje leta 2006. Komisija je v letu 2007 sprejela skupaj 396 končnih odločb, od katerih jih je v prvi fazi prezpogojno odobrila 368. Od teh brezpogojnih odobritev v prvi fazi jih je 238 (ali 65 %) sprejela v skladu s poenostavljenim postopkom. Poleg tega je bilo v prvi fazi pogojno odobrenih 18 transakcij.

16. Deset odločb je bilo sprejetih po poglobljenih preiskavah v drugi fazi. Od teh jih je bilo pet odobrenih brezpogojno, štiri pa pogojno. Ena transakcija, in sicer horizontalna združitev , ki je zadevala predlagani prevzem družbe Aer Lingus s strani družbe Ryanair, je bila prepovedana (glej 2.7 spodaj).

1.4. Nadzor državnih pomoči

1.4.1. Oblikovanje pravil in politike

17. Komisija je še naprej izvajala Akcijski načrt državnih pomoči iz leta 2005. Sprejela je novo metodo določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj [14], ki je bolj usklajena s tržnimi načeli, saj se upošteva poseben položaj družbe ali projekta.

18. Komisija je začela posvetovanje o osnutku uredbe o splošnih skupinskih izjemah („USSI“) na področju državnih pomoči[15]. Ta USSI bo poenostavila in v enem besedilu združila pet obstoječih skupinskih izjem, in sicer za pomoč za MSP, pomoč za raziskave in razvoj za MSP, pomoč za zaposlovanje, pomoč za usposabljanje ter regionalno pomoč. Poleg tega bo področje uporabe obstoječih skupinskih izjem razširjeno na nekatere kategorije nove pomoči. Predvideva se, da bo Komisija USSI sprejela junija 2008.

19. Komisija je 13. junija sklenila podaljšati svoje Sporočilo o kinematografiji iz leta 2001 najpozneje do 31. decembra 2009. Sporočilo o kinematografiji vsebuje pravila o državni pomoči za kinematografska in druga avdiovizualna dela.

20. Leta 2007 je Komisija začela tudi postopek za revizijo Sporočila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev . V osnutku Sporočila i) so pojasnjeni pogoji, v skladu s katerimi se pomoči v obliki poroštev dodelijo ali ne, in ii) je opredeljen ustrezen znesek pomoči na podlagi tržnih referenčnih mer in analize tveganja. Pričakuje se, da bo Komisija novo sporočilo sprejela do konca maja 2008.

1.4.2. Uporaba pravil

21. Po izjemno številnih priglasitvah državne pomoči v letu 2006 (922), so države članice v letu 2007 priglasile 777 novih primerov[16]. Ta številka pa je še vedno precej višja od ravni v letih 2004 in 2005. Zmanjšanje števila priglasitev je skladno z zavezo Komisije, da bo olajšala dodeljevanje pomoči s skupinskimi izjemami in da bo svoje ukrepe osredotočila na najbolj izkrivljajoče vrste pomoči. V letu 2007 je državam članicam brez predhodne priglasitve Komisiji[17] uspelo izvesti več kot 1 100 ukrepov, medtem ko je bilo v letu 2006 izvedenih 410 ukrepov, sprejetih na podlagi skupinskih izjem.

22. Komisija je leta 2007 sprejela 629 končnih odločb o državni pomoči[18]. V veliki večini primerov je Komisija ukrepe odobrila brez formalne preiskave, z ugotovitvijo, da je bila preučena pomoč združljiva s pravili o državni pomoči (87 % vseh odločb v letu 2007) ali da ni pomenila državne pomoči (5 % vseh odločb).

23. Komisija je v letu 2007 objavila dve izdaji statističnega pregleda državnih pomoči[19]. Jesenska dopolnitev za leto 2007[20] kaže, da se države članice v zadnjih šestih letih približujejo cilju Evropskega sveta glede manjše in bolje usmerjene pomoči . Zlasti države članice EU-10 so postopoma preusmerile svojo državno pomoč v horizontalne cilje skupnega interesa, kot so regionalni razvoj, raziskave in razvoj, mala in srednje velika podjetja ter varstvo okolja.

24. Komisija je leta 2007 odobrila karte regionalnih pomoči [21] za Bolgarijo in Romunijo ter za Belgijo, Ciper, Dansko, Francijo, Italijo, Nizozemsko in Portugalsko. Tako so karte regionalnih pomoči za obdobje 2007–2013 zdaj odobrene za vse države članice. Komisija je odobrila regionalno pomoč za več velikih naložbenih projektov [22].

25. Priglasitve pomoči za raziskave, razvoj in inovacije , ki so bile 1. januarja še v postopku, ter nove priglasitve, prejete v letu poročanja, so bile ocenjene na podlagi novega Okvira [23]. Komisija je odobrila 48 priglašenih shem za raziskave in razvoj in/ali inovacije. Poleg tega je odobrila štiri priložnostne ukrepe pomoči, ki so bili pod pragom, zaradi katerega bi bilo treba izvesti podrobno oceno v skladu s poglavjem 7 Okvira. Komisija je sprejela osem odločb s podrobno oceno večjih zneskov pomoči za projekte v skladu s poglavjem 7. Odobrila je več projektov, ki jih je financirala francoska agencija za inovacije v industriji[24]. Komisija je 19 priglašenih shem odobrila v skladu s smernicami o rizičnem kapitalu[25].

26. Čeprav je pomoč za usposabljanje zajeta v uredbi o skupinskih izjemah[26], mora Komisija oceniti projekte, ki presegajo vrednost 1 milijon EUR. V zadevi GM Antwerp [27] je Komisija ugotovila, da del priglašene državne pomoči ni bil združljiv s skupnim trgom, saj bi se uporabil za financiranje dejavnosti usposabljanja, ki bi jih upravičenec v vsakem primeru izvajal tudi brez pomoči. V zadevah Fiat [28] in Club Med Guadeloupe [29] je Komisija ugotovila, da je pomoč potrebna in združljiva s skupnim trgom. V zadevi DHL Leipzig/Halle [30] je Komisija začela preiskavo, ker je imela pomisleke, da bi DHL moral v vsakem primeru zaposlenim zagotoviti usposabljanje.

27. Komisija je 10. oktobra sprožila formalni postopek preiskave v zvezi z davčno spodbudo za prevzem pomembnih deležev v tujih družbah s strani španskih družb [31]. Ta davčni ukrep španskim družbam omogoča, da v 20 letih amortizirajo poslovno vrednost podjetja, ki izhaja iz prevzema pomembnih deležev v tujih družbah, medtem ko se za poslovno vrednost podjetja, ki izhaja iz domačih prevzemov, ne more uporabiti podoben ukrep.

28. Pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah se šteje za zakonito le, če so izpolnjeni strogi pogoji. Komisija je leta 2007 uporabljala spremenjena pravila, določena v smernicah o pomoči za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004.

29. V več primerih na področju pomoči za reševanje je Komisija spet poudarila, da je taka pomoč zgolj začasen ukrep, ki olajša pripravo načrta prestrukturiranja ali likvidacije družbe. V skladu s tem je Komisija v nekaterih primerih sprožila formalni postopek, ker pomoč za reševanje ni bila vrnjena v zakonskem roku šestih mesecev in ni bil predložen noben načrt prestrukturiranja, za katerega bi se pomoč lahko odobrila[32]. Komisija je odobrila več primerov pomoči za prestrukturiranje[33]. V drugih primerih je Komisija ugotovila, da je pomoč nezdružljiva s skupnim trgom[34], ali pa je sprožila formalno preiskavo zaradi pomislekov glede združljivosti[35].

30. Komisija je precej napredovala pri zagotavljanju učinkovitejše in takojšnje izvršbe odločb o vračilu . Število neizvršenih odločb o vračilu se je zmanjšalo s 60 konec leta 2006 na 47 konec leta 2007. Zaključenih je bilo vseh 23 primerov izvršbe, v letu 2007 pa je bilo sprejetih 9 novih odločb o vračilu. Od 8,9 milijarde EUR nezakonite in nezdružljive pomoči, ki naj bi jo izterjali v skladu z odločbami, sprejetimi od leta 2000, je bilo do konca leta 2007 dejansko povrnjenih približno 8,2 milijarde EUR (tj. 91,2 % celotnega zneska). Poleg tega je bilo izterjanih za 2,4 milijarde EUR obresti za vračila. Sodna praksa in politika na tem področju sta na kratko predstavljeni tudi v Obvestilu[36].

1.5. Vloga politike konkurence v širšem okviru politik

31. Komisija je 11. decembra revidirala lizbonsko strategijo[37] in podala predloge glede naslednjega triletnega cikla (2008–2010)[38]. V prenovljeni strategiji predlaga nadaljnje vključevanje konkurence v širši okvir lizbonske strategije. Posebna pozornost je posvečena potrebi po okrepitvi sektorskega spremljanja trga in izboljšanju ureditve, kadar je to potrebno, zlasti na področju ključnih storitev in omrežnih industrij[39]. Ti predlogi so skladni s pregledom enotnega trga, ki ga je Komisija opravila leta 2007. Na pomen reform na področju konkurence kaže relativno in absolutno veliko število priporočil, predlaganih Svetu v potrditev v skladu s členom 99 Pogodbe ES[40].

32. V pregledu je na primer predlagano, da politika konkurence prispeva k ciljem lizbonske strategije v sektorjih oskrbe s plinom in električno energijo ter finančnih storitev z izvajanjem nadaljnjih ukrepov na podlagi sektorskih preiskav, začetih leta 2005[41]. Poleg tega je politika konkurence tudi dopolnilen instrument v povezavi s prizadevanji za pravočasno zagotavljanje interoperabilnosti in standardizacije. V pregledu so „pravila o konkurenci“ omenjena tudi kot tista vrsta politike, za katero lahko EU prispeva posebno strokovno znanje in izkušnje, ki je lahko koristno za njene ključne partnerje. To je tesno povezano s potrebo po zagotavljanju poštene konkurence in enakih konkurenčnih pogojev na mednarodni ravni[42].

2. Razvoj dogodkov po sektorjih

2.1. Energetika

33. V končnem poročilu o sektorski preiskavi evropskih trgov plina in električne energije, ki je bilo sprejeto 10. januarja,[43] je bilo ugotovljeno, da so za številne energetske trge značilne (i) še vedno previsoka koncentracija, (ii) visoka stopnja vertikalne integracije (zlasti v obliki nezadostne razvezanosti omrežij od dobavnih dejavnosti), (iii) nezadostna čezmejna integracija in čezmejna konkurenca ter (iv) nezadostna preglednost.

34. Na podlagi teh ugotovitev je Komisija 19. septembra sprejela predlog za tretji liberalizacijski paket za evropske trge električne energije in plina[44]. Ta je osredotočen zlasti na (i) učinkovito razvezanost prenosnih omrežij, (ii) krepitev pooblastil in neodvisnosti regulativnih organov, (iii) sodelovanje med regulativnimi organi ter (iv) sodelovanje med operaterji prenosnih omrežij.

35. Na področju protimonopolnih pravil se je Komisija v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi za konkurenco[45] osredotočila na primere zaprtja in tajnega dogovarjanja (razdelitev trga) v sektorjih električne energije in plina, ki so povezani z glavnimi razlogi za slabo delovanje trga. Primeri zaprtja vključujejo dejavnosti vzdolž celotne vrednostne verige, vključno z zaprtjem prodajnih trgov z dolgoročnimi pogodbami z dobavitelji električne energije, zlorabami, ki konkurentom zapirajo dostop do mrež (na primer kopičenje omrežnih zmogljivosti in nezadostno investiranje), zaprtjem maloprodajnega trga električne energije s povečevanjem stroškov za konkurente na podlagi sistemov izravnave[46] in zaprtjem prodajnih trgov z nadzorom infrastrukture za uvoz plina in dolgoročnimi sporazumi o dobavi plina. Med drugimi vprašanji, ki so bila preučena, so na primer domnevne manipulacije cen na trgih električne energije zaradi umika zmogljivosti s strani proizvajalca. Komisija je za Italijo[47], Španijo[48] in Francijo na podlagi nekaterih znakov ugotovila, da bi lahko regulirane tarife električne energije pomenile državno pomoč velikim in srednje velikim podjetjem, ki so odjemalci električne energije.

2.2. Finančne storitve

36. Evropska komisija je 10. januarja objavila končno poročilo o sektorski preiskavi evropskih trgov bančnega poslovanja s prebivalstvom [49], ki je zajemala plačilne kartice in plačilne sisteme (brez kartic) ter tekoče račune in povezane storitve. Ugotovitve so potrdile, da so trgi še vedno razdrobljeni na nacionalne trge, zaradi česar imajo uporabniki omejeno izbiro in višje stroške tekočih računov, posojil ali plačil. Visoka stopnja nihanja cen, profitnih marž in prodajnih vzorcev med državami članicami ter visoka stopnja homogenosti po posameznih državah članicah kažejo na trdovratne regulativne ali vedenjske ovire za konkurenco.

37. V evropskem sektorju plačilnih kartic se vsako leto pretaka 1 350 milijard EUR, s čemer banke po ocenah ustvarijo za 25 milijard EUR provizij. Sektor plačilnih kartic je visoko koncentriran ter zagotavlja visoke provizije in donosnost. Pravila, ki urejajo mreže (vključno z duapolom Visa/MasterCard in nacionalnimi sistemi kartic, ki jih vodijo domače banke), povzročajo težave za konkurenco.

38. Komisija je 3. oktobra družbam Visa International in Visa Europe (Visa) naložila globo v višini 10,2 milijona EUR, ker ni želela včlaniti družbe Morgan Stanley od marca 2000 do septembra 2006[50].

39. V Odločbi z dne 17. oktobra je Komisija sklenila, da je skupina Groupement des Cartes Bancaires (CB) kršila člen 81 Pogodbe[51]. Komisija je ugotovila, da je skupina sprejela cenovne ukrepe, ki so ovirali nekatere včlanjene banke, da bi izdajale bančne kartice v Franciji po konkurenčnih cenah, in tako umetno vzdrževala visoko ceno plačilnih kartic ter s tem dajala prednost večjim francoskim bankam.

40. Komisija je 19. decembra sprejela Odločbo o prepovedi večstranskih medbančnih provizij pri kartici MasterCard za čezmejna plačila s kreditnimi karticami in bančnimi plačilnimi karticami MasterCard in Maestro med državami članicami Evropskega gospodarskega prostora (večstranske medbančne provizije za promet znotraj EGP)[52].

41. Komisija je 25. septembra sprejela končno poročilo o preiskavi sektorja poslovnega zavarovanja [53], ki je bilo objavljeno skupaj z izčrpnim delovnim dokumentom služb Komisije, ki vsebuje celovite ugotovitve. Na področju državnih pomoči je Komisija na podlagi preskusa za zasebne vlagatelje v tržnem gospodarstvu [54] 18. julija odobrila dva preostala primera dokapitalizacije v nemškem sektorju deželnih bank (WestLB in Nord/LB). Poleti je kriza v ZDA zaradi hipotekarnih posojil („subprime“) začela zelo vplivati na več evropskih bank, zato so bili potrebni znatni ukrepi javne pomoči, da bi se banke finančno obdržale. Komisija je sprožila preiskave dveh primerov v zvezi z nemškima bankama IKB in Sachsen LB. Za angleško banko Northern Rock je bila 5. decembra sprejeta Odločba, v skladu s katero je bila pomoč za reševanje združljiva s pravili o državni pomoči[55]. Ocenjujejo se tudi naknadni dodatni ukrepi v podporo banki Northern Rock.

42. Ekonomsko-finančni svet je 9. oktobra sprejel sklepe, v katerih je predlagal vrsto ukrepov za okrepitev ureditev za finančno stabilnost . Med drugim je pozval Komisijo in države članice, da si skupaj prizadevajo razjasniti, kdaj lahko Komisija bančno krizo obravnava kot „resno motnjo v gospodarstvu“ v skladu s Pogodbo in pravili o državni pomoči. Komisijo je tudi pozval, da preuči možnosti za racionalizacijo postopkov in predvsem za hitro obravnavo preiskav o državni pomoči v nujnih okoliščinah.

43. Kar zadeva davčno pomo č, je Komisija 7. februarja sprožila formalni postopek preiskave zoper „skupinski paket obresti“ (Groepsrentebox), ki so ga priglasili nizozemski organi[56]. 21. marca je sprožila tudi postopek zoper podobno ureditev, ki je že veljala na Madžarskem[57]. Oba sistema zmanjšujeta davčno obremenitev za podjetja v zvezi z neto saldom obresti, prejetih od in plačanih odvisnim družbam. Komisija je ocenila in odobrila več koncentracij v sektorju finančnih storitev. V zadevah ABN AMRO [58] je Komisija analizirala predlagan prevzem nizozemske banke ABN AMRO s strani konzorcija, ki ga tvorijo RBS, Fortis in Santander.

2.3. Elektronske komunikacije

44. Ureditveni okvir, ki je bil vzpostavljen leta 2002, prispeva k vse večji konkurenčnosti trgov komunikacij. V zvezi s tem je Komisija decembra priporočila,[59] da se število trgov, primernih za predhodno zakonsko urejanje, zmanjša za več kot polovico, in sicer z 18 na 7. Na številnih področjih bo predhodno urejanje zdaj odpravljeno in za večji del industrije bodo veljala le pravila EU o konkurenci.

45. Na splošno je konkurenca na trgih mobilne telefonije običajno bolj učinkovita na maloprodajni ravni. Vendar pa je Komisija za predhodno urejanje priporočila veleprodajne trge mobilnega priključevanja klicev in, v skladu s prejšnjim priporočilom o upoštevnih trgih[60], veleprodajne trge mobilnega dostopa in izvora klica.

46. Komisija je v celem letu ocenila 170 priglasitev nacionalnih regulativnih organov ter sprejela 66 pisem s pripombami in 49 pisem brez pripomb v skladu s posvetovalnim mehanizmom iz člena 7 okvirne direktive[61]. V petih primerih je Komisija izrazila resne pomisleke glede združljivosti priglašenih ukrepov s pravnim redom EU in sprožila drugo fazo preiskav v skladu s členom 7(4) okvirne direktive. V enem primeru je vložila veto.

47. Na področju uporabe zakonodaje EU o konkurenci v sektorju elektronskih komunikacij je bila med odločbami, ki jih je Komisija sprejela leta 2007, najpomembnejša Odločba z dne 4. julija zoper družbo Telefónica (glej 1.1.2. spodaj).

48. Komisija je na podlagi pregleda ureditvenega okvira, ki ga je opravila leta 2007, novembra predlagala regulativni paket (ki vključuje dve direktivi, Uredbo o ustanovitvi organa za trg evropskih elektronskih komunikacij (EECMA) in Priporočilo o upoštevnih trgih)[62]. Z izjemo novega priporočila o upoštevnih trgih, ki je začelo veljati decembra, bodo zakonodajni deli predlaganega regulativnega paketa začeli veljati šele, ko jih bosta sprejela Svet in Evropski parlament, kar naj bi se zgodilo med letoma 2010 in 2011.

49. Komisija je zaradi trajnih visokih cen za mednarodno gostovanje na podlagi člena 95 Pogodbe ES predlagala Uredbo o gostovanju[63], ki je začela veljati 30. junija in bo veljavna tri leta. Posledica tega je bila, da so morali vsi mobilni operaterji v državah članicah vsem svojim strankam do 30. julija ponuditi eurotarifo, ki se je uporabljala avtomatično od 30. septembra, če se stranka ni odločila, da jo zavrne. Eurotarifa določa omejitev maloprodajnih cen za klice, opravljene ali sprejete v tujini[64]. Komisija mora leta 2008 Svetu in Evropskemu parlamentu poročati o delovanju Uredbe in zlasti, ali bi bilo treba podaljšati njeno trajanje in/ali razširiti njen obseg na druge storitve, kot je gostovanje SMS in podatkov.

50. Komisija je sprejela več odločb v zvezi s sistemi javnega financiranja za širokopasovni dostop na podeželskih ali oddaljenih območjih, na katerih ni pokritosti s širokopasovnim omrežjem ali je ta omejena[65]. Komisija je v natančno določenih okoliščinah odobrila državno intervencijo v korist naprednih širokopasovnih storitev na območjih, kjer operaterji z znatnim tržnim deležem le delno zagotavljajo osnovne širokopasovne storitve[66].

51. Komisija je izvedla predhodno preiskavo projekta „Wireless Prague“, ki je prvi primer mestnega brezžičnega omrežja, ki ga je Komisija ocenila v skladu s pravili o državni pomoči[67]. Po spremembah projekta je Komisija sklenila, da ta ne vključuje države pomoči.

52. Na področju nadzora združevanja se je Komisija opirala na dinamičen pristop v zvezi s hitro razvijajočimi se trgi, kot so tisti v zadevi Syniverse/BSG [68], pri katerih je Komisija ocenila trg za storitve kliringa podatkov o GSM gostovanjih. Na podlagi tržnih značilnosti (kot je razpoložljivost tehnologije, ki jo potrebujejo konkurenti za vstop na trg), ugotovljenih med poglobljeno preiskavo, je Komisija sprejela jasno odločbo o odobritvi, čeprav je združitev vključevala zmanjšanje števila tržnih akterjev, ki trenutno delujejo v Evropi.

2.4. Informacijska tehnologija

53. Komisija je nadaljevala s postopki proti družbi Microsoft za zagotovitev skladnosti z Odločbo iz leta 2004[69] glede pogojev oblikovanja cen in izdajanja licenc za informacije o interoperabilnosti v zvezi s prvo zlorabo zaradi zavrnitve zagotavljanja informacij. V členu 5 Odločbe iz leta 2004 je določeno, da morajo biti ti pogoji razumni in nediskriminacijski. Komisija je leta 2006 Microsoftu že naložila dokončno plačilo kazni v znesku 280,5 milijona EUR, ker ni zagotovil celovitih in točnih informacij o interoperabilnosti[70]. Zato je Komisija 1. marca izdala obvestilo o nasprotovanju, naslovljeno na Microsoft, v katerem je podrobno razložila svojo predhodno oceno, da Microsoft ni izpolnjeval svojih obveznosti zagotavljanja celovitih in točnih informacij o interoperabilnosti pod razumnimi in nediskriminacijskimi pogoji[71].

54. Po sodbi Sodišča prve stopnje z dne 17. septembra, s katero so bili zavrženi materialni elementi prošnje Microsofta za razveljavitev Odločbe iz leta 2004, je Microsoft 22. oktobra objavil precejšnje znižanje svojih licenčnin. Ponudil je tudi posodobljeno različico zadevnih licenčnih pogodb. Od navedenega datuma Komisija ni imela nadaljnjih pripomb glede izpolnjevanja obveznosti Microsofta v skladu z Odločbo iz leta 2004[72].

55. Komisija je 26. julija družbi Intel poslala obvestilo o nasprotovanju, v katerem je navedla svojo predhodno sklepno ugotovitev, da je bil Intel vključen v tri vrste zlorab z namenom izključitve družbe AMD, ki je njegov glavni tekmec, iz trga računalniških procesnih enot (CPU) x86.

56. Komisija je družbi Rambus 30. julija poslala obvestilo o nasprotovanju, v katerem je navedla svoje predhodno stališče, da je Rambus zlorabil prevladujoč položaj, ker je zahteval nerazumne licenčnine za uporabo nekaterih patentov za dinamične polnilnike (DRAM)[73]. Predhodno stališče Komisije je, da je bil Rambus vključen v namerno zavajajoče ravnanje med procesom določanja standardov v obliki tako imenovane patentne zasede[74].

57. Komisija je 30. avgusta sprožila postopek[75] proti družbi Qualcomm Inc ., ameriškemu proizvajalcu sistemskega nabora in imetniku pravic IP na področju standardov CDMA in WCDMA za mobilno telefonijo. V pritožbah je navedeno, da postopki družbe Qualcomm za izdajanje licenc niso pošteni, razumni in nediskriminacijski in so zato lahko v nasprotju s pravili ES o konkurenci (člen 82 Pogodbe ES).

58. Na področju državnih pomoči je Komisija sprejela končno odločbo o odobritvi francoskega dobropisa na že plačane davke v korist izdelovanja video iger[76]. Ta ukrep je bil priglašen v skladu s členom 87(3)(d) Pogodbe ES[77]. Proizvajalcem video iger, ki so davčni zavezanci v Franciji, omogoča, da odbijejo 20% upravičenih stroškov izdelave nekaterih video iger. Tako se je kulturna izjema iz člena 87(3)(d) prvič uporabila za video igre.

2.5. Mediji

59. Komisija je še naprej spremljala prehod z analogne na digitalno radiodifuzijo . Julija je po pritožbi italijanske organizacije potrošnikov Altroconsumo[78] Italiji izdala obrazloženo mnenje[79]. Komisija je menila, da italijanska zakonodaja ni skladna z ureditvenim okvirom EU za elektronske komunikacije[80].

60. Na področju državnih pomoči je Komisija še naprej uporabljala pristop, sprejet v prejšnjih odločbah glede državnega financiranja v podporo prehoda na digitalno tehnologijo. Komisija je odobrila tri programe podpore (dva italijanska[81] in enega španskega[82]) za nakup digitalnih dekoderjev z odprtim API[83] in za pokrivanje stroškov prilagoditve obstoječih skupnih analognih zemeljskih anten. Komisija je sprejela dve negativni odločbi v zvezi s subvencijskimi shemami v Italiji[84] in v nemški deželi Severno Porenje-Vestfalija[85].

61. Čeprav Komisija v skladu z Amsterdamskim protokolom o sistemu javne radiotelevizije priznava, da je posebna pravica držav članic, da organizirajo in financirajo javno radiotelevizijo, meni, da financiranje izvajalcev storitev javne radiodifuzije s proračunskimi prispevki ali financiranjem licenčnin pomeni državno pomoč[86]. Za državno pomoč za izvajalce storitev javne radiodifuzije pa se lahko ugotovi, da je združljiva, kadar so izpolnjene zahteve člena 86(2) (kot je podrobno določeno v Sporočilu o radiodifuziji[87]).

62. Komisija je v skladu s členom 86(2) Pogodbe ES in Sporočilom o radiodifuziji sprejela dve odločbi o financiranju izvajalcev storitev javne radiodifuzije. Prva je zadevala odobritev financiranja ukrepov zmanjšanja delovne sile s strani španske vlade, ki jih je sprejel španski izvajalec storitev javne radiodifuzije RTVE[88]. V drugi odločbi je Komisija zaključila preiskavo splošnega režima financiranja v korist izvajalcev storitev javne radiodifuzije v Nemčiji (ARD in ZDF)[89].

63. Komisija je aprila poslala obvestilo o nasprotovanju večjim glasbenim založbam in družbi Apple v zvezi s sporazumi med vsako glasbeno založbo in družbo Apple, ki naj bi omejevali spletno prodajo glasbe v nasprotju s členom 81. Med postopkom je Apple izjavil, da bo še pred sredino leta 2008 izenačil cene za prenos glasbe s svoje spletne trgovine iTunes v Evropi, s čemer se bo končala drugačna obravnava strank v Združenem kraljestvu. Na tej podlagi in po dodatnih pojasnilih je Komisija zaključila primer.

64. Komisija je še naprej dajala prednost zagotavljanju, da so prvovrstne vsebine na voljo pod odprtimi in preglednimi pogoji , ki kar največjemu številu operaterjev omogočajo, da se potegujejo za pravice. Komisija je leta 2007 končala preiskavo na podlagi člena 81 Pogodbe ES v zvezi s skupnim nakupom TV-pravic za športne dogodke, ki so jih zakupili Evropska zveza za radiodifuzijo (EBU) in njeni člani.

65. Glede nadzora združevanja v medijskem sektorju lahko izpostavimo združitev SFR/Tele2 [90]. Ta koncentracija je bila odobrena pod pogoji, da se zagotovi učinkovita konkurenca na francoskem trgu plačljive televizije. Na področju glasbene industrije je Evropska komisija v zadevi Sony/BMG-II [91] dodelila zakonsko predpisano odobritev za skupno glasbeno založbo Sony in Bertelsmann, po tem, ko je Sodišče prve stopnje razveljavilo predhodno odločbo Komisije iz leta 2004. Komisija je ob upoštevanju protiukrepov odobrila tudi koncentracijo med Universal in BMG na področju glasbenega založništva.

2.6. Avtomobilska industrija

66. Komisija je še naprej stalno spremljala razvoj dogodkov v avtomobilski industriji, med drugim s poročili o cenah avtomobilov[92]. Uredba o skupinskih izjemah za motorna vozila [93] določa posebno ureditev za področje motornih vozil, katere namen je spodbujati konkurenčnost znotraj blagovnih znamk.

67. Za povečanje konkurenčnosti na trgu poprodajnih storitev je Komisija 13. septembra sprejela štiri zavezujoče odločbe [94] v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, ki do maja 2010 zavezujejo štiri proizvajalce avtomobilov (DaimlerChrysler, Toyota, General Motors in Fiat), da zagotovijo tehnične informacije o popravilih avtomobilov vsem neodvisnim serviserjem v EU. Pozneje bo Uredba o emisijah motornih vozil[95] proizvajalce vozil zavezala, da morajo neodvisnim serviserjem zagotoviti standardiziran dostop do vseh informacij o tehničnih popravilih.

68. Tako kot v letih 2005 in 2006 je bilo tudi leta 2007 združevanje v avtomobilski industriji usmerjeno predvsem na področje dobave. V pomembno združitev sta bili vključeni dve nemški družbi, in sicer Continental AG in Siemens VDO Automotive AG. Komisija je združitev odobrila 29. novembra[96].

69. V letu 2007 je bilo obravnavanih več državnih pomoči v skladu z nekaterimi splošnimi okviri o državni pomoči, kot so pravila o regionalni pomoči in pomoči za prestrukturiranje[97]. Komisija je preučila tudi pogoje privatizacije proizvajalcev avtomobilov v državni lasti. V primeru romunske tovarne avtomobilov Automobile Craoiva (prej Daewoo Craoiva) je Komisija sprožila formalni postopek preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES, ker se je zdelo, da so pogoji v zvezi s privatizacijo dajali prednost podjetju, ki se je privatiziralo[98].

2.7. Promet

70. Cilj politike konkurence na področju prometa je zagotoviti učinkovito delovanje trgov, ki so pred kratkem bili ali še vedno so v procesu liberalizacije.

71. Na področju cestnega prevoza so mednarodni trgi za potniški in tovorni promet pretežno liberalizirani. Nacionalni cestni prevoz tovora je prav tako bil liberaliziran z Uredbo Sveta o kabotaži[99], medtem ko so nacionalni trgi potniškega prevoza še vedno pretežno zaščiteni. Komisija je pri uporabi pravil o državni pomoči za ta sektor ohranjala svojo politiko odobritve državne pomoči v korist širjenja čistejše tehnologije, predvsem pri starih vozilih[100]. V zvezi z uporabo pravil o javnih naročilih in državni pomoči za pogodbe o izvajanju javne službe in koncesije za javne službe je bila sprejeta revidirana uredba za javne službe na področju kopenskega prometa, ki bo začela veljati decembra 2009[101].

72. Zaključeno je bilo odpiranje trga za železniški tovorni prevoz . Ena od številnih strukturnih težav, ki so še vedno prisotne, zadeva razvezanost/neodvisnost bistvenih funkcij za nediskriminacijski dostop do omrežja ter nezadostno administrativno zmogljivost in neodvisnost železniških regulativnih organov[102].

73. Na področju železniškega potniškega prevoza sta Svet in Parlament 23. oktobra končno sprejela tretji železniški paket, s katerim je bil zaključen dolg zakonodajni postopek[103]. Tretji železniški zakonodajni paket bo odprl mednarodni potniški prevoz, vključno z kabotažo.

Komisija je pripravila tudi osnutek smernic o državni pomoči železniškim podjetjem [104] za povečanje pravne gotovosti in preglednosti v zvezi z odpiranjem trga, ki trenutno poteka.

74. Pomorski prevoz po teži zajema približno 50 % zunanje blagovne trgovine in približno 20 % trgovine med državami članicami. V letu 2007 je Komisija podpirala tesno zbliževanje shem pomoči v pomorskem prevozu, da bi dosegla čim bolj enake konkurenčne pogoje v Evropi, vključno z dejavnostmi vleke in plavajočih bagrov[105]. Komisija je 13. septembra 2007 za javno posvetovanje sprejela osnutek Smernic o uporabi člena 81 Pogodbe ES za storitve pomorskega prometa[106].

75. Na področju letalskega prevoza je Komisija 19. oktobra pozvala zainteresirane strani, da predložijo pripombe na zaveze, ki jih je predlagalo osem članov združenja letalskih prevoznikov SkyTeam, in sicer Aeromexico, Alitalia, CSA Czech Airlines, Delta Air Lines, KLM, Korean Air, Northwest Airlines in Air France[107]. Te zaveze so bile oblikovane glede na pomisleke v skladu s členom 81 Pogodbe ES, ki jih je Komisija navedla v svojem obvestilu o nasprotovanju z dne 15. junija 2006[108].

76. Komisija je 27. junija sprejela Odločbo o prepovedi predlaganega prevzema družbe Ryanair s strani družbe Aer Lingus . S prevzemom bi se združila dva vodilna irska letalska prevoznika, ki sta močna medsebojna konkurenta. Ryanair in Aer Lingus sta daleč največja letalska prevoznika, ki ponujata lete na kratke razdalje s prihodi in odhodi na Irskem. Njihov položaj je zlasti močan na progah s prihodi v Dublin in odhodi iz Dublina, pri katerih bi združeni subjekt zajemal približno 80 % vsega prometa znotraj Evrope.

77. Komisija je v letu 2007 zaključila svojo preiskavo državne pomoči letalskim prevoznikom v težavah ( Cyprus Airways [109]) s sklepom, da je načrt za prestrukturiranje, ki so ga predložili ciprski organi, združljiv s skupnim trgom. V zvezi z dolgotrajnim primerom Olympic Airways/Airlines je Komisija sprožila dodaten postopek preiskave domnevne državne pomoči, ki se dodeljuje tej družbi od leta 2005[110].

78. Evropska unija in Združene države Amerike so 30. aprila podpisale sporazum med EU in ZDA o ustanovitvi odprtega zračnega prostora [111]. Ta sporazum, ki začne veljati 30. marca 2008, omogoča združitev letalskega sektorja EU, saj vse evropske letalske prevoznike priznava kot „letalske prevoznike Skupnosti“, pri čemer takim letalskim prevoznikom Skupnosti omogoča, da letijo med katero koli točko v EU in katero koli točko v ZDA brez omejitev glede cene in zmogljivosti. Vključuje tudi določbe za okrepitev sodelovanja med Komisijo in Ministrstvom za promet ZDA na področju konkurence.

2.8. Poštne storitve

79. Komisija se je aktivno pogajala o svojem predlogu v skladu s postopkom soodločanja (člen 251 Pogodbe ES)[112]. Po prvi obravnavi v Parlamentu je Svet dosegel politični sporazum na zasedanju Sveta za telekomunikacije in energijo v Luxembourgu 1. oktobra. Na podlagi tega sporazuma je Svet 8. novembra uradno sprejel skupno stališče, v katerem pa je za začetek odpiranja trga določeno leto 2011 in za nekatere države članice 2013.

80. Na področju državnih pomoči je Komisija zlasti preučila kompenzacije za obveznosti javne storitve, dodeljene poštnim operaterjem, da bi zagotovila, da te kompenzacije ne presegajo dejanskih stroškov izpolnjevanja obveznosti javne storitve in ne omogočajo navzkrižnega subvencionirana komercialnih dejavnosti.

81. Če kompenzacija za storitev splošnega gospodarskega pomena ne izpolnjuje pogojev, določenih v sodni praksi Altmark [113], in se zato ne more izogniti definiciji državne pomoči, pa se lahko razglasi za združljivo s Pogodbo v skladu s členom 86(2)[114]. Pogoji, pod katerimi se kompenzacija za storitev splošnega gospodarskega pomena lahko razglasi za združljivo, so določeni v Okviru Skupnosti iz leta 2005[115]. V Okviru je zlasti določeno, da kompenzacija ne sme presegati stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev.

82. Med odločbami o državni pomoči lahko omenimo dve odobritvi za UK Post Office (z dne 7. marca[116] in 29. novembra[117]). Komisija je sklenila tudi začeti formalno preiskavo zoper Nemčijo, da bi ocenila, ali je družba Deutsche Post AG prejela čezmerno kompenzacijo za izvajanje obveznosti univerzalnih storitev[118].

83. Komisija je posebno pozornost posvetila državni pomoči v obliki neomejenih poroštev . 25. aprila se je Komisija uradno seznanila s sporazumom Poljske o prekinitvi neomejenega poroštva države, ki ga je bila deležna poljska pošta[119]. 29. novembra je Komisija sklenila uvesti poglobljeno preiskavo, da bi ugotovila, ali francoska pošta La Poste kot oseba javnega prava uživa neomejeno poroštvo države[120]. V še eni zadevi v zvezi z La Poste je Komisija pogojno odobrila pomoč za financiranje pokojnin[121].

3. Evropska mreža za konkurenco in nacionalna sodišča – pregled sodelovanja

84. Leto 2007 je bilo tretje polno leto izvajanja sistema izvrševanja, določenega z Uredbo št. 1/2003. V tem letu se je sodelovanje med člani Evropske mreže za konkurenco, tj. nacionalnimi organi držav članic EU, pristojnimi za konkurenco, in Komisijo še okrepilo. Dejanska moč, obseg in potencial sodelovanja Evropske mreže za konkurenco presegajo pravne obveznosti , določene v Uredbi št. 1/2003.

85. Med ključnimi političnimi področji, obravnavanimi v okviru Evropske mreže za konkurenco, je sposobnost nacionalnih organov za konkurenco, da v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe ES razveljavijo protikonkurenčne državne ukrepe (po odločitvi Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi CIF [122]).

86. V letu 2007 se je nadaljeval proces konvergence, ugotovljen na podlagi Uredbe št. 1/2003. Poleg pravnih obveznosti, ki izhajajo iz izvajanja Uredbe, se pojavljajo tudi težnje po večjem približevanju nacionalnega procesnega prava in politik.

87. Pomemben primer teh teženj za večjo konvergenco je vzorčni program prizanesljivosti Evropske mreže za konkurenco [123]. Program, ki ga je leta 2006 razvila delovna skupina za prizanesljivost Evropske mreže za konkurenco, je v prvem letu po sprejetju že pokazal zelo vzpodbudne rezultate.

88. Še en primer navedenih teženj je veliko število nacionalnih organov za konkurenco, ki so zdaj pooblaščeni za sprejemanje zavezujočih odločb v skladu s členom 9 Uredbe št. 1/2003. Rezultat tega je, da je bilo v letu 2007 zabeleženo znatno povečanje takih odločb med odločbami, sporočenimi Komisiji na podlagi člena 11(4) Uredbe št. 1/2003 (29 zavezujočih odločb leta 2007 v primerjavi s 7 leta 2006).

89. Komisija je bila v skladu s členom 11(3) Uredbe št. 1/2003 obveščena o približno 140 novih preiskavah zadev , ki so jih začeli nacionalni organi za konkurenco[124]. Skupine primerov je bilo mogoče opaziti med drugim v sektorjih energetike, prehrane in medijev. Službe Komisije so pregledale ali svetovale v precejšnjem številu zadev, ki so izhajale iz nacionalnih organov za konkurenco, na podlagi informacij, predloženih v skladu s členom 11(4), ali na podlagi neuradne prošnje. Komisija do zdaj še ni uporabila možnosti, da bi nacionalne organe za konkurenco razrešila pristojnosti v določenem primeru z začetkom postopka po členu 11(6).

90. Na podlagi člena 15(1) Uredbe št. 1/2003, ki omogoča nacionalnim sodnikom, da zaprosijo Komisijo za informacije, ki jih ima, ali mnenje o vprašanjih, ki zadevajo uporabo pravil EU o konkurenci, je Komisija izdala tri mnenja nacionalnim sodnikom , in sicer dve v odgovor na prošnji švedskih sodišč in eno španskemu sodišču.

91. Člen 15(2) Uredbe št. 1/2003 zahteva od držav članic, da Komisiji predložijo izvod vsake pisne sodbe, ki so jo izdala nacionalna sodišča pri odločanju o uporabi členov 81 ali 82 Pogodbe ES. Komisija je prejela izvode približno 50 sodb, sprejetih leta 2007, ki so bile objavljene na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco[125].

92. Člen 15(3) Uredbe št. 1/2003 določa, da lahko Komisija, kadar to zahteva skladna uporaba členov 81 in 82 Pogodbe ES, na lastno pobudo predloži pisna stališča sodiščem držav članic in ob dovoljenju zadevnega sodišča prispeva stališča tudi ustno. Komisija je sklenila posredovati kot „amicus curiae“ v skladu s členom 15(3) Uredbe št. 1/2003 v nizozemskem primeru, ki je zadeval možnost odbitka davka za globe v zvezi s konkurenco, ki jih naloži Komisija.

93. Stalno usposabljanje in izobraževanje nacionalnih sodnikov na področju konkurenčnega prava EU je zelo pomembno za zagotovitev učinkovite in usklajene uporabe navedenih pravil. Od leta 2002 je Komisija sofinancirala 35 projektov usposabljanja, ki so omogočili usposabljanje približno 3 500 sodnikov do konca leta 2007. Nova pravna podlaga je bila sprejeta 25. septembra[126]. Na podlagi ustreznega delovnega programa za leto 2007 je bil konec leta 2007 objavljen razpis za zbiranje predlogov za usposabljanje nacionalnih sodnikov na področju konkurenčnega prava EU[127].

4. Mednarodne dejavnosti

94. V okviru širitve morajo države kandidatke kot pogoj za pristop k Evropski uniji izpolniti številne zahteve na področju konkurence, vključno s sprejetjem nacionalne zakonodaje, ki je združljiva s pravnim redom EU. Poleg tega morajo vzpostaviti potrebno administrativno zmogljivost in predstaviti verodostojno evidenco izvrševanja. Generalni direktorat za konkurenco zagotavlja tehnično pomoč in podporo državam članicam pri izpolnjevanju teh zahtev ter nenehno spremlja pripravo držav kandidatk na pristop.

95. V letu 2007 je bilo sodelovanje zlasti tesno s Hrvaško in Turčijo. Ti dve državi kandidatki morata izpolniti „merila uspešnosti za odprtje poglavij“, preden se lahko začnejo pristopna pogajanja o poglavju konkurence. Generalni direktorat za konkurenco je pomagal državam Zahodnega Balkana pri nadaljnjem usklajevanju njihovih pravil o konkurenci s pravom EU.

96. Komisija dvostransko sodeluje s številnimi organi, pristojnimi za konkurenco , predvsem z organi glavnih trgovinskih partnerjev Evropske unije. Evropska unija je sklenila namenske sporazume o sodelovanju glede vprašanj konkurence z Združenimi državami Amerike, Kanado in Japonsko.

97. V tem letu sta se Generalni direktorat za konkurenco in Komisija za pošteno trgovino Koreje večkrat sestala in pogajala o sporazumih o dvostranskem sodelovanju na področju konkurence.

98. Poleg tega je imel Generalni direktorat za konkurenco aktivno vlogo v pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini z Indijo in Južno Korejo, ki so v teku, ter o trgovinskem delu pridružitvenih sporazumov z Andsko skupnostjo, z namenom, da bi zagotovil, da protikonkurenčno ravnanje (vključno z državno pomočjo) ne spodkoplje trgovinskih in drugih ekonomskih koristi, ki naj bi jih omogočili navedeni sporazumi.

99. Generalni direktorat za konkurenco je imel še naprej vodilno vlogo v Mednarodni mreži za konkurenco (ICN).

5. Medinstitucionalno sodelovanje

100. Komisija je še naprej sodelovala z drugimi institucijami Skupnosti v skladu z ustreznim sporazumom ali protokoli, sklenjenimi z zadevnimi institucijami[128].

101. Tako kot vsako leto je Evropski parlament na lastno pobudo izdal poročilo o Letnem poročilu Komisije o politiki konkurence za prejšnje leto po izmenjavi stališč o vprašanjih, navedenih v poročilu.

102. Komisija je sodelovala tudi v razpravah Evropskega parlamenta o političnih pobudah Komisije, kot sta reforma državne pomoči (zlasti o okoljskih smernicah in o predlogu za uredbo o splošnih skupinskih izjemah) in sektorska preiskava finančnih storitev. Komisarka in/ali generalni direktor za konkurenco redno izmenjujeta mnenja z odgovornimi parlamentarnimi odbori pri razpravah o vprašanjih politike konkurence.

103. Komisija tudi tesno sodeluje s Svetom, ki ga obvešča o pomembnih pobudah politike na področju konkurence, kot so reforma državne pomoči in preiskave v sektorjih energetike in finančnih storitev, ter sodeluje v delovnih skupinah Sveta, ki se ukvarjajo z vprašanji politike konkurence, in vzdržuje tesne stike z ustreznimi predsedstvi.

104. Poleg tega Komisija obvešča Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij o najpomembnejših pobudah politike ter sodeluje pri razpravah zadevnega odbora, na primer v zvezi s sprejetjem letnega poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o letnem poročilu Komisije o politiki konkurence.

[1] http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

[2] Obvestilo Komisije o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah, UL C 298, 8.12.2006, str. 17.

[3] Kadar je vloženih več prošenj za imuniteto za isto domnevno kršitev, se prva prošnja šteje kot prošnja za imuniteto, poznejše prošnje pa kot prošnje za znižanje glob, razen če je prva prošnja zavrnjena.

[4] Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. aprila 2007 o Zeleni knjigi: Odškodninske tožbe zaradi kršitve protimonopolnih pravil ES (2006/2207 (INI)) je na voljo na spletnem naslovu:http://www.europarl.europa.eu/oeil/file.jsp?id=5378362.

[5] Zadeva COMP/38.899, Plinsko izolirane stikalne naprave, Odločba Komisije z dne 24.1.2007; Zadeva COMP/38.823, Dvigala in tekoče stopnice, Odločba Komisije z dne 21.2.2007; Zadeva COMP/37.766, N izozemsko pivo, Odločba Komisije z dne 18.4.2007; Zadeva COMP/39.168, Izdelki trde galanterije: zaponke, Odločba Komisije z dne 19.9.2007; Zadeva COMP/38.710, Bitumen Spain, Odločba Komisije z dne 3.10.2007; Zadeva COMP/38.432, Profesionalne videokasete, Odločba Komisije z dne 20.11.2007; Zadeva COMP/39.165, Ravno steklo, Odločba Komisije z dne 28.11.2007; Zadeva COMP/38.629, Kloroprenski kavčuk, Odločba Komisije z dne 5.12.2007.

[6] Ta številka ne vključuje podjetij, ki so prejela imuniteto pred globami zaradi sodelovanja v skladu z obvestilom o prizanesljivosti.

[7] Ta številka vključuje dve podjetij, pri katerih sta bili odločbi ponovno sprejeti.

[8] Naloženo skupini ThyssenKrupp.

[9] Glej sporočilo za javnost IP/07/956, 28.6.2007.

[10] Glej sporočilo za javnost IP/07/400, 23.3.2007.

[11] Glej IP/07/1858, 5.12.2007 in IP/08/164, 31.1.2008.

[12] Prečiščeno obvestilo Komisije o pravni pristojnosti v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij. Obvestilo o pravni pristojnosti je na voljo na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/legislation/draft_jn.html.

[13] To so (i) Obvestilo o konceptu koncentracije (UL C 66, 2.3.1998, str. 5); (ii) Obvestilo o konceptu polno delujočih skupnih podjetij (UL C 66, 2.3.1998, str. 1); (iii) Obvestilo o konceptu udeleženih podjetij (UL C 66, 2.3.1998, str. 14); ter (iv) Obvestilo o izračunavanju prometa (UL C 66, 2.3.1998, str. 25).

[14] Še ni objavljeno v UL.

[15] UL C 210, 8.9.2007, str. 14–40.

[16] Izmed 777 priglasitev jih je 53 % zadevalo predvsem proizvodnjo in storitve, 33 % kmetijstvo, 8 % promet in 6 % ribištvo.

[17] Samo na področju kmetijstva se je število ukrepov v okviru skupinskih izjem povečalo s 119 leta 2006 na 496 leta 2007. Države članice so predložile tudi približno 200 ukrepov v skladu z nedavno uvedeno skupinsko izjemo za regionalno pomoč.

[18] V to številko so vštete: odločbe, pri katerih je Komisija ugotovila, da ne gre za državno pomoč, odločbe o nevložitvi ugovora, pozitivne odločbe, pogojne odločbe in negativne odločbe.

[19] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/studies_reports.html Spletni statistični pregled vsebuje elektronske različice vseh statističnih pregledov ter tudi sklop ključnih kazalcev in obsežno zbirko statističnih razpredelnic.

[20] COM(2007) 791 konč., 13.12.2007, Statistični pregled državnih pomoči, Jesenska dopolnitev 2007.

[21] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/regional_aid/regional_aid.cfm.

[22] Ti so vključevali ustanovitev dveh kemičnih proizvodnih obratov (Zadevi N 898/2006, Repsol Polimeros ; N 899/2006, Artensa ), tri ločene naložbene projekte v sektorju celuloze in papirja na Portugalskem (Zadeve N 900/2006, CELBI ; N 838/2006, Soporcel; N 564/2006, About the future ), razširitev elektrarne na Madžarskem (Zadeva N 907/2006, Mátrai Erőmű .), proizvodni obrat za module sončne energije v Nemčiji (Zadeva N 863/2006, Avancis ), razširitev tovarne avtomobilov na Slovaškem (Zadeva N 857/2006, Kia Motors Slovakia ) in avtomobilski naložbeni projekt v Češki republiki (Zadeva N 661/2006, Hyundai Motor Manufacturing Czech ). Komisija je odobrila tudi pomoč Nemčije družbi AMD za preureditev in razširitev obstoječega obrata za proizvodnjo plošč iz silicija za mikroprocesorje v Dresdenu (Zadeva N 810/2006, AMD Dresden ).

[23] UL C 323, 30.12.2006, str. 1.

[24] Dva projekta sta zadevala pomoč za raziskave in razvoj (“ NanoSmart ” in “ HOMES ”) v skupni vrednosti 119 milijonov EUR (Zadevi N 185/2007, UL C 284, 27.11.2007, str. 3 in N 89/2007, UL C 275, 16.11.2007, str. 3). Drugi odobreni projekti so zajemali: 26,5 milijona EUR pomoči za raziskovalni in razvojni program NeoVal (Zadeva N 674/2006, UL C 120, 31.5.2007, str. 2), 37,6 milijona EUR pomoči za raziskovalni in razvojni program „ Télévision Mobile Sans Limite “ (Zadeva N 854/2006, UL C 182, 4.8.2007, str. 5), 31 milijonov EUR pomoči za raziskovalni in razvojni program OSIRIS (Zadeva N 349/2007, UL C 304, 15.12.2007, str. 5).

[25] UL C 194, 18.8.2006, str. 2–22.

[26] Uredba Komisije (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (UL L 10, 13.1.2001, str. 20).

[27] Zadeva C 14/2006, Pomoč za usposabljanje za General Motors Antwerp (UL L 243, 18.9.2007, str. 71).

[28] Zadeva N 541/2006, Fiat Auto S.p.A. (UL C 220, 20.9.2007, str. 2).

[29] Zadeva N 206/2007, Pomoč za usposabljanje za Club Med Guadeloupe (UL C 284, 27.11.2007, str. 5).

[30] Zadeva C 18/2007, Pomoč za usposabljanje za DHL Leipzig (UL C 213, 12.9.2007, str. 28).

[31] UL C 311, 21.12.2007, str. 21.

[32] Glej Ottana (Zadeva C 11/2007, Aiuto alla ristrutturazione di Ottana Energia Srl (UL C 122, 2.6.2007, str. 22)); Ixfin (Zadeva C 59/2007, Aiuto al salvataggio alla Ixfin SpA (Odločba z dne 11. 12. 2007, še ni objavljena)) in New Interline (Zadeva C 13/2007, Aiuto al salvataggio della New Interline SpA (UL C 120, 31.5.2007, str. 12)).

[33] Glej na primer Javor Pivka (Zadeva C 19/2006, Pomoč za prestrukturiranje za Javor Pivka, Odločba Komisije z dne 10. 7. 2007 (še ni objavljeno)) in Novoles Straza (Zadeva C 20/2006, Pomoč za prestrukturiranje za Novoles Straza, Odločba Komisije z dne 10. 7. 2007 (še ni objavljeno)) (oboje odobreno v skladu s smernicami za pomoč in prestrukturiranje iz leta 1999), Techmatrans (Zadeva C 6/2007, Pomoč za prestrukturiranje za Techmatrans , Odločba Komisije z dne 28. 11. 2007 (še ni objavljeno)) in Bison-Bial (Zadeva C 54/2006, Pomoč za prestrukturiranje za Bison-Bial , Odločba Komisije z dne 12. 9. 2007 (še ni objavljeno)).

[34] Glej na primer Nuova Mineraria Silius (Zadeva C 16/2006, Pomoč za prestrukturiranje za Nuova Mineraria Silius (UL L 185, 17.7.2007, str. 18)) in Biria (Zadeva C 38/2005, Biria Gruppe (UL L 183, 13.7.2007, str. 27)).

[35] Glej na primer Legler (Zadeva C 39/2007, Aiuto di stato per la ristrutturazione del gruppo Legler (UL C 289, 1.12.2007, str. 22)), FagorBrandt (Zadeva C 44/2007, Pomoč za prestrukturiranje za FagorBrandt (UL C 275, 16.11.2007, str. 18)) ali Fluorite di Silius (Zadeva C 60/2007, Pomoč za Fluorite di Silius S.p.A , Odločba Komisije z dne 11. 12. 2007 (še ni objavljeno)).

[36] Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči (UL C 272, 15.11.2007).

[37] V Sporočilu Komisije z naslovom „Strateški cilji 2005–2009“ je navedeno: „Danes je najpomembnejša prednostna naloga vnovična vzpostavitev trajnostne dinamične rasti v Evropi v skladu z lizbonsko strategijo,“ COM(2005) 12 konč, str. 3.

[38] Sporočilo Komisije Evropskemu svetu: Strateško poročilo o prenovljeni lizbonski strategiji za rast in delovna mesta: uvedba novega cikla (2008–2010) Ohranjevanje hitrosti sprememb DEL I (COM(2007) 803 konč.).

[39] Predlog lizbonskega programa Skupnosti 2008–2010 (COM(2007) 804 konč.). Glej zlasti cilj 5: Skupnost bo okrepila enotni trg, povečala konkurenco na področju storitev ter sprejela nadaljnje ukrepe za povezovanje trga finančnih storitev.

[40] Glej Priporočilo Komisije z dne 11. decembra za Priporočilo Sveta o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2008 (COM(2007) 803 konč.).

[41] Glej prej omenjeni cilj 5 ter tudi cilj 8 v zvezi z energijo in podnebnimi spremembami. Glej tudi prilogo, v kateri so našteti ukrepi na ravni ES v zvezi s temi cilji.

[42] Glej oddelek 3.4 zgoraj navedenega Strateškega poročila.

[43] Sporočilo Komisije: Preiskava na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1/2003 v panogi plina in elektroenergetski panogi (končno poročilo), COM(2006) 851 konč., in Poročilo GD za konkurenco o preiskavi v energetskem sektorju, SEC(2006) 1724.

[44] Ta paket vključuje naslednje predloge: predlog za Direktivo o spremembi Direktive 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo, COM(2007) 528; predlog za Direktivo o spremembi Direktive 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom, COM(2007) 529; predlog za Uredbo o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev, COM(2007) 530; predlog za Uredbo o spremembi Uredbe (ES) št. 1228/2003 (električna energija), COM(2007) 531; predlog za Uredbo o spremembi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (plin), COM(2007) 532.

[45] V okviru sodelovanja z Evropsko mrežo za konkurenco je bila ustanovljena posebna podskupina za energetiko. V letu 2007 je ta podskupina obravnavala nacionalne izkušnje v zvezi s protiukrepi na področju konkurence.

[46] Sistem izravnave zagotavlja, da so vstopi in izstopi v omrežju enaki, s čimer se ohranja ravnovesje sistema.

[47] Odločba z dne 20. novembra o zadevi v zvezi z državno pomočjo C 36/A/2006, še ni objavljena v UL, vendar je na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/.

[48] V zvezi s Francijo glej Odločbo z dne 13. 6. 2007 o zadevi v zvezi z državno pomočjo C17/2007, UL C 164, 18.7.2007, str. 9, in v zvezi s Španijo glej Odločbo z dne 24. 1. 2007 o zadevi v zvezi z državno pomočjo C3/2007, UL C 43, 27.2.2007, str. 9.

[49] IP/07/114, 31. 1. 2007 in MEMO/07/40, 31. 1. 2007.

[50] Zadeva COMP/37.860.

[51] http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/38606/dec_en.pdf

[52] IP/07/1959, 19. 12. 2007 in MEMO/07/590, 19. 12. 2007.

[53] IP/07/1390, 25. 9. 2007.

[54] UL C 4, 9.1.2008, str. 1. S tem preskusom se oceni, ali bi bil zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih pogojih tržnega gospodarstva, v podobnih okoliščinah pripravljen opraviti zadevno transakcijo (na primer zagotavljanje posojil ali sredstev banki) in ali bi to storil pod podobnimi pogoji.

[55] IP/07/1859, 5.12.2007.

[56] IP/07/154, 7. 2. 2007.

[57] IP/07/375, 21. 3. 2007.

[58] Zadeva COMP/M.4843, sredstva RBS/ABN AMRO, Odločba Komisije z dne 19. 9. 2007; Zadeva COMP/M.4845, sredstva Santander/ABN AMRO, Odločba Komisije z dne 19. 9. 2007 in Zadeva COMP/M.4844, sredstva Fortis/ABN AMRO, Odločba Komisije z dne 3. 10. 2007.

[59] Priporočilo Komisije z dne 17. 12. 2007 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, UL L 344, 28.12.2007, str. 65. Priporočilo o upoštevnih trgih je pomemben del ureditvenega okvira. V njem so navedeni tisti trgi, pri katerih je po mnenju Komisije predhodno urejanje ustrezno orodje za spodbujanje konkurence, naložb in izbire potrošnikov. Z vidika politike konkurence je glavni cilj revizije oceniti, kje je predhodno urejanje še vedno potrebno in kje se lahko odpravi.

[60] Priporočilo Komisije C(2003) 497 z dne 11. 2. 2003, UL L 114, 8.5.2003, str. 45.

[61] Direktiva 2002/21/ES z dne 7. 3. 2002 Evropskega parlamenta in Sveta, UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

[62] Predlog za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (COM(2007) 697), Predlog za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju na področju varstva potrošnikov (COM(2007) 698) ter Predlog za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi organa za trg evropskih elektronskih komunikacij (COM(2007) 699); za pregled glej spletno stran Generalnega direktorata za informacijsko družbo: http://www.ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/proposals/index_en.htm.

[63] Uredba (ES) št. 717/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih (UL L 171, 29.6.2007, str. 32).

[64] 0,49 EUR brez DDV za opravljene klice in 0,24 EUR brez DDV za prejete klice; ta omejitev cen se bo v letih 2008 in 2009 dodatno znižala.

[65] Zadeve N 475/2007, Nacionalni program širokopasovnega omrežja za Irsko , Odločba Komisije z dne 25. 9. 2007, N 473/2007, Širokopasovne povezave za Alto Adige , Odločba Komisije z dne 11. 10. 2007, N 570/2007, Širokopasovno omrežje v podeželskih območjih Baden-Württemberg , Odločba Komisije z dne 23. 10. 2007, N 442/2007, Pomoč za širokopasovno omrežje v oddaljenih območjih Benečije , Odločba Komisije z dne 23. 10. 2007.

[66] Zadevi N 746/2006, North Yorkshire NYNET Project United Kingdom , Odločba Komisije z dne 21. 2. 2007, N 890/2006, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut debit , Odločba Komisije z dne 10. 7. 2007.

[67] Zadeva NN 24/2007, Mestno brezžično omrežje v Pragi , Odločba Komisije z dne 30. 5. 2007.

[68] Zadeva COMP/M.4662, Syniverse/BSG , Odločba Komisije z dne 4. 12. 2007.

[69] Odločba Komisije z dne 24. maja 2004 v zvezi s postopkom na podlagi člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP proti Microsoft Corporation, Zadeva št. COMP/37.792, Microsoft (UL L 32, 6.2.2007, str. 23).

[70] http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/37792/art24_2_decision.pdf

[71] http://ec.europa.eu/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=MEMO/07/90

[72] http://ec.europa.eu/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/07/1567; Komisija je 27. februarja 2008 Microsoftu naložila globo v znesku 899 milijonov EUR zaradi neizpolnjevanja obveznosti iz Odločbe iz leta 2004 pred 22. oktobrom 2007. V tej odločbi, ki je bila sprejeta v skladu s členom 24(2) Uredbe št. 1/2003, je ugotovljeno, da je Microsoft pred 22. oktobrom 2007 zaračunaval nerazumne cene za dostop do vmesniške dokumentacije za strežnike delovnih skupin (glej IP/08/318, 27. 2. 2008).

[73] Dinamični polnilnik (DRAM) je „delovni“ spomin računalnika.

[74] Glej http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_636.

[75] Glej http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/39247/proceedings.pdf.

[76] Zadeva C 47/2006, Crédit d’impôt mis en place par la France pour la création de jeux vidéo , Odločba Komisije z dne 11. 12. 2007.

[77] V tej določbi je določeno, da se kot združljiva s skupnim trgom lahko šteje „pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v Skupnosti v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi“.

[78] IP/07/1114, 18. 7. 2007.

[79] Druga faza postopka za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 226 Pogodbe ES.

[80] Zlasti Direktiva Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 249, 17.9.2002, str. 21).

[81] Zadevi N 270/2006 Subvencija za digitalne dekoderje z odprtim API (UL C 80, 13.4.2007) in N 107/2007 Subvencije za idTV – Italija (UL C 246, 20.10.2007).

[82] Zadeva N 103/2007, Podpora za nakup digitalnih dekoderjev in prilagoditev anten v pokrajini Soria , Odločba Komisije z dne 25. 9. 2007 (UL C 262, 1.11.2007).

[83] Odprt API pomeni napredne programske vmesnike (API), ki olajšajo medobratovalnost, tj. prenosljivost interaktivnih vsebin med mehanizmi prenosa, pri čemer ostaja polna funkcionalnost vsebin nespremenjena.

[84] Zadeva C 52/2005 (ex NN 88/2005), Subvencija za digitalne dekoderje v Italiji (UL L 147, 8.6.2007).

[85] Zadeva C 34/2006 (ex N 29/2005), Uvedba digitalne prizemne televizije (DVB-T) v Severnem Porenju-Vestfaliji , Odločba Komisije z dne 23. 10. 2007, še ni objavljena.

[86] Pod pogoji, določenimi v sodbi Altmark : Zadeva C-280/00 (prošnja za predhodno odločanje, ki jo je vložilo Bundesverwaltungsgericht): Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003] Recueil I-7747.

[87] Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za storitve javne radiodifuzije (UL C 320, 15.11.2001, str. 5).

[88] Celotno besedilo Odločbe je objavljeno v angleškem jeziku na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/NN-8-2007-WLWL-07.03.2007.pdf.

[89] Celotno besedilo Odločbe je objavljeno v angleškem jeziku na spletnem naslovu:http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/E-3-2005-WLWL-en-24.04.2007.pdf.

[90] Zadeva COMP/M.4504, SFR/Tele2 , Odločba Komisije z dne 18. 7. 2007.

[91] Zadeva COMP/M.3333, Sony/BMG-II , Odločba Komisije z dne 3. 10. 2007.

[92] Zadnje poročilo o cenah avtomobilov je bilo objavljeno 27. julija 2007:http://ec.europa.eu/comm/competition/sectors/motor_vehicles/prices/2007_05_full.pdf.

[93] Uredba Komisije (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil (UL L 203/30, 1.8.2002).

[94] Glej na primer Odločba Komisije z dne 13. 9. 2007 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES (Zadeva COMP/39.140, DaimlerChrysler ) (UL L 317, 5.12.2007, str. 76).

[95] Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 171, 29.6.2007, str. 1).

[96] Zadeva COMP/M.4878, Continental/Siemens VDO , Odločba Komisije z dne 29. 11. 2007.

[97] Glej 1.4.2. zgoraj.

[98] Zadeva C 46/2007, Privatizacija podjetja Automobile Craoiva, Romunija (UL C 248, 23.10.2007, str. 25).

[99] Uredba Sveta (EGS) št. 3118/93 z dne 25. oktobra 1993 o pogojih, pod katerimi lahko prevozniki nerezidenti opravljajo notranje cestne prevoze tovora v državi članici, UL L 279, 12.11.1993, str. 1–16.

[100] Odločba Komisije N 649/2006, UL C 139, 23.6.2007, str. 13.

[101] Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70, UL L 315, 3.12.2007, str. 1.

[102] Glej Poročilo Komisije o izvajanju prvega železniškega paketa (COM(2006) 189 konč. z dne 3. maja 2006). Glej Priporočilo Komisije z dne 11. decembra za Priporočilo Sveta o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2008 (COM(2007) 803 konč.). Glej zlasti Priporočilo v zvezi s Francijo in Nemčijo.

[103] Direktiva 2007/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti in naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture, UL L 315, 3.12.2007, str. 44; Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti, UL L 315, 3.12.2007, str. 51; Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu, UL L 315, 3.12.2007, str. 14.

[104] http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/state_aid/consultation_ms_en.htm.

[105] N 93/2006, UL C 300, 12.12.2007, str. 22.

[106] UL C 215 , 14.9.2007, str. 3; glej tudi sporočilo za javnost IP/07/1325, 13. 9. 2007.

[107] IP 07/1558, 19. 10. 2007.

[108] MEMO/06/243, 19. 6. 2006.

[109] C 10/06, še ni objavljena.

[110] C 61/07, še ni objavljena.

[111] UL L 134, 25.5.2007, str. 4.

[112] Komisija je 18. oktobra 2006 vložila predlog, da se poštni trgi EU v celoti odprejo za konkurenco do leta 2009 v skladu z okvirnim datumom, določenim v sedanji Poštni direktivi.

[113] Zadeva C-280/00, Altmark Trans GmbH [2003] Recueil I-7747.

[114] V skladu s členom 86(2) se lahko podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, izognejo uporabi pravil o konkurenci, če uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ovira izvajanje posebnih nalog, ki so jim dodeljene.

[115] Okvir skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (UL C 297, 29.11.2005, str. 4).

[116] Zadeva N 822/2006, Financiranje plačila dolga za Post Office Limited (UL C 80, 13.4.2007, str. 5).

[117] Zadeva N 388/2007, Post Office Ltd: Transformation. Odločba je na voljo na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/, še ni objavljena v UL.

[118] Zadeva C 36/2007, Pritožba proti nemški državi zaradi nezakonite državne pomoči družbi Deutsche Post (UL C 245, 19.10.2007, str. 21). Gre za pomoč poleg pomoči, za katero je že bilo ugotovljeno, da ni združljiva s skupnim trgom, v Odločbi komisije z dne 19. junija 2002 o ukrepih, ki jih je Nemčija uvedla za Deutsche Post AG (UL L 247, 14.9.2002, str. 27).

[119] Zadeva E12/2005, Neomejeno jamstvo države v korist Poczta Polska (UL C 284, 27.11.2007).

[120] Zadeva C 56/2007 (ex E15/2005), Garantie illimitée de l’Etat en faveur de La Poste. Odločba je na voljo na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/ , še ni objavljena v UL.

[121] Zadeva C 43/2006, Projet de réforme du financement des retraites des fonctionnaires de La Poste française. Odločba je na voljo na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii), še ni objavljena v UL.

[122] Zadeva C-198/01, Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF) in Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato [2003] Recueil I-8055.

[123] Vzorčni program Evropske mreže za konkurenco je na voljo na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/comm/competition/ecn/index_en.html skupaj s seznamom pogostih vprašanj (MEMO/06/356).

[124] Približno 45 % jih je zadevalo uporabo člena 81 Pogodbe ES, 31,5 % uporabo člena 82 Pogodbe ES in 23,5 % uporabo obeh členov.

[125] http://ec.europa.eu/comm/competition/elojade/antitrust/nationalcourts/.

[126] Sklep št. 1149/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. septembra 2007 o vzpostavitvi posebnega programa „Civilno pravosodje“ za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Temeljne pravice in pravosodje“ (UL L 257, 3.10.2007, str. 16).

[127] Predviden proračun za ta nepovratna sredstva za ukrepe v letu 2007 znaša 800 000 EUR.

[128] Okvirni sporazum z dne 26. maja 2005 o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo; Protokol o sodelovanju med Evropsko komisijo in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom z dne 7. novembra 2005; Protokol o sporazumih o sodelovanju med Evropsko komisijo in Odborom regij z dne 17. novembra 2005.