[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 28.1.2009

COM(2009) 16 konč.

DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE

Zmanjševanje administrativnih bremen v Evropski uniji Priloga k 3. strateškemu pregledu boljše zakonodaje

{COM(2009) 15 konč.}{COM(2009) 17 konč.}

DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE

Zmanjševanje administrativnih bremen v Evropski unijiPriloga k 3. strateškemu pregledu boljše zakonodaje

1. Uvod

Preprečevanje nepotrebnih administrativnih bremen je še bolj kot sicer pomembno v težkih časih za gospodarstvo, ko imajo podjetja v EU manj sredstev in so za ohranjanje konkurenčnosti potrebna vlaganja[1].

Januarja 2007 je Komisija s predložitvijo velikopoteznega akcijskega programa za 25-odstotno zmanjšanje administrativnih bremen za podjetja v EU do leta 2012[2] sprejela bolj sistematičen pristop. Akcijski program je marca 2007[3] potrdil Evropski svet, ki je izrecno soglašal, „da bi bilo treba administrativna bremena, ki so posledica zakonodaje EU“ (tj. vključno z nacionalnimi ukrepi za izvajanje ali prenos te zakonodaje), zmanjšati za 25 %, in pozval države članice, naj si „zastavijo primerljivo ambiciozne nacionalne cilje“. Tudi Evropski parlament je izrazil trdno podporo ciljem akcijskega programa[4] ter zagotovil proračunska sredstva za podporo temu ukrepu.

Namen akcijskega programa je izmeriti stroške, nastale zaradi obveznosti zagotavljanja informacij za podjetja, in odpraviti nepotrebne zahteve. To bi moralo izboljšati učinkovitost zakonodaje brez oslabitve njenega namena.

Ta delovni dokument je priložen Tretjemu strateškemu pregledu boljše zakonodaje[5]. Podrobno opisuje napredek, dosežen v letu 2008, in napovedi za leto 2009 in naprej.

2. Primerjanje in ugotavljanje administrativnih stroškov, nastalih zaradi EU – ključni rezultati

Ključni del akcijskega programa je obsežno izhodiščno merjenje administrativnih stroškov, ki jih imajo podjetja pri izpolnjevanju zakonskih obveznosti zagotavljanja informacij javnim organom ali tretjim stranem (poročanje, inšpekcija, statistika...). To merjenje vključuje obveznosti, ki so posledica zakonodaje EU in nacionalnih ukrepov za izvajanje ali prenos te zakonodaje. Uporabljena metodologija temelji na „modelu standardnih stroškov“ EU (SCM)[6] ob uporabi nacionalnih različic, ki jih trenutno uporablja 20 držav članic[7].

Tako obsežnega in razdelanega programa še ni bilo[8]. Izhodiščno merjenje EU bo zagotovilo oceno rasti administrativnih stroškov in bremen zaradi 42 predpisov[9] na 13 prednostnih področjih v Uniji s 27 državami članicami.

2.1. Pregled rezultatov primerjanja

V celoti je pregled 42 predpisov EU, vključenih v program, odkril 356 določb na ravni EU, v skladu s katerimi se zahteva posredovanje podatkov[10]. Svetovalci, najeti za izvajanje izhodiščnega merjenja na ravni EU, so ugotovili, da je izvajanje ali prenos teh obveznosti EU v 27 državah članicah privedlo do sprejetja več kot 9 500 obveznosti na državni ravni. Pregled je pokazal, da jih več kot 700 presega zahteve v zakonodaji EU[11].

2.2. Pregled rezultatov merjenja

Rezultati merjenja temeljijo na razpoložljivih statističnih podatkih (predvsem na številu podjetij, za katere velja obveznost posredovanja informacij), približno 3 000 posamičnih razgovorih v podjetjih, več kot 50 delavnicah z lokalnimi podjetniškimi združenji in nacionalnimi ministrstvi ter delu stotin nacionalnih strokovnjakov pri usklajevanju podatkov[12].

Izhodiščne meritve na ravni EU sestavljajo podatki, dobljeni s terenskimi raziskavami, pridobivanje podatkov iz nacionalnih izhodiščnih meritev in ekstrapolacijo. Prvotno zbiranje podatkov je potekalo hkrati v 6 državah članicah za vsako prednostno področje, da bi ugotovili, koliko časa in denarja podjetja porabijo za izpolnjevanje obveznosti posredovanja podatkov. Za 5 drugih držav članic je bilo mogoče pridobiti povprečno približno 40 % podatkov iz njihovih nacionalnih izhodiščnih meritev[13]. Rezultati v državah, v katerih so bile opravljene „meritve EU“, in državah z „nacionalnimi izhodiščnimi meritvami“ zagotavljajo izboljšano osnovo za analizo administrativnih stroškov. Podatki za preostalih 16 držav članic so rezultat ekstrapolacije na podlagi modelov, razvitih za vsako prednostno področje posebej. Cilj pristopa na podlagi modela standardnih stroškov ni zagotavljanje statistično veljavnih rezultatov, ampak strokovne ocene, ki pomagajo razumeti naravo problema ter oceniti relativen napredek pri zmanjševanju. Drugačen način dela ne bi bil stroškovno učinkovit (ob upoštevanju vpletenih podrobnosti in števila parametrov).

Faza meritev se končuje. Začetne ugotovitve kažejo, da v celoti 42 predpisov EU povzroča administrativne stroške v višini približno 115 do 130 milijard evrov. Zdi se, da imajo izmed 13 prednostnih področij, vključenih v program, področja davčne in carinske zakonodaje ter prava družb največ možnosti za zmanjševanje bremen, saj povzročajo 60 % oziroma 20 % celotnih administrativnih stroškov. Varnost hrane, delovno okolje, kmetijstvo in kmetijske subvencije ter transport so naslednji na seznamu, saj vsako izmed teh področij povzroča administrativne stroške v višini od 5,7 milijard do 3 milijarde evrov[14].

2.3. Predhodna analiza podatkov

Ključne ugotovitve na podlagi analize rezultatov primerjanja med drugim kažejo, da:

- je delež predpisov EU za prenos mednarodnih obveznosti veliko višji na posameznih področjih prava družb in delovnega okolja[15]. Časovno razporeditev zmanjševanja bremen v teh sektorjih bo torej treba prilagoditi, kadar koli so sporazumi z mednarodnimi partnerji pogoj za spremembe na ravni EU;

- je verjetno zelo velik del administrativnih bremen rezultat neučinkovite javne in zasebne upravne prakse (med 30 % in 40 %).

Pri analizi rezultatov meritev predhodne ugotovitve kažejo, da:

- stopnja možnega zmanjšanja administrativnih bremen ni v popolni korelaciji z višino administrativnih bremen, zato bi na mnogih področjih podjetja še vedno izvajala nekatere izmed dejavnosti, ki so sedaj potrebne zaradi obveznosti zagotavljanja informacij, tudi če te obveznosti ne bi bilo[16],

- je na večini prednostnih področij „sodelovanje z javnimi organi pri reviziji in inšpekciji“ za podjetja najdražje; saj to sodelovanje pogosto zaposli visoko usposobljene delavce za sorazmerno dolg čas, zato bi bilo administrativna bremena mogoče močno zmanjšati zlasti z boljšo oceno tveganj, na katerih temelji izvrševanje, čeprav sta revizija in inšpekcija potrebni za doseganje ciljev v interesu javnosti,

- so motnje, ki jih povzroča zakonodaja EU, zelo različne v različnih državah članicah in tudi glede na zakonske zahteve.

3. Priprava zmanjšanja bremen po sektorjih

Naslednji korak je opredelitev nadaljnjih zmanjšanj[17] za vsakega izmed 42 predpisov EU. Končni rezultati izhodiščnih meritev bodo močno pomagali pri določanju prednostnega vrstnega reda in pripravi predlogov za zmanjševanje bremen.

Ocena administrativnih bremen ne navaja izrecno, kaj je potrebno in kaj ni, pač pa podrobne izhodiščne meritve pokažejo, kaj je najdražje in/ali povzroča največ motenj v podjetjih[18]. Kaže tudi, kdo administrativno breme predpisuje in ga torej lahko zmanjša. V nasprotju s programi zmanjšanja bremen, uvedenimi zaradi splošnih pritožb, omogoča, da se hitro ugotovi, kje bi lahko začeli zmanjševati bremena, da bi dosegli največji učinek.

Podatki za tako veliko število obveznosti zagotavljanja informacij in držav so tudi bogata osnova za primerjalno analizo. Velike razlike v bremenih, ki so posledica iste vrste bremen v vseh sektorjih s podobnimi značilnostmi, bi lahko bile posledica različnih tehničnih zmogljivosti[19]. Če podjetjem v neki državi uspeva, da hitreje izpolnijo obveznost zagotavljanja informacij, to lahko pomeni tudi, da so bolj učinkovita ali da je izvajanje zakonodaje EU v tej državi bolje zasnovano. Primerjanje nacionalnih ukrepov je prvi, a bistveni znak za to.

Opredelitev ukrepov za zmanjševanje administrativnih bremen na dveh največjih prednostnih področjih je zaključeno ali pa je že toliko napredovalo, da je mogoče ugotoviti, koliko znaša sektorsko zmanjšanje bremen v številkah: približno 18 milijard evrov za davčno področje[20] in 8 milijard evrov za področje prava družb. Številke za druga prednostna področja bodo znane kasneje, obenem s podrobnimi sektorskimi načrti[21], v katerih bodo našteti že sprejeti ukrepi za zmanjševanje bremen ter tisti, ki so v postopku sprejemanja in v pripravi. Vsi napori bodo vloženi v to, da bi bili ti predlogi predstavljeni pred koncem tega mandata Komisije.

4. Dosežki pri zmanjševanju administrativnih bremen

Kot je napovedano v akcijskem programu, Komisija ni čakala na rezultate meritev, da bi predložila prve konkretne predloge za zmanjšanje nepotrebnih administrativnih bremen za podjetja. Nekateri izmed teh predlogov so bili sprejeti v paketih „takojšnjih ukrepov“, drugi pa so bili predstavljeni posamično. Svet in Parlament sta pozvana, naj vse predloge v postopku sprejemanja sprejmeta čim prej[22].

4.1. Takojšnji ukrepi za zmanjšanje administrativnih bremen

Takojšnji ukrepi so opredeljeni kot hitri ukrepi, za katere je verjetno, da bodo privedli do pomembnih koristi ali s tehničnimi spremembami obstoječih predpisov zmanjšali nevšečnosti. Vseh 21 takojšnjih ukrepov, predloženih leta 2007 in 2008[23], podjetjem v EU omogoča prihranek v ocenjeni višini več kot 2,3 milijarde evrov.

Zaradi narave zahtevanih sprememb bi bili ti ukrepi lahko precej hitro sprejeti. Tako je običajno pri izvedbenih predpisih. V letih 2007 in 2008 je bilo za sprejetje 6 izmed 7 takojšnjih ukrepov iz te kategorije po komitološkem postopku v povprečju potrebnih 5 mesecev.

Nasprotno pa so bili doslej sprejeti 4 izmed 6 zakonodajnih predlogov, predloženih marca 2007, in samo 1 izmed 7 iz paketa iz leta 2008. Vendar takojšnji ukrep o označevanju baterij (Direktiva 2006/66/ES), predložen leta 2008, dokazuje, da je mogoče doseči politično soglasje v postopku soodločanja v 5 mesecih (brez parlamentarnih počitnic).

4.2. Posamični ukrepi

Poleg takojšnjih ukrepov je Komisija že predložila predloge za spremembo 26 izmed 42 predpisov, ki so trenutno vključeni v akcijski program. Šestnajst jih je bilo že sprejetih decembra 2008.

Ti ukrepi vključujejo upravljanje carinskih postopkov na ravni Skupnosti in brezpapirno poslovanje, zaradi česar bi lahko korist za gospodarske subjekte po oceni znašala 2,5 milijarde evrov letno. Na področju statistike bo s predlogi za zmanjšanje bremen v zvezi s trgovanjem v Skupnosti (Intrastat), sprejetimi po letu 2004 ali v postopku pri zakonodajalcih, iz obveznosti poročanja po oceni izvzetih 370 000 družb (zlasti MSP), če bodo vse države članice predpisale prag poročanja, ki ga bo dovoljevala evropska zakonodaja. To pomeni možno zmanjšanje bremen za anketirano populacijo podjetij za približno 52 % v šestih letih (od leta 2004 do leta 2010) ali več kot 100 milijonov evrov prihranka na leto do leta 2010 in več kot 200 milijonov evrov prihranka na leto po letu 2010. Napredek je bil dosežen tudi na področju prava družb. Po letu 2005 je bilo sprejetih več predlogov, nekaj pa jih je tudi v postopku sprejemanja pri zakonodajalcih. Samo predlog glede obveznosti objavljanja in prevajanja za podjetja bi lahko zmanjšal administrativna bremena za več kot 600 milijonov evrov[24].

Za dve ključni prednostni področji je opredelitev prihodnjih ukrepov za zmanjšanje bremen že precej napredovala. Na področju prava družb namerava Komisija predlagati, naj bi bilo državam članicam dovoljeno mikro podjetja izključiti iz področja uporabe računovodskih direktiv EU. Načelo „misli najprej na male“ se na splošno uporablja za te direktive zaradi prilagoditve sistema potrebam MSP[25]. Posledica teh revizij bi lahko bili prihranki v skupni višini približno 8 milijard evrov. Komisija bo predlagala obširno revizijo direktive o DDV zaradi odprave ovir za izstavljanje elektronskih računov in posodobitev pravil za izstavljanje računov. Največje možno srednjeročno znižanje bremen zaradi odprave z DDV povezanih ovir za izstavljanje elektronskih računov bi po oceni znašalo do 18 milijard evrov, če bi bili vsi računi poslani v elektronski obliki.

Ta zadnji primer kaže, da je elektronsko sporazumevanje ključno orodje za zmanjševanje administrativnih bremen za podjetja, če je dobro prilagojeno potrebam podjetij in organov oblasti. Komisija bo zato še naprej zmanjševala administrativna bremena s spodbujanjem uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije v skladu s svojo strategijo za e-Komisijo[26] za obdobje 2006–2010 in strategijo i-2010[27] za e-vlado v Evropi.

Doslej znašajo prihranki zaradi predstavljanih ali predvidenih ukrepov za zmanjšanje bremen več kot 30 milijard evrov[28].

5. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Zmanjšanje bremen ni nekaj, kar bi Unija lahko storila sama. Zakonodaja Skupnosti se namreč večinoma izvaja na ravni držav članic. Zato je za akcijski program potrebno zunanje strokovno mnenje, tako da bodo konkretne izkušnje zainteresiranih strani v celoti upoštevane. Udeležba zainteresiranih strani se v glavnem deli na tri stebre: obširno posvetovanje po različnih kanalih sporazumevanja, organizacija decentraliziranih prireditev in delo Skupine visokih predstavnikov neodvisnih zainteresiranih strani za administrativna bremena (HLG).

5.1. Internetna in druga posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Podjetja v EU lahko svoje pomisleke in konkretne predloge Evropski komisiji posredujejo neposredno v okviru internetnega posvetovanja v 22 uradnih jezikih EU[29]. Leta 2008 je Komisija prejela 148 prispevkov na za to določeni spletni strani. Več kot polovico so jih poslala zasebna podjetja, med njimi tudi mikro podjetja[30].

V poročili in dopisih je bilo poslanih skupno 237 zamisli za zmanjšanje bremen. Te predloge v neelektronski obliki so med drugimi poslali britanski, danski, nizozemski in švedski javni organi ter mnoga (sektorska) poslovna združenja na ravni držav članic in EU, zlasti Business Europe in UEAPME[31].

Sprejetih je bilo skupno 27 zamisli, 250 pa se jih preučuje[32]. Velik del teh prispevkov se nanaša na vprašanja čezmejnega poslovanje, DDV, notranji trg, okolje in varnost hrane. Komisija upa, da bo prejela še več predlogov ter da bodo čim bolj natančni in uporabni.

5.2. Obveščanje

Leta 2008 si je Komisija zelo prizadevala za ozaveščanje o pomenu administrativnih bremen. Skupaj z državami članicami je organizirala vrsto javnih prireditev, kampanj po elektronski pošti in z drugimi elektronskimi orodji[33] ter 20. junija v Bruslju gostila pomembno konferenco „Zmanjševanje birokracije za Evropo“ (Cutting Red Tape for Europe), ki je privabila na stotine predstavnikov podjetij in strokovnjakov iz držav članic[34].

5.3. Skupina visokih predstavnikov neodvisnih zainteresiranih strani za administrativna bremena

Skupina visokih predstavnikov je bila ustanovljena leta 2007 kot odziv na predlog Evropskega parlamenta[35]. Vključuje nasvete za Komisijo v zvezi z akcijskim programom, zlasti glede ukrepov za zmanjšanje administrativnih bremen. Skupini predseduje Dr Edmund Stoiber, sestavlja pa jo 14 drugih strokovnjakov na visokih položajih z izkušnjami na različnih področjih od poslovnega sveta do predstavniških teles in NVO do nacionalne in regionalne politike. Leta 2008 je imela 8 sestankov[36]. Najprej je obravnavala paket takojšnjih ukrepov, ki ga je Komisija potrdila marca 2008. Podala je ključna mnenja o raznih politikah, ki podpirajo že potekajoče pobude za zmanjšanje bremen in pospešujejo nove. Poleg internetnih in drugih predlogov zainteresiranih strani je posebej podprla zamisli o pravu družb in letnih računovodskih izkazih, izstavljanju elektronskih računov (zakonodaja o DDV) in javnih naročilih. Skupina visokih predstavnikov je tudi sprožila pobudo za tekmovanje na ravni EU „Najboljša zamisel za zmanjšanje birokracije“[37]. Leta 2009 bo skupina visokih predstavnikov nadaljevala proces na vseh preostalih prednostnih področjih in še naprej podrobno proučevala predloge, ki jih bo dobila neposredno od podjetij in drugih zainteresiranih strani.

6. Razširitev področja uporabe akcijskega programa

Sporočilo iz januarja 2007 na začetku akcijskega programa[38] določa, da se „ob identifikaciji nadaljnjih obveznosti obveščanja, katerih obremenitev je treba zmanjšati, obseg programa lahko razširi“.

Zaradi upoštevanja zamisli zainteresiranih strani, boljše ocene obsega prizadevanj za zmanjšanje bremen ter nadaljnjega povečanja koristi za podjetja je bilo področje uporabe akcijskega programa razširjeno na 30 predpisov iz Priloge 9. Komisija je že predložila predloge za nekatere izmed teh predpisov.

Primer področja, na katero bo razširjen program, so formalnosti za ladijske družbe, ki prevažajo blago po morju v Evropski uniji. Komisija bo leta 2009 predlagala vzpostavitev evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja, da bi čim bolj zmanjšali formalnosti za blago, ki se prevaža po morju med pristanišči v EU, zlasti s podporo novih tehnologij.

7. nacionalni programi za zmanjševanje administrativnih bremen

7.1. Nacionalni cilji

Poziv Evropskega sveta marca 2007 in akcijski program sta veliko prispevala k povečanju zagona, tako da so številne države članice določile nacionalne cilje za zmanjšanje bremen, katerih število se je povečalo od 7 konec leta 2006 na 14 konec leta 2007 in 21 konec leta 2008[39]. Velika večina jih je svoj cilj uskladila s ciljem 25 % zmanjšanja, določenim na ravni EU. Številne države članice, ki so že zgodaj določile svoj nacionalni cilj, so že uzakonile najpomembnejše spremembe ukrepov za izvajanje ali prenos zakonodaje EU v svoji državi in svoje povsem nacionalne zakonodaje[40]. Sedaj bi morale vse države članice dejavno pripravljati in uzakoniti ukrepe za zmanjšanje bremen.

7.2. Potreba po usklajenih prizadevanjih na ravni EU in na nacionalni ravni

Različni primeri kažejo, da so za zagotovitev manjših bremen ob boljših rezultatih potrebna usklajena prizadevanja na ravni EU in držav članic. To pomeni, da je treba obenem spremljati napredek pri doseganju zmanjšanja bremen na ravni EU in držav članic. Države članice se poleg tega poziva, da kot del svojih nacionalnih programov še naprej ugotavljajo, katere spremembe, ki bi jim omogočal e zmanjšati nepotrebna administrativna bremena, bi lahko bile potrebne na ravni EU.

Komisija je poleg tega razvila „začetni paket“[41] kot pomoč za države članice pri merjenju in zmanjševanju administrativnih bremen. Ta paket, ki temelji na najboljši praksi, vključuje že pripravljene dokumente (predloge, ki se uporabljajo kot smernice za razgovore, dokumente za načrtovanje, predloge za poročila, načrte za poenostavitev itd.), generično bazo podatkov za shranjevanje nacionalnih podatkov o administrativnih bremenih ter kalkulator za izračun administrativnih bremen. Ta orodja IT so načrtovana tako, da jih je mogoče z lahkoto prilagoditi nacionalnim posebnostim. Začetni paket bo skupaj z začetno tehnično podporo na voljo v začetku leta 2009. Države članice se poziva, naj ga zaradi nadaljnjega usklajevanja in primerljivosti podatkov v celoti izkoristijo.

7.3. Izmenjava najboljših praks

Komisija bo še naprej tesno sodelovala z nacionalnimi organi, odgovornimi za izvajanje in prenos zakonodaje EU, da bi razširila dobre prakse, s katerimi je mogoče hitro zmanjšati administrativna bremena tudi na sektorski ravni. Komisija že sodeluje z državami članicami, da bi olajšala izvajanje ali prenos zakonodaje ES, na primer s skupinami za prenos zakonodaje, v katerih lahko države članice primerjajo pristope in izbiro osnutkov ter o njih razpravljajo. Leta 2009 bo ista metoda uporabljena za vsako prednostno področje na podlagi podrobnih priporočil za zmanjšanje bremen.

8. Naslednji koraki

Komisija bo:

- predvsem na podlagi izhodiščnih meritev EU opredelila potrebna posamezna zmanjšanja bremen za vsako izmed 13 prednostnih področij in si na vse načine prizadevala, da bi še pred koncem svojega mandata predložila vse predloge za zmanjšanje administrativnih bremen z izhodiščem v sedanjem akcijskem programu, ki so posledica zakonodaje EU;

- sistematično iskala možnosti za dodatna zmanjšanja administrativnih bremen ob vsakem pregledu (zaradi izteka) ali reviziji zakonodaje ES;

- povečala tisti del smernic za oceno učinka, ki se nanašajo na administrativa bremena, z uvedbo novih orodij IT za lažji izračun teh bremen v začetku leta 2009;

- utrdila prizadevanja za razširjanje dobrih praks, ki lahko hitro zmanjšajo administrativna bremena, s tesnejšim sodelovanjem z nacionalnimi organi, odgovornimi za prenos zakonodaje EU, ter

- v začetku leta 2009 zagotovila začetni paket za merjenje in zmanjševanje administrativnih bremen na ravni držav članic.

Parlament in Svet se pozivata, da:

- čim hitreje sprejmeta predloge za zmanjšanje bremen v postopku;

- preučita vpliv njihovih sprememb glede na administrativna bremena;

- uvedeta postopke za čimprejšnje sprejetje poenostavitvenih ukrepov, kakor je predvideno v medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003.

Države članice so pozvane, da:

- če je primerno, predložijo svoje nacionalne cilje za zmanjšanje bremen pred spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta 2009;

- pri zmanjševanju bremen, ki izvirajo iz prenosa in izvajanja zakonodaje EU, upoštevajo ugotovitve in priporočila akcijskega programa;

- opredelijo spremembe, ki so potrebne na ravni EU, da bodo lahko zmanjšale nepotrebna administrativna bremena;

- na svoji ravni uvedejo konkretne ukrepe za zmanjšanje bremen in o njih poročajo v okviru letnih poročil o napredku pri izvajanju lizbonske strategije;

- pri prihodnjih meritvah in prizadevanjih za zmanjšanje bremen čim bolj izkoristijo začetni paket, ki ga bo razvila Komisija, zaradi nadaljnje uskladitve in primerljivosti podatkov;

- zaključijo svoje nacionalne izhodiščne meritve najkasneje do konca leta 2010;

- določijo skupna načela za spremljanje napredka pri zmanjšanju bremen, doseženem na ravni EU in držav članic.

[1] Čeprav imajo podjetja zaradi zakonodaje različne vrste stroškov, pa mala in srednja podjetja menijo, da so poleg pomanjkanja tržnega povpraševanja administrativna bremena zanje "najpomembnejša posamezna poslovna omejitev". Poleg tega velik del malih in srednjih podjetij "opaža splošno poslabšanje v zvezi z administrativnimi predpisi". Glej rezultate pregleda iz leta 2007, ki ga je izvedla Opazovalnica evropskih MSP – Observatory of European SMEs (v EU je 23 milijonov MSP, kar je 99,7 % vseh podjetij):http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/observatory_en.htm.

[2] COM(2007) 23.

[3] Sklepi predsedstva Evropskega sveta v Bruslju (7. in 8. marca 2007), str. 10:http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/93135.pdf.

[4] Glej na primer Resolucijo Evropskega parlamenta T6-0493/2008 iz leta 2006 o boljši pripravi zakonodaje v skladu s členom 9 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti z dne 21. oktobra 2008.

[5] COM(2009) 15.

[6] Glej spletno stran mreže modela standardnih stroškov: http://www.administrative-burdens.com/.

[7] Glej Prilogo 10 k Smernicam za presojo vpliva nahttp://ec.europa.eu/governance/impact/docs/key_docs/sec_2005_0791_anx_en.pdf in Prilogo 6.

[8] Največjo primerjalno študijo pred tem je izvedel OECD leta 2006. Merila je obveznosti informiranja, naloženo sektorju cestnega tovornega prometa za „zaposlitev delavca“ in „upravljanje vozila med letom“, v 11 državah (OECD, Cutting Red Tape – Comparing Administrative Burdens across Countries , 2007).

[9] Seznam v COM(2007) 23 vsebuje 41 temeljnih (tj. zakonodajnih) predpisov in en izvedbeni predpis (komitologija), za katere se predvideva, da povzročajo več kot 80 % administrativnih bremen zaradi EU. Glej Prilogo 1.

[10] Pravni akti EU vključujejo različne določbe, v skladu s katerimi je treba posredovati informacije na nacionalni ravni: nekatere določajo obveznost za podjetja (314), druge pa omogočajo državam članicam, da določijo obveznost za podjetja (42).

[11] Glej Prilogo 2.

[12] Vsaka država članica je določila "enotno točko za stike", ki usklajuje povratne informacije o akcijskem programu v svoji državi. Ta mreža vladnih strokovnjakov je veliko prispevala k izboljšanju ocene nacionalnih obveznosti posredovanja informacij. „Skupina nacionalnih strokovnjakov za zakonodajo na visoki ravni“, ki svetuje Komisiji pri problematiki boljše zakonodaje, je pomagala v glavnem s splošnimi (metodološkimi) vprašanji.

[13] Te države so Avstrija, Nemčija, Danska, Nizozemska in Združeno kraljestvo. Nekatere podatke je bilo treba uskladiti predvsem zaradi razlik pri primerjanju obveznosti zagotavljanja informacij.

[14] Glej Prilogo 3. Ker različna prednostna področja ne vključujejo enakega števila in vrste predpisov EU, je treba biti pri tej primerjavi previden.

[15] Mednarodni standardi računovodskega poročanja, ki jih je pripravil Odbor za mednarodne računovodske standarde, so na primer vključeni v pravni okvir EU.

[16] V primerjavi s splošnim povprečjem, ki znaša 18 %, ti stroški „običajnega poslovanja“ znašajo od 30 % do 50 % na področjih finančnih storitev in prava družb.

[17] Več ukrepov za zmanjšanje bremen je že bilo predstavljenih ali sprejetih (glej točko 4).

[18] Število minut, vrsta opreme in/ali obseg dela, oddanega zunanjim izvajalcem, potrebnih za izpolnjevanje nekaterih vrst obveznosti zagotavljanja informacij ter za izvedbo nekaterih nalog.

[19] Na primer, EU je sisteme sledljivosti uvedla v različnih sektorjih ob različnem času. Za nekatere so potrebne sledi v papirni obliki, drugi pa temeljijo na črtni kodi, kar je običajno ceneje.

[20] Za več podrobnosti glej točko 4.2.

[21] COM(2007) 23 in COM(2008) 35.

[22] Evropski parlament in Svet sta večkrat ponovno potrdila svojo zavezo za zmanjševanje nepotrebnih administrativnih bremen (glej zlasti resolucijo Parlamenta z dne 21. oktobra 2008 "Boljša priprava zakonodaje 2006“ (2008/2045(INI)) in sklepe Sveta za konkurenčnost, sprejete 2. decembra 2008).

[23] Glej prilogi 5 in 6.

[24] Komisija bo dodatne informacije o poenostavitvenih ukrepih v kmetijskem in ribiškem sektorju predložila spomladi 2009 v poročilu o napredku in sporočilu.

[25] Sorazmerna bi morala ostati zlasti bremena za MSP, ki ne sodelujejo v čezmejnem poslovanju.

[26] http://ec.europa.eu/dgs/informatics/ecomm/index_en.htm.

[27] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm.

[28] Trenutno Komisija pripravlja količinsko ovrednotenje doseženih dodatnih zmanjšanj bremen. Pričakuje se, da bo ta proces končan do konca leta 2009.

[29] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/online_consulation_en.htm.

[30] Glej Prilogo 7 in četrtletna poročila na http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/reports_en.htm .

[31] Evropsko združenje obrti, malih in srednjih podjetij (European Association of Craft, Small and Medium-sized Enterprises).

[32] Po ustreznem pregledu drugih predlogov je bilo ugotovljeno, da ti odražajo zamisli, ki se že preučujejo, da so presplošni za nadaljnjo obravnavo ali da ne spadajo v okvir dela. Ti zadnji so bili poslani nacionalnim organom.

[33] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/news_en.htm.

[34] Zbornik na http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/redtape_conference_en.htm.

[35] Glej resolucijo Evropskega parlamenta A6-0275/2007: Poročilo o zmanjševanju administrativnih stroškov, ki so posledica zakonodaje, z dne 10. julija 2007.

[36] Glej Prilogo 8 na http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/highlevelgroup_en.htm.

[37] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/competition_en.htm ali www.best-idea-award.eu.

[38] Glej COM(2007) 23.

[39] Glej Prilogo 10.

[40] Glej Prilogo 12.

[41] Glej Prilogo 13.