EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.12.2011 
SEC(2011) 1463 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomo č (IPA II) 
{COM(2011) 838 kon č.} 
{SEC(2011) 1462 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Člen 49 Pogodbe o Evropski uniji dolo ča, da lahko vsaka evropska  država, ki spoštuje 
vrednote EU iz člena 2 Pogodbe in si prizadeva za njihovo spodbujanje , zaprosi za 
članstvo v Uniji. Utemeljitev nadaljnje ši ritve EU je bila ponovno potrjena v sklepih 
Sveta z dne 14. decembra 2010: „Širitev krepi mir, demokracijo in stabilnost v Evropi, 
je skladna s strateškimi interesi EU ter pomaga EU, da lahko bolje uresni či cilje svojih 
politik na pomembnih podro čjih, ki so klju čnega pomena za oživitev gospodarstva in 
trajnostno rast.“  
EU se trenutno pogaja o pridružitvenih spor azumih ali je te sporazume že sklenila s 
5 državami kandidatkami1 in 4 potencialnimi kandidatkami2. Pred letom 2014 bi morala 
vsaj ena država kandidatka postati država članica, nekatere potencialne kandidatke pa 
lahko postanejo države kandidatke. Raven dr užbeno-gospodarskega razvoja v državah v 
procesu širitve, razen na Islandiji, je na splošno mo čno pod povpre čjem EU. Potrebne so 
znatne naložbe, da se njihova zakonodaja in institucije usklad ijo s standardi EU, da se jim 
omogoči, da bodo kos pritiskom konkurence enotnega  trga, ter da prevzamejo obveznosti 
članstva. Poleg tega je treba še okrepiti politi čno stabilnost, demokracijo, spoštovanje 
človekovih pravic in dobro uprav ljanje, tj. temeljne vrednote EU. Šibke javne institucije 
in upravna zmogljivost ter vrzeli v ravni razvoja človeških virov negativno vplivajo na 
učinkovit in trajnostni razvoj pomo či EU.  
Države v procesu širitve same ne morejo nosi ti stroškov vseh reform in naložb, potrebnih 
za pridružitev EU. Prav tako je v interesu  EU, da imajo te države koristi od u činkovite in 
uspešne podpore pri pripravah za morebitno članstvo. Ker se potrebe posameznih držav 
in njihova „pot k pristopu“ izrazito razlikujejo, enoten  pristop k zagotavljanju pomo či, 
predviden s sedanjim predpristopnim instrumentom, ni naju činkovitejša rešitev, saj ne 
upošteva prednostnih nalog reform pos ameznih držav. Poleg tega je za pove čanje 
učinkovitosti treba nadalje okr epiti strateško in k rezultatom usmerjeno naravo 
pomoči EU.  
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Politika širitve je del zunanjega delovanja in prispeva k doseganju skupnih ciljev v smislu 
globalnih izzivov, globalnega odziv a in vodilne vloge v svetu.  
Postopna širitev EU je po svoji naravi skupna naloga , ki se lahko izvaja samo na 
ravni EU. Samo države članice, ki delujejo skupaj, lahko odlo čajo o prošnjah novih 
kandidatk za prist op. Predpristopna pomo č, zagotovljena s prora čunom EU, je oblikovana 
tako, da državam kandidatkam / potencialni m kandidatkam pomaga pri pripravah na 
prihodnje članstvo: v okviru instru menta za predpristopno pomo č lahko države pred 
                                                 
1 Hrvaška, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Islandija, Črna gora in Tur čija. 
2 Albanija, Bosna in Hercegovina, Srbija ter Kosovo, kakor je opredeljeno z RVSZN 1244/99. 
 
SL 3   SL pristopom „poskusno izpolnjujejo“ obveznosti članstva. Noben drug ve čstranski ali 
dvostranski instrument ne more zagotoviti take celovite zbirke orodij, samo EU pa lahko 
opredeli vrsto pomo či, ki je potrebna za pripravo na  prevzem pravnega reda EU. 
Države članice EU so v zadnjih letih zniževale raven svoje dvostranske pomo či državam 
kandidatkam in potencialnim kandidatkam, pri čemer so priznale, da je usklajeno 
ukrepanje na ravni EU u činkovitejše. Približno polovica celotne finan čne pomoči EU, 
namenjene državam v procesu širitve, je bila v zadnjih letih dodeljena iz prora čuna EU. 
Večstranske donatorske organi zacije so veliki me ri postopno opustile  svojo podporo, 
tiste, ki so ostale, pa so svoje progr ame prilagodile prednostnim nalogam EU. 
3. CILJI POBUDE  EU 
Novi instrument bi moral še naprej izpo lnjevati splošni cilj glede podpiranja držav 
kandidatk in potencialnih kandida tk pri njihovih pripravah za članstvo v EU ter pomagati 
pri postopni uskladitvi nji hovih nacionalnih sistemov/gos podarstev s standardi in 
politikami Evropske unije ob upoštevanju nji hovih posebnih potreb programov širitve.  
Glede na rezultate in u činke, ki naj bi se dosegli, bi mo ral imeti novi instrument naslednje 
cilje politik : 
– podpora politi čnih reform, potrebnih za izpo lnjevanje meril za pristop; 
– podpora gospodarskega, družbenega in teri torialnega razvoja t er reform, katerih 
cilj je trajnostna, pametna in vklju čujoča rast; 
– povečanje zmožnosti držav upravi čenk za prevzemanje obveznosti članstva; 
– regionalno povezovanje in teritorialno sodelovanje. 
Poleg tega je treba v zvezi z na činom, na katerega naj bi novi  instrument deloval, da bi 
dosegel posebne cilje polit ik, izpolniti naslednje metodološke („ki se nanašajo na 
Uredbo“)  cilje: 
– nadalje okrepiti povezavo med finan čno pomočjo in programom politike širitve, s 
čimer bi pomo č postala bolj strateška ; 
– nadalje pove čati učinkovitost in uspešnost pomo či ter zagotoviti oprijemljivejše in 
bolj trajnostne rezultate in vplive ; 
– omogočiti večjo prilagodljivost  načina, na katerega instru ment deluje in dodeljuje 
pomoč, obenem pa zagotoviti, da države upravi čenke še naprej privzemajo vsa 
področja politik in so zanja odgovorne; 
– uporabo inovativnih finan čnih instrumentov  izkoristiti kot vzvod za zagotovitev ve č 
sredstev drugih donatorjev  ali zasebnega sektorja; 
 
SL 4   SL – prizadevati si za poenostavitev  in zmanjšanje upravnega  bremena, povezanega z 
upravljanjem finan čne pomoči. 
4. MOŽNOSTI POLITIK  
Komisija je ob upoštevanju opredeljenega pr oblema ter z namenom, da se dosežejo 
posebni cilji politik in me todološki cilji, upoštevala naslednje možnosti za prihodnji 
instrument za predpristopno pomo č: 
možnost 1 – „brez spremembe“ : ohranitev obstoje če strukture komponente in njene 
usmeritve; 
možnost 2 – „sprememba obstoje če uredbe“  z naslednjimi podmožnostmi: 
– podmožnost 2.1 – „zmanjšanje obse ga in ohranitev izvedbenih ukrepov“ z 
osredotočanjem na nujne pravne in instit ucionalne spremembe, potrebne za 
izpolnjevanje pristopnih meril,  brez odobritve kakršnih koli ve čjih sredstev za 
sofinanciranje javnih naložb  za družbeno-gospodarski razvoj;  
– podmožnost 2.2 – „ohranitev strukture komponente in pove čanje osredoto čenosti 
na naložbe“ , da bi se pove čal družbeno-gospodarski vpliv v državah upravi čenkah ter 
pospešile priprave za upravljanje strukt urnih in kohezijskih skladov ter skladov za 
razvoj podeželja; 
– podmožnost 2.3 – „ohranitev obsega in prilagoditev izvedbenih ukrepov“ , kar 
obsega izpolnjevanje pristopnih meril in podporo družbeno-gospodarskemu razvoju. 
Poleg tega je treba prilagoditi vidike obstoje čih načinov vzpostavitve in izvajanja IPA; 
možnost 3: „oblikovanje novega instrumenta“ : Ta možnost ni bila podrobno 
analizirana.  
5. OCENA U ČINKOV  
Gospodarski vpliv  različnih možnosti je bil ocenjen glede na verjetnost, da bi možnosti: 
i) upočasnile ali pospešile širite v in s tem pozitiven gospodarski  vpliv širitve notranjega 
trga; ii) ohranile ali znižale stroške EU in držav članic v zvezi z varnostnimi ukrepi in 
tveganji, mejnimi kontrolami ter nezakonitim i migracijami; iii) omejile ali izboljšale 
možnosti za boljše gospodarsko povezovanje,  npr. prek izboljšanega povezovanja z 
vseevropskimi omrežji; iv) pozitivno ali ne gativno vplivale na zaupanje donatorjev in 
vlagateljev v državah upravi čenkah. 
Družbeni vpliv  različnih možnosti je bil ocenjen glede na verjetni u činek na revš čino in 
izključitev v državah v procesu širitve, ki je povezan z napredkom pri izpolnjevanju 
obveznosti za pristop, ter ustvarjanje pogojev za pove čanje gospodarske uspešnosti in 
izboljšanje ukrepov politik, ki bi lahko obravna vali ta vprašanja. Upoštevali so se tudi 
verjetni u činki v zvezi s tveganjem, da  bi bile pravice na podro čju pravosodja in pravne 
 
SL 5   SL države v državah upravi čenkah ogrožene zaradi upo časnitev in tveganj pri izvajanju 
obveznosti za pristop. 
Okoljski vpliv  možnosti je bil ocenjen glede na verj etnost, da bi nastali okoljski stroški, 
če bi se širitev upo časnila ali bi bila ogro žena, zaradi uporabe niž jih okoljskih standardov 
pri ustvarjanju konkuren čne prednosti v državah upravi čenkah in/ali zaradi upo časnitev 
pri izvajanju dragih naložb, potrebnih za us klajevanje z okoljskim pravnim redom EU. 
V zvezi z zmanjšanjem vrzeli v razvoju med državami upravi čenkami in EU je ocena 
pokazala, da bi imela zmanjšanje obsega in strumenta in ohranitev izvedbenih ukrepov 
(možnost 2.1 ) več negativnih u činkov kot scenarij brez spre membe (osnovni scenarij), 
saj bi upo časnila širitev in s tem povezane pozitivne  gospodarske koristi. Po drugi strani 
bi bila ta možnost u činkovita pri zagotavljanju pomo či za doseganje politi čnih reform, 
potrebnih za pristop. V primerjavi s to mož nostjo in možnostjo „brez spremembe“ se je 
pričakovalo, da se bo ve č pozitivnih u činkov pojavilo pri ostalih dveh možnostih, tj. 
bodisi z ohranjanjem strukture komponente in pove čanjem osredoto čenosti na naložbe 
(možnost 2.2 ) ali z ohranjanjem obsega in pr ilagajanjem izvedbenih ukrepov 
(možnost 2.3 ), čeprav z razli čnimi izidi za posamezne vidike. Izboljšani na čini za 
zagotavljanje pomo či iz možnosti 2.3, ki pove čujejo osredoto čenost, skladnost, 
učinkovitost, uspešnost, u činek vzvoda in vpliv pomo či, ter večji poudarek na reformi 
javne uprave, ki podpira bolj trajnostne rezu ltate, bi imeli glede na oceno v celoti ve č 
pozitivnih u činkov kot tisti, ki so izhajali iz pove čanih naložb za družbeno-gospodarski 
razvoj iz možnosti 2.2. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
V naslednji razpredelnici je navedena primerjava možnosti politik glede njihovega vpliva 
na osnovne dejavnike problema, ki bi jih obravnavale: 
Negativen ali zelo negativen vpliv: – ali –– 
Nevtralen vpliv: 0 
Pozitiven ali zelo pozitiven vpliv: + ali ++ 
 
Učinek na osnovni dejavnik 
problema Možnost 1 
(brez 
spremembe) Možnost 2.1 
(zmanjšan 
obseg) Možnost 2.2 
(osredoto čenost 
na naložbe) Možnost 2.3 
(prilagoditev 
izvedbenih 
ukrepov) 
Učinkovitost – – – ++ 
Uspešnost 0 + + ++ 
Skladnost – – – ++ 
Zmanjšana vrzel v razvoju + – ++ + 
Okrepljene institucije + ++ 0 ++ 
Obravnavanje raznovrstnosti 0 0 + ++ 
Pomoč postane bolj:     
strateška in usmerjena k rezultatom 0 + + + 
prožna in prilagojena 0 0 0 + 
poenostavljena, u činkovita, uspešna 0 0 0 + 
 
SL 6   SL Glede na navedeno je najprimernejša možnost  ohranitev obsega in prilagoditev 
izvedbenih ukrepov ( možnost 2.3 ), saj bi združila koristi (in u činke) sedanjega obsega 
predpristopne pomo či (pristop, ki bi ga vodil vpliv družbeno-gospodarskega razvoja) in 
hkrati izboljšali na čine izvajanja instrumenta, s čimer bi ta postal bolj strateški, usmerjen 
k rezultatom, prožen in prilagojen potrebam.  
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Spremljanje in vrednotenje bosta v okviru izbrane možnosti okrepljena v primerjavi s 
trenutnim stanjem. Predlagane spremembe bodo pove čale osredoto čenost na rezultate in 
uskladitev s strategijo Evropa 2020. Kot je bilo zahtevano v prora čunskem pregledu, 
bodo zagotovile opredelitev posebnih, merlji vih in dosegljivih ciljev ter ustrezne 
kazalnike. Glavni makro kazalniki bi bili:  
– napredek pri izpolnje vanju pristopnih referen čnih meril (odprtih/zaklju čenih 
poglavij) ali izvajanju pridružitvenih sporazumov , kot to med drugim odražajo 
pozitivna poro čila o napredku, kazalniki, ki temeljijo  na anketah, ki so jih izvedle 
ugledne mednarodne organizacije na podro čjih, kot je uspešnost vlade; politi čna 
stabilnost in odsotnost na silja; pravna država;  
– družbeno-gospodarski razvoj , kot je bil izmerj en s kazalniki u činka, kot so indeks 
človekovega razvoja v okviru UNDP kot splošn o merilo blaginje in napredka, stopnja 
brezposelnosti, prilivi nepos rednih tujih naložb, trgovina;  
– regionalno sodelovanje in povezovanje , kot sta bila izmerjena s kazalniki, ki 
temeljijo na anketah in odražajo zaznave na ravni (trend) varnosti in stabilnosti; političnimi, gospodarskimi in kulturnimi interakc ijami, pa tudi z ukrepi, ki odražajo 
povezanost vseevropskih omrežij.