SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 15.6.2010 
SEC(2010) 744 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA  
  
za odpravo čezmernega javnofinan čnega primanjkljaja na Danskem 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA  
  
za odpravo čezmernega javnofinan čnega primanjkljaja na Danskem 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(7) Pogodbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 126 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu 
javnofinan čnemu primanjkljaju. 
(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju  zdravih javnih financ kot sredstvu za 
izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za mo čno trajnostno rast, ki prispeva k 
ustvarjanju delovnih mest. 
(3) Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast  prenovljen, da bi se okrepili njegova 
učinkovitost in gospodarski te melji ter ohranila dolgoro čna vzdržnost javnih financ. 
Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in prora čunsko ozadje. Na ta 
način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira vladne politike za hitro 
ponovno vzpostavitev trdnih prora čunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere. 
(4) Svet je [13. julija 2010] v skladu s členom 126(6) Pogodbe odlo čil, da ima Danska 
čezmeren primanjkljaj. 
(5) V skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 o 
pospešitvi in razjasnitvi iz vajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
1 (ki je 
del Pakta za stabilnost in rast) mora Svet poleg tega na državo članico nasloviti 
priporočila z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja  v danem roku odpravi. 
V priporo čilu morata biti za zadevno državo članico dolo čena rok najve č šestih 
mesecev za sprejetje u činkovitih ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in 
rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki mora biti doseženo v letu, ki sledi letu 
ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen v posebnih okoliš činah. Pri 
ugotavljanju, ali obstajajo posebne okoliš čine, je treba upoštevati „pomembne 
dejavnike“, kot so pojasnjeni v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97. Poleg tega mora 
Svet v priporo čilu za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se doseže 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 6.  
SL 3   SL minimalno letno izboljšanje st rukturnega salda, tj. cikli čno prilagojeni saldo brez 
enkratnih in drugih za časnih ukrepov, v višini vsaj 0,5 % BDP. 
(6) Šteje se, da na Danskem obstajajo posebne okoliš čine, ki so pomembne za ve čjo 
prožnost pri izvajanj u postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, uvedenim z 
reformo Pakta za stabilnost in rast leta 2005. Recesija iz leta 2009 je bila predvsem 
odraz strmega padca zasebne porabe, naložb in izvoza zaradi finan čne krize in 
svetovne recesije, zlasti upada povpraševan ja iz glavnih trgov inskih partnerjev 
(Nemčija, Združeno kraljestvo, Švedska in Norveška). Primanjkljaj v letu 2010 je 
posledica upada gospodarske rasti in ukrepov  spodbujanja, ki so jih danski organi 
sprejeli v skladu z evropskim na črtom za oživitev gospodarstva.  Zaradi obstoja 
posebnih okoliš čin lahko Svet dovoli zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v 
srednjeročnem obdobju. 
(7) Po podatkih iz obvestil a o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz 
aprila 2010 naj bi javnofinan čni primanjkljaj Danske v letu 2010 dosegel 5,4 % BDP 
ob upoštevanju upada gospodarske ra sti in fiskalnih posledic na črta za oživitev 
gospodarstva, natan čneje obravnavanih v dopolnitvi konvergen čnega programa iz 
februarja 2010. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 naj bi se 
javnofinan čni primanjkljaj pove čal z 2,7 % BDP v letu 2009 na 5,5 % BDP v letu 
2010, v letu 2011 pa zmanjšal na 4,9 % BDP, če se politika ne bo spremenila. Pri tej 
predpostavki se ne upoštevajo konsolidacij ski ukrepi za leto 2011, ki jih je vlada 
napovedala 25. maja 2010, oziroma ukrepi, ki še niso dovolj opredeljeni. Danska je 
izkoristila presežek prora čuna pred letom 2009 in sprejela  fiskalne spodbudne ukrepe, 
ki so skladni z evropskim na črtom za oživitev gospodarstv a ter so v le tu 2009 znašali 
2,2 % BDP, v letu 2010 pa 1,3 % BDP. Ukrepi  za oživitev se delijo na ukrepe za 
trajno znižanje davkov in za časne ukrepe za javne naložbe. 
(8) Ob upoštevanju posebnih okoliš čin in okvira evropskega na črta za oživitev 
gospodarstva se priporo ča povprečen letni fiskalni napor. Fiskalni napor bi moral 
upoštevati ustrezne dejavnike za dosego ciljev fiskalne politike, za za četek raven 
splošnega javnofinan čnega primanjkljaja in bruto dolga ter druge kazalce, kot so 
bilanca teko čega računa, raven pogojnih obveznosti finan čnega sektorja, pla čila 
obresti, premije za tveganja in srednjero čno pričakovana sprememba v odhodkih, 
povezanih s staranjem prebivalstva. Pri izra čunu povpre čnega letnega fiskalnega 
napora se za izhodiš če vzame primanjkljaj za leto 2011 iz napovedi služb Komisije iz 
pomladi 2010. Skupni fiskalni napor, potreben za to, da se do roka doseže nominalni 
ciljni primanjkljaj v višini 3 %, se nato izra čuna tako, da se predpostavi postopna 
odprava proizvodne vrzeli do leta 2015. 
(9) Zaradi tega je primerno razmisliti o zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v 
srednjeročnem obdobju z rokom za zmanjšanje leta  2013. Zlasti glede na odsotnost 
večjih gospodarskih neravnovesij bi  morali danski organi za verodostojen in trajnosten 
postopek prilagoditve v letu 2010 izvajati fi skalne ukrepe, kot je predvideno, in 
zagotoviti povpre čno letno strukturno prilagoditev  v višini 0,5 % BDP v obdobju 
2010–2013;  določiti ukrepe, potrebne za dosego zman jšanja presežnega primanjkljaja 
do leta 2013, če to omogo čajo ciklični pogoji, in za hitrejše zmanjševanje 
primanjkljaja, če se gospodarske ali prora čunske razmere izkažejo za boljše od 
sedanjih pri čakovanj. 
SL 4   SL (10) Proračunski rezultati Danske kažejo, da je imela ta država koristi od razmeroma 
močnega fiskalnega okvira, in sicer zlasti zaradi široke pokritosti ter preglednosti in 
razvidnosti njenih fiskalni h pravil. Odhodki javne porabe pa so vseeno nagnjeni k 
preseganju ciljnih vrednosti. Nedavne pobude  v zvezi z gospodarskimi sankcijami bi 
lahko okrepile spodbude za ob čine glede upoštevanja dogovorjenih ciljev. Od leta 
2002 se danska dav čna politika osredoto ča na zamrznitev davkov, pri čemer se niti 
posredni niti neposredni davki ne morejo  zvišati. Zamrznitev davkov ni ovirala 
obsežne dav čne reforme v letu 2009, njeno str ogo upoštevanje pa bi lahko povzro čilo 
težave pri nadaljnjih prilagoditvah.   
(11) Po podatkih, ki so jih danski organi sporo čili aprila 2010, je brut o javni dolg v letu 
2009 znašal 41,6 % BDP, v letu 2010 pa naj bi se pove čal na 45,1 % BDP. Po 
napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 naj bi se, če se politika ne bo spremenila, 
raven dolga v letu 2010 dvignila na 46 % BD P, v letu 2011 pa na nadaljnjega 49,5 % 
BDP, kar je še vedno pod referen čno vrednostjo 60 %.   
(12) Za strožji nadzor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem bo treba 
redno in pravo časno spremljati napredek pr i izvajanju strategije finan čne 
konsolidacije. V tem okviru bi b ilo v prihodnje posodobitve konvergen čnega 
programa Danske primerno vklju čiti posebno poglavje o tem vprašanju. 
(13) Svet meni, da bi morali ukrepi za prora čunsko konsolidacijo na  splošno zagotoviti 
trajno izboljšanje javnofinan čnega salda, hkrati pa bi morali biti usmerjeni k 
povečevanju kakovosti javnih financ in krep itvi možnosti za gospodarsko rast – 
SPREJEL NASLEDNJE PRIPORO ČILO: 
(1) Ob upoštevanju, da je prora čunsko stanje Danske v letu 2010 posledica ukrepov v 
višini 2,2 % BDP v letu 2009 in 1,3 % BDP v letu 2010, ki so ustrezen odziv na upad gospodarske rasti in na splošno skladni z na čeli evropskega na črta za oživitev 
gospodarstva, kot tudi prostega  delovanja avtomatskih stabi lizatorjev, bi morali danski 
organi čim hitreje in najpozneje do leta 2013 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj.  
(2) Danski organi bi morali javnofinan čni primanjkljaj z ukrepi v srednjero čnem obdobju 
znižati pod 3 % BDP na ve rodostojen in trajen na čin. Zato bi morali danski organi 
zlasti:  
(a) v letu 2010 izvajati fiskalne ukrepe , kot je predvideno v zadnji posodobitvi 
konvergen čnega programa, in v letu 2011 za četi s konsolidacijo, da bi se do 
leta 2013 primanjkljaj zmanjšal pod referen čno vrednost; 
(b) zagotoviti povpre čni letni fiskalni napor, ki bi znašal vsaj 0,5 % BDP v 
obdobju 2011–2013;  
(c) določiti in strogo izvajati ukrepe,  potrebne za odpravo presežnega 
primanjkljaja do leta 2013, če to omogo čajo ciklični pogoji, in za hitrejše 
zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske ali prora čunske razmere 
izkažejo za boljše od sedanjih pri čakovanj.  
(3) Svet je dolo čil rok [13. januar 2011], do katerega  mora danska vlada sprejeti 
učinkovite ukrepe in opredeliti pot rebne ukrepe za zmanjšanje čezmernega 
SL 5   SL primanjkljaja. Pri oceni u činkovitih ukrepov se upošte va gospodarski razvoj v 
primerjavi z gospodarskimi obeti v napove di služb Komisije iz pomladi 2010.  
Danski organi morajo o napr edku pri izvajanju teh priporo čil poročati v posebnem poglavju v 
prihodnjih posodobitvah konvergen čnih programov do odprave postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem.  
Poleg tega Svet poudarja pomen, ki  ga ima doseganje srednjero čnega cilja za ustrezno 
proračunsko upravljanje upadov gospodarske rasti.  Danske organe zato poziva, naj 
zagotovijo, da se bo po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja vzdrževala prora čunska 
konsolidacija zaradi pr ibližanja srednjero čnemu cilju glede prora čunskega stanja ( strukturno 
uravnotežen prora čun do leta 2015 ).  
To priporo čilo je naslovljeno na Kraljevino Dansko. 
V Bruslju,   
 Za Svet 
 Predsednik  […]