EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 10.6.2016 COM(2016) 383 final 2016/0180(NLE) Predlog PRIPOROČILO SVETA o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji V današnjem in jutrišnjem svetu ljudje potrebujejo boljši in širši nabor znanj in spretnosti za delo, komuniciranje, dostop do informacij, proizvodov in storitev ter družbeno in državljansko udeležbo. Pravilno razumevanje in upoštevanje prave vrednosti znanj in spretnosti, ki so na voljo, sta ključnega pomena za pomoč posameznikom, da pridobivajo in posodabljajo spretnosti skozi celo življenje, ko prehajajo med različnimi vrstami in ravnmi izobraževanja, med izobraževanjem in zaposlitvijo ter med državami. Tako se omogoči boljše ujemanje med ponudbo znanj in spretnosti ter potrebami trga dela. Kvalifikacije izražajo to, kar ljudje znajo, razumejo in so sposobni opraviti. Lahko zavzamejo različne oblike, kot sta spričevalo ali potrdilo. Preglednost glede tega, kaj so se ljudje dejansko naučili, da so pridobili kvalifikacijo („učni izidi“), je ključna za zagotovitev, da posamezniki in delodajalci kvalifikacijam pripišejo ustrezno ekonomsko, socialno in akademsko vrednost. Zaradi razlik med sistemi izobraževanja in usposabljanja v EU je težko oceniti, kaj nekdo, ki ima kvalifikacijo iz druge države, zna, razume in je sposoben opraviti v okviru učenja ali dela. Nezadostno razumevanje ogroža „zaupanje“ v kakovost in vsebino kvalifikacij, pridobljenih v drugi državi članici. Enako velja za kvalifikacije, pridobljene zunaj formalnega sistema in ki so jih dodelili mednarodni organi in organizacije. Nezadostno zaupanje v takšne kvalifikacije zmanjšuje možnosti za poklicni razvoj, zaposlovanje in napredovanje ter nadaljnje izobraževanje delavcev in učencev s tovrstnimi kvalifikacijami, kar ustvarja ovire za mobilnost delavcev in učencev v EU, znotraj posameznih držav in med njimi. Za obvladovanje teh razlik potrebujemo mehanizem, ki lahko primerja nacionalne sisteme kvalifikacij in zagotavlja, da se lahko učni izidi za vsako kvalifikacijo enostavno razumejo in primerjajo. Evropsko ogrodje kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (EOK) je bilo vzpostavljeno leta 2008 s priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta. Njegov namen je bil izboljšati preglednost, primerljivost in prenosljivost kvalifikacij državljanov v Evropi. S tem priporočilom je bilo ustvarjeno skupno ogrodje za umeščanje osmih evropskih generičnih ravni učenja, ki deluje kot „pretvornik“ med nacionalnimi sistemi kvalifikacij. Vsaka raven je na razmeroma abstrakten način opredeljena v smislu znanja, znanj in spretnosti ter kompetenc. Zajete so vse vrste in ravni kvalifikacij, vključno s tistimi, ki izhajajo iz formalnega izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh, vendar tudi kvalifikacije zasebnega sektorja in mednarodne področne kvalifikacije. Raven 1 predstavlja najnižjo raven strokovnosti, raven 8 pa najvišjo. Načeloma lahko vsi možni načini učenja privedejo do učnih izidov, ki ustrezajo osmim ravnem, vključno z neformalnim in priložnostnim učenjem. Primerjava nacionalnih ravni kvalifikacij z osmimi ravnmi EOK poteka po postopku, imenovanem „umeščanje“. Pri tem se kvalifikacije najprej vključijo v nacionalno ogrodje kvalifikacij (razvrščanje nacionalnih kvalifikacij in njihovih ravni), nato pa se prek pretvornika EOK njihove ravni primerjajo po vsej EU. S priporočilom o EOK iz leta 2008 so bile države članice pozvane, naj: (1)do leta 2010 povežejo svoje sisteme in ravni kvalifikacij z osmimi ravnmi EOK; (2)do leta 2012 navedejo ravni EOK na novo izdanih potrdilih/spričevalih in/ali prilogah k tem potrdilom/spričevalom. Priporočilo o EOK iz leta 2008 je skoraj polno izvedeno. Zdaj skupaj 39 držav sodeluje v EOK, kar je znamenje predanosti splošnemu cilju preglednosti in primerljivosti kvalifikacij po vsej Evropi. Na začetku leta 2016 je 22 držav članic in pet držav, ki niso članice Unije, končalo postopek umeščanja nacionalnih ravni kvalifikacij v EOK. Tri države članice so predstavile prvo poročilo o umeščanju, vendar njihovih poročil svetovalna skupina za EOK še ni potrdila. Preostale tri države članice so umeščanje načrtovale v letu 2016. Z izjemo Italije so vse države umestile svoje ravni kvalifikacij v EOK prek nacionalnih ogrodij kvalifikacij. Poleg tega je na začetku leta 2016 15 držav ravni EOK navajalo na potrdilih in spričevalih, to število pa naj bi se do konca leta 2016 občutno povečalo. EOK je pomemben spodbujevalec razvoja nacionalnih ogrodij kvalifikacij. To vključuje povezan premik poudarka k učnim izidom in s tem odmik od dodeljevanja kvalifikacij na podlagi vhodnih dejavnikov, kot so trajanje ali število učnih ur. To sistemsko uvajanje opisnikov učnih izidov za vse ravni in vrste kvalifikacij je postalo ključno za modernizacijo politik in praks izobraževanja in usposabljanja, s čimer so bile ustvarjene možnosti za bolj prilagodljive učne poti za posameznike. Kljub uspešnemu izvajanju priporočila o EOK iz leta 2008 njegovi cilji preglednosti, primerljivosti in prenosljivosti kvalifikacij še niso v celoti doseženi. To je predvsem posledica omejitev priporočila samega. Priporočilo o EOK bi bilo zato treba revidirati, da bi se obravnavala naslednja vprašanja. Vse države niso umestile svojega celotnega sistema kvalifikacij v EOK, kljub njegovi vseobsegajoči naravi Nekatere države so se osredotočile samo na umeščanje kvalifikacij poklicnega izobraževanja in usposabljanja, medtem ko druge države v ta postopek niso vključile svojega sistema splošnega izobraževanja. Položaj je še bolj raznolik glede zasebnih, neformalnih in mednarodnih kvalifikacij, ki so v nekaterih državah del nacionalnih ogrodij kvalifikacij, v drugih pa ne. Veljavno priporočilo ne določa sredstev, ki zagotavljajo, da so vse vrste kvalifikacij (vključno s tistimi iz zasebnega sektorja) del nacionalnih ogrodij. Poleg tega se sistemi in ogrodja kvalifikacij s časom spreminjajo, priporočilo pa ne vključuje poziva državam članicam, naj svoja nacionalna ogrodja sproti umeščajo v EOK.

Pomembne razlike med državami v opisu vsebine podobnih kvalifikacij Ne obstaja enotna evropska predloga za opis kvalifikacij in njihovih učnih izidov: to ovira njihovo primerljivost. Poleg tega se informacije o vsebini kvalifikacije pogosto težko najdejo, saj na splošno niso sistematično vključene v podatkovne zbirke in registre kvalifikacij niti se ne izmenjujejo na evropski ravni. Komisija in države članice so se na tehnični ravni dogovorile, da predložijo minimalni nabor informacij. Ta bi zajemal ne le podatke o učnih izidih kvalifikacij, temveč tudi informacije o zagotavljanju kakovosti in morebitnih kreditnih točkah. Omejitev pojma „kompetence“ na pomen „samostojnost in odgovornost“ Pojem„kompetence“, kot se uporablja v povezavi z opisniki učnih izidov v tretjem stolpcu opisnikov EOK iz Priloge II k priporočilu o EOK iz leta 2008, je omejen na pomen „samostojnost in odgovornost“. To ni v skladu s krovno opredelitvijo kompetence, kakor se na široko uporablja v evropskih politikah izobraževanja in usposabljanja, in kot je določena v Prilogi I k Priporočilu EOK iz leta 2008: „dokazana zmožnost uporabljati znanja, spretnosti in osebne, socialne in/ali metodološke zmožnosti v delovnem ali študijskem okolju ter v strokovnem in osebnem razvoju“. Zaupanje v kakovost in raven kvalifikacij, umeščenih v EOK To je bistveno za podpiranje mobilnosti učencev in delavcev znotraj držav in področij ter prek področnih in geografskih meja. Vendar sedanja skupna načela za zagotavljanje kakovosti veljajo za zagotavljanje kakovosti na splošno, ne posebej za kvalifikacije, umeščene v EOK. Poleg tega kljub vseobsegajoči naravi EOK načela za zagotavljanja kakovosti v EOK (Priloga III Priporočila iz leta 2008) veljajo samo za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter visoko šolstvo in se zato ne uporabljajo za: –kvalifikacije, ki izhajajo iz splošnega izobraževanja, –kvalifikacije, ki izhajajo iz vrednotenja neformalnega in priložnostnega učenja ter iz zasebnega sektorja, –mednarodne kvalifikacije (področne ali ne). To preprečuje, da bi se vzpostavila klima zaupanja med državami članicami glede celotnega spektra kvalifikacij. Odsotnost skupnih ureditev za prenašanje in zbiranje kreditnih točk za kvalifikacije, povezane z EOK Čeprav je cilj EOK spodbujanje prožnih učnih poti in se osredotoča na učne izide neodvisno od tega, kje je bila kvalifikacija pridobljena (tj. na katerem koli področju formalnega izobraževanja ali z vrednotenjem neformalnega in priložnostnega učenja), ne obstajajo skupne ureditve za prenašanje in zbiranje kreditnih točk za kvalifikacije, povezane z EOK. To otežuje prehajanje iz enega učnega okolja v drugega, tako znotraj držav članic kot med njimi. Takšni prehodi pa so bistvenega pomena za posameznike, ki izkusijo več prehodov med svojo učno in poklicno potjo. Vse večje število mednarodnih (področnih) kvalifikacij na podlagi standardov, ki so jih razvila mednarodna podjetja ali področne organizacije Vse večja internacionalizacija vrednostnih verig proizvodov in storitev je povzročila povečano število mednarodnih (področnih) kvalifikacij, usposabljanj in potrjevanj, ki so jih določila podjetja, na podlagi standardov, ki so jih razvila mednarodna podjetja ali področne organizacije, kot je na primer ogrodje za e-usposobljenost ali področni ogrodji za bančništvo in varjenje. Veljavno priporočilo določa, da bi bilo treba mednarodnim področnim organizacijam omogočiti povezavo njihovih sistemov kvalifikacij s skupno evropsko točko za umeščanje in tako pokazati povezavo med mednarodnimi področnimi kvalifikacijami in nacionalnimi sistemi kvalifikacij. Vendar priporočilo ni ustvarilo izrecnih določb o tem, kako naj bi se ta neposredna povezava z EOK dosegla. Zaradi pomanjkanja skupnega postopka so nekatere države članice nekatere mednarodne (področne) kvalifikacije vključile v svoja nacionalna ogrodja kvalifikacij. Posledično bi morala enaka kvalifikacija upoštevati vse nacionalne postopke, pri čemer bi prišlo do visokega tveganje neskladnosti med državami, zlasti tveganja, da bi bila enaka kvalifikacija umeščena na različne ravni EOK. To tudi ustvarja veliko upravno breme za mednarodne (področne) organizacije, tudi zato, ker bodo morale sprejeti vse nacionalne postopke in zahteve za zagotavljanje kakovosti. Skupni okviri za usposabljanje, ki uporabljajo ravni EOK Direktiva o priznavanju poklicnih kvalifikacij (2005/36/ES) določa, da lahko skupne okvire za usposabljanje za poklice, regulirane na nacionalni ravni, določi Komisija z delegiranimi akti, in sicer kot minimalne nabore učnih izidov, ki temeljijo na ravneh EOK. Kvalifikacije v skladu s povezanim enotnim ogrodjem za usposabljanje bodo samodejno priznane po vsej EU. Ta določba je nova in enotna ogrodja za usposabljanje še niso bila vzpostavljena. Direktiva ne določa, kako bodo ravni EOK dodeljene enotnim ogrodjem za usposabljanje. Povezave med EOK in nacionalnimi ogrodji kvalifikacij v tretjih državah EOK je bil vir navdiha za razvoj nacionalnih ogrodij kvalifikacij in razvoj metaogrodij zunaj EU. Več tretjih držav je izrazilo zanimanje za umestitev njihovih sistemov kvalifikacij v EOK ali njihovo povezovanje z njim, da se omogoči primerljivost njihovih kvalifikacij s kvalifikacijami EU. Kljub porastu prilivov in odlivov učencev in delavcev v EU in iz nje v priporočilu o EOK ni nobene določbe, ki omogoča kakršno koli formalno povezovanje z ogrodji tretjih držav. V praksi to pomeni oviro za formalno primerjavo kvalifikacij tretjih držav s kvalifikacijami, dodeljenimi v EU. Pomanjkanje primerljivosti kvalifikacij, dodeljenih v EU, s kvalifikacijami tretjih držav škodi zaupanju v tuje kvalifikacije in oteži njihovo priznavanje. Migrante s tujimi kvalifikacijami (vključno z begunci) postavlja v zapostavljen položaj pri iskanju zaposlitve v primerjavi z domačini in omejuje njihove možnosti za poklicni razvoj in napredovanje. To velja tako za osebe s kvalifikacijami tretjih držav, ki pridejo v EU, kot za osebe s kvalifikacijami EU, ki odidejo v tretje države. Na bolj institucionalni ravni pridružitveni sporazumi med EU in tretjimi državami, kot so Maroko, Ukrajina, Gruzija in Moldavija, vsebujejo določbe o sodelovanju v zvezi z umeščanjem v EOK. Vendar pa niso bili vzpostavljeni nobeni mehanizmi upravljanja, da se zagotovi izvajanje takšnih določb.

Upravljanje EOK Komisija je po sprejetju priporočila o EOK iz leta 2008 ustanovila neformalno strokovno skupino (svetovalna skupina za EOK, v nadaljnjem besedilu: „SS EOK“) za zagotavljanje splošne skladnosti in spodbujanje preglednosti postopka povezovanja sistemov kvalifikacij z EOK. S priporočilom o EOK iz leta 2008 se je države članice pozvalo, naj določijo nacionalne koordinacijske točke EOK (EOK-NKT) na nacionalni ravni, da bi se podprlo in koordiniralo pregledno umeščanje nacionalnih sistemov kvalifikacij v EOK. SS EOK je bila učinkovita platforma v podporo izmenjavi informacij in mreženju med državami ter je podprla postopek umeščanja z uvedbo meril za umeščanje. Vendar je pomanjkanje koordinacije struktur upravljanja EU pri dejavnostih v zvezi z znanji in spretnostmi ter kvalifikacijami v njihovi celoti ovira za povečanje učinkovitosti in sinergij med EOK in drugimi instrumenti za preglednost na ravni EU in nacionalni ravni (kot sta Europass in ESCO). Cilji predloga Ta predlog temelji na dosežkih priporočila o EOK iz leta 2008. Zagotavlja kontinuiteto postopkov, ki so jih začele posamezne države za umestitev njihovih nacionalnih ogrodij in ravni kvalifikacij v EOK. Osrednji del postopka EOK, in sicer umeščanje nacionalnih ogrodij kvalifikacij in njihovih ravni v EOK, ostaja v veljavi. S predlogom naj bi se EOK nadalje razvil, tako da bi delodajalcem, delavcem in učencem učinkoviteje olajšal razumevanje nacionalnih in mednarodnih kvalifikacij ter kvalifikacij tretjih držav. Pobuda bi tako morala prispevati k boljši uporabi razpoložljivih znanj in spretnosti ter kvalifikacij v korist posameznikov, trga dela in gospodarstva. Natančneje so cilji predloga: –okrepitev sedanjega postopka umeščanja nacionalnih sistemov in ravni kvalifikacij v EOK; –izboljšanje preglednosti, primerljivosti in razumevanja kvalifikacij, ki jih imajo posamezniki; –zagotavljanje, da različne države bolj dosledno izvajajo EOK; –izboljšanje razširjanja EOK in komuniciranja o njem; –podpiranje prožnih učnih poti in nemotenih prehodov znotraj sistemov izobraževanja/usposabljanja in med njimi ter med izobraževanjem/usposabljanjem in zaposlovanjem; –na nadaljnji stopnji izboljšanje preglednosti, razumevanja in primerljivosti kvalifikacij tretjih držav s kvalifikacijami, dodeljenimi v EU; –zagotavljanje učinkovitejšega upravljanja EOK na ravni EU in na nacionalni ravni. Pobuda ni del programa ustreznosti in uspešnosti predpisov„REFIT“. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Predlog je ena izmed pobud novega programa znanj in spretnosti za Evropo ter dopolnjuje druge ukrepe, predlagane v tem okviru: –Priporočilo Sveta, ki poziva države članice, naj vzpostavijo jamstvo za znanja in spretnosti. Jamstvo za znanja in spretnosti bo namenjeno odraslim, ki so opustili formalno izobraževanje ali usposabljanje, ne da bi zaključili višje sekundarno izobraževanje ali drugo izobraževanje na enaki ravni (raven 4 EOK). Jamstvo jim bo omogočilo dostop do poti izpopolnjevanja, ki jim bodo omogočile, da razvijejo minimalno raven bralne, matematične in digitalne pismenosti ter/ali širši nabor znanj in spretnosti, ki privedejo do kvalifikacije na ravni 4 EOK. Predlog je skladen tudi z drugimi evropskimi politikami in pobudami glede izobraževanja in zaposlovanja, in sicer z: –Odločbo št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti, ki zagotavlja okvir v pomoč ljudem, da predstavijo svoja znanja in spretnosti ter kvalifikacije.

–novimi prednostnimi nalogami strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju do leta 2020, kot je bil določen s skupnim poročilom „Izobraževanje in usposabljanje 2020“, sprejetim leta 2015. Poročilo poziva k nadaljnjemu razvoju EOK, da bi kvalifikacije postale bolj pregledne in primerljive; –Priporočilom Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja, ki poziva države članice, naj vzpostavijo ureditve za vrednotenje neformalnega in priložnostnega učenja, ki so povezane z nacionalnimi ogrodji kvalifikacij. Te ureditve bi morale biti v skladu z EOK in vzpostavljene najpozneje do leta 2018. Glede na priporočilo mora biti posameznikom omogočeno, da pridobijo polne ali delne kvalifikacije na podlagi ovrednotenih učnih izidov, pridobljenih zunaj sistemov formalnega izobraževanja in usposabljanja; –večjezično evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO). ESCO in EOK bosta uporabljala enako predlogo za elektronsko objavo informacij o kvalifikacijah (vključena je v Prilogo VI predloga); –evropskimi standardi in smernicami (ESG) za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu, pripravljenimi v okviru evropskega visokošolskega prostora, in Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET); –neodvisnim evropskim registrom za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu, razvitim v okviru evropskega visokošolskega prostora, to je registrom agencij za zagotavljanje kakovosti, ki so glede ključnih zadev v skladu z ESG; –evropskim sistemom prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS), ki je bil razvit v okviru evropskega visokošolskega prostora, in evropskim sistemom kreditnih točk poklicnega izobraževanja in usposabljanja (ECVET), ki je bil vzpostavljen v skladu s Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009; –bolonjskim procesom v visokem šolstvu: v EOK je udeleženih 38 od 48 evropskih držav evropskega visokošolskega prostora. Predlog je skladen z ogrodjem kvalifikacij za evropski visokošolski prostor (QF-EHEA). Konkretno so opisniki za ravni od 5 do 8 EOK skladni z dublinskimi opisniki za tri cikle QF-EHEA, vključno s kratkim ciklom, ki je povezan s prvim ciklom ali je v njegovem okviru. Sedanja praksa umeščanja kaže, da je velika večina držav izvršila umeščanje v EOK in samopotrditev v skladu s QF-EHEA v enotnem postopku; –Konvencijo o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji Sveta Evrope (Lizbonska konvencija o priznavanju) in Priporočilom glede uporabe ogrodij kvalifikacij pri priznavanju tujih kvalifikacij, ki izrecno navaja EOK kot orodje, ki ga je treba uporabljati pri akademskem priznavanju; –politikami zaposlovanja in pobudami, kot so uredba o mreži EURES ter priporočili Sveta o jamstvu za mlade in o dolgotrajni brezposelnosti; –Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013. V skladu z Direktivo lahko Komisija vzpostavi skupne okvire za usposabljanje kot skupni sklop minimalnih učnih izidov, potrebnih za opravljanje določenega poklica. Skupni okviri za usposabljanje bi morali temeljiti na ravneh EOK. •Skladnost z drugimi politikami Unije Predlog podpira prednostno nalogo Komisije za spodbujanje rasti in ustvarjanje delovnih mest z omogočanjem boljšega izkoriščanja človeškega kapitala, s čimer se prispeva k rasti in konkurenčnosti. Namen predloga je odstraniti ovire za mobilnost, s čimer se olajša in podpre cilj prostega gibanja delavcev. Z boljšim razumevanjem kvalifikacij tretjih držav se podpira evropsko agendo o migracijah. Vse večji migracijski tokovi v Evropsko unijo in iz nje poudarjajo potrebo po boljšem razumevanju kvalifikacij, dodeljenih zunaj EU, ter po spodbujanju vključevanja migrantov na trge dela EU, kot je prav tako poudarjeno v akcijskem načrtu EU za integracijo državljanov tretjih držav. Predlog je skladen s politiko EU o priznavanju poklicnih kvalifikacij. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Predlog temelji na členih 165 in 166 Pogodbe. Člen 165 določa, da: „Unija prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti.“ Cilji dejavnosti EU iz člena 165(2) vključujejo: spodbujanje akademskega priznavanja diplom in študijskih obdobij; razvijanje izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj, ki so skupna izobraževalnim sistemom držav članic. Člen 166 določa, da: „Unija izvaja politiko poklicnega usposabljanja, ki podpira in dopolnjuje dejavnost držav članic.“ Člen 166(3) določa, da: „Unija in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na področju poklicnega usposabljanja.“

Predlog zagotavlja kontinuiteto postopkov, ki so se začeli v okviru priporočila o EOK iz leta 2008, ki temelji na istih členih. EOK zajema cilje za splošno in akademsko izobraževanje ter poklicno usposabljanje na vseh ravneh. EOK je bistven za podpiranje mobilnosti učencev in delavcev znotraj držav in področij ter prek področnih in geografskih meja. Spodbuja tudi sodelovanje med državami članicami ter podpira in dopolnjuje njihovo delovanje. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Pomanjkanje preglednosti, razumevanja in upoštevanja prave vrednosti znanj in spretnosti ter kvalifikacij pomeni oviro za geografsko in poklicno mobilnost delavcev in učencev, kar zadeva EU kot celoto. Je glavni vzrok za premajhno izkoriščanje razpoložljivih znanj in spretnosti državljanov EU in državljanov tretjih držav, zlasti ko imajo tuje kvalifikacije, in je zato pomemben razlog za neusklajenost v znanjih in spretnosti. Sedanja orodja na evropski ravni imajo jasne omejitve, brez nadaljnjih ukrepov politike pa se ta položaj ne bo spremenil. Zaradi čezmejne mobilnosti bi bilo treba pripraviti ureditve na ravni EU za izboljšanje preglednosti in razumevanja kvalifikacij. Tega ni mogoče doseči z ukrepi na nacionalni ravni. Hkrati pa je treba upoštevati pristojnost držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov. Pobuda ne posega v pristojnost držav članic glede vsebine in oblikovanja njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja. •Sorazmernost Ukrepi, predlagani v priporočilu, so sorazmerni za dosego teh ciljev. Predlog za priporočilo Sveta na podlagi členov 165 in 166 PDEU zagotavlja nadaljevanje postopkov, ki so jih začele posamezne države za umestitev njihovih nacionalnih ogrodij in ravni kvalifikacij v EOK, kot je določeno v priporočilu o EOK iz leta 2008. Predlog ustreza potrebi držav članic po diferenciranem pristopu, v katerem se kažejo različne ekonomske, finančne in socialne okoliščine, in ne presega tega, kar je potrebno. Uporabili se bodo že obstoječi sistemi poročanja, s čimer se bo zmanjšalo upravno breme. •Izbira instrumenta Izbira instrumenta – priporočilo Sveta – je v skladu s členoma 165 in 166 Pogodbe. Obstoječi EOK, ki bo razveljavljen in nadomeščen z revidiranim priporočilom Sveta, je temeljil na priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta. Pretekle izkušnje kažejo, da je priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta učinkovito orodje, ki ga države članice dobro uporabljajo. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Opravljeni sta bili dve neodvisni oceni priporočila o EOK, eno v imenu Evropskega parlamenta in drugo v imenu Komisije. Njune glavne ugotovitve in priporočila so bili upoštevani v Poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 19. decembra 2013, v katerem je navedeno: –izboljšati bi bilo treba pregledno in skladno umeščanje v EOK ob upoštevanju spreminjajočega se značaja sistemov kvalifikacij; –okrepiti bi bilo treba vlogo in učinek ogrodij kvalifikacij na podlagi učnih izidov na nacionalni in evropski ravni; –pojasnitev opisnika „kompetenca“ lahko prinese večjo skladnost postopka umeščanja; –komuniciranje o EOK bi bilo treba izboljšati, da bi dejavnosti obveščanja dosegle več učencev, delavcev in drugih zainteresiranih strani; –okrepiti bi bilo treba povezavo med ogrodji kvalifikacij in sistemi za zagotavljanje kakovosti; –razjasniti bi bilo treba vlogo, ki jo ima EOK v povezavi z mednarodnimi kvalifikacijami in kvalifikacijami tretjih držav. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Posvetovalo se je z mnogimi zainteresiranimi stranmi. Posvetovanje je potekalo v obliki: –sestankov;

–odziva na dokument za razpravo o vprašanjih in možnih prihodnjih usmeritvah za revizijo EOK; –zavzemanja stališč na podlagi splošnih dokumentov za razpravo o novem programu znanj in spretnosti. Odzivi na posvetovanje kažejo močno podporo EOK kot orodju za preglednost. Zainteresirane strani so poudarile pomen tekočih nacionalnih postopkov v povezavi z ogrodji kvalifikacij, ki so združili zainteresirane strani iz različnih sektorjev izobraževanja in usposabljanja, zaposlovanja in mladine. Posvetovanje je odločno podprlo potrebo po reviziji priporočila. V tem okviru so zainteresirane strani poudarile potrebo po večji skladnosti rezultatov umeščanja po državah. Prav tako so zainteresirane strani podprle: –enotno predlogo za učne izide, pri čemer se upošteva raznolikost nacionalnih pristopov; –uvedbo skupnih načel za zagotavljanje kakovosti, ki se nanašajo na vse vrste in ravni kvalifikacij, umeščenih v EOK; –skupna načela o sistemih kreditnih točk, povezanih z EOK; –potrebo po uskladitvi priporočila z današnjo realnostjo in uporabo revizije za razjasnitev priporočila. Zainteresirane strani so se prav tako strinjale, da bi moralo biti priporočilo jasnejše glede mednarodnih (področnih) kvalifikacij. Poudarile so, da bi morale zahteve za nacionalne kvalifikacije glede zagotavljanja kakovosti in učnih izidov veljati tudi za mednarodne (področne) kvalifikacije. Zainteresirane strani so poudarile, da bi moralo biti težišče EOK ustvarjanje preglednosti kvalifikacij v EU (tj. okrepiti bi bilo treba primerljivost in zanesljivost izvajanja), medtem ko primerljivost kvalifikacij EU in tretjih držav ne bi smela biti takojšnja prednostna naloga za ukrepanje. Te pripombe na splošno potrjujejo rezultate javnega posvetovanja Komisije leta 2014 o evropskem prostoru znanj in spretnosti ter kvalifikacij. Predlog odraža prispevke zainteresiranih strani. Vendar Komisija meni, da je treba ustvariti mednarodne povezave EOK z nacionalnimi in regionalnimi ogrodji tretjih držav ob upoštevanju evropske agende za migracije, zlasti ukrepanja v korist vključevanja migrantov na trge dela, in zunanje politike EU na splošno. •Ocena učinka Predlog je v obliki priporočila Sveta, ki revidira že obstoječe orodje in državam članicam omogoča prožnost glede načina, kako ga izvajati na nacionalni ravni. Zato ni bila opravljena nobena ocena učinka. Vseeno ta predlog temelji na obsežnih empiričnih dokazih o izvajanju priporočila o EOK na ravni EU in nacionalni ravni. Ti dokazi podajajo tudi znane stroške in koristi izvajanja obstoječega priporočila o EOK. Vsi dokazi so vključeni v delovni dokument služb Komisije, ki spremlja novi program znanj in spretnosti za Evropo in njegovo prilogo, posvečeno EOK. Obravnavane so bile naslednje tri možnosti, ki se med seboj ne izključujejo: Možnost 1: Krepitev primerljivosti kvalifikacij s strožjim umeščanjem. Ta možnost ne razširja področja uporabe veljavnega priporočila. –Izboljšanje kakovosti in skladnosti umeščanja: EOK bi se okrepil s pozivom državam članicam in Komisiji, naj zagotovijo, da umeščanje poteka na usklajen način na sistemski ravni in na ravni kvalifikacij, z izrecnim upoštevanjem meril za umeščanje. S tem bi postalo jasno, da umeščanje ni enkratni postopek s točno določenim rokom (trenutno leto 2010), temveč trajen proces, ki zahteva, da države članice zagotovijo, da se objavljene informacije o umeščanju posodabljajo in usklajujejo z nacionalnimi razvoji. –Pojem „Kompetenca“ kot naslov za tretji stolpec opisnikov EOK (Priloga II k priporočilu iz leta 2008) bi bilo treba spremeniti v„Odgovornost/samostojnost“, ker se pojem kompetenca v priporočilu o EOK iz leta 2008 ne uporablja dosledno. Z odpravo te pojmovne nedoslednosti bi okrepili pristop na podlagi učnih izidov, ki ga spodbuja EOK. –Izboljšanje razširjanja EOK in komuniciranja o njem: od držav članic bi se zahtevalo, da objavijo rezultate postopka umeščanja in informacije o kvalifikacijah na nacionalni in evropski ravni. Enotna predloga bi omogočila oblikovanje osnovnih informacij, ki jih je treba objaviti za vsako kvalifikacijo. Prav tako bi bilo treba razviti vizualni način za predstavitev ravni EOK na potrdilih in spričevalih. –Priporočilo o EOK bi uvedlo skupna načela za zagotavljanje kakovosti za kvalifikacije, ki jih je treba umestiti v EOK. Pristojnost držav članic za ureditve zagotavljanja kakovosti, ki veljajo za nacionalne kvalifikacije, bi se v okviru tega postopka v celoti upoštevala v skladu z načelom subsidiarnosti.

–Ustvarjena bi bila načela za sisteme kreditnih točk, povezane z EOK, da bi dosegli boljšo komunikacijo med sistemi kreditnih točk in kvalifikacijami. To bi omogočilo boljšo prenosljivost učnih izidov (sestavnih delov) kvalifikacij v druga učna okolja, in bi vključevalo učne izide, pridobljene z neformalnim in priložnostnim učenjem. Veljavno priporočilo bi bilo revidirano na podlagi členov 165 in 166 PDEU. Možnost 2: Vzpostavitev meril in mehanizma za umeščanje mednarodnih kvalifikacij in ogrodij mednarodnih področnih kvalifikacij v EOK: ta možnost bi pojasnila določbo v veljavnem priporočilu o mednarodnih (področnih) kvalifikacijah. Vključevala bi tudi ukrepe, predlagane v možnosti 1. To bi pomenilo, da se skupaj z državami članicami vzpostavijo merila za umeščanje mednarodnih (področnih) kvalifikacij in določi enotni postopek za dodelitev ravni EOK takim kvalifikacijam. Veljavno priporočilo bi bilo revidirano na podlagi členov 165 in 166 PDEU. Možnost 3: Izboljšanje primerljivosti kvalifikacij, dodeljenih v EU, s kvalifikacijami tretjih držav. Ta možnost bi razširila področje uporabe EOK. Vključevala bi tudi ukrepe, predlagane v možnosti 1. To bi pomenilo vzpostavitev mehanizmov za primerljivost kvalifikacij, dodeljenih v EU, in kvalifikacij tretjih držav, vključno s štirimi različnimi scenariji: –strukturirani dialogi z državami evropskega sosedstva, ki imajo pridružitveni sporazum z EU, ki bodo morda privedli do umestitve njihovih nacionalnih ogrodij kvalifikacij v EOK; –povezovanje EOK z zrelimi nacionalnimi ogrodji kvalifikacij, vključno s primerjavami za posamezne ravni; –povezovanje EOK z zrelimi regionalnimi ogrodji kvalifikacij po svetu, vključno s primerjavami za posamezne ravni; –podpora EU (npr. prek razvojne pomoči) državam za razvoj nacionalnih ogrodij kvalifikacij. Veljavno priporočilo bi bilo revidirano na podlagi členov 165 in 166 PDEU. Analiza in primerjava možnosti sta predstavljeni v delovnem dokumentu služb Komisije na podlagi razpoložljivih dokazov. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Obstoječa sredstva iz programa Erasmus+ se uporabljajo za podporo izvajanju tega priporočila. Predlagano priporočilo Sveta ne zahteva dodatnih proračunskih sredstev EU in kadrovskih virov za Komisijo. 5.DRUGI ELEMENTI •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predlog za revidirano priporočilo o EOK bo razveljavil in nadomestil Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje. Naslednji elementi priporočila o EOK iz leta 2008 ostajajo v revidiranem priporočilu:

–državam članicam se priporoča, da uporabljajo EOK kot orodje za umeščanje za primerjavo ravni kvalifikacij različnih nacionalnih sistemov kvalifikacij; –državam članicam se priporoča, da povežejo sisteme in ravni kvalifikacij v EOK na pregleden način, z uporabo pristopa, ki temelji na učnih izidih; –države članice bi morale zagotoviti, da nova potrdila, spričevala ali priloge o kvalifikacijah, ki jih izdajo pristojni organi, vsebujejo jasen sklic na ustrezno raven EOK, tako da posamezniki in delodajalci lahko vidijo vsakodnevne koristi večje preglednosti kvalifikacij. Naslednji elementi so bili v primerjavi s priporočilom o EOK iz leta 2008 spremenjeni ali na novo uvedeni: –državam članicam bo priporočeno, da redno posodabljajo umeščanje. Tako bo primerjava med nacionalnimi ravnmi kvalifikacij in ravnmi EOK ostala ustrezna in v skladu z nacionalnimi sistemi kvalifikacij; –državam članicam bo priporočeno, da uporabljajo metodologije za umeščanje za zagotovitev skladnosti pri izvajanju EOK po različnih državah članicah; –pojem „Kompetenca“ v opisnikih EOK (Priloga II) za razvrstitev učnih izidov se nadomesti s pojmom„Samostojnost/odgovornost“, ki bolje odraža ustrezne opisnike učnih izidov; –merila za umeščanje v EOK za nacionalna ogrodja kvalifikacij, ki jih je razvijala svetovalna skupina za EOK od leta 2008, so bila vključena v priporočilo kot Priloga III; –priporočilo predlaga revidirano prilogo o načelih za zagotavljanje kakovosti, ki jih je treba uporabljati za kvalifikacije, ki se umeščajo v EOK (Priloga IV). Ta načela v skladu z načelom subsidiarnosti v celoti upoštevajo pristojnost držav članic za nacionalne ureditve za zagotavljanje kakovosti, ki veljajo za nacionalne kvalifikacije. Ta skupna načela so skladna z evropskimi standardi in smernicami (ESG) za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru in evropskim okvirom za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET). Evropska načela za zagotavljanje kakovosti za splošno izobraževanje so predmet tekoče razprave v okviru ET 2020. –uvedba priloge o načelih za sisteme kreditnih točk, povezane z EOK (Priloga V); –predlog poziva države članice, naj po umeščanju javno objavijo rezultate postopkov umeščanja. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da so informacije o kvalifikacijah in njihovi učni izidi dostopni in objavljeni. V zvezi s tem se predlaga, da se elementi za enotno predlogo za opis kvalifikacij vključijo v Prilogo VI; –predlog poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi preuči možnost vzpostavitve evropskega registra zunaj področja visokošolskega izobraževanja za organe, ki nadzirajo sisteme za zagotavljanje kakovosti za kvalifikacije. Tak register bi bil podoben zgoraj navedenemu evropskemu registru za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu; –predlog poziva Komisijo, naj razvije standardizirani vizualni način za komuniciranje o EOK. To bi zagotovilo boljše obveščanje učencev, delavcev in drugih zainteresiranih strani; –revidirano priporočilo je podlaga za izgradnjo povezav med nacionalnimi in regionalnimi ogrodji kvalifikacij tretjih držav ter EOK, tudi če te niso glavna prednostna naloga izvajanja. Vse take povezave morajo biti v skladu z mednarodnimi dogovori; –Komisija namerava ustanoviti skupino strokovnjakov, ki bi morala zagotoviti potrebno platformo za sodelovanje med Komisijo, državami članicami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi pri izvajanju in spremljanju tega priporočila. To bo vključevalo naloge, ki jih svetovalna skupina za EOK izvaja od leta 2008; –predlog poziva države članice, naj okrepijo koordinacijo nacionalnega izvajanja EOK; –priporočilo nič več ne vsebuje izrecnega napotila na mednarodne področne organizacije glede uporabe ravni in načel umeščanja EOK. 2016/0180 (NLE) Predlog PRIPOROČILO SVETA

o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje SVET EVROPSKE UNIJE –– ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165 in 166 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Kvalifikacije se uporabljajo za različne namene. Delodajalce seznanijo s tem, kaj njihovi imetniki načeloma znajo in so sposobni opraviti, tj. z „učnimi izidi“. Kvalifikacije bi lahko bile pogoj za dostopanje do nekaterih reguliranih poklicev. Organom in izvajalcem izobraževanja in usposabljanja pomagajo pri določitvi ravni in vsebine izobrazbe, ki jo je posameznik pridobil. Pomembne so tudi za posameznika kot izraz osebnih dosežkov. Zato imajo kvalifikacije pomembno vlogo pri izboljšanju zaposljivosti, olajšanju mobilnosti in dostopa do nadaljnjega izobraževanja. (2)Kvalifikacije so formalni rezultati postopka ocenjevanja in vrednotenja pristojnega organa in so običajno v obliki prepoznavnih dokumentov, kot so potrdila ali spričevala. Izkazujejo, da je posameznik dosegel učne izide glede na dane standarde. Ti učni izidi se lahko pridobijo po različnih poteh s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem. Informacije o učnih izidih morajo biti zlahka dostopne in pregledne. (3)S Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o EOK iz leta 2008) – je bilo ustvarjeno skupno ogrodje za umeščanje osmih ravni kvalifikacij, izraženih kot učni izidi z rastočimi ravnmi usposobljenosti. Te služijo kot pretvornik med različnimi sistemi kvalifikacij in njihovimi ravnmi. Namen evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (EOK) je izboljšati preglednost, primerljivost in prenosljivost kvalifikacij državljanov. (4)Širši cilji priporočila so prispevati k modernizaciji sistemov izobraževanja in usposabljanja ter povečati zaposljivost, mobilnost in socialno vključenost delavcev in učencev. Nadalje je njegov namen boljše povezovanje formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja, kar privede tudi do vrednotenja učnih izidov, pridobljenih z izkušnjami. (5)Države članice so razvile nacionalna ogrodja kvalifikacij, ki temeljijo na učnih izidih, in jih povezale z evropskim ogrodjem kvalifikacij s postopkom, imenovanim „umeščanje“. Opisniki ravni EOK in učnih izidov so prispevali k boljši preglednosti in primerljivosti kvalifikacij na sistemski ravni. Opisniki so prav tako prispevali k temu, da se je usmerjenost izobraževanja in usposabljanja na splošno premaknila proti učnim izidom v izobraževanju in usposabljanju. (6)Kvalifikacije, ki jih imajo posamezniki, so bolj pregledne in primerljive, če so predstavljene v dokumentih, ki vključujejo sklic na ustrezno in veljavno raven EOK ter opis doseženih učnih izidov. (7)Številne zainteresirane strani bi morale biti primerno vključene v izvajanje EOK na ravni Unije in na nacionalni ravni, da se mu zagotovi široka podpora. Glavne zainteresirane strani so: izvajalci izobraževanja in usposabljanja (formalnega ali neformalnega), organi za kvalifikacije, delodajalci, sindikati, trgovinske, gospodarske in obrtne zbornice, organi za priznavanje akademskih in poklicnih kvalifikacij, službe za zaposlovanje in službe, pristojne za integracijo migrantov. (8)V poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 19. decembra 2013 o oceni evropskega ogrodja kvalifikacij je Komisija ugotovila, da je EOK splošno sprejet kot točka za umeščanje za razvoj ogrodij kvalifikacij, izvajanje pristopa na osnovi učnih izidov ter izboljšanje preglednosti in priznavanja znanj in spretnosti ter kompetenc. V poročilu je poudarjeno, da bi Unija morala učencem in delavcem omogočiti, da zagotovijo večjo prepoznavnost svojih spretnosti, ne glede na to, kje so jih pridobili. (9)Preglednost in priznavanje znanj in spretnosti ter kvalifikacij sta ena od novih prednostnih nalog iz strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju do leta 2020 (ET 2020), sprejetega leta 2015. V poročilu je poudarjeno, da bi bilo treba nadalje razviti EOK, da bi izboljšali preglednost in primerljivost kvalifikacij. Glede na novo prispele migrante bi obstoječi instrumenti preglednosti prav tako lahko prispevali k boljšemu razumevanju tujih kvalifikacij v EU in obratno. (10)EOK in nacionalna ogrodja kvalifikacij, ki so vanj umeščena, lahko podprejo obstoječe prakse priznavanja zaradi okrepljenega zaupanja, razumevanja in primerljivosti kvalifikacij, ki jih prinašajo. Zaradi tega je postopek priznavanja za namene učenja in dela lažji. (11)Nacionalna ogrodja in sistemi kvalifikacij se skozi čas spreminjajo, zato bi bilo treba njihovo umeščanje v EOK redno posodabljati. (12)Zaupanje v kakovost in raven kvalifikacij, umeščenih v EOK, je bistveno, če hočemo podpreti mobilnost učencev in delavcev znotraj držav in področij ter prek področnih in geografskih meja. Priporočilo o EOK iz leta 2008 vsebuje skupna načela za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu ter poklicnem izobraževanju in usposabljanju. V skladu z načelom subsidiarnosti morajo ta načela v celoti upoštevati pristojnost držav članic za nacionalne ureditve za zagotavljanje kakovosti, ki veljajo za nacionalne kvalifikacije. Standardi in smernice za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru in evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja zagotavljata trdno podlago za taka skupna načela. (13)Sistemi kreditnih točk so v pomoč posameznikom pri njihovem učnem napredku, saj poenostavljajo prenašanje kreditnih točk po različnih ravneh in vrstah izobraževanja in usposabljanja ter prek nacionalnih meja. Olajšajo oblikovanje, zagotavljanje in vrednotenje učnih izidov polnih kvalifikacij ali sestavnih delov kvalifikacij. Učencem omogočajo kombiniranje različnih učnih izidov, pridobljenih v različnih učnih okoljih, vključno z digitalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem. (14)Večina obstoječih sistemov kreditnih točk tako na nacionalni kot na evropski ravni deluje v institucionalnih okvirih, kot so visoko šolstvo ali poklicno izobraževanje in usposabljanje. Na evropski ravni je bil pripravljen evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk za visokošolsko izobraževanje v evropskem visokošolskem prostoru. Za poklicno izobraževanje in usposabljanje je bil evropski sistem kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju vzpostavljen s priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta. Obstaja vse večja potreba po prepustnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter po bolj prilagodljivih učnih poteh. Kot odgovor na to so potrebne tesnejše sinergije med ogrodji kvalifikacij in sistemi kreditnih točk ter boljše sodelovanje sistemov kreditnih točk. (15)Medtem ko pravni red EU na področju zakonitih migracij in azila določa enako obravnavanje državljanov glede priznavanja kvalifikacij (in celo olajševalne ukrepe, kar zadeva upravičence do mednarodne zaščite), se državljani tretjih držav s terciarno izobrazbo še vedno soočajo z visokimi stopnjami previsoke kvalificiranosti in podzaposlenosti. Sodelovanje med EU in tretjimi državami glede preglednosti kvalifikacij lahko spodbudi vključevanje migrantov na trge dela EU. Glede na vedno večje migracijske tokove v Unijo in iz nje je treba bolje razumeti kvalifikacije, dodeljene zunaj Unije. Vedno več držav si prizadeva za tesnejše povezave med njihovimi ogrodji kvalifikacij in EOK.

(16)Člen 49a revidirane Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta določa, da se lahko „skupni okviri za usposabljanje“ za regulirane poklice vzpostavijo z delegiranimi akti Komisije kot skupni nabor znanja, znanj in spretnosti ter kompetenc. Skupni okviri za usposabljanje „temeljijo na ravneh evropskega ogrodja kvalifikacij“. Pri pripravi delegiranih aktov bi morala Komisija zagotoviti, da bodo v zvezi z izvajanjem EOK uporabljeni obstoječe strokovno znanje in izkušnje. Umeščenost na ravni kvalifikacij EOK ne bi smela vplivati na dostop na trg dela, če so bile poklicne kvalifikacije priznane v skladu z revidirano Direktivo 2005/36/ES. (17)Ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor zagotavlja opisnike za prvi, drugi in tretji cikel visokošolskega izobraževanja. Opisnik vsakega cikla ponuja splošno izjavo o dosežkih in sposobnostih, povezanih s kvalifikacijami, dodeljenimi ob zaključku navedenega cikla. EOK je skladen z ogrodjem kvalifikacij za evropski visokošolski prostor in njegovimi opisniki ciklov. Ravni od 5 do 8 EOK ustrezajo prvemu (vključno s kratkim ciklom, ki je povezan s prvim ciklom ali je v njegovem okviru), drugemu in tretjemu ciklu v ogrodju kvalifikacij evropskega visokošolskega prostora, kot je podrobneje opredeljeno v Prilogi II. (18)Odločba št. 2004/2241/ES Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) ljudem pomaga, da predstavijo svoja znanja in spretnosti ter kvalifikacije. (19)Večjezična evropska klasifikacija spretnosti, kompetenc, kvalifikacij in poklicev („klasifikacija ESCO“) podpira boljšo povezavo med izobraževanjem in zaposlovanjem. Informacije o kvalifikacijah, umeščenih v EOK, bodo povzete na portalu ESCO. (20)Informacije o postopku umeščanja kvalifikacij v EOK in o kvalifikacijah, umeščenih v EOK, bi morale biti zlahka dostopne javnosti, tudi prek okvira Europass. Uporaba skupne podatkovne strukture, predlog in načinov avtentikacije za opis kvalifikacij bi podprla ta cilj. Prav tako bi omogočila lažje razumevanje in uporabo objavljenih informacij o kvalifikacijah. (21)Da bi EOK postal bolj prepoznaven in da bi izboljšal obveščenost uporabnikov, bi morali dokumenti, kot so potrdila in spričevala o novih kvalifikacijah, umeščenih v EOK, vsebovati vizualen sklic na ustrezno raven EOK. (22)Skladnost, dopolnjevanje in sinergije na nacionalni ravni in ravni Unije bi morale obstajati med izvajanjem EOK, nacionalnimi ogrodji kvalifikacij ter sedanjimi in prihodnjimi orodji za preglednost in priznavanje znanj in spretnosti ter kvalifikacij, vključno s tistimi za zagotavljanje kakovosti, zbiranje in prenašanje kreditnih točk ter tistimi, ki so bila razvita v evropskem visokošolskem prostoru. (23)To priporočilo utrjuje EOK kot skupno ogrodje za umeščanje osmih ravni, izraženih kot izidi učenja, ki služi kot pretvornik med različnimi ogrodji in sistemi kvalifikacij ter njihovimi ravnmi. (24)Komisija namerava ustanoviti platformo za sodelovanje med Komisijo, državami članicami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi pri izvajanju in spremljanju tega priporočila. To bo vključevalo naloge, ki jih svetovalna skupina za EOK izvaja od leta 2008. (25)Države članice bi morale zagotoviti koordinacijo nalog, ki jih izvajajo nacionalne koordinacijske točke za EOK od leta 2008 – DRŽAVAM ČLANICAM PRIPOROČA, NAJ: (1)uporabljajo evropsko ogrodje kvalifikacij kot orodje za primerjavo različnih vrst in ravni kvalifikacij v Uniji; (2)umestijo svoje nacionalne sisteme in ogrodja kvalifikacij v evropsko ogrodje kvalifikacij, zlasti z umeščanjem svojih ravni kvalifikacij na ravni EOK iz Priloge II in z uporabo meril iz Priloge III; (3)posodabljajo umeščanje ravni nacionalnega ogrodja kvalifikacij na ravni EOK iz Priloge II z uporabo meril iz Priloge III, redno in najpozneje vsakih pet let; (4)zagotovijo, da vse umeščene kvalifikacije upoštevajo skupna načela za zagotavljanje kakovosti iz Priloge IV, brez poseganja v nacionalna načela za zagotavljanje kakovosti, ki veljajo za nacionalne kvalifikacije; (5)zagotavljajo, da so sistemi kreditnih točk za nacionalna ogrodja in sisteme kvalifikacij v skladu s skupnimi načeli o sistemih kreditnih točk iz Priloge V, brez poseganja v nacionalne odločitve o uporabi sistemov kreditnih točk; (6)sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da vsa nova potrdila, spričevala in priloge o kvalifikacijah, ki jih izdajo pristojni organi, vsebujejo jasen sklic na ustrezno raven EOK; (7)javno objavijo rezultate postopka umeščanja na nacionalni ravni in ravni Unije ter zagotovijo, da so informacije o kvalifikacijah in njihovih učnih izidih dostopne in objavljene z uporabo enotne predloge iz Priloge VI; (8)spodbujajo uporabo EOK pri socialnih partnerjih, javnih službah za zaposlovanje, izvajalcih izobraževanja ter organih javnega sektorja, da se podpreta primerjava kvalifikacij in preglednost učnih izidov; (9)krepijo koordinacijo nacionalnega izvajanja tega priporočila, pri čemer upoštevajo izkušnje, ki so jih pridobili nacionalni organi, ki podpirajo razvoj znanj in spretnosti;