ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
32.

poziva Komisijo, naj postopoma ponovno uravnoteži in izboljša svoja orodja za upravljanje, da bo lahko prešla z enostavnega spremljanja skladnosti – na podlagi načel zakonitosti/pravilnosti – na merjenje napredka pri doseganju ciljnih vrednosti in uspešnosti uporabe Evropskega socialnega sklada v prihajajočem obdobju 2014–2020; opozarja, da je uspešna vzpostavitev zanesljivega okvira uspešnosti z jasnimi in merljivimi cilji, ki zagotavljajo odgovornost in rezultate, ključnega pomena za doseganje čim večjega učinka na rast in delovna mesta ter zahteva skupna in enakovredna prizadevanja Komisije in držav članic;
D.

ker nacionalnih prispevkov v proračun EU na podlagi BND, ki danes znašajo približno 74 % celotnih prihodkov EU, ni mogoče obravnavati kot pravih lastnih sredstev, saj so to preprosto prerazporeditve iz nacionalnih blagajn v proračun EU; ker so se sredstva iz naslova DDV, ki tvorijo približno 11 % vseh prihodkov EU, upravljala na tak način, da prav tako štejejo kot nacionalni prispevek k proračunu EU; ker je ta situacija v desetletjih okrepila logiko „pravičnega povračila“, ki je očitno prevladala tudi v sklepih Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in v veliki meri preprečila strukturno reformo proračuna EU;
J.

ker bi prek sodelovanja EU morala podpirati prizadevanja držav AKP pri oblikovanju podpornega pravnega in političnega okvira in odpravljanju kazenske zakonodaje, politik, praks, stigmatizacije in diskriminacije, ki spodkopavajo človekove pravice, povečujejo občutljivost za HIV/AIDS in preprečujejo s tem povezan dostop do uspešnega preprečevanja, zdravljenja, oskrbe in podpore, vključno z zdravili, blagom in storitvami za ljudi, ki živijo s HIV/AIDS, in najbolj ogrožene prebivalce;
15.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi zelo omejenega poročanja turških medijev o dogodkih v parku Gezi in odpustitve novinarjev, ki so kritizirali odziv vlade na te dogodke; opozarja, da sta svoboda izražanja in pluralnost medijev, tudi digitalnih medijev in družbenih omrežij, v osrčju evropskih vrednot, ter da je neodvisen tisk ključni element demokratične družbe, saj državljanom omogoča, da se dejavno in informirano vključijo v skupne procese odločanja, ter tako krepi demokracijo; izraža globoko zaskrbljenost zaradi novega zakona o internetu, ki uvaja pretiran nadzor ter spremljanje dostopa do interneta in bi lahko znatno vplival na svobodo izražanja, preiskovalno novinarstvo, demokratični pregled in dostop do politično raznolikih informacij na spletu; poudarja resno zaskrbljenost, ki sta jo izrazili EU in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, ter poziva turško vlado, naj pregleda in po potrebi spremeni zakon, da bo v skladu z evropskimi standardi o svobodi medijev in svobodi izražanja; ponovno izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da je večina medijev v lasti velikih konglomeratov s številnimi poslovnimi interesi, in opozarja na zaskrbljujoč vsesplošen pojav, pri katerem lastniki medijev in novinarji izvajajo samocenzuro; je zaskrbljen zaradi odpuščanja novinarjev v medijih zaradi kritiziranja vlade; je globoko zaskrbljen zaradi postopkov, ki se uporabljajo za kaznovanje kritičnih medijev; izraža zaskrbljenost nad posledicami akreditacije, ki jo izvajajo državne institucije in je usmerjena predvsem proti opozicijskim medijem; je zelo zaskrbljen zaradi izjemno visokega števila novinarjev, ki so v priporu pred sojenjem, kar ogroža svobodo izražanja in medijev, in poziva turške pravosodne organe, naj čim prej obravnavajo te primere; poudarja posebno vlogo javnih medijev pri krepitvi demokracije in poziva turško vlado, naj zagotovi njihovo neodvisnost, trajnost in skladnost z evropskimi standardi;
46.

meni, da ob upoštevanju položaja, ki ga zavzema digitalno gospodarstvo, vrzel med najbolj oddaljenimi regijami in Evropo zavira razvoj in konkurenčnost najbolj oddaljenih regij; ugotavlja, da zamuda pri uvajanju in posodabljanju informacijskih in komunikacijskih tehnologij v najbolj oddaljenih regijah geografsko oddaljenost podkrepljuje še z digitalnim zaostankom; predlaga krepitev razvoja na področju informacijske in komunikacijske tehnologije s širitvijo in posodobitvijo omrežij, uporabo sinergij z ESRR in poenostavitvijo dostopa teh projektov do sredstev Evropske investicijske banke ter poleg tega vztraja, da je treba tem regijam zagotoviti tudi prednostni dostop do programov GMES in GALILEO;
poudarja, kako pomembno je zaščititi preživele s Sinaja in jim pomagati, zlasti pa se je treba osredotočiti na zdravniško, psihološko in pravno pomoč; poziva vse ciljne države, ki jih to zadeva, naj preprečijo pridržanje preživelih s Sinaja, vzpostavijo boljše sisteme za prepoznavanje žrtev ter naj jim dajo dostop do pravičnih in učinkovitih azilnih postopkov in do Sveta OZN za človekove pravice, naj vsak primer ocenijo posebej ter naj se izogibajo izgona preživelih s Sinaja, ki bi bil v nasprotju z načelom nevračanja; poziva k omogočanju popolnega dostopa agencij OZN in organizacij za človekove pravice do območij, kjer se na Sinaju tihotapljajo ljudje in se z njimi trguje, ter popolnega in neoviranega dostopa do objektov za pridržanje, kjer so zaprti prosilci za azil in begunci;
11.

pozdravlja pobudo indonezijske vlade za lažji dostop javnosti do najnovejših in preglednih podatkov in zemljevidov, brez katerih bi dobro upravljanje gozdov v Indoneziji lahko ovirale nedosledne in nasprotujoče si razlage zakonov ter spori z lokalnimi in domorodnimi skupnostmi; poudarja, da morajo imeti neodvisni opazovalci gozdov neoviran dostop do teh osnovnih informacij, da bodo lahko verodostojno opravljali svoje naloge, zemljevidi koncesijskih območij, načrti pridobivanja in podatki o dovoljenjih pa bi morali biti javno dostopni; poziva indonezijsko vlado, naj omenjeno pobudo čim prej uresniči in objavi prvo različico, vključno s pomembnimi informacijami o dovoljenjih za gozdove in zahtevkih glede rabe zemljišč;
26.

meni, da so nova pravila o poklicnih informacijah (ki so bila sprejeta novembra 2013 in ki spreminjajo Direktivo 2005/36/ES in uredbo IMI) pomemben ukrep za okrepitev prostega gibanja delavcev in strokovnjakov, zlasti za boj proti nezaposlenosti mladih, saj predvidevajo visok skupni standard usposabljanja in spodbujajo uporabo evropske poklicne izkaznice; poudarja, da je popolno in pravilo izvajanje Direktive o priznavanju poklicnih kvalifikacij (in direktive o storitvah) ključno gonilo gospodarske rasti Evropske unije; obenem meni, da je potrebna reforma reguliranih poklicev, da bi mladim zagotovili boljši dostop do teh poklicev in ustvarili bolj dinamičen trg, ki potrošnikom zagotavlja ustrezna jamstva;
—

ob upoštevanju študije z naslovom „Transposition and Enforcement of the Directive on unfair commercial practices and the Directive concerning misleading and comparative advertising“ (Prenos in izvrševanje direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij (2005/29/ES) ter direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (2006/114/ES), ni na voljo v slovenščini, op. prev.), ki jo je dal izvesti Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov (6),
12.

poudarja pomen energetske varnosti in dejstva, da oskrba z naravnimi viri ne bi smela biti politično orodje; poudarja pomen sodelovanja na področju energije za obe strani, saj pomeni priložnost za nadaljnjo trgovinsko in gospodarsko sodelovanje na odprtem in preglednem trgu, s popolnim razumevanjem potreb EU po raznovrstnosti prevoznih poti in ponudnikov energije; poudarja, da bi morali biti načeli soodvisnosti in preglednosti osnova tega sodelovanja, kot tudi enak dostop do trgov, infrastrukture in naložb; poziva, da mora sodelovanje med EU in Rusijo na področju energije trdno temeljiti na načelih notranjega trga, vključno s tretjim energetskim svežnjem, zlasti glede dostopa tretjih strani, pa tudi s pogodbo o energetski listini; je prepričan, da bi Rusija s popolnim sprejetjem načel pogodbe o energetski listini zagotovila vzajemno korist za dvostranske odnose v energetiki; poziva k tesnemu sodelovanju med EU in Rusijo na področju oskrbe s surovinami in redkimi zemljami, predvsem tistimi, ki so označene kot kritične, in poziva k spoštovanju mednarodnih pravil, predvsem pravil STO;
45.

opozarja, da so v določenih čezmejnih primerih pravice nacionalnih inšpekcijskih organov do inšpekcij v tujih podjetjih močno omejene in da to ogroža tako zaščito delavcev kot konkurenčne pogoje; poziva k temu, naj informacije o napotitvi delavcev, kot so obrazci o napotitvi A1, ne bodo retroaktivne in naj se vnesejo v register za vso EU, ki bi moral dopolnjevati obstoječe nacionalne registre in biti v več jezikih na voljo organom v vsej EU, da bi olajšali inšpekcije delovnih razmerij, v okviru katerih so delavci napoteni drugam, na državni ravni; izjavlja, da je v zvezi s tem izredno pomembna bolj učinkovita čezmejna izmenjava informacij med raznimi pristojnimi organi; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da lahko inšpektorati za delo v celoti izkoriščajo svojo pravico do nediskriminatornih, neodvisnih inšpekcij v čezmejnih primerih ne glede na sedež podjetja;
26.

poudarja, da bi strategija za inovacije, učinkovitost in nove tehnologije, tudi tehnologijo za trajnostnost, v povezavi z novimi poslovnimi modeli, ustvarjalnostjo in napredno proizvodnjo, lahko omogočila obnovo in posodobitev industrijske osnove EU ter okrepila njeno regionalno in globalno konkurenčnost; meni, da je treba inovacije spodbujati celovito in ob upoštevanju vseh deležnikov, tj. od inovacij delavcev v proizvodnji in netehničnih inovacij do visokotehnoloških raziskav in razvoja v raziskovalnih laboratorijih; v zvezi s tem opozarja na pomen proaktivnega vključevanja zaposlenih v inovacijski proces in spodbujanja inovativnih podjetij, ki so vodje v ekonomskem, socialnem in okoljskem smislu; poudarja, da je treba ustvariti ugodno okolje, in meni, da je bistveno zagotoviti pogoje, pri katerih lahko podjetja delujejo in konkurirajo; meni, da je treba okrepiti evropsko bazo znanja, zmanjšati razdrobljenost s spodbujanjem odličnosti v znanosti in izobraževanju, vzpostaviti pogoje za preoblikovanje dobrih zamisli v tržne izdelke ter izboljšati dostop inovativnih podjetij do financiranja, oblikovati inovacijam prijazno okolje ter odpraviti socialne in geografske neenakosti z razširjanjem koristi inovacij po vsej Evropi; v zvezi s tem poudarja, da je treba upoštevati predvsem letno poročilo Komisije o inovacijah (sistem kazalnikov uspešnosti Unije inovacij za leto 2013), ki kaže, kako inovacije vplivajo na krepitev trajnostne konkurenčnosti, zagotavlja primerjalno oceno uspešnosti držav članic na področju raziskav in inovacij ter opredeljuje relativne prednosti in slabosti njihovih sistemov za raziskave in inovacije;
14.

izraža zaskrbljenost zaradi vse slabših humanitarnih razmer v številnih sudanskih regijah, zlasti zaradi omejitev dostopa, ki še vedno veljajo za mednarodne humanitarne agencije in organizacije; ponovno poziva sudansko vlado in oborožena gibanja, naj v skladu z mednarodnimi humanitarnimi načeli humanitarnim agencijam zagotovijo varen, pravočasen in neoviran humanitaren dostop do vseh območij, zlasti tistih, ki so jih prizadeli konflikti;
16.

meni, da je treba najprej ugotoviti, kakšne bodo potrebe na trgu dela in kakšna znanja in spretnosti bomo potrebovali v prihodnosti; poudarja, da so potrebne strategije, s katerimi bi znanja in spretnosti delavcev prilagodili potrebam na trgu dela v prihodnosti; s tem v zvezi poudarja, da so za spopadanje z izzivi pri prehodu v gospodarstvo z manj intenzivno rabo virov potrebne ustrezne ravni usposabljanja ter znanj in spretnosti, da bodo ekološke inovacije uspešne in da se bo zakonodaja EU o odpadkih pravilno izvajala; državam članicam priporoča, naj model krožnega gospodarstva vključijo v programe poklicnega usposabljanja; ugotavlja, da bi z usposabljanjem lahko izboljšali predstavo o delu v sektorju recikliranja ter prispevali k ohranjanju zaposlenih in boljšim praksam na področju zdravja in varnosti; v zvezi s tem opozarja, da se lahko v okviru Evropskega socialnega sklada s spodbujanjem poklicnega usposabljanja prispeva k zadovoljitvi povpraševanja po trajnostnih in kakovostnih delovnih mestih v sektorjih z manj intenzivno rabo virov, v skladu s svežnjem o socialnih naložbah, ki ga je Komisija predstavila februarja 2013;
E.

ker so številne ruske in mednarodne organizacije za človekove pravice poročale, da so varnostne sile uporabile nesorazmerne in nasilne ukrepe, ki so sprožili izbruhe nasilja in se končali s samovoljnimi aretacijami protestnikov; ker ruske oblasti nadlegujejo vodje opozicijskih strank in gibanj in so proti nekaterim med njimi vložile razne obtožbe in jih pridržale;
A.

ker je kohezijska politika v realnem gospodarstvu glavna naložbena politika na ravni EU in uveljavljen spodbujevalec rasti in ustvarjanja delovnih mest v EU, njen proračun do leta 2020 pa znaša več kot 350 milijard EUR; ker predstavlja velik del strategije EU za popravo regionalnih neravnovesij in neenakosti, pomoč pri diverzifikaciji in prilagoditvi spremembam v industriji ter za dosego ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; ker je v nekaterih državah glavni vir javnih naložb;
38.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pristop do mladih in zaposlovanja, ki temelji na pravicah; poudarja, da predvsem v času krize ne sme biti ogroženo kakovostno delo za mlade in da morajo biti pri teh prizadevanjih osrednjega pomena temeljni delovni standardi in drugi standardi, povezani s kakovostjo dela, kot so delovni čas, socialna varnost ter varnost in zdravje pri delu; poudarja, da je treba odpraviti diskriminacijo na podlagi starosti;
F.

ker je bilo hkrati s tem osem aktivistov nevladnega mladinskega gibanja (NIDA) obsojenih zaradi huliganstva, posedovanja drog in pirotehničnih sredstev, pa tudi ker naj bi skušali ogrožati javni red, in ker so aktivisti v družabnem omrežju Omar Mamadov, Abdul Abilov in Elsever Murseli bili obsojeni na zaporne kazni, dolge od pet do pet let in pol, in sicer na podlagi obtožnice posedovanja drog, in nimajo dostopa do odvetnika po lastni izbiri, poleg tega se vsi pritožujejo, da z njimi v okviru policijskega pridržanja slabo ravnajo;
37.

ugotavlja, da so nacionalne vlade in evropske institucije, da bi ublažile krizo in se odzvale na strukturne pomanjkljivosti ekonomske in monetarne unije, sprejele široko paleto ukrepov za zagotovitev finančne stabilnosti in izboljšanje gospodarskega upravljanja; ugotavlja, da te odločitve, kot so nekatere določbe šesterčka in ustanovitev Evropskega mehanizma za stabilnost, zadevajo le države članice euroobmočja;
123.

poziva k odločnejšim prizadevanjem za čim popolnejšo uresničitev razvojnih ciljev tisočletja še pred iztekom rokov, in sicer kar zadeva enakopravnost spolov, zdravje mater in dostop do ustreznega javnega zdravstva, pravico do izobraževanja ter spolnega in reproduktivnega zdravja, zlasti za najbolj ranljive skupine, kot so deklice in mlade ženske, na osnovi trdne zaveze vlad, da bodo povečale odgovornost in izboljšale mehanizme spremljanja za obstoječe obveznosti glede človekovih pravic, se zavzemale za pravno varstvo za vse in omogočile učinkovito udeležbo vsem, tudi najbolj marginaliziranim in zapostavljenim, pri razvoju, odločanju in izvajanju; zelo priporoča, da se razvojnim ciljem tisočletja za obdobje po letu 2015 doda samostojen cilj za pravice žensk in enakost spolov, z odločnim poudarkom na spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah;
20.

je prepričan, da lahko nezadostno razlikovanje med državami v razvoju kljub zelo različnim ravnem njihovega gospodarskega razvoja in njihovim posebnim potrebam pomeni oviro pri sprejemanju učinkovitih ukrepov v korist tem državam v skladu s ciljem, izraženim v okviru pogajalskega kroga iz Dohe, in lahko škoduje državam v razvoju, katerih potrebe so največje; poziva naprednejše države v razvoju, naj že med trenutnim krogom pogajanj prevzamejo svoj delež odgovornosti in prispevajo v skladu s svojo ravnjo razvoja in konkurenčnostjo v sektorju;
11.

meni, da mora EU v hitro spreminjajočem se in nestabilnem geostrateškem okolju, ki ga zaznamujejo novi varnostni izzivi, preusmeritev ZDA v azijsko-pacifiško regijo in posledice finančne krize, prevzeti odgovornost kot svetovni politični akter in nosilec varnosti, zlasti v svoji soseščini in s pravo strateško avtonomijo, ter tako spodbujati mednarodni mir in varnost, zaščititi svoje interese v svetu in zagotoviti varnost svojih državljanov; v zvezi s tem poudarja, da mora biti EU pri svojih politikah dosledna ter da mora hitreje in učinkoviteje sprejemati navedene odgovornosti;
25.

zatrjuje, da bi bilo treba glede upravljanja in delovanja evropski mreži za pomorsko opazovanje (EMODnet) in podatke dati stalen status; glede vključevanja podatkov in njihove razpoložljivosti na tej platformi meni, da bi bilo zaželeno črpati iz izkušenj pri razvijanju koncepta evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke ter pri tem vključiti strokovne skupine, oblikovane in delujoče v ta namen, in tematske portale, povezane z morjem (hidrografijo, geologijo, fiziko, kemijo, biologijo, habitate in človekove dejavnosti);
59.

obžaluje, da je EU odpravila svojo skupno politiko embarga na orožje za Sirijo in s tem onemogočila skupen pristop; obsoja tragično in nenehno prelivanje krvi v Siriji, ki je že terjalo velik humanitarni davek in povzročilo destabilizacijo, tudi v sosednjih državah, zlasti Jordaniji, Libanonu, Iraku in Turčiji; poziva države članice, naj izkažejo solidarnost in zagotovijo pomoč beguncem iz Sirije ter razseljenim osebam znotraj Sirije; ostro obsoja množično pobijanje civilistov in poudarja, da sirska vlada z uporabo kemičnega orožja grobo krši mednarodne norme, kar lahko vodi v napotitev vseh odgovornih na Mednarodno kazensko sodišče; pozdravlja odločen mednarodni odziv in poziva k hitri izvedbi – pod mednarodnim nadzorom – načrta za uničenje vsega kemičnega orožja; poudarja, da je zaradi resnosti razmer v Siriji potrebna visoka stopnja usklajenosti in solidarnosti med državami članicami EU v okviru sodelovanja z Natom in regionalnimi akterji, zlasti Rusijo, Iranom, Izraelom in Turčijo; poziva EU, naj dejavno podpre prizadevanja za sklic konference Ženeva II, da bi spodbudili politično rešitev, ki bo sprejemljiva za Sirce, in končali smrtonosni vrtinec nasilja;
G.

ker so številne odmevne zadeve Sodišča Evropske unije o pristojnosti in pravu, ki se uporablja v zvezi z individualnimi pogodbami o zaposlitvi in protestnim delovanjem delavcev ali delodajalcev, povzročile strah, da bi lahko evropska pravila, ki lahko v nekaterih primerih privedejo do tega, da pravo ene države članice uporablja sodišče druge države članice (6), spodkopala nacionalno delovno pravo;
3.

obsoja nedavne napade z dne 3. septembra 2013, v katerem je bilo ubitih najmanj 60 ljudi v pretežno šiitskih predelih Bagdada; 15. septembra 2013, ko je bilo v eksplozijah po vsej državi, katerih tarča so bili največkrat šiitski predeli, ubitih več kot 40 oseb; 21. septembra 2013, ko je bilo med pogrebom v bagdadskem Sadr Cityju ubitih najmanj 60 ljudi; 30. septembra 2013, ko je bilo v avtomobilskih bombnih napadih v več šiitskih predelih Bagdada ubitih vsaj 54 ljudi; 5. oktobra 2013, ko je bilo v samomorilskem bombnem napadu na šiitske romarje v okrožju Adhamija ubitih najmanj 51, ranjenih pa več kot 70 ljudi, medtem ko je istega dne je drug samomorilski napadalec v kavarni v Baladu v severnem delu Bagdada ubil najmanj 12 in ranil najmanj 25 ljudi; 6. oktobra 2013, ko je bilo v samomorilskem napadu v bližini osnovne šole v šiitski turkmenski vasi Kabak ubitih najmanj 12 otrok, starih od 6 do 12 let, mnogi pa so bili ranjeni; 7. oktobra 2013, ko je bilo v novem valu eksplozij v Bagdadu ubitih najmanj 22 ljudi; in 8. oktobra 2013, ko je bilo v avtomobilskem bombnem napadu v Bagdadu in napadih na varnostne enote na severu države ubitih najmanj 9 ljudi;
—

ob upoštevanju izrednih zasedanj ECCAS voditeljev držav in vlad, ki so potekala v N’Djameni (Čad) 21. decembra 2012, 3. aprila 2013 in 18. aprila 2013, in njihovih sklepov o ustanovitvi prehodnega nacionalnega sveta (CNT) z zakonodajnimi in ustavodajnimi pooblastili ter o časovnem načrtu za proces tranzicije v Srednjeafriški republiki,
16.

naroča svojemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da temeljito razišče zadevo v sodelovanju z nacionalnimi parlamenti in skupino strokovnjakov EU in ZDA, ki jo je ustanovila Komisija, ter poroča do konca leta, tako da: (a) zbere vse bistvene informacije in dokaze iz virov ZDA in EU (ugotavljanje dejstev); (b) razišče domnevne dejavnosti nadzora ameriških oblasti in določenih držav članic (ugotavljanje odgovornosti); (c) oceni učinek programov nadzora glede na: temeljne pravice državljanov EU (zlasti pravice do spoštovanja zasebnost in sporočil, svobode izražanja, domneve nedolžnosti in pravice do učinkovitega pravnega sredstva); dejansko varstvo podatkov znotraj EU in za državljane EU zunaj EU, s posebnim poudarkom na učinkovitosti prava EU pri spoštovanju mehanizmov eksteritorialnosti; varnosti EU na področju računalništva v oblakih; dodano vrednost in sorazmernost takšnih programov v zvezi z bojem proti terorizmu; zunanjo razsežnost območja svobode, varnosti in pravice (ocena veljavnosti sklepov o ustreznosti za prenose EU v države nečlanice, na primer v skladu s sporazumom o varnem pristanu, mednarodnimi sporazumi in drugimi pravnimi instrumenti za pravno pomoč in sodelovanje) (analiza škode in tveganj); (d) preuči najprimernejša pravna sredstva v primeru potrjenih kršitev (sodno in upravno varstvo ter odškodninske sheme); (e) pripravi priporočila, kako preprečiti nadaljnje kršitve in zagotoviti verodostojno varovanje osebnih podatkov državljanov EU z ustreznimi sredstvi, zlasti s sprejetjem celovitega svežnja ukrepov za varstvo podatkov (politična priporočila in priprava zakonodaje); (f) izda priporočila za krepitev informacijske varnosti v institucijah, organih in agencijah EU s pripravo ustreznih notranjih varnostnih pravil za komunikacijske sisteme, da se prepreči in odpravi nepooblaščen dostop in razkritje ali izguba informacij in osebnih podatkov (preprečevanje vdorov v sisteme);
D.

ker so akademske raziskave pokazale, da je treba za odpravo razlik pri plačilu med spoloma upoštevati in ustrezno obravnavati različne dejavnike, kot so razlike pri stopnji delovne aktivnosti in zaposlovanja, plačni strukturi, sestavi delovne sile in plačilu, pa tudi druge makroekonomske in institucionalne dejavnike;
C.

ker je Parlament v omenjeni resoluciji z dne 23. maja 2013 zavzel stališče, da mora biti vsak novi predlagani instrument za konvergenco in konkurenčnost sprejet po rednem zakonodajnem postopku, temeljiti na metodi Skupnosti in zagotavljati ustrezni nadzor Parlamenta; ker Parlament opozarja, da bi moral biti ta mehanizem financiran z novim instrumentom, ki ga bi v skladu z metodo Skupnosti vzpostavili in urejali kot sestavni del proračuna EU, vendar zunaj zgornjih meja večletnega finančnega okvira, da se zagotovi polna vključenost Evropskega parlamenta; ker se strinja s Komisijo, da so instrumenti za konvergenco in konkurenčnost prva temeljna sestavina resnične fiskalne zmožnosti, ki bo prispevala k solidarnosti in trajnostnim strukturnim reformam za pospeševanje rasti;
G.

ker so te volitve spremljali opazovalci Afriške unije, Arabske lige, Organizacije islamskega sodelovanja in Medvladne agencije za razvoj, ki so nadzirali dejavnosti na 154 voliščih in v 12 centrih za štetje glasovnic in poročali, da so bile volitve pregledne ter da niso odkrili nobenih primerov nepravilnosti ali polnjenja volilnih skrinjic z glasovnicami;