Predlog uredba Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki energetike /* KOM/2006/0850 končno - COD 2007/0002 */





[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI | Bruselj, 10.1.2007 COM(2006) 850 konč. 2007/0002 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o statistiki energetike (predložila Komisija) [pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI | OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1) OZADJE PREDLOGA 1.1. Razlogi za predlog in njegovi cilji Razvoj politike Skupnosti in zakonodaje o energetiki je poudaril potrebo po izčrpnih in primerljivih evropskih statističnih podatkih o vrsti vprašanj, povezanih z energetiko. Oblikovanje direktiv z jasnimi količinskimi cilji in roki v zvezi z energijo v EU samo po sebi zahteva spremljanje energetskih razmer, s čimer bi se dalo oceniti, ali in v kolikšni meri se cilji uresničujejo. Vpliv pretvorbe in porabe energije na okolje je tako velik, da bo še dolgo ostal naša glavna skrb, zaradi česar je potreba po natančnih podatkih o energiji toliko izrazitejša. Pravilno in natančno vodenje podatkov o energiji je postalo zlasti pomembno po začetku veljavnosti Kjotskega protokola dne 16. februarja 2005: naša poraba energije je vzrok za 80 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU. Predlog tudi v celoti upošteva sodelovanje Komisije z Mednarodno agencijo za energijo (IEA) v zvezi s statistiko energetike: predlagano zbiranje podatkov v celoti ustreza tistemu delu podatkov, ki si jih Komisija deli z IEA v okviru tega sodelovanja. 1.2. Splošno ozadje Voditelji držav so na vrhu v Hampton Courtu pozvali k oblikovanju evropske energetske politike. Komisija se je na ta poziv odzvala s pripravo paketa ukrepov, na katere opozarja nedavno objavljena zelena knjiga o energiji. Za uspešno izpolnitev tega cija je bistveno, da so na voljo pravočasni in zanesljivi podatki o energetskih razmerah v EU, zaradi česar je potrebna stabilna institucionalna osnova za zbiranje podatkov o energiji, ki trenutno še vedno poteka v okviru prostovoljnih sporazumov. S predlogom se skuša zmanjšati obremenitev podjetij: s to uredbo se trenutna obremenitev sicer ne zmanjšuje, vendar se tudi ne dodajajo nove obveznosti ali povečuje sedanji obseg zbiranja podatkov o energiji v EU. Cilj predlagane uredbe zato ni sprememba statističnega dela, ki je že bilo opravljeno, temveč zagotovitev pravnega okvira zanj. Ta pravni okvir se predlaga v času, ko se države članice soočajo z vedno večjimi težavami pri zbiranju podatkov. Zaradi liberalizacije energetskega trga se je med drugim pojavilo veliko število proizvajalcev energije in prodajnih posrednikov, kar je zbiranje podatkov naredilo dosti bolj kompleksno. To je otežilo pridobivanje sredstev za zbiranje podatkov o energiji, zlasti zato, ker je energetika ostala eno izmed redkih statističnih področij, ki ni zakonsko urejeno. Dejstvo, da je liberalizacija trga sprožila tudi vprašanja v zvezi s poslovno zaupnostjo, je še dodatno otežilo opravljanje statističnega dela pristojnih organov držav članic na osnovi prijateljskega dogovora. V zadnjih letih je opazen splošen upad kakovosti statistike (popolnost, natančnost, pravočasnost). Zdi se ustrezno, da se sprejmejo ukrepi, ki bi zadostili osnovnim potrebam po zanesljivih podatkih o energiji, med drugim z zagotovitvijo pravne podlage, ki bi potrdila pomembnost takšnega zbiranja podatkov. Z nedavnim povišanjem cen energije so se evropski državljani in oblikovalci politik začeli bolj zavedati kompleksnosti naših energetskih razmer. Za vpogled v te energetske razmere moramo imeti na voljo natančne, pravočasne in popolne statistične podatke o energiji. 1.3. Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Priporočilo Komisije 88/96/ESPJ o statistiki v zvezi s premogom, ki je bilo razveljavljeno 23. julija 2002, ko je ESPJ prenehala obstajati. Uredba Sveta (ES) št.2964/95 z dne 20. decembra 1995 o uvedbi registracije za uvoz in nabavo surove nafte v Skupnosti. Predlagana uredba vključuje te podatke v strnjeni obliki, težave glede zaupnosti, ki preprečujejo pravočasno razširjanje podatkov, pa so odpravljene z zbiranjem podatkov, ki ga ta uredba obravnava. Opozoriti je treba na to, da ta predlog ne zajema cen energije, ki pa so vendarle predmet več pravnih določb. Dve od teh sta: Odločba Komisije 1999/566/ES z dne 26. julija 1999 o izvajanju Odločbe Sveta 1999/280/ES o postopku Skupnosti za obveščanje in posvetovanje o nabavnih stroških za surovo nafto in porabniških cenah za naftne derivate. Predlagana uredba ne vključuje podatkov iz te odločbe; Direktiva Sveta 90/377/EGS z dne 29. junija 1990 o enotnem postopku Skupnosti za večjo preglednost cen plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom. | - 1.4. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Obrazložitveni del tega predloga vsebuje podrobnosti o številnih ukrepih energetske politike EU. Kjotski protokol določa merila za visoko kakovost evidenc podatkov o toplogrednih plinih, ki jih v veliki meri povzroča poraba energije. Politike EU o inteligentni energiji in obnovljivih virih energije zahtevajo podrobno količinsko spremljanje, s pomočjo katerega bi se dalo spremljati napredek. Strategija Skupnosti za trajnostni razvoj določa tudi visoke cilje predvsem v zvezi z razvojem biogoriv in drugih obnovljivih goriv; podatki o njih so zajeti v tej uredbi. | 2) POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA 2.1 . Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Predlog je bil proučen na srečanju delovne skupine 13. in 14. junija 2005 v Luxembourgu, v okviru naknadne korespondence z obstoječimi ponudniki podatkov iz držav članic in na srečanju Odbora za statistični program 18. in 19. maja 2006. | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Zabeleženi so bili zelo pozitivni in spodbudni odgovori. | 2.2. Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. 2.3. Ocena učinka Izvajanje predlagane uredbe bo imelo omejen učinek na države članice, ker se opisano zbiranje podatkov že v celoti izvaja na prostovoljni osnovi. Ta predlog je precejšnjega pomena za okolje zaradi močnega vpliva uporabe energije na okolje. Natančni in pravočasno zagotovljeni podatki o energetskih razmerah v EU bodo omogočili oblikovanje jasne in količinske ocene o tem vplivu in o trenutnih trendih. Ekonomski vpliv je omejen. Vendar pa lahko ta predlog pripomore k jasnejši predstavi o uvozu in izvozu energije ter o proizvodnji in porabi po vrstah goriva. 3) PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1. Povzetek predlaganih ukrepov Cilj tega predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta je vzpostaviti skupen okvir za zbiranje in urejanje statističnih podatkov Skupnosti o proizvodnji, uvozu in izvozu, pretvorbi in porabi energije. Ta okvir temelji v veliki meri na obstoječem zbiranju podatkov in mednarodnem sodelovanju z drugimi zadevnimi organizacijami, s čimer sta zagotovljeni skladnost in primerljivost podatkov. Cilj torej ni oblikovanje novega statističnega področja, temveč zagotovitev uporabne pravne podlage, ki bi olajšala obstoječa vidna prizadevanja za pravočasno zbiranje zanesljivih podatkov za energetsko politiko Skupnosti. 3.2. Pravna podlaga Člen 285 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je pravna podlaga za statistiko Skupnosti. Svet v skladu s postopkom soodločanja sprejme ukrepe za pripravo statističnih podatkov, kjer je to potrebno za izvajanje dejavnosti Skupnosti. Ta člen določa zahteve, ki se nanašajo na pripravo statističnih podatkov Skupnosti, in zahteva skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statistike. 3.3. Načelo subsidiarnosti Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je opredeljeno v členu 5 Pogodbe, saj države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predlaganega ukrepa, namreč vzpostavitve skupnega okvira za pripravo, prenos, ocenjevanje in razširjanje primerljivih statističnih podatkov o energiji v Skupnosti, in se lahko ti cilji lažje dosežejo na ravni Skupnosti, in sicer na podlagi pravnega akta Skupnosti, ker lahko samo Komisija koordinira potrebno usklajevanje statističnih podatkov na ravni Skupnosti, medtem ko zbiranje podatkov in urejanje primerljivih statistik o energiji organizirajo države članice. 3.4. Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz razloga(-ov) v nadaljnjem besedilu: | V skladu z načelom sorazmernosti je ta uredba omejena na minimum, ki je potreben za dosego tega cilja, in se nanaša le na to, kar je nujno. Ta uredba ne določa predpisov v zvezi z mehanizmi za zbiranje podatkov za vsako državo članico, temveč zgolj opredeljuje, kateri podatki o energiji morajo biti zagotovljeni ob upoštevanju usklajene strukture in časovnega okvira. | Države članice niso dolžne spreminjati svojih upravnih sistemov v zvezi s pripravo statistike energetike. Ta uredba ne predvideva nobenih novosti za zbiranje podatkov, ki se že prostovoljno izvaja na ravni EU. Nekatere države članice bi lahko na podlagi te uredbe dodatno razvile ali dopolnile svoje obstoječe sisteme energetske statistike. Eurostat bo še naprej tesno sodeloval s pristojnimi nacionalnimi organi oblasti in skušal zmanjšati kakršne koli morebitne težave, ki bi jih povzročilo izvajanje te uredbe. | 3.5. Izbira instrumentov Predlagani instrument: uredba. | Drugi instrumenti ne bi bili primerni iz razloga(-ov) v nadaljnjem besedilu. Ob upoštevanju posebnih značilnosti vsakega pravnega akta, kakor je opredeljeno v členu 249 Pogodbe ES, se zdi uredba najprimernejši instrument za pripravo statističnih podatkov Skupnosti. Dejansko skoraj vsa merila v zvezi s statistiko zahtevajo neposredno in takojšnje ukrepanje v državah članicah. Običajno zadevajo posebej določene statistične enote v državah članicah, pri čemer je cilj opredeljen jasno in omogoča takojšnje izvajanje ukrepov, akt pa določa vse elemente, ki jih je treba proučiti, skupaj z metodologijo, časovnim načrtom in periodičnostjo. Na splošno niso odvisni od nacionalnih ukrepov za usklajevanje. Nacionalni organi oblasti, ki jih ti ukrepi zadevajo, jih morajo preprosto uporabiti. | 4) PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. | 5) DODATNE INFORMACIJE 5.1. Evropski gospodarski prostor Predlagani akt zadeva vprašanja EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. 2007/0002 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o statistiki energetike (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije[1], v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[2], ob upoštevanju naslednjega: 1. Komisija potrebuje natančne in pravočasne podatke o količinah energije, njenih oblikah, virih, proizvajanju, oskrbi, pretvorbi in porabi, da lahko spremlja učinke in posledice svoje energetske politike. 2. Za ocenjevanje učinka, ki ga ima poraba energije na okolje, zlasti v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, je bistvenega pomena, da so na voljo natančni in posodobljeni podatki o energiji; te podatke je treba zagotoviti v skladu z Odločbo št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola[3]. 3. Države članice morajo v skladu z Direktivo 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo[4] in Direktivo 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo in o spremembi Direktive 92/42/EGS[5], sporočiti količinske podatke o energiji. Natančni in posodobljeni podatki o energiji so potrebni za spremljanje napredka pri doseganju teh ciljev. 4. Zeleni knjigi Komisije „O energetski učinkovitosti – narediti več z manj“ z dne 22. junija 2005 [COM(2005) 265] in „Evropska strategija za trajnostno, konkurenčno in varno energijo“ z dne 8. marca 2006 [COM(2006) 105] določata energetsko politiko EU, ki zahteva razpoložljivost statističnih podatkov EU o energiji (med drugim tudi za potrebe ustanovitve evropskega observatorija oskrbe z energijo). 5. Liberalizacija energetskega trga vedno bolj otežuje pridobivanje zanesljivih in pravočasnih podatkov o energiji, ker pravna podlaga v zvezi z določbami o takšnih podatkih ne obstaja. 6. Bistveno je, da je lahko statistični sistem v zvezi z energijo dovolj prožen, da se prilagodi razmeram, kakršne naj bi se razvile v prihodnje. 7. Zbiranje statističnih podatkov Skupnosti urejajo pravila, določena v Uredbi Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti[6]. 8. Ker države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev te uredbe, namreč vzpostavitve skupnega okvira za pripravo, prenos, ocenjevanje in razširjanje primerljivih statističnih podatkov o energiji v Skupnosti, in se lahko ti cilji bolje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je opredeljeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je opredeljeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. 9. Statistični organi na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti bodo pri pripravi in razširjanju statističnih podatkov Skupnosti v okviru te uredbe upoštevali načela, določena v Evropskem statističnem kodeksu ravnanja, ki ga je Odbor za statistični program sprejel 24. februarja 2005 in je bil priložen Priporočilu Komisije o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti[7]. 10. Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uveljavljanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji[8]. 11. V skladu z regulativnim postopkom s pregledom je treba sprejeti zlasti splošne ukrepe za spremembo nebistvenih določb uredbe, v skladu z regulativnim postopkom pa je treba sprejeti druge splošne ukrepe v zvezi z bistvenimi določbami uredbe. 12. Treba je predvideti, da bo Komisija državam članicam odobrila izjeme ali odstopanja od tistih delov zbiranja podatkov o energiji, ki bi dajalce podatkov pretirano obremenila. 13. Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program (OSP), ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS z dne 19. junija 1989[9] – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Vsebina in področje uporabe 1. Ta uredba vzpostavlja skupen okvir za pripravo, prenos, ocenjevanje in razširjanje primerljivih statističnih podatkov o energiji v Skupnosti. 2. Ta uredba se uporablja za statistične podatke v zvezi z energenti in njihovimi agregati v Skupnosti. Člen 2Opredelitve V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve: (a) „statistični podatki Skupnosti“ so statistični podatki Skupnosti, kakor so opredeljeni v prvi alinei člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97; (b) „priprava statističnih podatkov“ je priprava statističnih podatkov, kakor je opredeljena v drugi alinei člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97; (c) „organ Skupnosti“ je organ Skupnosti, kakor je opredeljen v četrti alinei člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97; (d) „energenti“ so vnetljiva goriva, toplota, obnovljivi energetski viri, električna energija ali katera koli druga oblika energije; (e) „agregati“ so na nacionalni ravni zbrani podatki o ravnanju z energenti ali o njihovi uporabi, in sicer o proizvodnji, trgovanju, zalogah, pretvorbi, porabi in strukturnih značilnostih energetskega sistema, kot so npr. nameščene zmogljivosti za proizvodnjo električne energije ali proizvodne zmogljivosti za naftne derivate. (f) „kakovost podatkov“ je upoštevanje naslednjih značilnosti kakovosti statistike: ustreznost, natančnost, pravočasnost in točnost, razpoložljivost in jasnost, primerljivost, skladnost in popolnost. Člen 3 Viri podatkov 1. Države članice ob upoštevanju načel razbremenitve dajalcev podatkov in upravne poenostavitve podatke v zvezi z energenti in njihovimi agregati v Skupnosti zberejo iz naslednjih virov: (a) posebnih statističnih raziskav, opravljenih pri proizvajalcih primarne in sekundarne energije, dobaviteljih in prevoznikih, uvoznikih in izvoznikih energentov, (b) drugih statističnih raziskav, opravljenih pri porabnikih energije v sektorjih predelovalne industrije, prometnem sektorju in drugih sektorjih, vključno z gospodinjstvi, (c) drugih postopkov statističnega vrednotenja ali drugih virov, vključno z upravnimi. 2. Države članice določijo natančna pravila za podjetja in druge vire v zvezi s sporočanjem podatkov, potrebnih za nacionalne statistike, kakor je opredeljeno v členu 4. 3. Seznam virov podatkov se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 9(2). Člen 4 Agregati, energenti in veljavna pogostost predložitve nacionalnih statističnih podatkov 1. Nacionalni statistični podatki, ki jih je treba zbrati, so določeni v prilogah. Ti podatki se posredujejo: (a) letno, za statistiko energetike v Prilogi B; (b) mesečno, za statistiko energetike v Prilogi C; (c) kratkoročno mesečno, za statistiko energetike v Prilogi D. 2. Pojasnila in opredelitve, ki se uporabljajo za tehnične izraze, so navedeni v posameznih prilogah in tudi v Prilogi A („Terminološka pojasnila“). 3. Nacionalni statistični podatki ter pojasnila in opredelitve, ki se uporabljajo za tehnične izraze, se lahko spremenijo v skladu s postopkom iz člena 9(2). Člen 5 Predložitev podatkov 1. Države članice predložijo Komisiji (Eurostatu) nacionalne statistične podatke, kakor je opredeljeno v členu 4. 2. Načini predložitve, vključno z veljavnimi roki, ter odstopanja in izjeme v zvezi s temi načini so opredeljeni v prilogah. 3. Načini predložitve nacionalnih statističnih podatkov se lahko spremenijo v skladu s postopkom iz člena 9(2). 4. Komisija lahko državam članicam ob ustrezni utemeljitvi zahteve v skladu s postopkom iz člena 9(3) odobri dodatne izjeme ali odstopanja za tiste dele zbiranja nacionalnih statističnih podatkov, ki bi dajalce podatkov pretirano obremenili. Člen 6Merila in poročila o kakovosti 14. Države članice zagotovijo kakovost posredovanih podatkov. 15. V največji možni meri se zagotovi skladnost med podatki o energiji, sporočenimi v skladu s Prilogo B, in podatki, sporočenimi v skladu z Odločbo Komisije 2005/166/ES z dne 10. februarja 2005 o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola[10]. 16. Metodološke specifikacije, namenjene zagotavljanju kakovosti posredovanih podatkov, se lahko oblikujejo in pozneje posodobijo v skladu s postopkom iz člena 9(3). 17. Države članice posredujejo Komisiji (Eurostatu) poročilo z vsemi ustreznimi podatki v zvezi z izvajanjem te uredbe, in sicer v roku šestih mesecev po prejemu zahtevka Komisije (Eurostata), ki slednji omogoča ovrednotenje kakovosti posredovanih podatkov. Člen 7Časovni načrt in periodičnost Države članice zbirajo vse podatke, navedene v tej uredbi, že od začetka koledarskega leta po sprejetju te uredbe in jih od takrat naprej posredujejo po periodičnosti, določeni v členu 4(1). Člen 8Ukrepi za izvajanje 1. V skladu s postopkom iz člena 9(2) se določijo naslednji ukrepi za izvajanje te uredbe: a. spremembe seznama virov podatkov (člen 3(3)); b. spremembe nacionalnih statističnih podatkov ter pojasnil in opredelitev, ki se uporabljajo za tehnične izraze (člen 4(3)); c. spremembe načinov posredovanja (člen 5(3)). 2. V skladu s postopkom iz člena 9(3) se določijo naslednji ukrepi za izvajanje te uredbe: a. odobritev dodatnih izjem ali odstopanj (člen 5(4)); b. oblikovanje in posodabljanje metodoloških specifikacij (člen 6(3)). 3. Upoštevati je treba načelo, da so koristi posodobitve večje od stroškov, in načelo, da dodatni stroški in obremenitve ostanejo v razumnem obsegu. Člen 9 Odbor 1. Komisiji pomaga Odbor za statistični program. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja regulativni postopek s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. 3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja regulativni postopek iz členov 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa. Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES traja tri mesece. 4. Odbor sprejme svoj poslovnik. Člen 10 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik PRILOGA A – TERMINOLOŠKA POJASNILA V tej prilogi so navedena pojasnila ali opredelitve izrazov, ki so uporabljeni v drugih prilogah. 1. GEOGRAFSKE OPOMBE Naslednje geografske opredelitve se uporabljajo samo za namene statističnega poročanja: - Avstralija: brez čezmorskih ozemelj. - Danska: brez Ferskih otokov in Grenlandije. - Francija: z Monakom in brez francoskih čezmorskih ozemelj Guadeloupe, Martinique, Gvajana, Réunion, Saint Pierre in Miquelon, Nova Kaledonija, Francoska Polinezija, Wallis in Futuna, Mayotte. - Italija: s San marinom in Vatikanom. - Japonska: z Okinavo. - Nizozemska: brez Surinama in Nizozemskih Antilov. - Portugalska: z Azori in Madeiro. - Španija: s Kanarskimi otoki. - Švica: brez Lihtenštajna. - Združene države: s 50 državami, Zveznim okrožjem Kolumbija, ameriškimi Deviškimi otoki, Portorikom in Guamom. 2. AGREGATI Proizvajalci so razporejeni glede na namen proizvodnje. - Proizvajalci po glavni dejavnosti:zasebna in javna podjetja, katerih glavna dejavnost je proizvodnja električne energije in/ali toplote za prodajo tretjim osebam. - Samoproizvajalci: zasebna in javna podjetja, ki proizvajajo električno energijo in/ali toploto, ki je v celoti ali deloma namenjena lastni rabi za podporo svoji glavni dejavnosti. Opomba: Komisija lahko po začetku veljavnosti spremenjene klasifikacije NACE v okviru postopka komitologije nadalje pojasni terminologijo in doda ustrezne oznake NACE. 2.1. Oskrbovalni sektor in sektor transformacije Proizvodnja/domača proizvodnja Količine pridobljenih ali proizvedenih goriv, izračunane po postopku za odstranjevanje neaktivnih snovi. Proizvodnja vključuje količine, ki jih je proizvajalec porabil v proizvodnem postopku (npr. za ogrevanje ali delovanje opreme in pomožnih naprav), in količine za druge proizvajalce energije za pretvorbo ali druge potrebe. „Domač“ se nanaša na: proizvodnjo iz virov znotraj zadevne države. | Uvoz/Izvoz Geografske opredelitve so navedene v delu „Geografske opombe“. Če ni drugače določeno, se „uvoz“ nanaša na izvorno državo (državo, v kateri je bil energent proizveden) za uporabo v tej državi in „izvoz“ na končno državo porabe proizvedenega energenta. Za količine se šteje, da so uvožene ali izvožene, ko prečkajo politične meje države, in sicer ne glede na to, ali so bile carinjene ali ne. Kadar se ne da določiti kraja izvora ali kraja namembnosti, se lahko uporabi kategorija „Drugo“. Statistične razlike se lahko pojavijo, če so na voljo samo podatki o celotnem uvozu in izvozu na zgoraj navedeni podlagi, geografska razčlenitev pa temelji na drugačnih raziskavah, virih ali konceptu. V takšnem primeru se razlike vključijo v kategorijo „Drugo“. | Mednarodna pomorska skladišča Količine goriv, nabavljenih za ladje vseh zastav v mednarodni plovbi. Mednarodna plovba lahko poteka po morju, celinskih jezerih in vodnih poteh ter obalnih vodah. Zajete niso: – poraba ladij v notranji plovbi. Razlika med notranjo in mednarodno plovbo se določa glede na pristanišče odhoda in pristanišče prihoda in ne glede na zastavo ali državo, ki ji ladja pripada; – poraba ribiških plovil; – poraba vojaških sil. | Spremembe zalog Razlika med začetno in končno ravnjo zalog na nacionalnem ozemlju. | Bruto poraba (izračunana) Vrednost se izračuna, kot sledi: domača proizvodnja + iz drugih virov + uvoz – izvoz – mednarodna pomorska skladišča + spremembe zalog. | Bruto poraba (zabeležena) Količina, ki je dejansko zabeležena s pomočjo raziskav v sektorjih, ki so končni porabniki. | Statistične razlike Vrednost se izračuna, kot sledi: izračunana bruto poraba – zabeležena bruto poraba. Vključene so spremembe zalog pri končnih porabnikih, kadar se teh ne da določiti v kategoriji „Spremembe zalog“. Navesti je treba razloge za vse večje razlike. | Proizvajalci po glavni dejavnosti – elektrarne Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo električne energije. Goriva, ki jih porabijo elektrarne z najmanj eno enoto TE-TO, je treba vključiti v kategorijo „Proizvajalci po glavni dejavnosti – TE-TO“. | Proizvajalci po glavni dejavnosti – termoelektrarne-toplarne (TE-TO) Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo električne energije in toplote. | Proizvajalci po glavni dejavnosti – toplarne Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo toplote. | Elektrarne samoproizvajalke Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo električne energije. Goriva, ki jih porabijo elektrarne z najmanj eno enoto TE-TO, je treba vključiti v kategorijo „TE-TO samoproizvajalke“. | TE-TO samoproizvajalke Količine goriv, ki ustrezajo količini proizvedene električne energije in prodane toplote. | Toplarne samoproizvajalke Količine goriv, ki ustrezajo količini prodane toplote. | Briketarne Količine, porabljene za proizvodnjo goriv. Količine, porabljene za ogrevanje in delovanje opreme, se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju. | Koksarne: Količine, porabljene v koksarnah. Količine, porabljene za ogrevanje in delovanje opreme, se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju. | Obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB): Količine lignita ali rjavega premoga, porabljenega za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB), ali količine šote, porabljene za proizvodnjo briketov iz šote (PB). Količine, porabljene za ogrevanje in delovanje opreme, se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju. | Plinarne Količine, porabljene za proizvodnjo plina v plinarnah in obratih za uplinjanje premoga. Količine, porabljene kot gorivo za ogrevanje in delovanje opreme, se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju. | Plavži Količine premoga za koksanje in/ali bituminoznega premoga (kar običajno ustreza vpihovanju premogovega prahu) ter koksa za koksanje, pretvorjenega v plavžih. Količine, porabljene kot gorivo za ogrevanje ali delovanje plavžev (npr. plin iz plavžev), se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju. | Utekočinjanje premoga Količine goriv, porabljene za proizvodnjo sintetičnega olja. | Naftne rafinerije: Količine, porabljene za proizvodnjo naftnih derivatov. Količine, porabljene kot gorivo za ogrevanje in delovanje opreme, se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju. | Drugje neopredeljeno – transformacija Količine, porabljene za transformacijo, ki so drugje neopredeljene. Če se uporabi ta kategorija, je treba v poročilu obrazložiti, kaj zajema. | 2.2. Energetski sektor in končna poraba Celoten energetski sektor Količine, porabljene v energetiki za pridobivanje energije (rudarstvo, proizvodnja nafte in plina) ali predelovalne dejavnosti obratov. Niso zajete količine goriv, pretvorjenih v druge oblike energije (navesti v kategoriji „sektor transformacije“) ali porabljenih za delovanje naftovodov, plinovodov in cevovodov za premogovo blato (navesti v prometnem sektorju). Zajeti so proizvodnja kemičnih materialov za jedrsko fisijo in fuzijo ter proizvodi teh procesov. | Električna energija, TE-TO in toplarne Količine energije, porabljene v elektrarnah, TE-TO in toplarnah. | Rudniki premoga Količine, porabljene v premogovništvu kot energija za pridobivanje in pripravo premoga. Premog, pokurjen v rudniških elektrarnah, je treba navesti v kategoriji „sektor transformacije“. | Briketarne Količine, porabljene kot energenti v briketarnah. | Koksarne Količine, porabljene kot energenti v koksarnah. | Obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB) Količine, porabljene kot energenti v obratih BKP/PB. | Plinarne/obrati za uplinjanje Količine, porabljene kot energenti v plinarnah in obratih za uplinjanje premoga. | Plavži Količine, porabljene kot energenti v plavžih. | Utekočinjanje premoga Količine, porabljene kot energenti v obratih za utekočinjanje. | Naftne rafinerije Količine, porabljene kot energenti v naftnih rafinerijah. | Pridobivanje nafte in plina Količine, porabljene kot gorivo pri pridobivanju nafte in plina ter v obratih za predelavo zemeljskega plina. Niso zajete izgube v ceveh (navesti kot izgube pri distribuciji) in količine energije, porabljene pri uporabi cevi (navesti v prometnem sektorju). | Skupna končna poraba Določena (izračunana) kot: = skupna neenergetska raba + končna poraba energije (industrija + promet + drugi sektorji). Niso zajete dostavljene količine za pretvorbo, poraba v energetiki in izgube pri distribuciji. | Neenergetska raba Energenti, porabljeni za surovine v različnih sektorjih, tj. niso bili porabljeni kot gorivo ali pretvorjeni v drugo gorivo. | 2.3. Specifikacija končne porabe energije Končna poraba energije Skupna poraba energije v industriji, prometu in drugih sektorjih. | Industrijski sektor Zadeva količine goriva, porabljenega v industrijskih podjetjih za podporo njihovim glavnim dejavnostim. Pri obratih, ki proizvajajo izključno toploto, ali pri TE-TO se upoštevajo samo količine goriv, porabljenih za proizvodnjo toplote za lastno porabo teh obratov. Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo toplote, ki je namenjena prodaji, in za proizvodnjo električne energije, je treba navesti v ustreznem sektorju transformacije. | Železarska in jeklarska industrija | Kemična industrija (vključno s petrokemično) Kemična in petrokemična industrija | Neželezne kovine Industrija barvnih kovin | Nekovinski minerali Steklarska, keramična, cementna industrija in industrija drugega gradbenega materiala. | Transportna oprema Industrija, povezana s proizvodnjo opreme, ki se uporablja pri prevozu. | Stroji Kovinski izdelki, stroji in oprema, razen transportne opreme. | Pridobivanje rudnin in kamnin Ne zajema industrije za proizvodnjo energije. | Hrana, pijače in tobačni izdelki | Vlaknine, papir in papirni izdelki Zajema razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa. | Les in izdelki iz lesa (razen vlaknin in papirja) | Gradbeništvo | Tekstilije in usnjena oblačila | Drugje neopredeljeno – industrija Poraba v sektorjih, ki niso zajeti zgoraj. | Prometni sektor Energija, porabljena v vseh prevoznih dejavnostih ne glede na gospodarski sektor, v katerem se ta dejavnost opravlja. | Prometni sektor – železniški promet Vsa poraba v železniškem prometu, vključno z industrijskimi železnicami. | Prometni sektor – notranja plovba Količine, nabavljene za plovila vseh zastav, ki niso vključene v mednarodno plovbo (glej mednarodna pomorska skladišča). Razlika med notranjo in mednarodno plovbo se določa glede na pristanišče odhoda in pristanišče prihoda in ne glede na zastavo ali državo, ki ji ladja pripada. | Prometni sektor – cestni promet Količine, porabljene za cestna vozila. Zajeta so goriva, ki jih uporabljajo kmetijska vozila na odprtih cestah, in maziva, ki jih uporabljajo cestna vozila. Niso zajeti: energija, porabljena za nepremične motorje (glej kategorijo „Drugi sektorji“), za traktorje, ki se ne nahajajo na odprtih cestah (glej kategorijo „Kmetijstvo“), za cestna vozila v vojaške namene (glej kategorijo „Drugi sektorji – drugje neopredeljeno“); bitumen, porabljen za zgornjo plast cestišča, ter energija, porabljena za stroje na gradbiščih (glej kategorijo „Industrija“, podkategorija „Gradbeništvo“). | Prometni sektor – cevovodni transport Količine, porabljene kot energenti za delovanje cevovodov pri prenosu plinov, tekočin, blata in drugega blaga. Zajeta je energija, porabljena za črpalne postaje in vzdrževanje cevovodov. Niso zajete: energija, porabljena za distribucijo zemeljskega ali industrijskega plina, tople vode ali pare po cevovodih od distributerja do končnih uporabnikov (navesti v energetskem sektorju); energija, porabljena za končno distribucijo vode gospodinjskim, industrijskim, komercialnim in drugim uporabnikom (navesti v kategoriji „Komercialne in javne storitve“), ter izgube, do katerih pride med tem prevozom od distributerja do končnih uporabnikov (navesti kot izgube pri distribuciji). | Prometni sektor – mednarodni letalski promet Količine letalskega goriva, nabavljenega za zrakoplove v mednarodnem letalskem prometu. Razlika med notranjim in mednarodnim zračnim prometom se določa glede na kraj vzleta in pristanka in ne glede na državo, ki ji letalska družba pripada. Niso zajeta goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila (navesti v kategoriji „Prometni sektor – drugje neopredeljeno“) in letalska goriva v vojaške namene (navesti v kategoriji „Drugi sektorji – drugje neopredeljeno“). | Prometni sektor – notranji letalski promet Količine letalskega goriva, nabavljenega za zrakoplove v notranjem letalskem prometu – za komercialne, zasebne, kmetijske dejavnosti itd. Zajeto je gorivo, porabljeno za druge namene kot letenje, npr. za zmogljivostno testiranje strojev. Razlika med notranjim in mednarodnim zračnim prometom se določa glede na kraj vzleta in pristanka in ne glede na državo, ki ji letalska družba pripada. Niso zajeta goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila (navesti v kategoriji „Prometni sektor – drugje neopredeljeno“) in letalska goriva v vojaške namene (navesti v kategoriji „Drugi sektorji – drugje neopredeljeno“). | Prometni sektor – drugje neopredeljeno Količine, porabljene za prevozne dejavnosti, ki so drugje neopredeljene. Zajeta so goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila, in goriva, porabljena v pristaniščih za naprave za raztovarjanje ladij, različne vrste žerjavov. Navesti je treba vse podatke, ki so vključeni v to kategorijo. | Drugi sektorji Sektorji, ki niso posebej omenjeni ali niso del energetskega, industrijskega ali prometnega sektorja. | Drugi sektorji – komercialne in javne storitve Goriva, ki so jih porabili podjetja in uprava v javnem in zasebnem sektorju. | Drugi sektorji – gospodinjstva Navesti je treba goriva, ki jih porabijo gospodinjstva, vključno z „gospodinjstvi z zaposlenim osebjem“. | Drugi sektorji – kmetijstvo/gozdarstvo Goriva, ki jih porabijo uporabniki, razvrščeni v kategorijo „Kmetijstvo, lov in gozdarstvo“. | Drugi sektorji – ribolov Goriva, nabavljena za ribolov v celinskih vodah, priobalni in globokomorski ribolov. Ribolov mora zajemati goriva, dobavljena za ladje vseh zastav, ki so se ponovno oskrbele z gorivom v državi poročevalki (vključno z mednarodnim ribolovom), in energijo, porabljeno v ribiški industriji. | Drugi sektorji – drugje neopredeljeno Zajete so dejavnosti, ki so drugje neopredeljene. Ta kategorija vključuje porabo goriva za mobilne in stacionarne vojaške dejavnosti (npr. za ladje, zrakoplove, cestna vozila in v bivalnih prostorih) ne glede na to, ali je dostavljeno gorivo namenjeno vojaškim silam te države ali vojaškim silam druge države. Če se uporabi ta kategorija, je treba v poročilu obrazložiti, kaj zajema. | 3. DRUGI IZRAZI Naslednje kratice pomenijo: – TML: tetrametil svinec – TEL: tetraetil svinec – SBP: posebni bencini – UNP: utekočinjeni naftni plin – NGL: kondenzati zemeljskega plina – LNG: utekočinjeni zemeljski plin – CNG: stisnjeni zemeljski plin PRILOGA B – LETNA STATISTIKA ENERGETIKE V prilogi so opisani področje uporabe, enote, obdobje poročanja, pogostost, rok in načini posredovanja za zbiranje statističnih podatkov o energetiki. Izrazi, ki niso posebej opredeljeni v tej prilogi, so pojasnjeni v Prilogi A. 1. TRDNA FOSILNA GORIVA IN INDUSTRIJSKI PLIN 1.1. ZADEVNI ENERGENTI Če ni drugače navedeno, to zbiranje podatkov velja za vse naslednje energente: Energent | Opredelitev | 1 | Antracit | Premog z visoko stopnjo karbonizacije za uporabo v industriji in gospodinjstvu. Običajno vsebuje manj kot 10 % hlapne snovi in ima visoko vsebnost ogljika (približno 90 % vezanega ogljika). Njegova bruto kalorična vrednost je večja od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na vlažen proizvod brez pepela. | 2 | Premog za koksanje | Bituminozni premog, ustrezen za proizvodnjo koksa, primernega za uporabo v plavžih. Njegova brutokalorična vrednost je večja od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na vlažen proizvod brez pepela. | 3 | Drugi bituminozni premog (parni premog) | Premog, ki se uporablja za ustvarjanje pare; zajete so vse vrste bituminoznega premoga, ki niso vključene pod premog za koksanje in antracit. Zanj je značilna večja vsebnost hlapne snovi kot pri antracitu (več kot 10 %) in manjša vsebnost ogljika (manj kot 90 % vezanega ogljika). Njegova bruto kalorična vrednost je večja od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na vlažen proizvod brez pepela. Če se bituminozni premog uporablja v koksarnah, ga je treba navesti kot premog za koksanje. | 4 | Sub-bituminozni premog | Zadeva neaglomerirani premog, ki ima bruto kalorično vrednost med 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) in 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) ter vsebuje več kot 31 % hlapne snovi na vlažen proizvod brez pepela. | 5 | Lignit/rjavi premog | Neaglomerirani premog, ki ima bruto kalorično vrednost manjšo od 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) in vsebuje več kot 31 % hlapne snovi, na vlažen proizvod brez pepela. V tej kategoriji je treba navesti oljne skrilavce in katranski pesek, neposredno proizvedene in sežgane. Ravno tako je treba v tej kategoriji navesti oljne skrilavce in katranski pesek, porabljene kot surovino za druge pretvorbene procese. Tu se navedejo tudi deleži oljnega skrilavca in katranskega peska, porabljeni v pretvorbenem procesu. Oljni skrilavec in druge proizvode, pridobljene z utekočinjanjem, je treba navesti v letnem vprašalniku o nafti. | 6 | Šota | Gorljiv mehek, porozen ali stisnjen fosilni sediment rastlinskega izvora z visoko vsebnostjo vode (do 90 % v neobdelanem stanju), ki se enostavno reže, svetlo rjave do temno rjave barve. Tu ni zajeta šota za neenergetsko rabo. | 7 | Briketi iz črnega premoga | Sestavljeno gorivo, proizvedeno iz prahu črnega premoga z dodatkom vezivnega sredstva. Količina proizvedenih briketov iz črnega premoga je zato lahko nekoliko večja od količine dejansko porabljenega premoga v pretvorbenem procesu. | 8 | Koks za koksarne | Trden ostanek pri karbonizaciji premoga, predvsem premoga za koksanje, pri visoki temperaturi; ima nizko vlažnost in nizko vsebnost hlapne snovi. Koks za koksarne se uporablja predvsem v železarski in jeklarski industriji kot vir energije in kemično sredstvo. Grušč iz koksa in talilni koks sta zajeta v tej kategoriji. Tudi polkoks (trden ostanek pri karbonizaciji premoga pri nizki temperaturi) mora biti zajet v tej kategoriji. Polkoks se uporablja kot domače gorivo ali v obratih za pretvorbe. Ta kategorija zajema tudi koks, grušč iz koksa, polkoks iz lignita/rjavega premoga. | 9 | Plinski koks | Stranski proizvod črnega premoga, ki se uporablja za proizvodnjo mestnega plina v plinarnah. Plinski koks se uporablja za ogrevanje. | 10 | Katran črnega premoga | Proizvede se z destruktivno destilacijo bituminoznega premoga. Katran črnega premoga je tekoči stranski proizvod destilacije premoga, ki se uporablja pri pridobivanju koksa v koksarnah, ali pa se pridobi iz rjavega premoga („katran pri nizki temperaturi“). Katran črnega premoga se lahko uporabi pri nadaljnji destilaciji, rezultat katere so različni organski proizvodi (npr. benzen, toluen, naftalen), ki bi se jih običajno navedlo kot surovine v petrokemični industriji. | 11 | BKB(briketi iz rjavega premoga) | BKB je sestavljeno gorivo, proizvedeno iz lignita/rjavega premoga z briketiranjem pod visokim tlakom brez dodajanja vezivnih sredstev. Te količine zajemajo brikete iz šote, posušene delce lignita in prah lignita. | 12 | Plin iz plinarn | Zajete so vse vrste plina, proizvedenega v komunalnih podjetjih ali zasebnih obratih, katerih glavna dejavnost je proizvodnja, transport in distribucija plina. Zajet je plin, pridobljen s karbonizacijo (vključno s plinom, proizvedenim v koksarnah in reklasificiranim v plin iz plinarn), s popolnim uplinjenjem, obogaten ali ne z naftnimi derivati (UNP, ostanki kurilnega olja itd.), ter s preoblikovanjem in preprostim mešanjem plinov in/ali zraka; te pline je treba navesti v vrsticah „Iz drugih virov“. V sektorju transformacije upoštevajte količine plina iz plinarn, reklasificiranega v mešani zemeljski plin, ki bo razdeljen in porabljen v okviru mreže zemeljskega plina. Proizvodnjo drugih plinov iz premoga (tj. koksarniškega plina, plavžnega plina in plina v martinovki) je treba navesti v stolpcih, ki zadevajo takšne pline, in ne kot proizvodnjo plina iz plinarn. Pline iz premoga, ki so bili preneseni v plinarne, je treba navesti (v lastnem stolpcu) v sektorju transformacije v vrstici za plinarne. Skupno količino plina iz plinarn, ki je rezultat prenosov drugih plinov iz premoga, je treba navesti v vrstici za proizvodnjo plina iz plinarn. | 13 | Koksarniški plin | Stranski proizvod pri pridobivanju koksarniškega koksa za proizvodnjo železa in jekla. | 14 | Plavžni plin | Proizveden med izgorevanjem koksa v plavžih v železarski in jeklarski industriji. Je predelan in uporabljen kot gorivo delno znotraj obrata in delno v drugih procesih jeklarske industrije ali v elektrarnah, ki so primerno opremljene za njegov sežig. Količino goriva je treba navesti na osnovi bruto kalorične vrednosti. | 15 | Plin v martinovki | Stranski proizvod pri proizvodnji jekla v martinovki, predelan, potem ko se vzame iz peči. Ta plin je poznan tudi pod imenom konvertorski plin, plin LD ali plin BOS. | 16 | Črni premog | Izraz „črni premog“ se nanaša na premog z bruto kalorično vrednostjo, večjo od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na vlažen proizvod brez pepela, s povprečnim koeficientom odbojnosti vitrinita najmanj 0,6. Črni premog zajema vse energente od 1 do 3 skupaj (antracit, premog za koksanje in drugi bituminozni premog). | 1.2. SEZNAM AGREGATOV Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku. Izrazi, ki niso posebej opredeljeni v tej prilogi, so pojasnjeni v Prilogi A. 1.2.1. Oskrbovalni sektor in sektor transformacije 1. | Proizvodnja | 1.1 | Od tega: pod zemljo Velja samo za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog in lignit/rjavi premog. | 1.2 | Od tega: dnevni kop Velja samo za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog in lignit/rjavi premog. | 2 | Iz drugih virov Razlikovati je treba med dvema podkategorijama: – predelano blato, zdrob in ostali nižjekakovostni proizvodi iz premoga, ki se jih ne da razporediti po vrsti premoga. To zajema premog, pridobljen iz kupov jalovine in drugih posod za odpadke; – zaloge goriva, proizvodnja katerega je zajeta v energetskih bilancah za druga goriva, obenem pa bo njegova poraba zabeležena v energetskih bilancah za premog. | 2.1 | Od tega: iz naftnih derivatov Ne velja za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog in šoto. Npr. dodajanje naftnega koksa premogu za koksanje za uporabo v koksarnah. | 2.2 | Od tega: iz zemeljskega plina Ne velja za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog in šoto. Npr. dodajanje zemeljskega plina plinu v plinarnah za neposredno končno porabo. | 2.3 | Od tega: iz obnovljivih virov Ne velja za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog in šoto. Npr. industrijski odpadki kot vezivno sredstvo pri proizvodnji briketov iz črnega premoga. | 3 | Uvoz | 4 | Izvoz | 5 | Mednarodna pomorska skladišča | 6 | Spremembe zalog Povečanje zalog se prikaže z negativnim številom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim številom. | 7 | Bruto poraba | 8 | Statistične razlike | 9 | Celotni sektor transformacije Količine goriv, porabljenih za primarno ali sekundarno pretvorbo energije (npr. premoga v elektriko, koksarniškega plina v elektriko) ali za pretvorbo v pridobljene energente (npr. premog za koksanje v koks). | 9.1 | Od tega: elektrarne po glavni dejavnosti | 9.2 | Od tega: TE-TO po glavni dejavnosti | 9.3 | Od tega: toplarne po glavni dejavnosti | 9.4 | Od tega: elektrarne samoproizvajalke | 9.5 | Od tega: TE-TO samoproizvajalke | 9.6 | Od tega: toplarne samoproizvajalke | 9.7 | Od tega: briketarne | 9.8 | Od tega: koksarne | 9.9 | Od tega: obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB) | 9.10 | Od tega: plinarne | 9.11 | Od tega: plavži Količine premoga za koksanje in/ali bituminoznega premoga (kar običajno ustreza vpihovanju premogovega prahu) ter koksa za koksanje, pretvorjenega v plavžih. Količine, porabljene kot gorivo za ogrevanje ali delovanje plavžev (npr. plavžni plin), se ne navedejo v sektorju transformacije, ampak kot poraba v energetskem sektorju. | 9.12 | Od tega: utekočinjanje premoga Oljni skrilavec in druge proizvode, pridobljene z utekočinjanjem, je treba navesti v skladu s 4. poglavjem te priloge. | 9.13 | Od tega: za mešani zemeljski plin Količine plinov iz premoga, pomešanega z zemeljskim plinom. | 9.14 | Od tega: drugje neopredeljeno – pretvorba | 1.2.2. Energetski sektor 1 | Celoten energetski sektor | 1.1 | Od tega: električna energija, TE-TO in toplarne | 1.2 | Od tega: rudniki premoga | 1.3 | Od tega: briketarne | 1.4 | Od tega: koksarne | 1.5 | Od tega: obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB) | 1.6 | Od tega: plinarne | 1.7 | Od tega: plavži | 1.8 | Od tega: naftne rafinerije | 1.9 | Od tega: utekočinjanje premoga | 1.10 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija | 2 | Izgube pri distribuciji Izgube pri prevozu in distribuciji ter izgorevanju industrijskih plinov. | 3 | Skupna končna poraba | 4 | Neenergetska raba skupaj | 4.1 | Od tega: industrijski sektor, sektor transformacije in energetski sektor Neenergetska raba v vseh industrijskih podsektorjih, podsektorjih transformacije in energetskih podsektorjih, npr. poraba premoga za proizvodnjo metanola in amoniaka. | 4.1.1 | Pod 4.1, od tega: v petrokemičnem sektorju Neenergetska raba, npr. poraba premoga kot surovine za proizvodnjo gnojil in kot surovine za druge petrokemične proizvode. | 4.2 | Od tega: prometni sektor Neenergetska raba v vseh prometnih podsektorjih. | 4.3 | Od tega: drugi sektorji Neenergetska raba v komercialnih in javnih storitvah, v gospodinjstvu, kmetijstvu in drugih drugje neopredeljenih sektorjih. | 1.2.3. Specifikacija končne porabe energije 1 | Končna poraba energije | 2 | Industrijski sektor | 2.1 | Od tega: železarska in jeklarska industrija | 2.2 | Od tega: kemična in petrokemična industrija | 2.3 | Od tega: neželezne kovine | 2.4 | Od tega: nekovinski minerali | 2.5 | Od tega: transportna oprema | 2.6 | Od tega: stroji | 2.7 | Od tega: pridobivanje rudnin in kamnin | 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki | 2.9 | Od tega: vlaknine, papir in papirni izdelki | 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa | 2.11 | Od tega: gradbeništvo | 2.12 | Od tega: tekstilije in usnjena oblačila | 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija | 3 | Prometni sektor | 3.1 | Od tega: železniški promet | 3.2 | Od tega: notranja plovba | 3.3 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet | 4 | Drugi sektorji | 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve | 4.2 | Od tega: gospodinjstva | 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo | 4.4 | Od tega: ribištvo | 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno – drugo | 1.2.4. Uvoz in izvoz Uvoz po državi izvora in izvoz po namembni državi. Ne velja za šoto, plinski koks, plin iz plinarn, koksarniški plin, plavžni plin in plin v martinovki. 1.2.5. Poraba samoproizvajalcev električne energije in toplote Porabo samoproizvajalcev električne energije in toplote je treba navesti ločeno za elektrarne, TE-TO in toplarne. Poraba samoproizvajalcev se loči po glavnih dejavnostih, navedenih v spodnji preglednici: 1 | Celoten energetski sektor | 1.1 | Od tega: rudniki premoga | 1.2 | Od tega: briketarne | 1.3 | Od tega: koksarne | 1.4 | Od tega: obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB) | 1.5 | Od tega: plinarne | 1.6 | Od tega: plavži | 1.7 | Od tega: naftne rafinerije | 1.8 | Od tega: utekočinjanje premoga | 1.9 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija | 2 | Industrijski sektor | 2.1 | Od tega: železarska in jeklarska industrija | 2.2 | Od tega: kemična in petrokemična industrija | 2.3 | Od tega: neželezne kovine | 2.4 | Od tega: nekovinski minerali | 2.5 | Od tega: transportna oprema | 2.6 | Od tega: stroji | 2.7 | Od tega: pridobivanje rudnin in kamnin | 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki | 2.9 | Od tega: vlaknine, papir in papirni izdelki | 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa | 2.11 | Od tega: gradbeništvo | 2.12 | Od tega: tekstilije in usnjena oblačila | 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija | 3 | Prometni sektor, od tega: | 3.1 | Od tega: železniški promet | 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet | 4 | Drugi sektorji: | 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve | 4.2 | Od tega: gospodinjstva | 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo | 4.4 | Od tega: ribištvo | 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno | 1.3. KALORIČNE VREDNOSTI Za naslednje glavne agregate se navedejo tako bruto kot neto kalorične vrednosti energentov, navedenih v odstavku 1.1. Ne velja za plin v plinarnah, koksarniški plin, plavžni plin in plin v martinovki. 1 | Proizvodnja | 2 | Uvoz | 3 | Izvoz | 4 | Porabljeno v koksarnah | 5 | Porabljeno v plavžih | 6 | Porabljeno v elektrarnah, TE-TO in toplarnah po glavni dejavnosti | 7 | Porabljeno v industriji | 8 | Za druge namene | 1.4. PROIZVODNJA IN ZALOGE V RUDNIKIH PREMOGA Velja samo za črni premog in lignit/rjavi premog. Navesti je treba naslednje količine: 1 | Pridobivanje s podzemnimi kopi | 2 | Pridobivanje z dnevnimi kopi | 3 | Iz drugih virov | 4 | Zaloge na koncu obdobja | 4.1 | Od tega: zaloge v rudnikih | 1.5. MERSKE ENOTE 1 | Količine energije | 103 ton Izjema: za pline (plini iz plinarn, koksarniški plin, plavžni plin, plin v martinovki) se energijska vrednost meri neposredno, zato se uporablja merska enota TJ (na osnovi bruto kaloričnih vrednosti). | 2 | Kalorične vrednosti | MJ/t | 1.6. ODSTOPANJA IN IZJEME Se ne uporablja. 2. ZEMELJSKI PLIN 2.1. ZADEVNI ENERGENTI To zbiranje podatkov velja za zemeljski plin, ki zajema pline, predvsem metan, v tekočem ali plinskem stanju, ki se pojavljajo v podzemnih nahajališčih. Tu so zajeti tako „nevezani“ plin s polj, kjer pridobivajo ogljikovodike samo v plinskem stanju, kot tudi „vezani“ plin, pridobljen skupaj s surovo nafto, in metan, pridobljen v rudnikih premoga (treskavi plin) ali v premogovem sloju (metan iz premoga). Tu niso zajeti plini, ustvarjeni z anaerobno presnovo biomase (npr. mestni plin ali plin iz čistilnih naprav), niti plini iz plinarn. 2.2. SEZNAM AGREGATOV Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku. 2.2.1. Oskrbovalni sektor in sektor transformacije Za naslednje agregate je treba navesti količine, izražene v volumskih in energijskih enotah, ter bruto in neto kalorične vrednosti. 1. | Domača proizvodnja Vsa suha tržna proizvodnja znotraj nacionalnih meja, vključno s priobalno proizvodnjo. Produkcija se meri po prečiščenju ter ekstrakciji NGL in žvepla. Niso zajete izgube pri pridobivanju in količine, ki so bile ponovno vnesene, izpuščene v ozračje ali ki so izgorele. Zajete so količine, porabljene v okviru industrije zemeljskega plina; pri pridobivanju plina, v cevovodih in obratih za predelavo. | 1.1 | Od tega: vezani plin Zemeljski plin, pridobljen skupaj s surovo nafto. | 1.2 | Od tega: nevezani plin Zemeljski plin s polj, kjer pridobivajo ogljikovodike samo v plinskem stanju. | 1.3 | Od tega: treskavi plin Metan, pridobljen v rudnikih premoga ali v premogovem sloju, prenesen na površino po cevovodih in porabljen v premogovnikih ali doveden do potrošnikov po cevovodih. | 2 | Iz drugih virov Goriva, ki so pomešana z zemeljskim plinom in porabljena kot mešanica. | 2.1 | Od tega: iz naftnih derivatov LPG za izboljšanje kakovosti, npr. toplotne vrednosti | 2.2 | Od tega: iz premoga Industrijski plin za mešanje z zemeljskim plinom | 2.3 | Od tega: iz obnovljivih virov Biomasa za mešanje z zemeljskim plinom | 3 | Uvoz | 4 | Izvoz | 5 | Mednarodna pomorska skladišča | 6 | Spremembe zalog Povečanje zalog se prikaže z negativnim številom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim številom. | 7 | Bruto poraba | 8 | Statistične razlike Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja. | 9 | Obnovljivi plin: začetne in končne zaloge Količine plina za dostavo med ciklusom dodajanja in odvzemanja zalog. To velja za obnovljivi zemeljski plin, skladiščen v posebnih skladiščnih prostorih (izčrpana plinska in/ali naftna nahajališča, vodonosnik, solne jame, mešane jame ali drugo), in za skladiščenje utekočinjenega zemeljskega plina. Varovalni plin (cushion gas) se ne upošteva. Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja. | 10. | Plin, izpuščen v ozračje Količina plina, izpuščenega v ozračje na črpališču ali v obratu za predelavo plina. Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja. | 11. | Plin, ki je bil sežgan Količina plina, sežganega na črpališču ali v obratu za predelavo plina. Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja. | 12. | Celoten sektor transformacije Količine goriv, porabljenih za primarno ali sekundarno pretvorbo energije (npr. zemeljskega plina v električno energijo) ali za pretvorbo v pridobljene energente (npr. iz zemeljskega plina v metanol). | 12.1 | Od tega: elektrarne po glavni dejavnosti | 12.2 | Od tega: elektrarne samoproizvajalke | 12.3 | Od tega: TE-TO po glavni dejavnosti | 12.4 | Od tega: TE-TO samoproizvajalke | 12.5 | Od tega: toplarne po glavni dejavnosti | 12.6 | Od tega: toplarne samoproizvajalke | 12.7 | Od tega: plinarne | 12.8 | Od tega: koksarne | 12.9 | Od tega: plavži | 12.10 | Od tega: pretvorba plina v tekočine Količine zemeljskega plina, porabljenega kot surovina za pretvorbo v tekočine, npr. količine goriva, vnesenega v proces proizvodnje metanola za pretvorbo v metanol. | 12.11 | Od tega: neopredeljeno – transformacija | 2.2.2. Energetski sektor 1 | Celoten energetski sektor | 1.1 | Od tega: rudniki premoga | 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina | 1.3 | Od tega: poraba v naftnih rafinerijah | 1.4 | Od tega: koksarne | 1.5 | Od tega: plavži | 1.6 | Od tega: plinarne | 1.7 | Od tega: električna energija, TE-TO in toplarne | 1.8 | Od tega: utekočinjanje (LNG) ali uplinjanje | 1.9 | Od tega: pretvorba plina v tekočine | 1.10 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija | 2 | Izgube pri distribuciji Izgube pri prevozu in distribuciji ter izgube v cevovodih. | 2.2.3. Specifikacija končne porabe energije Za naslednje agregate je treba ločeno navesti porabo zemeljskih plinov za energetsko rabo in (kjer je ustrezno) neenergetsko rabo. 1 | Skupna končna poraba Končno porabo energije in neenergetsko porabo je v tem oddelku treba navesti ločeno. | 2. | Prometni sektor | 2.1 | Od tega: cestni promet Stisnjeni zemeljski plin (CNG) in biomasa. | 2.1.1 | Od tega: delež bioplina v cestnem prometu | 2.2 | Od tega: cevovodni transport | 2.3 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet | 3 | Industrijski sektor | 3.1 | Od tega: železarska in jeklarska industrija | 3.2 | Od tega: kemična in petrokemična industrija | 3.3 | Od tega: neželezne kovine | 3.4 | Od tega: nekovinski minerali | 3.5 | Od tega: transportna oprema | 3.6 | Od tega: stroji | 3.7 | Od tega: pridobivanje rudnin in kamnin | 3.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki | 3.9 | Od tega: vlaknine, papir in papirni izdelki | 3.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa | 3.11 | Od tega: gradbeništvo | 3.12 | Od tega: tekstilije in usnjena oblačila | 3.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija | 4 | Drugi sektorji | 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve | 4.2 | Od tega: gospodinjstva | 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo | 4.4 | Od tega: ribištvo | 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno – drugo | 2.2.4. Uvoz in izvoz Navesti je treba količine skupnega zemeljskega plina in delež utekočinjenega zemeljskega plina (LNG), in sicer po državah izvora za uvoz in po namembnih državah za izvoz. 2.2.5. Poraba samoproizvajalcev električne energije in toplote Porabo samoproizvajalk električne energije in toplote je treba navesti ločeno za elektrarne samoproizvajalke, TE-TO samoproizvajalke in toplarne samoproizvajalke. Poraba velja za naslednje obrate in dejavnosti: 1 | Celoten energetski sektor | 1.1 | Od tega: rudniki premoga | 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina | 1.3 | Od tega: poraba v naftnih rafinerijah | 1.4 | Od tega: koksarne | 1.5 | Od tega: plinarne | 1.6 | Od tega: plavži | 1.7 | Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG) in ponovno uplinjanje | 1.8 | Od tega: pretvorba plina v tekočine | 1.9 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija | 2 | Industrijski sektor | 2.1 | Od tega: železarska in jeklarska industrija | 2.2 | Od tega: kemična in petrokemična industrija | 2.3 | Od tega: neželezne kovine | 2.4 | Od tega: nekovinski minerali | 2.5 | Od tega: transportna oprema | 2.6 | Od tega: stroji | 2.7 | Od tega: pridobivanje rudnin in kamnin | 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki | 2.9 | Od tega: vlaknine, papir in papirni izdelki | 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa | 2.11 | Od tega: gradbeništvo | 2.12 | Od tega: tekstilije in usnjena oblačila | 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija | 3 | Prometni sektor, od tega: | 3.1 | Od tega: cevovodni transport | 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet | 4 | Drugi sektorji, od tega: | 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve | 4.2 | Od tega: gospodinjstva | 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo | 4.4 | Od tega: ribištvo | 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno | 2.2.6. Zmogljivosti za skladiščenje plina 1 | Ime Ime lokacije skladiščnega prostora. | 2 | Tip Vrsta skladiščnega prostora, npr. izčrpano plinsko polje, solne jame itd. | 3 | Obratovalna zmogljivost Zmogljivost za skladiščenje plina skupaj, od česar se odšteje varovalni plin. Varovalni plin je skupna količina plina, stalno potrebnega za vzdrževanje primernega tlaka v rezervoarjih za podzemno skladiščenje in za ustrezno nabavo skozi ciklus odvzemanja zalog. | 4 | Največji odvod Najvišja raven odvoda plina iz zadevnega skladiščnega prostora. | 2.3. MERSKE ENOTE 1 | Količine energije | Če ni drugače navedeno, se količine zemeljskega plina navedejo po svoji energijski vrednosti, tj. v TJ, na osnovi bruto kalorične vrednosti. Kjer se zahtevajo fizične količine, je enota 106 m3 pod referenčnimi pogoji (15 °C, 101,325 kPa). | 2 | Kalorične vrednosti | KJ/m3 pod referenčnimi pogoji (15 °C, 101,325 kPa). | 3 | Obratovalna zmogljivost skladiščnega prostora | 106 m3 pod referenčnimi pogoji (15 °C, 101,325 kPa). | 4 | Največji odvod | 106 m3/dan pod referenčnimi pogoji (15 °C, 101,325 kPa). | 2.4. ODSTOPANJA IN IZJEME Se ne uporablja. 3. ELEKTRIČNA ENERGIJA IN TOPLOTA 3.1. ZADEVNI ENERGENTI To poglavje zajema toploto in električno energijo. 3.2. SEZNAM AGREGATOV Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku. Izrazi, ki niso posebej opredeljeni v tem poglavju, so pojasnjeni v Prilogi A. Opredelitve in enote iz poglavij 1, 2, 4 in 5 veljajo za energente iz skupine trdnih fosilnih goriv in industrijskih plinov, zemeljskega plina, nafte in naftnih derivatov, obnovljivih virov energije in energije, pridobljene iz odpadkov. 3.2.1. Oskrbovalni sektor in sektor transformacije V tem poglavju veljajo naslednje posebne opredelitve za agregate v zvezi z električno energijo in toploto: - Bruto proizvodnja električne energije: vsota električne energije, proizvedene v vseh zadevnih postajah za proizvodnjo električne energije (vključno s črpalnimi hidroelektrarnami) in merjene izhodnih terminalih glavnih generatorjev. - Bruto proizvodnja toplote: skupna količina toplote, proizvedene v obratu, vključno s toploto za pomožne naprave, ki uporabljajo vročo tekočino (ogrevanje prostorov, ogrevanje z utekočinjenim gorivom itd.), z izgubami pri izmenjavi toplote v obratu/mreži, pa tudi s toploto, uporabljeno kot primarno obliko energije v kemijskih procesih. - Neto proizvodnja električne energije: bruto proizvodnja električne energije, od katere se odštejejo električna energija, ki jo porabijo pomožne naprave za proizvodnjo električne energije, in izgube v glavnih transformatorjih. - Neto proizvodnja toplote: količina toplote, dobavljene v distribucijsko omrežje in izračunana z merjenjem vstopnih in izstopnih toplotnih tokov. Agregate, naštete v naslednji preglednici, je treba navesti ločeno za elektrarne po glavni dejavnosti in elektrarne samoproizvajalke. V okviru teh dveh vrst elektrarn je treba bruto in neto proizvodnjo električne energije in toplote navesti ločeno, kjer je to ustrezno, za elektrarne, za TE-TO in za toplarne, in sicer za naslednje agregate: 1. | Skupna proizvodnja | 1.1 | Od tega: jedrska energija | 1.2 | Od tega: hidroenergija | 1.2.1 | Od tega: delež hidroenergije, proizvedene v črpalnih hidroelektrarnah | 1.3 | Od tega: geotermalna energija | 1.4 | Od tega: sončna energija | 1.5 | Od tega: energija plimovanja, valov, morja | 1.6 | Od tega: vetrna energija | 1.7 | Od tega: vnetljiva goriva Goriva, ki se lahko vžgejo ali gorijo, tj. reagirajo s kisikom tako, da se ustvari občutno zvišanje temperature, ter z izgorevanjem lahko neposredno proizvajajo električno energijo in/ali toploto. | 1.8 | Od tega: toplotne črpalke Toplota, proizvedena s toplotnimi črpalkami, se upošteva samo v primeru, da je prodana tretjim osebam (tj. v primerih, ko gre za proizvodnjo v sektorju transformacije). | 1.9 | Od tega: električni grelci Količine toplote, proizvedene z električnimi grelci, če je toplota prodana tretjim osebam. | 1.10 | Od tega: toplota pri kemijskih procesih Toplota, ki nastaja pri procesih, pri katerih se energija ne dodaja, npr. pri kemijski reakciji. Ni zajeta odpadna toplota, ki nastane pri procesih, v katerih se dodaja energija; to je treba navesti kot toploto, proizvedeno iz ustreznega goriva. | 1.11 | Od tega: drugi viri – električna energija (navedite) | Agregate iz spodnje preglednice je treba navesti kot skupne vrednosti, kjer je to ustrezno, za električno energijo in za toploto posebej. Za prve tri agregate je treba količine izračunati na podlagi vrednosti, navedenih v prejšnji preglednici, in s katerimi se morajo te količine ujemati. 1. | Bruto proizvodnja skupaj | 2. | Lastna poraba obrata | 3. | Neto proizvodnja skupaj | 4. | Uvoz Glej tudi razlago pod točko 5 (Izvoz). | 5. | Izvoz Za količine električne energije se šteje, da so uvožene ali izvožene, ko prečkajo politične meje države, in sicer ne glede na to, ali so bile carinjene ali ne. Če je električna energija prepeljana skozi državo, je treba količino te energije navesti tako pri uvozu kot pri izvozu. | 6. | Poraba toplotnih črpalk | 7. | Poraba električnih kotlov | 8. | Poraba v črpalnih hidroelektrarnah | 9. | Poraba za proizvodnjo električne energije | 10. | Oskrba z energijo Za električno energijo: vsota neto električne energije, ki so jo proizvedle vse elektrarne v državi, od katere se odšteje količina, porabljena hkrati za toplotne črpalke,električne kotle in črpanje, ter odšteje ali prišteje količina električne energije za izvoz v tujino ali uvoz iz tujine. Za toploto: vsota neto proizvodnje toplote za prodajo, ki so jo ustvarili vsi obrati v državi, od katere se odšteje količina toplote, porabljene za proizvodnjo električne energije, ter odšteje ali prišteje količina toplote za izvoz v tujino ali uvoz iz tujine. | 11. | Izgube pri prevozu in distribuciji Vse izgube pri prevozu in distribuciji električne energije in toplote. Pri električni energiji so vključene izgube v transformatorjih, ki se ne štejejo za sestavni del elektrarn. | 12. | Skupna poraba (izračunana) | 13. | Statistična razlika | 14. | Skupna poraba (zabeležena) | Proizvedeno električno energijo, prodano toploto in porabljene količine goriva, vključno z njihovo ustrezno skupno energijo (na osnovi njihove kalorične vrednosti, razen za zemeljski plin, pri katerem se upošteva bruto kalorična vrednost) iz goriv, naštetih v spodnji preglednici, je treba navesti ločeno za elektrarne po glavni dejavnosti in za elektrarne samoproizvajalke. V okviru teh dveh vrst elektrarn je treba to proizvodnjo električne energije in toplote navesti ločeno za elektrarne, za TE-TO in za toplarne, kjer je to ustrezno. 1. | Trdna fosilna goriva in industrijski plini: | 1.1 | Antracit | 1.2 | Premog za koksanje | 1.3 | Drugi bituminozni premog | 1.4 | Sub-bituminozni premog | 1.5 | Lignit/rjavi premog | 1.6 | Šota | 1.7 | Briketi iz črnega premoga | 1.8 | Koks za koksarne | 1.9 | Plinski koks | 1.10 | Katran iz črnega premoga | 1.11 | BKB (briketi iz rjavega premoga) | 1.12 | Plin iz plinarn | 1.13 | Koksarniški plin | 1.14 | Plavžni plin | 1.15 | Plin v martinovki | 2 | Nafta in naftni derivati: | 2.1 | Surova nafta | 2.2 | NGL | 2.3 | Plin iz rafinerije | 2.4 | UNP | 2.5 | Primarni bencin | 2.6 | Kerozinsko reaktivno gorivo | 2.7 | Drugi kerozini | 2.8 | Plinsko olje/dizelsko gorivo (destilirano pogonsko gorivo) | 2.9 | Težko kurilno olje | 2.10 | Bitumen (vključno z Orimulsionom) | 2.11 | Naftni koks | 2.12 | Drugi naftni derivati | 3 | Zemeljski plin | 4 | Obnovljivi viri energije in energija, pridobljena iz odpadkov | 4.1 | Industrijski odpadki (neobnovljivi) | 4.2 | Komunalni odpadki (obnovljivi) | 4.3 | Komunalni odpadki (neobnovljivi) | 4.4 | Les in druga trdna biomasa | 4.5 | Deponijski plin | 4.6 | Plin iz čistilnih naprav | 4.7 | Drugi bioplini | 4.8 | Tekoča biogoriva | 3.2.2. Poraba električne energije in toplote v energetskem sektorju 1. | Celoten energetski sektor Ne vključuje lastne porabe elektrarn in toplarn, toplotnih črpalk in električnih grelcev. | 1.1 | Od tega: rudniki premoga | 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina | 1.3 | Od tega: briketarne | 1.4 | Od tega: koksarne | 1.5 | Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB | 1.6 | Od tega: plinarne | 1.7 | Od tega: plavži | 1.8 | Od tega: naftne rafinerije | 1.9 | Od tega: jedrska industrija | 1.10 | Od tega: obrati za utekočinjanje | 1.11 | Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG)/ponovno uplinjanje | 1.12 | Od tega: obrati za uplinjanje (bioplin) | 1.13 | Od tega: pretvorba plina v tekočine | 1.14 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija | 3.2.3. Specifikacija končne porabe energije 1 | Industrijski sektor | 1.1 | Od tega: železarska in jeklarska industrija | 1.2 | Od tega: kemična in petrokemična industrija | 1.3 | Od tega: neželezne kovine | 1.4 | Od tega: nekovinski minerali | 1.5 | Od tega: transportna oprema | 1.6 | Od tega: stroji | 1.7 | Od tega: pridobivanje rudnin in kamnin | 1.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki | 1.9 | Od tega: vlaknine, papir in papirni izdelki | 1.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa | 1.11 | Od tega: gradbeništvo | 1.12 | Od tega: tekstilije in usnjena oblačila | 1.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija | 2 | Prometni sektor | 2.1 | Od tega: železniški promet | 2.2 | Od tega: cevovodni transport | 2.3 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet | 3 | Gospodinjstva | 4 | Komercialne in javne storitve | 5 | Kmetijstvo/gozdarstvo | 6 | Ribištvo | 7 | Drugje neopredeljeno – drugo | 3.2.4. Uvoz in izvoz Uvoz in izvoz količin električne energije in toplote po državah. 3.2.5. Neto proizvodnja električne energije in neto proizvodnja toplote samoproizvajalcev Neto proizvodnjo električne energije in neto proizvodnjo toplote samoproizvajalcev električne energije in toplote je treba navesti ločeno za TE-TO, elektrarne in toplarne za naslednje obrate ali dejavnosti: 1 | Celoten energetski sektor | 1.1 | Od tega: rudniki premoga | 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina | 1.3 | Od tega: briketi iz črnega premoga | 1.4 | Od tega: koksarne | 1.5 | Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB | 1.6 | Od tega: plinarne | 1.7 | Od tega: plavži | 1.8 | Od tega: naftne rafinerije | 1.9 | Od tega: obrati za utekočinjanje | 1.10 | Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG)/ponovno uplinjanje | 1.11 | Od tega: obrati za uplinjanje (bioplin) | 1.12 | Od tega: pretvorba plina v tekočine | 1.13 | Od tega: Obrati za proizvodnjo oglja | 1.14 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija | 2 | Vsi drugi sektorji: upošteva se seznam agregatov pod točko 3.2.3 „Specifikacija končne porabe energije“. | 3.2.6. Poraba samoproizvajalcev električne energije in toplote Porabo samoproizvajalcev električne energije in toplote je treba navesti ločeno za elektrarne samoproizvajalke, TE-TO samoproizvajalke in toplarne samoproizvajalke. 1.) Za trdna goriva in industrijske pline, ki jih porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za naslednje energente: antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog, šoto, brikete iz črnega premoga, koksarniški koks, katran iz črnega premoga, BKB/PB, plin iz plinarn, plavžni plin in plin v martinovki. Porabljene količine je treba navesti za obrate na področjih naslednjih dejavnosti: 1 | Celoten energetski sektor | 1.1 | Od tega: rudniki premoga | 1.2 | Od tega: briketarne | 1.3 | Od tega: koksarne | 1.4 | Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB | 1.5 | Od tega: plinarne | 1.6 | Od tega: plavži | 1.7 | Od tega: naftne rafinerije | 1.8 | Od tega: utekočinjanje premoga | 1.9 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija | 2 | Industrijski sektor | 2.1 | Od tega: železarska in jeklarska industrija | 2.2 | Od tega: kemična in petrokemična industrija | 2.3 | Od tega: neželezne kovine | 2.4 | Od tega: nekovinski minerali | 2.5 | Od tega: transportna oprema | 2.6 | Od tega: stroji | 2.7 | Od tega: pridobivanje rudnin in kamnin | 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki | 2.9 | Od tega: vlaknine, papir in papirni izdelki | 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa | 2.11 | Od tega: gradbeništvo | 2.12 | Od tega: tekstilije in usnjena oblačila | 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija | 3 | Prometni sektor | 3.1 | Od tega: železniški promet | 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet | 4 | Drugi sektorji | 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve | 4.2 | Od tega: gospodinjstva | 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo | 4.4 | Od tega: ribištvo | 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno | 2.) Za naftne derivate, ki jih porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za naslednje energente: surovo nafto, NGL, plin iz rafinerije, UNP, primarni bencin, kerozinsko reaktivno gorivo, druge kerozine, plinsko olje/dizelsko gorivo (destilirano pogonsko gorivo), težko kurilno olje, bitumen (vključno z Orimulsionom), naftni koks in druge naftne derivate. Porabljene količine je treba navesti za obrate na področjih naslednjih dejavnosti: 1 | Celoten energetski sektor | 1.1 | Od tega: rudniki premoga | 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina | 1.3 | Od tega: koksarne | 1.4 | Od tega: plavži | 1.5 | Od tega: plinarne | 1.6 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija | 2 | Industrijski sektor | 2.1 | Od tega: železarska in jeklarska industrija | 2.2 | Od tega: kemična in petrokemična industrija | 2.3 | Od tega: neželezne kovine | 2.4 | Od tega: nekovinski minerali | 2.5 | Od tega: transportna oprema | 2.6 | Od tega: stroji | 2.7 | Od tega: pridobivanje rudnin in kamnin | 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki | 2.9 | Od tega: vlaknine, papir in papirni izdelki | 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa | 2.11 | Od tega: gradbeništvo | 2.12 | Od tega: tekstilije in usnjena oblačila | 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija | 3 | Prometni sektor | 3.1 | Od tega: cevovodni transport | 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet | 4 | Drugi sektorji | 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve | 4.2 | Od tega: gospodinjstva | 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo | 4.4 | Od tega: ribištvo | 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno | 3.) Za zemeljski plin, ki ga porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za obrate na področjih naslednjih dejavnosti: 1 | Celoten energetski sektor | 1.1 | Od tega: rudniki premoga | 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina | 1.3 | Od tega: poraba v naftnih rafinerijah | 1.4 | Od tega: koksarne | 1.5 | Od tega: plinarne | 1.6 | Od tega: plavži | 1.7 | Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG) in ponovno uplinjanje | 1.8 | Od tega: pretvorba plina v tekočine | 1.9 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija | 2 | Industrijski sektor | 2.1 | Od tega: železarska in jeklarska industrija | 2.2 | Od tega: kemična in petrokemična industrija | 2.3 | Od tega: neželezne kovine | 2.4 | Od tega: nekovinski minerali | 2.5 | Od tega: transportna oprema | 2.6 | Od tega: stroji | 2.7 | Od tega: pridobivanje rudnin in kamnin | 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki | 2.9 | Od tega: vlaknine, papir in papirni izdelki | 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa | 2.11 | Od tega: gradbeništvo | 2.12 | Od tega: tekstilije in usnjena oblačila | 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija | 3 | Prometni sektor | 3.1 | Od tega: cevovodni transport | 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet | 4 | Drugi sektorji: | 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve | 4.2 | Od tega: gospodinjstva | 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo | 4.4 | Od tega: ribištvo | 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno | 4.) Za obnovljive vire energije in energijo, pridobljeno iz odpadkov, ki jih porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za naslednje energente: geotermalno energijo, solarno termično energijo, industrijske odpadke (neobnovljive), komunalne odpadke (obnovljive), komunalne odpadke (neobnovljive), les in drugo trdno biomaso, deponijski plin, plin iz čistilnih naprav, druge biopline in tekoča biogoriva. Porabljene količine je treba navesti za obrate na področjih naslednjih dejavnosti: 1 | Celoten energetski sektor | 1.1 | Od tega: obrati za uplinjanje | 1.2 | Od tega: rudniki premoga | 1.3 | Od tega: briketarne | 1.4 | Od tega: koksarne | 1.5 | Od tega: naftne rafinerije | 1.6 | Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB | 1.7 | Od tega: plinarne | 1.8 | Od tega: plavži | 1.9 | Od tega: obrati za proizvodnjo oglja | 1.10 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija | 2 | Industrijski sektor | 2.1 | Od tega: železarska in jeklarska industrija | 2.2 | Od tega: kemična in petrokemična industrija | 2.3 | Od tega: neželezne kovine | 2.4 | Od tega: nekovinski minerali | 2.5 | Od tega: transportna oprema | 2.6 | Od tega: stroji | 2.7 | Od tega: pridobivanje rudnin in kamnin | 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki | 2.9 | Od tega: vlaknine, papir in papirni izdelki | 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa | 2.11 | Od tega: gradbeništvo | 2.12 | Od tega: tekstilije in usnjena oblačila | 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija | 3 | Prometni sektor | 3.1 | Od tega: železniški promet | 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet | 4 | Drugi sektorji: | 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve | 4.2 | Od tega: gospodinjstva | 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo | 4.4 | Od tega: ribištvo | 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno | 3.3. STRUKTURNI PODATKI O PROIZVODNJI ELEKTRIČNE ENERGIJE IN TOPLOTE 3.3.1. Največja neto električna moč in največja obremenitev Moč je treba navesti za 31. december zadevnega poročevalnega leta. Zajeta je električna moč elektrarn in TE-TO. Največja neto električna moč je vsota največjih neto moči vseh obratov, obravnavanih posamično v določenem obdobju obratovanja. Za obdobje obratovanja za namene tega zbiranja podatkov se predvideva obdobje neprekinjenega delovanja opreme: v praksi 15 ur ali več na dan. Največja neto moč je največja obratovalna moč, ki se lahko ob nemotenem delovanju obrata kontinuirano oddaja na izhodu elektrarne. Največja obremenitev je najvišja vrednost moči, porabljena ali oddana v okviru mreže ali več mrež znotraj države. Naslednje količine je treba navesti za proizvajalce po glavni dejavnosti in samoproizvajalce: 1. | Skupaj | 2. | Jedrska energija | 3. | Hidroenergija | 3.1 | Od tega: črpalne hidroelektrarne | 4. | Geotermalna energija | 5. | Sončna energija | 6. | Energija plimovanja, valov, morja | 7. | Vetrna energija | 8. | Vnetljiva goriva | 8.1 | Od tega: para | 8.2 | Od tega: notranje izgorevanje | 8.3 | Od tega: plinska turbina | 8.4 | Od tega: kombinirani ciklični motorji | 8.5 | Od tega: drugo V primeru navedbe opredeliti. | Naslednje količine je treba navesti samo za proizvajalce po glavni dejavnosti: 9. | Največja obremenitev | 10. | Razpoložljiva moč pri največji obremenitvi | 11. | Datum in ura največje obremenitve | 3.3.2. Največja neto električna moč vnetljivih goriv Največjo neto električno moč je treba navesti za proizvajalce po glavni dejavnosti in samoproizvajalce ter ločeno za vsako vrsto obrata na eno gorivo ali na različna goriva iz spodnje preglednice. Za vse obrate na različna goriva je treba dodati podatke o tem, katere vrste goriva so uporabljene kot primarne in katere kot alternativne. 1. | Obrati na eno gorivo: | 1.1 | Na premog ali proizvode iz premoga Zajeti so koksarniški plin, plavžni plin in plin v martinovki. | 1.2 | Na tekoča goriva Zajet je plin iz rafinerije. | 1.3 | Na zemeljski plin Zajet je plin iz plinarn. | 1.4 | Na šoto | 1.5 | Na obnovljiva goriva in odpadke | 2 | Na različna goriva, trdna in tekoča | 3 | Na različna goriva, trdna goriva in zemeljski plin | 4 | Na različna goriva, tekoča goriva in zemeljski plin | 5 | Na različna goriva, trdna in tekoča goriva ter zemeljski plin | Sistemi na več goriv zajemajo samo enote, ki lahko stalno delujejo z izgorevanjem več kot ene vrste goriva. Obrate z ločenimi enotami, ki uporabljajo različna goriva, je treba razporediti v ustrezne kategorije obratov na eno gorivo. 3.4. MERSKE ENOTE 1 | Količine energije | Električna energija: GWh Toplota: TJ Trdna fosilna goriva in industrijski plini: upoštevajo se merske enote iz poglavja 1 te priloge. Zemeljski plin upoštevajo se merske enote iz poglavja 2 te priloge. Nafta in naftni derivati: Upoštevajo se merske enote iz poglavja 4 te priloge. Obnovljivi viri energije in odpadki: upoštevajo se merske enote iz poglavja 5 te priloge. | 2 | Moč | Moč proizvodnje električne energije: MWe Moč proizvodnje toplote: MWt | 3.5. ODSTOPANJA IN IZJEME Francija lahko predloži agregate v zvezi s toploto 4 leta po začetku veljavnosti te uredbe. 4. NAFTA IN NAFTNI DERIVATI 4.1. ZADEVNI ENERGENTI Če ni drugače navedeno, to zbiranje podatkov velja za vse naslednje energente: Energent | Opredelitev | 1 | Surova nafta | Surova nafta je mineralno olje naravnega izvora, ki ga sestavljajo ogljikovodiki z nečistočami, kot je žveplo. V normalnih temperaturah okolja in atmosferskega tlaka obstaja v tekočem stanju, njene lastnosti (gostota, viskoznost itd.) so zelo spremenljive. Ta kategorija vključuje tudi kondenzate iz vezanega ali nevezanega plina na črpališčih, kjer se mešajo s surovo nafto. | 2 | NGL | NGL-ji so tekoči ali utekočinjeni ogljikovodiki, pridobljeni iz zemeljskega plina v obratih za ločevanje ali obratih za predelavo plina. Kondenzati zemeljskega plina zajemajo etan, propan, butan (normalni in izo-), (izo)pentan in pentane plus (imenovani tudi naravni bencin ali kondenzat. | 3 | Rafinerijske surovine | Rafinerijske surovine so proizvodi iz obdelane nafte, namenjene za nadaljnjo obdelavo (npr. kurilno olje, pridobljeno z neposredno destilacijo, ali vakuumsko plinsko olje), razen za mešanje. V nadaljnjem procesiranju se pretvorijo v en del ali več delov in/ali v končne proizvode. Ta opredelitev zajema tudi povratke iz petrokemične industrije v rafinerijo (npr. pirolitični gazolin, frakcije C4, plinsko olje in frakcije kurilnega olja). | 4 | Aditivi/oksidanti | Aditivi so nekarbonatne substance, ki so dodane ali primešane proizvodom zaradi izboljšanja njihovih lastnosti (oktanskega in cetanskega števila ter lastnosti v hladnem okolju itd.): • oksidanti, kot so alkoholi (metanol, etanol) in etri (kot so MTBE (metil-terciarni-butileter), ETBE (etil-terciarni-butileter) in TAME (terciarni-amil-metileter)); • estri (npr. oljna ogrščica ali dimetilester itd.); • kemične spojine (kot so tetrametil, tetraetil in detergenti). Opomba: Količine aditivov/oksidantov (alkoholi, etri, estri in druge kemične spojine), navedene v tej kategoriji, morajo ustrezati količinam, namenjenim za mešanje z gorivi, ali količinam, uporabljenim kot gorivo. | 4.1 | Od tega: biogoriva | Biobencin in biodizel. Uporablja se opredelitev iz poglavja 5 (Obnovljivi viri energije in energija, pridobljena iz odpadkov). V tej kategoriji je treba navesti količine biogoriv in ne skupnega volumna tekočin, ki nastanejo z mešanjem z biogorivi. Ni zajeto trgovanje z biogorivi, ki niso bila mešana s transportnimi gorivi (tj. biogoriva v čisti obliki); te je treba navesti v poglavju 5. Biogoriva, ki so del transportnih goriv, je treba navesti pri ustreznem proizvodu | 5 | Drugi ogljikovodiki | Sintetična nafta, ki je pridobljena iz katranskega peska, oljnega skrilavca itd., tekočin iz utekočinjenega premoga (glej poglavje 1), proizvodnja tekočin s pretvorbo zemeljskega plina v bencin (glej poglavje 2), vodik in emulgirana olja (npr. Orimulsion). Ni zajeta proizvodnja oljnega skrilavca, za katero se uporablja poglavje 1. Proizvodnjo oljnega skrilavca (sekundarni proizvod) je treba navesti v kategoriji „Iz drugih virov“, „Drugi ogljikovodiki“. | 6 | Plin iz rafinerije (neutekočinjeni) | Plin iz rafinerije zajema mešanico nezgostljivih plinov, ki jih sestavljajo predvsem vodik, metan, etan in nenasičeni ogljikovodiki, ki se pridobijo med destilacijo surove nafte ali obdelovanjem naftnih derivatov (npr. kreking) v rafinerijah. Sem spadajo tudi povratki plinov iz petrokemične industrije. | 7 | Etan | Etan (C2H6) je enoverižni ogljikovodik, pridobljen iz zemeljskega plina in plina iz rafinerije. | 8 | UNP | UNP-ji so lahki parafinski ogljikovodiki, pridobljeni med rafiniranjem ter v obratih za stabilizacijo surove nafte in obdelavo zemeljskega plina. Sestavljeni so predvsem iz propana (C3H8) in butana (C4Hl0) ali iz kombinacije obeh. Zajemajo lahko tudi propilen, butilen, izopropilen in izobutilen. UNP-ji so za transport in skladiščenje običajno utekočinjeni pod tlakom. | 9 | Primarni bencin | Primarni bencin je surovina za petrokemično industrijo (npr. proizvodnja etilena ali aromatov) ali za proizvodnjo bencina z reformingom ali izomerizacijo v rafineriji. Primarni bencin zajema materiale v območju destilacije med 30°C in 210°C ali v delu tega območja. | 10 | Motorni bencin | Motorni bencin je sestavljen iz mešanice lahkih ogljikovodikov, pridobljen z destilacijo pri temperaturi med 35°C in 215°C. Uporablja se kot gorivo za motorje na prisilni vžig za kopenski promet. Motorni bencin lahko zajema aditive, oksidante in sredstva za povečanje oktanskega števila, vključno s svinčevimi spojinami, kot sta TEL (tetraetil svinec) in TML (tetrametil svinec). Zajema sestavine za mešanje z motornim bencinom (ne zajema aditivov/oksidantov), npr. alkile, izomere, reformate, krekiran bencin, ki bo uporabljen kot motorni bencin. | 10.1 | Od tega: biobencin | Uporablja se opredelitev iz poglavja 5 (Obnovljivi viri energije in energija, pridobljena iz odpadkov). | 11 | Letalski bencin | Motorni bencin, posebej obdelan za letalske batne motorje, z oktanskim številom, primernim za motor, zmrziščem pri –60 °C in območjem destilacije običajno med 30 °C in 180 °C. | 12 | Bencinsko reaktivno gorivo (petrolejsko reaktivno gorivo ali JP4) | Sem spadajo vsa lahka olja iz ogljikovodikov za energetske enote letalskih turbin, pridobljena z destilacijo pri temperaturi med 100 °C in 250 °C. Pridobijo se z mešanjem kerozinov in bencina ali primarnih bencinov, in sicer tako, da aromati ne presegajo 25 % volumna, parni tlak pa je med 13,7 kPa in 20,6 kPa. | 13 | Reaktivno letalsko gorivo | Destilat za energetske enote letalskih turbin. Ima enake značilnosti destilacije med 150 °C in 300 °C (običajno ne nad 250 °C) in plamenišče kot kerozin. Poleg tega ima nekatere posebnosti (npr. zmrzišče), ki jih je določilo Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IATA). Zajema sestavine za mešanje s kerozinom. | 14 | Drugi kerozini | Rafinirani naftni destilat, ki se uporablja v drugih sektorjih kot v letalskem prometu. Destilacija poteka med 150 °C in 300 °C. | 15 | Plinsko olje/dizelsko gorivo (destilirano pogonsko gorivo) | Plinsko olje/dizelsko gorivo je predvsem vmesni destilat, pridobljen z destilacijo med 180 °C in 380 °C. Zajema sestavine za mešanje. Na voljo je več kakovostnih stopenj, odvisno od uporabe: | 15.1 | Od tega: dizelsko gorivo za motorna vozila | Dizelsko gorivo za motorna vozila z dizelskim motorjem (avtomobili, tovornjaki itd.), običajno z nizko vsebnostjo žvepla; | 15.1.1 | Pod 15.1, od tega: biodizel | Uporablja se opredelitev iz poglavja 5 (Obnovljivi viri energije in energija, pridobljena iz odpadkov). | 15.2 | Od tega: plinsko olje za ogrevanje in drugo plinsko olje | Lahko olje za ogrevanje za industrijsko in komercialno rabo, plinsko olje za pogon plovil in plinsko olje za železniški promet, drugo plinsko olje, vključno s težkimi plinskimi olji, pridobljenimi z destilacijo med 380 °C in 540 °C in ki se uporabljajo kot petrokemične surovine. | 16 | Kurilno olje | Vsi ostanki (težkih) kurilnih olj (vključno s tistimi, ki so bila pridobljena z mešanjem). Kinematična viskoznost je nad 10 cSt pri 80 °C. Plamenišče je vedno nad 50 °C in gostota je vedno večja od 0,90 kg/l. | 16.1 | Od tega: z nizko vsebnostjo žvepla | Težko kurilno olje z vsebnostjo žvepla manj kot 1 %. | 16.2 | Od tega: z visoko vsebnostjo žvepla | Težko kurilno olje z vsebnostjo žvepla 1% ali več. | 17 | Beli špirit in SBP | Rafinirani vmesni destilati z enakim območjem destilacije kot pri primarnem bencinu/kerozinu. Delijo se na: – posebne bencine (SBP): lahka olja, pridobljena z destilacijo med 30 °C in 200 °C. Obstaja 7 ali 8 kakovostnih stopenj posebnih bencinov glede na razvrstitev v območju destilacije. Kakovostne stopnje so opredeljene glede na temperaturno razliko med destilacijskimi točkami od 5 % in 90 % volumna (kar je več kot 60 °C); – beli špirit: posebni bencin s plameniščem nad 30 °C. Destilacijsko območje belega špirita je med 135 °C in 200 °C. | 18 | Maziva | Maziva so ogljikovodiki, nastali iz destilatov ali ostanka; uporabljajo se pretežno za zmanjševanje trenja med površinami. Zajete so vse končne oblike mazivnih olj, od vretenskega do cilindričnega olja in olj, ki se uporabljajo v masteh, motornih oljih in vseh kakovostnih stopnjah osnovnih olj za maziva. | 19 | Bitumen | Trd, poltrd ali viskozen ogljikovodik koloidne strukture, rjave do črne barve; je ostanek destilacije surove nafte, pridobljen z vakuumsko destilacijo ostankov olj pri atmosferski destilaciji. Bitumen se pogosto imenuje asfalt in se uporablja predvsem za gradnjo cest in za strešni material. Sem spadata tekoči in rezan bitumen. | 20 | Parafinski voski | To so nasičeni alifatski ogljikovodiki. Ti voski so ostanki, pridobljeni pri odstranjevanju voska v mazivnih oljih. Imajo kristalinsko strukturo, ki je bolj ali manj groba, glede na kakovostno stopnjo. Njihove glavne lastnosti: so brez barve in vonja, prosojni, s tališčem nad 45 °C. | 21 | Naftni koks | Črni trdni stranski proizvod, dobljen zlasti s krekiranjem in karbonizacijo ostankov surovine, iz ostankov vakuumske destilacije, katrana in smol v procesih, kot je prekinjeno ali neprekinjeno koksanje (delayed coking ali fluid coking). Sestoji predvsem iz ogljika (90 do 95 %) in ima nizko vsebnost pepela. Uporablja se kot surovina v koksarnah v jeklarski industriji, za ogrevanje, za izdelavo elektrod in proizvodnjo kemikalij. Dve najpomembnejši kakovostni stopnji sta „surovi koks“ in „kalcinirani koks“. Zajema „koks kot katalizator“, ki se med rafiniranjem nalaga na katalizator; ta koks ni obnovljiv in se običajno uporabi za gorivo v rafineriji. | 22 | Drugi proizvodi | Vsi proizvodi, ki zgoraj niso bili posebej navedeni, na primer katran in žveplo. Zajema aromate (npr. BTX ali benzen, toluen in ksilen) in nenasičene ogljikovodike (npr. propilen), proizvedene v rafinerijah. | 4.2. SEZNAM AGREGATOV Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku. 4.2.1. Oskrbovalni sektor in sektor transformacije Spodnja preglednica se nanaša samo na surovo nafto, NGL, petrokemične surovine, aditive, biogoriva in druge ogljikovodike: 1. | Domača proizvodnja Se ne uporablja za petrokemične surovine in biogoriva. | 2 | Iz drugih virov Aditivi, biogoriva in drugi ogljikovodiki, katerih proizvodnja je že zajeta v drugih bilancah v zvezi z gorivom. Se ne uporablja za surovo nafto, NGL in petrokemične surovine. | 2.1 | Od tega: iz premoga Zajema tekočine, proizvedene v obratih za utekočinjanje premoga, in proizvodnjo tekočin v koksarnah. | 2.2 | Od tega: iz zemeljskega plina Proizvodnja sintetičnega bencina lahko vključuje zemeljski plin kot surovino. Količina plina za proizvodnjo metanola se navede v skladu s poglavjem 2, količina prejetega metanola pa se navede v tej kategoriji. | 2.3 | Od tega: iz obnovljivih virov Zajeta so biogoriva, ki se uporabljajo za mešanje s transportnimi gorivi. Proizvodnja se navede v skladu s poglavjem 5, količine za mešanje pa se navedejo v tej kategoriji. | 3 | Povratki iz petrokemičnega sektorja Končni proizvodi ali polproizvodi, ki jih končni porabniki vrnejo rafinerijam v postopek procesiranja, mešanja ali prodaje. Običajno so to stranski proizvodi petrokemične industrije. Uporablja se samo za petrokemične surovine. | 4 | Prenos proizvodov Uvoženi naftni proizvodi, ki se ne dobavljajo končnim porabnikom, ker se uporabijo izključno kot rafinerijske surovine v procesu predelave. Uporablja se samo za petrokemične surovine. | 5 | Uvoz in izvoz Zajete so količine surove nafte in proizvodov, ki so uvoženi ali izvoženi v okviru sporazumov o procesih predelave (tj. rafiniranje na podlagi računa). Pri surovi nafti in NGL je treba navesti izvorno državo; pri petrokemičnih surovinah in končnih proizvodih je treba navesti državo končnega prejema. Zajeti so vsi utekočinjeni plini (npr. UNP), pridobljeni s ponovnim uplinjanjem uvoženega utekočinjenega zemeljskega plina in petrokemičnih proizvodov, neposredno uvoženih ali izvoženih v okviru petrokemične industrije. Opomba: Uvoz ali izvoz etanola (navedeno v stolpcu aditivi/kisikove spojine) morajo ustrezati količinam, ki bodo uporabljene kot gorivo. Ponoven izvoz nafte, uvožene za proces predelave znotraj območij pod carinskim nadzorom, je treba navesti pri izvozu proizvoda iz države, kjer je bila nafta predelana, v namembno državo. | 6 | Neposredna uporaba Surova nafta, NGL, aditivi in kisikove spojine (vključno z biogorivi) in drugi ogljikovodiki, ki so bili uporabljeni neposredno, brez obdelave v petrokemičnih rafinerijah. Zajeta je surova nafta, uporabljena za proizvodnjo električne energije. | 7 | Spremembe zalog Povečanje zalog se prikaže z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom. | 8 | Izračunana poraba v rafinerijah Skupna količina proizvoda, ki je bil po izračunu obdelan v rafineriji. Ta količina se opredeli kot: domača proizvodnja + iz drugih virov + povratki iz industrije + prenos proizvodov + uvoz – izvoz (neposredna uporaba) + spremembe zalog | 9 | Statistične razlike Izračunane količine, porabljene v rafineriji, minus zabeležene količine, porabljene v rafineriji. | 10 | Zabeležena poraba v rafineriji Količine, izmerjene kot poraba v rafinerijah. | 11 | Izgube v rafinerijah Razlika med porabo rafinerije (zabeleženo) in bruto proizvodnjo rafinerije. Do izgub lahko pride zaradi izhlapevanja med destilacijo. Navedene izgube so prikazane s pozitivnim številom. Možna so povišanja volumna, ne pa tudi mase. | 12 | Začetna in končna raven zalog skupaj na nacionalnem ozemlju. Vse zaloge na nacionalnem ozemlju, vključno z vladnimi zalogami, zalogami glavnih porabnikov ali organizacij, ki skladiščijo zaloge, zaloge na krovu plovil, ki vstopajo na ozemlje, zaloge na območjih pod carinskim nadzorom in zaloge za tretje osebe, v okviru dvostranskih vladnih sporazumov ali ne. Začetna in končna raven se nanašata na prvi oziroma zadnji dan poročevalskega obdobja. | 13 | Neto kalorična vrednost Proizvodnja, uvoz in izvoz ter skupno povprečje. | Spodnja preglednica se uporablja samo za končne proizvode (plin iz rafinerije, etan, UNP, primarni bencin, motorni bencin, letalski bencin, bencinsko reaktivno gorivo, kerozinsko reaktivno gorivo, drugi kerozin, plinsko olje/dizelsko gorivo, pogonsko gorivo z nizko in visoko vsebnostjo žvepla, beli špirit in SBP, maziva, bitumen, parafinski voski, petrokemični koks in drugi proizvodi). Neposredno uporabljena surova nafta in NGL se upoštevata pri dostavi končnih proizvodov in prenosih med proizvodi: 1 | Prejeti primarni proizvodi Zajete so količine surove nafte (vključno s kondenzati), domačega izvora ali uvožene, in količine NGL domačega izvora, uporabljene neposredno, brez obdelave v petrokemični rafineriji, ter količine povratkov iz petrokemične industrije, ki so kljub temu, da niso primarno gorivo, uporabljene neposredno. | 2 | Bruto proizvodnja rafinerije Proizvodnja končnih proizvodov v rafineriji ali obratih za mešanje. Izgube pri rafiniranju niso zajete, vključena pa je lastna poraba rafinerije. | 3 | Reciklirani proizvodi Končni proizvodi, ki so ponovno dani na tržišče, potem ko so bili dostavljeni končnim uporabnikom (npr. uporabljena maziva, ki so ponovno obdelana). Te količine je treba razlikovati od petrokemičnih povratkov. | 4 | Lastna poraba rafinerij Petrokemični proizvodi, porabljeni za delovanje rafinerije. Niso zajeti proizvodi, ki jih uporabljajo naftne družbe za druge namene kot za rafiniranje, npr. v tankih ali tankerjih za prevoz nafte. Zajeta so goriva, uporabljena v rafinerijah za proizvodnjo električne energije in toplote, namenjenih za prodajo. | 4.1 | Od tega: poraba za proizvodnjo električne energije Količine, porabljene za proizvodnjo električne energije v obratih rafinerije. | 4.2 | Od tega: poraba za proizvodnjo toplote in električne energije Količine, porabljene v TE-TO v rafinerijah. | 5 | Uvoz in izvoz | 6 | Mednarodna pomorska skladišča | 7 | Reklasifikacija proizvodov Količine, ki so bile reklasificirane zaradi spremembe lastnosti proizvoda ali zaradi mešanja z drugim proizvodom. Negativna vrednost za določen proizvod se mora izravnati s pozitivno(-imi) vrednostjo(-mi) za drug proizvod ali druge proizvode in obratno; skupni neto učinek mora biti enak nič. | 8 | Prenos proizvodov Uvoženi naftni proizvodi, ki se ne dobavljajo končnim porabnikom in so ponovno uporabljeni kot surovine za nadaljnji proces obdelave v rafineriji. | 9 | Spremembe zalog Povečanje zalog se vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom. | 10 | Izračunana bruto notranja dobava Ta dobava se opredeli kot: prejeti primarni proizvodi + bruto proizvodnja rafinerije + reciklirani proizvodi –lastna poraba rafinerij + uvoz – izvoz – mednarodna pomorska skladišča + prenos med proizvodi – prenos proizvodov + spremembe zalog. | 11 | Statistična razlika Izračunana bruto notranja dobava minus zabeležena bruto notranja dobava.. | 12 | Zabeležena bruto notranja dobava Zabeležena dobava končnih naftnih proizvodov iz primarnih virov (npr. iz rafinerij, obratov za mešanje itd.) na notranji trg. Ta številka se lahko razlikuje od izračunane številke zaradi razlik v področju uporabe in/ali razlik v opredelitvah v različnih sistemih poročanja. | 12.1 | Od tega: bruto nabava za petrokemični sektor Količine goriv, nabavljenih za petrokemični sektor. | 12.2 | Od tega: energetska raba v petrokemičnem sektorju Količine nafte, porabljene kot gorivo za petrokemične procese, kot je parni kreking. | 12.3 | Od tega: neenergetska raba v petrokemičnem sektorju Količine nafte, porabljene v petrokemičnem sektorju za proizvodnjo etilena, propilena, butilena, sinteznega plina, aromatov, butadiena in drugih surovin na osnovi ogljikovodikov v procesih, kot sta parni kreking in parni reforming, in količine, porabljene v obratih za proizvodnjo aromatov. Niso zajete količine nafte, porabljene kot gorivo. | 13 | Povratki iz petrokemičnega sektorja v rafinerije | 14 | Začetne in končne ravni zalog Vse zaloge na nacionalnem ozemlju, vključno z vladnimi zalogami, zalogami glavnih porabnikov ali organizacij, ki skladiščijo zaloge, zaloge na krovu plovil, ki vstopajo na ozemlje, zaloge na območjih pod carinskim nadzorom in zaloge za tretje osebe, v okviru dvostranskih vladnih sporazumov ali ne. Začetna in končna raven se nanašata na prvi oziroma zadnji dan poročevalskega obdobja. | 15 | Spremembe zalog v komunalnih podjetjih Spremembe zalog v komunalnih podjetjih, ki niso vštete v ravni in spremembah zalog, navedenih drugje. Povečanje zalog se vpiše z negativnim številom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim številom. Zajeta sta surova nafta in neposredno uporabljen NGL, če je ustrezno. | 16 | Neto kalorična vrednost bruto notranje dobave | Za sektor transformacije se za vsa goriva, razen za petrokemične surovine, aditive/kisikove spojine, biogoriva in druge ogljikovodike, vendar vključno z gorivi, porabljenimi za neenergetske namene (naftni koks in drugo; navesti ločeno), uporabijo naslednji agregati: 1 | Celoten sektor transformacije Skupne količine goriv, porabljenih za primarno ali sekundarno pretvorbo energije. | 1.1 | Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – elektrarne | 1.2 | Od tega: elektrarne samoproizvajalke | 1.3 | Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – TE-TO | 1.4 | Od tega: TE-TO samoproizvajalke | 1.5 | Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – toplarne | 1.6 | Od tega: toplarne samoproizvajalke | 1.7 | Od tega: plinarne/obrati za uplinjanje | 1.8 | Od tega: mešani zemeljski plin | 1.9 | Od tega: koksarne | 1.10 | Od tega: plavži | 1.11 | Od tega: petrokemična industrija | 1.12 | Od tega: briketarne | 1.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – pretvorba | 4.2.2. Energetski sektor Za energetski sektor se za vsa goriva, razen za petrokemične surovine, aditive/kisikove spojine, biogoriva in druge ogljikovodike, vendar vključno z gorivi, porabljenimi za neenergetske namene (naftni koks in drugo; navesti ločeno), uporabijo naslednji agregati: 1 | Celoten energetski sektor Skupna količina, porabljena kot energija v energetskem sektorju. | 1.1 | Od tega: rudniki premoga | 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina | 1.3 | Od tega: koksarne | 1.4 | Od tega: plavži | 1.5 | Od tega: plinarne | 1.6 | Od tega: elektrarne Električna energija, TE-TO in toplarne. | 1.7 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija | 2 | Izgube pri distribuciji Izgube izven rafinerije zaradi prevoza in distribucije. Zajete so izgube v cevovodih. | 4.2.3. Specifikacija končne porabe energije Za specifikacijo končne porabe energije se za vsa goriva, razen za petrokemične surovine, aditive/kisikove spojine, biogoriva in druge ogljikovodike, vendar vključno z gorivi, porabljenimi za neenergetske namene (naftni koks in drugo; navesti ločeno), uporabijo naslednji agregati: 1 | Končna poraba energije | 2 | Industrijski sektor | 2.1 | Od tega: železarska in jeklarska industrija | 2.2 | Od tega: kemična in petrokemična industrija | 2.3 | Od tega: neželezne kovine | 2.4 | Od tega: nekovinski minerali | 2.5 | Od tega: transportna oprema | 2.6 | Od tega: stroji | 2.7 | Od tega: pridobivanje rudnin in kamnin | 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki | 2.9 | Od tega: vlaknine, papir in papirni izdelki | 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa | 2.11 | Od tega: gradbeništvo | 2.12 | Od tega: tekstilije in usnjena oblačila | 2.13 | Od tega: drugje neopredel