Priporočilo za SKLEP SVETA o razveljavitvi Odločbe 2009/587/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti /* COM/2012/0676 final */





Priporočilo za SKLEP SVETA o razveljavitvi Odločbe 2009/587/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 126(12) Pogodbe, ob upoštevanju priporočila Komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Z Odločbo Sveta 2009/587/ES z dne 7. julija 2009[1] je bilo po priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) odločeno, da na Malti obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da je javnofinančni primanjkljaj Malte v letu 2008 dosegel 4,7 % BDP in tako znatno presegel referenčno vrednost 3 % BDP, hkrati pa je bil bruto javnofinančni dolg nad referenčno vrednostjo 60 % BDP od leta 2003 in v letu 2008 znašal 64,1 % BDP[2]. (2) Svet je 7. julija 2009 na priporočilo Komisije na Malto naslovil tudi priporočilo v skladu s členom 104(7) PES in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[3], v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do leta 2010. Priporočilo je bilo objavljeno. (3) Dne 16. februarja 2010 je Svet na priporočilo Komisije sklenil, da so bili v skladu z njegovim priporočilom iz člena 104(7) PES sprejeti učinkoviti ukrepi, vendar pa je po sprejetju priporočila na Malti prišlo do nepričakovanih negativnih gospodarskih dogodkov z izredno neugodnimi posledicami za javne finance. Svet je zato za Malto sprejel revidirano priporočilo v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), s katerim je bil rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja podaljšan za eno leto, tj. do leta 2011. Priporočilo je bilo objavljeno. (4) Skladno s členom 126(12) PDEU je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal. (5) Skladno s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k PDEU, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k PDEU[4], morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom. (6) Pri odločanju, ali je treba postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem razveljaviti, bi morala Komisija in Svet ravnati na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega bi bilo treba postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem razveljaviti le, če primanjkljaj po napovedih Komisije v obdobju, ki ga zajemajo, naj ne bi presegal referenčne vrednosti 3 % BDP. (7) Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Malta poslala pred 1. aprilom 2012, in na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2012 so utemeljene naslednje ugotovitve: – Odkar je dosegel najvišjo vrednost leta 2008, se je javnofinančni primanjkljaj postopoma zmanjševal in leta 2011 znašal 2,7 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Precejšnje izboljšanje v primerjavi z letom 2010, ko je javnofinančni primanjkljaj znašal 3,6 % BDP, je zlasti posledica povečanja prihodkov za 0,7 % BDP. Učinek enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja v letu 2011 po oceni napovedi služb Komisije iz jeseni 2012 znaša 0,7 % BDP. Ocenjuje se, da se je strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v letu 2011 izboljšal za 1 odstotno točko BDP, kar je več kot zahtevana fiskalna konsolidacija v višini vsaj ¾ % BDP, ki jo je priporočil Svet. – Glede na napoved služb Komisije iz jeseni 2012 naj bi se primanjkljaj v letu 2012 zmanjšal na 2,6 % BDP, predvsem zaradi ukrepov za povečanje prihodkov, ki se večinoma štejejo za enkratne; čisti učinek enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja je ocenjen na 1 % BDP. Ob nespremenjeni politiki, tj. brez vključitve ukrepov fiskalne konsolidacije iz proračuna za leto 2013, ki je bil sprejet po roku, zajetem v napovedi, naj bi se javnofinančni primanjkljaj povečal na 2,9 % BDP v letu 2013, preden se bo ponovno zmanjšal na 2,6 % BDP v letu 2014, kar v obdobju, ki ga pokriva napoved, ostaja pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Cilj programa stabilnosti iz aprila 2012 so nižji primanjkljaji, in sicer 2,2 % BDP v letu 2012, 1,7 % BDP v letu 2013 in 1,1 % BDP v letu 2014. Razlika med napovedjo služb Komisije iz jeseni 2012 in ciljem programa stabilnosti za 2012 je v glavnem posledica bolj dinamične rasti prihodkov v slednjem. – V obdobju po roku v letu 2011, ki ga je določil Svet, pričakovanja glede proračuna v napovedi služb Komisije iz jeseni 2012 ne kažejo na izboljšanje ciklično prilagojenega proračunskega salda v letu 2012, če se ne upošteva učinek enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v letu 2013 pa na izboljšanje BDP za ¼ odstotne točke. To je pod merilom 0,5 % BDP za prilagoditev za potrebe doseganja srednjeročnega proračunskega cilja, zahtevano v okviru preventivne komponente Pakta za stabilnost in rast, zlasti v Uredbi (ES) št. 1466/97[5]. Taka počasna prilagoditev se napoveduje zaradi splošno uravnoteženih konjukturnih razmer; tj. ocenjuje se, da bo proizvodna vrzel blizu nič. Hkrati se pričakuje, da bodo prihodki od davkov relativno malo prispevali k rasti. V letu 2012 gospodarsko rast poganja zlasti neto izvoz, medtem ko naj bi bilo domače povpraševanje precej šibko v primerjavi s preteklimi trendi. Izboljšanje v letu 2014 naj bi znašalo ½ odstotne točke BDP. Poleg tega naj bi v letu 2012 realna stopnja rasti javnofinančnih odhodkov, brez učinka diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, ostala pod merilom referenčne srednjeročne stopnje potencialne rasti BDP, kot jo določa člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97. Vendar bi v primeru nespremenjenih politik realna neto rast odhodkov v letih 2013 in 2014 znatno prekoračila to merilo referenčne stopnje. – Bruto javnofinančni dolg kot delež BDP je od leta 2008 naraščal in v letu 2011 dosegel 70,9 % BDP. Napoved služb Komisije iz jeseni 2012 predvideva, da se bo delež dolga še povečeval in v letu 2012 dosegel 72,4 % BDP, v letu 2013 73,1 % BDP in v letu 2014 72,8 % BDP. Program stabilnosti za leto 2012 nasprotno predvideva, da se bo delež dolga po letu 2011 začel zmanjševati in v letu 2014 dosegel 67,4 % BDP. Do razlike med obema napovedma prihaja zaradi nižjega primarnega presežka in večje uskladitve stanj in tokov v jesenski napovedi. (8) Svet poudarja, da bi z začetkom leta 2012, ki je leto po odpravi čezmernega primanjkljaja, in v obdobju treh let, Malta morala doseči zadosten napredek pri izpolnjevanju zahteve v zvezi z merilom glede dolga v skladu s členom 2(1)(a) Uredbe (ES) št. 1467/97. (9) Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Malti do roka v letu 2011 odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2009/587/ES – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Malti odpravljen. Člen 2 Odločba 2009/587/ES se razveljavi. Člen 3 Ta sklep je naslovljen na Republiko Malto. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 202, 4.8.2009, str. 42. [2] Javnofinančni primanjkljaj in dolg za leto 2008 sta bila pozneje popravljena na 4,6 % BDP oziroma 62,0 % BDP. [3] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. [4] UL L 145, 10.6.2009, str. 1. [5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.