EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 4.6.2015 COM(2015) 247 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o politiki konkurence za leto 2014 {SWD(2015) 113 final}



1. Uvod Leto 2014 je zaznamovalo nov začetek v Evropi. Po evropskih volitvah je Evropski parlament dal zeleno luč novi Evropski komisiji na podlagi prednostnih nalog iz političnih usmeritev predsednika Junckerja.Komisarki za konkurenco Margrethe Vestager v poslanici nalaga, da naj bi politika konkurence „ustrezno prispevala k načrtu za delovna mesta in rast, tudi na področju enotnega digitalnega trga, energetske politike, finančnih storitev, industrijske politike in boja proti davčnim utajam“. Politika konkurence je v letu 2014 dejansko zajemala vsa ta področja in zagotovila trdno podlago za splošno politiko Evropske komisije. Politika konkurence lahko pripomore k oblikovanju pravega enotnega digitalnega trga. V sektorjih, ki temeljijo na znanju, je živahna konkurenca ključnega pomena za spodbujanje inovacij in širjenje prednosti tehnološkega razvoja med evropskimi državljani. Poleg tega učinkovito izvajanje protimonopolne politike in politike glede združitev olajšuje poslovanje malih podjetij in njihov dostop do trgov v sektorjih, za katere je značilen mrežni učinek. Uporaba pravil o državni pomoči v sektorju širokopasovnih storitev prispeva k zagotavljanju dobre pokritosti po dostopnih cenah. V energetskem sektorju politika konkurence zagotavlja, da podjetja ne ohranjajo ali ponovno postavljajo ovir, ki bi jih zaščitile pred konkurenco in ovirale vzpostavitev evropske energetske unije. Izvrševanje zakonodaje o konkurenci prispeva tudi k zagotavljanju pravičnega in nediskriminatornega dostopa do energetske infrastrukture, odpravlja ovire pri povezovanju trgov ter spodbuja konkurenco med državami članicami in znotraj njih. Poleg tega revidirana pravila o državni pomoči na področju energije in okolja državam članicam pomagajo, da svojo podporo lahko bolje usmerjajo na primer v obnovljive vire energije, naložbe v infrastrukturo, zmogljivosti za proizvodnjo ali izvzetje intenzivnih porabnikov električne energije iz financiranja podpore za obnovljive vire energije. Komisija je bila še posebno pozorna na področju finančnih storitev, na katerem je njen glavni cilj, da se stabilen in pravičnejši finančni sektor ponovno usmeri v svojo temeljno dejavnost zagotavljanja posojil realnemu sektorju. Oblikovanje bančne unije krepi zaupanje evropskih državljanov in trgov v evropski bančni sistem. Izvršilni ukrepi so skupaj z regulativnimi prizadevanji prav tako usmerjeni v boj proti protikonkurenčnim praksam na področju izvedenih finančnih instrumentov in plačil. Industrijska politika je usmerjena v konkurenčen in odprt notranji trg, ki je odskočna deska za globalno uspešnost podjetij EU. Novi okvir državne pomoči je oblikovan tako, da državno podporo usmerja tja, kjer je najbolj potrebna za rast in konkurenčnost. Poleg tega je Komisija v letu 2014 preiskala in kaznovala več kartelov v zvezi s surovinami in vmesnimi proizvodi. Izvrševanje protimonopolne zakonodaje zmanjšuje in – zaradi odvračilnega učinka – preprečuje škodo, ki jo karteli povzročajo v dobavni verigi in ki negativno vpliva na mednarodno konkurenčnost EU. Komisija se bo še naprej osredotočala na boj proti izogibanju davkom in davčnim utajam. V letu 2014 je Komisija poostrila nadzor nad davčno državno pomočjo z uporabo instrumentov EU o konkurenci, da bi zagotovila, da države EU posameznim multinacionalnim podjetjem ne pomagajo pri izogibanju plačilu ustreznega deleža davkov. Pomemben dosežek na področju politike konkurence v letu 2014 je bilo sprejetje direktive o odškodninskih tožbah zaradi kršitve protimonopolnih pravil. Komisija je direktivo predstavila junija 2013, sprejeta pa je bila leta 2014, ko je tudi začela veljati. Države članice jo morajo začeti izvajati do 27. decembra 2016. S to direktivo bodo evropski državljani in podjetja lažje pridobili učinkovito nadomestilo za škodo, ki je posledica kršitev protimonopolnih pravil, kot so karteli in zloraba prevladujočega položaja na trgu. Direktiva je prva zakonodajna pobuda, sprejeta po rednem zakonodajnem postopku na področju konkurence, in podlaga za dialog o konkurenci med Komisijo in drugimi institucijami EU. 2. Povezanemu enotnemu digitalnemu trgu naproti Digitalno gospodarstvo je bistvenega pomena za prihodnjo evropsko rast in konkurenčnost. Dokončna vzpostavitev enotnega digitalnega trga bi spodbudila inovacije in rast v številnih drugih sektorjih, kot so energetika, prevoz, javne storitve, zdravstvo in izobraževanje. Rast in kakovostna delovna mesta bi ustvarila tudi v novih sektorjih. S povezovanjem enotnega digitalnega trga se povečuje tudi potreba, da politika konkurence EU zagotovi poštene in enake digitalne konkurenčne pogoje po vsej EU. Postavitev temeljev enotnega digitalnega trga: spodbujanje razvoja infrastrukture in konkurenčnih trgov za širokopasovna in telekomunikacijska omrežja Za digitalizacijo našega gospodarstva so potrebne znatne naložbe v visokohitrostna omrežja („omrežja naslednje generacije“). Povpraševanje potrošnikov in konkurenca sta bili pomembni spodbudi za naložbe, programi držav članic pa so dodatno podpirali obnovo in nadgradnjo infrastrukture. Ker se je pri enotni uvedbi širokopasovnih omrežij na vseh ozemljih pojavilo nedelovanje trga, bo imela državna pomoč še naprej pomembno vlogo v tem sektorju. V zadnjih treh letih je Komisija odobrila več kot 10 milijard EUR državne pomoči za širokopasovna omrežja. Ta znesek pa ne vključuje vse državne podpore za ta sektor, saj vsi državni ukrepi ne ustrezajo opredelitvi državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU. EU poleg financiranja držav članic zagotavlja dodatno financiranje. Vendar je treba tako javno naložbo skrbno usmerjati na področja, ki jih trg ne pokriva; v nasprotnem primeru obstaja tveganje izrivanja zasebnih naložb. Z nadzorom državne pomoči je prav tako treba zagotoviti, da se spoštuje načelo tehnološke nevtralnosti, ki pomeni, da uspešna tehnologija ne bi smela biti vnaprej določena z javno intervencijo, temveč s strani uporabnikov na podlagi koristi – tj. s konkurenco na trgu. Pravila o državni pomoči so bila nedavno revidirana, da bi se zagotovil ustrezen analitski okvir. Novi okvir državne pomoči vključuje smernice za širokopasovna omrežja iz leta 2013, ki usklajujejo pravila o državni pomoči glede pomoči za širokopasovna omrežja s cilji digitalne agende, in uredbo o splošnih skupinskih izjemah, ki je bila sprejeta leta 2014 in vključuje nekatere vrste pomoči za širokopasovno infrastrukturo. Komisija prav tako zagotavlja, da širokopasovna in mobilna omrežja ostajajo odprta in konkurenčna, kar je nujen pogoj za vzpostavitev dinamičnega enotnega digitalnega trga. Oktobra je po poglobljeni preiskavi družbi Slovak Telekom in njeni matični družbi Deutsche Telekom za solidarno odgovornost naložila globo v višini približno 39 milijonov EUR, ker sta več kot pet let izvajali zlonamerno strategijo za preprečitev vstopa konkurentov na slovaški trg širokopasovnih storitev ter tako kršili protimonopolna pravila EU. Komisija je ugotovila zlasti, da je družba Slovak Telekom konkurentom zavrnila zagotavljanje razvezanega dostopa do krajevne zanke in vzpostavila cenovne škarje za alternativne operaterje. Družba Deutsche Telekom je prejela tudi dodatno globo v višini 31 milijonov EUR, da bi se zagotovil dovolj odvračilen učinek in kaznovala ponovitev zlonamernega ravnanja (povratništvo), saj je bila družba zaradi cenovnih škarij na širokopasovnem trgu v Nemčiji oglobljena že leta 2003. Zdrava konkurenca na trgu mobilnih komunikacij je zlasti pomembna za evropske potrošnike, ki bi morali še naprej imeti koristi od izboljšanih storitev po ugodnih cenah. Poleti 2014 je Komisija po poglobljenih preiskavah pogojno odobrila dve združitvi omrežnih operaterjev mobilne telefonije, in sicer na Irskem (Hutchison 3G UK / Telefónica Ireland) in v Nemčiji (Telefónica Deutschland / E-Plus) . V teh primerih so pravna sredstva zagotovila ohranitev konkurence med subjekti na trgu, tako prek vstopa na trg ali prek širitve tako imenovanih operaterjev virtualnih mobilnih omrežij – tj. operaterjev, ki niso lastniki omrežja, temveč za zagotavljanje storitev svojim strankam uporabljajo omrežje drugega operaterja – kot z omogočanjem prihodnjega vstopa novih omrežnih operaterjev na trg. V koraku s časom: ukrepi politike konkurence v zvezi s pametnimi napravami in spletnimi storitvami Pametne mobilne naprave postajajo v digitalnem gospodarstvu vse pomembnejše. V letu 2014 je prvič več uporabnikov do interneta dostopilo prek pametne telefonske naprave kot prek osebnega računalnika. Na tem področju je Komisija začela predhodno preiskavo o poslovnih praksah družbe Google v zvezi z mobilnim operacijskim sistemom Android, katere podlaga so bile pritožbe glede morebitnih zlorab prevladujočega položaja. Googlov Android je glavni operacijski sistem za pametne telefone. Komisija je oktobra v okviru uredbe EU o združitvah odobrila predlagano pripojitev družbe WhatsApp s strani družbe Facebook. Tako Facebook (prek aplikacije Facebook Messenger) kot WhatsApp ponujata aplikacije za pametne telefone, ki potrošnikom omogočajo pošiljanje besedil, fotografij, govornih in video sporočil. Združitev je bila odobrena brez pogojev, zlasti glede na dinamično naravo trga, majhne vstopne ovire in zadostno preostalo konkurenco. Preiskava Komisije je bila osredotočena na tri področja: storitve potrošniških komunikacij, družabna omrežja in storitve spletnega oglaševanja. Pomembna značilnost področja pametnih mobilnih naprav so postopki določanja standardov in interoperabilnost. V zvezi s tem je Komisija aprila sprejela dva pomembna sklepa o uveljavitvi standardnih patentov: sklep o prepovedi v zvezi z družbo Motorola Mobility in sklep o zavezah v zvezi z družbo Samsung. Standardni patenti so patenti, ki so bistveni za izvajanje posebnih industrijskih standardov. Brez uporabe tehnologije, zaščitene s standardnimi patenti, je tehnično nemogoče razviti s standardom skladne proizvode, kot so pametni telefoni. Kot protistoritev za vključitev patentov v zadevne standarde sta se družbi Samsung in Motorola zavezali, da jih bosta licencirali pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji. Cilj Komisije je zagotoviti čim večje koristi standardizacije in hkrati tudi pravično nagrajevanje imetnikov pravice intelektualne lastnine.

Izvrševanje protimonopolne zakonodaje na področju standardnih patentov V sklepu o prepovedi v zvezi z družbo Motorola je Komisija ugotovila, da je Motorola zlorabila svoj prevladujoči položaj, ko je v Nemčiji predlagala sodno odredbo proti družbi Apple v zvezi s standardnimi patenti, čeprav je bila družba Apple pripravljena prevzeti licenco in sprejeti licenčne pogoje, ki bi jih določilo nemško sodišče. V podobnem primeru je Komisija kot pravno zavezujoče določila zaveze družbe Samsung za odpravo pomislekov v zvezi s konkurenco, ki jih je Komisija navedla v obvestilu o nasprotovanju iz decembra 2012. V okviru svojih zavez se družba Samsung zavezuje, da v obdobju petih let v Evropskem gospodarskem prostoru ne bo vlagala tožb na podlagi kakršnih koli sedanjih in prihodnjih standardnih patentov, povezanih s tehnologijami, ki se uporabljajo v pametnih telefonih in tabličnih računalnikih, proti kateremu koli morebitnemu imetniku licence, ki bo soglašal s posebnim postopkom neodvisne tretje osebe za določitev ustreznih stopenj licenčnine pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji. Sklepi zagotavljajo smernice za vse deležnike glede razlage protimonopolnih pravil EU na področju interakcije med patentnim pravom, konkurenčnim pravom in standardizacijo. Trenutne preiskave v sektorju vključujejo domnevne zlorabe družbe Qualcomm, vodilnega razvijalca proizvodov in storitev brezžične tehnologije. Zadevni proizvodi so nabori komunikacijskih čipov, ki se uporabljajo pri mobilnih telefonih in mobilnih širokopasovnih napravah. Preiskava, ki je še na začetni stopnji, krepi zavezo Komisije za zagotavljanje konkurenčnosti teh trgov. Komisija je na vse pomembnejšem področju spletnih storitev nadaljevala z izvajanjem preiskave o nekaterih poslovnih praksah družbe Google. Komisija preučuje sum, da družba Google morda zlorablja svoj prevladujoči položaj na trgih za spletno iskanje, oglaševanje pri spletnem iskanju in posredništvo oglaševanja pri spletnem iskanju (tj. prikaz oglasov Googlovega iskalnika na partnerskih spletnih mestih) v Evropskem gospodarskem prostoru. Trditve o drugih vidikih, povezanih z iskalniki, kot sta zasebnost in pluralnost medijev, niso vključene v preiskavo, ki se osredotoča le na vprašanja v zvezi s konkurenco. Za enotni digitalni trg so potrebna tudi varna in učinkovita spletna plačila. Glavni način spletnega plačevanja je trenutno uporaba plačilnih kartic, čeprav se na trgu začenjajo pojavljati novi načini. V zvezi s plačilnimi karticami si Komisija v okviru pravil o konkurenci nadalje prizadeva za znižanje medbančnih provizij (glej oddelek o finančnih storitvah). Ob koncu leta 2014 je bil prav tako dosežen politični dogovor o uredbi o medbančnih provizijah, s katero bodo uvedene nižje medbančne provizije za plačila s potrošniškimi karticami (ter mobilna in spletna plačila s potrošniškimi karticami) na ravneh, ki so bile dogovorjene tudi v okviru mednarodnih kartičnih shem in ki izhajajo iz zavez pri izvrševanju protimonopolne zakonodaje. Združevanje ureditve in izvrševanja zakonodaje o konkurenci na področju intelektualne lastnine: razvoj dogodkov na področju avtorskih pravic, digitalne vsebine in sporazumov o prenosu tehnologije Komisija preučuje zakonodajni okvir EU za avtorske pravice, da bi zagotovila njegovo ustreznost tudi v digitalni dobi. Vprašanja avtorskih pravic so bistvena za oblikovanje enotnega digitalnega trga: oblikovalci politik morajo zagotoviti ustreznost sistema pravic, omejitev pravic in izvrševanja pravil ter jih prilagoditi novemu okolju. Obravnavana vprašanja vključujejo teritorialnost avtorskih pravic in mogoče načine odpravljanja njenih negativnih učinkov na enotni trg. Komisija je januarja 2014 začela uradne postopke proti več večjim filmskim studiem v ZDA in evropskim naročniškim radiodifuznim hišam. V teh postopkih Komisija preiskuje, ali nekatere klavzule v zvezi s satelitsko naročniško radiodifuzijo in spletnimi naročniškimi storitvami potrošnikom preprečujejo čezmejni dostop do naročniških vsebin. Pomoč pri širjenju inovacij: nova protimonopolna pravila glede sporazumov o prenosu tehnologije Komisija je marca sprejela nova pravila za ocenjevanje sporazumov o prenosu tehnologije na podlagi protimonopolnih pravil EU. Vsebujejo revidirano uredbo o skupinskih izjemah za prenos tehnologije (TTBER), ki nekatere licenčne sporazume izvzema iz člena 101 PDEU, in smernice o prenosu tehnologije, ki zagotavljajo dodatne smernice o uporabi pravil. Nova pravila so s 1. majem 2014 nadomestila prejšnjo uredbo o skupinskih izjemah za prenos tehnologije in smernice. Licenčni sporazumi lahko na več načinov koristijo gospodarstvu, saj: (i) pomagajo širiti inovacije, (ii) podjetjem omogočajo, da ponujajo nove proizvode in storitve, (iii) spodbujajo nadaljnje inovacije, (iv) krepijo spodbude za raziskave in razvoj z ustvarjanjem dodatnih tokov prihodkov za kritje stroškov. Iz revidiranega režima je še vedno razvidno, da licenciranje v večini primerov spodbuja konkurenco. Nova pravila zagotavljajo boljše smernice za podjetja o načinih licenciranja, ki spodbujajo inovacije in ohranjajo enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu. 3. Izboljšanje delovanja energetskih trgov Energija je bistvena podlaga za vse gospodarske sektorje in z njo je povezan velik izdatek gospodinjstev v EU. Energetski trgi se trenutno spopadajo z zelo velikimi izzivi, med katerimi so najpomembnejši nepopolno povezovanje trgov, visoke maloprodajne cene, dekarbonizacija in zanesljivost oskrbe. Predsednik Juncker je v svojih političnih usmeritvah pozval k reformi in reorganizaciji energetske politike v novo evropsko energetsko unijo z osredotočenostjo na potrebo po diverzifikaciji energetskih virov EU, krepitvi deleža obnovljivih virov energije, izboljšanju energetske učinkovitosti in zmanjšanju energetske odvisnosti več držav EU. Politika konkurence bo prispevala k doseganju navedenih ciljev. Usmerjenost javne podpore v krepitev notranjega energetskega trga Komisija je aprila 2014 sprejela nove Smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo, ki so začele veljati julija. Prizadevanja za podnebne cilje in naložbe v infrastrukturo: smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo Nove smernice opisujejo, kako bo Komisija ocenila podporne ukrepe držav članic, katerih namen je med drugim doseči podnebne in energetske cilje za leto 2020, obenem pa obravnavati izkrivljanje trga, ki je lahko posledica subvencij za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Smernice zato spodbujajo postopen prehod na tržno podporo za obnovljive vire energije. Poleg tega zagotavljajo merila v zvezi s tem, kako lahko države članice energetsko intenzivna podjetja, ki so še posebej izpostavljena mednarodni konkurenci, oprostijo financiranja podpore za obnovljive vire energije. Nove smernice zajemajo tudi merila za zagotavljanje, da subvencije za energetsko infrastrukturo čim bolj zmanjšujejo izkrivljanje ter se osredotočajo na projekte, ki izboljšujejo čezmejni pretok energije in spodbujajo infrastrukturo v manj razvitih regijah Evrope. Še ena novost je omogočanje pomoči za zagotavljanje zadostne proizvodnje električne energije, kadar obstaja resnično tveganje nezadostne zmogljivosti za proizvodnjo električne energije, tako da se zmanjša izkrivljanje trga.

Komisija je tudi poenostavila postopke za izvajanje nekaterih ukrepov državne pomoči, in sicer z vključitvijo več vrst okoljskih in energetskih ukrepov v revidirano uredbo o splošnih skupinskih izjemah. To bo javnim organom omogočilo lažje in hitrejše izvajanje navedenih ukrepov, saj jim ne bo treba pridobiti predhodne odobritve Komisije. Nova uredba o splošnih skupinskih izjemah zajema ukrepe, kot so (pod določenimi pogoji) pomoč za energetsko infrastrukturo, projekte energetske učinkovitosti v stavbah, pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, dekontaminacijo onesnaženih območij, recikliranje odpadkov in ponovno uporabo. Nove smernice za varstvo okolja in energijo ne vključujejo pravil o pomoči za jedrsko energijo, ki se ocenjuje neposredno na podlagi določb o državni pomoči iz Pogodbe. Komisija je preučila načrte Združenega kraljestva za spodbujanje gradnje in delovanja nove jedrske elektrarne Hinkley Point v Somersetu in ugotovila, da so skladni s pravili o državni pomoči iz Pogodbe. Med poglobljeno preiskavo se je Združeno kraljestvo strinjalo s precejšnjo spremembo pogojev financiranja projektov in dokazalo, da bi podpora odpravila dejansko nedelovanje trga. Zato zagotovljena državna pomoč ostaja sorazmerna z zastavljenim ciljem in zmanjšuje izkrivljanje konkurence na enotnem trgu. Vzpostavitev evropske energetske unije na podlagi dostopnih cen energije in zanesljive oskrbe z energijo Ukrepi izvrševanja protimonopolne zakonodaje v energetskem sektorju so prispevali zlasti k obravnavanju visokih cen energije, in sicer z zmanjševanjem segmentacije trgov ter zlorab ali tajnega dogovarjanja, zlasti na vzhodnoevropskih in srednjeevropskih trgih. Komisija je marca 2014 sprejela dva sklepa o borzah z električno energijo, ki so organizirani trgi za trgovanje z električno energijo, bistveni za učinkovito delovanje trgov z električno energijo. V prvem primeru je Komisija naložila globo dvema promptnima borzama z električno energijo, EPEX Spot in Nord Pool Spot (NPS), ker sta se dogovorili, da ne bosta tekmovali med seboj na področju storitev promptnega trgovanja z električno energijo v Evropskem gospodarskem prostoru. Promptno trgovanje je trgovanje na kratki rok, npr. še isti ali naslednji dan. Kršitev je potekala v letih 2011 in 2012 in se je končala takrat, ko sta Komisija in Nadzorni organ Efte izvedla nenapovedane inšpekcijske preglede v prostorih družb. V drugem primeru je šlo za romunsko borzo z električno energijo OPCOM. Komisija je družbi OPCOM naložila globo zaradi zlorabe prevladujočega položaja na romunskem trgu, ker je več kot pet let trgovcem z električno energijo iz drugih držav članic EU preprečevala, da bi se pridružili romunskim trgom promptnih borz z električno energijo, in ustvarjala umetno oviro za vstop. Komisija je 12. avgusta poslala obvestilu o nasprotovanju podjetju Bulgarian Energy Holding (BEH) zaradi domnevne zlorabe prevladujočega položaja na bolgarskem veleprodajnem trgu z električno energijo. Komisija je sumila, da BEH, uveljavljeno bolgarsko vertikalno integrirano energetsko podjetje v državni lasti, morda ovira konkurenco na nereguliranem veleprodajnem trgu z električno energijo v Bolgariji z uvajanjem ozemeljskih omejitev na območjih, kjer bi se električna energija, ki jo dobavlja BEH, lahko prodala naprej. Če se tako ravnanje potrdi, bi lahko imelo učinek na izkrivljanje dodelitve električne energije na enotnem trgu, kar bi vplivalo na likvidnost in učinkovitost trgov z električno energijo ter ustvarjalo umetne ovire pri trgovanju med Bolgarijo in drugimi državami članicami. V ločeni preiskavi Komisija preučuje, ali BEH, njegova hčerinska družba za oskrbo s plinom Bulgargaz in njegova hčerinska družba v sektorju plinske infrastrukture Bulgartransgaz morda ovirajo konkurente pri dostopu do ključne plinske infrastrukture v Bolgariji v nasprotju s protimonopolnimi pravili EU. Komisija je tudi nadaljevala svojo preiskavo družbe Gazprom v zvezi s praksami oblikovanja cen in morebitno delitvijo trgov za dobavo plina v srednji in vzhodni Evropi. V drugi trenutni preiskavi se preučujejo morebitne nezakonite prakse v zvezi z referenčnimi vrednostmi za določanje cene nafte in biogoriv agencije za sporočanje cen Platts. Komisija pozorno spremlja energetske trge tudi prek orodij državne pomoči in nadzora združitev. Zagotavlja zlasti, da močni akterji, ki so višje v prodajni verigi, ne poskušajo vključiti tistih, ki so nižje, in tako pretirano okrepiti svoj nadzor nad vrednostno verigo. Izvedena je bila na primer temeljita preiskava v zvezi s predlogom uveljavljene francoske družbe EDF v sektorju električne energije za pripojitev ponudnika storitev upravljanja in vzdrževanja stavb Dalkia. Komisija je pripojitev brezpogojno odobrila, ko je bila prepričana, da družba EDF ne bo razširila svojega prevladujočega položaja pri oskrbi z električno energijo na trge za upravljanje in vzdrževanje stavb. Na področju državne pomoči je Komisija julija 2014 odobrila ukrep v Združenem kraljestvu za zagotavljanje zadostnosti proizvodnje električne energije s pomočjo mehanizma zmogljivosti na ravni celotnega trga EU. 4. Oblikovanje pravičnejšega in preglednejšega finančnega sektorja za spodbujanje rasti Izvrševanje zakonodaje o konkurenci v sektorju finančnih storitev je glavna prednostna naloga Komisije vse od začetka krize. Veliko dela je bilo narejenega za izboljšanje regulacije in nadzora bank ter zagotavljanje pravilnega delovanja bančnega sektorja pri financiranju gospodarskih dejavnosti. Politika konkurence ima osrednjo vlogo pri doseganju preglednejšega in trdnejšega finančnega sistema. Okrepljen in trdnejši bančni sektor v podporo oživitvi gospodarstva Da bi se odzvala na izziv ponovne vzpostavitve finančne stabilnosti v euroobmočju, je Komisija leta 2012 začela vzpostavljati bančno unijo. Dokončna vzpostavitev bančne unije Leta 2014 je bil dosežen znaten napredek. 4. novembra 2014 je začel v celoti delovati enotni mehanizem nadzora (v nadaljnjem besedilu: EMN) za banke euroobmočja. EMN je nov sistem bančnega nadzora za države članice euroobmočja in za vse tiste, ki se bodo odločile za pridružitev bančni uniji. Naloge EMN zajemajo preverjanje, ali banke izpolnjujejo bančna pravila EU, in zgodnje reševanje težav. Evropska centralna banka neposredno nadzira 120 največjih bančnih skupin, ki predstavljajo 82 % bančnih sredstev v euroobmočju. Nacionalni nadzorniki še naprej spremljajo ostale banke v tesnem sodelovanju z ECB. V okviru EMN je bila izvedena celovita ocena, ki vključuje pregled kakovosti sredstev in test izjemnih situacij (izveden pod vodstvom Evropskega bančnega organa, EBA), da bi se pridobil celovit pregled nad bankami pod nadzorom EMN. EMN je eden od dveh stebrov bančne unije EU, skupaj z enotnim mehanizmom za reševanje (v nadaljnjem besedilu: EMR). Uredbo o vzpostavitvi slednjega je Evropski parlament sprejel aprila 2014. Uporablja se za euroobmočje in za druge države, ki se želijo pridružiti, veljati pa je začela 1. januarja 2015. EMR dopolnjuje EMN in zagotavlja, da se v primeru resnih težav bank v okviru EMN njihovo reševanje lahko učinkovito upravlja z minimalnimi stroški za davkoplačevalce in realni sektor. Pravila o državni pomoči se še naprej uporabljajo v okviru reševanja in zunaj njega, tudi glede uporabe nacionalnih skladov za reševanje in prihodnjih enotnih skladov za reševanje, da bi se zagotovili enaka obravnava in enaki konkurenčni pogoji na enotnem trgu. Nadzor državne pomoči je še naprej zagotavljal usklajen politični odziv na finančne izzive in bistveno prispeval k omejevanju izkrivljanja konkurence na enotnem trgu ter hkrati zmanjševal porabo denarja davkoplačevalcev na najmanjšo potrebno vsoto. Komisija je leta 2014 sprejela več sklepov v zvezi s posameznimi bankami ter o jamstvenih in likvidnostnih programih podpore. Komisija je prav tako še naprej ocenjevala številne razvojne banke, ki so zaradi omejitve posojil poslovnih bank v obdobju po krizi postale bolj pomembne. Namen pravil o državni pomoči je zagotavljanje, da razvojne banke izpolnjujejo svojo nalogo prispevanja k načrtu EU za rast brez neupravičenega izkrivljanja konkurence. V primeru British Business Bank (BBB) je na primer Komisija odobrila združeni subjekt za upravljanje dostopa MSP do programov financiranja v Združenem kraljestvu. Na Portugalskem je Komisija odobrila ustanovitev institucije za financiranje razvoja Instituição Financeira de Desenvolvimento (v nadaljnjem besedilu: IFD) in prvo fazo njenega delovanja. IFD bo upravljala in usmerjala sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI), dodeljena Portugalski za obdobje financiranja 2014–2020, ter tudi povračila iz programov, financiranih iz skladov ESI. Nadzor državne pomoči je bil zlasti pomemben v okviru gospodarskih in finančnih programov v Grčiji, na Cipru in Portugalskem (slednja je iz programa izstopila maja) ter na Irskem in v Španiji, ki sta prejemali finančno pomoč do leta 2013.

Povečanje preglednosti na trgih finančnih instrumentov: izvršilni ukrepi in regulativna prizadevanja Komisija je oktobra sprejela dva pomembna sklepa o kartelih v zvezi z obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti v švicarskih frankih. En sklep je zadeval dve banki, in sicer RBS in JP Morgan, ki sta sodelovali pri nezakonitem dvostranskem kartelu, katerega cilj je bil vplivati na referenčno obrestno mero švicarskega franka Libor, med marcem 2008 in julijem 2009. Komisija je bankama naložila globo v skupnem znesku skoraj 62 milijonov EUR. V drugem sklepu je bila bankam RBS, UBS, JP Morgan in Crédit Suisse naložena globa v skupnem znesku 32 milijonov EUR za upravljanje kartela glede cenovnega razpona med povpraševanjem in ponudbo v zvezi z obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti švicarskega franka v Evropskem gospodarskem prostoru. V obeh primerih so banke privolile v poravnavo zadeve s Komisijo. Komisija je sprejela še dva sklepa o kartelih v zvezi z manipulacijo finančnih referenčnih vrednosti v letu 2013. Na področju regulacije finančnega sistema sta bili maja sprejeti direktiva o trgih finančnih instrumentov in uredba o trgih finančnih instrumentov. Ti ukrepi so del programa za regulacijo finančnega sistema EU, katerega cilj je reforma finančnega sektorja EU in izpolnjevanje zavez skupine G-20 za obravnavanje manj reguliranih delov finančnega sistema. Cilj novih pravil je povečati učinkovitost, odpornost in preglednost finančnih trgov. Prav tako bodo izboljšala pogoje za konkurenčnost pri trgovanju in kliringu finančnih instrumentov z uvedbo usklajene ureditve EU za nediskriminatoren dostop do mest trgovanja, centralnih nasprotnih strank in referenčnih vrednosti za namene kliringa in trgovanja. Spodbujanje zdrave konkurence v plačilnem sektorju v korist evropskih potrošnikov Plačevanje s karticami ima ključno vlogo pri običajnem, čezmejnem in spletnem nakupovanju. Evropski potrošniki in podjetja več kot 40 % svojih negotovinskih plačil opravijo s plačilnimi karticami. Izkrivljanje konkurence pri plačilih zato lahko ovira delovanje enotnega trga in precej škodi evropskim potrošnikom. Izvrševanje protimonopolne zakonodaje pomaga obravnavati protikonkurenčne poslovne modele, ki temeljijo na večstranskih medbančnih provizijah. Večstranske medbančne provizije so medbančna nadomestila, ki jih plačajo banke trgovcev na drobno (pridobitelji) bankam imetnikov kartic (izdajateljem). Banke pridobiteljice te stroške običajno prenesejo na trgovce na drobno, ti pa naprej na svoje stranke z višjimi cenami za blago in storitve, ki jih prodajajo. Komisija je februarja kot pravno zavezujoče določila zaveze družbe Visa Europe, da bo znižala svoje večstranske medbančne provizije za plačila s kreditnimi karticami in prenovila svoja pravila, da bi se olajšala čezmejna konkurenca . Zgornja meja za večstranske medbančne provizije za plačila s kreditnimi karticami je bila določena v višini 0,3 % za vse transakcije s potrošniškimi kreditnimi karticami, kar pomeni 40- do 60-odstotno znižanje. Družba Visa Europe se je prav tako zavezala, da bo znižala čezmejne medbančne provizije (0,3 % za kreditne in 0,2 % za debetne transakcije), ko bodo pridobitelji ponujali svoje storitve v drugih državah. V obstoječem sistemu bi morali uporabljati lokalne stopnje države, kjer opravljajo storitve, za kar pa se zdi, da umetno segmentira enotni trg. Komisija nadaljuje postopek proti družbama Visa Inc. in Visa International v zvezi z medregionalnimi (mednarodnimi) medbančnimi provizijami, ki se uporabljajo, kadar imetniki kartic uporabijo kreditne kartice Visa za nakupovanje v Evropskem gospodarskem prostoru zunaj območja družbe Visa Europe. Te provizije določata družbi Visa Inc. in Visa International in ne Visa Europe. Komisija trenutno prav tako preiskuje medregionalne (mednarodne) medbančne provizije družbe MasterCard in njena pravila v zvezi s čezmejnim pridobivanjem. Svet in Parlament sta hkrati obravnavala zakonodajo, katere namen je osvetliti modele provizij, poslovna pravila in olajšati vstop nebančnih finančnih institucij na trg na podlagi dveh predlogov Komisije: predloga uredbe o medbančnih provizijah za kartične plačilne transakcije in predloga o reviziji direktive o plačilnih storitvah . Po tem ko je Parlament aprila sprejel poročili o obeh predlogih, je Svet na koncu leta 2014 sprejel splošni pristop glede obeh besedil. Sodna praksa o izvrševanju protimonopolne zakonodaje: sodba v zadevi MasterCard Sodišče je septembra potrdilo sklep Komisije v zadevi MasterCard (zadeva C-382/12P). Potrdilo je, da so večstranske medbančne provizije pomenile omejitev konkurence, kar je v nasprotju s protimonopolnimi pravili EU. Sodba je zlasti pomembna, ker podpira več kot 20 let prizadevanj Komisije in nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, za oblikovanje dobro delujočega trga za plačilne kartice v EU s potrditvijo, da določitev večstranskih medbančnih provizij spada na področje uporabe pravil o konkurenci. 5. Spodbujanje konkurenčnosti evropske industrije Politika konkurence in industrijska politika sta dve plati iste medalje: obe povečujeta učinkovitost evropskih podjetij in jih pripravljata na domačo in globalno konkurenco. Usmerjanje javnih sredstev za sprostitev potenciala za rast EU: pobuda za posodobitev področja državnih pomoči Januarja so bile sprejete nove smernice o državni pomoči za tvegano financiranje, ki so državam EU zagotovile boljša orodja za lažji dostop evropskih MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo do financiranja v njihovih začetnih stopnjah razvoja. Nove smernice državam članicam zagotavljajo več možnosti za dodelitev pomoči, širši nabor finančnih instrumentov in višji prag v skladu z razmerami na trgu. Smernice o tveganem financiranju so del pobude za posodobitev področja državnih pomoči, celovite reforme nadzora državne pomoči za spodbujanje gospodarske rasti in prispevanje k drugim ciljem skupnega interesa. Eden od teh ciljev je spodbujanje raziskav in inovacij, vendar izjemno inovativni projekti pogosto pomenijo visoko tveganje in se izvajajo zaradi vrzeli v financiranju. Komisija je maja sprejela nova pravila za lažje dodeljevanje pomoči v podporo raziskavam, razvoju in inovacijam. Novi okvir bo pomagal odpravljati morebitne vrzeli v financiranju s spodbujanjem pametnejše uporabe javnih sredstev in zmanjšati birokracijo s skupinskim izvzetjem precejšnjega dela te pomoči. Podobno tudi projekti na področju ekoinovacij običajno odpravljajo dvojno nedelovanje trga, povezano z večjimi tveganji zaradi inovacij in okoljskim vidikom projekta. Za takšne naložbe se lahko dovolijo večje intenzivnosti pomoči in nove smernice o pomoči za varstvo okolja in energijo jih uporabljajo zlasti za ukrepe za učinkovito rabo virov. Financiranje velikih in tveganih čezmejnih projektov, kot sta izgradnja obsežne infrastrukture in izvajanje drugih ambicioznih projektov, lahko ponovno spodbudi naložbe, rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi ter okrepi konkurenčnost EU. V okviru posodobitve področja državnih pomoči je Komisija sprejela sporočilo o pomembnih projektih skupnega evropskega interesa, ki odpira nove možnosti za države članice za financiranje projektov, pri katerih se zdi potrebno medsektorsko sodelovanje na ravni EU. Predsednik Juncker je novembra napovedal ustanovitev Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), katerega cilj je spodbujanje naložb v Evropi z ustvarjanjem naložb v višini 315 milijard EUR. Komisija bo za čim večji učinek takih naložb za potrebe ocenjevanja državne pomoči oblikovala sklop temeljnih načel, ki jih bodo morali izpolnjevati projekti, da bodo upravičeni do podpore iz EFSI. Če bodo projekti izpolnjevali ta merila in prejeli podporo iz sklada, bo Komisija morebitno dopolnilno nacionalno podporo obravnavala po poenostavljenem in pospešenem postopku ocene državne pomoči, pri čemer bo dodatno preverila zgolj sorazmernost javne podpore (tj. neobstoj prekomernega nadomestila). Komisija je leta 2014 tudi dokončala revizijo smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah. Namen novih smernic je zagotoviti učinkovitejšo uporabo sredstev in manj izkrivljanja trga z usmerjanjem državne pomoči na primere, v katerih je ta res potrebna. Za zagotovitev, da nove smernice izpolnjujejo svoje obljube, so se pri posodobitvi področja državnih pomoči izpostavili tudi medsektorska načela in prakse. Države članice bodo bolje razumele stroške in koristi svojih ukrepov zaradi uvedbe zahteve po naknadnem ocenjevanju za velike sheme iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah v nekaterih kategorijah pomoči in sheme, priglašene v skladu z novimi smernicami. Poleg tega so bile uvedene tudi večje zahteve po preglednosti. Nova uredba o splošnih skupinskih izjemah v podporo ukrepom pomoči za spodbujanje rasti Ključni del pobude za posodobitev področja državnih pomoči je revidirana uredba o splošnih skupinskih izjemah, ki državam članicam zagotavlja veliko več možnosti za oblikovanje in izvajanje ukrepov pomoči. Od 1. julija 2014 lahko države članice zagotovijo širši niz ukrepov in višje zneske pomoči, ne da bi o tem morale uradno obvestiti Komisijo za predhodno dovoljenje. Pričakuje se, da bi nova uredba o splošnih skupinskih izjemah lahko zajemala tri četrtine ukrepov državne pomoči in približno dve tretjini zneskov pomoči, kar bi privedlo do hitrejšega dostopa do pomoči, ki se šteje za združljivo z notranjim trgom.

Zagotavljanje dostopa industrije do vhodnih elementov po pošteni ceni z bojem proti kartelom in preprečevanjem škode za konkurenco zaradi združitev Dobro usmerjena javna podpora lahko prispeva k odpravljanju nedelovanja trga, vendar je dostop do vhodnih elementov po pošteni ceni prav tako bistvenega pomena, zlasti v času globalne konkurence. Karteli pogosto zadevajo vmesne proizvode, ki so lahko bistveni vhodni elementi za industrijo, in tako lahko vplivajo na konkurenčnost evropske industrije. V okviru izvrševanja zakonodaje o konkurenci v letu 2014 je bilo obravnavanih več takih kartelov. V sektorju avtomobilskih delov je Komisija v letu 2014 naložila globo dvema karteloma, ki sta sledila zadevi v zvezi z žičnimi napeljavami iz leta 2013. Januarja je Komisija štirim glavnim proizvajalcem prožne poliuretanske pene za posteljne vložke, zofe in avtomobilske sedeže – Vita, Carpenter, Recticel in Eurofoam – naložila globo v skupnem znesku 114 milijonov EUR. Marca je bila dvema evropskima družbama (SKF in Schaeffler) ter štirim japonskim družbam (JTEKT, NSK, NFC in NTN z njeno francosko hčerinsko družbo NTN-SNR) naložena globa v skupnem znesku 953 milijonov EUR za upravljanje kartela na trgu za avtomobilske ležaje. Avtomobilske ležaje uporabljajo proizvajalci avtomobilov, tovornjakov in avtomobilskih delov za zmanjševanje trenja med gibljivimi deli v notranjosti vozila. Komisija je aprila ugotovila, da so družbe Ervin, Winoa, Metalltechnik Schmidt in Eisenwerk Würth sodelovale v kartelu za usklajevanje cen jeklenih abrazivov v Evropi, in jim naložila globe v skupnem znesku več kot 30 milijonov EUR. Jekleni abrazivi so sipki jekleni delci, ki se uporabljajo za čiščenje ali izboljšanje kovinskih površin v jeklarski, avtomobilski, metalurški in petrokemični industriji. Komisija je tudi 11 podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo podzemnih in podmorskih visokonapetostnih kablov, naložila globo v skupnem znesku skoraj 302 milijona EUR za medsebojno razdelitev trgov in kupcev. Električni kabli se uporabljajo za podzemni ali podmorski prenos in distribucijo električne energije. Običajno se uporabljajo za priključitev proizvodnih zmogljivosti (zlasti zmogljivosti, ki temeljijo na obnovljivih virih energije) na elektroenergetsko omrežje ali za povezavo elektroenergetskih omrežij v različnih državah. Cena teh kablov je zato neposredno pomembna za odjemalce električne energije. Komisija je septembra oglobila družbe Infineon, Philips, Samsung in Renesas (takrat skupno podjetje družb Hitachi in Mitsubishi) zaradi sodelovanja v kartelu v zvezi s čipi za pametne kartice v celotnem EGP. Čipi za pametne kartice se uporabljajo v karticah SIM za mobilne telefone, bančnih karticah, osebnih izkaznicah in potnih listih, karticah za plačljivo televizijo in različnih drugih aplikacijah. Komisija je tem družbam naložila globe v skupnem znesku 138 milijonov EUR. Trenutno poteka pomembna preiskava v zvezi s sektorjem tovornih vozil. Komisijo skrbi, da so se nekateri proizvajalci težkih in srednje težkih tovornih vozil dogovorili o določanju cen v Evropskem gospodarskem prostoru ali ga usklajevali. Zadevnim družbam je novembra poslala obvestilo o nasprotovanju. Poleg tega uveljavljanje protimonopolnih pravil EU prevladujočim podjetjem preprečuje, da bi konkurente izključila s trga, kar je zlasti pomembno za manjše akterje, kakršna so MSP. MSP lahko izkoristijo tudi posebne določbe, ki upoštevajo njihove posebne značilnosti in njihov pomemben prispevek k rasti in ustvarjanju delovnih mest. Komisija je junija sprejela revidirano obvestilo o sporazumih manjšega pomena (obvestilo de minimis), ki zagotavlja varni pristan za manj pomembne sporazume med podjetji, ki ne dosegajo določenih pragov tržnih deležev. Za tovrstne sporazume se šteje, da nimajo znatnega učinka na konkurenco. Da bi podjetjem pomagala pri ocenjevanju, ali so njihovi sporazumi upravičeni do varnega pristana iz obvestila de minimis ali ne, je Komisija objavila tudi dokument s smernicami. Komisija je prav tako pozorno spremljala, da proizvajalci pomembnih vhodnih proizvodov s pomočjo združitev ne pridobijo moči za zviševanje cen nad konkurenčnimi ravnmi. Po poglobljeni preiskavi je Komisija odobrila predlagano skupno podjetje družb Ineos in Solvay na zelo zgoščenem trgu za PVC, vendar je postavila pogoj, da pogodbenici velik sklop proizvodnih sredstev odprodata konkurentu. 6. Nadzor državne pomoči prispeva k zagotavljanju pravične davčne obremenitve za vse Prihodki od davkov v EU predstavljajo približno 90 % skupnih javnofinančnih prihodkov. V sedanjih gospodarskih razmerah je bolj kot kadar koli prej pomembno, da vsi davkoplačevalci prispevajo svoj delež. Pravična davčna konkurenca je bistvena tudi za celovitost enotnega trga in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev za evropska podjetja. V političnih usmeritvah predsednika Junckerja je navedeno: „Čeprav se priznava pristojnost držav članic za njihove davčne sisteme, bi morali okrepiti svoja prizadevanja za boj proti utajam davkov in davčnim goljufijam, tako da bo vsak prispeval svoj delež.“ EU nima neposredne pristojnosti v zvezi z nacionalnimi davčnimi sistemi, vendar lahko Komisija razišče, ali bi nekatere davčne ureditve pomenile nezakonito državno pomoč podjetjem s podelitvijo selektivnih davčnih ugodnosti. V okviru državne pomoči je Komisija izrazila dvom glede združljivosti nekaterih davčnih praks velikih multinacionalnih družb v okviru agresivnega davčnega načrtovanja. Pri agresivnem davčnem načrtovanju gre za izkoriščanje tehničnih podrobnosti davčnega sistema – ali neskladja med davčnimi sistemi – za zmanjšanje davčne obveznosti. Agresivno davčno načrtovanje se lahko pojavlja v različnih oblikah, vključno z uporabo posameznih davčnih stališč. Sama davčna stališča niso problematična: so pisna mnenja, v katerih davčne uprave na zahtevo posameznih družb pojasnjujejo, kako se bodo izračunali davki od dohodkov pravnih oseb. Davčna stališča se uporabljajo zlasti za potrditev sporazumov o transfernih cenah. Oblikovanje transfernih cen se nanaša na cene, ki se zaračunajo za trgovinske posle med različnimi subjekti v isti skupini podjetij, zlasti cene, določene za blago ali storitve, ki jih en subjekt iz skupine podjetij proda drugemu subjektu v isti skupini. Na ta način oblikovanje transfernih cen vpliva na dodeljevanje obdavčljivega dobička med hčerinskimi podjetji skupine v različnih državah. Davčna stališča so omejena na pojasnitev uporabe splošnih pravil za posebne primere, ki ne povzročajo težav. Vendar davčna stališča lahko zadevajo državno pomoč, če se uporabljajo za zagotavljanje selektivne prednosti posameznim družbam ali skupinam. Če plačilo, ki ga prejme subjekt, ne temelji na plačilu v skladu s tržnimi pogoji pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, to lahko privede do zmanjšanja obdavčljivega dobička za skupino kot celoto. Druge družbe, ki bi kupovale in prodajale blago ali storitve na trgu, ne pa v okviru skupine, bi bile v manj ugodnem položaju. Komisija je junija začela formalne preiskave v treh primerih, ki zadevajo: družbo Apple na Irskem , družbo Starbucks na Nizozemskem in družbo Fiat Finance & Trade v Luksemburgu . Oktobra je začela še preiskavo v zvezi z družbo Amazon v Luksemburgu . Komisija je izrazila dvom v zvezi s tem, da posamezna davčna stališča pomenijo državno pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU. Vzporedno s temi štirimi formalnimi preiskavami bo Komisija nadaljevala svojo širšo preiskavo davčnih stališč, ki zdaj zajema vse države članice. 7. Spodbujanje kulture konkurence v EU in zunaj nje Spodbujanje kulture konkurence neposredno prispeva k boljšemu delovanju trgov v korist potrošnikov in podjetij. V ta namen Komisija spodbuja konvergenco in sodelovanje med organi, pristojnimi za konkurenco, v EU in po svetu. 10 let Uredbe št. 1/2003: pregled stanja in obeti za prihodnost Komisija je pred desetimi leti sprejela Uredbo št. 1/2003 , ključno reformo, ki je izčrpno prenovila postopke za uporabo pravil EU o konkurenci ter zlasti členov 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Poleg uvedbe sistema izvrševanja, ki temelji na neposredni uporabi celotnih pravil EU o konkurenci, Uredba št. 1/2003 poleg Evropske komisije pooblašča tudi organe držav članic, pristojne za konkurenco, in nacionalna sodišča za uporabo vseh vidikov pravil EU o konkurenci.

Komisija je julija sprejela sporočilo z naslovom „Deset let izvrševanja protimonopolnega prava v okviru Uredbe št. 1/2003: Dosežki in pričakovanja za prihodnost“ . Sporočilo zajema bilanco izvrševanja Komisije in nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, in opredeljuje področja, na katerih bo mogoče doseči nadaljnji napredek. Osredotoča se na zagotavljanje neodvisnosti in zadostnih sredstev nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco, za izvajanje njihovih nalog, tako da zagotavlja celoten sklop dejanskih pooblastil za preiskovanje in sprejemanje odločitev ter izvajanje pooblastil za nalaganje učinkovitih in sorazmernih glob ter dobro oblikovanih programov prizanesljivosti v vseh državah članicah. Povečanje učinkovitosti in racionalnosti nadzora EU nad združitvami Komisija je julija 2014 prav tako obravnavala desetletno obdobje nadzora nad združitvami po zadnji prenovitvi Uredbe EU o združitvah iz leta 2004, in sicer z javnim posvetovanjem o predlogih za izboljšanje nadzora nad združitvami na ravni EU v beli knjigi „Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami“. Med ključnimi predlogi iz bele knjige so: (i) preprost in prilagojen pregled pridobitev neobvladujočih manjšinskih deležev, (ii) podjetjem prijaznejše in učinkovitejše napotitve zadev med državami članicami in Komisijo, (iii) poenostavitev postopkov, (iv) spodbujanje usklajenosti in zbliževanja med državami članicami in Komisijo ter med državami članicami za okrepitev sodelovanja in izogibanje neskladnim rezultatom. Mednarodno sodelovanje, prilagojeno globalizaciji Prizadevanja Komisije za zagotavljanje doslednega izvrševanja zakonodaje in spodbujanje kulture konkurence segajo onkraj meja EU. Zaradi globalizacije je nujno, da se organi, pristojni za konkurenco, po vsem svetu zavežejo, da bodo na svetovnih trgih zagotovili resnično enake konkurenčne pogoje. Z občutnim povečanjem konkurenčnih ureditev po vsem svetu se je povečala tudi potreba po skupnih temeljih na svetovni ravni. V tem okviru je zmožnost Komisije za varovanje konkurence ter zagotavljanje učinkovitega izvrševanja odvisna od zmožnosti vzpostavitve skupnega sklopa načel in ciljev. Mednarodni forumi v zvezi s konkurenco, na katerih Komisija dejavno sodeluje v ta namen, so Odbor OECD za konkurenco, Mednarodna mreža za konkurenco in Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj. Poleg tega se morajo organi za konkurenco, vključno s Komisijo, odzvati na protikonkurenčno ravnanje in združitve, katerih učinki so vse pogosteje čezmejni. Komisija trenutno sodeluje z organi zunaj EU v 64 % primerov zlorabe prevladujočega položaja, 58 % preiskav zapletenih združitev ter pri 78 % sklepov o kartelih. Poleg usklajevanja prizadevanj v posameznih primerih bo Komisija še naprej širila in krepila večstransko sodelovanje s sorodnimi organizacijami, tudi na trgih v razvoju. Razvijanje sodelovanja z gospodarstvi v vzponu Komisija je v zadnjih letih podpisala memorandume o soglasju z večino držav BRIK in je v različnem obsegu vključena tudi v tehnično sodelovanje s temi državami. Pomemben korak naprej na tem področju je tehnično sodelovanje s kitajskimi organi, pristojnimi za konkurenco, ki se nadaljuje tudi v letu 2015 v okviru trenutnega programa sodelovanja (EUCTP II). Kar zadeva Indijo, se je leta 2014 začel pomemben program za tehnično sodelovanje z indijskimi organi, pristojnimi za konkurenco, CITD, ki bo trajal do leta 2018. Komisija se je osredotočila tudi na pogajanja z ZDA o čezatlantskem sporazumu o partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP), ki bo vključeval poglavje o konkurenci. Pogajalski proces se je začel julija 2013 in nadaljeval v letu 2014. Krepitev odnosov z drugimi evropskimi državami Priprave na pristop za države kandidatke in potencialne države kandidatke so se izkazale za dobro orodje za spodbujanje kulture konkurence. Zaradi strogih obveznosti na področju konkurence v okviru pridružitvenih sporazumov so države, ki se pripravljajo na pristop, že precej pred pristopom postopoma začele prilagajati svoj pravni okvir za konkurenco in prakse. Kar zadeva pristopna pogajanja, se je delo v letu 2014 nadaljevalo s pregledom srbske zakonodaje in pomočjo črnogorskim oblastem. Poleg tega je bil oktobra ratificiran sporazum o sodelovanju med EU in Švico, podpisan leta 2013, ki je začel veljati 1. decembra. Gre za inovativen sporazum druge generacije, ki obema organoma za konkurenco omogoča izmenjavo dokazov, ki sta jih pridobila v okviru svojih preiskav. 8. Dialog o konkurenci z drugimi institucijami Strukturirani dialog z Evropskim parlamentom GD za konkurenco je leta 2014 še naprej sodeloval v stalnem strukturiranem dialogu z Evropskim parlamentom ter zlasti z njegovim Odborom za ekonomske in monetarne zadeve (ECON). Komisarka Margrethe Vestager je na predstavitvi ob svoji potrditvi poudarila pomen tesnega sodelovanja Evropskega parlamenta in Komisije. Nekdanji podpredsednik Komisije Joaquín Almunia je v okviru strukturiranega dialoga dvakrat obiskal Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, in sicer marca in septembra. Komisarka Margrethe Vestager je bila 11. novembra na prvem uradnem obisku v navedenem odboru. Odškodninske tožbe Direktiva 2014/104/EU z dne 26. novembra 2014 o odškodninskih tožbah zaradi kršitve protimonopolnih pravil je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije 5. decembra 2014. To je bila prva direktiva GD za konkurenco, sprejeta po rednem zakonodajnem postopku. Podpredsednik Joaquín Almunia je pozdravil sprejetje direktive kot zgled za tesno sodelovanje med institucijami EU. Sporazum s Švico