UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

Posebne značilnosti zunanje pomoči, razvoja in širitve

8.1 To poglavje vsebuje ugotovitve Sodišča o skupini politik na področjih zunanje pomoči, razvoja in širitve, ki zajema naslednja področja: 19 – Zunanji odnosi; 21 – Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (1); 22 – Širitev ter 23 – Humanitarna pomoč. V letu 2007 so obveznosti skupaj znašale 6 090 milijonov EUR (7 153 milijonov EUR v letu 2006), plačila pa skupaj 6 199 milijonov EUR (6 292 milijonov EUR v letu 2006). Porazdelitev plačil po področjih politike je prikazana v diagramu 8.1 . Podrobnejše informacije o porabi za dano leto so v Prilogi I k temu poročilu.

8.2 Odhodki za zunanje odnose in razvoj, ki jih izvršuje predvsem Urad za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid), zajemajo: (a) finančno in tehnično pomoč državam v Aziji in Latinski Ameriki ter gospodarsko sodelovanje z njimi; (b) Evropsko sosedsko politiko, vključno s strateškim partnerstvom z Rusijo; (c) tematske programe, ki zajemajo varnost hrane, nevladne akterje in lokalne organe oblasti, okolje, zdravje in izobraževanje, demokracijo ter človekove pravice.

8.3 Službe Komisije večino odhodkov upravljajo prek neposrednega centraliziranega upravljanja bodisi na svojem sedežu ali v Komisijinih delegacijah v zadevnih tretjih državah, kjer se upravlja približno 80 % porabe. Za pomoč, ki se zagotavlja prek mednarodnih organizacij, se uporablja skupno upravljanje.

8.4 Velik del plačil predstavljajo predujmi/predfinanciranje organizacijam, ki izvajajo razvojne projekte, vključno z vladnimi ustanovami, nevladnimi organizacijami in mednarodnimi organizacijami. Projekti so podprti v več kot 150 državah, izvajalske organizacije pa se zelo razlikujejo po velikosti in pristojnostih. Znotraj vsakega projekta je veliko število posameznih plačil, za katera veljajo zapletena pravila, zlasti v zvezi z razpisi in poreklom zalog. 8.4 Glede na večletni značaj številnih projektov in kontrolnih sistemov se lahko napake, odkrite med projektom, in vsa s tem povezana nepravilna plačila popravijo v poznejšem letu od tega, ki se pregleduje. Dejansko zasnova kontrolnega sistema zagotavlja, da se kontrole zahtevkov za plačila, ki jih vložijo upravičenci, izvršijo v ključnih fazah izvajanja projekta in tako omogočijo, da se napake v zvezi s predplačili/predfinanciranjem odkrijejo in popravijo s poznejšimi plačili v poznejšem letu od tega, ki se pregleduje. Končna plačila se izvršijo, ko so projekti končani in Komisija odobri njihova končna poročila.

8.5 Generalni direktorat za širitev upravlja odhodke za pomoč pri prehodu in vzpostavljanju institucij v okviru instrumenta za predpristopno pomoč programov Phare in CARDS (2) ter sodelovanja s Turčijo. Plačila se običajno izvršujejo bodisi na podlagi decentraliziranega sistema izvajanja (DIS) bodisi prek razširjenega decentraliziranega sistema izvajanja (EDIS). Predhodne kontrole odločitev o oddaji naročil v primeru decentraliziranega sistema izvajanja opravi delegacija Komisije, medtem ko je v okviru razširjenega decentraliziranega sistema izvajanja predhodna kontrola opuščena. 8.5 Za mogoče kandidatke se uporabljata dva druga načina upravljanja. V Albaniji ter Bosni in Hercegovini pomoč upravljajo delegacije ES (neposredno centralizirano upravljanje na dekoncentriran način). V Črni gori Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Srbiji in na Kosovu pomoč upravlja Evropska agencija za obnovo na posreden centraliziran način. Centralizirano upravljanje se uporablja za programe z več upravičenci in za pomoč turški skupnosti na Cipru.

8.6 Humanitarno pomoč, vključno s pomočjo v hrani, izvaja Generalni direktorat za humanitarno pomoč (ECHO). Odhodki se upravljajo na ravni sedeža. Približno polovica odobrenih proračunskih sredstev je povezanih z nevladnimi organizacijami (neposredno centralizirano upravljanje), polovica pa z Združenimi narodi ali drugimi mednarodnimi organizacijami (skupno upravljanje).

POSEBNA OCENA V OKVIRU IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Obseg revizije

8.7 Cilj revizije je bil zagotoviti sklep o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij na področjih zunanje pomoči, razvoja in širitve. Revizija je temeljila na dveh glavnih sestavnih delih: (a) preizkušanju podatkov iz osnovnih transakcij, ki so jih v letu 2007 izvršile Komisija ali njene delegacije, z uporabo reprezentativnega statističnega vzorca 145 enot. V vzorcu so bila plačila izvajalskim organizacijam, plačila proračunske podpore in plačila skrbniškim skladom ter druga plačila, ki sta jih Komisija ali delegacija izvršili neposredno na podlagi npr. pogodb o delu, storitvah ali dobavi. Kjer je bilo potrebno, so bile izvajalske organizacije obiskane na kraju samem, da se preverijo izvršena plačila, prikazana v finančnih ali revizijskih poročilih; (b) vrednotenju Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemov na sedežu in v delegacijah, ki so zajemali: (i) predhodne preglede pogodb in plačil; (ii) spremljanje izvajalskih organizacij; (iii) zunanje revizije; (iv) notranjo revizijo.

8.8 V okviru revizije je bilo na kraju samem obiskanih osem držav, da se izvede podrobna revizija transakcij: Indonezija, Nikaragva, Kostarika, Egipt in Filipini za odhodke na področju zunanjih odnosov ter Bolgarija, Turčija in Hrvaška za področje širitve.

Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij

8.9 Pri preizkušanju podatkov za to skupino politik kot celoto je bila odkrita pomembna stopnja napak pri zakonitosti in/ali pravilnosti. Ocenjena stopnja napak in delež transakcij, na katere so vplivale napake (večinoma na ravni izvajalskih organizacij), sta prikazana v Prilogi 8.1 . Opažene so bile naslednje vrste napak: 8.9 Te napake zadevajo predvsem odhodke izvajalskih organizacij za predplačila/predfinanciranje. Pri obveznih revizijah računovodskih izkazov pred končnimi plačili, predvidenih v okviru kontrolnega sistema Komisije, bi Komisija odkrila in popravila te napake.

(a) napake v zvezi z upravičenostjo, ki so na primer nastale zaradi nepravilno uporabljenih postopkov za sklepanje pogodb, odhodkov, nastalih zunaj obdobja, določenega za izvajanje projekta, oziroma zunaj kategorij stroškov projekta ali plačil, ki jih je država upravičenka izvršila brez pravne podlage ali pred zagotovitvijo pripadajočih storitev; (a) V enem primeru se ocena Komisije razlikuje od ugotovitve Sodišča. Odkrite napake zadevajo pogodbe, ki so jih sklenile države upravičenke v okviru sistema, po katerem so upravičene do predplačil Komisije (predfinanciranja). Ko Komisija od držav, ki dobivajo predpristopno pomoč, prejme končno izjavo in dokazila, skrbno preveri upravičenost odhodkov; končno plačilo za odhodke, ki niso v skladu s pravili, zadrži ali prekliče.

(b) napake, povezane z dejansko izvedbo dejavnosti: pri nekaterih plačilih ni bilo dokazil, potrebnih za njihovo potrditev (npr. fakture, potrdila in bančni izpiski).

8.10 Poleg tega za tri plačila organizacijam Združenih narodov zadevne organizacije niso mogle pravočasno zagotoviti nekaterih potrebnih dokumentov. 8.10 Komisija je zagotovila vse informacije v svoji lasti in v celoti podpira zahtevo Sodišča po pridobitvi dodatnih dokazil od organizacij ZN. Takoj ko je Sodišče Komisijo obvestilo o težavah, ki so se pojavile v zvezi s tem, se je ta obrnila na ustrezne organizacije ZN, da bi našla rešitev in Sodišču zagotovila zahtevane informacije.

Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

Predhodni pregledi

8.11 Čeprav so bile ugotovljene nekatere specifične napake, je Komisijin sistem za predhodne preglede plačil in pogodb na splošno zagotavljal uspešen pregled transakcij, ki izhajajo neposredno iz dela, ki ga opravijo službe Komisije.

8.12 Vendar je bilo ugotovljeno, da v Bolgariji zadevni sistemi kljub dodelitvi akreditacije za EDIS (s čimer se opusti predhodna kontrola, ki jo izvaja delegacija) vsebujejo bistvene slabosti. V dveh izvajalskih agencijah, ki sta junija 2007 prejeli akreditacijo EDIS, so bile slabosti v zvezi s spoštovanjem veljavnih razpisnih postopkov in postopkov oddaje naročil ter z izpolnjevanjem pogojev o izvajanju pogodbe. To so potrdile službe Komisije, v letni izjavi generalnega direktorja GD za širitev pa je bil zaradi tega izražen pridržek. 8.12 Februarja 2008 so bila ustavljena plačila dvema izvajalskima agencijama. Če ne bosta zelo hitro sprejeli ustreznih ukrepov, bo Komisija preklicala njuno akreditacijo, da ne bosta več upravičeni do upravljanja pred- in popristopnih sredstev. Komisija bo še naprej skrbno spremljala sisteme držav upravičenk. Oblikovan je bil akcijski načrt, da se zagotovi uvedba izboljšav. Nekaj napredka je bilo že doseženega, vendar morajo nacionalni organi sprejeti nadaljnje ukrepe.

8.13 V zvezi s proračunsko podporo je bilo preučenih sedem plačil skupaj z delovanjem nadzornih in kontrolnih sistemov v zadevnih delegacijah.

8.14 Proračunska podpora se lahko dodeli, če je upravljanje javne porabe v partnerski državi dovolj pregledno, zanesljivo in uspešno, država pa je vzpostavila ustrezno oblikovane sektorske ali makroekonomske politike, ki so jih odobrili njeni glavni donatorji, vključno z mednarodnimi finančnimi ustanovami (3), kadar je to ustrezno. Na podlagi tega je Komisija razvila posebne smernice, ki določajo pogoje za izplačilo sredstev in plačilo zaporednih obrokov, ki so odvisni od zadovoljivega napredka pri doseganju ciljev (4). Vendar kazalniki uspešnosti, uporabljeni za pripravo ocen in merjenje doseženega napredka, v vseh preučenih primerih niso bili časovno opredeljeni, jasni, nedvoumni in dosegljivi. 8.14 Kot v podobnih primerih so bili obroki, ki naj bi bili odobreni, izraženi kot spremenljivi, izplačilo pa se izvrši, ko je (so) pogoj(-i) izpolnjen(-i). Kazalnikov uspešnosti in pogojev na splošno zato ni bilo mogoče časovno opredeliti. Ta način uporabljajo različni donatorji. Za močno zadolžene revne države (HIPC) so na primer pogoji spremenljivi, različne faze pa niso časovno opredeljene. Komisija se strinja s splošno pripombo Sodišča, da je v nekaterih primerih potreben časovni okvir, s katerim se zagotovi predvidljivejše izpolnjevanje pogoja. Komisija meni, da si v vseh primerih prizadeva biti jasna in nedvoumna ter zagotavljati dosegljivost kazalnikov uspešnosti.

8.15 Pri dveh plačilih več kot polovica kazalnikov (pri enem plačilu šest od devetih) ni bila časovno opredeljenih, zato ni bilo mogoče izpeljati koristnih zaključkov glede neizpolnjevanja pogoja na določen datum. Poleg tega več kot 40 % kazalnikov ni bilo merljivih ali specifičnih, na primer, pri doseženem odstotku pokritosti z gozdom ni bilo podrobnega opisa meril za merjenje, pri izboljšanju uspešnosti vladnih uslužbencev pa ni bilo pojasnjeno, kaj bi bilo treba oceniti. Čeprav je bila v sporazumu o financiranju posebej zahtevana uporaba angleščine, je bilo v enem primeru več kot 70 % kazalnikov ocenjenih z dokumentacijo, predloženo v arabščini, s čimer se je bistveno zmanjšalo število udeležencev, ki so bili sposobni v celoti razumeti informacije. 8.15 Kot je bilo že navedeno, se časovna opredeljenost kot taka ne zahteva. Komisija se lahko strinja, da so izboljšave vedno mogoče in da so lahko nekateri kazalniki in pogoji jasneje določeni ter prilagojeni za pristop, bolj usmerjen v rezultate. Pri sektorskih reformah pa je treba upoštevati postopkovni vidik, zato so predhodni ukrepi, usmerjeni v faze priprave, v nekaterih primerih potrebni za spremljanje celotnega postopka.

8.16 Komisijine smernice za podporo iz splošnega proračuna v praksi dopuščajo možnost različne razlage in čeprav izidi programa glede na ukrepe uspešnosti niso dosegli 100 %, države upravičenke lahko še vedno prejmejo 100 % sredstev, predvidenih v pogodbi. 8.16 Pri iskanju najnatančnejših pogojev za plačila mora biti prisotna določena presoja, kar zadeva ocenjevanje kazalnikov. To je potrebno predvsem zaradi nekaterih zunanjih vplivov, za katere vlade ne morejo nositi odgovornosti. Vendar pa je vsekakor treba izvesti strogo oceno.

Spremljanje izvajalskih organizacij

8.17 Do napak na ravni izvajalskih organizacij pogosto prihaja zaradi slabosti v njihovih finančnih postopkih. V zvezi s področjem politike zunanji odnosi in razvoj je Sodišče odkrilo slabosti v petih od devetih obiskanih izvajalskih organizacij. 8.18 Glavne ugotovljene slabosti so bili neustrezni postopki v zvezi z dokazili in hranjenjem dokumentacije ter računovodski sistemi, ki niso ustrezni za zagotavljanje pravilnega poročanja o odhodkih, pogosto celo pri majhnih organizacijah. Poleg tega so bili opaženi neustrezni postopki za evidentiranje odhodkov, zaradi česar so bili predujmi v računovodskem sistemu sistematično knjiženi kot dejanski odhodki, in nedosledna uporaba menjalnih tečajev. Sodišče meni, da je take slabosti možno preprečiti z okrepljenim usmerjenim spremljanjem in podporo s strani delegacij. 8.19 Kadar so dejavnost izvajale izvajalske organizacije v sodelovanju s svojimi lokalnimi partnerji, je Sodišče v treh primerih tudi opazilo, da vzpostavljeni sistemi niso zagotavljali, da lokalni partnerji poznajo in izvajajo določbe iz pogodbe, sklenjene med izvajalsko organizacijo in Komisijo. 8.20 Velik del odhodkov EuropeAid in GD ECHO (plačila v višini 820 milijonov EUR v letu 2007) je usmerjen prek organizacij Združenih narodov. Okvirni finančni in upravni sporazum (FAFA) med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi, podpisan 29. aprila 2003, določa pogoje za preverjanje zadevnih odhodkov. 8.17–8.20 Izvajalske organizacije niso del sistema notranjih kontrol, ki ga izvaja Komisija, temveč so z njo povezane s pogodbenim razmerjem, sklenjenim za izvajanje posameznega ukrepa. Prednostna naloga Komisije je spremljati izpolnjevanje pogodbenih določil, vključno s ključnimi vidiki sistemov notranjih kontrol izvajalskih organizacij, kadar je to potrebno. Dejstvo, da je na ravni izvajalskih organizacij ugotovljena slabost, ne pomeni, da obstaja slabost v kontrolnem sistemu Komisije, niti da Komisija te slabosti ne bo odkrila.

8.21 V primerjavi s samo 22 službenimi obiski z namenom preverjanja med letoma 2004 in 2006 je Komisija leta 2007 v okviru FAFA sprožila ali izvedla 57 takih obiskov. Rezultati teh preverjanj so pomemben sestavni del Komisijinega zagotovila o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. Vendar je bilo v času, ko je Sodišče izvajalo revizijo, za samo štiri od teh obiskov (ki so pokrivali sedem projektov) pripravljeno končno poročilo. Sodišče zato ne more oceniti celotnega prispevka h Komisijinem nadzoru in kontroli.

8.22 V zvezi s področjem „Širitev“ so bile slabosti opažene v izvajalski agenciji v Turčiji in sicer zaradi neustrezne ločitve nalog ter težav pri zaposlovanju. V tem primeru je predhodna kontrola javnih razpisov in oddaje naročil v okviru decentraliziranega upravljanja (DIS), ki jo je izvedla delegacija Evropske komisije, zadoščala za zagotovitev zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. 8.22 Službeni obiski preverjanja sledijo ciklu, ki ni vedno usklajen z letnim koledarjem, in večina službenih obiskov je bila opravljena v drugi polovici leta 2007. Službeni obiski preverjanja so le del zapletenih in dopolnjujočih se kontrol, ki so podlaga za zagotovilo generalnih direktorjev v letnem poročilu o dejavnostih. Dejansko so na voljo tudi drugi viri informacij, kot so štiristebrni pregled (izveden za več kot 97 % prispevkov podpisnikom Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma (FAFA)), upoštevanje zahtev za poročanje in pregledi, ki jih opravijo službe Komisije.

Zunanje revizije zahtevkov pri projektih

8.23 EuropeAid uporablja sistem revizij za pridobitev zagotovila, da so zahtevki pri projektih upravičeni. Prva stopnja zagotovila se pridobi z revizijami na ravni projekta, katerih poročila se priložijo v podporo zahtevam za nadaljnje financiranje. Revizijska poročila so v večini primerov potrebna pred izvršitvijo plačil organizacijam, ki izvajajo projekte. Zato je kakovost teh poročil in z njimi povezanega revizijskega dela pri odobritvi s tem povezanih plačil zelo pomembna. 8.23 Na zahtevo Komisije so turški organi sprejeli ukrepe, ki so preprečili morebitno ustavitev decentraliziranega sistema izvajanja, vključno s sprejetjem zakonodaje za krepitev vloge Centralne finančne in pogodbene enote (CFCU). Posledično je bila medtem izvedena ločitev nalog, število zaposlenih pa se je precej povečalo. Stalno spremljanje in nadaljnje ukrepanje ostajata bistveni prednostni nalogi.

8.24 V zvezi s temi revizijami projektov so bile v letu 2007 opažene izboljšave. Vendar kakovost teh revizij še vedno ni zadostna. Glavne ugotovljene slabosti so: — v treh od 11 poročil, izbranih za pregled na kraju samem v delegacijah, je Sodišče odkrilo neupravičene odhodke in nespoštovanje razpisnih postopkov, v dveh primerih pa slabosti v sistemu notranje kontrole, ki jih zunanji revizorji niso odkrili, — pri dveh od teh treh poročil kakovost ni bila zagotovljena, saj izbira revizorjev ni bila pregledna, — v drugem primeru obseg revizije ni bil primeren, ker je bilo zagotovljeno samo revizijsko poročilo o organizaciji, ki pa ni vsebovalo nobenih informacij o zadevnem projektu. Za preverjanja odhodkov, ki so jih sprožili upravičenci, veljajo nova revizijska pooblastila za pogodbe, podpisane od februarja 2006 naprej. Vendar ta ne vplivajo na pogodbe, sklenjene pred tem datumom, zato bodo koristi v celoti vidne šele po določenem času. Za revizije, ki jih sproži Komisija, so spremenjena revizijska pooblastila obvezna od oktobra 2007. 8.24 Zunanje revizije so eden od elementov sistema notranje kontrole urada EuropeAid kot del niza pregledov zakonitosti in pravilnosti dejavnosti. Komisija pozdravlja oceno Sodišča o ugotovljenih izboljšavah. Ta revizijska poročila so povezana s pogodbami, podpisanimi pred februarjem 2006. Zato v teh primerih ni bilo mogoče uporabiti novih revizijskih pooblastil, ki jih je določil EuropeAid za zunanje revizije in ki veljajo za nove pogodbe, podpisane po navedenem datumu. Cilj novih revizijskih pooblastil je natanko to, da se preprečijo slabosti, kot so te, ki jih je navedlo Sodišče. Obe pogodbi sta bili podpisani leta 2005 in v skladu s splošnimi pogoji, ki veljajo za pogodbe o donacijah, podpisane od februarja 2003, mora zunanji revizor potrditi končno finančno poročilo o ukrepu pred predložitvijo Komisiji. Tega revizorja izbere upravičenec in odobriti ga mora Komisija. Njegovo ime se omeni v posebnih pogojih pogodbe. Biti mora „član mednarodno priznanega nadzornega organa za obvezno revizijo“. To pogodbo je Komisija podpisala leta 2002. Takrat so lahko upravičenci skupaj s finančnimi in opisnimi poročili poslali revizijsko poročilo, ki je zajemalo samo njihove letne računovodske izkaze. Od leta 2003 veljajo za pogodbe o donacijah spremenjena pravila in zdaj morajo upravičenci poslati podrobno revizijsko poročilo o ukrepu pred izvršitvijo končnega plačila. Komisija pričakuje, da bodo uvedene izboljšave postajale vse vidnejše.

8.25 EuropeAid za zagotovitev dodatne stopnje zagotovila naroča dodatne revizije projektov, izbranih na podlagi analize tveganja. Vendar celoviti postopki, ki bi omogočali pridobitev polnih koristi iz teh revizij, še niso bili razviti: 8.25

(a) pokritost odhodkov z dodatnimi načrtovanimi revizijami se je med glavnimi geografskimi direktorati gibala od 8 % do 43 %. Tehnične razlike iz smernic preprečujejo konsolidacijo podatkov na ravni urada EuropeAid kot celote, zato ni jasno, ali se z zagotovilom iz dodatnih revizij za celotno področje doseže minimalna stopnja zagotovila; (a) Večina revizij letnega revizijskega načrta poteka med izvajanjem ukrepa in je močno odvisna od hitrosti izvajanja. To pomeni, da: se lahko glede na količino sredstev, ki jih upravlja delegacija, sestavo portfelja njenih projektov (število in vrsta) in stanje njihovega izvajanja revizijske dejavnosti razlikujejo od delegacije do delegacije in iz leta v leto. Določitev ciljnega deleža revizij v odstotkih upravljane količine sredstev ne bi preprečila nihanja revizijskih dejavnosti iz leta v leto, nanjo pa bi pretežno vplivali tudi vrsta in vrednost revidiranih projektov. V sistemu urada EuropeAid zagotovilo ni posledica vnaprej določenega deleža revizijske pokritosti, temveč preproste zagotovitve, da revizijska pokritost zajema vse ustrezne „predmete revizije“, opredeljene glede na zaznana tveganja.

(b) revizijski načrt, v katerem je bilo prvotno predvidenih 373 revizij, je bil med letom zelo spremenjen (109 revizij je bilo umaknjenih in 99 dodanih, tako da je ostalo 363 revizij). Zaradi takšne stopnje sprememb kmalu po odobritvi načrta je vprašljiva sistematična narava revizijskega načrtovanja na podlagi tveganja. Računalniška aplikacija revizija CRIS, s katero se spremljajo napredek in rezultati, v letu 2007 ni v celoti delovala. Končno poročilo se ne sklicuje na merila za načrtovanje, kot sta ciljna populacija in delež pokritosti, zato rezultatov ni mogoče primerjati z načrtovanimi; (b) Revizijski načrt vsebuje več obveznih revizij za projekte, katerih stopnje pripravljenosti se precej razlikujejo. Nekateri projekti, ki so predvideni za določeno leto, bodo odloženi, drugi pa prestavljeni naprej glede na stopnjo pripravljenosti. Od 1. januarja 2008 je za spremljanje napredka in rezultatov revizij, vključno z letnim revizijskim načrtom za leto 2007, poskrbljeno s sistemom revizija CRIS. Medtem Komisija redno spremlja izvajanje letnega revizijskega načrta med letom, tudi z rednimi poročili in posodobitvami, ki jih pošiljajo delegacije.

(c) revizijska poročila so bila do konca leta prejeta za samo 121 načrtovanih revizij. Ta nizka stopnja izvajanja zmanjšuje kakovost zagotovila, ki se za zadevno leto pridobi iz dejavnosti zunanjega revidiranja; (c) Ob koncu leta 2007 sta bili naročeni dve tretjini revizij iz revizijskega načrta za leto 2007, Komisija pa je prejela tretjino poročil. To je skladno s prejšnjimi leti. Do istega datuma so bila prejeta skoraj vsa poročila revizij, predvidenih v letnem revizijskem načrtu za leto 2006 (171 od 177 načrtovanih revizij), kar potrjuje običajno trajanje izvajanja letnega revizijskega načrta, ki se konča v letu n+1.

(d) poročanje o napredku in analiza rezultatov zunanjih revizij v letu 2007 nista bila v celoti razvita. Osrednja enota, zadolžena za revizijsko metodologijo, je izdala zbirno poročilo, vendar njegova pokritost ni bila popolna. Pregledane na primer niso bile revizije, ki jih izvajajo lokalna podjetja po pogodbah s posameznimi delegacijami, pri katerih je lahko tveganje za kakovost višje kot pri osrednjih okvirnih pogodbah. (d) Sintezno poročilo, ki se sestavi letno, zajema revizije, financirane na podlagi okvirne revizijske pogodbe. Sem spadajo revizije, ki jih upravljajo sedež EuropeAid in delegacije, to pa zagotavlja reprezentativen pogled na težave, ki jih ugotovijo revizorji, in mogoče rešitve.

8.26 Naknadne kontrole (zaključne revizije) izbranih nedavno zaključenih programov na področju „Širitev“ izvajajo pogodbeno najeti zunanji revizorji. Po spremembi metodologije je bilo število poročil v letu 2007 izjemno visoko, pri nekaterih pa ni bilo pravočasnega nadaljnjega ukrepanja. GD za širitev je v letu 2007 prejel 99 končnih revizijskih poročil, od katerih nadaljnje ukrepanje ni bilo zaključeno za 66 poročil, ko je Sodišče aprila 2008 izvajalo revizijo, šest poročil, ki leta 2006 niso bila dokončana, pa je ostalo odprtih. V nekaterih primerih od končnega poročila do prejema končnega odgovora iz države upravičenke preteče več kot eno leto. 8.26 Kljub izjemno velikemu številu poročil je Komisiji uspelo predelati to obremenitev: število obravnavanih poročil se je glede na leto 2006 povečalo za 70 %. Številnih poročil ob koncu leta ni bilo mogoče dokončati, saj mora revidiranec, preden lahko Komisija sprejme končno stališče, odgovoriti na opažanja Komisije, poleg tega pa je treba proučiti morebitne nepravilnosti. To povprečno traja 3–4 mesece. Zaradi zapletenosti ugotovitev in potrebe po natančnosti pri uporabi mogočih finančnih popravkov je občasno treba sprejeti daljše zamude pri obdelavi.

8.27 GD ECHO naroča revizije, ki se izvedejo na sedežih uradov partnerskih nevladnih organizacij, zadolženih za izvajanje, in terenske revizije projektov na kraju samem. GD ECHO je v letu 2007 precej povečal število terenskih revizij, čeprav se je večina revizij tako kot v letu 2006 še vedno izvajala na sedežih partnerjev, kjer resničnosti odhodkov ni mogoče v celoti preveriti. 8.27 Kot je navedeno v odgovoru Komisije na Letno poročilo Računskega sodišča za leto 2006, je treba revizije obravnavati v luči splošne strategije kontrole (glej odstavek 8.18 odgovorov Komisije na Letno poročilo Računskega sodišča za leto 2006). Komisija poudarja spremljanje dejavnosti z natančnim nadaljnjim ukrepanjem, ki ga izvajajo strokovnjaki na terenu in osebje na sedežu Komisije. Poleg tega Komisija podrobno analizira informacije, ki jih v teh različnih poročilih navedejo partnerji. Informacije, ki izhajajo iz zgoraj opisanih pregledov, uporabljajo zunanji revizorji pri revizijah na sedežih, kar jim omogoča oceniti resničnost in zakonitost odhodkov za projekte.

8.28 Te revizije, izvedene na sedežih, zajemajo vzorce plačil iz približno tretjine projektov. V letu 2007 je bilo sporočeno, da je potencialno neupravičenega 2,6 % revidiranega zneska, čeprav bo po pojasnilih, ki so jih podale nevladne organizacije, na koncu verjetno izterjan le del tega. Za ekstrapoliranje rezultatov ne obstaja nobena določba in revizijski sistem tako ne zagotavlja orodja za oceno obsega morebitnih neupravičenih odhodkov kot celote. Glede dveh sedežev nevladnih organizacij, ki jih je Sodišče revidiralo na kraju samem, revizijska poročila, ki jih je naročil GD ECHO, niso opozarjala na slabosti v razpisnih postopkih in neupravičene odhodke. 8.28 Z različnimi kontrolnimi postopki, kot so ocena partnerja pred podpisom okvirnega sporazuma o partnerstvu, letno vrednotenje partnerjev, ki ga izvaja GD ECHO, in ocena vzpostavljenih kontrolnih sistemov med revizijami na sedežih, GD ECHO preveri, ali so njegovi partnerji uvedli kontrolne sisteme. Ti postopki ponujajo enaka jamstva za plačila v skladu s členom 117 finančne uredbe in členom 180 njenih izvedbenih pravil, ki odgovornemu odredbodajalcu omogočata, da v nekaterih okoliščinah glede na svojo oceno tveganj odstopi od obveznosti, ki nalaga predložitev potrdila o računovodskih izkazih in računih, povezanih z njimi.

Notranja revizija

8.29 Oddelek za notranjo revizijo (IAC), ki opravlja naloge tako za EuropeAid kot za GD ECHO, namerava v letu 2010 po zaključku večletnega revizijskega načrta, ki temelji na oddelkovi notranji analizi tveganja in zajema obdobje 2007–2009, zagotoviti letno skupno oceno stanja notranje kontrole v EuropeAid. Oddelkova notranja analiza tveganja ni v celoti usklajena z analizo tveganja urada EuropeAid, za določena področja, opredeljena kot področja z visokim tveganjem, pa niso načrtovane revizije v obdobju 2007–2009. 8.29 Analiza tveganj oddelka za notranjo revizijo (IAC) se izvede neodvisno od analize tveganj urada EuropeAid. Vendar pa se slednja upošteva kot element pri sestavi registra za spremljanje tveganj oddelka za notranjo revizijo. Medtem ko je lahko v registru za spremljanje tveganj oddelka za notranjo revizijo neko področje opredeljeno kot visoko tvegano, je mogoče, da tega področja ni v revizijskem načrtu za posamezno leto, ker poslovni postopek še ni del delovne prakse Generalnega direktorata ali upravljavskega cikla za nekatere programe. Poleg tega so lahko, ker je revizijski načrt oddelka za notranjo revizijo za obdobje 2007–2009 usklajen s službo za notranjo revizijo (IAS), nekateri elementi, za katere je potrebna revizija, vključeni v revizijski načrt službe za notranjo revizijo namesto v revizijski načrt oddelka za notranjo revizijo.

8.30 V letu 2007 je bilo reviziji GD ECHO dodeljenih zelo malo virov (en poklicni član revizijskega osebja), odobren ali izveden pa ni bil nikakršen izčrpen revizijski načrt. Ob koncu leta 2007 je bil ustanovljen nov, ločen oddelek za notranjo revizijo, da izvede notranje revizijsko delo za GD ECHO. 8.30 Komisija je dodelila dva zaposlena v pomoč notranjemu revizijskemu delu, ki se opravlja za GD ECHO. Revizijski načrt oddelka za notranjo revizijo je temeljil na tveganjih in je upošteval obsežno revizijsko delo na področju humanitarnih dejavnosti, ki ga opravljata služba za notranjo revizijo in Računsko sodišče. Preostalo tveganje, ki ga je treba zajeti, je pokazalo, da je delovni načrt oddelka za notranjo revizijo za leto 2007 ustrezen.

Skupni zaključki in priporočila

Zaključki

8.31 Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da na transakcije, povezane z odhodki v skupini politik na področjih zunanje pomoči, razvoja in širitve vpliva pomembna stopnja napak pri zakonitosti in/ali pravilnosti (glej odstavek 8.9). 8.31 Te napake zadevajo predvsem odhodke izvajalskih organizacij za predplačila/predfinanciranje. Pri obveznih revizijah računovodskih izkazov pred končnimi plačili, predvidenih v okviru kontrolnega sistema Komisije, bi Komisija odkrila in popravila te napake. Ko Komisija od držav, ki dobivajo predpristopno pomoč, prejme končno izjavo in dokazila, skrbno preveri upravičenost odhodkov; končno plačilo za odhodke, ki niso v skladu s pravili, zadrži ali prekliče.

8.32 Po oceni Sodišča so nadzorni in kontrolni sistemi na področjih zunanjih odnosov, razvoja, širitve in humanitarne pomoči delno uspešni (glej Prilogo 8.1 in odstavke 8.11 do 8.30).

Priporočila

8.33 Za ublažitev teh pomanjkljivosti Sodišče priporoča, da: 8.33

(a) bi moral EuropeAid nameniti več usposabljanja in podpore osebju, zadolženemu za finance pri projektih, in povečati aktivno spremljanje njihovega dela s strani oddelkov za finance in pogodbe v delegaciji; (a) Med trajanjem dejavnosti službe Komisije spremljajo njeno izvajanje z dialogom z lokalnimi organi, tehničnimi sestanki z upravičenci in službenimi obiski na terenu. V rezultate usmerjeno spremljanje (ROM), ki ga letno izvajajo neodvisni strokovnjaki, dopolnjuje te dejavnosti in spremlja napredek, končni učinek in mogoče težave tekočih projektov. Po oceni tveganj je mogoče izvesti tudi dodatne revizije projektov (v zvezi z delovanjem ali računovodskimi izkazi).

(b) bi moral EuropeAid zagotoviti, da so načrti za revizije na podlagi tveganja realistični in se hitro izvajajo, ter zbirati in analizirati rezultate celotnega programa revizij zaradi kontrole kakovosti in čim boljše uporabe pridobljenih izkušenj; (b) Metodologija za letni revizijski načrt se vsako leto prilagodi, da bi postalo opredeljevanje revizij na podlagi tveganja kar najbolj realistično. Izvajanje letnega revizijskega načrta bo v letu 2008 skrbno spremljano, uporaba rezultatov revizij pa bo kar najbolj izboljšana.

(c) bi moralo Komisijino upravljanje programov proračunske podpore temeljiti na merljivih, dosegljivih, časovno opredeljenih in ustreznih kazalnikih ter zahtevati zanesljive in potrdilne dokaze, s katerimi se ocenijo kazalniki in zagotovi jasna povezava med financiranjem in uspešnostjo; (c) Sredstva Skupnosti v okviru dejavnosti proračunske podpore se dodelijo za uspešnost. V zvezi s tem želi Komisija uporabiti kazalnike, ki so merljivi, dosegljivi in ustrezni v daljšem obdobju ali določenem trenutku. V številnih primerih ocene uspešnosti na podlagi zanesljivih dokazov opravlja skupnost donatorjev v skladu s Pariško deklaracijo. V tem okviru si Komisija zelo prizadeva, da bi uvedla kazalnike uspešnosti, ki so bolj usmerjeni v izide in rezultate.

(d) bi bilo treba nujno sprejeti dodatne ukrepe za odpravo slabosti pri upravljanju sredstev EU v Bolgariji in ohraniti potrebno spremljanje v Turčiji; (d) Kar zadeva Bolgarijo, bo Komisija še naprej skrbno spremljala sisteme upravljanja. Oblikovan je bil akcijski načrt, da se zagotovi uvedba izboljšav. Nacionalni organi morajo sprejeti nujne ukrepe za rešitev položaja; predlagani ukrepi bodo skrbno spremljani in revidirani, da se preveri, ali vodijo k želenim izboljšavam. Kar zadeva Turčijo, so nacionalni organi na zahtevo Komisije sprejeli ustrezne ukrepe. Medtem je bila izvedena ločitev funkcij, število zaposlenih pa se je precej povečalo. Stalno spremljanje in nadaljnje ukrepanje ostajata bistveni prednostni nalogi.

(e) bi bilo treba zmanjšati zamude pri pridobivanju končnih odgovorov o zaključnih revizijah; (e) Kljub izjemno velikemu številu poročil, prejetih v letu 2007, je Komisiji uspelo predelati to obremenitev: število obravnavanih poročil se je glede na leto 2006 povečalo za 70 %. Številnih poročil ob koncu leta ni bilo mogoče dokončati, saj mora revidiranec, preden lahko Komisija sprejme končno stališče, odgovoriti na opažanja Komisije, poleg tega pa je treba proučiti morebitne nepravilnosti. To povprečno traja 3–4 mesece. Zaradi zapletenosti ugotovitev in potrebe po natančnosti pri uporabi mogočih finančnih popravkov je občasno treba sprejeti daljše zamude pri obdelavi.

(f) bi moral GD ECHO razširiti svojo revizijsko strategijo z zagotavljanjem boljše pokritosti dejavnosti na ravni izvajalske organizacije in predvsem na terenski ravni za vse vrste partnerjev. (f) Komisija bo proučila priporočilo Sodišča in je že povečala število revizij na terenu v letu 2007. Vsa povečanja revizijske pokritosti nad zdaj največji mogoči obseg bi povzročila povišanje stroškov v škodo izvajanja politik, to pa bi lahko vodilo k dodatnemu nezadovoljstvu med partnerji Komisije, ki so pozvani k izvajanju humanitarne pomoči na terenu.

NADALJNJE UKREPANJE NA PODLAGI PRETEKLIH OPAŽANJ

Nadaljnje ukrepanje na podlagi ključnih opažanj iz izjave o zanesljivosti

8.34 Rezultati nadaljnjega ukrepanja Sodišča po ključnih opažanjih iz zadnje izjave o zanesljivosti so povzeti v Prilogi 8.2 .

Pregled nadaljnjega ukrepanja v zvezi s Posebnim poročilom št. 2/2006 o uspešnosti projektov, ki se v Ruski federaciji financirajo iz programa TACIS

Uvod

8.35 Sodišče je aprila 2006 objavilo Posebno poročilo št. 2/2006 o uspešnosti projektov, ki se v Ruski federaciji financirajo iz programa TACIS (5). Glavni zaključek je bil, da preveč projektov ni doseglo svojih ciljev, delno zaradi pomanjkljivosti v Komisijinem upravljanju: (a) ni bilo dialoga z ruskimi organi in upravičenci pri ugotavljanju resničnih potreb; (b) cilji projektov so bili nenatančni in nemerljivi, z njimi povezane predpostavke pa nerealistične (vključno s časovnim vidikom); (c) sofinanciranje za okrepitev prevzemanja odgovornosti praktično ni bilo uporabljeno; (d) vidiki vrednotenja projektov, razširjanja projektnih rezultatov in trajnosti niso bili dovolj upoštevani.

8.36 Priporočila Sodišča so bila skladno s tem namenjena izboljšanju Komisijinega upravljanja glede teh vidikov. Tudi Evropski parlament (6) in Evropski svet (7) sta zaprosila za bolj poglobljen dialog med Komisijo in ustreznimi ruskimi organi, da se natančno opredelijo nacionalne potrebe, prednostne naloge in usmeritev. Organ za razrešnico je tudi pozval k financiranju samo projektov z jasnimi in vzajemnimi cilji, poleg tega pa je predlagal večje sofinanciranje, bolj realistično oceno trajnosti ter zagotovitev izvedbe vrednotenj in razširjanja projektnih rezultatov.

8.37 Komisija je v svojih odgovorih na zadevno posebno poročilo priznala, da so slabosti, o katerih je poročalo Sodišče, v veliki meri tehtne, vendar je poudarila, da je že uvedla izboljšave pri upravljanju svojih programov zunanje pomoči. Komisija je trdila, da je bila večina pomanjkljivosti že odpravljenih kot posledica reforme zunanje pomoči Evropske komisije, ki je potekala v obdobju od 2002 do 2005, zlasti v zvezi s prenosom odgovornosti na delegacije.

8.38 Cilj tega omejenega pregleda nadaljnjega ukrepanja, izvedenega v drugi polovici leta 2007, je bila preučitev, v kolikšni meri je Komisija v resnici izvedla glavna priporočila. V ta namen je bila analizirana ustrezna dokumentacija, s službami Komisije pa so bili opravljeni razgovori. Poleg tega je bil na kraju samem pregledan reprezentativni statistični vzorec 10 projektov TACIS (od 13), zaključenih med decembrom 2006 in junijem 2007, v skupni vrednosti 27,3 milijona EUR.

Opažanja Sodišča

Produktivnejši dialog

8.39 Prenos odgovornosti za upravljanje s sedeža Komisije na njeno delegacijo v Moskvi dejansko je imel pozitiven učinek na kakovost procesov opredelitve in priprave projektov. Kaže, da se je dialog z ruskimi organi izboljšal, kar zagotavlja večje sodelovanje partnerske države. V razpravah med Komisijo in ruskimi osrednjimi vladnimi organi o opredelitvi potreb in prednostni razvrstitvi področij je sodelovalo večje število upravičencev. Zato so se na splošno izboljšali načrtovanje programov ter opredelitev in priprava projektov, pri njih pa so se uspešneje upoštevale tudi prednostne naloge partnerstva med Rusijo in EU. 8.39 Komisija pozdravlja priznanje Sodišča v zvezi z napredkom zaradi prenosa pristojnosti in njegovega pozitivnega učinka.

8.40 Vendar bi bilo sodelovanje z ruskimi organi mogoče še nadalje razvijati. Pozen podpis akcijskih programov s strani Rusije še vedno zmanjšuje razpoložljivi čas za uspešno izvajanje projektov. Ruski regionalni organi, upravičeni do projektov, še vedno premalo sodelujejo pri njihovi pripravi. To je še zlasti obžalovanja vredno, saj so ruski organi na regionalni ravni pokazali več odgovornosti in so za projekte dali na voljo več kadrovskih virov kot izvajalski partnerji na osrednji ravni. 8.40 Uvedba reforme zunanje pomoči (reforme RELEX), predvsem prenosa upravljanja zunanje pomoči ES na delegacije ES med letoma 2002 in 2005, zagotavlja boljši dialog s partnersko državo in večje sodelovanje partnerske države od pripravljalne faze do končne izvedbe. Čeprav se je obseg finančne pomoči Ruski federaciji v zadnjih letih zmanjševal, je glavni cilj večine projektov prispevati k razvoju zakonodaje, politik in/ali praks v nekaterih sektorjih v Rusiji. Naravni partnerji pri teh projektih so centralni (zvezni) organi.

Izboljšano določanje ciljev, vendar še vedno dolgi časovni razporedi načrtovanja

8.41 Novi proces pregleda zagotavljanja kakovosti na sedežu Komisije („QSG“) (8), ki od leta 2005 pokriva tudi programe pomoči za Rusijo, je imel pozitiven učinek na splošno načrtovanje in določanje ciljev. Projektni cilji so bili bolje oblikovani in ustreznejši za tekoče ruske reforme. Izvajalci so pri določanju in izvajanju svojih akcijskih načrtov uporabljali logične okvire. Na splošno je bilo pri revidiranih projektih moč opaziti večjo stopnjo uspeha, kot je bila ugotovljena pri začetni reviziji. 8.41 Komisija priznava pripombe Sodišča o izboljšanju načrtovanja projektov in določanja ciljev zaradi uvedbe novih mehanizmov za nadzor kakovosti.

8.42 Vendar so dolgi časovni razporedi načrtovanja v glavnem še vedno prisotni zaradi izčrpnih postopkov načrtovanja programov, ki jih mora uporabljati Komisija. Pri dveh pregledanih projektih je cilje prehitelo dogajanje ali pa so vsaj delno postali neustrezni. 8.42 Komisija priznava trajanje postopka načrtovanja programov in posvetovalnega postopka, kot je določeno v uredbi. Udeležence vključi že na začetku postopka oblikovanja, da bi precej zmanjšala tveganje za zastaranje projektov. Ta trend potrjujejo poročila o spremljanju za Rusijo, ki so pokazala, da so se ocene ustreznosti in kakovosti zasnove projektov v zadnjih letih po uvedbi reforme RELEX stalno izboljševale.

8.43 Sodišče se strinja z nekaterimi organizacijami upravičenkami glede njihove kritike postopkov EU, ki so onemogočili hiter in „nebirokratski“ odziv na ruske prošnje za pomoč. To rusko zahtevo za hitro pomoč majhnega obsega za potrebne reforme bi bilo morda mogoče izpolniti z novim mehanizmom „skupnih prostorov“, o katerem so podrobna pogajanja potekala v letu 2007, da se omogoči hiter odziv na prošnje za kratkoročno in srednjeročno pomoč za lažje izvajanje skupnih dejavnosti v okviru štirih „skupnih prostorov“ (9). 8.43 Mehanizem „skupnih prostorov“ je Komisija zasnovala tako, da je zagotovljen hiter odziv na prošnje Rusije za pomoč majhnega obsega.

Sofinanciranje ostaja težavno

8.44 V času tega nadaljnjega ukrepanja sta Komisija in ruska vlada skupaj razmišljali o tehničnih rešitvah za uvedbo nacionalnega sofinanciranja za vse prihodnje ukrepe pomoči v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) (10). 8.44 Komisija in Rusija trenutno raziskujeta možnosti za oblikovanje okvira za sofinanciranje projektov. Veliko sofinanciranih projektov se že izvaja, med njimi Inštitut za evropske študije in okoljsko partnerstvo severne dimenzije (NDEP) ter programi donacij, kot so Partnerski program za vzpostavljanje institucij (IBPP) in sosedski programi. V prihodnosti bo ruska vlada prispevala 122 milijonov EUR za programe čezmejnega sodelovanja v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) (to bo dodatek k sredstvom Komisije za iste programe).

8.45 Razen prispevkov „v naravi“ doslej ni bilo nobenih znakov večje finančne udeležbe osrednjih, regionalnih ali lokalnih akterjev. Od zgodnejše revizije je postala redka celo zahteva po zagotovitvi pisarn, ki jo morajo izpolniti upravičenci. 8.45 Sofinanciranje ni bilo pravna zahteva v okviru programa Tacis v obdobju 2000–2001 (ko je potekalo opredeljevanje projektov, ki jih je pregledalo Sodišče v Posebnem poročilu št. 2/2006). Možnosti sofinanciranja, ki ga je izvajala Ruska federacija med načrtovanjem programov, so bile omejene, potrebni mehanizmi pa niso bili vzpostavljeni. Komisijo čaka naloga, da uskladi projektne zahteve z zakonodajo, ki tujim državljanom preprečuje, da delajo v prostorih ruske vlade.

8.46 Tako kot v preteklosti je brez povečanega nacionalnega sofinanciranja projektov s strani Ruske federacije še vedno težko okrepiti zavezanost in prevzemanje odgovornosti. 8.46 Novi finančni instrument Evropski instrument sosedstva in partnerstva, sprejet leta 2006, določa, da partnerska država navadno sofinancira pomoč, da se zagotovita zavezanost in prevzemanje odgovornosti za različne ukrepe, ki se izvajajo.

Izboljšano vrednotenje, vendar še vedno šibka razširjanje projektnih rezultatov in trajnost

8.47 Čeprav Komisija ni posamično vrednotila revidiranih projektov, Sodišče priznava, da se je položaj na splošno izboljšal: od leta 2006 delegacija izvaja več sektorskih naknadnih vrednotenj, kot so študija vpliva v zvezi z reformo javne uprave in državnih služb ter tudi ocene podpore EU na nekaterih drugih področjih. 8.47 Komisija se je v teh primerih odločila za sektorsko vrednotenje, da bi dobila celovitejšo sliko o učinku pomoči ES v teh določenih sektorjih.

8.48 Vendar v državi še vedno ni dovolj zagotovljeno razširjanje dragocenih rezultatov. Pri tem so bili zlasti šibki primarni projektni partnerji na osrednji vladni ravni. Dejavnosti razširjanja so občasno potekale med izvajanjem projektov, zelo malo pa jih je bilo po njihovem zaključku. Skoraj vse spletne strani, ustvarjene za spodbujanje razširjanja, so bile po prenehanju projektov opuščene. 8.48 Komisija pri vseh projektih uporablja stroge smernice o prepoznavnosti in razširjanju v skladu s Priročnikom o komuniciranju in prepoznavnosti za zunanje ukrepe ES. Za stalno razpoložljivost in razširjanje informacij po končanju projekta so odgovorni projektni upravičenci.

8.49 Komisija je leta 2007 sklenila, da bi morali zunanji projektni opazovalci projekte ne le nadzorovati v času njihovega trajanja, ampak tudi pripraviti poročila o naknadnem spremljanju. To bi moralo v prihodnosti opazovalcem omogočiti, da vsaj okvirno poročajo tudi o vidikih trajnosti. 8.49 Komisija preverja standardno uporabo naknadnega spremljanja po oceni pilotne faze.

8.50 Trajnost projektnih rezultatov ostaja težavna. Nič ne kaže, da je Komisija uvedla posebne ukrepe za izboljšanje tega vidika na stopnji načrtovanja. Pomanjkljivosti so se pojavljale pri večini pregledanih projektov. Do tega je, na primer prišlo, ker prejemniki na osrednji ravni niso pripravili in sprejeli potrebnih zakonov, uredb in pravil za vzpostavitev trajnih upravnih struktur. Poleg tega za dejavnosti nadaljnjega ukrepanja pogosto ni bilo lokalnega financiranja. 8.50 Komisija meni, da so pregledani projekti večinoma dosegli svoje cilje. Glede trajnosti je sprejela ukrepe v fazi načrtovanja v okviru svojega sistema pregleda kakovosti. Pregled kakovosti, ki ga opravljajo skupine za zagotavljanje kakovosti v fazah opredeljevanja in oblikovanja, je mehanizem, ki ga je Sodišče priznalo, in je pozitivno vplival na celotno načrtovanje projektov. Naloga v okviru tega pregleda je tudi ocena prikazane odgovornosti in zavezanosti partnerske vlade v zvezi s predlaganimi ukrepi. Tako so od leta 2005 večja zagotovila za trajnost projektov vključena že v fazo načrtovanja.

Zaključki in priporočila

8.51 Komisija dejansko je sprejela ukrepe za izboljšanje uspešnosti svoje pomoči Rusiji. Posledično je kakovost dokumentacije o načrtovanju očitno boljša, od prvotne revizije pa sta se izboljšali ustreznost projektov glede na ruske reforme in stopnja doseganja takojšnjih rezultatov. Vendar popravni ukrepi, ki jih je uvedla Komisija, še ne zadostujejo za okrepitev odgovornosti in zagotovitev večje trajnosti projektnih rezultatov. 8.51 V zvezi s prevzemanjem odgovornosti v primeru Rusije je Komisija gradila na političnem dialogu o skupnem prostoru kot podlagi za pobude za sodelovanje in podporo, ki izhajajo iz časovnih načrtov iz leta 2005. Finančno sodelovanje po letu 2005 se tako osredotoča na cilje politike, o katerih sta se strani že dogovorili. Ugotovitve poročil o spremljanju, usmerjenem v rezultate (ROM), iz zadnjih petih let že kažejo večjo kakovost načrtovanja in izvajanja projektov v vzhodni regiji Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva. Povprečno število točk v rezultate usmerjenega spremljanja za Rusijo leta 2007 je bilo 2,94 od 4,00, kar pomeni, da so bili projekti v tej državi med najuspešnejšimi v vzhodni regiji Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva.

8.52 Sodišče priporoča, da Komisija: 8.52 Komisija se strinja s priporočili Sodišča in:

(a) zagotovi, da ruski upravičenci načeloma zagotovijo financiranje in ustrezne vire za ukrepe, ki se financirajo v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva; (a) novi Evropski instrument sosedstva in partnerstva določa, da partnerska država navadno sofinancira pomoč. Kot je navedeno zgoraj, je vlada Ruske federacije dodelila že veliko sredstev za programe, za katere že obstaja sporazum; (Glej odstavke 8.44, 8.45 in 8.46.)

(b) zagotovi, da ukrepi, ki se financirajo v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, načeloma vsebujejo določbe o ohranjanju projektnih rezultatov in zagotavljanju največjega možnega razširjanja rezultatov in najboljše prakse v Rusiji; (b) Komisija posveča posebno pozornost obsežnemu razširjanju projektnih izidov in rezultatov. Tudi prizadevanja za zagotovitev večjega prevzemanja odgovornosti projektnih partnerjev (posvetovanje z udeleženci v fazah oblikovanja programov in načrtovanja, novi mehanizmi za zagotavljanje kakovosti) bodo jamstvo za večjo zavezanost partnerjev k razširjanju projektnih rezultatov po dokončanih projektih;