SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 5.1.2011 
COM(2010) 805 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU 
 
v zvezi z 
memorandumoma o soglasju o ohranitvi selitv enih vrst morskih psov in ptic ujed na 
podlagi Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto žive čih živali  
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU 
 
v zvezi z 
memorandumoma o soglasju o ohranitvi selitv enih vrst morskih psov in ptic ujed na 
podlagi Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto žive čih živali 
EU je pogodbenica Konvencije o selitvenih vrstah (CMS – Convention on Migratory 
Species)1 od leta 1983. Tudi vse države članice EU so pogodbenice te konvencije. Seznam 
ogroženih selitvenih vrst je dolo čen v Dodatku I Konvencije, v Dodatku II pa je seznam 
selitvenih vrst, pri katerih je stanje ohr anjenosti neugodno in za katerih ohranitev in 
upravljanje so potrebni mednarodni sporazumi, ter tistih seli tvenih vrst, katerih stanje 
ohranjenosti bi se lahko bistveno izboljšalo na  podlagi mednarodnega sodelovanja, ki bi ga 
lahko dosegli s takim mednarodnim sporazumom. 
Take vrste so tudi selitvene vrste morskih psov in  ptice ujede v Afriki in Evraziji, za katere sta 
bila na podlagi Konvencije sk lenjena dva pravno nezavezujo ča memoranduma o soglasju, kot 
je opisano spodaj.  
1. Memorandum o soglasju o ohranitv i selitvenih vrst morskih psov 
Dne 12. februarja 2010 je bil v Manili na Filipinih na tretjem sestanku o 
mednarodnem sodelovanju o selitvenih vr stah morskih psov na podlagi Konvencije 
sprejet Memorandum o sogl asju o ohranitvi selitvenih vrst morskih psov2. 
Memorandum o soglasju je postal na voljo za podpis in deset držav na obmo čju 
razširjenosti teh vrst (držav, ki izvajajo  jurisdikcijo nad katerim koli delom obmo čja 
razširjenosti selitvenih vrst morskih psov, al i držav, pod katerih zast avo plujejo ladje, 
ki izven meja njihove nacionalne jurisdikci je lovijo ali so zmožne loviti selitvene 
vrste morskih psov) ga je takoj podpisa lo: Kongo, Kostarika, Gana, Gvineja, 
Liberija, Palau, Filipini, Senegal, Togo in ZDA. To pomeni, da je Memorandum o soglasju za čel veljati 1. mar ca 2010, saj je bilo število deset dolo čeno kot najmanjše 
število podpisov, potrebnih za za četek veljavnosti Memoranduma o soglasju. 
Memorandum o soglasju je na voljo za nove  podpise. Ta memorandum o soglasju je 
pravno nezavezujo č instrument, ki se bo uporabljal za sedem vrst morskih psov, 
navedenih v dodatkih I in II Konvencije
3. Nove vrste je možno dodati na podlagi 
soglasja podpisnic. 
EU je opredelila usklajeno stališ če in sodelovala v pogajanjih v zvezi s tem 
memorandumom o soglasju. EU, ki je organizacija regionalnega gospodarskega 
                                                 
1 Konvencija o varstvu selitvenih vrst prosto žive čih živali (CMS), podpisana v Bonnu 23. junija 1979, 
poziva k mednarodnemu sodelovanju za ohranitev selitvenih vrst. Člen IV.4 navedene konvencije 
spodbuja podpisnice k sklepanju sporazumov, vklju čno pravno nezavezujo čih upravnih sporazumov, 
glede katerih koli populacij selitvenih vrst. Evropska unija in vse države članice EU so med 113 
pogodbenicami konvencije CMS. Evropska komisija zastopa Evropsko unijo pri tej mednarodni 
konvenciji. 
2 http://www.cms.int/species/sharks/ MoU/Migratory_Shark_MoU_Eng.pdf 
3 Orjaški kitovec ( Rhincodon typus ), morski pes orjak ( Cetorhinus maximus ), beli morski volk 
(Carcharodon carcharias ), mako  (Isurus paucus) , atlantski mako  (Isurus oxyrinchus) , atlantski morski 
pes (Lamna nasus) , trnež (populacije na severni polobli)  (Squalus acanthias) . 
SL 3   SL povezovanja v skladu z opredelitvijo sled nje iz Memoranduma o soglasju, lahko 
postane podpisnica in sodeluje na skupš čini podpisnic, ki je odlo čevalni organ 
Memoranduma o soglasju. Tudi ve čina držav EU, ki so pr av tako države na obmo čju 
razširjenosti, bo lahko podpisala Memorandum o soglasju. S stališ ča biotske 
raznovrstnosti, ribištva in usklajenosti z zunanjo politi ko pomeni pristop k temu 
Memorandumu o soglasju za EU dodano vredno st. Zato se predlaga, da EU postane 
podpisnica tega Memoranduma o soglasju, tako  da ga podpiše zastopnik Evropske 
komisije, ki zastopa EU pri Konvenciji o selitvenih vrstah. Tak podpis ne izklju čuje 
možnosti, da Komisija izraža svoje mnen je o rezultatih med posameznimi zasedanji 
potekajočega procesa ocenjevanja prihodnjih dejavnosti in organiziranosti 
Konvencije o selitvenih vrstah in z njo pov ezanih sporazumov; ta ocenjevalni proces 
se je za čel na 9. konferenci pogodbenic (CoP 9 – Conference-of-Parties 9) 
Konvencije z namenom, da se raziš čejo možnosti krepitve Konvencije o selitvenih 
vrstah in z njo povezanih sporazumov.  
Memorandum o soglasju vsebuje oddelek, ki dolo ča splošne cilje ohranitvenega 
načrta, ter konkretnejše cilje in ukrepe, ki jih morajo izvesti podpisnice. Na 
zasedanju ni bilo mogo če pripraviti bolj podrobnega  in bolj ambicioznega 
ohranitvenega na črta, vendar se bo delo nadaljevalo po elektronski pošti, da bi bilo 
besedilo pripravljeno do datuma prvega skupš čine podpisnic, na kateri bi moralo biti 
sprejeto soglasno. Memorandum o soglasju obravnava ve č pomembnih vprašanj za 
ohranitev morskih psov, kot so rezanje plavuti morskim psom, prilov, sodelovanje 
med vladami, medvladnimi in nevladni mi organizacijami ter z Organizacijo 
Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, zaintere siranimi stranmi iz ribiške panoge, lokalnih skupnosti, 
regionalnih pomorskih konvencij, Konvenc ije o mednarodni trgovini z ogroženimi 
prosto žive čimi živalskimi in rastlinskimi vrstami in Konvencije o biološki 
raznovrstnosti. Dodana vrednost tega me moranduma o soglasju je vzpostavitev 
vzajemnega soglasja za izboljšanje stanja ohranjenosti selitvenih  vrst morskih psov 
oziroma ponovne vzpostavitve ugodnega stan ja njihove ohranjenosti in hkratno 
zagotavljanje vzdržnosti neposrednega in posrednega ribolova na morske pse. 
Raziskovanje, nadzorovanje, izmenjava informacij, ozaveš čanje in sodelovanje 
javnosti so prav tako klju čni cilji. Uspešnost tega memoranduma o soglasju je 
odvisna od izvajanja ukrepov na nacionalni ravni.  
Memorandum o soglasju je v celoti združljiv in skladen z akcijskim na črtom 
Evropske skupnosti za ohranjanje in upravljan je morskih psov, ki ga je Komisija 
sprejela februarja 2009, Svet za kmetijstvo in  ribištvo pa podprl v svojih sklepih z 
dne 23. aprila 2009. Še ve
č, to je prvi sporazum o ri bah, kadar koli sklenjen na 
podlagi Konvencije o selitvenih vrstah, nanaša  pa se na vrste, ki so komercialnega 
interesa, zlasti za mednarodno trgovino. Pris peva k spodbujanju ohranjanja in 
upravljanja selitvenih vrst morskih psov, tako da uvrš ča ribolov na morske pse na 
mednarodni politi čni dnevni red in jih na njem  ohranja, ter zagotavlja podporo za 
delo, ki se izvaja v okviru Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto 
živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami in regionalnih pomorskih konvencij. 
Upravni, finan čni in postopkovni vidiki Memo randuma o soglasju so skr čeni na 
najmanjšo možno raven. To pomeni manj troš enja sredstev za osebje in sestanke ter 
dajanje prednosti uporabi elektronski h virov komuniciranja. V skladu z 
Memorandumom o soglasju si bodo podpisnice prizadevale financir ati izvajanje iz 
nacionalnih in drugih virov, morda bodo us tanovile tudi sklad za kritje stroškov 
SL 4   SL udeležbe držav v razvoju na skupš činah podpisnic. Prav tako naj bi v skladu z 
Memorandumom o soglasju skupš čina podpisnikov ustanovila  sekretariat, do 
ustanovitve trajnega sekretariata pa naj bi sekretariat Konve ncije deloval kot za časni 
sekretariat. Sekretar iat Konvencije naj bi čim prej sklical prvo skupš čino 
podpisnikov, ta pa naj bi na svojem pr vem zasedanju sprejela svoj poslovnik. 
Skupščina podpisnikov bo dolo čila nekaj podrobnosti, dokl er se ne sprejmejo 
odločitve o prihodnji obliki Konvenc ije o selitvenih vrstah. 
2. Memorandum o soglasju o ohranitvi ptic ujed v Afriki in Evraziji 
Memorandum o soglasju o ohranitvi selitvenih  vrst ptic ujed v Afriki in Evraziji4 na 
podlagi Konvencije o selitvenih vrstah – zn an tudi kot Memorandum o soglasju o 
ujedah – je bil sklenjen 22. oktobra 2008 v Abu Dhabiju v Združenih arabskih 
emiratih. Ta memorandum o soglasju je na navedeni datum podpisalo 28 držav na območju razširjenosti teh vrst, med njimi pet držav članic EU: Finska, Madžarska, 
Nizozemska, Portugalska in Združeno kraljestvo. Šesta država članica, ki ga je 
podpisala, je bil Luksemburg, ki je to storil 19. julija 2010. Memo randum o soglasju 
je začel veljati 1. novembra 2008. Do danes je Memorandum o soglasju podpisalo 30 
pogodbenic in ena podporna organizacija. EU  je opredelila usklajeno stališ če in 
sodelovala v pogajanjih v zvezi s tem Memorandumom o soglasju. EU, ki je 
organizacija regionalnega gospodarskega  povezovanja v skladu z opredelitvijo 
slednje iz Memoranduma o soglasju, la hko postane podpisnica in sodeluje na 
skupščini podpisnic, ki je odlo čevalni organ Memoranduma o soglasju. EU bi lahko 
prispevala k uspešnemu izvajanju tega me moranduma o soglasju, tako da bi postala 
podpisnica in predložila strategijo EU, ki jo je treba opredeliti prek strokovnih 
posvetovanj in usklajevanja z državami članicami.  
Izvajanje v okviru EU je omogo čeno že s tem, da je ve čina ukrepov v EU že bila 
izvedena na podlagi dolo čb direktiv o pticah in habita tih. Dodatna zakonodaja EU ne 
bo potrebna. Vse delo, ki ga bo treba oprav iti, bi moralo biti v skladu s pravnim 
okvirom EU in upoštevati obstoje če akcijske na črte za posamezne vrste, rezultate 
projektov LIFE, ohranitven e ukrepe v posebnih obmo čjih varstva ter teko če pobude, 
ki se nanašajo na zadeve s potencialnim u činkom tako znotraj posebnih zaš čitnih 
območjih kot tudi zunaj njih, na primer strokovne analize o u činku vetrnih turbin, 
krmljenja jastrebov in trajnostnega kmetovanja. 
Instrument je pravno nezavezujo č memorandum o soglasju, ki med drugim vsebuje 
seznam splošnih ohranitvenih ukrepov, oddelek o izvajanju in poro čanju ter kon čne 
določbe. Ta memorandum o soglasju spremlja akcijski na črt s konkretnimi ukrepi, ki 
naj jih izvedejo podpisnice. 
Če se bo Memorandum o soglasju  pravilno izvajal, se pri čakuje, da bo u činkovito 
prispeval k zaš čiti selitvenih vrst ptic ujed v Evropi, Aziji in Afriki ter s tem 
prispeval k dosegi ciljev politike EU tako znot raj EU kot tudi na mednarodni ravni. 
Med temi cilji so krepitev zavezanosti in ukrepanja EU za ohranjanje ptic po vsem svetu, spodbujanje upravljanja selitven ih poti in sodelovanje z zadevnimi 
mednarodnimi konvencijami, kot je navede no v sklepih konference, prirejene v 
počastitev 25. obletnice direktive o pticah leta 2004. Zato se  predlaga, da EU postane 
                                                
 
4 http://www.cms.int/species/rap tors/MoU_&_AP/Eng/MoU_Birds_of_Prey_with_annexes_E.pdf 
SL 5   SL podpisnica tega memoranduma o soglasju, tako da ga podpiše zastopnik Evropske 
komisije, ki zastopa EU pri Konvenciji o selitvenih vrstah. Tak podpis ne izklju čuje 
možnosti, da Komisija izraža svoje mnen je o rezultatih med posameznimi zasedanji 
potekajočega procesa ocenjevanja prihodnjih dejavnosti in organiziranosti 
Konvencije o selitvenih vrstah in z njo pov ezanih sporazumov; ta ocenjevalni proces 
se je začel na 9. konferenci pogodbenic (CoP9)  Konvencije z namenom, da se 
raziščejo možnosti krepitve Konvencije o selitvenih vrstah in z njo povezanih 
sporazumov.  
Ker akcijski plan ni pravno zavezujo č, so prispevki k izvajanju akcijskega na črta 
prostovoljni. Kljub temu pa obstaja dogovor , da se bo iskalo financiranje za podporo 
predvidenih ohranitvenih pr ogramov. V skladu z Memorandu mom o soglasju si bodo 
podpisnice prizadevale, da iz naciona lnih in drugih virov financirajo izvajanje 
ukrepov, potrebnih za ohranitev ptic ujed, na svojem ozemlju. Poleg tega si bodo 
prizadevale pomagati druga drugi pri izvajanju in financiranju klju čnih točk akcijskega 
načrta. Treba bi si bilo prizad evati za prostovoljne prispe vke podpisnic in držav na 
območju razširjenosti teh vrst, pri čemer bi se za dolo čitev ravni njihovih prispevkov 
uporabljali notranji prora čunski postopki. Združeni arabski emirati so se zavezali, da 
bodo za prva tri leta poravnali vse upravne in institucionalne stroške usklajevalne 
enote. Ta urad je v Abu Dhabiju, delovati pa je za čel junija 2009. Ta ponudba 
pokriva naslednje službe: pla če osebja okoljskega pr ograma UN (UNEP – UN 
Environment Programme) oziroma Konvencije o selitvenih vrstah  (CMS), sestanki, 
poslovni prostori, oprema, oskrba s potrebnim materialom za ra čunalnike, 
komunikacije, prevodi, potovanja Bonn–Abu Dhabi in izvajanje majhnega programa 
subvencij. Ker bodo Združeni arabski emirati najmanj za neko dolo čeno obdobje 
poravnavali stroške delovanja sekretariata za ta Memora ndum o soglasju, se bodo vsi 
ostali prostovoljni prispevki uporab ili neposredno za izvedbene ukrepe. 
Zato Komisija prosi Svet za pooblastilo, da v imenu EU podpiše ta dva memoranduma.