EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 25.6.2019 COM(2019) 299 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU



















Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2018



Kazalo PREDGOVOR 3 POVZETEK 7 UVOD 21 ODDELEK 1 – SMOTRNOST IN REZULTATI 22 1.V rezultate usmerjen proračun EU 23 2.Konkurenčnost za rast in delovna mesta (podrazdelek 1A) 32 3.Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija (podrazdelek 1B) 68 4.Trajnostna rast: naravni viri (razdelek 2) 81 5.Varnost in državljanstvo (razdelek 3) 97 6.Evropa v svetu (razdelek 4) 116 7.Posebni instrumenti 140 ODDELEK 2 – NOTRANJA KONTROLA IN FINANČNO POSLOVODENJE 144 1.Proračun EU se dobro upravlja 144 2.Sistemi kontrol so stroškovno učinkoviti 149 3.Finančni popravki in izterjave kažejo, da večletni kontrolni cikel ščiti proračun EU 160 4.Strategija Komisije za boj proti goljufijam je bila posodobljena 165

5.Poslovodstvo daje razumno zagotovilo, finančni učinek pridržkov pa je omejen 168 6.Zagotovilo, pridobljeno z delom Službe za notranjo revizijo 174 7.Povzetek sklepov o delu Odbora za spremljanje poteka revizij 176 8.Zunanja revizija in razrešnica: izboljšanje prihodnosti na podlagi preteklih izkušenj 179 9.Organizacijsko upravljanje 181 PRILOGE Predgovor Veseli me, da lahko predstavim Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2018. Poročilo vsebuje pregled smotrnosti izvrševanja, upravljanja in zaščite proračuna EU. V njem je pojasnjeno, kako se s proračunom EU podpirajo politične prednostne naloge EU, opisani pa so tudi doseženi rezultati in vloga Komisije pri zagotavljanju najvišjih standardov finančnega poslovodenja. To poročilo je del celovitega svežnja finančnih poročil in poročil o odgovornosti ki ga je pripravila Komisija. Z njim izpolnjujemo obveznosti iz finančne uredbe in je bistveni del našega visoko razvitega sistema finančne odgovornosti. Čeprav je proračun EU razmeroma skromen, prinaša velike spremembe v življenje milijonov Evropejcev. Dopolnjuje državne proračune in podpira politične prednostne naloge na področjih, na katerih ima dejansko vrednost in lahko najučinkoviteje prinese rezultate. Moje vodilno načelo je, da bi moral biti proračun EU osredotočen na področja, na katerih ima lahko večji učinek kot javna poraba na nacionalni ravni. Nobena država članica na primer ne more sama financirati velikih infrastruktur ali raziskovalnih projektov, ki so dovolj obsežni, da lahko konkurirajo svetovnim akterjem, kot so Kitajska ali Združene države Amerike. Nekateri izzivi, s katerimi se spopada EU, so svetovni. Terorizem, organizirani kriminal, podnebne spremembe, naravne nesreče ali epidemije ne poznajo meja. Te izzive je najbolje reševati na vseevropski ravni s pomočjo proračuna EU. Čeprav se je proračun EU izkazal za prožnega, pa je njegov obseg omejen. Zato mora odločanje temeljiti na več informacijah in dokazih kot kdaj koli prej, da se denar dodeli tja, kjer je najbolj potreben. V tem poročilu opisujemo številne načine, kako je proračun EU v letu 2018 prispeval k doseganju skupnih ciljev. Leta 2018 je bil poudarek na krepitvi okrevanja gospodarstva z vlaganjem na ključna področja, ki spodbujajo ustvarjanje delovnih mest. Pomembno vlogo v tem procesu so igrali Evropski sklad za strateške naložbe, instrument za povezovanje Evrope ter evropski strukturni in investicijski skladi. Vabim vas, da si na portalu InvestEU preberete zgodbe o številnih naložbah EU (https://europa.eu/investeu). Proračun EU je zagotovil močno podporo tudi na drugih prednostnih področjih, kot so celoviti pristop EU k migracijam, varnostna unija, vrhunske raziskave in zunanje delovanje EU, hkrati pa je pomagal doseči medsektorske cilje politike, kot so podnebni ukrepi in biotska raznovrstnost. V tem poročilu so navedeni tudi ukrepi, ki jih izvajamo, da bi zagotovili upravljanje proračuna EU v skladu z najvišjimi standardi dobrega finančnega poslovodenja. Komisija s tem poročilom prevzema splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU v letu 2018. Komisija pozorno spremlja izvrševanje proračuna EU na terenu. Če ugotovi, da so države članice ali končni upravičenci denar EU porabili nepravilno, takoj sprejme ukrepe za odpravo teh napak in po potrebi izterjavo sredstev. Komisija ocenjuje, da bo po popravkih in izterjavah preostala stopnja napake za odhodke v letu 2018 pod 1 %, kar je precej pod pragom pomembnosti. V letu 2018 se je nadaljeval zelo velik napredek, ki smo ga v zadnjih letih dosegli na področju finančnega poslovodenja. Sistemi EU za odkrivanje in popravljanje napak ter boj proti goljufijam so zreli in zanesljivi. To je priznalo Evropsko računsko sodišče. Ostali bomo pozorni in še naprej zagotavljali, da bo proračun EU v prihodnjih letih ustrezno zaščiten. To je še posebno pomembno glede na vse težavnejše politično okolje. Z doslednim in učinkovitim poročanjem se povečuje odgovornost za porabo EU, in to ne samo za namene same pravne skladnosti. Pomaga pri sodelovanju z državljani in drugimi zainteresiranimi stranmi ter povrnitvi njihovega zaupanja in vere v Evropsko unijo. Maja in junija 2018 je Komisija tudi predložila predloge za prihodnji večletni finančni okvir. . Pripravljen je bil temeljit pregled porabe ( ), v okviru katerega je bila analizirana uspešnost vseh programov. Moj pristop je, da se uporabi dodana vrednost EU kot glavno merilo, na katerem temelji vsa prihodnja poraba, s čimer se poveča financiranje za nove prednostne naloge, posodobijo obstoječi programi ter po možnosti izvedejo poenostavitve in racionalizacija, Uniji pa zagotovi prožnejši proračun. Menim, da je Komisija predlagala uravnotežen in realističen sodoben proračun za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti. Pravočasen sporazum o prihodnjem okviru bi potrdil skupno zavezanost institucij EU, da za vsak euro, vložen prek proračuna EU, zagotovijo kar najboljši izkoristek. Günther H. Oettinger

Komisar za proračun in človeške vire





POVZETEK Povzetek To letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU vsebuje najnovejše informacije o rezultatih, doseženih s proračunom EU (oddelek 1), ter upravljanju in zaščiti proračuna EU (oddelek 2). Oddelek 1 je strukturiran glede na proračunske razdelke. V njem je pojasnjeno, kako so finančni programi EU prispevali k političnim prednostnim nalogam EU. Vsebuje tudi povzetek najnovejših rezultatov ocenjevanja uspešnosti teh programov. Leto 2018 je bilo peto leto sedanjega večletnega finančnega okvira, ki traja od leta 2014 do leta 2020. Zaradi poznega sprejetja večletnega finančnega okvira so se na začetku obdobja pojavile zamude. Finančni programi EU zdaj v celoti delujejo. Zagotavljajo močno in oprijemljivo podporo za politične prednostne naloge EU na različnih področjih. Podrazdelek 1A – Spodbujanje ustvarjanja delovnih mest, rasti in naložb Ko je Junckerjeva Komisija v času po gospodarski in finančni krizi nastopila mandat, je obljubila večjo zaposlenost. Skupaj z državami članicami je to obljubo tudi izpolnila. Delo ima rekordno število Evropejcev, saj je zaposlenega 240,7 milijona ljudi. Od tega je bilo več kot 12 milijonov delovnih mest ustvarjenih od nastopa te Komisije. Brezposelnost mladih je na najnižji ravni od leta 2008, čeprav je v številnih delih EU še vedno prevelika. Proračun EU je bil bistven za te dosežke in je še naprej ključen vir naložb po vsej Evropi. Od nastopa Junckerjeve Komisije je bilo ustvarjenih več kot 12 milijonov delovnih mest. Brezposelnost mladih se je s 24 % leta 2014 zmanjšala na 14 % decembra 2018. Prednostna naloga za proračun EU v letu 2018 je bila graditi na okrevanju gospodarstva, predvsem z nadaljnjim spodbujanjem naložb. Naložbe so se znatno povečale, ker je Evropski sklad za strateške naložbe omogočil za več kot 408 milijard EUR ( ) naložb. Ta sklad, ki ga je Komisija skupaj s skupino Evropske investicijske banke ( ) ustanovila leta 2015, privablja zasebna finančna sredstva na področjih, kot so promet, energija, zdravstveno varstvo, mala in srednja podjetja ter informacijske in komunikacijske tehnologije. Tako povečuje učinek proračuna EU. Trajanje Evropskega sklada za strateške naložbe je bilo s sredine leta 2018 podaljšano do konca leta 2020, pri čemer njegov novi naložbeni cilj znaša 500 milijard EUR ( ). Ocenjuje se, da bo ta načrt do leta 2020 pomagal ustvariti 1,4 milijona novih delovnih mest, medtem ko se bo bruto domači proizvod EU po ocenah povečal za 1,3 %. Zaradi teh naložb ima dodatnih 11 milijonov gospodinjstev dostop do hitre internetne povezave, več kot 4 milijone gospodinjstev uporablja energijo iz obnovljivih virov, 30 milijonov Evropejcev pa ima korist od boljšega zdravstvenega varstva. Evropski sklad za strateške naložbe je od leta 2015 do 31. decembra 2018 po vsej Evropi mobiliziral naložbe v višini več kot 370 milijard EUR, kar znatno presega prvotni cilj 315 milijard EUR, poleg tega pa je na dobri poti, da doseže višji cilj 500 milijard EUR, ki je določen za leto 2020. Evropski sklad za strateške naložbe je pomagal financirati izgradnjo pol milijona cenovno dostopnih stanovanj, izboljšati storitve zdravstvenega varstva za 30 milijonov Evropejcev, posodobiti železniško in mestno infrastrukturo za 95 milijonov potnikov ter podpreti dostop do financiranja za več kot 280 000 malih in srednjih podjetij. S financiranjem ključne prometne, energetske ali telekomunikacijske infrastrukture so strateške naložbe spodbudile tudi gospodarsko rast in konkurenčnost. Te naložbe so osredotočene na področja, na katerih EU omogoča večji učinek kot javna poraba na nacionalni ravni. Instrument za povezovanje Evrope igra pomembno vlogo pri razvoju takih infrastruktur, s katerimi se postavljajo tudi temelji za ogljično manj intenzivno energetsko omrežje EU. Leta 2018 je bilo s tem instrumentom dano na voljo 1,4 milijarde EUR nepovratnih sredstev EU, da bi se združila s financiranjem iz Evropskega sklada za strateške naložbe in drugih virov. Z instrumentom za povezovanje Evrope se delno financira novi predor pod 18 kilometrov široko ožino Fehmarn, ki bo povezoval Rødby na Danskem in Puttgarden v Nemčiji. Čas potovanja z avtomobilom od Københavna do Hamburga se bo skrajšal za približno eno uro, za železniški tovorni promet pa za dve uri. Proračun EU uresničuje cilje tudi prek vesoljskih programov, kot so Galileo, Copernicus in EGNOS. V orbito je bilo poslanih 26 satelitov, od česar je imelo do konca leta 2018 korist 500 milijonov ( ) uporabnikov po vsem svetu; tega nobena država članica ne bi mogla doseči sama. Leta 2018 so bili izstreljeni štirje dodatni novi sateliti Galileo za boljše spremljanje oceanov, kopnega in ozračja. Signali in podatki, ki jih EU dobi iz vesolja, spreminjajo naša življenja s storitvami, kot so boljša navigacija, precizno kmetovanje, spremljanje kmetijskih rastlin, odzivanje na naravne nesreče, reševanje življenj na morju, iskanje in reševanje ljudi, opremljenih z oddajniki, ki oddajajo klice v sili, ter spremljanje plovil in razlitij nafte. Konec leta 2018 je 315 letališč v skoraj vseh državah EU uporabljalo skupno evropsko geostacionarno navigacijsko storitev, ki povečuje varnost pristajanja v slabih vremenskih razmerah ter preprečuje zamude in preusmeritve. Od aprila 2018 je Galileo vključen v vsak nov tip avtomobila, ki se prodaja v Evropi, kjer podpira sistem za klic v sili eCall. Copernicus je zagotovil zemljevide za ravnanje v izrednih razmerah za 80 % poplav v Evropi. Tako je nacionalnim službam za ukrepanje v sili pomagal z boljšim pregledom stanja in jim omogočil večjo učinkovitost med reševalnimi akcijami. Leta 2018 se je z Evropskim obrambnim skladom začelo tudi novo poglavje evropskega sodelovanja na področju obrambe. Leta 2018 je bilo skupnim raziskavam na področju inovativnih obrambnih tehnologij in izdelkov dodeljenih 40 milijonov EUR. Komisija je sprejela dvoletne delovne programe za sofinanciranje skupnih projektov za razvoj obrambnih zmogljivosti v obdobju 2019–2020, h katerim je EU prispevala 500 milijonov EUR. EU bo v raziskovalni projekt Ocean 2020 vložila ( ) 35 milijonov EUR. Ta projekt združuje 42 partnerjev iz 15 držav članic EU in podpira misije za pomorski nadzor z vključitvijo dronov in podmornic brez posadke v operacije ladjevja. Podpora vrhunskim raziskavam in inovacijam Proračun EU je bil še naprej osnova, na kateri je temeljila zaveza EU za podpiranje vrhunskih raziskav in inovacij, pri čemer je bil poudarek na sodelovanju med državami, pomenu za industrijo in ekonomiji obsega. Okvirni program EU za raziskave in inovacije Obzorje 2020 je največji nadnacionalni program za financiranje raziskav na svetu. Poleg tega je največji program EU za raziskave in inovacije doslej, saj bo v njegovem okviru v sedmih letih ( ) na voljo skoraj 80 milijard EUR finančnih sredstev. Leta 2018 so bili v okviru Obzorja 2020 objavljeni razpisi za zbiranje predlogov v vrednosti 10 milijard EUR. Skupno raziskovalno središče je s financiranjem v okviru programa Obzorje 2020 razvilo in upravlja edini sistem samodejnega opozarjanja na cunamije na svetu. Ta sistem lahko hitro izračuna ocenjeno višino valov in čas njihove poti ter samodejno pošlje opozorilo prek svetovnega sistema za opozarjanje in usklajevanje ob nesrečah ( Global Disaster Alert and Coordination System ).

Program Obzorje 2020 zagotavlja skupni strateški okvir za financiranje raziskav in inovacij, ki ga zagotavlja EU. Je ključen, da se zagotovi, da se bosta v EU še naprej razvijali prvovrstna znanost in tehnologija. Pomaga odpravljati ovire za inovacije ter lajša sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem pri zagotavljanju rešitev za velike družbene izzive. Podpora EU za raziskave in inovacije spodbuja sodelovanje med raziskovalnimi skupinami v različnih državah in med disciplinami, kar je ključno za prelomna odkritja. Evropski uniji omogoča uresničevanje prednostnih nalog, kot je Pariški sporazum o podnebnih spremembah ( ). Program Obzorje 2020 je neposredno prispeval k splošnemu cilju krepitve vodilnega položaja Evrope v industriji in njene konkurenčnosti. Posebno uspešen je bil pri spodbujanju inovacij v malih in srednjih podjetjih. Splošni cilj 20-odstotne udeležbe je bil celo presežen ( ). Skupno podjetje za evropsko visokozmogljivostno računalništvo je začelo delovati novembra 2018. Združevalo bo sredstva EU in sodelujočih držav, da bi v Evropi vzpostavilo vrhunsko infrastrukturo za superračunalništvo in podatkovno infrastrukturo ter konkurenčen inovacijski ekosistem na področju relevantnih tehnologij in aplikacij v Evropi. Raziskave in delno financiranje v okviru programa Obzorje 2020 so leta 2018 omogočili kirurški poseg, s katerim so 45-letni ženski na Švedskem namestili stalno robotsko roko, ki jo lahko uporablja vsak dan. Podpora mladim Evropejcem S proračunom EU so bile ustvarjene priložnosti za študij in potovanja v tujino, brezposelnim mladim pa je bila zagotovljena pomoč pri iskanju dela ali vključitvi v usposabljanje, da bi se povečale njihove možnosti za zaposlitev. Vsako leto več kot 3,5 milijona mladih, vključenih v program jamstva za mlade, prejme ponudbo za zaposlitev, izobraževanje, pripravništvo ali vajeništvo. Od leta 2014 je imelo korist od tega sistema skupno več kot 14 milijonov mladih. Program Erasmus+ je eden od glavnih načinov, kako lahko Evropejci doživijo evropsko identiteto v vsej njeni raznolikosti. V letu 2018 je približno 800 000 učiteljem, predavateljem, izvajalcem usposabljanj ter pedagoškim in mladinskim delavcem omogočil pridobitev novih znanj in spretnosti v tujini ter izboljšanje njihove prihodnje zaposljivosti. Vodilni program je pokazal svojo prožnost s podporo za ustanavljanje „evropskih univerz“ in virtualne izmenjave Erasmus+. Poleg tega je Komisija začela izvajati pilotno pobudo DiscoverEU ( ), ki 18-letnikom omogoča, da potujejo po Evropi, se učijo od drugih kultur in raziskujejo svojo evropsko identiteto. Komisija namerava pobudo DiscoverEU nadalje razviti in jo je zato vključila v predloge za naslednji program Erasmus. Program evropske solidarnostne enote ( ) je dobil lastna pravila in proračun, številnim mladim pa omogočil, da pomagajo, raziskujejo, se učijo in razvijajo prek dejavnosti, kot so pomoč socialno prikrajšanim, skrb za okolje ali prinašanje upanja skupnostim po naravni nesreči in njihova obnova. Od začetka programa Erasmus leta 1987 je v njem sodelovalo več kot 10 milijonov ljudi. Med julijem in oktobrom 2018 je lahko približno 15 000 mladih z vozovnico DiscoverEU z vlakom raziskovalo Evropo. Novembra 2018 je bilo v novem krogu prijav izbranih še 14 500 mladih. Do konca decembra 2018 se je približno 100 000 solidarnih mladih registriralo za sodelovanje v evropski solidarnostni enoti. Od tega jih je skoraj 11 000 zagotovilo podporo posameznikom in skupnostim po vsej Evropi, ki so potrebovali pomoč, predvsem s prostovoljskimi dejavnostmi. Proračun EU je veliko prispeval k izvajanju jamstva za mlade, saj je mladim zagotovil priložnosti za študij in potovanje v tujini ter jim pomagal pri iskanju zaposlitve ali dostopu do usposabljanja, s katerim bi si povečali možnosti za zaposlitev. Od začetka izvajanja ( ) vsako leto več kot 3,5 milijona mladih, registriranih v okviru jamstva za mlade, prejme ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, pripravništvo ali vajeništvo. Podrazdelek 1B – Spodbujanje ustvarjanja delovnih mest, trajnostne rasti in inovacij s kohezijsko politiko Cilj kohezijske politike, katere proračun znaša 352 milijard EUR (za obdobje 2014–2020), torej skoraj tretjino skupnega proračuna EU, je zmanjšati razlike ter podpirati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v EU. Velik prispevek te politike je razviden iz hitrega zmanjševanja zaostanka manj razvitih držav članic in regij za preostalim delom EU v smislu produktivnosti in bruto domačega proizvoda na prebivalca. S finančnimi sredstvi se neposredno podpirata izpolnjevanje ključnih prednostnih nalog EU in izvajanje priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra ter zagotavljajo potrebni pogoji za naložbe prek spremljanja predhodnih pogojev, določenih za programe za obdobje 2014–2020. Pričakuje se, da bo z vsakim eurom naložb kohezijske politike, izvedenih v obdobju 2007–2013, do leta 2023 ustvarjenega dodatnega 2,74 EUR bruto domačega proizvoda. V istem obdobju je bilo ustvarjenega približno 1,3 milijona delovnih mest. S proračunom EU se je še naprej podpiralo države članice in regije pri premagovanju novih in trdovratnih izzivov, kot so izkoriščanje globalizacije, obravnavanje brezposelnosti in sprememb v industriji, sprejemanje inovacij in digitalizacije, preusposabljanje ljudi, dolgoročno upravljanje migracij ter boj proti podnebnim spremembam, vključno s prehodom na ogljično manj intenzivno gospodarstvo in promet. Naložbe EU v promet so bile osredotočene na odpravljanje ozkih grl, tako da so pomagale popraviti in izboljšati 7 500 km starih cest ter zgraditi 3 100 km novih (projekti, izbrani do konca leta 2018). Zaradi naložb kohezijske politike se je poraba energije v javnih stavbah zmanjšala za 5,2 teravatne ure na leto. Poleg tega je bilo s temi naložbami na novo zgrajenih ali izboljšanih 748 km tramvajskih prog in prog podzemne železnice ter zgrajenih ali nadgrajenih skoraj 7 500 km železniških prog. Do konca leta 2017 je več kot 15 milijonov ljudi prejelo podporo Evropskega socialnega sklada, da bi našli boljše zaposlitvene priložnosti ter razvili svoja znanja in spretnosti, več kot 1,7 milijona brezposelnih je našlo zaposlitev, več kot 2 milijona ljudi pa je pridobilo nove kvalifikacije.

Razdelek 2 – Proračun EU prispeva k posodobitvi kmetijskega sektorja EU za zagotovitev varne in visokokakovostne hrane ter vzpostavitev trajnostnega kmetijstva in razvoja podeželja Skupna kmetijska politika prispeva k doseganju uravnoteženega ozemeljskega razvoja in zmanjšanju dohodkovne vrzeli med kmetijskim sektorjem in drugimi sektorji ter med državami članicami in regijami. Prispeva tudi k ohranjanju trajnostnosti ključne proizvodnje hrane v EU. Neposredna plačila povečujejo dohodke in kmetom, ki se spopadajo z veliko nestanovitnostjo cen in proizvodnje, zagotavljajo relativno stabilnost dohodkov. Proračun EU zagotavlja potrebna sredstva za odporno, trajnostno in konkurenčno kmetijstvo. Neposredna plačila je prejelo približno 6,5 milijona kmetov, pri čemer je ta podpora predstavljala 38 % njihovega kmetijskega dohodka. Od leta 2014 je Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja pomagal posodobiti kmetijska gospodarstva več kot 51 400 mladih kmetov in usposobiti več kot 1 milijon udeležencev, podprl je ekološko kmetovanje na skoraj 16 milijonih hektarjev in vložil več kot 255 milijonov EUR v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo podpira ribištvo in akvakulturo, ki sta okoljsko vzdržna, gospodarna z viri, inovativna, konkurenčna in temeljita na znanju. Zaradi teh prizadevanj EU na mednarodni ravni ohranja vodilno vlogo na področju trajnostnega upravljanja oceanov. EU ima vodilno mesto v svetu na področju trajnostnosti in podnebnih politik EU je v okviru svoje zavezanosti boju proti podnebnim spremembam vključila porabo sredstev v višini 32 milijard EUR za podnebne ukrepe v vse programe EU, zlasti na področju kohezijske politike, energije, prometa, raziskav in inovacij, skupne kmetijske politike ter razvojne politike EU, zato je proračun EU ključno gonilo trajnostnosti. Navedeni znesek predstavlja 20,7 % proračuna za leto 2018. Po najnovejših ocenah bo v celotnem programskem obdobju znašal 210 milijard EUR (19,7 %). V obdobju 2014–2020 bo 54,8 milijarde EUR ( ) iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada vloženih v cilje, povezane s podnebjem. Te naložbe podpirajo prehod na nizkoogljično gospodarstvo s spodbujanjem proizvodnje in distribucije energije iz obnovljivih virov ter energijske učinkovitosti, uvajanjem pametnih distribucijskih sistemov, raziskavami in inovacijami na področju nizkoogljičnih tehnologij, naložbami v prilagajanje podnebnim spremembam, spodbujanjem naložb za obravnavo posebnih tveganj, zagotavljanjem odpornosti proti nesrečam ter razvojem sistemov za obvladovanje nesreč. Projekti, ki jih podpirata Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad, omogočajo obnovo stanovanjskih objektov za 875 000 družin, ki bodo tako zmanjšale porabo energije, in priključitev 3,3 milijona dodatnih uporabnikov energije na pametna omrežja. S projekti so se podprle tudi dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov (7 670 megavatov). Leta 2018 je bilo programu LIFE dodeljenih skupno 522 milijonov EUR. Proračun EU prek tega programa podpira projekte za varstvo okolja in ohranjanje narave ter podnebne ukrepe. To vključuje velike naložbe v projekte, ki bodo omogočili ponovno uporabo večjih količin plastike. Spreminjanje teh odpadkov v visokokakovostne surovine za avtomobilsko, gradbeno in pakirno industrijo je eden od načinov, kako se s programom LIFE praktično podpirajo cilji iz evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu. Projekti, ki se podpirajo s programom LIFE, so prispevali k prehodu na nizkoogljično krožno gospodarstvo, ki je gospodarno z viri in odporno proti podnebnim spremembam, k ustavitvi in obrnitvi trenda izgube biotske raznovrstnosti, boju proti propadanju ekosistemov z izboljšanjem kakovosti okolja, vključno z zrakom, vodo in tlemi, ter k izboljšanju okoljskega in podnebnega upravljanja na vseh ravneh. Razdelek 3 – Proračun EU je bistven del celovitega pristopa EU k migracijski politiki S proračunom EU sta se podprla nadaljnji celostni evropski odziv na migracijske izzive in upravljanje zunanjih meja EU. Celoviti pristop EU k migracijam se je leta 2018 še naprej izvajal na vseh področjih, in sicer s tesnejšim sodelovanjem s partnerskimi državami, boljšim upravljanjem zunanjih meja ter učinkovitejšimi in bolj operativnimi orodji za varovanje naših meja in upravljanje migracij znotraj EU v duhu solidarnosti in odgovornosti. Namenski instrumenti, kot je Sklad za azil, migracije in vključevanje, so imeli skupaj s ciljno usmerjeno podporo v okviru kohezijske politike za dolgoročnejše vključevanje migrantov in zunanjimi instrumenti EU pomembno vlogo pri takojšnjih odzivih na migracijska vprašanja. Delo v zvezi z evropsko agendo o migracijah je pozitivno prispevalo k nadomestitvi nevarnih in nenadzorovanih migracij z varnimi, urejenimi in zakonitimi migracijami. V okviru trenutnega programa EU za preselitev se je 20 držav članic zavezalo, da bodo do oktobra 2019 preselile več kot 50 000 oseb. Ob koncu leta 2018 je bilo uresničenih že več kot 24 000 teh zavez, na podlagi katerih je bilo osebam zagotovljeno zatočišče v EU. Po letu 2015, ko je bilo število prihodov v EU najvišje, so se migracijski tokovi zdaj vrnili pod raven pred krizo. Število nedovoljenih vstopov v EU se je leta 2018 zmanjšalo na 150 100. To je najmanj v petih letih. Od leta 2015 je bilo vzpostavljenih več zakonitih migracijskih poti v EU za ljudi, ki potrebujejo mednarodno zaščito. S programi EU za preselitev so bile skoraj 50 000 ljudem (do 31. decembra 2018) zagotovljene varne in zakonite poti. Izjava EU in Turčije iz leta 2016 in instrument za begunce v Turčiji ostajata izrednega pomena za zmanjševanje števila nedovoljenih in nevarnih prihodov iz Turčije na grške otoke, reševanje življenj na morju ter spodbujanje preseljevanja Sircev, ki potrebujejo mednarodno zaščito. EU je Turčijo podprla pri prizadevanjih za zagotovitev zatočišča in podpore več kot štirim milijonom registriranih beguncev iz Sirije. Do konca leta 2018 je humanitarna pomoč prek mreže socialne varnosti v sili, ki je program varnostne mreže socialne pomoči, dosegla 1,5 milijona najranljivejših beguncev in omogočila šolanje več kot 410 000 učencem (v okviru programa pogojnega nakazila sredstev za izobraževanje). Nadaljnjim 600 000 otrokom je bila zagotovljena pomoč pri vključevanju v turški šolski sistem. Instrument za begunce v Turčiji je omogočil izgradnjo 136 novih šol, poleg tega zaradi njega zdaj 410 000 otrok beguncev obiskuje šolo, 60 000 učencev pa je bilo vključenih v učne ure, s katerimi bodo nadoknadili izgubljeni čas izobraževanja. Zdaj deluje 178 zdravstvenih domov, zagotovljena je bila podpora za štiri milijone pregledov v okviru osnovnega zdravstvenega varstva, cepljenih pa je bilo 650 000 otrok beguncev ( ). EU je tako kot v Turčiji zagotovila znatno humanitarno pomoč notranje razseljenim osebam v Siriji ter beguncem in gostiteljskim skupnostim v Jordaniji in Libanonu ter pomoč v Iraku in Egiptu. Regionalni skrbniški sklad EU za odziv na krizo v Siriji je leta 2018 skupaj podprl približno 2 milijona sirskih beguncev in gostiteljskih skupnosti. Evropska agencija za mejno in obalno stražo, ki se financira iz proračuna EU in katere mandat je bil podaljšan, je precej okrepila svojo navzočnost na zunanjih mejah EU. Namen tega je zagotoviti podporo državam članicam pri njihovih dejavnostih upravljanja meja in skupaj izvajati integrirano upravljanje meja na ravni EU.

Leta 2018 je evropska mejna in obalna straža skupaj razporedila približno 11 000 mejnih policistov za pomoč najbolj izpostavljenim državam članicam. S tem je omogočila rešitev 37 000 migrantov, ujetje skoraj 1 200 tihotapcev ljudi ter uskladitev/organizacijo vrnitve skoraj 14 000 migrantov. Poleg tega je Sklad za azil, migracije in vključevanje omogočil prostovoljno vrnitev skoraj 39 500 oseb (). Proračun EU še naprej prispeva k povečevanju varnosti EU za življenje in delo Varnostne grožnje v Evropi so se povečale in postale bolj raznolike. Pojavljajo se v obliki terorističnih napadov in novih vrst organiziranega kriminala ter kibernetske kriminalitete. EU je za zaščito javnosti pred temi grožnjami zagotovila finančna sredstva in podprla sodelovanje, na primer za boj proti pranju denarja, prestrezanje in zaseg ponarejenih izdelkov ter boj proti dezinformacijskim kampanjam. V okviru instrumenta za povezovanje Evrope je bila vzpostavljena platforma za prostovoljno sodelovanje za okrepitev pripravljenosti in odzivanja na kibernetske napade. EU s tem prispeva k vseevropski rešitvi grožnje, ki ne upošteva nacionalnih meja. EU je pokazala solidarnost znotraj svojih meja, in sicer z usklajevanjem in financiranjem prizadevanj za pomoč pri nesrečah ter podpiranjem kmetov, ki jih je prizadela suša, ali zaposlenih, ki jih je prizadelo množično prestrukturiranje podjetij. Zaradi težav, s katerimi so se kmetje spopadali med poletno sušo, so bila zagotovljena višja predplačila za pomoč kmetom, da so lahko zagotovili krmo za živali. Leta 2018 je bila 730 presežnim delavcem v portugalskem sektorju oblačil zagotovljena pomoč iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v višini 4,5 milijona EUR. Od leta 2003 je EU sodelovala v 163 uradnih misijah in napotila 560 strokovnjakov za zaščito ljudi po vsem svetu. Leta 2018 je bila z rekordno operacijo EU za civilno zaščito Švedski zagotovljena pomoč pri spopadanju z gozdnimi požari: mobiliziranih je bilo več kot 360 gasilcev, sedem letal, šest helikopterjev in 67 vozil. Razdelek 4 – Proračun EU je Evropski uniji pomagal, da je postala močnejša svetovna akterka Proračun EU je Uniji omogočil, da se je še naprej osredotočala na naložbe v trajnostnost in odpornost naših partnerjev, zlasti z evropskim instrumentom sosedstva in instrumentom za predpristopno pomoč. EU sosednjim državam pomaga, da nadalje razvijajo stabilne demokratične institucije in hkrati postajajo uspešnejše. To je prispevalo k vzpostavitvi stabilnosti na mejah Evrope. Leta 2018 je EU zagotovila tudi usmerjanje in podporo v zvezi z jedrskim dogovorom z Iranom ( ), Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah, cilji trajnostnega razvoja ZN, novimi trgovinskimi sporazumi z močnim poudarkom na trajnostnem razvoju, sodelovanjem z Afriško unijo ( ) ter odnosi z Združenimi narodi. EU in njene države članice so skupaj največje donatorke humanitarne pomoči na svetu. Zato lahko EU ob naravnih nesrečah in konfliktih, ki jih povzroči človek, po vsem svetu zagotavlja podporo, ki rešuje življenja. Leta 2018 je bilo več kot 1,4 milijarde EUR porabljene za humanitarno pomoč v več kot 90 državah. Znaten del teh sredstev je šel za zagotavljanje podpore prebivalstvu v Siriji, prizadetemu zaradi konflikta, in beguncem v sosednjih državah. Leta 2018 je bilo dodatnih 15 milijonov EUR namenjenih pomoči pri vzpostavitvi potrebnih pogojev za prostovoljno, varno in dostojanstveno vrnitev beguncev, pripadnikov ljudstva Rohinga, ki so zbežali iz Mjanmara/Burme v Bangladeš ( ). Različni instrumenti na področju razvojnega sodelovanja podpirajo EU pri njeni zavezi, da bo uresničevala agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 v skladu z Evropskim soglasjem o razvoju ( ). EU si prizadeva sredstva usmerjati v države, ki jih najbolj potrebujejo. Poleg tega je v odnosih med EU in Afriko predlagala premik paradigme k vzpostavljanju resničnega in poštenega partnerstva, ki je osredotočeno na medsebojen gospodarski interes ter v celoti skladno z afriško Agendo 2063 ( ) in vodilnimi pobudami, kot je afriško celinsko območje proste trgovine. Proračun EU je leta 2018 v okviru evropskega načrta za zunanje naložbe podprl mobilizacijo finančnih sredstev za Afriko in evropsko sosedstvo ( ). V ta namen se uporablja Evropski sklad za trajnostni razvoj, da bi se privabilo več zasebnih naložb. Komisija je leta 2018 podpisala prvi sporazum o jamstvu (Instrument za delitev tveganja Nasira). Pričakuje se, da bo ta sporazum EU v vrednosti do 75 milijonov EUR mobiliziral naložbe za podjetnike v podsaharski Afriki in evropskem sosedstvu. Pomagal naj bi ustvariti do 800 000 delovnih mest, poleg tega pa naj bi prinesel koristi tistim, ki imajo težave pri dostopanju do ugodnih posojil, kot so notranje razseljeni ljudje, begunci, osebe v postopku vračanja, ženske in mladi. Najpomembnejša prednostna naloga Komisije je zagotoviti, da se proračun EU dobro upravlja ter je zaščiten pred napakami in goljufijami Komisija si v finančnem poslovodenju prizadeva doseči najvišje standarde v smislu učinkovitosti, uspešnosti in gospodarnosti. Poskuša tudi zagotoviti, da so revizije in pregledi („kontrole“) stroškovno učinkoviti. Temu je posvečen oddelek 2 tega poročila. Komisija je odgovorna za zagotavljanje pravilne porabe finančnih sredstev EU, ne glede na to, ali ta sredstva neposredno izvršujejo službe Komisije ali pa jih izvršujejo izvedbeni partnerji. 71 % odhodkov izvršijo organi držav članic v okviru deljenega upravljanja, 8 % pa pooblaščeni subjekti v okviru posrednega upravljanja. Komisija je za izpolnjevanje svojih obveznosti vzpostavila učinkovit model zagotovil in odgovornosti ter zanesljiv okvir notranje kontrole. V tem okviru službe Komisije – po potrebi v sodelovanju z državami članicami in pooblaščenimi subjekti (na podlagi njihovih obveznosti varovanja proračuna EU) – sprejemajo ukrepe za preprečevanje napak, nepravilnosti in goljufij, kadar pa se te pojavijo, sprejmejo ukrepe za njihovo odpravo. Poleg tega ima Evropski urad za boj proti goljufijam pooblastila za izvajanje neodvisnih preiskav goljufij in korupcije, ki vključujejo sredstva EU, ter razvoj politik EU za boj proti goljufijam. V letu 2018 je bila sprejeta tudi nova finančna uredba, ki prinaša zlasti bistveno poenostavitev finančnih pravil za upravičence. Tveganje v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo finančnih transakcij je manjše od 2 %

Cilj Komisije glede „tveganja ob plačilu“, ki vpliva na prihodke in odhodke EU ter se oceni po izvedbi preventivnih kontrol, vendar pred uporabo popravnih ukrepov, je zagotoviti, da to tveganje ostane pod 2 %, in to ji je leta 2018 znova uspelo. Na splošno se ocenjuje, da je „tveganje ob plačilu“ znašalo 1,7 % vseh zadevnih odhodkov iz leta 2018. Službe Komisije izvajajo ukrepe za segmente, pri katerih je tveganje ob plačilu večje od 2 %. Zaradi večletne narave finančnih programov EU je mogoče napake popraviti celo več let po izvedbi plačil, dokler se programi ne zaključijo. Po ocenah služb Komisije skupni prihodnji popravki znašajo 0,9 % vseh zadevnih odhodkov iz leta 2018. Komisija je v letu 2018 učinkovito izterjala 3,2 milijarde EUR. Ti finančni popravki in izterjave so bistveni preventivni in popravni ukrepi, ki ščitijo proračun EU. Cilj Komisije pri upravljanju proračuna EU je zagotoviti, da je po zaključku programa in izvedbi vseh preverjanj preostalo „tveganje ob zaključku“ zelo majhno. Komisija na splošno ocenjuje, da to tveganje znaša samo 0,8 % vseh zadevnih odhodkov iz leta 2018 – torej manj kot 1 %. Evropsko računsko sodišče je leta 2018 glede zakonitosti in pravilnosti plačil iz proračuna EU za leto 2017 drugo leto zapored dalo mnenje s pridržki in ne negativnega mnenja. To potrjuje, da je bil dosežen velik napredek, in pomeni pozitivno mnenje glede velikega dela proračuna EU.



Krepitev boja proti goljufijam Komisija se že dolgo odločno zavzema za ničelno toleranco do goljufij. Revidirana in okrepljena strategija Komisije na področju boja proti goljufijam zagotavlja zanesljiv okvir politike za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje goljufij in odzivanje nanje ter prispeva k dobremu delovanju služb Komisije pri varovanju finančnih interesov EU. Revidirana strategija na področju boja proti goljufijam bo pomagala zagotoviti, da bodo službe Komisije v celoti pripravljene na izvajanje večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. V novi strategiji se upoštevajo pomembne spremembe zakonodaje EU na področju boja proti goljufijam (kot je ustanovitev Evropskega javnega tožilstva) in najnovejše ugotovitve Evropskega računskega sodišča o obvladovanju tveganja goljufije pri porabi EU. Zaradi sprejetja revidirane strategije se bo boj proti goljufijam še izboljšal. Evropski urad za boj proti goljufijam je preveril tudi neprepustnost novih finančnih programov za goljufije. Z novo finančno uredbo iz leta 2018 je bila okrepljena obravnava nasprotij interesov, Komisija pa je pripravila pomembne predloge za zaščito proračuna EU pred splošnimi pomanjkljivostmi pravne države v državah članicah, vključno s pogojevanjem nadaljevanja plačil EU s spoštovanjem načel pravne države. Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev je bil še izboljšan. Ti ukrepi bodo v prihodnjih letih še učinkoviteje ščitili proračun EU. Poslovodstvo daje razumno zagotovilo, Komisija pa prevzema politično odgovornost za upravljanje proračuna EU Vsi odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil so na podlagi elementov za oblikovanje zagotovil, ki podpirajo njihovo izjavo, dali razumno zagotovilo, da (1) informacije v njihovih letnih poročilih o dejavnostih predstavljajo resnično in pošteno sliko, (2) da so bili viri, dodeljeni njihovim dejavnostim, uporabljeni za predvideni namen ter (3) da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij – za katere so bili po potrebi izrečeni pridržki glede popolne preglednosti in nadaljnjih ukrepov. Izrečenih je bilo 40 pridržkov, tj. dva več kot lani. Za vsak pridržek je vzpostavljen akcijski načrt za odpravo osnovnih pomanjkljivosti in zmanjšanje z njimi povezanih tveganj. Polovica pridržkov se nanaša na pretekle programe za obdobje 2007–2013 in ima zelo omejen finančni učinek. Kolegij komisarjev na podlagi izjav o zanesljivosti, ki jih predložijo odredbodajalci Komisije na podlagi prenosa pooblastil, prevzema politično odgovornost za upravljanje proračuna EU. Nov dolgoročni proračun za EU, ki varuje, opolnomoča in ščiti Vzporedno z delom za izvrševanje proračuna se je leta 2018 začel tudi postopek v zvezi z novim večletnim finančnim okvirom za Evropsko unijo. Komisija je maja 2018 predstavila predloge za nov, sodoben dolgoročni proračun za EU, ki zajema obdobje 2021–2027. Predlogi so oblikovani tako, da izpolnjujejo politične prednostne naloge, o katerih so se voditelji dogovorili v Bratislavi in Rimu. Na podlagi teh predlogov bi se povečalo financiranje na različnih področjih, ki so ključna za prihodnost Evrope, vključno z usklajenim evropskim odgovorom na migracijske izzive, bojem proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, digitalizacijo, podnebnimi ukrepi, programi za mlade ter raziskavami in inovacijami, hkrati pa bi se zagotovilo, da se tradicionalne politike, ki podpirajo ključni cilj Unije glede solidarnosti, posodobijo in ohranijo smiselno raven financiranja, in sicer za vse države članice in regije, kar zadeva kohezijsko politiko. Predlogi Komisije temeljijo na pregledu porabe, ki je celovita ocena izkušenj, pridobljenih v sedanjih in preteklih programih. Na podlagi tega je lahko Komisija predlagala bistvene posodobitve: ·velik poudarek na evropski dodani vrednosti in potreba po zagotavljanju ustrezne podpore novim in nujnim prednostnim nalogam, kot so raziskave in inovacije, digitalno gospodarstvo, mladi, migracije in upravljanje meja, varnost, obramba in zunanje delovanje, ter večji poudarek na trajnostnosti, vključno z ambicioznejšim ciljem za vključevanje podnebnih ukrepov; ·racionalizirana in preglednejša struktura prihodnjega proračuna;

·radikalno zmanjšanje števila programov in oblikovanje novih integriranih programov na področjih, kot so naložbe v ljudi, enotni trg, strateške naložbe, pravice in vrednote in zunanje delovanje, ter večji poudarek na sinergijah med instrumenti; ·poenostavitev pravil financiranja za zmanjšanje birokracije za upravičence in organe upravljanja ter večji poudarek na smotrnosti in rezultatih ter ·prožnejši proračun za naglo odzivanje v hitro spreminjajočem se svetu. Euroskupina je dosegla dogovor o značilnostih proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost v euroobmočju. To bo spodbudilo kohezijo znotraj Unije z okrepitvijo odpornosti ekonomske in monetarne unije. Prav tako je široko sprejeto, da bo novi mehanizem, ki bo preprečeval, da bi splošne pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo ogrožale proračun, bistvena značilnost dogovora o prihodnjem večletnem finančnem okviru. Napredovalo je tudi delo v zvezi s predlogi Komisije za posodobitev prihodkovne strani proračuna EU. Zagotovitev dogovora o prihodnjem okviru je pomembna prednostna naloga za prihodnje mesece, hkrati pa si je treba še naprej prizadevati za povečanje prispevka sedanjih finančnih programov k blaginji in varnosti EU. Krepitev korporativnega upravljanja Komisije Komisija je novembra 2018 sprejela sklop ciljno usmerjenih ukrepov za krepitev korporativnega upravljanja. Ta reforma krepi dobro uveljavljen in učinkovit model finančne odgovornosti Komisije, ki temelji na jasni delitvi odgovornosti med politično in korporativno ravnjo ter ravnjo služb Komisije. V središču te reforme je racionalizacija organov za korporativno upravljanje, ki so na splošno podrejeni internemu upravnemu odboru, ki je višji organ in mu predseduje generalni sekretar. Interni upravni odbor bo zagotavljal nadzor in strateško usmerjanje na področjih, kot so razporejanje človeških virov, obvladovanje tveganja, strateško načrtovanje in priprava programov, varstvo podatkov, varnost in neprekinjenost poslovanja, korporativno komuniciranje in politika na področju boja proti goljufijam. Ta reforma tudi poenostavlja upravljanje informacijske tehnologije in varnostno okolje, krepi obvladovanje korporativnih tveganj in pojasnjuje vlogo Odbora za spremljanje poteka revizij. LETNO POROČILO O UPRAVLJANJU IN SMOTRNOSTI IZVRŠEVANJA PRORAČUNA ZA LETO 2018 Uvod Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2018 je glavni prispevek Komisije k letnemu postopku razrešnice ( ), s katerim Evropski parlament in Svet podrobno proučita izvrševanje proračuna EU. Komisija pripisuje velik pomen zagotavljanju odgovornega in pravilnega upravljanja proračuna EU ter sodelovanju z vsemi udeleženimi stranmi, da bi se na terenu dosegli oprijemljivi rezultati. Poročilo vsebuje pregled najnovejših informacij o smotrnosti izvrševanja proračuna. Vsebuje tudi podrobno poročilo o vprašanjih, povezanih z upravljanjem in zaščito proračuna EU. Razdeljeno je na naslednja dva glavna oddelka. V oddelku 1 je s primeri opisano, kako se s proračunom EU podpirajo politične prednostne naloge EU. Vsebuje najnovejše razpoložljive podatke o rezultatih, doseženih do konca leta 2018. Poročanje temelji na informacijah iz letnih poročil o dejavnostih za leto 2018, ki so jih pripravile vse službe Komisije, ter drugih virov, kot so poročila o programih, ocenjevalna poročila, študije in poročila o izvajanju programov EU. Osrednje vprašanje, na katero se nanaša ta oddelek, je, ali se proračun EU uporablja na najboljši možni način, da prinaša oprijemljive rezultate za vse Evropejce. Komisija tega ne more zagotoviti sama – odgovornost za to si deli z državami članicami, regijami, nevladnimi organizacijami, upravičenci in vsemi, ki sodelujejo pri izvrševanju proračuna EU. Ta oddelek vključuje oceno ( ) financ EU na podlagi doseženih rezultatov. Dodatne informacije o smotrnosti izvrševanja so na voljo v izjavah o programih in pregledu uspešnosti programov, ki ga je Komisija objavila skupaj z osnutkom letnega proračuna. V oddelku 2 so predstavljene spremembe na področju notranje kontrole, finančnega poslovodenja in zaščite proračuna EU. Tudi ta oddelek temelji na letnih poročilih o dejavnostih vsake od služb Komisije, v katerih so podrobno opisani okolje notranje kontrole in povezane težave. Če so bile med letom ugotovljene težave, je v poročilu opisano, kako so jih službe Komisije obravnavale. V tem oddelku so povzete informacije o: ·obvladovanju tveganj glede zakonitosti in pravilnosti; ·upravljanju stroškovne učinkovitosti kontrol in reviziji strategij na področju boja proti goljufijam; ·zaščiti proračuna EU in ·zagotovilih poslovodstva za kolegij komisarjev. Zagotovilo poslovodstva, ki ga predložijo vse službe, in zagotovilo, pridobljeno z notranjim revizijskim delom, sta osnova za splošni sklep v tem poročilu. Ta sklep Komisiji omogoča, da s sprejetjem poročila v celoti prevzame politično odgovornost za upravljanje proračuna EU za leto 2018. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2018 je del širšega svežnja celovitih finančnih poročil in poročil o odgovornosti ( ). Ta sveženj vključuje tudi letni zaključni račun ( ), dolgoročno napoved prihodnjih prilivov in odlivov ( ), ki zajema naslednjih pet let, poročilo o notranjih revizijah ( ) in poročilo o nadaljnjem ukrepanju ( ) po razrešnici. Oddelek 1

Smotrnost in rezultati Ustvarjanje dodane vrednosti z vsakim porabljenim eurom je ključnega pomena za Komisijo. Predsednik Juncker je na začetku mandata svoje prepričanje opisal z besedami: „Ni dovolj, da sredstva samo modro dodelimo. Z manj sredstvi bomo morali doseči več. S proračunom bomo morali doseči kar največ in denar pametno porabiti. […] Ljudje želijo, da dosegamo rezultate. Prav tako želijo vedeti, kako porabljamo davkoplačevalski denar“ ( )

Proračun EU se osredotoča na področja, na katerih lahko združevanje virov za spopadanje s skupnimi izzivi za vse Evropejce prinese rezultate, ki jih države članice same ne bi mogle doseči tako uspešno ali učinkovito. Gre za različna področja, kot so čezmejna infrastruktura, upravljanje zunanjih meja, obsežni vesoljski projekti in vseevropske raziskave. Osredotočenost na dodano vrednost EU je v središču predlogov Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027. Na začetku tega oddelka je podan pregled proračuna EU in njegovega okvira smotrnosti izvrševanja. Sledi mu povzetek o tem, kako sedanji in prihodnji dolgoročni proračun prispeva k političnemu programu za EU, ki so ga voditelji določili v Bratislavi, Rimu in Sibiuu, ter k mednarodnim prednostnim nalogam, kot so podnebni cilji in cilji trajnostnega razvoja ZN. Nato so predstavljene najnovejše informacije o rezultatih, doseženih s proračunom EU do konca leta 2018. Struktura teh informacij je skladna z razdelki veljavnega večletnega finančnega okvira. V poročilu je opisano tudi, kako ti programi prispevajo k političnim prednostnim nalogam Junckerjeve Komisije. Vrsta podatkov v poročilu je odvisna od stopnje zrelosti programov, obsegajo pa vse od vhodnih podatkov do rezultatov porabe od začetka tega obdobja. Končne ocene učinkov programov še niso na voljo, zato bo dokončno poročanje o uspešnosti mogoče šele pozneje. V poročilu so zajeta področja, na katerih je uspešnost zaostajala za pričakovanji ali na katerih so bile z ocenami in revizijami ugotovljene pomanjkljivosti v zasnovi programov. Te informacije se uporabljajo kot podlaga za izvedbene sklepe o sedanjih finančnih programih in za zakonodajalce, ki oblikujejo prihodnji dolgoročni proračun. V rezultate usmerjen proračun EU Proračun EU Proračun EU je ključni instrument za izvajanje evropskih politik in prednostnih nalog. V nasprotju z državnimi proračuni je osredotočen predvsem na podporo strateškim naložbam v srednje- do dolgoročnem obdobju in uporabo svojega učinka vzvoda za spodbujanje naložb iz drugih javnih in zasebnih virov. Dopolnjuje nacionalne proračune za reševanje skupnih izzivov, s katerimi se spopadajo države članice, in ustvarja priložnosti za EU kot celoto. Finančne programe EU v nekaterih primerih neposredno upravlja Komisija, na primer na področju raziskav, ali pa jih upravlja skupaj z državami članicami (deljeno upravljanje), na primer na področju kohezijske politike. Približno dve tretjini proračuna EU se upravljata z deljenim upravljanjem. EU uporablja inovativne finančne instrumente kot pameten način uporabe proračunskih sredstev EU. Inovativni finančni instrumenti privabljajo finančna sredstva drugih javnih ali zasebnih vlagateljev za gospodarsko uspešne projekte na področjih, na katerih trg ne deluje ali na katerih obstajajo naložbene vrzeli. Med primeri so sektorji z visoko gospodarsko rastjo in inovativne poslovne dejavnosti. Dejstvo, da EU vloži tvegani kapital v neki sklad ali krije del tveganja, povezanega z določeno vrsto projektov, lahko pomiri druge vlagatelje in jih spodbudi, da vlagajo skupaj z EU. Prvovrstna primera takih finančnih instrumentov sta jamstvena shema za posojila in kapitalska shema za rast v okviru programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja. Finančni instrumenti se uporabljajo tudi v okviru drugih programov EU, kot so Obzorje 2020, Program EU za zaposlovanje in socialne inovacije, program Ustvarjalna Evropa in instrument za povezovanje Evrope, ter v okviru programov zunanje politike EU. Okvir smotrnosti izvrševanja za proračun EU Zanesljiv okvir smotrnosti izvrševanja za proračun EU je temeljni pogoj za programe EU, ki so usmerjeni v rezultate in se dobro upravljajo. Za večletni finančni okvir 2014–2020 so bili okviri smotrnosti izvrševanja kot nov obvezni element vključeni v pravno podlago vseh finančnih programov. Posledica tega je večja osredotočenost proračuna na rezultate. Zaradi teh okvirov je treba določiti jasne in merljive cilje in kazalnike ter potrebne ureditve za spremljanje, poročanje in vrednotenje. Kazalniki v teh okvirih skupaj z drugimi viri kvalitativnih in kvantitativnih informacij o uspešnosti, kot so ocene, zagotavljajo trdno podlago za ocenjevanje uspešnosti programov in s tem napredka pri uresničevanju dogovorjenih ciljev. V pomoč so tudi pri predvidevanju težav pri izvajanju programov in njihovem reševanju, ko se pojavijo. V prvih letih izvajanja programa informacije o uspešnosti temeljijo na vložkih (tj. finančnih sredstvih, dodeljenih posameznemu programu), pozneje pa postopno na realizacijah (tj. neposrednih rezultatih določenega projekta). Tovrstne informacije so dober prvi znak tega, kako in kje se porabljajo proračunska sredstva EU. Ko se program izvaja, bodo dane na voljo informacije o rezultatih in deloma o dolgoročnejšem učinku porabe. Da bi se evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) bolj usmerili v uspešnost, je bil predviden mehanizem z rezervo za uspešnost. Ta rezerva bo sproščena leta 2019 in bo namenjena programom, ki so do konca leta 2018 dosegli predhodno opredeljene mejnike. V primeru programov in prednostnih nalog, ki mejnikov niso dosegli, bodo sredstva prerazporejena na druge prednostne naloge. Pri izboljševanju uspešnosti programov ter učinkovitosti in uspešnosti operacij, sistemov upravljanja ter postopkov organov in institucij, ki upravljajo finančna sredstva EU, so poleg okvira smotrnosti izvrševanja v pomoč tudi revizije, ki jih opravijo notranji in zunanji revizorji. Revizijsko delo je Komisiji tudi pomagalo izboljšati kakovost poročanja o smotrnosti izvrševanja. Zaradi najnovejših priporočil Evropskega računskega sodišča je poročanje v letnih poročilih o dejavnostih bolj uravnoteženo, pri čemer je več pozornosti namenjene izzivom, ki so se pojavili, večji je poudarek na zanesljivosti in kakovosti podatkov, na voljo pa so tudi jasnejša pojasnila o tem, kako se podatki o smotrnosti uporabljajo za izboljšanje smotrnosti. Predlogi za nov, sodoben in osredotočen dolgoročni proračun, ki je tesno povezan s političnimi prednostnimi nalogami Službe Komisije so v letih 2017 in 2018 opravile celovit pregled porabe proračuna EU, pri čemer so opredelile dokaze in analitično podporo za predloge Komisije za prihodnji večletni finančni okvir in spremljajoče sektorske programe. Namen pregleda je bil opredeliti značilnosti sedanjih programov, ki so se izkazale za uspešne in bi jih bilo treba v prihodnjih finančnih programih ponoviti ali okrepiti. V okviru pregleda so bila opredeljena tudi področja, na katerih je bila potrebna reforma, da bi se v celoti izkoristil potencial proračuna EU. Ta področja so bila: (i) osredotočenost na dodano vrednost EU, (ii) racionalizacija proračuna in izkoriščanje sinergij med programi, (iii) poenostavitev in dobro finančno poslovodenje, (iv) prožnost in zmožnost odzivanja na krize, (v) osredotočenost na uspešnost ter (vi) skladnost z glavnimi političnimi cilji in vrednotami. V teh predlogih se je Komisija vse bolj osredotočala na evropsko dodano vrednost porabe EU. Predlogi vključujejo tudi ukrepe za izboljšanje splošnega okvira smotrnosti izvrševanja, na primer z racionalizacijo števila programov in izboljšanjem njihovega skupnega delovanja, povečanjem prožnosti ter uporabo manjšega števila bolj kakovostnih kazalnikov za spremljanje uspešnosti programov in poročanje o njej. Proračun EU odraža skupno dogovorjene prednostne naloge EU in kaže, kako jih je mogoče uresničiti. Politični program, ki so ga voditelji določili v Bratislavi in Rimu, je načrt za prihodnji dolgoročni proračun, ki ga je Komisija predlagala ( ) maja 2018 in zajema obdobje 2021–2027. S predlogi je proračun posodobljen, pri čemer je zagotovljeno bistveno povečanje financiranja na več ključnih strateških področjih. Od inovacij do digitalnega gospodarstva, od usposabljanja in zaposlovanja mladih do podnebnih ukrepov in okolja, od migracij in upravljanja meja do varnosti, obrambe in zunanjih ukrepov: proračun bo vlagal tja, kjer je to najbolj potrebno. Naslednji dolgoročni proračun bi moral biti tudi preprostejši in preglednejši, da ga bodo lahko zainteresirane strani kar najbolje izkoristile. K temu so pozvali Evropski parlament in Svet ter majhni in veliki upravičenci, Komisija pa jim je prisluhnila in predlagala korenito poenostavljen proračun. Ključne značilnosti naslednjega proračuna EU so:

več finančnih sredstev za prednostna področja nov mehanizem za zaščito proračuna EU pred finančnimi tveganji, povezanimi s pravno državo močna osredotočenost na evropsko dodano vrednost in smotrnost manj birokracije za upravičence bolj prilagodljiv in prožnejši proračun z jasnejšo in vitkejšo strukturo Proračun EU in strategija Evropa 2020 Sedanji dolgoročni proračun prispeva k uresničevanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Cilji so skupna odgovornost EU in držav članic, za njihovo uresničitev pa je potrebna kombinacija več orodij politike, vključno s proračunom EU in državnimi proračuni. Komisija za spremljanje krovnih ciljev strategije Evropa 2020 uporablja devet kazalnikov ( ). Informacije o napredku se redno posodabljajo in objavljajo na spletišču Eurostata. V preglednici v nadaljevanju so predstavljeni najnovejši razpoložljivi podatki o teh kazalnikih. Države članice napredujejo pri uresničevanju ciljev, ki so jih pred devetimi leti določile v strategiji Evropa 2020. Na splošno se EU približuje svojim ciljem na področju izobraževanja, energije, podnebja in zaposlovanja. Štirinajst držav članic je že doseglo svoje nacionalne cilje glede zajezitve zgodnjega opuščanja šolanja in povečanja deleža prebivalstva s terciarno izobrazbo. Enajst držav članic je že doseglo delež energije iz obnovljivih virov, ki ustreza njihovemu nacionalnemu cilju za leto 2020. Če se bo sedanji trend nadaljeval, dobro kaže tudi za uresničitev cilja EU za 75-odstotno stopnjo zaposlenosti do leta 2020, sedem držav članic pa je svoje nacionalne cilje že doseglo. To je izreden dosežek glede na hude posledice, ki jih je imela kriza za zaposlovanje. Število oseb, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, je bilo največje leta 2012, od takrat pa se je zmanjšalo približno na raven pred krizo. Zato ni verjetno, da bo cilj leta 2020 dosežen. Cilj, da se v raziskave in razvoj vloži 3 % bruto domačega proizvoda, je prav tako daleč od uresničitve, zato bo potrebnega še veliko truda. Prispevek k strategiji Evropa 2020 se ne bi smel ocenjevati znotraj omejitev posameznega programa. Obravnavati bi ga bilo treba kot skupni prispevek proračuna EU kot celote. Na splošno se ocenjuje, da je bilo 59 % proračunskih obveznosti EU v letu 2018 povezanih s strategijo Evropa 2020. Cilji strategije Evropa 2020 za EU Podatki za leto 2010 Najnovejši razpoložljivi podatki Leta 2020 na podlagi nedavnih trendov 1. Zvišanje stopnje zaposlenosti prebivalstva med 20. in 64. letom starosti na vsaj 75 % 68,6 % 73,5 % (3. četrtletje 2018) Cilj bo verjetno dosežen. 2. Povečanje skupnih javnih in zasebnih naložb v raziskave in razvoj na 3 % bruto domačega proizvoda 1,93 % 2,07 % (2017) Cilj verjetno ne bo dosežen. 3a. Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za vsaj 20 % v primerjavi z letom 1990 Zmanjšanje za 14,2 % Zmanjšanje za 22 % Cilj bo verjetno dosežen. 3b. Povečanje deleža energije iz obnovljivih virov v končni porabi energije na 20 % 12,5 % 17,5 % (2017) Cilj bo verjetno dosežen. 3c. Približevanje cilju glede povečanja energijske učinkovitosti za 20 %() 11,8 % (oddaljenost od cilja glede porabe primarne energije za leto 2020) 5,3 % (2017) Cilj bo verjetno dosežen. 4 a. Zmanjšanje deleža oseb, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje (med 18. in 24. letom starosti), na manj kot 10 % 13,9 % 10,6 % (2017) Cilj bo verjetno dosežen. 4b. Povečanje deleža prebivalstva med 30. in 34. letom starosti, ki je končalo terciarno izobraževanje, na vsaj 40 % 33,8 % 39,9 % (2017) Cilj bo verjetno dosežen. 5. Zmanjšanje števila ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, za vsaj 20 milijonov Povečanje za 1,4 milijona (v primerjavi z izhodiščnim letom 2008) Zmanjšanje za 5,2 milijona leta 2017 (v primerjavi z izhodiščnim letom 2008) Cilj verjetno ne bo dosežen. Preglednica: Napredek pri doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020. Vir: COM(2019) 150 final z dne 27. februarja 2019. Medsektorska poraba za podnebne ukrepe in biotsko raznovrstnost Proračun EU je tudi pomembno orodje za doseganje medsektorskih ciljev politik, kot so podnebni ukrepi in biotska raznovrstnost. EU je sklenila, da bi bilo treba za odziv na izzive in potrebe po naložbah, povezane s podnebnimi spremembami, vsaj 20 % proračuna za obdobje 2014–2020 nameniti ukrepom, povezanim s podnebnimi spremembami, kar v celotnem obdobju znaša skoraj 200 milijard EUR. Ta pristop se imenuje „vključevanje podnebnih ukrepov“. Za doseganje tega rezultata se blažilni in prilagoditveni ukrepi vključujejo v vse glavne programe porabe EU, zlasti v regionalni razvoj in Kohezijski sklad, energijo, promet, raziskave in inovacije, skupno kmetijsko politiko ter razvojno politiko EU. Ocene odhodkov, povezanih s podnebjem, se spremljajo na letni ravni s „podnebnimi označevalci EU“, prirejenimi iz „označevalcev Rio“ Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj. Leta 2018 so ti odhodki znašali več kot 32 milijard EUR ali 20,7 % () proračuna za leto 2018. Skupni kumulativni znesek za vključevanje podnebnih ukrepov je ob koncu leta 2018 znašal več kot 141 milijard EUR. Po najnovejših ocenah () bo v celotnem programskem obdobju dosegel 210 milijard EUR (19,7 %). Diagram: Vključevanje podnebnih ukrepov v letu 2018. Vsi zneski v diagramu so v milijonih EUR. Vir: Evropska komisija. EU si tudi usklajeno prizadeva za podporo biotski raznovrstnosti. S tem povezani odhodki so znašali več kot 13 milijard EUR ali 8,5 % ( ) proračuna za leto 2018. Namen teh sredstev je omejiti in obrniti trend izgube biotske raznovrstnosti v EU, kar bi pomembno prispevalo k ciljem trajnostne rasti iz strategije Evropa 2020. Proračun EU in cilji trajnostnega razvoja ZN Cilji trajnostnega razvoja so načrt za doseganje boljše in bolj trajnostne prihodnosti za vse. Obravnavajo svetovne izzive, s katerimi se spopadamo, vključno s tistimi, ki so povezani z revščino, neenakostjo, podnebjem, degradacijo okolja, blaginjo, mirom in pravico. ZN so te cilje septembra 2015 sprejeli kot del svoje agende za trajnostni razvoj do leta 2030. Ta agenda je dala nov zagon svetovnim prizadevanjem za doseganje trajnostnega razvoja. EU je pomembno sodelovala pri oblikovanju Agende 2030 z javnimi posvetovanji, dialogom s partnerji in poglobljenimi raziskavami. Odločena je, da bo dejavno prispevala k maksimiranju napredka pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, kot je povzela v sporočilu ( ) z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“. Cilji trajnostnega razvoja so trdno zasidrani v evropske pogodbe in vključeni v vse programe, sektorske politike in pobude. EU z instrumenti politike in regulativnimi instrumenti vsako leto nadaljuje svoja prizadevanja za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja ter ima ključno vlogo pri podpiranju, usklajevanju in dopolnjevanju politik držav članic, prek proračuna EU tudi v finančnem smislu.

V poročilih o programih za leto 2018 so poudarjene zlasti najnovejše in najpomembnejše pobude, ki prispevajo k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, čeprav je ta prispevek pogosto posreden in ga ni mogoče izmeriti. Ti elementi so navedeni informativno; ne gre za uradno poročanje o prispevku iz proračuna EU k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja. Ker so ti cilji med seboj povezani, lahko številni ukrepi EU prispevajo k uresničevanju več ciljev. Proračun EU za leto 2018 Leto 2018 je bilo peto leto izvajanja večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Za proračun za leto 2018 sta bili oblikovani dve posebni prednostni nalogi. Prva je evropski odziv na nove izzive, ki izhajajo iz kompleksnega geopolitičnega okolja in segajo od upravljanja migracij do varovanja zunanjih meja EU in varnosti njenih državljanov. Druga prednostna naloga so strateške naložbe in trajnostna rast za podporo gospodarski koheziji in ustvarjanje delovnih mest, zlasti za mlade. ( ) Podrobnejše informacije o napredku, ki so ga programi dosegli pri posebnih kazalnikih in ciljih, so na voljo v pregledu uspešnosti programov ( ), ki je izvleček iz izjav o programih, priloženih osnutku proračuna. Diagram: Proračun EU za leto 2018, odobritve za prevzem obveznosti, po razdelkih. Vsi zneski so v milijonih EUR. Vir: Evropska komisija. Skupni znesek obveznosti, poravnanih iz proračuna EU, vključno s spremembami proračuna, je leta 2018 znašal 160 milijard EUR ( ). Približno polovica tega zneska (50 % ali 77,5 milijarde EUR) je bila dodeljena razdelku 1 „Pametna in vključujoča rast“ ter razdeljena med podrazdelkoma 1A „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ (28 %) in 1B „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“ (72 %). Razdelek 2 „Trajnostna rast: naravni viri“ je bil z 58,8 milijarde EUR oziroma 37 % drugo največje področje proračuna. Razdelku 3 „Varnost in državljanstvo“ je bilo dodeljenih 3,5 milijarde EUR, med drugim za utrjevanje zunanjih meja EU ter spopadanje z begunsko krizo in nedovoljenimi migracijami. 10,4 milijarde EUR je bilo namenjenih ukrepom zunaj EU, 9,5 milijarde EUR pa je bilo porabljenih za upravljanje institucij EU. Leta 2018 je bilo sprejetih šest predlogov spremembe proračuna. Poleg standardnih prilagoditev na strani prihodkov sta bila sprejeta dva predloga spremembe proračuna za mobilizacijo Solidarnostnega sklada Evropske unije. V tem poročilu so opisani številni primeri, kako ta sklad podpira države EU, ki jih prizadenejo naravne nesreče, in jim pomaga hitro okrevati. Potrebne so bile nadaljnje prilagoditve za prispevek proračuna EU k instrumentu za begunce v Turčiji. Med njimi sta bili ukinitev rezerve, povezane s podporo Turčiji iz instrumenta za predpristopno pomoč, in okrepitev evropskega instrumenta sosedstva za financiranje dodatnih ukrepov, na primer v zvezi z osrednjesredozemsko migracijsko potjo.



Proračun EU prispeva k uresničevanju političnih prednostnih nalog. Zato EU denar usmerja tja, kjer je potreben. Proračun EU za leto 2018, ki je bil proračun za vse, je ustvaril več delovnih mest, večjo rast in več naložb.



Seznam programov, zajetih v tem poročilu Obzorje 2020 Euratom ITER Evropski sklad za strateške naložbe Instrument za povezovanje Evrope Konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja ERASMUS+

Evropska solidarnostna enota Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) Vesolje (Copernicus, Galileo in skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev) Evropski program za razvoj obrambne industrije Carina 2020 Fiscalis 2020 Herkul III Pericles 2020 Informacijski sistem za boj proti goljufijam ISA2 — Interoperabilnostne rešitve in skupni okviri za evropske javne uprave, podjetja in državljane Evropski statistični program Programi pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji, na Slovaškem in v Litvi Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad Evropski socialni sklad Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim Evropski kmetijski jamstveni sklad Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo Regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi o ribištvu LIFE – program za okolje in podnebne ukrepe

Sklad za azil, migracije in vključevanje Sklad za notranjo varnost Program na področju zdravja Hrana in krma Program za potrošnike Ustvarjalna Evropa Program za pravice, enakost in državljanstvo Program za pravosodje Program Evropa za državljane EU Civil Protection Mechanism Instrument za predpristopno pomoč Evropski instrument sosedstva Instrument razvojnega sodelovanja Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) Program EU za humanitarno pomoč Pobuda Prostovoljci EU za humanitarno pomoč Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice Skupna zunanja in varnostna politika Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru Instrument partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami

Sodelovanje z Grenlandijo Instrument finančne podpore za spodbujanje gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti Instrument za begunce v Turčiji Jamstveni sklad za zunanje ukrepe Mehanizem Unije na področju civilne zaščite Rezerva za nujno pomoč Instrument prilagodljivosti EU Solidarity Fund Solidarnostni sklad Evropske unije



Konkurenčnost za rast in delovna mesta (podrazdelek 1A) Ko je predsednik Juncker na začetku svojega mandata določil politične usmeritve, je dejal: „Moja prva prednostna naloga v vlogi predsednika Komisije bo okrepiti evropsko konkurenčnost in spodbuditi naložbe zaradi ustvarjanja delovnih mest.“ Komisija je izpolnila obljubo, da bo pomagala več ljudem dobiti delo. Delo ima rekordno število Evropejcev, saj je bilo od leta 2014 ustvarjenega 12,4 milijona novih delovnih mest, brezposelnost se je zmanjšala na 6,8 %, brezposelnost mladih (14 %) pa vrnila na raven iz leta 2008. Naložbe so skoraj dosegle ravni pred krizo, javne finance v smislu ravni dolga in primanjkljaja pa so se izboljšale. Proračun EU je imel ključno vlogo pri teh dosežkih in je pomemben vir naložb po vsej Evropi. Za programe za konkurenčnost za rast in delovna mesta je bilo leta 2018 dodeljenih 22 milijard EUR (obveznosti v podrazdelku 1A), kar je skoraj 14 % vseh letnih proračunskih odhodkov. V tem poročilu so najprej obravnavani programi za raziskave in inovacije (okvirni program Obzorje 2020, Euratom in ITER). Sledijo jim programi, usmerjeni v strateške naložbe (Evropski sklad za strateške naložbe, instrument za povezovanje Evrope za razvoj vseevropskih omrežij v prometnem, energetskem in digitalnem sektorju), ter programi, ki podpirajo enotni trg (konkurenčnost, boj proti goljufijam, fiskalno usklajevanje). S programom Erasmus+ za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport se je približno 600 000 mladim in 190 000 članom osebja izobraževalnih ustanov in mladinskih organizacij omogočilo sodelovanje v učnih dejavnostih. Diagram: Glavni programi, ki so se leta 2018 financirali v okviru podrazdelka 1A „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“. Vsi zneski so v milijonih EUR. Kategorija „Drugi programi“ med drugim zajema jedrsko varnost in razgradnjo, carino, program Fiscalis in boj proti goljufijam, projekte na področju energije za podporo oživitvi gospodarstva, decentralizirane agencije, druge ukrepe in programe, pilotne projekte in pripravljalne ukrepe ter ukrepe, financirane v okviru pooblastil Komisije in posebnih pristojnosti, podeljenih Komisiji. Vir: Evropska komisija. Prihodnja blaginja Evrope je odvisna od naložbenih odločitev, ki jih sprejemamo danes. Komisija je glede naslednjega večletnega finančnega okvira predlagala povečanje naložb na ključnih področjih, kot so raziskave, strateška infrastruktura in digitalizacija.

Programi v sklopu tega podrazdelka prispevajo zlasti k prednostnim nalogam Junckerjeve Komisije za „delovna mesta, rast in naložbe“, „enotni digitalni trg“, „energetsko unijo in podnebje“ ter „bolj poglobljeno in pravičnejšo ekonomsko in monetarno unijo“. V središču razprav o strateški agendi za prihodnost so izboljšanje konkurenčnosti, povečanje števila trajnostnih delovnih mest in spodbujanje rasti. Obzorje 2020 Cilji programa Okvirni program EU za raziskave in inovacije Obzorje 2020 je največji nadnacionalni program za financiranje raziskav na svetu. Je tudi največji program EU za raziskave in inovacije doslej, saj bo v njegovem okviru v sedmih letih (2014–2020) na voljo skoraj 80 milijard EUR finančnih sredstev. Poleg tega je program Obzorje 2020 mobiliziral približno 13 milijard EUR zasebnih naložb, z dolžniškim financiranjem pa 29,6 milijarde EUR. Program ima osrednjo vlogo pri zagotavljanju skupnega strateškega okvira za financiranje raziskav in inovacij v EU. Njegov cilj je zagotoviti, da v Evropi nastajata prvovrstna znanost in tehnologija, odpraviti ovire za inovacije ter olajšati sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem pri zagotavljanju rešitev za velike izzive, s katerimi se spopada naša družba. S podporo EU za raziskave in inovacije se ustvarja dodana vrednost, saj se spodbuja sodelovanje med raziskovalnimi skupinami v različnih državah in med disciplinami, kar je ključno za prelomna odkritja. Evropski uniji omogoča izpolnjevanje prednostnih nalog, kot je Pariški sporazum o podnebnih spremembah. Splošni cilj tega programa je po vsej EU vzpostaviti družbo in gospodarstvo, ki temeljita na znanju in inovacijah, obenem pa prispevati k trajnostnemu razvoju. Posebni cilji so naslednji. Ustvarjanje odlične znanstvene baze in povečevanje udeležbe Spodbujanje vodilnega položaja Evrope v industriji Spoprijemanje z družbenimi izzivi Spodbujanje znanosti z družbo in za njo Izvajanje in najnovejši dosežki Do konca leta 2018 se je v okviru programa Obzorje 2020 končalo 679 razpisov za zbiranje predlogov. Nanje se je odzvalo ogromno upravičencev, ki so predložili skoraj 192 000 upravičenih predlogov, za katere se je zahteval finančni prispevek EU v skupni vrednosti 290 milijard EUR. Od tega je bilo za financiranje izbranih 23 250 predlogov, tako da je skupna stopnja uspešnosti upravičenih popolnih predlogov v prvih petih letih znašala 12 %. Do konca decembra 2018 je bilo podpisanih 21 599 sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, dodeljena proračunska sredstva EU pa so znašala 39 milijard EUR. Pričakuje se, da se bodo ta dodeljena sredstva še povečala, saj bodo nekateri sporazumi o nepovratnih sredstvih iz razpisov iz leta 2018 podpisani leta 2019. Odkriti so bili novi planeti Na področju zdravljenja raka je bil dosežen velik napredek Zdaj je na voljo 1,6 milijona odmerkov cepiva proti eboli Razvit je bil akumulator, ki je stokrat zmogljivejši od običajnega V naših mestih se preskušajo nove tehnike za shranjevanje energije, ki temeljijo na vodikovih gorivnih celicah Učinek programa je na koncu odvisen od razširjanja in izkoriščanja podatkov in rezultatov raziskav in inovacij. Zato je bil delovni program nadalje prilagojen, da bi se povečala razpoložljivost takih podatkov in rezultatov. Leta 2018 so bile uvedene tudi pobude za spodbujanje inovacij, ki jih je mogoče tržiti, med katerimi je treba omeniti zlasti uvedbo pilotnega projekta Evropskega sveta za inovacije s proračunom v višini 2,7 milijarde EUR. Na tisoče projektov v okviru programa Obzorje 2020 ima neposreden oprijemljiv učinek Kvantne tehnologije Kvantne tehnologije uporabljajo lastnosti kvantnih učinkov – medsebojno učinkovanje molekul, atomov in celo manjših delcev, t. i. kvantnih delcev – za praktično uporabo na številnih različnih področjih. Oktobra 2018 se je začela izvajati „kvantna pobuda“, ki je ena od najbolj ambicioznih dolgoročnih in obsežnih pobud Evropske komisije za raziskave in inovacije, pri njej pa sodeluje več kot 5 000 raziskovalcev. Njen cilj je zagotoviti vodilni položaj evropskih raziskav v drugi kvantni revoluciji in spodbuditi konkurenčno evropsko industrijo na področju kvantnih tehnologij, s čimer bi se znanosti, industriji in družbi zagotovil napredek, ki bi pomenil pravo preobrazbo. Vesoljska tehnologija Vesoljska tehnologija, podatki in storitve so postali nepogrešljivi v vsakdanjem življenju Evropejcev in pri uresničevanju evropskih strateških interesov. Majhni lahki sateliti so ključni za izboljšanje povezljivosti, internetnih storitev, posnetkov Zemlje in določanja položaja, ki temeljijo na vesoljski tehnologiji. Zato je EU razpisala nagrado v višini 10 milijonov EUR za inovativno in tržno donosno rešitev, ki bi ponujala nizkocenovne storitve izstrelitve za lahke satelite. Nagrada bo prispevala k uresničevanju ciljev vesoljske strategije Komisije za Evropo , katere cilj je okrepiti neodvisnost Evrope pri dostopu do vesolja in spodbujati razvoj komercialnih trgov za nizkocenovne storitve izstrelitve. Rešitve za evropski javni prevoz Do leta 2050 bosta dve tretjini svetovnega prebivalstva živeli v mestih. Onesnaževanje zaradi cestnega prometa je velika težava v številnih mestih, vendar pa potniških vozil ni mogoče v celoti odpraviti. Vozila brez voznika nam bodo spremenila življenje, tako kot so ga nekoč parni vlaki in avtomobili z lastnim pogonom. AVENUE je projekt v okviru programa Obzorje 2020, ki ga financira EU in se je začel 1. maja 2018. Z njim se kaže ekonomski, okoljski in družbeni potencial avtonomnih vozil za podjetja in uporabnike javnega prevoza, hkrati pa se ocenjuje varnost vedenja vozil v cestnem prometu. Fotografija: © Evropska unija Eden od brezogljičnih pristopov, ki se preskuša v mestih po Evropi, je vozni park avtobusov s pogonom na vodikove gorivne celice. Ti avtobusi so taki kot običajni avtobusi, le da jih poganja električna energija, ki se proizvaja z uporabo tehnologije gorivnih celic, ki jo je razvila industrija s podporo EU. Te celice potrebujejo le vodik in zrak ter izpuščajo neškodljive vodne hlape. Skupno podjetje za gorivne celice in vodik je veliko sredstev namenilo izpopolnitvi procesa elektrolize, zato je Evropa zdaj vodilna na svetu na področju ključne tehnologije, tj. membrane za izmenjavo protonov. Zdaj se po vsej Evropi postavljajo objekti za zeleno proizvodnjo vodika. V Göteborgu na Švedskem so projektni partnerji pokazali izvedljivost in potencial „notranje“ avtobusne postaje, ki ima prijetno notranjost in zagotavlja zaščito pred vremenskimi vplivi. To pomeni, da bi lahko določen namembni kraj, kot je knjižnica, bolnišnica ali nakupovalno središče, v prihodnosti deloval kot avtobusna postaja. Z revolucionarnimi spremembami v oblikovanju, delovanju in vzdrževanju avtobusov se bo bistveno spremenil način uporabe javnega prevoza. Prva fotografija črne luknje EU je v okviru konzorcija Event Horizon Telescope podprla večletne raziskave in mednarodno sodelovanje znanstvenikov, kakršnega še ni bilo. Znanstvenikom je z opazovanji s teleskopom Event Horizon Telescope uspelo posneti prvo fotografijo črne luknje. Na sliki je svetel obroč, ki ga ustvarjajo žarki svetlobe, ki so ukrivljeni zaradi močne gravitacijske sile okoli črne luknje, katere masa je 6,5-milijardkrat večja od Sončeve. Ta dolgo želena fotografija je doslej najboljši dokaz o obstoju supermasivnih črnih lukenj in odpira nove možnosti za proučevanje črnih lukenj, njihovih dogodkovnih obzorij in gravitacije. Fotografija: © kolaboracija Event Horizon Telescope (EHT) Objava v skladu s Creative Commons Licence (CC-BY), 2018 Ocenjevanje in vrednotenje V vmesni oceni iz leta 2017 ( ) je bilo poudarjeno, da je Obzorje 2020 zelo privlačen in ustrezen program za financiranje raziskav. Zaradi te privlačnosti in nadaljnje ustreznosti pa je vlog veliko preveč. V okviru ocene je bilo ugotovljeno, da je stopnja uspešnosti vlog le 11,6-odstotna, medtem ko je pri predhodniku programa, tj. sedmem okvirnem programu, znašala 18,5 %. Za financiranje vseh predlogov, ki so na podlagi neodvisne ocene presegli strogi prag kakovosti, bi bilo potrebne dodatne 62,4 milijarde EUR. Oportunitetni stroški v smislu zapravljanja sredstev kandidatov, ki predložijo zelo kakovostne, vendar neuspešne projekte, so ocenjeni na 636 milijonov EUR na leto ( ). V vmesni oceni je bila predlagana tudi dodatna poenostavitev programa. Evropsko računsko sodišče je v Posebnem poročilu št. 28/2018 ( ) potrdilo, da je bil pri poenostavitvi programa Obzorje 2020 dosežen velik napredek v primerjavi s sedmim okvirnim programom. Upravno breme za tiste, ki zaprosijo za nepovratna sredstva za raziskave in jih upravljajo, se je zmanjšalo, v predlog novega programa Obzorje Evropa pa so bili vključeni dodatni predlogi poenostavitev. Poenostavitev pravil financiranja v okviru novega večletnega finančnega okvira je glavna značilnost nove generacije programov. S „pavšalnim financiranjem“ bi se na primer omogočila plačila na podlagi doseganja dogovorjenih ciljev in ne na podlagi upravičenih stroškov. S to poenostavitvijo bo upravljanje postalo lažje, tveganje napak pa se bo zmanjšalo. Ta metoda je bila preskušena v pilotnih razpisih, objavljenih leta 2018, preskušanje pa se bo nadaljevalo v letu 2019. Komisija je leta 2018 predlagala paket ukrepov za prihodnji okvirni program za raziskave in inovacije, imenovan Obzorje Evropa ( ). Evropi bo pomagal ohraniti vodilno vlogo na področju raziskav in inovacij v svetu. Kot je bilo poudarjeno v poročilu ( ) skupine na visoki ravni, ki ji predseduje Pascal Lamy, bodo naložbe v raziskave Evropski uniji omogočile, da konkurira drugim razvitim gospodarstvom in gospodarstvom v vzponu, zagotovi uspešno prihodnost za svoje državljane in ohrani svoj edinstveni socialni model. Na podlagi uspeha programa Obzorje 2020 bo novi program še naprej spodbujal raziskovalno odličnost in krepil osredotočenost na inovacije, na primer z razvojem prototipov, neopredmetenih sredstev, znanja in prenosa tehnologij. Nov Evropski svet za inovacije bo prelomnim inovatorjem z velikim potencialom zagotovil sistem „vse na enem mestu“, da bi Evropa lahko zavzela vodilni položaj na področju inovacij, ki ustvarjajo nove trge. Euratom Cilji programa Jedrska tehnologija in tehnologija ionizirajočega sevanja imata še naprej pomembno vlogo, na primer pri energiji in prispevanju k varni oskrbi z njo, uporabi sevanja v medicini in industriji ali ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Varna in zanesljiva uporaba teh tehnologij je izredno pomembna, raziskovalni programi pa prispevajo k ohranjanju najvišjih standardov glede varnosti, zanesljivosti in zaščitnih ukrepov na tem področju. Program Euratoma ( ) je osredotočen tudi na razvoj fuzijske energije, ki je potencialno neizčrpen in podnebju prijazen vir energije.

Program deluje s financiranjem „posrednih ukrepov“ tretjih oseb in z „neposrednimi“ ukrepi, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče Komisije. Izvajanje in najnovejši dosežki Večina izbranih projektov na področju fisije se nanaša na jedrsko varnost (41 %), raziskovalne infrastrukture (22 %), ravnanje z odpadki (15 %) in varstvo pred sevanjem (13 %). Za razvoj visokotemperaturnega superprevodnika je bila podeljena nagrada Euratom za inovacije na področju fuzije za leto 2016. Zdaj je mogoče izdelati sedem metrov dolge superprevodnike. Na superprevodniku so bili opravljeni tudi preskusi pri temperaturi tekočega dušika in visokem toku, tj. v pogojih za proces fuzije. Skupno raziskovalno središče prispeva k pobudi Collaborative International Evaluated Library Organisation, katere cilj je standardizacija ovrednotenih jedrskih podatkov na svetovni ravni za usklajene ocene varnosti na področju jedrske energije. Ocenjevanje in vrednotenje Vmesna ocena iz leta 2017 ( ) kaže, da je ključni del evropske dodane vrednosti posrednih ukrepov Euratoma sposobnost EU, da spodbudi širše združevanje odličnosti, strokovnega znanja in večdisciplinarnosti v jedrskih raziskavah, kot bi ga lahko posamezne države članice. Program Euratoma s sodelovanjem pri raziskavah in inovacijah omogoča tudi vseevropski pristop k izboljšanju jedrske varnosti in varstva pred sevanjem na vseh področjih uporabe. To dopolnjuje direktive Euratoma o jedrski varnosti, ravnanju z radioaktivnimi odpadki in temeljnih varnostnih standardih ter vključuje nedvoumen znanstveni in tehnološki napredek na vseh področjih, ki brez skupnega vseevropskega pristopa ne bi bil mogoč. Program Euratoma omogoča tudi precej širše usklajevanje izobraževanja in usposabljanja po vsej Evropi, uporabo raziskovalnih infrastruktur in mednarodno sodelovanje. To je ugodno zlasti za manjše države članice, ki lahko izkoristijo ekonomijo obsega, ki jo omogoča vseevropski združevalni učinek. Priprave za prihodnji program Euratoma za raziskave in usposabljanje so vključevale dve ocenjevalni študiji, dve strokovni skupini na visoki ravni, ki sta pomagali Komisiji, javno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in prispevke k oceni učinka programa Obzorje Evropa ( ). V odziv na pomanjkljivosti programa, opredeljene v oceni, je bil predlog za novi program Euratoma poenostavljen (na primer z zmanjšanjem števila ciljev s 14 na štiri), sinergije s programom Obzorje Evropa pa bodo bolje izkoriščene (npr. pri zdravstvenih raziskavah in ukrepih Marie Skłodowske-Curie). ITER Cilji programa ITER je danes eden od najbolj ambicioznih projektov na področju energije na svetu. Nastal je s sodelovanjem sedmih strani: EU, Kitajske, Indije, Japonske, Koreje, Rusije in Združenih držav Amerike. Cilj je izgradnja in delovanje eksperimentalnega fuzijskega reaktorja, ki se bo uporabljal za proučevanje in dokazovanje znanstvenih in tehnoloških možnosti za uporabo fuzije kot vira energije ( ). ITER ne bo proizvajal električne energije, saj je njegov namen bolj eksperimentalen, tj. reševanje bistvenih znanstvenih in tehničnih vprašanj, da bi na področju fuzije prišli do točke, ko je mogoče načrtovati uporabo v industriji. Pričakuje se, da bo reaktor ITER prva naprava za fuzijo na svetu, ki bo proizvedla več energije, kot je bo porabila, s čimer bo potrdil koncept in omogočil naslednji korak, tj. demonstracijsko fuzijsko elektrarno ( ). Izvajanje in najnovejši dosežki ( ) Gradnja reaktorja ITER se je začela leta 2007. EU je odgovorna za kritje 45 % stroškov gradnje. Pri razvoju reaktorja sodelujejo visokotehnološki in napredni gradbeni sektorji. Do danes je bilo podjetjem iz 24 držav, vključno z malimi in srednjimi podjetji, oddanih več kot 700 naročil in nepovratnih sredstev v skupni vrednosti skoraj 5 milijard EUR. Gradnja na kraju samem zdaj vidno in stalno napreduje; do novembra 2018 je bilo zgrajenih 60 % objekta. Biološki ščit stavbe Tokamak je dokončan, februarja 2018 pa je bil odstranjen njegov gradbeni oder. Avgusta je bil po načrtu dokončan venec ob vznožju reaktorja, ki je ključni sestavni del, za katerega je odgovoren Euratom. Istega meseca so bili nameščeni trije zbiralniki drenažne vode, ki so jih zagotovile Združene države Amerike, in štiri razbremenilne tlačne posode, ki jih je zagotovila Kitajska. Dokončanih je več kot 80 % prvega sektorja vakuumske posode, ki ga izdelujejo v Koreji. Rusija je dokončala tuljavo za poloidno polje za magnetni sistem ITER, Indija pa bo kmalu dokončala spodnji cilinder in podnožje kriostata na kraju samem v Cadaracheju. Proizvodnja tuljav za toroidno polje ter preskušanje pri nizkih temperaturah in vstavitev v natančno izdelana ohišja v Evropi in na Japonskem dobro napredujejo. Na splošno je bil pri vsakem pomembnem sestavnem delu, sistemu in strukturi ITER dosežen znaten napredek ( ). ITER je tehnološko zapleten in obsežen mednarodni projekt, ki je prvi te vrste in se kot tak spopada z velikimi izzivi, zaradi katerih so se zvišali stroški in nastale zamude. Vendar je napredek, dosežen leta 2018, potrdil zanesljivost ukrepov, sprejetih za reševanje teh težav ( ). Ocenjevanje in vrednotenje V nedavni oceni projekta ITER ( ) je bilo poudarjeno izboljšanje vodenja projekta. Prvič, evropska agencija, odgovorna za prispevek EU k projektu ITER (Fusion for Energy ali F4E), je izboljšala svoje prakse nadzora in spremljanja. Zdaj se pozorno spremlja več ključnih kazalnikov uspešnosti, s katerimi se merita napredek in stroškovna učinkovitost projekta ( ). Drugič, tako imenovani postopni pristop je eden najpomembnejših delov spremembe načrta upravljanja, saj delo deli na štiri faze, od katerih vsaka vodi do ključnega cilja. Med vsako fazo projekta se izvajajo samo dejavnosti, ključne za doseganje cilja zadevne faze ( ). EU bo v naslednjem večletnem finančnem okviru še naprej podpirala projekt ITER prek F4E, pri čemer bo zagotovila, da bo izplačevanje finančnih sredstev temeljilo na uspešnosti in dejanskih rezultatih na terenu. Evropski sklad za strateške naložbe

Cilji programa Naložbeni načrt za Evropo, ki je znan tudi kot „Junckerjev načrt“ in ga je predsednik Jean-Claude Juncker predstavil leta 2015, je bil ključen odziv na gospodarsko in finančno krizo ter njen negativni vpliv na raven naložb v EU. Načrt je leta 2018 ostal ena od glavnih prednostnih nalog Komisije. Sestavljajo ga trije stebri: Evropski sklad za strateške naložbe zagotavlja jamstvo EU za mobilizacijo zasebnih naložb; Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe in Evropski portal naložbenih projektov zagotavljata tehnično pomoč in večjo prepoznavnost naložbenih priložnosti. Tretji steber pa je namenjen izboljšanju poslovnega okolja z odpravo regulativnih ovir za naložbe v vsej EU. Cilj Evropskega sklada za strateške naložbe, ki je znan tudi kot „Junckerjev sklad“, je, da se do leta 2020 ( ) na strateških področjih, kot so infrastruktura, raziskave in inovacije, izobraževanje, energija iz obnovljivih virov in energetska učinkovitost, okolje ter tvegani kapital za mala in srednja podjetja, mobilizirajo dodatne javne in zasebne naložbe v višini 500 milijard EUR. V ta namen se skupini Evropske investicijske banke zagotavlja proračunsko jamstvo EU, ki ji omogoča povečanje financiranja projektov z večjim profilom tveganja. Sklad podpira naložbe, ki spodbujajo rast, zlasti na naslednjih področjih:



Diagram: Naložbe po sektorjih 15. maja 2019. Vir: skupina Evropske investicijske banke – http://www.eib.org/efsi/ . Izvajanje in najnovejši dosežki Do konca leta 2018 je Evropski sklad za strateške naložbe uspešno podpiral inovativne in strateške projekte ter pomagal mobilizirati več kot 370 milijard EUR () zasebnih in javnih naložb. To že predstavlja skoraj 75 % ciljnega zneska za leto 2020. Evropska investicijska banka je za del za infrastrukturo in inovacije odobrila 514 projektov z vrednostjo naložb približno 244,3 milijarde EUR, njeno financiranje pa je podprto z jamstvom Evropskega sklada za strateške naložbe, ki naj bi znašalo 52,9 milijarde EUR. Za del za mala in srednja podjetja je Evropski investicijski sklad odobril 517 projektov s skupno vrednostjo naložb 131,2 milijarde EUR. Od tega naj bi imelo korist približno 858 000 podjetij z majhno ali srednje veliko tržno kapitalizacijo iz vseh držav članic. Pogodbe za 869 od 1 031 odobrenih projektov so bile že podpisane, in to v vseh državah članicah. Evropski sklad za strateške naložbe je na dobri poti k uresničitvi svojih ciljev. Evropski sklad za strateške naložbe je imel leta 2018 13,5-kratni skupni multiplikacijski učinek ( ), kar pomeni, da vsak euro iz proračuna EU spodbudi 14,96 EUR dodatnih naložb (izračun za sklad kot celoto). Evropski sklad za strateške naložbe je imel pomembno vlogo tudi pri usmerjanju naložb v doseganje strateških ciljev EU. Tretjina naložb iz Evropskega sklada za strateške naložbe je namenjena malim in srednjim podjetjem, 25 % raziskavam in razvoju, 18 % projektom na področju energije, 11 % digitalnim projektom, 7 % projektom na področju prometa, 4 % socialni infrastrukturi ter 4 % varstvu okolja in učinkoviti rabi virov (). Zagotavljanje novih storitev za bolnike na Poljskem ( ) Bolnišnice pogosto nimajo finančnih sredstev za vlaganje v izboljšanje standarda zdravstvenega varstva. Kujavsko-Pomorjansko vojvodstvo je bilo prvo na Poljskem, ki je dobilo posojilo Evropskega sklada za strateške naložbe za projekt javnega sektorja. Regija s posojilom Evropske investicijske banke v višini 57 milijonov EUR ter denarjem iz lastnega proračuna in drugih virov financiranja EU razširja bolnišnico Rydygier v mestu Toruń. Ta projekt, ki se osredotoča na raziskave in sodobno tehnologijo, bo varovancem zagotovil celo vrsto zdravljenj in dostop do najnovejših medicinskih postopkov. Število bolnišničnih postelj se bo podvojilo s 551 na 1 059. Površina se bo povečala z 20 000 m2 na več kot 50 000 m2, urejenih pa bo tudi 57 000 m2 zelenih površin. Bolnišnici bo uspelo ustvariti prihranke z izboljšanjem učinkovitosti uprave ter uvedbo okolju prijaznih ukrepov za prihranke energije. Novi deli bolnišnice bodo za bolnike odprti leta 2019. Nadgradnja energetskih omrežij v Italiji ( ) Evropska investicijska banka je skupini Dolomiti Energia posodila 100 milijonov EUR za prenovo in razvoj omrežij za distribucijo plina in električne energije. Financiranje bo namenjeno posodobitvi in vzdrževanju hidroelektrarn v pokrajini Trento v severni Italiji, kjer posluje skupina Dolomiti Energia, ki ima 1 400 zaposlenih. Sklad za širokopasovno povezovanje Evrope ( ): širokopasovne povezave so dosegle manj naseljena območja EU ( ) Sklad za širokopasovno povezovanje Evrope je prva naložbena platforma za naložbe v širokopasovno infrastrukturo v okviru Junckerjevega načrta. Združuje finančna sredstva Evropske investicijske banke, instrumenta za povezovanje Evrope, nacionalnih spodbujevalnih bank in zasebnih vlagateljev. Novi Sklad za širokopasovno povezovanje bo EU pomagal izpolniti cilj, da morajo imeti vsa evropska gospodinjstva do leta 2020 dostop do internetne povezave s hitrostjo 30 megabitov na sekundo, do leta 2025 pa morajo imeti vse šole, prometna vozlišča, glavni ponudniki javnih storitev in digitalno intenzivna podjetja dostop do internetne povezave s hitrostjo 1 gigabit na sekundo (cilji za evropsko gigabitno družbo). Sklad je odgovor na vse večje povpraševanje po financiranju manjših in bolj tveganih širokopasovnih projektov po Evropi, ki trenutno nimajo dostopa do sredstev EU. Njegov cilj je do leta 2020 zbrati 500 milijonov EUR za naložbe v širokopasovna omrežja, predvidoma pa naj bi sprostil skupno 1,0–1,7 milijarde EUR naložb. Januarja 2019 je bila podpisana pogodba za prvi projekt sklada, v okviru katerega bo uvedeno visokokakovostno odprto omrežje „optike do doma“ (FTTH) za zasebne in poslovne uporabnike ter javno upravo na več kot 135 000 lokacijah na podeželskih območjih Primorsko-goranske županije in Istre (Hrvaška).

Ocenjevanje in vrednotenje Dokazi iz ocene, opravljene leta 2018, kažejo jasno dodano vrednost v smislu odziva Evropskega sklada za strateške naložbe na neizpolnjene potrebe po naložbah in njegove podpore potrebi po proticikličnih naložbah. S političnega vidika je skladu uspelo razpravo preusmeriti z varčevanja na ukrepe za podporo naložbam. Na podlagi projektov do konca leta 2017 je Evropski sklad za strateške naložbe podprl več kot 750 000 delovnih mest, ta številka pa naj bi se do leta 2020 povečala na 1,4 milijona delovnih mest. V EU je za 0,6 % povečal bruto domači proizvod, do leta 2020 pa naj bi ga še za 1,3 %. Čeprav se je splošno stanje na makro ravni v smislu obsega vrzeli v financiranju in pogojev financiranja (zlasti za mala in srednja podjetja) izboljšalo, še vedno obstajajo velike in nujne potrebe po naložbah. Dokazi iz ocene kažejo, da so na različnih področjih politike še vedno opazne trdovratne tržne vrzeli, ki zavirajo naložbe. Kljub nedavni pospešitvi naložb v EU se naložbene stopnje še niso zvišale na pretekla povprečja. Poleg tega se bodo morala prizadevanja nadaljevati tudi po letu 2020, da bi naložbe spet dosegle dolgoročni vzdržni trend, poseben poudarek pa bo moral biti na sedanjih in nastajajočih prednostnih nalogah politike EU. Med pomanjkljivostmi, izpostavljenimi v oceni iz leta 2018, je potreba po večji osredotočenosti na dolgoročne podnebne cilje EU. Ta potreba je bila obravnavana ob podaljšanju trajanja Evropskega sklada za strateške naložbe leta 2018. Vsaj 40 % dela za infrastrukturo in naložbe v okviru navedenega sklada bi moralo prispevati k podnebnim ukrepom v skladu s cilji Pariškega sporazuma. Poleg tega je Komisija izkoristila svoje predstavništvo pri upravnih organih Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada ter pri usmerjevalnih odborih teh instrumentov, da bi se zagotovilo, da Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad pri izvajanju finančnih instrumentov v celoti upoštevata cilje politike EU, vključno s podporo socialnemu podjetništvu, bojem proti brezposelnosti mladih, podnebnim spremembam in izogibanju davkom ter spodbujanjem mednarodnih standardov dobrega davčnega upravljanja. Evropski sklad za strateške naložbe je v preteklosti podprl le omejeno število čezmejnih projektov, ki običajno prinašajo visoko dodano vrednost EU. Zagotavljanje velike geografske pokritosti v vsej EU je še naprej pomembno in se je v letih delovanja sklada izboljšalo. Kar zadeva skladnost, je mogoče še izboljšati dopolnjevanje treh stebrov sklada in vzajemno podporo med njimi ter zmanjšati morebitna tveganja za konkurenco med skladom in drugimi finančnimi instrumenti EU. Evropsko računsko sodišče je januarja 2019 objavilo posebno poročilo (št. 3/2019) o Evropskem skladu za strateške naložbe. Čeprav je splošni zaključek revizije, da je sklad učinkovito zbiral finančna sredstva za podporo znatnim dodatnim naložbam v EU, je sodišče izrazilo tudi nekaj pomislekov. Med njimi sta vprašanji, ali so nekatere dejavnosti sklada nadomestile druge dejavnosti Evropske investicijske banke in finančne instrumente EU ter ali je bil del podpore sklada dodeljen projektom, ki bi jih bilo mogoče financirati iz drugih virov, čeprav pod drugačnimi pogoji. Sodišče je poudarilo tudi nadaljnjo potrebo po geografsko uravnoteženi porazdelitvi naložb, ki jih podpira sklad. Komisija je v okviru svežnja za večletni finančni okvir ter ob upoštevanju uspešnosti Junckerjevega načrta in Evropskega sklada za strateške naložbe predlagala novo pobudo za mobilizacijo zasebnih in javnih naložb za obdobje 2021–2027 – program InvestEU. Z novim programom so bile uvedene spremembe, s katerimi se obravnavajo težave, na katere je opozorilo Evropsko računsko sodišče, da bi financiranje EU za naložbene projekte v Evropi postalo enostavnejše, učinkovitejše in prožnejše. Program InvestEU je osredotočen na odpravo prihodnjih velikih naložbenih vrzeli na ključnih področjih s proračunskim jamstvom EU v višini 38 milijard EUR. Tako bo dodatno spodbujal ustvarjanje delovnih mest ter podpiral naložbe in inovacije v EU. Pričakuje se, da bo do konca leta 2027 mobiliziral približno 650 milijard EUR zasebnih in javnih naložb po vsej EU ter zagotovil podporo s štirimi sklopi politike, tj. trajnostno infrastrukturo, raziskavami, inovacijami in digitalizacijo, malimi in srednjimi podjetji, socialnimi naložbami ter znanji in spretnostmi. Instrument za povezovanje Evrope Cilji programa Za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest ter zvišanje stopenj rasti potrebuje EU sodobno in visokozmogljivo infrastrukturo, ki bo prispevala k povezovanju in združevanju Unije in vseh njenih regij na področju prometa, telekomunikacij in energetike. Takšne povezave so ključne za prosto gibanje oseb ter prosti pretok blaga, kapitala in storitev. Zato instrument za povezovanje Evrope z razvojem vseevropskih omrežij podpira naložbe v prometno, energetsko in digitalno infrastrukturo. Ta omrežja omogočajo čezmejne povezave in interoperabilnost, spodbujajo večjo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter prispevajo k bolj konkurenčnemu socialnemu tržnemu gospodarstvu. Posebni cilji instrumenta za povezovanje Evrope so: Instrument za povezovanje Evrope – promet ·Odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, vzpostavitev manjkajočih povezav, zlasti pa izboljšanje čezmejnih odsekov. ·Dolgoročno zagotavljanje trajnostnih in učinkovitih prometnih sistemov zaradi priprave na pričakovane prihodnje prometne tokove in omogočanja dekarbonizacije vseh načinov prevoza s prehodom na inovativne nizkoogljične in energijsko učinkovite prometne tehnologije ob zagotavljanju čim večje možne varnosti. ·Optimiziranje združevanja in medsebojne povezave načinov prevoza ter izboljšanje interoperabilnosti prevoznih storitev ob hkratnem zagotavljanju dostopnosti prometne infrastrukture. Instrument za povezovanje Evrope – energetika ·Povečanje konkurenčnosti s spodbujanjem nadaljnjega povezovanja notranjega energetskega trga ter čezmejne interoperabilnosti elektroenergetskih in plinskih omrežij. ·Izboljšanje zanesljivosti oskrbe EU z energijo. ·Prispevanje k trajnostnemu razvoju in varstvu okolja, med drugim z vključevanjem energije iz obnovljivih virov v prenosno omrežje ter razvojem pametnih energetskih omrežij in omrežij za transport ogljikovega dioksida. Instrument za povezovanje Evrope — telekomunikacije ·Prispevanje k interoperabilnosti, povezljivosti, trajnostni uporabi, delovanju in razvojnemu vzdrževanju vseevropske infrastrukture za digitalne storitve ter usklajevanje na evropski ravni. ·Prispevanje k učinkovitemu toku zasebnih in javnih naložb, ki spodbujajo vzpostavitev in posodabljanje širokopasovnih omrežij ter tako prispevajo k doseganju ciljev glede širokopasovnih povezav iz Evropske digitalne agende. Izvajanje in najnovejši dosežki Instrument za povezovanje Evrope podpira razvoj vseevropskega prometnega omrežja za dokončanje čezmejnih povezav, vzpostavitev manjkajočih povezav in odpravo ozkih grl. Med letoma 2014 in 2018 je bilo v okviru prometnega sklopa instrumenta za povezovanje Evrope za financiranje izbranih 688 projektov, pri čemer jim je bilo zagotovljene 22,8 milijarde EUR finančnih sredstev EU, ki so spodbudila naložbe v vrednosti 48 milijard EUR. Leta 2018 je instrument za povezovanje Evrope zagotovil 1,7 milijarde EUR finančnih sredstev, s katerimi je spodbudil naložbe v skupni vrednosti skoraj 7 milijard EUR za 88 projektov na področju prometa, osredotočenih na vseevropska omrežja (TEN). Poleg tega je bil objavljen poseben razpis za mobilizacijo finančnih sredstev za varnost v prometu, digitalizacijo in multimodalnost, v okviru katerega je bilo danih na voljo 450 milijonov EUR finančnih sredstev. Telekomunikacijski sklop instrumenta za povezovanje Evrope omogoča interoperabilnost z vzpostavitvijo ekosistema infrastruktur za čezmejne digitalne storitve, ki so vredne zaupanja in bistvene za začetek digitalizacije držav članic. Kar zadeva povezljivost, instrument za povezovanje Evrope spodbuja naložbe za uvedbo in posodobitev širokopasovnih omrežij ter zagotavlja visokokakovostno lokalno brezžično povezljivost v lokalnih skupnostih (Wifi4EU). Infrastrukture za digitalne storitve olajšujejo čezmejno sodelovanje med javnimi upravami, podjetji in državljani na številnih področjih, kot so kibernetska varnost, odprti podatki in e-zdravje. Z delovnim programom za leto 2018 so bili podprti uvedba, delovanje in razvojno vzdrževanje 16 digitalnih infrastruktur, ki so temeljili na naložbah iz prejšnjih let. Poleg tega so bili instrumentu za povezovanje Evrope dodani trije novi gradniki, in sicer e-arhiviranje, vmesnik Context Broker in preskusna infrastruktura za masovne podatke ( ). Z gradnikom e-identifikacija se obravnava izziv čezmejnega priznanja nacionalnih elektronskih identifikacijskih dokumentov. Ko se ta gradnik začne uporabljati v državi članici, omogoči vzajemno priznavanje takih nacionalnih identifikacijskih dokumentov med sodelujočimi državami članicami. To pomeni, da bo lahko na primer državljan EU s svojim nacionalnim identifikacijskim dokumentom dostopal do javne storitve druge države članice. Leta 2018 se je z instrumentom za povezovanje Evrope financiral ambiciozen projekt, s katerim se polagajo temelji za dejansko uporabo elektronskih identifikacijskih dokumentov na Nizozemskem, s čimer se državljanom EU omogoča, da z nacionalnimi dokumenti elektronsko izkažejo svojo istovetnost pri dostopanju do več kot 200 javnih storitev v 90 občinah. Ta rešitev je trenutno na voljo imetnikom avstrijskih, nemških in belgijskih elektronsk