SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o začetku posvetovanj z Burundijem v skladu s členom 96 Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja

Komisija predlaga, da bi morala EU začeti posvetovanja z Burundijem v skladu s členom 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), katerega pogodbenica je Burundi. Ta predlog sledi obdobju okrepljenega političnega dialoga in črpa iz že opravljenega političnega dialoga v skladu s členom 8 Sporazuma iz Cotonouja. Okrepljeni dialog, ki je potekal med oktobrom 2014 in majem 2015, se je osredotočal na politične razmere v Burundiju, zlasti ko se je položaj v obdobju pred parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami poleti 2015 zaostril. Obravnavana vprašanja so vključevala: kršitve človekovih pravic; neobstoj neodvisnega pravosodnega sistema; politično nasilje, ki ga izvajajo pripadniki Imbonerakure, tj. mladinske sekcije vladajoče stranke Narodnega sveta za obrambo demokracije – Sil za obrambo demokracije (v nadaljnjem besedilu: CNDD – FDD); omejitve civilnih svoboščin ter svobode izražanja in zbiranja; grožnje disidentom, tudi znotraj vladajoče stranke.

Kljub rednim razpravam v skladu s členom 8 in njihovemu vsebinskemu značaju, je odziv Burundija v pogovorih kazal sistematično zmanjševanje pomena ugotovljenih izzivov in političnih tveganj, ki so povezana z njimi. Možnost politične krize je še vedno predstavljala pomembno grožnjo.

Politično nasilje se je še stopnjevalo po napovedi 25. aprila 2015, da se bo predsednik Pierre Nkurunziza potegoval za tretji mandat. Doslej je bilo zaradi krize ubitih več kot 120 ljudi, žrtev pa je na tisoče, pri čemer se je bilo več kot 190 000 ljudi prisiljenih zateči v Tanzanijo, Ugando, Ruando in Demokratično republiko Kongo, kar povečuje nevarnost širitve nasilja v sosednjo regijo. Demonstracije opozicije so bile grobo zatrte, mnoge medijske hiše so bile zaprte, uporaba nasilja v politične namene pa se je na splošno povečala znotraj celotnega političnega spektra. Navedeno je vključevalo neuspešen državni udar in nenehne napade oboroženih skupin različnih prepričanj, nazadnje atentat na generala Adolpha Nshimirimane, poskus umora znanega zagovornika človekovih pravic Pierra Claverja Mbonimpe in 15. avgusta 2015 umor nekdanjega vojaškega poveljnika, polkovnika Jeana Bikomaguja.

Sedanja kriza je dokaz stopnjevanja nasilja in ukoreninjenosti političnih stališč v državi, ki je bila že tako šibka in razdeljena, poleg tega pa je bila sistematično neuspešna pri zagotavljanju spoštovanja pravne države in izvajanju demokratičnih načel.

Negativni razvoj dogodkov v Burundiju je dobil še jasnejše obrise v obdobju pred parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami v juniju in juliju. Organom ni uspelo izpolniti svojih obveznosti v zvezi z izvedbo časovnega načrta za volitve, sprejetega leta 2013, volilna komisija (CENI) pa ni dokazala neodvisnosti od vlade. Na splošno politično ozračje, zlasti v smislu temeljnih svoboščin, ni omogočilo odprtega in konkurenčnega volilnega okvira. Odločitev, da se z volitvami nadaljuje, je bila sprejeta enostransko, kljub temu, da ustrezni pogoji niso bili zagotovljeni. To je prispevalo k izgubi zaupanja v volilno okolje med partnerji Burundija ter množičnemu bojkotu volitev, ki so ga izvajale opozicijske stranke. V odziv na ta potek dogodkov se je visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednica Komisije po posvetovanju z glavnim opazovalcem EU in poslancem Evropskega parlamenta Davidom Martinom 28. maja 2015 odločila, da se misija Evropske unije za opazovanje volitev v Burundiju prekine. Misija za opazovanje volitev je bila nato dokončno umaknjena 29. junija 2015. Ta odločitev je temeljila na razlogih, da volilni proces še naprej resno ogrožajo omejevanje neodvisnih medijev, prekomerna uporaba sile nad protestniki, zastraševanje opozicijskih strank in civilne družbe ter pomanjkanje zaupanja v volilne organe.

Po poslabšanju političnih razmer sta Vzhodnoafriška skupnost in Afriška unija sprejeli pobude, da bi olajšali dialog med Burundijci, ki bi lahko privedel do političnega soglasja v zvezi s prihodnjimi usmeritvami, in da bi pripravili vrsto priporočil, ki bi lahko pripomogla k izvedbi verodostojnih in vključujočih volitev, če bi bila upoštevana. Žal burundijski organi sklepov in priporočil Afriške unije in Vzhodnoafriške skupnosti niso izvedli.

Afriška unija je 28. junija sklenila, da volitev izjemoma ne bo opazovala (ta odločitev je bila v skladu s sporočilom Političnega in varnostnega odbora Afriške unije z dne 13. junija 2015), saj niso bili izpolnjeni potrebni pogoji za organizacijo svobodnih, poštenih, preglednih in verodostojnih volitev v skladu z ustreznimi določbami iz Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju.

Misija Vzhodnoafriške skupnosti za opazovanje volitev je spremljala predsedniške volitve in v predhodni izjavi z dne 23. julija ugotovila, da „volilni proces ni potekal v skladu z načeli in standardi za izvedbo svobodnih, pravičnih, mirnih, preglednih in verodostojnih volitev, kakor je določeno tako v različnih mednarodnih ali kontinentalnih načelih kot tudi v načelih Vzhodnoafriške skupnosti za opazovanje in vrednotenje volitev“.

Misija Združenih narodov za opazovanje volitev v Burundiju (MENUB) je v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta 2137 (2014) prav tako spremljala volilni proces od januarja 2015 in oblikovala podobne zaključke. V predhodni izjavi z dne 21. julija je Misija Združenih narodov za opazovanje volitev v Burundiju navedla, da „so bili svoboda izražanja, zbiranja in združevanja ter osnovni pogoji za učinkovito uveljavljanje pravice do glasovanja še vedno resno ogroženi [...] medijska svoboda še naprej močno omejena [...] splošno okolje pa ni bilo spodbudno za vključujoč, svoboden in verodostojni volilni proces.“

Visoka predstavnica/podpredsednica je 23. julija 2015 izdala izjavo v imenu EU, v kateri je navedla, da bo EU uvedla postopke za pripravo na začetek posvetovanj v skladu s členom 96, katerih cilj bi bil zagotoviti, da burundijski organi sprejmejo potrebne ukrepe za rešitev krize. EU je že izdala predhodno opozorilo v zvezi s tem ukrepom v sklepih Sveta EU za zunanje zadeve z dne 22. junija, v katerih je bilo navedeno, da „EU opozarja na obveznosti iz Sporazuma iz Cotonouja v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic, demokratičnih vrednot in pravne države ter na možnost uvedbe posvetovalnih postopkov, ki jih predvideva Sporazum, vključno s členom 96. EU je odvisno od odziva burundijske vlade na odločitve Mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije in od prihodnjih premikov pripravljena sprožiti te postopke, da se od Burundija doseže spoštovanje navedenih obveznosti.“

Člen 9 iz Sporazuma iz Cotonouja določa bistvene elemente, na katerih temelji partnerstvo, vključno s spoštovanjem demokratičnih načel in pravne države. Na navedenih elementih prav tako temeljijo notranje in mednarodne politike. Na podlagi navedene določbe Evropska komisija meni, da je potreben dialog z novimi burundijskimi organi. Sedanje razmere utemeljujejo začetek posvetovanj v skladu s členoma 9 in 96 Sporazuma iz Cotonouja s poudarkom na:

1.demokratičnih načelih (političnem okolju in procesu izvedbe volitev, pravosodnem sistemu, obravnavanju posebnih vprašanj, povezanih s pravno državo, vključno z ustrahovanjem in nadlegovanjem, samovoljnimi aretacijami in odvzemi prostosti). V podporo odločitvam in spodbudam Afriške unije in Vzhodnoafriške skupnosti bi ta vidik vključeval nadaljnje ukrepe v zvezi z okvirom za soglasje o demokratični prihodnosti države, pri čemer bi se upoštevale dejavnosti, ki že potekajo, kot je napotitev opazovalcev za človekove pravice in vojaških opazovalcev s strani Afriške unije, za katero je sredstva prispevala EU;

2.človekovih pravicah (npr. temeljnih svoboščinah, preprečevanju uporabe prekomerne sile nad protestniki in odpravi mučenja).

Splošni cilj dialoga o teh vprašanjih je spodbuditi Burundi, da se na podlagi načel iz sporazumov iz Aruše zaveže k izvajanju ukrepov znotraj določenega časovnega okvira na ključnih področjih demokracije, človekovih pravic in pravne države.

V okviru tega dialoga bi imeli burundijski organi priložnost, da predstavijo svoja stališča o vprašanjih, ki jih zastavlja EU. Komisija bi se nato lahko odločila, ali bi lahko na tej podlagi podprla prizadevanja države za izboljšanje skladnosti s členom 9 Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja.

Komisija zato Svetu predlaga, naj Burundi povabi k posvetovanjem v skladu s členoma 9 in 96 Sporazuma iz Cotonouja. Osnutek pisma v zvezi s tem je priložen temu predlogu.

Komisija predlaga, da se dejavnosti sodelovanja, ki se financirajo iz Evropskega razvojnega sklada ali iz drugih instrumentov splošnega proračuna EU in so trenutno v teku, nadaljujejo med posvetovalnim obdobjem, pod pogojem, da se upoštevajo posebni pogoji iz sporazumov o financiranju.