PARTNERSTVO NA PODROČJU RAZISKAV IN INOVACIJ

1. Uvod

Evropa postopoma okreva po najhujši gospodarski in finančni krizi za tisto iz 30. let 20. stoletja. Vendar pa je Evropski svet pomladi 2011 poudaril, da „tveganja ostajajo, zato moramo še naprej odločno ukrepati“[1].

Če želimo izboljšanje položaja ohraniti, moramo pametno uporabiti obstoječe javne in zasebne vire za raziskave in inovacije, da se tako optimizirajo prispevki javnih in zasebnih akterjev pri doseganju trajnostne rasti. To je bistveno za vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora do leta 2014 in za doseganje rezultatov Unije inovacij, Digitalne agende in ostalih projektov iz strategije EU 2020.

Sporočilo Komisije o Uniji inovacij poudarja pomen partnerstev na področju evropskih inovacij in raziskav kot sredstva za „združevanje sil za dosego prodornih rešitev“[2].

Partnerstva združujejo javne akterje na evropski in nacionalni ravni v javno-javnih partnerstvih ter javne in zasebne akterje v javno-zasebnih partnerstvih. Cilji so številni:

– doseči kritično maso za zagotovitev zadostnega obsega in področja delovanja,

– spodbujati skupno vizijo razvoja in oblikovanja strateškega načrta, tudi na mednarodni ravni,

– prispevati k razvoju programskega pristopa na področju evropskih inovacij in raziskav, da se doseže široka perspektiva, ki bo vključevala vse potencialne partnerje,

– zagotoviti fleksibilne strukture, ki spodbujajo obseg in področje delovanja partnerstva glede na njegovo naravo in cilje.

Na takšen način lahko partnerski pristop s povečanjem učinkovitosti ciklusa inovacij in raziskav ter skrajšanjem časa med raziskavami in vstopom na trg pomaga odgovoriti na velike družbene izzive in okrepiti konkurenčni položaj Evrope. Prav tako lahko prispeva k ciljem na področju okolja in učinkovitosti virov. Ko bodo prizadevanja za ustvarjanje partnerstev dovolj močna, bo Evropa dosegala uspehe na področju znanosti in tehnologije ter dosegla kritično maso.

Zato so bile v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave (7OP)[3], programa za konkurenčnost in inovativnost[4] ter okvirne politike Unija inovacij razvite in preizkušene različne oblike partnerstev. To je bil pomemben korak v smeri oblikovanja skupnega pogleda na to, kako lahko partnerstvo čim bolj poveča prispevek raziskav in inovacij pri doseganju pametne in trajnostne rasti v Evropi. Sedaj si je treba še naprej prizadevati, da se preseže nepotrebno podvajanje in zagotovi jasnost glede najboljšega načina za izvajanje partnerstva. Cilj tega sporočila je uporabiti izkušnje iz preteklosti in nadgraditi koncept partnerstva.

2. Trenutno stanje 2.1. Pregled sedanjih partnerstev na ravni EU

Javno-javna partnerstva usklajujejo nacionalne strategije in pomagajo presegati razdrobljenost prizadevanj na področju javnih raziskav. Zagotavljajo tudi možnosti za učinkovitejšo komunikacijo z mednarodnimi strateškimi partnerji.

Kot prikazuje razpredelnica 1, so stopnje skupnega prizadevanja v javno-javnih partnerstvih različne, od ERA-NET in ERA-NET plus, kjer države članice usklajujejo nacionalne programe, do pobud na podlagi člena 185, ki predstavljajo najtesnejše povezovanje nacionalnih programov. Skupno načrtovanje programov je nov koncept javno-javnih partnerstev, ki temelji na veliki zavezanosti za reševanje posebnih družbenih izzivov. Javno-javna partnerstva lahko prispevajo tudi k skupnemu spoznavanju politik, kot na primer pri pobudi Europe INNOVA/PRO INNO Europe.

Pri javno-zasebnih partnerstvih na evropski ravni javni organi EU in ostali javni organi sodelujejo z zasebnimi partnerji pri doseganju skupnih ciljev. Na področju raziskav in inovacij je cilj javno-zasebnih partnerstev okrepitev vodilnega položaja evropske industrije ter podpora in spodbujanje naložb v raziskave in inovacije na posebnih področjih.

Kot prikazuje razpredelnica 2, so se javno-zasebna partnerstva na področju raziskav in inovacij najprej izvajala v okviru 7OP, in sicer kot samostojni pravni subjekti v obliki skupnih podjetij (npr. skupne tehnološke pobude in SESAR) ter kot pogodbena partnerstva (npr. javno-zasebna partnerstva za oživitev gospodarstva).

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, ki je organ EU s ciljem spodbujanja inovativnih zmogljivosti, se ne uvršča niti med javno-javna niti med javno-zasebna partnerstva. Vendar pa so njegovi glavni operativni organi (tj. skupnosti znanja in inovacij) strukturirana partnerstva, ki združujejo akterje s področja izobraževanja, raziskav in poslovanja z namenom soočanja z največjimi družbenimi izzivi.

Predlog za evropska partnerstva za inovacije je bil podan v okviru vodilne pobude Unija inovacij[5], da se pospešijo inovacije za soočanje z največjimi družbenimi izzivi. Ne gre niti za javno-javna niti javno-zasebna partnerstva, kljub temu pa zagotavljajo okvir za združevanje zainteresiranih strani z različnih področij politik, sektorjev in meja, da se v celotnem ciklusu raziskav in inovacij integrirajo ali sprožijo ukrepi na strani ponudbe in povpraševanja.

Namen pilotnega projekta evropskega partnerstva za inovacije o aktivnem in zdravem staranju je preizkusiti koncept in oceniti najboljši način za njegovo izvajanje. Zaenkrat je za oceno učinkovitosti in uspešnosti evropskega partnerstva za inovacije o aktivnem in zdravem staranju še prezgodaj, je pa že bila izvedena prva analiza uporabljenih postopkov[6].

Razpredelnica 1: Obstoječi koncepti/instrumenti javno-javnih partnerstev na ravni EU

|| Cilj || Izvajanje || Vpliv/glavna spoznanja

ERA-NET 100 projektov od leta 2002 || Usklajevanje nacionalnih raziskovalnih programov na izbranih področjih || – države članice sprožijo in izvajajo skupne ukrepe/razpise (države članice so za skupne razpise do leta 2010 namenile 1,17 mrd EUR) – EU podpira vzpostavljanje mrež držav članic (273 mio EUR do leta 2010) || – učinkovit mehanizem na različnih področjih, vendar na začetku ni bil osnovan za ustvarjanje kritične mase in/ali večletnih programov – ustvarja nove priložnosti za mednacionalne dejavnosti na področju raziskav in inovacij – pomaga zmanjšati razdrobljenost in primerjati nacionalne programe – vzajemno učenje izboljšuje nacionalne raziskovalne sisteme – odskočna deska za ambicioznejša partnerstva

ERA-NET Plus 9 projektov od leta 2007 || Povečati skupno financiranje držav članic in EU na izbranih področjih || – države članice odprejo in izvajajo skupni razpis z dodatnimi sredstvi EU (230 mio EUR za skupne razpise s sredstvi EU v višini 68 mio EUR do leta 2010) || – učinkovit za samostojne razpise z velikimi proračunskimi sredstvi – način za večjo finančno integracijo – pomanjkljiva podpora za usklajevanje in zato pomanjkljiva struktura izvajanja – povezava med usklajevanjem skupnih ukrepov in celovito integracijo programov

Pobude na podlagi člena 185 5 pobud od leta 2003 || Integracija nacionalnih in evropskih raziskovalnih programov na izbranih področjih || – EU prispeva enakovredna sredstva za izvajanje večletnih programov držav članic (preko 1,55 mrd EUR, sredstva EU v višini 700 mio EUR) || – promocija velikega obsega in širokega področja s pripravo večletnih finančnih obveznosti – učinkovite pobude pri doseganju znanstvene in upravljavske integracije – pomaga preseči nepotrebno prekrivanje in razdrobljenost prizadevanj na področju raziskav in inovacij – potreben je nadaljnji napredek v smeri finančne integracije

Pobude skupnega načrtovanja 10 pobud od leta 2008 || Usklajevanje/integracija nacionalnih raziskovalnih programov za reševanje družbenih izzivov || – države članice izdelajo in izvajajo skupen strateški načrt za raziskave – EU podpira vzpostavljanje mrež med državami članicami || – zagotovljena je politična podpora na visoki ravni – politično podporo mora spremljati konkretna zaveza glede virov – izvajati je treba dogovorjena pravila – potreba po trdnih, nepristranskih in transparentnih strukturah za izvajanje

Strateški načrt za energetsko tehnologijo (načrt SET) od leta 2007 || Pospešiti razvoj energetskih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika in izboljšati nacionalne raziskovalne programe na strateških tehnoloških področjih || – izvajanje preko evropske zveze organizacij za energetske raziskave, trenutno z lastnimi viri partnerskih inštitutov || – prispeva k manjšanju razdrobljenosti in usklajevanju prizadevanj na področju energetskih raziskav v EU – odprtost in transparentnost postopka odločanja – potrebna formalna ureditev za popoln izkoristek potenciala

Europe INNOVA/PRO INNO Europe od leta 2008 || Skupno spoznavanje politik in razvoj boljše podpore za inovacije || – 25 pilotnih projektov, namenjenih ekološkim inovacijam/inovacijam na področju storitev in grozdov || – učinkovita platforma za podporo inovacij – pomemben pomnoževalni učinek v sodelujočih regijah – omejeno prevzemanje rezultatov v regionalnih/nacionalnih sistemih za inovacije – projekti in upravičenci s širšim časovnim okvirom potrebujejo konkretno pomoč

Razpredelnica 2: Obstoječi koncepti/instrumenti javno-zasebnih partnerstev na ravni EU

|| Cilj || Izvajanje || Vpliv/glavna spoznanja

Pobude skupnega načrtovanja 5 pobud od leta 2007 || Okrepitev vodilnega položaja evropske industrije na posebej določenih področjih || – skupna podjetja na podlagi člena 187 PDEU – zasnovano na strateškem načrtu za raziskave evropskih tehnoloških platform – enakovredna sredstva EU za raziskave (preko 3 mrd EUR iz 7OP in enakovreden znesek sektorja, večinoma sredstva v naravi) || – učinkovito za sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, saj spodbuja zasebne naložbe v strateška področja – pravila in postopki morajo ustrezati svojemu namenu – pospeševanje novih oblik sodelovanja med zainteresiranimi stranmi z združevanjem znanja in zmogljivosti javnega in zasebnega sektorja – učinkovit način za vključitev MSP v programe za raziskave in razvoj – spodbujanje prednostnih nalog raziskav in razvoja glede na potrebe sektorja

SESAR || Posodobitev upravljanja zračnega prometa v Evropi || – skupno podjetje na podlagi člena 187 PDEU – sofinancirajo EU (350 mio EUR iz 7OP in 350 mio EUR iz TEN-T), Eurocontrol (700 mio EUR) in 15 predstavnikov sektorja (700 mio EUR) || – najboljši odgovor na potrebe uporabnikov in ponudnikov storitev – integracija družbeno pomembnih ciljev enotnega evropskega neba – spodbujanje in združevanje sredstev in znanja – fleksibilen in dinamičen instrument za podporo interaktivnega razmerja med razvojem in uporabo –„tehnološki ambasador“ za promocijo interoperabilnosti pri upravljanju zračnega prometa na svetovni ravni

Javno-zasebna partnerstva za oživitev gospodarstva 3 javno-zasebna partnerstva od leta 2008 Internet prihodnosti od leta 2011 COLIPA od leta 2009 || Javno-zasebna partnerstva za oživitev gospodarstva: ohranjanje in krepitev industrijskih sektorjev, ki jih je prizadela gospodarska kriza Javno-zasebna partnerstva na področju interneta prihodnosti: zagotoviti prihodnji razvoj interneta v korist družbe COLIPA: pomoč sektorju pri usklajevanju z zakonodajo EU || Sredstva iz 7OP za posamezne projekte s prispevkom sektorja za izdelavo večletnega časovnega načrta za določitev prednostnih nalog na področju raziskav Javno-zasebna partnerstva za oživitev gospodarstva: 3,2 mrd EUR (2010–2013) Javno-zasebna partnerstva na področju interneta prihodnosti: 300 mio EUR do leta 2013 COLIPA: 25 mio EUR || – učinkovita za kratkoročne ukrepe za ohranjanje naložb v raziskave in krepitev evropske konkurenčnosti (javno-zasebna partnerstva za oživitev gospodarstva) – združevanje različnih zainteresiranih strani iz sektorja – spodbujanje prednostnih nalog raziskav in razvoja glede na potrebe sektorja – potreba po opredelitvi upravljanja med partnerji – področje uporabe bi bilo treba razširiti na dejavnosti, ki so bolj usmerjene v trg

Evropske industrijske pobude v okviru načrta SET 7 pobud od leta 2010 || V inovacijski verigi energetskih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika odstraniti ovire pri predstavitvi/uporabi na trgu || – časovni načrti za tehnologije s posebnimi ukrepi na področju raziskav in inovacij ter 10-letna perspektiva – razpisi v okviru 7OP za skupne ukrepe držav članic || – učinkovite pri usmerjanju prizadevanj EU, držav članic in sektorja v dosego skupnih ciljev in oblikovanje kritične mase – ovire za razvoj integriranega inovacijskega pristopa na ravni EU in pridobitvi konkretnih zavez glede virov še vedno obstajajo – na področju energetskih tehnologij so potrebne nove naložbe in nove raziskovalne infrastrukture velikega obsega

Primeri partnerstev na področju raziskav in inovacij

Primeri javno-javnih partnerstev

Poznanih je najmanj 6 000 redkih bolezni, ki prizadenejo okoli 20 milijonov evropskih državljanov. V okviru ERA-NET E-Rare je bil razvit skupni evropski program za raziskave redkih bolezni, objavljeni pa so bili tudi trije skupni razpisi v višini 10 milijonov EUR. Skupaj z razpisi 7OP za redke bolezni to pomeni, da je na tem področju sedaj usklajenih 40 % javnih raziskav.

Zaradi pritiskov narave in človeka je zmogljivost Baltskega morja, da zagotavlja blago in storitve, od katerih so ljudje odvisni, v veliki meri zmanjšana. Devet držav je za odpravo nastalega položaja zato s skupnim razpisom v višini 22 milijonov EUR prispevalo v ERA-NET Plus – BONUS Plus. Ukrep prispeva tudi k širšim ciljem politike v okviru morske strategije in pomorske politike Komisije.

Pobuda na podlagi člena 185 o sosedski pomoči za samostojno življenje se osredotoča na inovacije v podporo demografskim spremembam. Izvedena je bila skupna naložba v višini preko 600 milijonov EUR, pri kateri je sodelovalo več kot 40 % MSP, da se zagotovijo novi proizvodi in storitve na osnovi IKT ter trajnostni sistemi oskrbe za aktivno in samostojno življenje starajočega se prebivalstva.

Od leta 2007 dalje je bila znanost merjenja vključena v večletni skupni program o pobudi na podlagi člena 185 o meroslovju. Z vrednostjo preko 400 milijonov EUR je v veliki meri zmanjšala podvajanje raziskovalnih prizadevanj z združitvijo 44 % vseh virov meroslovja v eni pobudi.

Države članice se zavedajo, da nevrodegenerativne bolezni predstavljajo velik družbeni izziv. V pilotni pobudi za skupno načrtovanje na področju nevrodegenerativnih bolezni, vključno z alzheimerjevo, sodeluje 23 držav. V okviru pobude za skupno načrtovanje je bil odprt pilotni razpis s skupnimi proračunskimi sredstvi v višini 14 milijonov EUR.

Primeri javno-zasebnih partnerstev

Cilj skupne tehnološke pobude Čisto nebo je zmanjšati vpliv letalstva na okolje in hkrati ohraniti konkurenčnost evropskega letalskega sektorja. Te raziskovalne dejavnosti, ki so dolgoročne narave in jih spremljajo visoka tveganja, potrebujejo javno financiranje in sodelovanje med glavnimi akterji sektorja. Zaenkrat znesek naložb znaša 300 milijonov EUR, opravljeni pa so bili tudi že prvi testni poleti, pri katerih so bile uporabljene inovativne tehnologije.

Z javnimi prispevki EU in partnerskih držav članic naj bi se v okviru skupnih tehnoloških pobud ARTEMIS (vgrajeni računalniški sistemi) in ENIAC (nanoelektronika) izvajal raziskovalni načrt, ki ga določijo sektor in akademske/raziskovalne organizacije. Do sedaj so EU in države članice namenile več kot 700 milijonov EUR za inovativne projekte skupnih raziskav za področja uporabe, kot so zdravje, proizvodnja, avtomobilska industrija in energetska učinkovitost.

V okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva javno-zasebno partnerstvo za tovarne prihodnosti vključuje raziskovalni program v višini 1,2 milijarde EUR za podporo razvoja novih in trajnostnih proizvodnih tehnologij. Združuje različne zainteresirane strani sektorja, njegov cilj pa je preoblikovanje industrijskih postopkov za zagotovitev konkurenčnosti in vodilnega položaja na globalni ravni.

2.2. Skupna ocena

Izkušnje z javno-javnimi in javno-zasebnimi partnerstvi na evropski ravni so pokazale, da ima partnerski pristop številne prednosti.

Oblikovane so bile mreže, ki povezujejo različne javno-javne in javno-zasebne partnerje, da bi se ustvarilo medsebojno zaupanje, ki je podlaga za vsako dolgoročno strateško partnerstvo. Oblikovane so bile skupne vizije, pogosto z uporabo spremenljive geometrije, s pomočjo katerih so se izoblikovali dogovorjeni strateški načrti za raziskave in časovni načrti za tehnologijo. To ima pozitiven vpliv na evropsko okolje na področju raziskav in inovacij ter pomaga povečati obseg in področje delovanja ter s tem učinkovitost in uspešnost naložb v raziskave in inovacije. Tako Evropa pri soočanju z glavnimi družbenimi izzivi postaja privlačnejši partner na svetovni ravni.

Z vključitvijo in povečanim sodelovanjem držav članic in ostalih zainteresiranih strani (vključno z regijami ter javnimi organi za javna naročila in standardizacijo) v oblikovanje Unije inovacij partnerstvo učinkuje kot finančni vzvod evropskih mehanizmov financiranja (okvirni program, program za konkurenčnost in inovativnost, strukturni skladi) in krepi medsebojno povezanost evropskega okolja na področju raziskav in inovacij.

Partnerski pristop zainteresiranim stranem omogoča tudi sodelovanje v programih, na katere v drugačnih okoliščinah ne bi pomislili, in spodbuja strateško sodelovanje z glavnimi partnerji iz tretjih držav.

Hkrati obstajajo tudi izzivi na področju upravljanja, izvajanja/financiranja in okvirnih pogojev.

Na tej stopnji je treba vse zaključke glede potencialnega partnerstva dodatno oceniti v luči prihodnjih izkušenj. Prvi znaki kažejo, da bi lahko Evropa potencial partnerstva bolje izkoristila, vendar pa je potreben okvir za razvoj trdnih in trajnih partnerstev[7].

2.3. Evropska partnerstva za inovacije 2.3.1. Cilji

Sporočilo o Uniji inovacij je pozvalo k učinkovitejši povezavi orodij na strani ponudbe (raziskave in tehnologija) in povpraševanja (npr. uporabniki, regulativni organi, standardizacija in javna naročila).

V tem okviru imajo evropska partnerstva za inovacije lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju medsebojne povezanosti različnih partnerskih konceptov in instrumentov. Ta partnerstva so dejavna v celotnem ciklusu inovacij in raziskav, saj zagotavljajo, da se zamisli lahko spremenijo v uspešne proizvode ali storitve, ki pomagajo pri soočanju z družbenimi izzivi in hkrati ustvarjajo rast in delovna mesta.

Evropska partnerstva za inovacije lahko predstavljajo osnovni okvir za dodatno zmanjšanje razdrobljenosti prizadevanj na področjih, ki zanimajo veliko število zainteresiranih strani.

Partnerski pristop evropskih partnerstev za inovacije zajema:

– združevanje akterjev iz celotnega ciklusa raziskav in inovacij, tudi tistih na nacionalni in regionalni ravni, ter zasebne, javne in civilne družbe z namenom optimizacije in izboljšanja uporabe obstoječih instrumentov, povečanja sinergij, usklajevanja in združevanja virov;

– integracijo ponudbe in povpraševanja ter poleg inovacij, ki so vezane na raziskave, upoštevanje ostalih oblik, kot so poslovni modeli ter inovacije na organizacijskem in družbenem področju;

– spodbujanje izmenjav med zainteresiranimi stranmi in zagotavljanje politične zaveze na visoki ravni za dogovorjene ukrepe.

2.3.2. Sklepne ugotovitve ocene pilotnega projekta evropskega partnerstva za inovacije o aktivnem in zdravem staranju

Pilotni projekt evropskega partnerstva za inovacije o aktivnem in zdravem staranju je bil v začetni fazi uspešen pri mobilizaciji zainteresiranih strani (s posvetovanji z zainteresiranimi stranmi na vseh ravneh). Ustanovljena je bila usmerjevalna skupina, v katero so bili vključeni številni predstavniki na visoki ravni. Skupina je sprejela jasne metode dela, ki so usmerjene v izdelavo strateškega načrta izvajanja.

Pilotni projekt je pomagal razjasniti razmerje med evropskimi partnerstvi za inovacije in ostalimi pobudami politike: evropska partnerstva za inovacije ne nadomeščajo ostalih pobud, zlasti ne obstoječih javno-zasebnih in javno-javnih partnerstev, ter niso sredstvo za določitev prednostnih nalog na področju raziskav zunaj institucionalnih postopkov.

Na tej stopnji je tudi jasno, da morajo imeti partnerstva strukturirane postopke za razvrščanje in oceno različnih zamisli, ki se porodijo med postopkom posvetovanja; ključnega pomena je vključiti tiste akterje, ki lahko zagotovijo primerno nadaljnje ukrepanje na regulativni ravni; pristop „univerzalne rešitve“ ni primeren in vsako evropsko partnerstvo za inovacije mora na podlagi izkušenj iz pilotnega projekta razviti specifičen pristop.

S pilotnim projektom evropskega partnerstva za inovacije o aktivnem in zdravem staranju je postalo jasno tudi, da bodo Evropski parlament, Svet in Komisija med različnimi fazami aktivno vključeni, kar dokazuje visoko stopnjo zaveze za doseganje rezultatov.

3. Nadaljnji razvoj partnerskega pristopa

Skupna prizadevanja za razvoj partnerskega pristopa na področju raziskav in inovacij na evropski in nacionalni ravni so prinesla pozitivne rezultate.

Vendar pa moramo sprejeti dodatne ukrepe, če želimo v celoti preseči nepotrebno podvajanje in razdrobljenost. Na glavnih področjih je treba odgovoriti na najpomembnejše družbene izzive, pri vprašanju evropske konkurenčnosti pa je treba izvajati ustrezne skupne programe na podlagi strateških načrtov za raziskave in inovacije. Ti morajo s partnerskim pristopom uskladiti in združiti javne (evropske in nacionalne) ter zasebne vire, pri čemer je treba na vseh stopnjah ciklusa raziskav in inovacij vključiti ustanove.

Komisija namerava zato v večji meri uporabljati partnerski koncept in instrumente, ki so bili razviti in so se izvajali na evropski ravni, čeprav se hkrati zaveda, da se je treba izogniti škodljivim učinkom na konkurenco. Za soočanje z izzivi na področju upravljanja, izvajanja/financiranja in okvirnih pogojev so bili opredeljeni različni koraki.

3.1. Upravljanje 3.1.1. Vsi partnerji, tako javni kot zasebni, se morajo dolgoročno zavezati partnerskim pobudam.

(i) Bistvenega pomena je, da države članice vnaprej sprejmejo večletne finančne obveznosti in jih tudi spoštujejo.

(ii) Za zasebne partnerje mora biti zavezanost za sodelovanje v javno-zasebnem partnerstvu na področju raziskav in inovacij sestavni del dolgoročne strategije podjetja.

(iii) Ker morajo biti zaveze dolgoročno vzdržne, bodo v prihodnje za vse partnerske pobude potrjene z javnimi izjavami, v primeru pobud skupnega načrtovanja s strani vlad sodelujočih držav, v primeru javno-zasebnih partnerstev pa s strani vodilnih v zasebnem sektorju, po potrebi pa tudi vlade.

3.1.2. Bolj odločno se bo prizadevalo za mednarodno razsežnost partnerstva za sodelovanje na področju znanosti, tehnologije in inovacij na podlagi skupnih prioritet s tretjimi državami in na mednarodnih forumih.

Javno-javna partnerstva

3.1.3. Komisija namerava za bolj učinkovito soočanje z družbenimi izzivi spodbujati usklajeno izvajanje evropskih in nacionalnih programov ter financiranja.

Javno-zasebna partnerstva

3.1.4. Na področju raziskav in inovacij javno-zasebna partnerstva omogočajo povečanje evropske konkurenčnosti na glavnih področjih industrijskega raziskovanja in bi morala postati najpomembnejša prvina partnerskega pristopa ter graditi na dosedanjih pozitivnih izkušnjah. 3.1.5. V prihodnosti bi morala biti javno-zasebna partnerstva na področju raziskav in inovacij določena na podlagi potencialnega prispevka, ki ga imajo pri povečanju konkurenčnosti sektorja in trajnostni rasti ter soočanju z družbenimi izzivi. 3.1.6. V prihodnosti se bodo javno-zasebna partnerstva na področju raziskav in inovacij razvijala na podlagi dveh pristopov, ki izhajata iz obstoječih modelov javno-zasebnih partnerstev.

– Pogodbena partnerstva (npr. javno-zasebna partnerstva za oživitev gospodarstva) in prostovoljni dogovori (npr. evropske industrijske pobude v okviru načrta SET), ki se vzpostavijo neposredno znotraj okvirnega programa na podlagi formaliziranih ureditev upravljanja ali dogovorov med Komisijo in ostalimi pogodbenicami.

– Namenske pravne strukture, ustanovljene v skladu s členom 187 PDEU na podlagi dolgoročnega pristopa, ki temelji na zaupanju. Takšne strukture bodo poenostavile postopke izvajanja obstoječih evropskih industrijskih pobud, saj bodo temeljile na „manj birokratski“ strukturi javnih organov EU. Izvedljivost te možnosti je odvisna od tega, ali bosta Evropski parlament in Svet sprejela predlog Komisije o statusu „organa, pooblaščenega za izvajanje javno-zasebnega partnerstva“, ki se izvaja v skladu s členom 201 predloga o novi finančni uredbi[8]. Treba se je tudi zavedati, da gre za kompromis med poenostavitvijo z uskladitvijo struktur in ravnijo fleksibilnosti za prilagoditev struktur posebnim potrebam posameznih skupnih tehnoloških pobud.

3.1.7. Potrebno bo zagotoviti tudi koordinacijo na nacionalni in regionalni ravni med partnerskimi pobudami in inovacijskimi strategijami za pametno specializacijo v okviru kohezijske politike. 3.2. Izvajanje/financiranje

Javno-javna partnerstva

3.2.1. Komisija predlaga poenostavitev instrumentov podpore javno-javnih partnerstev z združitvijo ukrepov ERA-NET in ERA-NET Plus ter ustreznih elementov pobud Europe INNOVA in PRO INNO Europe v enoten in bolj fleksibilen instrument ERA-NET. 3.2.2. Zaveza sodelujočih držav za integracijo na treh ravneh (znanstveni, upraviteljski in finančni) bo bistveni pogoj za prihodnje predloge pobud na podlagi člena 185. Na področju finančne integracije se morajo države trdneje zavezati, da bodo zagotovile vire za skupne programe (na primer s tem, da jih vključijo v nacionalno načrtovanje) na podlagi skupnih pravil, ki določajo sodelovanje posamezne države. 3.2.3. Komisija bo po potrebi z usklajevanjem in podpornimi ukrepi podpirala pobude skupnega načrtovanja med razvojem njihovih strateških načrtov za raziskave. 3.2.4. Če so področja, ki jih obravnavajo pobude skupnega načrtovanja, v skladu s prednostnimi nalogami okvirnega programa, se lahko ti instrumenti po potrebi uporabijo za podporo pobud skupnega načrtovanja. Na splošno bodo skupni ukrepi pobud skupnega načrtovanja ocenjeni posamično glede na to, ali dodana vrednost EU opravičuje financiranje preko sistema ERA-NET ali sofinanciranje s tematskimi razpisi na področju raziskav. 3.2.5. Komisija bo preučila pripravo predloga za pobudo na podlagi člena 185 samo v primeru, ko pobuda skupnega načrtovanja v strateškem načrtu za raziskave dokaže svojo zmogljivost za pomembno sodelovanje ter potreben obseg in področje delovanja za podporo celoviti integraciji nacionalnih programov. 3.2.6. Pri izvajanju pobud skupnega načrtovanja je treba upoštevati vse ustrezne nacionalne programe. Zato morajo lastniki in upravljavci programa iz sodelujočih držav sodelovati pri upravljanju pobud skupnega načrtovanja. Na tak način lahko izkoristijo tudi izkušnje, pridobljene s skupnimi programi.

Javno-zasebna partnerstva

3.2.7. Glede na obseg naložb v javno-zasebna partnerstva in na to, da so prispevki sektorja v javno-zasebna partnerstva večinoma v naravi, so za učinkovito merjenje prispevka sektorja potrebne transparentne računovodske metode. 3.2.8. Glavna izbirna merila za javno-zasebna partnerstva bi morala vključevati obseg vpliva na ravni EU, dolgoročno zavezanost partnerjev in spodbujevalni učinek za naložbe v raziskave in investicije. 3.2.9. Da bodo javno-zasebna partnerstva dosegla svoje cilje, morajo delovati v odprtem in transparentnem okolju (brez zaprtih sistemov). 3.3. Okvirni pogoji

Javno-javna partnerstva

3.3.1. Prostovoljne smernice o okvirnih pogojih za skupne programe so fleksibilna zbirka dobrih praks za podporo pri izvajanju pobud skupnega načrtovanja. Financiranje EU za pobude skupnega načrtovanja bo odvisno od primerne uporabe prostovoljnih smernic[9]. 3.3.2. Če naj bo skupno načrtovanje programov učinkovito pri izgradnji trdnega in dolgoročnega javnega partnerstva za raziskave, je treba odstraniti ozka grla, na primer pri čezmejnem financiranju, kroženju znanja ter predhodnem in naknadnem vrednotenju. Komisija bo zagotovila, da bodo imele te ovire v okviru ERP prednost.

Javno-zasebna partnerstva

3.3.3. Države članice, ki sodelujejo v javno-zasebnih partnerstvih, morajo uskladiti in medsebojno prilagoditi svoje upravne postopke. 4. Naslednji ukrepi

Predlog Komisije za „Obzorja 2020“[10] bo temeljil na ukrepih iz tega sporočila in tako zagotovil zakonodajno podlago za prihodnja javno-javna in javno-zasebna partnerstva EU na področju raziskav in investicij. Zagotoviti bi bilo treba tudi skupen niz pravil za vse pobude v okviru „Obzorja 2020“, da se poenostavi sodelovanje in hkrati ohrani potrebna fleksibilnost, da lahko posamezne pobude izpolnijo svoje cilje, ter zagotovi komplementarnost med dvema skupnima strateškima okviroma, za raziskave in inovacije ter za kohezijo.

Z dodatnimi izkušnjami na področju izvajanja partnerskih konceptov in instrumentov, razvitih v okviru 7OP, bo Komisija opravila strateško analizo, s katero bo ugotavljala, na katerih področjih in na kakšen način se partnerski pristop lahko najuspešnejše uporablja in za katere vrste pobud so instrumenti najprimernejši.

Komisija bo najprej določila merila, na podlagi katerih bo ocenila učinkovitost in uspešnost izvajanja pobud, ki so bile razvite z uporabo partnerskih konceptov in instrumentov.

[1] Sklepi Evropskega sveta, 24.–25. marec 2011.

[2] COM(2010) 546.

[3] Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013).

[4] Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013).

[5] COM(2010) 546, 6.10.2010.

[6] SEC(2011) 1028, 1.9.2011.

[7] Mnenje Odbora za Evropski raziskovalni prostor (ERAC) o instrumentih, povezanih z ERP, ERAC 1208/11, 26. maj 2011.

[8] COM(2010) 815.

[9] Sklepi Sveta o skupnem načrtovanju programov za raziskave, 26. november 2010.

[10] Okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020).