[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.1.2009

COM(2009) 1 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O NAKNADNI OCENI STATISTIČNEGA PROGRAMA SKUPNOSTI ZA OBDOBJE 2003–2007

{SEC(2009)14}

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O NAKNADNI OCENI STATISTIČNEGA PROGRAMA SKUPNOSTI ZA OBDOBJE 2003–2007

1. UVOD

Odločba št. 2367/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta o statističnem programu Skupnosti za obdobje od 2003 do 2007 je bila sprejeta 16. decembra 2002[1]. Ta program se je izvajal na podlagi glavnih prednostnih nalog politike Skupnosti, ki zadevajo ekonomsko in monetarno unijo, širitev Evropske unije ter konkurenčnost, trajnostni razvoj in socialni program. Oblikovan je bil na podlagi ciljev Eurostatovega opisa nalog, visokokakovostnih statističnih podatkov, ki se lahko uporabljajo na vsako področje politike EU, ter učinkovite uporabe virov in izvrševanja proračuna.

Člen 4 Odločbe navaja: „Ob koncu obdobja, ki ga zajema program, Komisija po posvetovanju z Odborom za statistični program pripravi ustrezno poročilo z oceno izvajanja programa, pri čemer upošteva mnenja neodvisnih strokovnjakov. Navedeno poročilo mora končati do konca leta 2008 ter ga predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu.“[2]

Ta dokument vsebuje poročilo o oceni ter obravnava obveznost iz Finančne uredbe[3] in izvedbene določbe iz te uredbe[4], da je treba programe ocenjevati v smislu človeških in finančnih virov ter pridobljenih rezultatov za preverjanje njihove skladnosti z določenimi cilji. Ocena tega programa mora biti koristna tudi za oblikovanje prihodnjih petletnih statističnih programov in vzpostavitev sistema za spremljanje njihovega nadaljnjega izvajanja.

Poročilo temelji na vmesni oceni, ki jo je leta 2006 pripravil Eurostat, in poročilu, ki ga je v skladu s členom 4 statističnega programa Skupnosti pripravilo zunanje podjetje za ocenjevanje. V drugem poglavju so povzete glavne ugotovitve, ki zadevajo doseganje ciljev iz programa, ter pregled medsektorskih zadev in novih pobud, ki v programu najprej niso bile zajete. V tretjem poglavju so predstavljena glavna priporočila za načrtovanje in izvajanje programa v prihodnosti.

Končno poročilo zunanjih strokovnjakov je v priloženem delovnem dokumentu Komisije.

2. GLAVNI DOSEŽKI PROGRAMA

V tem poglavju so obravnavani vsi rezultati, doseženi pri izvajanju programa za vsa statistična področja v okviru naslovov iz programa in horizontalnih ciljev, ki so navedeni v zvezi z izvedbenimi strategijami. V njem je tudi poročilo o dejavnostih in pobudah, ki delno niso bile vključene v statistični program Skupnosti kot izrecni cilji, o medsektorskih dejavnostih in pobudah ter uporabi človeških in finančnih virov.

POVZETEK

Na podlagi podrobnega poročila o dosežkih, ki je razčlenjen po naslovih[5] programa, se lahko sklepa, da so bili izpolnjeni skoraj vsi cilji. Smiselno je poudariti prikazano sposobnost evropskega statističnega sistema (ESS), ki je zagotovil, da so se nove in nastajajoče potrebe politike utemeljile z dodatnimi statističnimi informacijami, kot je bilo na primer v zvezi s potrebami po podatkih v okviru širitve EU, ki zadeva države članice, priključene EU leta 2004 in 2007, statističnih podatkih o energetiki, okolju, azilu in preseljevanju ter statističnih podatkih o povezanih podjetjih v tujini, hitrih ocenah BDP in HICP, računih evropskega sektorja, kazalnikih socialnega varstva in drugih podatkih. Poleg tega je bil pripravljen večletni program za posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine. Ta napredek je bil mogoč tudi zaradi intenzivnega dela v zvezi s sprejetjem nove zakonodaje ali njeno revizijo (na primer zlasti na področju statističnih podatkov o gospodarskih, poslovnih in socialnih zadevah) ter zlasti zaradi razvoja in uporabe novih metodologij in orodij. To utemeljuje zlasti dejstvo, da je bilo znatno število dejavnosti za zbiranje novih statističnih podatkov skoraj enako številu dejavnosti, v okviru katerih se podatki zbirajo redno. Cilj razmeroma velikega števila dejavnosti sta bila zagotavljanje kakovosti in razvoj ESS, pri čemer se je pokazalo, da je mogoče sistem še bolj razviti in izboljšati. Prizadevanje za doseganje tega cilja potrjujejo razvoj in izvajanje kodeksa ravnanja, odprtje prostega dostopa do vseh Eurostatovih statističnih podatkov na njegovi spletni strani ter tudi dejavnosti v zvezi z boljšim določanjem prednostnih nalog in zagotavljanjem manjše obremenitve glede poročanja.

DOSEžKI NA STATISTIčNIH PODROčJIH

Prosti pretok blaga: Oblikovala se je nova zakonodaja za Intrastat in Extrastat, katere cilj so večji pragi poročanja, učinkovitejša uporaba obstoječih informacij ter uskladitev statističnega in carinskega sistema, s čimer se bi zagotovila manjša obremenitev podjetij.

Kmetijstvo: Državam članicam je bila zagotovljena znatna pomoč za nadaljnje izboljšanje kazalnikov v zvezi s kmetijsko-okoljskim razvojem in razvojem podeželja ter za doseganje napredka v zvezi z registri kmetijskih gospodarstev. Na področju raziskovanja strukture kmetij je bila oblikovala nova zakonodaja, katere cilj je manjša obremenitev v zvezi s poročanjem.

Prosti pretok oseb, storitev in kapitala: Oblikovana sta bila nova zakonodaja in ustrezen metodološki priročnik, pri čemer se je izvedlo tudi prvo zbiranje podatkov na področju statističnih podatkov v zvezi s povezanimi podjetji v tujini („podružnice tujih podjetij ali podružnice domačih podjetij v tujini“). V zvezi s področjem informacijske družbe je bila najprej oblikovana okvirna uredba, pozneje pa so bile oblikovane tudi letne zbirke podatkov, vključno s fiksnim in spremenljivim delom vprašanj za hitrejši odziv na potrebe po podatkih.

Vizumi, azil, priseljevanje in druge politike v zvezi s prostim pretokom oseb: Leta 2007 je bila sprejeta nova uredba o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi s preseljevanjem in mednarodnim varstvom. V zvezi s tem sta bili revidirani tudi vsebina in struktura podatkov o dovoljenjih za prebivanje, z državami članicami pa so potekale intenzivne razprave za uskladitev statističnih opredelitev, rezultatov in metapodatkov, da se zagotovi boljša primerljivost podatkov o preseljevanju in azilih.

Promet: Zbiranje in kakovost podatkov za vse vrste prometa sta se izboljšala, pri čemer si je politika prizadevala tudi za redno zagotavljanje in izboljšanje kakovosti različnih kazalnikov, kot so cestni promet, intermodalni prevoz in uspešnost.

Ekonomska in monetarna politika: V zvezi z nacionalnimi računi je bilo izvajanje Uredbe o evropskem sistemu računov (ESR95) doseženo s posodobitvijo programa za prenos in spremljanje skladnosti. Hitre ocene BDP so se izvedle v skladu s časovnim razporedom, letni in četrtletni računi sektorja pa so bili prvič objavljeni leta 2006 in 2007. Izvedlo se je preverjanje v zvezi z lastnimi sredstvi BND in DDV. V mednarodnem in evropskem okviru se je začela revizija temeljne metodologije nacionalnih računov. Metodološki okvir, povezan s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem , in v bolj splošnem smislu statistike javnih financ so bili razviti še dodatno, celovite statistike državnih financ na četrtletni in letni podlagi pa so bile razširjene. Kar zadeva statistiko in ustrezne podatke v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami , mednarodno trgovino s storitvami in plačilno bilanco , vključno s četrtletnimi podatki za plačilno bilanco, se je zagotovila večja dostopnost, pri čemer so bila pripravljena poročila o kakovosti te statistike in podatkov. Sistem za zbiranje podatkov za plačilnobilančno statistiko je bil revidiran ob upoštevanju spremenjenih pragov za sporočanje podatkov za banke. Poleg tega se je z znatnimi sredstvi in prizadevanjem podprla priprava priročnika Mednarodnega denarnega sklada o plačilni bilanci in stanju mednarodnih naložb (BPM6). V zvezi s kratkoročnimi statistikami se je Uredba spremenila, dostopnost in pravočasnost kazalnikov pa sta se bistveno povečali. Ta politika si je prizadevala tudi za vzpostavitev in izboljšanje zbiranja, nabora in pravočasnosti podatkov za glavne evropske ekonomske kazalnike. V zvezi s statistiko cen se je zaradi metodološkega dela in boljših strateških smernic zagotovila še večja pravočasnost in kakovost podatkov o harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin. Leta 2007 je bila sprejeta Uredba o paritetah kupne moči.

Zaposlovanje: Vzpostavljeni so bili ključni elementi celovitega sistema prejemkov in stroškov dela, vključno z indeksom četrtletnih stroškov dela ter štiriletnimi podrobnimi raziskavami o stroških dela in prejemkih. V vseh državah članicah se je izvajala stalna četrtletna raziskava o delovni sili, Evropska komisija je sprejela novo uredbo o statistiki prostih delovnih mest, zbirka podatkov v zvezi s politiko na trgu dela pa se je razvijala še naprej.

Skupna trgovinska politika: Začelo se je izvajati več dejavnosti za boljšo kakovost podatkov o plačilni bilanci, pri čemer je bil posodobljen tudi niz kazalnikov trajnostnega razvoja v zvezi z zunanjo trgovino. Napredek je bil dosežen tudi v zvezi z uskladitvijo statistike glede plačilne bilance z nacionalnimi računi in statističnimi podatki v zvezi z zunanjo trgovino.

Socialna politika, izobraževanje, poklicno usposabljanje in mladina: Kazalniki socialne vključenosti in socialne zaščite so bili revidirani, zagotovljenih pa je bila večina ustreznih podatkov. Sprejeta je bila okvirna uredba o statističnih podatkih v zvezi z izobraževanjem in vseživljenjskim učenjem, pri čemer sta bili izvedeni tudi anketa o poklicnem izobraževanju, v zvezi s katero so bili podatki objavljeni leta 2007, in pilotna raziskava o izobraževanju odraslih. Začele so se priprave na evropsko raziskavo v zvezi z gospodinjstvi, ki je celovit program glede statističnih podatkov na področju socialne politike, katerega cilj je poenostavitev obstoječih in načrtovanih evropskih raziskav na področju socialne politike ter odziv na potrebe politike s priložnostnimi moduli. Pripravljena je bila okvirna uredba o popisih prebivalstva in stanovanj, pri čemer so se zagotovile tudi napovedi za prebivalstvo na nacionalni in regionalni ravni.

Kultura: Objavljena sta bila metodološko poročilo in žepna publikacija, vključno z več razsežnostmi statističnih podatkov v zvezi s področjem kulture.

Javno zdravje: Evropska komisija je sprejela predlog okvirne uredbe o javnem zdravju in varnosti na delovnem mestu, pri čemer so se začele izvajati dejavnosti v zvezi z izdelavo kazalnikov Evropske skupnosti v zvezi z zdravjem. Izvajati se je začela tudi raziskava z naslovom Evropska anketa o zdravju, poleg tega pa so bili pripravljeni tudi različni moduli, kot je modul o zdravstvenem stanju. Objavljeni so bili prvi nabori podatkov za sistem zdravstvenih računov, pri čemer sta se izboljšali tudi evropska statistika o nesrečah na delovnem mestu in evropska statistika o poklicnih boleznih.

Varstvo potrošnikov: Objavljenih je bilo več publikacij o potrošnikih v Evropi, pri čemer so bili dani na voljo tudi podatki o varnosti živil. Določeni so bili kazalniki za spremljanje varnosti živil in prehranska politika, za opredelitev ustreznih podatkov EU pa so bili ovrednoteni viri podatkov.

Industrija: Razvijali so se zlasti storitveni sektor in statistični podatki v zvezi s podjetništvom. S preoblikovanjem pravne podlage za strukturno poslovno statistiko so bili v statistiko vključeni tudi podatki v zvezi z demografijo podjetij in storitvami podjetij, pri čemer so bile izbrisane manj pomembne zahteve, uvedeni pa priložnostni moduli in evropski pristop na podlagi vzorca. Sprejeta je bila nova uredba o registru podjetij, pri čemer se je začelo tudi oblikovanje registra za mednarodne skupine podjetij Skupnosti. Sprejete so bile nove klasifikacije gospodarskih dejavnosti in proizvodov. Potekala so intenzivna pogajanja v zvezi s pripravo uredbe o statističnih podatkih na področju energetike. Poleg tega je bila izvedena prenovitev direktive o preglednosti cen, pri čemer so bile uvedene obveznosti v zvezi s poročanjem o toploti in električni energiji, znatno pa se je izboljšalo tudi letno poročanje EU v zvezi s popisom izpustov CO2.

Ekonomska in socialna kohezija: Revizija klasifikacije teritorialnih enot NUTS se je končala po širitvi, začelo pa se je okrepljeno zbiranje podatkov za revizijo programa Urban. Zagotovili so se podatki, potrebni za poročilo o koheziji.

Raziskave in tehnološki razvoj: Končalo ali začelo se je več metodoloških in raziskovalnih projektov, kot so projekti v zvezi z novimi metodami za nadzorovanje razkrivanja statističnih podatkov, smernicami za sezonsko prilagajanje in metodologijo za vključevanje različnih virov v ESS, pri čemer so nekateri od teh programov uporabili nove instrumente sodelovanja. Izvedlo se je več raziskav o inovacijah Skupnosti, razvoju poklicne poti ljudi z doktoratom ter raziskavah in razvoju, poleg tega pa se je zagotovil splošnejši dostop do podatkov.

Okolje: Podatki o statističnih podatkih v zvezi z odpadki so bili prvič razširjeni v skladu z uredbo. Skupaj z drugimi storitvami je bil razvit instrument za spremljanje nove politike Skupnosti o kemikalijah. Končana je bila celovita revizija seznama kazalnikov trajnostnega razvoja. Izvedlo se je več zbiranj podatkov za pridobitev okoljskih računov, pri čemer je bilo opravljeno ustrezno delo v zvezi z metodologijo.

Razvojno sodelovanje (in druge dejavnosti na področju zunanjih odnosov): Ustrezne službe Komisije so evropskim sosedskim državam zagotovile veliko različnega tehničnega svetovanja in pomoči. Eurostat je službam Komisije zagotovil tehnično svetovanje za pomembnejše dejavnosti v zvezi s statističnim sodelovanjem na regionalni ravni v državah AKP, Aziji in Latinski Ameriki ter sodeloval v usmerjevalnih odborih in drugih zasedanjih glede statističnih podatkov na visoki ravni.

Nekateri cilji programa niso bili izpolnjeni v celoti. To zadeva zbiranje statističnih podatkov na avdiovizualnem področju, ki je bilo opuščeno zaradi spremenjene politike, statističnih podatkov na področju kulture, na katerem cilj zaradi omejenih virov ni bil dosežen v celoti, ter metodološko pomoč za poškodbe na domu, za katero je bila pristojnost prenesena na drugo službo Komisije.

DOSEžKI V ZVEZI S HORIZONTALNIMI CILJI

Horizontalni cilji zadevajo Eurostat ter so pomoč za Komisijo, druge evropske institucije in splošno skupnost uporabnikov, pri čemer prispevajo k ohranjanju in razvoju evropskega statističnega sistema (ESS), krepijo motivacijo in zadovoljstvo osebja, izboljšujejo kakovost proizvodov in storitev ter zagotavljajo večjo notranjo storilnost.

Cilji so bili izpolnjeni zlasti z razvojem infrastrukture IT, načrtovanjem in izvajanjem okvira za zagotavljanje kakovosti, izboljšanjem delovnih pogojev v skladu z rezultati raziskav v zvezi z mnenjem osebja, začetkom izvajanja evropskega statističnega programa usposabljanja, razvojem strategij glede notranjih informacij in razširjanja zunanjih informacij ter krepitvijo strukture upravljanja ESS.

DOSEžKI V ZVEZI Z MEDSEKTORSKIMI ZADEVAMI

Širitev

V programskem obdobju so se nove države članice na splošno vključile v statistične mehanizme Skupnosti v smislu zbiranja/razširjanja podatkov in delovnih struktur. Tehnična pomoč se je zagotovila učinkovito, tako da je okrepila to vključevanje, pri čemer je pripravila sedanje države kandidatke, da sodelujejo v pogajalskem procesu z ustreznimi statističnimi podatki ter da pristopijo k EU pripravljene.

Manjša obremenitev poročanja

Izvedle so se bile različne dejavnosti, katerih cilj je bilo boljše letno statistično načrtovanje, določanje prednostnih nalog ter merjenje obremenitve in stroškov na izbranih statističnih področjih (statistični podatki v zvezi s prevozom, kratkoročna statistika, Intrastat, poslovna statistika). Na podlagi rezultatov tega dela je bilo novembra 2006 objavljeno Sporočilo Komisije o zmanjšanju obremenitve poročanja, poenostavitvi in določanju prednostnih nalog na področju statistike Skupnosti. Merjenje obremenitve in stroškov se je nadaljevalo z začetkom izvajanja dejavnosti, ki zajema vse države članice in veljavne pravne akte, ter drugimi pobudami na izbranih statističnih področjih (boljša uporaba veljavnih podatkov, evropski vzorci). Prvi rezultati, pridobljeni v okviru boljše zakonodaje, kažejo tudi, da je upravna obremenitev zaradi statističnega poročanja razmeroma majhna.

Razvoj ESS

Leta 2006 so se Eurostat in države članice odločili, da razmislijo o delovanju ESS (akcijski načrt iz Krakova), katerega cilj so pravni in institucionalni okvir, statistični izzivi ter upravljanje in načrtovanje virov ESS. Ustanovljene so bile projektne skupine na visoki ravni. Prvi rezultat tega je predlog za revidirano evropsko zakonodajo v zvezi s statističnimi podatki. Ustanovljen je bil tudi nov mrežni mehanizem za usmerjanje znanja in virov v ESS, tj. ESSnet. Mreže zajemajo projektno delo, ki so ga opravile nekatere države članice in katerega rezultati so na voljo vsem partnerjem v ESS.

Izvajanje kodeksa ravnanja

Zagotavljanje ustreznih praks, virov in zmogljivosti za pripravo visokokakovostnih statističnih podatkov za okrepitev neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Eurostata, je temelj, na katerem je bil leta 2005 sprejet Evropski statistični kodeks ravnanja. Celovito samooceno so dopolnili medsebojni pregledi, izvršeni v obdobju 2006–2008, ki obravnavajo zlasti prakse institucionalnega okolja in razširjanja praks ter vlogo nacionalnih statističnih institutov v zvezi z usklajevanjem v nacionalnih statističnih sistemih. Rezultati vseh pregledov so bili povzeti v poročilu Komisije. Dokončno je bil ustanovljen Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov, ki spremlja izvajanje kodeksa ravnanja.

Upravljanje kakovosti

Izvedlo se je veliko različnih dejavnosti, kot so redne konference o kakovosti in pobude za kakovostno upravljanje v celotnem ESS, vključno z oblikovanjem seznama za ocenjevanje statističnih postopkov in rezultatov (DESAP) ter priročnika o metodah in orodjih za ocenjevanje kakovosti podatkov (DATQAM), čeprav bi se lahko zagotovilo še boljše spremljanje vidikov kakovosti podatkov in uskladitev poročanja o kakovosti. Državam članicam je bila zagotovljena podpora za njihove pobude v zvezi s kakovostjo in zagotovilo se je razširjanje dobrih praks, povezanih s temi pobudami.

Dialog z uporabniki in razširjanje

Pomemben dosežek je bil začetek prostega razširjanja Eurostatovih statističnih podatkov na spletni strani, ki se je začelo 1. oktobra 2004. Zato je bila obiskanost portala znatno večja, pri čemer sta bila večja tudi prepoznavnost v medijih in zbiranje metapodatkov v celoti. Program objavljanja in koledar objav sta bila izboljšana, pri čemer so se izvedle tudi različne raziskave med uporabniki. Oblikoval se je sistem sodelovanja za podporo uporabnikom v državah članicah, odziv uporabnikov se je spremljal redno. Za spodbujanje dialoga z uporabniki je bil ustanovljen Evropski svetovalni odbor za statistiko.

Razvoj infrastrukture

Zaradi boljšega dostopa do podatkov in možnosti spletne strani je bila oblikovana nova spletna stran z revidirano referenčno zbirko podatkov. Infrastruktura se je razvila tako, da so države članice vedno bolj uporabljale enotno vstopno točko za prenos svojih podatkov, s čimer se je zagotovila večja učinkovitost in varnost prenosa. Poleg tega je vodilna vloga Eurostata koristila pobudi za razvoj skupnih standardov in smernic za elektronsko izmenjavo podatkov in metapodatkov (SDMX) v mednarodnem smislu.

UPORABA čLOVEšKIH IN FINANčNIH VIROV

V zadevnem obdobju se je obseg človeških virov stalno povečeval, tako da jih je bilo ob izteku obdobja za približno 15 % več, predvsem zaradi širitve. Okrog 82 % človeških virov sodeluje pri pripravi statističnih podatkov, ostali pa so zaposleni, da zagotovijo upravno pomoč in podpirajo politiko. V tem obdobju je ostalo to razmerje razmeroma stabilno, pri čemer se je v zadnjih letih nekoliko povečalo. Skupni proračun za izvajanje programa v tem obdobju je bil 220,6 milijona EUR.

Stanje v zvezi z viri v programskem obdobju je bilo na splošno zadovoljivo, ker so bile nove statistične naloge, kot so širitev in nove politične zahteve, uravnotežene s storilnostjo in omejenim zagotavljanjem dodatnih virov.

3. PRIPOROČILA ZA PRIHODNOST

Priporočila iz naknadnega poročila o oceni statističnega programa Skupnosti za obdobje 1998–2002 so bila večinoma upoštevana pri izvajanju statističnega programa Skupnosti, ki je obravnavan v tem poročilu. V zvezi z dvema priporočiloma se je delo začelo, vendar se ni končalo. To sta priporočilo za izboljšanje merjenja uspešnosti Eurostata ter priporočilo za določitev in upravljanje spretnosti in znanja na ravni ESS.

Neodvisni strokovnjaki so med ocenjevanjem tega statističnega programa Skupnosti oblikovali naslednja priporočila (več podrobnosti je v priloženem poročilu).

IZBOLJšANJE POVEZANOSTI MED STATISTIčNIM PROGRAMOM SKUPNOSTI IN LETNIMI DELOVNIMI PROGRAMI

Statistični program Skupnosti je oblikovan kot okvirni program, ki zajema strateško vizijo za pet let ter skupaj z letnimi delovnimi programi zagotavlja prilagodljivost in ustreznost strateškega programa Skupnosti v celotnem obdobju. Pri sklicevanju na statistični program Skupnosti se mora v letnih delovnih programih izrecno navesti zadevni statistični program Skupnosti, na katerem morajo ti letni programi tudi temeljiti. Glavni cilji, vključeni v statistični program Skupnosti, morajo biti izraženi v ustreznih hierarhičnih ciljih v letnih programih. Tako bo mogoče izkoristiti vse možnosti obeh vrst programa in zagotoviti boljše spremljanje strateških ciljev.

IZBOLJšANJE SPREMLJANJA IZVAJANJA STATISTIčNEGA PROGRAMA SKUPNOSTI

V Eurostatu se že zdaj uporabljajo številni instrumenti za spremljanje, kot so spremljanje kakovosti podatkov, spletne stran, skladnost s pravnimi akti, raziskave o zadovoljstvu uporabnikov in raziskave v zvezi z mnenjem osebja. Vendar ti instrumenti še niso del celovitega sistema, pri čemer se poleg tega statistični program Skupnosti v smislu ciljev ne spremlja. Celovito spremljanje statističnega programa Skupnosti je treba izvajati z določitvijo ključnega sklopa kazalnikov, ki zagotavljajo ustrezne informacije o doseganju operativnih in strateških ciljev v programskem obdobju. Dejavnosti spremljanja, ki se že izvajajo, je treba poenostaviti in vključiti v sistem spremljanja.

RAVNOVESJE MED POVPRAšEVANJEM IN VIRI

Naloga Eurostata je posredovanje med glavnimi uporabniki na evropski ravni (predvsem drugimi službami Komisije) ter nacionalnimi statističnimi instituti in drugimi ponudniki informacij na ravni držav članic. Poleg navedenih instrumentov se izvaja še veliko instrumentov za večjo učinkovitost sodelovanja. Povpraševanje uporabnikov po hitrih in podrobnih informacijah bo v prihodnosti zaradi začetka izvajanja novih politik in potreb po spremljanju izvajanja ter ocenjevanja politik, ki se že izvajajo, še večje. Vendar je možnost izkoriščanja dodatne zmogljivosti, ki se zagotovi z uporabo ESS, za neprekinjeno odzivanje na vedno večje povpraševanj po dovršenih in zapletenih podatkih omejena. Zaradi teh razmer je potreben strateški razmislek glede povpraševanja skupaj s posodobitvijo sistemov priprave in nadaljnjim usklajevanjem postopkov ter morebitnim povečanjem (človeških in finančnih) virov v celotnem ESS. Prizadevati si je treba za obravnavanje tega izziva v okviru ESS, in sicer z boljšim določanjem prednostnih nalog, poenostavitvijo zakonodaje, predhodno oceno učinkov novega povpraševanja in ponovno oceno potreb po virih.

DODATNA OKREPITEV ZAUPANJA V ESS IN SPODBUJANJE PARTNERSTVA MED UPORABNIKI TEGA SISTEMA

Zaupanje in partnerstvo med različnimi uporabniki je bistveno za uspešno delovanje ESS. Eurostat obravnava kot posrednik med nacionalnimi statističnimi instituti in službami Komisije včasih nasprotujoče si interese različnih akterjev v sistemu. Obstaja več organov in institucionalnih instrumentov za spodbujanje dialoga med vsemi akterji in s tem krepitev zaupanja in sklepanja partnerstev. To zaupanje in partnerstvo sta temelja sistema, zato ju mora Eurostat spodbujati še naprej.

[1] UL L 358, 16.12.2002.

[2] UL L 358, 16.12.2002, str. 2.

[3] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006.

[4] Uredba Komisije (EC, Euratom) št. 478/2007 z dne 23. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

[5] V skladu s Pogodbami.