Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 15/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„CAŞCAVAL DE SĂVENI“

EU št.: PGI-RO-02361 – 27.4.2017

ZOP () ZGO (X)

1. Ime

„Caşcaval de Săveni“

2. Država zahtevka

Romunija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Cașcaval de Săveni“ je poltrd zorjeni sir (zorjen najmanj 60 dni), s kuhano sirno maso. Ta vrsta sira se proizvaja iz kravjega mleka z encimsko koagulacijo s sirilom in predelavo v skladu z metodo, ki je značilna za geografsko območje.

Fizikalne in kemijske značilnosti:

Lastnost Merska enota Vrednost Vlažnost % največ 44 Vsebnost maščobe % najmanj 23 Maščoba v suhi snovi % najmanj 38 Natrijev klorid % 1,5–3

Organoleptične značilnosti:

Zunanji videz: Celi kosi so pravilne kockaste ali valjaste oblike, z gladko površino. Na zunanji strani jih na vseh straneh obdaja tanka skorja, ki je temnejše rumene barve kot notranji del. „Caşcaval de Săveni“ se prodaja v dveh oblikah: prevlečen z mešanico voska ali prekrit s termokrčljivo folijo.

Videz v prečnem prerezu: Proizvod je homogen in nedrobljiv. Dovoljeni so posamezni mehurčki, nastali pri fermentaciji. Proizvod se lahko reže na rezine, pri čemer se ne lomi.

Konsistenca: testen, prožen in kremast.

Barva: kremna do bledo rumena, enakomerna v celotnem kosu.

Okus in aroma: prijetnega okusa, sladek in slan hkrati, z rahlim priokusom grenkobe, ki spominja na orehe in je posledica proteolitične fermentacije. Med zorenjem proizvod pridobi močnejšo aromo, ki spominja na vlažno zemljo zaradi cvetličnih arom lokalne vegetacije, ki se prek surovine prenesejo v končni proizvod.

Oblika in mere: hlebci in pravokotni kosi sira „Caşcaval de Săveni“, ki tehtajo od 0,450 kg do 9 kg.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Surovina, ki se uporablja za proizvodnjo sira „Cașcaval de Săveni“, je surovo kravje mleko, pridobljeno na opredeljenem geografskem območju od lokalnih živali, ki so mešanica tradicionalnih lokalnih pasem goved, kot sta „sura de stepă“ in „bucșan“, križnih z drugimi pasmami goved, ki proizvajajo velike količine mleka.

Mleko mora imeti naslednje lastnosti, da so lahko izpolnjene zahteve glede tehnološkega postopka za proizvodnjo sira:

— gostota surovega mleka – najmanj 1,026 g/cm3,

— skupna kislost – 15–19°Th (Thorner),

— vsebnost maščobe – najmanj 3,2 %.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Na opredeljenem geografskem območju je treba izvajati naslednje faze proizvodnje: proizvodnja surovine (mleko), zbiranje in prevoz mleka, sprejem v predelovalne obrate, proizvodnja sirne mase, proizvodnja sira in zorenje.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Oznaka vsebuje naslednje:

— ime proizvoda „Cașcaval de Săveni“, ki mu sledi navedba „zaščitena geografska označba“ ali okrajšava „ZGO“ (prevedena v jezik(e) države, v kateri se proizvod trži),

— ime proizvajalca,

— logotip inšpekcijskega in certifikacijskega organa.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Z upravnega vidika geografsko območje ustreza severni polovici okrožja Botoșani, in sicer zajema naslednje upravne enote: Bucecea; Vârfu Câmpului; Cândeşti; Mihăileni; Dersca; Hilişeu-Horia; Lozna; Şendriceni; Văculeşti; Brăeşti; Leorda; Dimăcheni; Corlăteni; Broscăuţi; Dorohoi; Ibăneşti; Pomîrla; Cristineşti; George Enescu; Cordăreni; Vorniceni; Ungureni; Unţeni; Ştiubieni; Havîrna; Hudeşti; Conceşti; Darabani; Mileanca; Drăguşeni; Săveni; Vlăsineşti; Dîngeni; Truşeşti; Dobîrceni; Hăneşti; Avrămeni; Adăşeni; Coţuşca; Viişoara; Păltiniş; Rădăuţi Prut; Mitoc; Manoleasa; Mihălăşeni; Ripiceni; Suharău.

5. Povezava z geografskim območjem

Povezava med proizvodom „Cașcaval de Săveni“ in geografskim območjem temelji na posebni kakovosti proizvoda in njegovem dolgoletnem slovesu po zaslugi mlečnopredelovalne dejavnosti več generacij sirarjev, začenši s sirarskim mojstrom Nicolaem Caranico.

Proizvodnja mleka na tem geografskem območju ne omogoča le optimalne uporabe lokalnih pašnih virov v skladu s tradicionalnimi praksami, temveč tudi uporabo mleka, pridobljenega od lokalnih živali, ki so mešanica tradicionalnih lokalnih pasem goved kot sta „sura de stepă“ in „bucșan“, križanih z drugimi pasmami goved, ki proizvajajo velike količine mleka.

To mleko, ki se proizvaja v velikih količinah zaradi posebnih rastlin, s katerimi se prehranjujejo goveda na paši, in krme, je primerno za proizvodnjo sira „Cașcaval de Săveni“: koagulum, pridobljen po dodajanju sirila z namenom, da se pridobi sirnina, je čvrstejši, zaradi česar je to mleko idealno za vrsto predelave, ki je značilna za proizvod.

Značilne lastnosti sira „Cașcaval de Săveni“ so povezane:

— s kakovostjo surovine (mleka), ki ima preverjeno vsebnost maščobe najmanj 3,2 % in tako neposredno vpliva na homogenost proizvoda,

— s tradicionalno predelavo mleka, pri kateri se posamezne faze (kot so rezanje koagulata s harfo, segrevanje sirnine, gnetenje in vlivanje v kalupe) izvajajo ročno, s čimer se omogoči boljše spremljanje faz proizvodnje,

— z dolgim zorenjem proizvoda (60 dni) pri nizki temperaturi (od 2 °C do 8 °C), dokler ne pridobi rahlo grenkega okusa, ki spominja na orehe in je posledica proteolitične fermentacije.

Povezava med geografskim območjem, talnim substratom in lokalnimi podnebnimi razmerami je ugodna za razvoj naravnih pašnikov z raznolikim rastlinstvom, kar prispeva h kakovosti mleka, ki se uporablja za proizvodnjo sira „Cașcaval de Săveni“.

Na značilnosti mleka vpliva gričevnata pokrajina, ki je ugodna za razvoj travišč in pašnikov z raznolikim rastlinjem ter zajema 50–60 % trave, 35–40 % metuljnic in 5–10 % krmnih rastlin iz drugih družin, zaradi česar so pašniki nenavadno kakovostni. Številčnost rastlinskih sort omogoča visok donos krme zaradi dobre ponovne rasti in visoke vsebnosti beljakovin in vitaminov, ki so potrebni za prehrano živali. Poleg tega naravna paša na planinskih pašnikih na opredeljenem geografskem območju Săveni omogoča pridobivanje mleka, v katerem se ohrani del arom lokalne vegetacije. Te arome se nato delno prenesejo v končni proizvod.

Na kakovost sira „Cașcaval de Săveni“ vpliva uporaba surovega kravjega mleka, segretega na 30–33 °C, da se aktivira sirilo, ki omogoča, da lokalna mikroflora začne učinkovati. Zaradi tega se „Cașcaval de Săveni“ razlikuje od drugih podobnih proizvodov. Ta korak ima zelo pomembno vlogo pri pridobivanju značilnosti sira „Cașcaval de Săveni“.

„Cașcaval de Săveni“ se od drugih proizvodov iste kategorije razlikuje po dolgem obdobju zorenja (60 dni) pri nizki temperaturi (od 2 do 8 °C). V tem dolgem obdobju zorenja proizvod dobi homogeno in kremasto konsistenco in intenzivnejšo kremno do bledo rumeno barvo. Okus rahlo spominja na orehe in je rahlo grenek zaradi proteolitične fermentacije. Poleg tega aroma, ki postane močnejša med zorenjem, spominja na vlažno zemljo.

Opredeljeno geografsko območje je ugodno za živinorejo, kar dokazuje dejstvo, da se na njem že od 16. stoletja organizirajo živinski sejmi. Živinorejska tradicija se nadaljuje. Kar zadeva število goved, je Botoșani drugo najpomembnejše okrožje v Romuniji, hkrati pa vodilno po številu goved, križanih s pasmo „bucșan“, ki proizvaja velike količine mleka visoke kakovosti.

Zaradi kakovosti in velike količine mleka, ki se proizvaja na območju Săveni, je bil leta 1959 tam zgrajen obrat za predelavo mleka. Z namenom diverzifikacije predelave mleka in da bi se izkoristil potencial tega geografskega območja, je bil leta 1963 za pomoč zaprošen sirarski mojster Caranica.

Nicolae Caranica je izučil več generacij mladih sirarjev z območja Săveni in sosednjih okrožij, nanje prenesel tradicijo predelave mleka in jih naučil skrivnosti pridelave mleka v „cașcaval“ ter kombiniranja tehnik proizvodnje „cașcaval“ z lokalnimi metodami: gnetenjem sirne mase, ki se segreje pri približno 80 °C, v pletenih vrbovih košarah (ki omogočajo odtekanje vroče slanice), z uporabo „barulă“ (lesene lopatice), ročnim gnetenjem in oblikovanjem vroče sirne mase, stiskanjem „buric“ in odstranjevanjem zraka, da se doseže kompaktna masa.

Ti mladi sirarji so tudi sami postali mojstri v umetnosti izdelave „cașcaval“ ter so do danes prenašali in ohranjali znanje, kako iz surovega kravjega mleka pridobiti „cașcaval“.

Leta 1986 je bil v lokalnem časopisu regije Botoșani Clopotul (Zvon) objavljen članek, v katerem je bilo navedeno, da se v obratu Săveni mleko že desetletja ročno predeluje v „cașcaval“. Obrat je bilo treba razširiti, da bi zadovoljili povpraševanje potrošnikov v Romuniji in tujini.

Obrat za proizvodnjo sira „Cașcaval de Săveni“ je bil znan tako v Romuniji kot tudi v tujini, v tedanjem tisku pa se je veliko pisalo o slovesu in kakovosti, ki ga je skozi čas pridobil „Cașcaval de Săveni“. Prav tako je treba omeniti članek, ki je bil objavljen v Jurnalul de dimineață (Jutranje novice) z dne 28. februarja 2001, z naslovom „Človek, ki je Romuniji in svetu dal „cașcaval““ in knjigo Filipa Corneliua z naslovom „Secvente botosănene“ (Sekvence okrožja Botoșani), ki jo je leta 1983 objavil Sport - Turism (str. 96–97). Knjiga, ki jo je napisal profesor Constantin Cojocaru, z naslovom „Orașul Săveni - Monografie“ (Mesto Săveni – monografija), ki jo je objavila AXA, Botoșani leta 2001, pa vsebuje natančno predstavitev sirarskih dejavnosti lokalnih prebivalcev in slovesa sira „Cașcaval de Săveni“ (str. 194 in 195).

Sklic na objavo specifikacije

https://madr.ro/docs/ind-alimentara/2018/caiet-sarcini-cascaval-saveni-2017.pdf

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.