EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.2.2022 COM(2022) 66 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU o dostojnem delu po vsem svetu





















za svetovni pravični prehod in trajnostno okrevanje



„[P]oslovanje po vsem svetu in svetovna trgovina [sta] dobrodošla in potrebna.

Vendar se nikdar ne smeta odvijati na račun dostojanstva in svobode ljudi. [...]Človekove pravice niso naprodaj – za nobeno ceno.“ Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen Govor o stanju v Uniji, 15. september 2021 1.Uvod Po najnovejših svetovnih ocenah je na svetovni ravni v delo otrok vključenih 160 milijonov otrok, kar je vsak deseti otrok na svetu, njihovo število pa še narašča. Skoraj polovica teh otrok opravlja nevarno delo. Hkrati 25 milijonov ljudi po svetu opravlja prisilno delo. Te številke so ostro opozorilo, da dostojno delo kljub jasni zavezi mednarodne skupnosti iz ciljev Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj še vedno ni dostopno več sto milijonom ljudi po vsem svetu. Poleg tega svetovni megatrendi hitro spreminjajo svet dela. Gonilne sile teh sprememb so tehnološki napredek, okoljska in podnebna kriza, demografske spremembe in globalizacija. Ta preobrazba lahko privede do gospodarske rasti in ustvarjanja novih zaposlitvenih priložnosti, v nekaterih primerih pa lahko prispeva tudi k znižanju delovnih standardov. Spodbujanje dostojnega dela je na mednarodni ravni vse bolj v ospredju, zlasti prek dela Mednarodne organizacije dela (MOD), Organizacije združenih narodov (OZN) ter Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), pa tudi v skupinah držav G7 in G20 . Mednarodne zaveze in smernice izražajo vse večje pomisleke, da globalizacija ne poteka vedno trajnostno, ter obravnavajo vlogo, ki jo imajo pri tem gospodarske družbe. EU je zavezana oblikovanju svetovne agende o dostojnem delu in spodbujanju na človeka osredotočene prihodnosti dela. Zavzema se za dostojno delo znotraj svojih meja in po svetu v skladu z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030. Znotraj EU bo k doseganju teh ciljev prispeval akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic , ki je bil pozdravljen na vrhu v Portu maja 2021. EU kot odgovorna svetovna akterka, ki podpira univerzalne vrednote človekovih pravic, in kot velika gospodarska sila zavzema odločno stališče glede spoštovanja in posodobitve večstranskega svetovnega reda, ki temelji na pravilih, vključno z mednarodnimi delovnimi standardi, v skladu s konceptom odprte strateške avtonomije in strategijo Global Gateway. Gospodarstvo EU je prek svetovnih dobavnih verig povezano z milijoni delavcev po vsem svetu, potrošniki EU pa vse bolj zahtevajo blago, proizvedeno na trajnosten in pravičen način, ki zagotavlja dostojno delo tistih, ki blago proizvajajo. V razpravah na Konferenci o prihodnosti Evrope se je izkazalo, da evropski državljani pričakujejo, da bo EU ukrepala, Komisija pa to odgovornost jemlje resno. V interesu delavcev in podjetij EU ter odgovornih javnih in zasebnih akterjev po vsem svetu je, da se spoštovanje standardov dostojnega dela okrepi in da se tako prepreči tekmovanje v zniževanju standardov, ki temelji na modelu privabljanja naložb z zniževanjem standardov zaščite dela. Med pandemijo COVID-19 so se poglobile dohodkovne neenakosti in neenakosti na trgu dela, nesorazmerno bolj pa so bile prizadete ženske ter ranljive in prikrajšane skupine, kot so mladi in otroci, invalidi, starejši, delavci migranti in delavci v neformalni ekonomiji. S pandemijo so se poslabšali varnost in zdravje pri delu ter uveljavljanje temeljnih pravic delavcev, izkazalo pa se je, da je treba nujno spodbujati dostojno delo, tudi v svetovnih dobavnih verigah. Več milijonov delavcev trpi zaradi zdravju in življenju nevarnih delovnih mest, revščine zaposlenih, prekomernega delovnega časa, diskriminacije, nadlegovanja in nasilja, vključno z nasiljem na podlagi spola, ter odsotnosti svobode združevanja. Prizadeti so zlasti delavci v delovno intenzivnih sektorjih, kot so kmetijstvo, ribištvo in tekstilni sektor. Slabi življenjski in delovni pogoji so povezani z različnimi dejavniki, kot so stopnja gospodarskega razvoja, nizka raven zakonodajne ureditve dela in socialne zaščite , pomanjkljivo izvajanje zakonodaje, neučinkovita javna uprava in neodgovorne poslovne prakse. V primeru neenotnega svetovnega okrevanja bi se lahko slabi pogoji še dodatno poslabšali in utrdili. Medtem ko si države prizadevajo za boljšo obnovo, prehod na čisto energijo in razogljičenje gospodarstva, je mogoče pričakovati nove distribucijske učinke, zlasti v nekaterih regijah, sektorjih in/ali socialnih skupinah, ki so močno odvisni od fosilnih goriv. Nastala bodo nova delovna mesta, nekatera delovna mesta bodo nadomeščena, druga pa preoblikovana. Ključno je, da države predvidijo te spremembe ter poskrbijo za ustrezno izpopolnjevanje in prekvalifikacijo delavcev. Prehod svetovnega gospodarstva in trgov dela zaradi podnebnih sprememb in drugih svetovnih megatrendov mora biti socialno pošten in pravičen, kar bo zahtevalo močno politično voljo in odločne ukrepe, ki bodo temeljili na pristopu, osredotočenem na človeka. V tem sporočilu je določeno, kako bo Evropska unija ukrepala za reševanje teh izzivov in spodbujanje dostojnega dela po vsem svetu postavila v središče pravičnega prehoda ter vključujočega, trajnostnega in odpornega okrevanja po pandemiji . Ta pristop je v skladu s svetovnim pozivom MOD k ukrepanju.

2.Celovit pristop k spodbujanju dostojnega dela po vsem svetu Pristop EU spodbuja univerzalni koncept dostojnega dela, ki ga je oblikovala MOD in se kaže v ciljih trajnostnega razvoja OZN, zajema pa štiri neločljive in vzajemno dopolnjujoče se cilje, in sicer produktivno zaposlenost, standarde in pravice pri delu, socialno zaščito in socialni dialog . Medsektorski vprašanji pri teh ciljih sta enakost spolov in nediskriminacija. Celovit pristop EU je usmerjen v učinkovito spodbujanje dostojnega dela za vse ter je posebej osredotočen na ranljive in prikrajšane skupine, kot so otroci in mladi, starejši delavci, delavci migranti, invalidi, etnične manjšine in delavci v neformalni ekonomiji. Njegov cilj je tudi spodbujati enakost spolov, med drugim z ekonomskim opolnomočenjem žensk, povečanjem udeležbe žensk v vseh sektorjih in na vseh ravneh trga dela ter zagotavljanjem enakega plačila za delo enake vrednosti. Ta celoviti pristop zajema delavce na domačih trgih, v tretjih državah in v svetovnih dobavnih verigah. Vključuje vse ustrezne deležnike: vlade, socialne partnerje, civilno družbo, poslovne akterje in potrošnike. Celovitost ukrepov EU se kaže v različnih pobudah EU na tem področju, vključno s predlogom direktive o primerni skrbnosti podjetij glede trajnostnosti, sprejetim skupaj s tem sporočilom, in tekočim pregledom akcijskega načrta v 15 točkah o trgovini in trajnostnem razvoju na področju trgovinske politike EU. Poseben poudarek na odpravi dela otrok in prisilnega dela Organizacija združenih narodov je leto 2021 razglasila za mednarodno leto odprave dela otrok in s tem mednarodno skupnost pozvala k okrepitvi njenih prizadevanj za odpravo dela otrok do leta 2025. Med letoma 2000 in 2016 se je število otrok, vključenih v delo otrok, zmanjšalo, njihovo absolutno število pa se je med letoma 2016 in 2020 povečalo za 8,4 milijona. Zaradi pandemije COVID-19 ter povezanih gospodarskih pretresov in zaprtja šol obstaja nevarnost, da bo do konca leta 2022 prisiljenih delati dodatnih 9 milijonov otrok ter da bodo otroci, ki že delajo, delali dlje ali v slabših pogojih. V primeru nezadostne socialne zaščite bi se lahko to število povečalo na 46 milijonov. Delo otrok v številkah V skladu s politiko ničelne tolerance Komisije do dela otrok je odprava dela otrok prednostna naloga v okviru celovitega pristopa Komisije do spodbujanja dostojnega dela po vsem svetu in mora biti v središču obravnave na vseh ustreznih področjih politik. Ukrepi EU na tem področju vključujejo podpiranje in izvajanje učinkovite zakonodaje o preprečevanju dela otrok, spodbujanje programov socialnega varstva za revna gospodinjstva, ki so izpostavljena tveganju dela otrok, krepitev dostopa do izobraževanja, tudi v konfliktnih ali kriznih razmerah in za otroke, ki so na poti znotraj držav in med njimi, ter zagotavljanje storitev zaščite tem otrokom. Celovita strategija EU o otrokovih pravicah Komisijo zavezuje k prizadevanju za to, da dobavne verige EU ne bodo vključevale dela otrok, in k zagotavljanju tehnične pomoči za okrepitev sistemov inšpekcije dela. Prisilno delo v številkah Delo otrok in prisilno delo je mogoče odpraviti le, če se spodbujajo drugi cilji dostojnega dela, kot so trajnostno poslovno ravnanje, socialni dialog, svoboda združevanja, kolektivna pogajanja in socialna zaščita. To dokazuje učinkovitost celovitega pristopa k spodbujanju dostojnega dela po vsem svetu. 3.Kako EU spodbuja dostojno delo po vsem svetu? 3.1 Politike in pobude EU, katerih vpliv sega onkraj EU Notranje delovanje EU vpliva na dobrobit delavcev po vsem svetu. Politike EU v skladu z zavezanostjo EU k spodbujanju dostojnega dela v svetovnih dobavnih verigah določajo vodilne standarde glede družbene odgovornosti in preglednosti podjetij po vsem svetu, postavljajo okvire za trajnostno financiranje, proizvodnjo in potrošnjo ter krepijo javni sektor pri dajanju zgleda v okviru dejavnosti javnega naročanja. Te politike so bistveni element evropskega zelenega dogovora , v katerem je poudarjeno, da morata biti okoljska in socialna trajnostnost povezani, da bi zagotovili socialno pravičen prehod po vsem svetu. Pobude EU za dostojno delo so tako splošne kot tudi sektorske narave. Poleg tega je EU sprožila več posebnih pobud za boj proti delu otrok in prisilnemu delu. 3.1.1 Pobude, povezane z dostojnim delom

S spodbujanjem dostojnega dela po vsem svetu, tudi v svetovnih dobavnih verigah, je povezanih več politik in strategij EU . Te politike in strategije vključujejo različna orodja, kot so zahteve glede primerne skrbnosti podjetij, standardi glede razkritja na področju socialnih zadev ter določbe o preglednosti in informacijah v zvezi s trajnostnostjo proizvodov, ki potrošnikom omogočajo sprejemanje bolj ozaveščenih odločitev. Evropska komisija je v svojem predlogu direktive o primerni skrbnosti podjetij glede trajnostnosti določila obveznosti glede primerne skrbnosti za velika podjetja nad določenim pragom in nekatera druga podjetja v posebej občutljivih sektorjih, na podlagi katerih morajo v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in pravic delavcev vzdolž svetovnih dobavnih verig odkrivati, preprečevati in blažiti dejanske in morebitne škodljive vplive na človekove pravice, vključno s pravicami delavcev, in na okolje ter prevzeti odgovornost zanje. V predlogu bo oblikovan horizontalni okvir za zagotavljanje, da podjetja, ki delujejo na notranjem trgu, pri svojem poslovanju in v svojih vrednostnih verigah prispevajo k spoštovanju človekovih pravic in okolja z blaženjem negativnih vplivov na človekove pravice in okolje ter vzpostavitvijo ustrezne vodstvene ureditve, sistemov upravljanja in ukrepov. V predlogu je predviden tudi učinkovit mehanizem izvrševanja, ki temelji na kombinaciji upravnih sankcij in civilne odgovornosti. EU sprejema različne ukrepe politike na področju trajnostnega financiranja, da bi tokove zasebnih naložb preusmerila v gospodarske dejavnosti, ki so trajnostne tako z okoljskega kot tudi z družbenega vidika . Evropa je regija z eno največjih količin sredstev za trajnostne naložbe na svetu, pri čemer so ta sredstva leta 2020 znašala približno 10 bilijonov EUR , trajnostno financiranje pa je zato močno orodje za spodbujanje pravic delavcev v dobavnih verigah. Kot je določeno v strategiji za trajnostno financiranje z dne 6. julija 2021, bo Komisija med drugim pregledala standarde glede razkritja na področju socialnih in kadrovskih zadev ter spoštovanja človekovih pravic. Komisija bo poleg tega objavila poročilo o morebitni vključitvi drugih ciljev glede trajnostnosti, kot so socialni cilji, v uredbo o taksonomiji. Prehod na čisto in krožno gospodarstvo lahko ponudi priložnosti za zmanjšanje onesnaževanja in količine odpadkov ter spodbujanje inovativnosti proizvodov, hkrati pa lahko pozitivno prispeva k trajnostnemu človekovemu razvoju, tudi z ustvarjanjem dostojnih delovnih mest . Komisija bo v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo spodbujala ukrepe, povezane z okoljskimi in družbenimi vidiki dobavnih verig proizvodov in storitev. Potrošniki potrebujejo boljše in zanesljivejše informacije o trajnostnosti blaga in storitev, da bi se lahko odločali ozaveščeno. Komisija bo dostojno delo v svetovnih dobavnih verigah spodbujala v okviru prihodnjih pobud v zvezi s potrošniškimi politikami EU. V okviru programa Obzorje 2020 je Komisija podpirala raziskave, povezane z dostojnim delom, vključno z raziskavami o pomenu trajnostnih tržnih akterjev za odgovorno trgovino . V skladu z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 bo Komisija krepila spodbujanje dostojnega dela po vsem svetu v okviru evropskega okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (2021–2027). EU v okviru svojih instrumentov za razvoj in sodelovanje podpira izvajanje agende o dostojnem delu v partnerskih državah, tudi z instrumentom tehnične pomoči Socieux+, ki od leta 2013 zagotavlja strokovno znanje na področju zaposlovanja in socialne zaščite. 3.1.2 Spodbujanje dostojnega dela v posameznih sektorjih Komisija bo prek pobud iz strategije „od vil do vilic“ med drugim spodbujala dostojno delo v svetovnih verigah preskrbe s hrano, vključno z varnimi in poštenimi delovnimi pogoji in pravicami. Upoštevanje socialne zaščite delavcev, njihovih delovnih pogojev in stanovanjskih razmer ter varovanje njihovega zdravja in varnosti bosta imela pomembno vlogo pri vzpostavljanju pravičnih, trdnih in trajnostnih prehranskih sistemov. Cilj pobude za surovine in akcijskega načrta za kritične surovine je zagotoviti bolj pošteno in trajnostno pridobivanje surovin na svetovnih trgih. Navedena pobuda in načrt spodbujata odgovorne rudarske prakse za pridobivanje kritičnih surovin, saj lahko visoka koncentracija oskrbe s surovinami v državah z nizkimi standardi upravljanja poveča okoljske in družbene težave. V zvezi s tem Komisija prek svojih programov sodelovanja podpira trajnostni razvoj mineralnih virov v partnerskih državah. Komisija podpira izvajanje Uredbe (EU) 2017/821 , v kateri so določene obveznosti za primerno skrbnost za uvoznike EU, ki uvažajo nekatere kovine in minerale, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, s pomočjo smernic in spremljajočih ukrepov. Predlog Komisije za uredbo o baterijah in odpadnih baterijah vsebuje zahteve, v skladu s katerimi morajo gospodarski subjekti v svojih dobavnih verigah izpolnjevati obveznosti za primerno skrbnost. V zadnjih letih je EU razvila vrsto politik in podpirala ukrepe za obravnavo dostojnega dela v sektorju oblačil in zmanjšanje ranljivosti, da bi dobavne verige postale bolj trajnostne. EU na primer podpira program Better Work za izboljšanje delovnih pogojev v industriji oblačil in sklad Vision zero , namenjen izboljšanju zdravja in varnosti pri delu v sektorju oblačil. EU podpira tudi ukrepe za povečanje znanja in ozaveščenosti z namenom izboljšanja delovnih pogojev v sektorju oblačil z odgovorno proizvodnjo in potrošnjo . Komisija v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo pripravlja strategijo za trajnostni tekstil s poudarkom na trajnostnem okrevanju po krizi zaradi COVID-19 ter zmanjšanju okoljskih in družbenih vplivov tega sektorja. V tem okviru bo EU upoštevala aktualne izzive v vrednostni verigi tekstila, tudi potrebo po zaščiti človekovih pravic, vključno s pravicami delavcev, in spodbujala primerno skrbnost vzdolž celotnih dobavnih verig v sektorju tekstila. Ta prizadevanja bo zagotovila predvsem predlagana direktiva o primerni skrbnosti podjetij glede trajnostnosti. EU si bo prizadevala, da bodo vsi sporazumi EU o letalskem prevozu vključevali zaveze glede zagotavljanja visokih ravni zaščite dela v letalskem sektorju v skladu z mednarodnimi delovnimi standardi . EU bo delovnopravne določbe o zaščiti delavcev vključila v vse svoje dvo- in večstranske sporazume o mednarodnem cestnem prometu ter pridružitvene sporazume s tretjimi državami. EU bo tudi pregledala Evropski sporazum o delu posadk na vozilih, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR), da bi vanj vključila ustrezen pravni red EU na področju dela, ter večstranski Sporazum o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov (INTERBUS) uskladila s socialnimi pravili EU v sektorju cestnega prometa. Vse države članice so ratificirale mednarodno Konvencijo o delu v pomorstvu, ki ureja delovne pogoje v sektorju pomorskega prometa. EU si bo v sodelovanju z Mednarodno pomorsko organizacijo (IMO) in MOD še naprej prizadevala za izvajanje določb konvencije ter predlagala vključitev zavez, povezanih z učinkovitim izvajanjem Konvencije o delu v pomorstvu, v pomorske sporazume med EU in tretjimi državami. EU v okviru svoje agende za mednarodno upravljanje oceanov in skupne ribiške politike spodbuja dostojno delo v ribištvu v skladu s cilji Mednarodne organizacije dela (MOD), Mednarodne pomorske organizacije (IMO) in Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter v sodelovanju s partnerskimi državami. Še naprej bo spodbujala ratifikacijo in učinkovito izvajanje Konvencije IMO št. 188 o delu na področju ribolova ter druge ustrezne mednarodne standarde . V ta namen uporablja sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, zlasti z izvajanjem skladnega nabora socialnih določb, in po potrebi regionalne organizacije za upravljanje ribištva. Komisija in visoki predstavnik bosta v dvostranskih dialogih ter znotraj regionalnih in mednarodnih forumov obravnavala prisilno delo in druge oblike dela, ki kršijo človekove pravice, na področju ribištva, tudi kadar bodo te oblike odkrite v okviru boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Komisija bo na podlagi svojega akcijskega načrta za socialno gospodarstvo še naprej spodbujala socialno gospodarstvo na mednarodni ravni, na primer z instrumentom za predpristopno pomoč, instrumenti za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje in izboljšanjem dostopa do financiranja za socialne podjetnike v državah Zahodnega Balkana, vzhodnega partnerstva in južnega sosedstva. Na področju socialnega gospodarstva je poleg tega cilj okrepiti dialog in sodelovanje s ključnimi mednarodnimi partnerji. 3.1.3 Okrepljena prizadevanja za boj proti prisilnemu delu in delu otrok Spoštovanje človekovega dostojanstva ter univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic so jasno določeni v Pogodbi. Poleg tega Listina Evropske unije o temeljnih pravicah izrecno prepoveduje suženjstvo in prisilno delo. Komisija za izvajanje teh določb uporablja vse razpoložljive horizontalne in sektorske pobude za boj proti prisilnemu delu in delu otrok, pri čemer sodeluje z organi držav članic, zasebnimi podjetji in drugimi deležniki. Temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) o prisilnem delu in delu otrok je ratificiralo vseh 27 držav članic EU. Države članice imajo zato pravno obveznost, da preprečujejo in odpravljajo prisilno delo ter redno poročajo organom MOD za nadzor izvajanja standardov. Sklici na ustrezne konvencije MOD so vključeni tudi v številne sporazume o prosti trgovini, ki jih je sklenila Unija. V skladu z uredbo EU o shemi splošnih tarifnih preferencialov lahko EU enostranske trgovinske preferenciale odobri pod pogojem, da države upravičenke spoštujejo mednarodne delovne standarde, vključno s standardi glede odprave dela otrok in prisilnega dela. V skladu z direktivo o preprečevanju trgovine z ljudmi morajo države članice zagotoviti, da je trgovina z ljudmi, vključno s trgovino z ljudmi za namene prisilnega dela, po zakonu kazniva. Direktiva od držav članic zahteva tudi, da razmislijo o inkriminaciji zavestne uporabe storitev, pri katerih se izkoriščajo žrtve trgovine z ljudmi. Končna odločitev je sicer prepuščena državam članicam, zaradi česar so pravna okolja v EU različna. Glede na razširjenost trgovine z ljudmi v Uniji in razlike v nacionalnih pravnih okvirih Komisija ocenjuje možnost uvedbe minimalnih pravil EU, s katerimi bi se inkriminirala uporaba storitev, pri katerih se izkoriščajo žrtve trgovine z ljudmi. Medtem Komisija v sodelovanju z organizacijami civilne družbe organizira tudi kampanje za ozaveščanje, da bi pomagala pri odkrivanju in preprečevanju te prakse.

Družbeno odgovorno javno naročanje je močno orodje za boj proti prisilnemu delu in delu otrok. Javna naročila predstavljajo približno 14 % BDP EU (približno 2 bilijona EUR na leto) in lahko zato močno spodbudijo podjetja k uvedbi družbeno odgovornih praks upravljanja. V skladu z direktivami o javnem naročanju morajo države članice sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da naročniki in dobavitelji učinkovito izpolnjujejo obveznosti iz konvencij MOD, vključno z obveznostmi s področja prisilnega dela in dela otrok. Komisija je z namenom ozaveščanja naročnikov o potencialnih prednostih družbeno odgovornega javnega naročanja nedavno posodobila svoj priročnik „Kupujte družbeno odgovorno“. Javni organi ne morejo sami zmagati v boju proti prisilnemu delu. Pomembno vlogo imajo tudi zasebna podjetja. Komisija zato v okviru nove trgovinske politike EU spodbuja primerno skrbnost v skladu z mednarodnimi smernicami in načeli, da se prepreči prisilno delo v vrednostnih verigah podjetij EU. V zvezi s tem sta Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje julija 2021 objavili smernice za pomoč podjetjem EU pri sprejemanju ustreznih ukrepov za obravnavo tveganja prisilnega dela pri njihovem poslovanju in v njihovih dobavnih verigah, ki so most do obvezne horizontalne zakonodaje o primerni skrbnosti. Komisija je v svojem predlogu direktive o poročanju podjetij o trajnostnosti predstavila tudi podrobne zahteve glede poročanja o pravicah delavcev, kot je odprava dela otrok in prisilnega dela, tudi v svetovnih dobavnih verigah. Komisija spodbuja tudi strategije, ki jih vodi industrija, v najbolj ogroženih sektorjih. Projekt Clear Cotton na primer predlaga celostni pristop k odpravljanju dela otrok in prisilnega dela v dobavnih verigah bombaža, tekstila in oblačil. Odprava dela otrok in prisilnega dela ima pomembno mesto tudi v pobudi za surovine in akcijskem načrtu za kritične surovine. Kljub tem pomembnim zakonodajnim ukrepom je za učinkovit boj proti prisilnemu delu treba narediti še več. Predsednica Ursula von der Leyen je zato napovedala pobudo za prepoved proizvodov na enotnem trgu, ki so rezultat prisilnega dela. Komisija v ta namen pripravlja novo zakonodajno pobudo, ki bo učinkovito prepovedovala dajanje proizvodov, ki so rezultat prisilnega dela, vključno s prisilnim delom otrok, na trg EU. Pobuda bo zajemala domače in uvožene proizvode ter temeljila na kombinaciji prepovedi in zanesljivega izvršilnega okvira, ki bo temeljil na tveganju. Novi instrument bo temeljil na mednarodnih standardih ter dopolnjeval obstoječe horizontalne in sektorske pobude EU, zlasti obveznosti glede primerne skrbnosti in preglednosti. V boju proti delu otrok so potrebni dodatni ukrepi. Vzroki za delo otrok so zelo zapleteni in med drugim vključujejo ekonomske težave, nezadostne ustrezne izobraževalne priložnosti, splošno dojemanje in lokalne običaje, povezane z vlogo otrok v družbi. Da bi odpravili delo otrok, je zato treba k trajnostnemu gospodarskemu razvoju pristopiti celostno, s široko zastavljenimi ukrepi in ustrezno financiranimi pobudami za podpiranje kakovostnega izobraževanja, dostojnega dohodka in socialne zaščite za vse. Komisija v skladu s strategijo EU o otrokovih pravicah podpira vlade, lokalne akterje in podjetja, zlasti v najbolj prizadetih državah. Ključna orodja: —spodbujanje primerne skrbnosti podjetij glede človekovih pravic in okolja, tudi z zakonodajo, da bi se zagotovili odkrivanje, preprečevanje in blaženje dejanskih in morebitnih negativnih vplivov na človekove pravice, vključno s pravicami delavcev, in okolje vzdolž svetovnih dobavnih verig ter prevzemanje odgovornosti za te vplive; —prepoved dajanja proizvodov, ki so rezultat prisilnega dela, na trg EU; —okrepitev razkrivanja informacij o trajnostnih vidikih s strani podjetij, vključno z informacijami o dostojnem delu v svetovnih dobavnih verigah, z namenom povečanja trajnostnih naložb in preglednosti za druge deležnike; —zagotavljanje smernic in strogih pravnih določb o družbeno trajnostnem javnem naročanju ter uveljavljanje trajnostnih proizvodov kot stalnice, da bi se okrepila pravična potrošnja; —uporaba sektorskih politik EU, vključno s politikami s področja hrane, mineralov, tekstila, ribištva ter prometa, tudi pomorskega, za krepitev spoštovanja mednarodnih delovnih standardov ter ratifikacije in izvajanja mednarodnih konvencij o delu. 3.2 Dvostranski in regionalni odnosi EU EU v okviru svoje trgovinske politike od svojih trgovinskih partnerjev pričakuje, da spoštujejo mednarodne delovne standarde. Sporazumi o prosti trgovini in naložbah imajo pri tem ključno vlogo, saj vključujejo obveznosti glede spoštovanja mednarodnih delovnih standardov in spodbujanja dostojnega dela prek nacionalnih zakonov in praks, vključno z učinkovito inšpekcijo dela. Te določbe so na primer Južno Korejo spodbudile, da je aprila 2021 ratificirala tri temeljne konvencije MOD . Komisija je poleg tega leta 2020 imenovala glavnega uradnika za trgovinsko skladnost, da bi zagotovila, da njeni trgovinski partnerji izpolnjujejo svoje obveznosti, tudi tiste iz poglavij o trajnostnem razvoju. Vzpostavila je tudi enotno kontaktno točko , prek katere lahko podjetja in trgovinske ali nevladne organizacije iz EU vložijo pritožbe. EU bo v okviru tekočega pregleda akcijskega načrta v 15 točkah o trgovini in trajnostnem razvoju ocenila izvajanje in izvrševanje delovnopravnih določb sporazumov o prosti trgovini. To bo zajemalo obseg zavez, mehanizme spremljanja, morebitne sankcije v primeru neskladnosti, klavzulo o bistvenih elementih, institucionalno ureditev, sodelovanje s civilno družbo in potrebne vire. V predlogu nove uredbe EU o splošni shemi preferencialov za obdobje 2024–2034 je Komisija povečala podporo spodbujanju mednarodnih delovnih standardov v državah upravičenkah do splošne sheme preferencialov z vključitvijo dveh novih konvencij o pravicah delavcev in uvedbo določb, v skladu s katerimi se lahko v primeru izvoza blaga, proizvedenega v okviru mednarodno prepovedanega dela otrok in prisilnega dela, trgovinski preferenciali ukinejo. Eden od ključnih ciljev politike EU na področju mednarodnih partnerstev je spodbujati dostojno delo, vključno s socialno zaščito, v skladu z odločno zavezo EU, da v celoti izvaja agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in njene cilje trajnostnega razvoja, kar se kaže tudi v Evropskem soglasju o razvoju iz leta 2017. Socialno vključevanje in dostojno delo s posebnim poudarkom na odpravi dela otrok je ena od prednostnih nalog načrtovanja programov za obdobje 2021–2027 v okviru novega instrumenta NDICI – Globalna Evropa , ki bodo opredeljene na nacionalni, regionalni in svetovni ravni. Natančneje, program NDICI – Globalna Evropa o človekovih pravicah in demokraciji ter drugi tematski in geografski programi vključujejo namenske ukrepe za spodbujanje dostojnega dela za vse, vključno z bojem proti delu otrok in prisilnemu delu, zlasti na nacionalni in regionalni ravni. Program NDICI – Globalna Evropa podpira ukrepe, ki vključujejo spodbujanje socialnega dialoga in zagotavljanje pomoči partnerskim državam pri ratifikaciji in učinkovitem izvajanju posodobljenih konvencij MOD, zlasti temeljnih konvencij in konvencij o upravljanju. Ukrepi bodo poleg Evropskega soglasja vključevali tudi sodelovanje z zasebnim sektorjem na področju zagotavljanja odgovornega poslovnega ravnanja v svetovnih dobavnih verigah ter podporo vladam in podjetjem v partnerskih državah pri uvajanju odgovornega poslovnega ravnanja z ustreznimi spremljevalnimi ukrepi. Instrument ponuja tudi priložnosti za sodelovanje z vsemi ustreznimi deležniki partnerskih držav pri formalizaciji ekonomije in zmanjšanju obsega neformalnega sektorja ter za izmenjavo dobrih praks in najboljših pristopov s partnerskimi državami v okviru tehnične pomoči. Dejstvo je, da bo veliko najranljivejših oseb ostalo zaposlenih v neformalni ekonomiji, zato bo razvojna politika zagotovila, da bodo ukrepi za spodbujanje dostojnega dela zajeli tudi neformalno ekonomijo. Ukrepi se bodo po potrebi izvajali z državami članicami in evropskimi razvojnimi finančnimi institucijami v okviru pobud Ekipe Evropa. Evropska unija podpira tudi ukrepe za zaščito otrok med humanitarnimi krizami, vključno z ukrepi zoper najhujše oblike dela otrok. Med dejavnostmi so preprečevanje nasilja in odzivanje nanj, iskanje in ponovno združevanje družin, preprečevanje ter izpuščanje in ponovno vključevanje otrok, povezanih z oboroženimi silami in oboroženimi skupinami. Precejšnje naložbe so namenjene ponovni vzpostavitvi in ohranitvi dostopa do kakovostnega izobraževanja otrok, ki so jih prizadele krize in humanitarne nesreče. V skladu s širitveno politiko EU se od držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk pred pristopom k EU pričakuje popolna uskladitev s pravnim redom in standardi EU na področju socialne politike in zaposlovanja. EU še naprej spodbuja izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na Zahodnem Balkanu z razpravami o napredku držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk na področju vključevanja načel evropskega stebra socialnih pravic v proces programa gospodarskih reform in zagotavljanjem podpore svojim partnericam pri izboljševanju razpoložljivosti in zbiranja podatkov v skladu s pregledom socialnih kazalnikov. EU prek instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) ponuja tudi finančno podporo za spodbujanje kakovostnih delovnih mest in podpiranje učinkovitega izvrševanja delovnopravnih predpisov in delovnih standardov v celotni regiji. EU prek evropske sosedske politike podpira politične in gospodarske reforme v svojem južnem in vzhodnem sosedstvu, tudi ustvarjanje dostojnih delovnih mest. EU si bo v okviru evropske sosedske politike s partnericami iz južnega sosedstva izmenjevala dobre prakse na področju človekovih pravic in temeljnih delovnih standardov na dvostranski in regionalni ravni ter v sektorskem dialogu Unije za Sredozemlje o zaposlovanju in delu. EU bo s finančno podporo in drugimi vodilnimi pobudami partnericam iz južnega sosedstva pomagala pri načrtovanju in izvajanju gospodarskih reform (vključno s trgovinskimi in naložbenimi reformami), namenjenih zagotavljanju dostojnih delovnih mest, zlasti za ženske in mlade, ter podpirala učinkovit socialni dialog na vseh ravneh. V zvezi z vzhodnim partnerstvom bo podpora politikam za dostojno delo prek vlaganja v ljudi in razvoj človeškega kapitala še naprej glavna prednostna naloga . EU bo poleg tega mobilizirala strokovno znanje iz javnega sektorja za izmenjavo dobrih praks in najboljših pristopov s partnerskimi državami, na primer prek instrumenta TAIEX in instrumenta tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, ki upravljavce iz ciljnih držav združujeta z njihovimi kolegi iz držav članic EU. Spodbujanje spoštovanja pravic delavcev v tretjih državah je bistveni del politik EU na področju človekovih pravic. EU bo s pomočjo različnih instrumentov s tega področja zagotovila, da bodo vprašanja pravic delavcev po potrebi vključena v dialoge o človekovih pravicah s tretjimi državami, v katerih prihaja do kršitev človekovih pravic, in v nadaljnje izmenjave o človekovih pravicah s tretjimi državami, vključno z izmenjavami posebnega predstavnika EU za človekove pravice. EU bo zagotovila tudi učinkovito izvajanje vidikov pravic delavcev iz strategij držav na področju človekovih pravic in demokracije za obdobje 2021–2024 in akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 . To bo vključevalo predvideni celoviti okvir EU za izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter pripravo in izvajanje nacionalnih akcijskih načrtov. EU bo še naprej spodbujala dostojno delo v okviru ukrepov financiranja, na primer pri izvajanju operacij financiranja (mešano financiranje in jamstva) ali z zagotavljanjem, da se pravice delavcev upoštevajo pri ocenjevanju spoštovanja človekovih pravic kot predpogoja za dodelitev makrofinančne pomoči. Prihodnji programi makrofinančne pomoči bodo po potrebi vključevali dostojno delo, s tem povezane pogoje pa bodo skupaj opredelile službe Komisije in ESZD. Komisija bo sodelovala z Evropsko banko za obnovo in razvoj z namenom spodbuditve rednega posodabljanja njene okoljske in socialne politike ter uskladitve te politike s standardi EU in mednarodnimi standardi s področja odgovornosti v dobavnih verigah, vključno z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah. EU si bo poleg tega prizadevala zagotoviti, da bodo pravice delavcev, vključenih v izvajanje programov, ki jih financira EIB, v skladu z okoljskimi in socialnimi standardi EIB.

Obstajajo še drugi dvostranski in regionalni sporazumi, kot so strateški sporazumi EU o partnerstvu in sodelovanju, ter dialogi na različnih ravneh s tretjimi državami, ki so priložnost za podajanje strokovnega znanja EU na področju dela. EU bo spodbujala vključevanje dostojnega dela, vključno s pravicami delavcev, v vse ustrezne prihodnje ali posodobljene dvostranske in regionalne sporazume in dialoge na različnih ravneh, vključno s strateškimi sporazumi o partnerstvu in sodelovanju ter vsemi odbori, ki izvajajo ustrezne dvostranske in regionalne sporazume, kot so skupne komisije in tematski pododbori. To na primer vključuje srečanja na vrhu, ministrska srečanja in srečanja višjih uradnikov na forumih, kot je azijsko-evropsko srečanje (ASEM). Ključna orodja: —spodbujanje vključevanja mednarodnih delovnih standardov v sporazume o prosti trgovini in enostranske trgovinske preferenciale; —zagotavljanje dostojnega dela za vse kot ene od glavnih prednostnih nalog razvojne politike EU in nadaljnjih ukrepov financiranja, ki spodbujajo dostojno delo, tudi v okviru pobud Ekipe Evropa; —spodbujanje izvajanja evropskega stebra socialnih pravic v okviru širitvene politike EU in programov gospodarskih reform ter podpiranje reform, ki zagotavljajo dostojno zaposlitev v evropskem sosedstvu in regijah širitve; —spodbujanje spoštovanja pravic delavcev v tretjih državah kot bistvenega dela politik EU na področju človekovih pravic; —vključevanje spodbujanja dostojnega dela in pravic delavcev v vse ustrezne prihodnje ali posodobljene dvostranske in regionalne sporazume in dialoge. 3.3 EU na mednarodnih in večstranskih forumih EU podpira izvajanje instrumentov OZN, povezanih z dostojnim delom; zavzema se tudi za razpravo o dostojnem delu in njegovo obravnavo na forumih OZN, zlasti v okviru agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030. EU je okrepila udeležbo na forumih OZN o človekovih pravicah in sodelovanje s partnerskimi državami, da bi dejavno spodbujala in podpirala izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah na svetovni ravni. V zvezi s tem EU ustrezno podpira delo delovne skupine OZN za podjetništvo in človekove pravice ter konstruktivno sodeluje v razpravah OZN o pravno zavezujočem instrumentu za podjetništvo in človekove pravice, da bi spodbudila oblikovanje instrumenta, ki lahko učinkovito okrepi zaščito žrtev kršitev in zlorab človekovih pravic, povezanih s podjetji, in zagotovi enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni. EU bo okrepila prizadevanja za spodbujanje agende za dostojno delo v Komisiji OZN za socialni razvoj in na političnem forumu na visoki ravni za trajnostni razvoj, pri čemer bo upoštevala pomen dostojnega dela za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, vključno s ciljem trajnostnega razvoja 8, in uresničevanje agende na splošno. EU v skladu s Konvencijo OZN o pravicah invalidov, katere pogodbenica je, spodbuja tudi pravice invalidov po vsem svetu, med drugim v zvezi z delom in zaposlovanjem. Komisija se je zavezala, da bo organizirala redne strukturirane dialoge med letno konferenco držav pogodbenic Konvencije o pravicah invalidov in v okviru drugih obstoječih večstranskih forumov ter okrepila sodelovanje s poudarkom na dostopnosti in zaposlovanju. EU poleg tega dejavno prispeva k postopkom Mednarodne organizacije dela za določanje delovnih standardov, nadzor njihove uporabe in spodbujanje njihovega izvajanja. Dodatno bo okrepila tesno sodelovanje z MOD na podlagi izmenjave dopisov, ki je bila leta 2021 ponovno vzpostavljena, zlasti s skupnim ukrepanjem na večstranskih forumih ter z dvostranskim in razvojnim sodelovanjem, pa tudi z intenzivnejšo izmenjavo informacij, pomočjo in rednimi srečanji na visoki ravni. Cilj je spodbujati temeljna načela in pravice pri delu ter druge mednarodne delovne standarde, zlasti z ratifikacijo in učinkovitim izvajanjem posodobljenih konvencij MOD in spodbujanjem enakosti spolov. EU bo z MOD sodelovala tudi pri spodbujanju pristopa, osredotočenega na človeka, in pravičnega prehoda v prihodnost dela v skladu z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, Deklaracijo MOD o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo iz leta 2008, Deklaracijo za prihodnost dela ob stoletnici MOD, evropskim stebrom socialnih pravic ter ustreznimi evropskimi in mednarodnimi standardi. Cilj tega sodelovanja je tudi spodbujati socialni dialog in prizadevanja za vzpostavitev minimalnih ravni socialne zaščite in dostojnih delovnih pogojev za vse, vključno z varnostjo in zdravjem pri delu. EU podpira prizadevanja za vključitev pravice do varnih in zdravih delovnih pogojev v okvir MOD za temeljna načela in pravice pri delu. Komisija bo podprla tudi prizadevanja MOD za razvoj merilnega okvira za spremljanje napredka pri oblikovanju dostojnejšega sveta dela. EU podpira reformo Svetovne trgovinske organizacije (STO), da bi še bolj prispevala k trajnostnemu razvoju in vključevala socialno razsežnost globalizacije ter spodbujala razprave v STO o tem, kako lahko trgovina podpre dostojno delo in socialno pravičnost. EU se bo v okviru STO zavzemala za analizo in izmenjavo izkušenj, tudi prek dejavnejšega sodelovanja z MOD, na področju prispevka trgovinskih politik k socialnemu razvoju ter glede tega, kako večja zaščita pravic delavcev prispeva k rasti in razvoju ter kako koristi liberalizacije trgovine dosegajo vse delavce in prikrajšane skupnosti. Komisija bo tudi dejavno podpirala nadaljnji dialog med mednarodnimi finančnimi institucijami, MOD, OZN in STO o dopolnjevanju in usklajenosti njihovih politik ter soodvisnosti gospodarske rasti, naložb, trgovine in dostojnega dela. EU v sodelovanju z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) podpira spodbujanje in izvajanje mednarodnih standardov glede odgovornega poslovnega ravnanja, da bi olajšala prispevek podjetij k dostojnemu delu. EU financira programe OECD, vključno s programi za spodbujanje primerne skrbnosti za odgovorno poslovno ravnanje v svetovnih dobavnih verigah , in bo še naprej spodbujala upoštevanje dostojnega dela v dejavnostih OECD na področju odgovornega poslovnega ravnanja in dejavnostih razvojnega centra OECD. Spodbujanje dostojnega dela v svetovnih dobavnih verigah, vključno z odpravo dela otrok in prisilnega dela, je bistveni element dela skupin G7 in G20, ki ga EU dejavno podpira. EU si bo v okviru sodelovanja s partnerji iz skupin G7 in G20 prizadevala zagotoviti, da bosta imela dostojno delo in socialna zaščita pomembno vlogo v razpravah skupin G7 in G20, tudi z vključevanjem socialnih vidikov v strategije obeh skupin za boljšo obnovo. Voditelji držav skupine G20 so se v rimski izjavi voditeljev držav skupine G20 iz leta 2021 v okviru odziva na pandemijo na primer zavezali, da bodo sprejeli na človeka osredotočene pristope k politikam za spodbujanje socialnega dialoga in zagotavljanje večje socialne pravičnosti, varnih in zdravih delovnih pogojev ter dostojnega dela za vse, tudi v svetovnih dobavnih verigah. Komisija bo sodelovala tudi s Svetovno banko, da bi se dostojno delo in na človeka osredotočen pristop kot medsektorski zahtevi vključila v delo Svetovne banke s tretjimi državami, države članice pa bo spodbujala, da pri zagotavljanju finančne pomoči Mednarodnega denarnega sklada tretjim državam izpostavijo vprašanje dostojnega dela. EU si v sodelovanju s Svetom Evrope prizadeva za zagotavljanje temeljnih socialnih in ekonomskih pravic v skladu z mednarodnimi obveznostmi. Ključna orodja: —podpiranje izvajanja instrumentov OZN, povezanih z dostojnim delom, in zavzemanje za obravnavo dostojnega dela na forumih OZN, zlasti pri izvajanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; —sodelovanje z MOD na področju prednostnih nalog EU, zlasti prispevanje k postopkom za določanje delovnih standardov, nadzor njihove uporabe in spodbujanje njihovega izvajanja; —podpiranje reforme STO, da bi še bolj prispevala k trajnostnemu razvoju, vključevala socialno razsežnost globalizacije in spodbujala razprave o tem, kako lahko trgovina podpre dostojno delo in socialno pravičnost; —spodbujanje dostojnega dela v svetovnih dobavnih verigah v izjavah skupin G7 in G20, sodelovanje z OECD pri spodbujanju in izvajanju mednarodnih standardov glede odgovornega poslovnega ravnanja ter vključitev dostojnega dela v sodelovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami; —sodelovanje s Svetom Evrope pri zagotavljanju temeljnih socialnih in ekonomskih pravic v skladu z mednarodnimi obveznostmi. 3.4 Sodelovanje z deležniki in v svetovnih partnerstvih EU spodbuja tri- in dvostranski evropski socialni dialog na medsektorski in sektorski ravni, tudi z zagotavljanjem podpore 43 odborom EU za sektorski socialni dialog. Socialni partnerji na dnevni red odborov za sektorski socialni dialog redno vključujejo spodbujanje dostojnega dela po vsem svetu, kot je dostojno delo v ribištvu ali tekstilnem sektorju. Komisija bo socialnim partnerjem iz odborov EU za sektorski socialni dialog na njihovo zahtevo ponudila podporo za začetek dejavnosti v zvezi z odgovornimi dobavnimi verigami, vključno s spoštovanjem pravic delavcev, kot so sektorski dialogi po vsej EU za izmenjavo dobrih praks in omogočanje vzajemnega učenja. Tako bo podprla tudi delavce in delodajalce vzdolž dobavne verige pri uveljavljanju njihove pravice do organiziranja in svobode združevanja. EU dialog s civilno družbo spodbuja tudi v svojih zunanjih odnosih in združuje moči v okviru svetovnih partnerstev. Interakcija z organizacijami civilne družbe je ključni dejavnik, ki omogoča spodbujanje dostojnega dela prek sodelovanja z deležniki, tudi v okviru pogajanj o trgovinskih sporazumih in njihovega izvajanja, pri pripravi dialogov o človekovih pravicah in vprašanjih razvojnega sodelovanja. EU bo še naprej krepila sodelovanje z akterji civilne družbe ter spodbujala varno in spodbudno okolje, v katerem se bodo civilna družba in zagovorniki pravic delavcev zavzemali za ustvarjanje dostojnih delovnih mest. EU in njene države članice zagotavljajo prispevek in podporo svetovnim partnerstvom in večdeležniškim pobudam, pomembnim za spodbujanje dostojnega dela po vsem svetu, na področjih, kot so pravični prehod, varnost in zdravje pri delu, socialna zaščita in socialni dialog, tudi prek pobude svetovnega dogovora (Global Deal) . V skladu s politiko ničelne tolerance do dela otrok bo Komisija sprejela ustrezne ukrepe za vključitev v partnerstvo Alliance 8.7, katerega cilj je odpraviti delo otrok, prisilno delo in trgovino z ljudmi. Komisija namerava v sodelovanju z MOD preučiti, kako bi bilo mogoče okrepiti skupna in posamezna prizadevanja za zagotovitev učinkovitosti ukrepov v okviru partnerstva Alliance 8.7. Ključna orodja: —nudenje podpore socialnim partnerjem v odborih EU za sektorski socialni dialog pri začetku dejavnosti v zvezi s spoštovanjem pravic delavcev v svetovnih verigah; —nadaljnja krepitev sodelovanja z akterji civilne družbe ter spodbujanje varnega in spodbudnega okolja za civilno družbo; —podpiranje svetovnih partnerstev na različnih področjih dostojnega dela, tudi z vključitvijo v partnerstvo Alliance 8.7.