SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 7.5.2008 
SEC(2008) 574 kon č. 
  
Priporočilo 
ODLOČBA SVETA 
o razveljavitvi Odlo čbe 2005/694/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Italiji 
(predložila Komisija) 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. OZADJE  
V členu 104 Pogodbe je dolo čeno, da se morajo države članice izogibati čezmernemu 
primanjkljaju, ter je opredeljen postopek za nj egovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v 
zvezi s čezmernim primanjkljajem je natan čneje dolo čen z Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 o 
„pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“1, ki je del 
Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati 
upoštevanje prora čunske discipline na podlagi dve h meril, in sicer: (a) ali na črtovani ali 
dejanski javnofinan čni primanjkljaj presega referen čno vrednost 3 % BDP (razen če se je 
delež primanjkljaja znatno in stalno zman jševal ter dosegel ravni blizu referen čne vrednosti; 
oziroma če ni preseganje referen čne vrednosti le izjemno in za časno, delež pa ostaja blizu 
referenčne vrednosti); in (b) ali javni dolg presega referen čno vrednost 60 % BDP (razen če se 
delež dolga ne znižuje zadosti in ne  približuje dovolj hitro referen čni vrednosti). 
V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen 
Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za  izvajanje tega postopka. Države članice morajo v 
okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (E S) št. 3605/93, dvakrat na 
leto sporo čiti podatke o javnofinan čnem primanjkljaju in dolgu  ter drugih povezanih 
spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom2,3.  
Na podlagi javnofinan čnega primanjkljaja v višini 3,1 % BDP in javnega dolga v višini 
približno 106–107 % BDP v letih 2003 in 20044 je Komisija 7. junija 2005 s sprejetjem 
poročila v skladu s členom 104(3) Pogodbe za čela izvajati postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem za Italijo. Svet je 28. julija 2005 na priporo čilo Komisije sklenil, da ima Italija 
čezmerni primanjkljaj v skladu s členom 104(6)5. Hkrati je Svet, tudi na podlagi priporo čila 
Komisije, na Italijo naslovil priporo čila v skladu s členom 104(7), naj čim prej in najpozneje 
do leta 2007 odpravi čezmerni javnofinan čni primanjkljaj6. Italijanskim organom je zato 
priporočil zlasti: prizadevno izvajanje prora čuna za leto 2005, sprejetj e potrebnih ukrepov za 
zagotovitev kumulativnega zmanjšanja cikli čno prilagojenega primanjk ljaja brez enkratnih in 
drugih za časnih ukrepov za najmanj 1,6 % BDP v obdobju 2006–2007 v primerjavi z njegovo 
stopnjo v letu 2005, pri čemer bi se najmanj polovica tega zmanjšanja uresni čila leta 2006. 
Poleg tega je italija nskim organom priporo čil, naj zagotovijo, da se delež bruto javnega dolga 
zmanjša v zadostni meri in se z zadovoljivo hitrostjo približa referen čni vrednosti v skladu z 
zmanjševanjem čezmernega primanjkljaja, za doseganj e tega pa je treba srednjero čno znova 
vzpostaviti ustrezno stopnjo primarnega presežka. Priporo čil jim je tudi, naj posebno 
pozornost posvetijo še drugim dejavnikom poleg ne to zadolževanja, kot so izredne operacije, 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 
7.7.2005, str. 5). 
2 UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 
(UL L 337, 22.12.2005, str. 1). 
3 Najnovejše obvestilo Italije je na voljo na spletni strani: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 SEC(2005) 750.. Po zaporednih popravkih znaša trenutno sporo čen javnofinan čni primanjkljaj v letih 
2003 in 2004 3,5 % BDP. Delež dolga je bil v istem obdobju popravljen navzdol na približno 104 % 
BDP predvsem zaradi trenutne višje ocene nominalnega BDP. 
5 UL L 266, 11.10.2005, str. 57. 
6 Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Italijo so na voljo na spletni strani: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
SL 3   SL ki prispevajo k spremembi stope nj dolga. Poleg tega je Svet pozval italijanske organe, naj po 
zmanjšanju čezmernega primanjkljaja zagotovijo konsolidacijo prora čuna v smeri 
srednjeročnega javnofinan čnega položaja blizu ravnovesja ali v presežku z zmanjševanjem 
ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov za najmanj 0,5 
% BDP. 
Nazadnje je Svet italijanske organe pozval, naj dodatno izboljšajo zb iranje in obdelavo 
javnofinan čnih podatkov. 
Tabela 1: Prilagoditev, ki jo je odobril Svet 28. julija 2005  
% BDP, razen če ni navedeno druga če 2005 2006 2007 
Javnofinan čni saldo 
Začasni ukrepi  –4,3 
0,4 primanjkljaj precej 
< 4 
- primanjkljaj precej 
< 3 
- 
Sprememba strukturnega salda   +1,6 v obdobju 2006–2007 v primerjavi z 
letom 2005 (najmanj) 
najmanj polovica tega leta 2006  
P.m.: realna rast BDP (%)  0 1,5  1,5 
Opomba : strukturni saldo = cikli čno prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov.  
Vir: Priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7), v katerem je navedena sp omladanska napoved služb Komisije iz 
leta 2005, vklju čno z naknadnimi ocenami.  
Komisija je 22. februarja 2006, tj. po iz teku roka za sprejetje ukrepov, dolo čenega v 
priporočilu Sveta, sprejela sporo čilo Svetu, v katerem je sklenila, da se zdijo ukrepi, ki jih je 
do takrat sprejela Italija, skladni s priporo čilom Sveta, in da čeprav je prora čunsko stanje še 
vedno vprašljivo, trenutno niso potrebni dodatn i ukrepi glede izvajanja postopka v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem7. Svet se je na sestanku 14. marca 2006 strinjal s to oceno. 
V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odlo čbo Sveta o obstoju čezmernega 
primanjkljaja na podlagi priporo čila Komisije razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v 
zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal. 
                                                 
7 SEC(2006) 238. 
SL 4   SL 2. ZADNJA GIBANJA PRIMANJKLJAJA  
Podatki, ki jih je objavil državni statisti čni urad 29. februarja 2008, so potrdili, da je 
javnofinan čni primanjkljaj po zaporednih popravkih prvotnega primanjkljaja v višini 
3,1 % BDP, ki je spodbudil Komisijo k za četku izvajanja postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem za Italijo leta 2005, v letih 2003 in 2004 znašal 3,5 % BDP. Primanjkljaj v teh dveh letih bi bil še ve čji, če ne bi bilo enkratnih ukrepov, vrednih 1,75 % BDP leta 2003 in 
1,25 % BDP leta 2004. Primarni presežek se je  s skoraj 5 % BDP konec devetdesetih let 
prejšnjega stoletja hitro zmanjšal na 1,2 % leta 2004. Leta 2005, ko je BDP ostal 
nespremenjen, je javnofinan čni primanjkljaj dosegel 4,2 % BD P kljub enkratnim ukrepom za 
zmanjšanje primanjkljaja v višini 0,5 % BDP, prim arni presežek pa je sk oraj v celoti izginil. 
Podatki, ki jih je Italija sporo čila pred aprilom 2008, k ažejo, da se je prora čun znatno 
prilagajal leta 2006, ko je javnofinan čni primanjkljaj dosegel 3,4 % BDP
8. To je primerljivo s 
ciljnim primanjkljajem v višini 3,5 % BDP, zastavljenim v posodobljeni razli čici programa za 
stabilnost iz decembra 20059. Na dejanski primanjkljaj je negativno vplivala odlo čitev vlade o 
odpisu dolga železniške družbe  v zvezi s projektom visoke  hitrosti, kar je povzro čilo 
povečanje primanjkljaja za 0,9 % BDP. Nominalna prilagoditev v višini skoraj 0,9 odstotne 
točke BDP med letoma 2005 in 2006 je bila po sledica velikih prihodkov skupaj z nekoliko 
zmanjšanim razmerjem med sedanjimi primar nimi odhodki in BDP, doseženim zaradi skoraj 
nespremenjene vmesne porabe. To je preseg lo navedeni odpis dolga železniške družbe. 
Precejšnje pove čanje v številnih prihodkovnih postavkah je bilo povezano s številnimi ukrepi 
iz zakona o prora čunu za leto 2006 in dodatnega prora čunskega paketa, sprejetega ob polletju. 
Prihodki od DDV in dohodnine ter davka od dohodka  pravnih oseb so se iz leta v leto 
povečevali za 0,3 odstotne to čke BDP.  
Prihodki brez enkratnih ukrepov so bili v letu 2006 za 1,5 odstotne to čke BDP ve čji kot leta 
2005, odhodki brez enkratnih ukrepo v pa so se zmanjšali za ve č kot 0,25 odstotne to čke BDP. 
Če enkratni in za časni ukrepi niso vklju čeni10, se je primanjkljaj zmanjšal s 4,8 % BDP 
leta 2005 na 3 % BDP leta 2006. 
Strukturni sa ldo, tj. prora čunski saldo brez cikli čnih in enkratnih u činkov, se je leta 2006 
izboljšal za 1,7 odstotne to čke BDP glede na leto 2005, kar je precej nad najmanjšim 
izboljšanjem v višini 0,8 odstotne to čke, zahtevanim v priporo čilu Sveta iz julija 2005 na 
podlagi člena 104(7) Pogodbe. 
                                                 
8 Primanjkljaj za leto 2006 je bil popravljen navzdol s 4,4 % BDP, sporo čenega pred aprilom 2008 
(sporočilo za javnost Eurostata št. 55 z dne 23. aprila 2007 in št. 142 z dne 22. oktobra 2007). Popravek 
je predvsem posledica manjših investicijskih odhodkov zaradi odlo čitve o obra čunavanju povra čil 
DDV, povezanih z odlo čitvijo, ki jo je Sodiš če Evropskih skupnosti izdalo glede DDV na službene 
avtomobile, v letih, v katerih se vloženi zahtevki potrjujejo, in ne leta 2006, kot je bilo prvotno načrtovano. 
9 Program in njegova ocena, ki sta jo pripravila Komisija in Svet, sta na voljo na spletni strani: 
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
10 Enkratni in za časni ukrepi so leta 2006 pove čali primanjkljaj za 0,4 % BDP. Poleg odpisa dolga, s 
katerim se je pove čal primanjkljaj, veljajo naslednje transa kcije kot enkratni ukrepi za zmanjšanje 
primanjkljaja: prodaje nepremi čnin (0,1 % BDP) in davki iz prevrednotenja premoženja družb (0,4 % 
BDP). Nasprotno pa so bili v posodobljeni razli čici programa za stabilnost iz leta 2005 napovedani 
enkratni ukrepi za zmanjšanje primanjk ljaja v višini 0,3 % BDP leta 2006. 
SL 5   SL Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komi sija (Eurostat) po obvestilu Italije pred 
aprilom 200811, je javnofinan čni primanjkljaj leta 2007 znašal 1,9 % BDP.  Zelo malo verjetno 
je, da bi morebitni prihodnji popravki javnih financ delež primanjkljaja iz leta 2007 dvignili 
nad stopnjo 3 % BDP12. 
Primanjkljaj v višini 1,9 % BDP, sporo čen za leto 2007, vklju čno s skupnimi enkratnimi 
ukrepi za pove čanje primanjkljaja v višini 0,2 % BDP13, je veliko manjši od ciljnega 
primanjkljaja v višini 2,8 % BDP, zastavljenega  v programu za stabilnost  iz leta 2006, ki je 
vključeval enkratne ukrepe za zmanjšanje primanjk ljaja v višini 0,1 % BD P. Ta rezultat je 
boljši od na črtovanega in je posledica pozitivnega baznega u činka primanjkljaja brez 
enkratnih ukrepov iz leta 2006, ki je bil nazadnje za 1,5 odstotne to čke BDP manjši od 
predvidenega v posodobljeni razli čici programa za stabilnost iz leta 2006. Izvajanje popravnih 
ukrepov, sprejetih z zakonom o prora čunu za leto 2007, je bilo u činkovito; boljši izhodiš čni 
položaj pa je nekoliko posla bšalo delno izvajanje neka terih dodatnih odhodkov, predvsem 
socialnih transferjev in investic ijskih odhodkov, o kateri h je bila odlo čitev sprejeta med letom 
2007.  
Dejanska prilagoditev za 1,5 odstotne to čke BDP leta 2007 glede na leto 2006 je bila 
dosežena predvsem zaradi dodatnega precejšnjega pove čanja razmerja med prihodki in BDP 
za 1,2 odstotne to čke. Povišanje dohodnine in davka od dohodka pravnih oseb je precej 
izravnalo zmanjšanje za časnega prihodka, ki izhaja iz pr evrednotenja premoženja družb, ter 
razmerja med posrednimi davki in BDP, predvsem zaradi znižanja trošarin na naftne derivate. 
Preusmeritev odpravninskega na črta TFR k italijanskemu zavodu za socialno varnost 
pojasnjuje pove čanje socialnih prispevkov kot del eža BDP za skoraj 0,4 odstotne to čke14. Na 
strani odhodkov je pove čanje odhodkov za obresti delno izravnalo precej manjše (enkratne) 
investicijske odhodke glede na leto 2006. Dele ž sedanjih primarnih odhodkov glede na BDP 
se je med letoma 2006 in 2007 rahlo zmanjšal, saj je šibko rast sred stev za zaposlene, ki 
odraža odsotnost precejšnjih zamudnih pla čil, plačanih leta 2006, precej izravnalo pove čanje 
drugih socialnih transferjev, ki niso socialni transferji v nara vi. Na splošno so se leta 2007 
primarni odhodki zmanjšali za skoraj 0,75 odstotne to čke BDP, celotni odhodki pa so se 
zmanjšali za približno 0,25 odstotne to čke BDP.  
                                                 
11 Sporo čilo za javnost Eurostata št. 54 z dne 18. aprila 2008. 
12 Deleži primanjkljaja se obi čajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega rezultata v 
spomladanskem obvestilu. Nekateri prejšnji popravki v Italiji so  bili precejšnji. Vrzel med zdaj 
sporočenim primanjkljajem za leto 2007 in referen čno vrednostjo primanjkljaja je dovolj velika, da 
noben popravek ne bi smel dvigniti primanjkljaja za leto 2007 nad 3 % BDP. 
13 Vpliv enkratnih ukrepov na zmanjšanje primanjkljaja, ocenjen na 0,2 % BDP, v letu 2007 je posledica 
enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja v višini 0,2 % BDP, ki obsegajo prihodke od prodaje 
nepremičnin in davkov iz prevrednotenja premoženja družb, in enkratnih ukrepov za pove čanje 
primanjkljaja v višini 0,4 % BDP, sestavljenih iz (i) odlo čitve, sprejete 31.12.2007 o prekinitvi 
obveznosti pobiralcev davka, da vladi dolo čen znesek davkov, ki se poberejo v naslednjem letu, pla čajo 
vnaprej (0,3 % BDP), in (ii) zahtevkov za povra čilo, ki so jih vložili davkopla čevalci na podlagi sodbe 
Sodišča Evropskih skupnosti glede DDV na službena vozila v Italiji (manj kot 0,1 % BDP). 
14 V zakonu o prora čunu za leto 2007 je dolo čeno, da morajo delodajalci z najmanj 50 zaposlenimi 
preusmeriti tokove odpravninskega na črta ( Trattamento di Fine Rapporto  – TFR), za katere se 
zaposleni odlo čijo, da jih ne bodo prenesli v zasebne pokojninske sisteme, k novi shemi, vzpostavljeni 
pri italijanskem zavodu za socialno varnost ( Istituto Nazionale della Previdenza Sociale  – INPS). 
Tokovi, nakopi čeni v novi shemi INPS, se vnesejo kot prihodki države, ki zmanjšujejo primanjkljaj, 
obveznosti, ki jih povzro čajo vladi kot odpravnine za zaposlene, pa se bodo postopoma spremenile v 
dodatno javno porabo. Vpliv te dolo čbe na zmanjševanje primanjkljaja naj bi se s časoma zmanjšal, v 
osmih do devetih letih pa naj bi se dodatni prihodki in odhodki izravnali. 
SL 6   SL Prihodki brez enkratnih ukr epov so se leta 2007 pove čali za 1,5 odstotne to čke BDP v 
primerjavi z letom 2006, odhodki brez enkratnih ukrepov pa so se pove čali za ve č kot 
0,25 odstotne to čke BDP. Brez tega ter drugih enkratnih in za časnih ukrepov je primanjkljaj 
leta 2007 znašal 1,7 % BDP. 
Strukturni saldo, tj. cikli čno prilagojeni prora čunski saldo brez enkratnih ukrepov, se je 
leta 2007 po ocenah izboljšal  za približno 1,25 odstotne to čke BDP. Strukturni primanjkljaj se 
je v obdobju 2006–2007 zmanjšal za 3 odstotne to čke BDP. To za precejšnjo rezervo presega 
najmanjše zmanjšanje v višini 1,6 odstotne to čke, zahtevano v priporo čilu Sveta iz julija 2005 
na podlagi člena 104(7) Pogodbe. 
V skladu s pozivom v priporo čilu Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe, naj Italija dodatno 
izboljša zbiranje in obdelovanje javnofinan čnih podatkov, je Italija zmanjšala statisti čna 
neskladja. Razvijanje e-uprave prispeva k u činkovitejšemu zbiranju informacij o prora čunskih 
transakcijah. Nekatere pomanjkljivosti osta jajo, na primer precejšnje razlike med 
obračunanimi in pobranimi socialnimi prispevki v letih 2006 in 2007. Po uradnem obvestilu o 
postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz septem bra 2005 je Eurostat objavil podatke 
za Italijo, pri čemer ni navedel nobenih odprtih vprašanj. 
3. PROJEKCIJE PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2008  IN POZNEJE  
Glede na spomladansko napoved služ b Komisije iz leta 2008 se pri čakuje, da se bo 
javnofinan čni primanjkljaj v letu 2008 pove čal na 2,3 % BDP, realna rast BDP pa bo 0,5-
odstotna. Primanjkljaj leta 2008 brez enkratnih in za časnih ukrepov, tj. brez prihodkov od 
prodaje nepremi čnin in zadnjih obrokov nekaterih enkratnih davkov, bo še vedno pod 
referenčno vrednostjo, in sicer 2,4 % BDP. V posodobljeni razli čici programa Italije za 
stabilnost iz novembra 2007 je ur adni ciljni primanjkljaj za le to 2008 znašal 2,2 % BDP, prav 
tako vklju čno z enkratnimi ukrepi za zmanjšanje prim anjkljaja v višini približno 0,1 % BDP. 
Čeprav je bil primanjkljaj leta 2007 manjši od ocenjenega, je bila 12. marca uradna napoved 
primanjkljaja za leto 2008 popr avljena navzgor na 2,4 % BDP in  pozneje potrjena v uradnem 
obvestilu iz aprila 2008. Popravek vklju čuje manjšo pri čakovano realno rast BDP (0,6 % v 
primerjavi z 1,5 % BDP v posodobljeni razli čici) in tudi prora čunska odstopanja. Nekoliko 
nižjo napoved primanjkljaja za  leto 2008 v spomladanski napove di pojasnjuje predpostavka, 
da bo pri izvajanju prora čuna za naložbe še naprej nekaj zam ud. V spomladanski napovedi so 
predvideni tudi manjši odhodki za obresti. 
Primanjkljaj v višini 2,3 % BDP iz spomladans ke napovedi služb Komi sije iz leta 2008 bi 
pomenil nominalno pove čanje za skoraj 0,5 odstotne to čke BDP v primerjavi z letom 2007, 
kljub velikemu zmanjšanju investicijskih  dohodkov, kar odraža precejšnje enkratne odhodke, 
obračunane leta 2007. Napovedano poslabšanje nomi nalnega primanjkljaja odraža manjšo 
gospodarsko rast, negativni prora čunski vpliv prora čuna za leto 2008, neka tere ekspanzivne 
ukrepe, prvotno na črtovane leta 2007, in druge ukrepe, sprejete v prvih nekaj mesecih leta 
2008. V prora čunu za leto 2008 je predvideno zlas ti financiranje sporazuma o pla čah v 
javnem sektorju na lokalni ravni v obdobju 2006–2007, vklju čno z zamudnimi pla čili, ki jih je 
treba plačati (v uradnih napovedih se bodo sredstva za pla če leta 2008 pove čala za več kot 
6 %, leta 2009 pa neko liko zmanjšala), znižanjem lokalnih nepremi čninskih davkov, manjšimi 
prihodki zaradi odbitka najemnine in manjšim pove čanjem nadomestil za brezposelnost. V 
zakonu o prora čunu je predvidena tudi reforma dav čnih stopenj davka od dohodka pravnih 
oseb (IRES) in regionalnega davka na proizvodno dejavnost (IRAP), katere prora čunski vpliv 
bi se spremenil s pozitivnega le ta 2008 na negativnega leta 2009, preden bi v naslednjih letih 
SL 7   SL postal nevtralen. Nekateri dodatn i socialni transferji in nalo žbe, odobreni leta 2007, ter 
znižanja IRAP iz zakona o prora čunu za leto 2006 bodo leta 2008 upo časnili negativen 
proračunski vpliv. Parlament je februarja 2008 sp rejel številne manj še ukrepe, ki vklju čujejo 
dodatne odhodke in nižje prihodke.  Na splošno bi se morali le ta 2008 odhodki brez enkratnih 
ukrepov pove čati za 0,5 odstotne to čke BDP, saj bi pove čanje sedanjih primarnih odhodkov 
več kot izravnalo zmerno zmanjšanje deleža odhodkov za obresti in investicijskih odhodkov 
brez enkratnih ukrepov. Prihodki br ez enkratnih ukrepov bi se morali leta 2008 zmanjšati za 
skoraj 0,2 odstotne to čke BDP. 
Če se politike ne bodo spremenile , nastajajo tveganja za prora čunske napovedi za leto 2008 
zaradi zadev, glede katerih mora sodiš če še odločiti, zlasti v zvezi z neodbitnostjo IRAP od 
davčne osnove davkov od dohodka. Tveganja se poj avljajo tudi zaradi predvidevanja o 
gospodarski rasti. Poleg tega je rezultat bistvenih sprememb obdav čitve dohodka pravnih oseb 
precej negotov v obeh smereh. 
V spomladanski napovedi služb Komis ije iz leta 2008, ki temelji na obi čajnem scenariju 
nespremenjene politike in 0,8-odstotni realni ras ti BDP, je za leto 2009 predvideno, da se bo 
javnofinan čni primanjkljaj nekoliko pove čal na 2,4 % BDP. To predvideno zmerno pove čanje 
je posledica dav čne obremenitve, ki se zmanjšuje, zlasti nižjih davkov od dohodka pravnih 
oseb, zaradi diskrecijskih ukrepov in nega tivnega gospodarskega cikla. V posodobljeni 
različici programa za stabilnost iz novembra 2007 je dolo čen ciljni primanjkljaj v višini 1,5 % 
BDP z 1,6-odstotno realno rastjo BDP. Kot je  poudarjeno v mnenju Sveta o posodobljeni 
različici programa Italije za stabilnost iz leta 200715, v programu niso dolo čeni popravni 
ukrepi, na katerih bi te meljila prilagoditev prora čuna. 
Potem ko je bil čezmerni primanjkljaj zmanjšan, pr edvideno poslabšanje strukturnega 
položaja leta 2008 v primerjavi z letom 2007 za ve č kot 0,25 odstotne to čke BDP nedvomno 
ni v skladu z letnim zmanjšanjem za najmanj 0,5 % BDP, ki je dolo čeno v Paktu za stabilnost 
in rast in na katero  je opozorjeno v odlo čbi Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe. Svet je v 
mnenju o posodobljeni razli čici programa za stabilnost iz novembra 2007, v kateri je bilo 
napovedano izboljšanje struktur nega položaja za 0,25 odstotne to čke BDP v letu 2008, 
opozoril, da obstaja tveganje, da se bo le ta 2008 strukturni saldo precej poslabšal, če 
izhodiščni položaj v letu 2007 ne bo boljši od pri čakovanega, in ugotovil, da srednjero čni cilj 
morda ne bo dosežen do leta 2011, kot je bilo na črtovano v programu. Na podlagi tega je Svet 
pozval Italijo, naj poviša svoj prora čunski cilj za leto 2008 in tako zagotovi ob čutno 
prilagoditev ter nato izvede na črtovano fiskalno konsolidacijo z nekaterimi ukrepi za 
zagotovitev zadostnega napredka  pri doseganju srednjero čnega cilja, da bo ta dosežen v 
programskem obdobju, tj. leta 2011. 
                                                 
15 UL C 49, 22.2.2008, str. 49. 
SL 8   SL 4. GIBANJE IN NAPOVED DOLGA  
Podatki, ki jih je objavil državni statisti čni urad 29. februarja 2008, so pokazali, da je javni 
dolg v letih 2003 in 2004 po zapor ednih popravkih prvotnega dol ga v višini 106–107 % BDP, 
ki je bil ugotovljen v času, ko se je za Italijo za čel izvajati postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem predvsem zaradi višje ocen e ravni BDP, znašal približno 104 % BDP. 
Razmerje med dolgom in BDP se je leta 2005 prvi č v desetletju pove čalo, in sicer za 
2 odstotni to čki. Primarni presežek ni skoraj ni č prispeval k njegovemu zmanjšanju, 
implicitna obrestna mera na javni dolg pa je zaradi po časne gospodarske rasti zelo presegala 
nominalno rast BDP, kar pomeni precejšen negativni u činek „snežne kepe“. Delež javnega 
dolga se je znova pove čal leta 2006 kljub naraš čajočemu primarnemu presežku in manj 
negativnemu u činku „snežene kepe“. V tem letu je uskladitev stanj in tokov posebno 
negativno prispevala h gibanju dolga, predvsem zaradi akumul acije likvidnih sredstev za 
financiranje ocenjenih povra čil DDV po odlo čitvi Sodiš ča Evropskih skupnosti o DDV na 
službena vozila (glej opombo 8). Razmerje med javnim dolgom in BDP se je leta 2007 
zmanjšalo za 2,5 odstotne to čke na 104 % BDP, tj. nazaj na raven, zabeleženo leta 2004. Ta 
rezultat je bil dosežen zaradi pove čanega primarnega presežka, ki je presegal 3 % BDP. Tudi 
uskladitev stanj in tokov je prispevala k zman jšanju deleža dolga, saj so se državna likvidna 
sredstva konec leta 2007 precej zman jšala v primerjavi s prejšnjim letom glede na to, da je bil 
znesek povra čil DDV, ki so jih dejansko zahtevali davkopla čevalci, manjši od predvidenega. 
Poleg tega je uskladitvi stanj in tokov leta 2007 kor istila razdelitev kap itala v višini 0,2 % 
BDP, ki jo je izvedla dr žavna družba (SACE SpA). 
Zmanjšanje dolga v obdobju 2006–2007, ki je temeljilo na naraš čajočem primarnem presežku 
in ni vklju čevalo pomembnih izrednih operacij za zmanjšanje dolga, je v skladu z 
zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja. Ker naj bi se primarni presežek leta 2008 
predvidoma zmanjšal in ker ukrepi za njegovo vnovi čno srednjero čno povečanje niso 
določeni, se pri čakuje, da se bo delež dolga v leti h 2008 in 2009 samo rahlo zmanjšal (ob 
nespremenjeni politiki). 
V spomladanski napovedi služb Komisije iz  leta 2008, ki temelji na predpostavki o 
nespremenjeni politiki, je predvideno nadaljnje  zmanjševanje deleža javnega dolga v letih 
2008 in 2009, čeprav po časnejše zaradi zmanjševanja primarnega presežka in slabe 
gospodarske rasti. Tveganja, povezan a z gospodarsko rastjo in prora čunskim razvojem, 
veljajo tudi za razmerje  med dolgom in BDP. 
SL 9   SL 5. SKLEPI  
Javnofinan čni primanjkljaj se je pove čal s 3,5 % BDP v letih 2003 in 2004 na 4,2 % BDP v 
letu 2005. Potem se je leta 2006 zmanjšal na 3,4 % BDP in leta 2007 na 1,9 % BDP, tj. pod referenčno vrednost v višini 3 % BDP. Ukrepi, ki so podlaga za zmanjšanje  primanjkljaja, so 
večinoma trajni. Primanjkljaj v letih 2006 in 2007 bi bil dejansko še manjši, če ne bi bilo 
enkratnih ukrepov. Strukt urni saldo, tj. cikli čno prilagojeni saldo brez  enkratnih in drugih 
začasnih ukrepov, se je v obdobju 2006–2007 izboljšal za 3 odstotne to čke BDP, kar je precej 
nad prizadevanjem prora čunske politike, da se dos eže najmanj 1,6 odstotne to čke, kot je 
priporočil Svet. Glede na spomladansko napoved sl užb Komisije iz leta 2008 se pri čakuje, da 
se bo nominalni primanjkljaj leta 2008 pove čal na 2,3 % BDP (še vedno vklju čujoč enkratne 
ukrepe, ki znašajo približno 0,1 % BDP, brez ka terih bi bil primanjkljaj še vedno pod 3 % 
BDP), leta 2009 pa, ob nespremenjeni politiki, na 2,4 %. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal  pod zgornjo mejo 3 % BDP. 
Potem ko se je delež javnega dolga eno desetletje zmanjševal  in leta 2004 dosegel vrednost 
malo pod 104 % BDP (z ve č kot 121 % BDP leta 1994), se je pove čal za 2 odstotni to čki BDP 
v letu 2005 in za dodatne 0,6 odstotne to čke v letu 2006. Delež dolga se je leta 2007 znova 
zmanjšal na 104 % BDP. Na razvoj  deleža dolga sta znatno vplivala za časna finan čna 
operacija za zmanjšanje dol ga leta 2006 in njegovo pove čanje v letu 2007. Brez te operacije, 
bi delež dolga v letu 2006 ostal razmeroma stabilen, kar bi odražalo izboljšanje primarnega presežka v skladu s priporo čilom Sveta. Glede na spomlada nsko napoved Komisije iz leta 
2008 se pri čakuje, da se bo pod predpostavko nespremenj enih politik delež dolga do leta 2009 
zmanjšal na približno 102,5 %. Za zmanjševanje deleža dolga lahko velja, da se je zmanjševal 
v skladu z zmanjševanjem presežnega primanjkljaja v letu 2007.  
Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Ital iji odpravljen. V skladu s tem 
Komisija priporo ča, naj Svet razveljavi svojo odlo čbo o obstoju čezmernega primanjkljaja v 
Italiji.  
SL 10   SL Tabela 2: Prora čunski razvoj v obdobju 2003–2009 
2007 2008 2009 
% BDP, razen če ni navedeno druga če 2003 2004 2005 2006 
rezultat PS (2)COM PS (2) COM  
(3) PS (2) 
Javnofinan čni saldo  –3,5 -3,5 –4,2 –3 ,4 –1,9 –2,4 –2,3  –2,2 –2,4 –1,5 
        (–2,4)    
– Skupaj prihodki (5) 44,8 44,2 43,8 45,4 46,6 46,2 46,4 46,3 46,4 45,9 
– Skupaj odhodki (5) 48,3 47,7 48,0 48,8 48,5 48,6 48,7 48,5 48,7 47,9 
Od tega: – odhodki za obresti  5,1 4,7 4,5 4,6 5,0 4,8 4,9 4,9 4,9 4,9 
        (5,0)   – bruto naložbe v osnovna sredstva
 2,5 2,4 2,4 2,4 2,4 2,7 2,4 2,5 2,4 2,6 
Primarni saldo  1,6 1,2 0,3 1,3 3,1 2,5 2,6 2,6 2,5 3,4 
        (2,6)    
Enkratni in za časni ukrepi  1,7 1,3 0,6 –0,4 –0,2 0,2 0,1 0,1 0,0 0,1 
Strukturni saldo (1) –5,1 –4,7 –4,5 –2,8 –1,5 –2,2 –1,9 –2,0 –1,6 –1,3 
        (–2,2)    
Strukturni primarni saldo (1) 0,0 0,0 0,0 1,8 3,5 2,6 3,1 2,9 3,3 3,6 
Bruto javni dolg (4) 104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0 103,2 103,5 102,6 101,5 
        (103,0)    
Sprememba deleža dolga (a) = (b) + (c) + 
(d) –1,3 –0,5 2,0 0,6 -2,5 -1 ,8 -0,8 -1,6 -0,6 -2,0 
Prispevki: – primarni saldo (b)  –1,6 –1,2 –0,3 –1,3 –3,1 –2,5 –2,6 –2,6 –2,5 –3,4 
– učinek „snežne kepe“ (c)  1,9 0,5 1,9 0,9 1,1 0,1 1,5 0,9 2,0 1,5 
– uskladitev stanj in tokov (d)  –1,6 0,3 0,5 1,0 –0,5 0,6 0,4 0,2 –0,1 –0,1 
Pm Realna rast BDP (%)  0,0 1,5 0,6 1,8 1,5 1,9 0,5 1,5 0,8 1,6 
        ( 0 , 6 )    
Pm Proizvodna vrzel  –0,2 0,0 –0,6 –0,3 –0,3 –0,6 –1,0 –0,6 –1,6 –0,6 
(1) Cikli čno prilagojeni (primarni) saldo brez enkratnih in za časnih ukrepov. 
(2) Cikli čno prilagojeni saldo in strukturni saldo ter proizvodne vrzeli v skladu s programom, kot so jih izra čunale 
službe Komisije na podlagi informacij v programu. 
(3) Ob nespremenjeni politiki. 
(4) Sprememba deleža bruto dolga se lahko raz členi kot: 
 tt
tt t
tt
tt
tt
tt
YSF
yyi
YD
YPD
YD
YD+⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
+−+=−
−−
−−
1*
11
11
 
 pri čemer t označuje čas; D je višina javnega dolga, PD primarni primanjkljaj, Y nominalni BDP, SRusklajevanje 
razlike med tokovi in stanji, i in y pa so povpre čni stroški dolga in nominalna rast BDP. Izraz v oklepaju pomeni 
učinek „snežne kepe“.  
(5) Proračunski podatki, navedeni v PS za leto 2009, so gibanja na podlagi nespremenjene zakonodaje. Za doseg 
ciljnega javnofinan čnega salda so bili predvideni dodatni ukrepi s pozitivnim u činkom v višini 0,4 % BDP.  
Vira: spomladanska napoved služb Komisije iz leta 2008 (COM) in posodobljena razli čica programa za stabilnost (PS) 
iz novembra 2007 (v oklepajih so nove uradne napovedi na podlagi nespremenjene zakonodaje iz marca 2008).  
 
 
SL 11   SL Priporočilo 
ODLOČBA SVETA 
o razveljavitvi Odlo čbe 2005/694/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Italiji 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe, 
ob upoštevanju priporo čila Komisije, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Z Odločbo Sveta 2005/694/ES
16, ki je sledila priporo čilu Komisije v skladu s členom 
104(6) Pogodbe, je bi la sprejeta odlo čitev, da v Italiji obstaja čezmerni primanjkljaj. 
Svet je opozoril, da je bil javnofinan čni primanjkljaj v letih 2003 in 2004 nad 
referenčno vrednostjo 3 % BDP, vendar blizu nje,  bruto javni dolg pa je bil v obeh 
letih približno 106–107 % BDP, kar je nedvomno nad referen čno vrednostjo 60 % 
BDP iz Pogodbe, in se v zadnjih le tih ni zadovoljivo hitro zmanjševal. 
(2) Svet je 28. julija 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta 
(ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospe šitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v 
zvezi s čezmernim primanjkljajem17 po priporo čilu Komisije na Italijo naslovil 
priporočilo, v skladu s katerim mora Italija odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja 
najpozneje do leta 2007. Priporo čilo je bilo objavljeno. 
(3) V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odlo čbo Sveta o obstoju čezmernega 
primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po 
mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.  
(4) V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen 
Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v 
okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporo čiti podatke o javnofinan čnem 
primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 
22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti
18. 
                                                 
16 UL L 266, 11.10.2005, str. 57. 
17 UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 
7.7.2005, str. 5). 
18 UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 
(UL L 337, 22.12.2005, str. 1). 
SL 12   SL (5) Na podlagi podatkov, ki jih je po sporo čilu Italije pred 1. ap rilom 2008 zagotovila 
Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in 
spomladanske napovedi služb Komisije iz leta 2008 so utemeljene naslednje ugotovitve:  
– javnofinan čni primanjkljaj se je po pove čanju s 3,5 % BDP leta 2004 na 
4,2 % BDP leta 2005 zmanjšal na 3,4 % BDP leta 2006 in nato na 1,9 % BDP 
leta 2007, kar je pod referen čno vrednostjo 3 % BDP. Brez vpliva enkratnih 
ukrepov na prora čun bi primanjkljaj leta 2007 znašal 1,7 % BDP. To je 
primerljivo s ciljnim primanjkljajem 2,8 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa za stabilnost iz decembra 2006;  
– prilagoditev je bila posledica pove čanja stalnih dav čnih prihodkov v obdobju 
2006–2007, ki so zelo presegli pri čakovanja. Razloga za to  sta bila predvsem 
učinkovitost sprejetih uk repov, ki je bila ve čja od pričakovane, in gospodarska 
rast, ki je bila ve čja od napovedane. Potem ko se je strukturni saldo (tj. cikli čno 
prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov) po ocenah leta 
2005 poslabšal za 0,25 odstotne to čke BDP, se je po ocenah leta 2006 izboljšal 
za 1,75 odstotne to čke BDP in leta 2007 za 1,25 odstotne to čke BDP; 
– v spomladanski napovedi iz leta 2008 je za leto 2008 predvideno pove čanje 
primanjkljaja na 2,3 % BDP, vklju čno z enkratnimi prihodki od prodaje 
nepremičnin v višini 0,1 % BDP. Pr edvideno poslabšanje prora čunskega salda 
bo posledica pove čanja razmerja med sedanjimi primarnimi odhodki in BDP 
ter sedanjih nižjih davkov. To deloma izravna predvideno zmanjšanje investicijskih odhodkov, ki odraža pr ecejšnje enkratne odhodke, obra čunane 
leta 2007. Čeprav je napovedani primanjkljaj 2,3 % BDP samo nekoliko nad 
uradnim ciljnim primanjkljajem 2,2 % BDP, zastavljenim v posodobljeni 
različici programa za stabilnost iz novemb ra 2007, je bil slednji napovedan na 
podlagi predvidenega primanjklja ja za leto 2007, ki je precej ve č
ji od 
sporočenega. V spomladanski napovedi je predvideno, da bo ob nespremenjeni 
politiki primanjkljaj leta  2009 znašal 2,4 % BDP. To pomeni, da se je 
primanjkljaj verodostojno in trajnost no znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. 
Strukturni saldo se bo po na povedi leta 2008 poslabšal za ve č kot 0,25 odstotne 
točke BDP in se ob nespremenjeni politik i leta 2009 izboljš al za 0,25 odstotne 
točke. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjero čnega cilja za 
proračunsko stanje, ki je za Italijo uravnotežen prora čun v strukturnem smislu; 
SL 13   SL – potem ko se je delež javnega dolga en o desetletje zmanjševal in leta 2004 
dosegel vrednost malo pod 104 % BDP (z ve č kot 121 % BDP leta 1994), 
se je pove čal za 2 odstotni to čki BDP v letu 2005 in za dodatne 0,6 
odstotne to čke v letu 2006 na 106,5 % BDP. Delež dolga se je leta 2007 
znova zmanjšal na 104 % BDP. Na razvoj deleža dolga sta znatno 
vplivala za časna finan čna operacija za zmanjšanje dolga leta 2006, tj. 
akumulacija likvidnih sredstev, in njegovo pove čanje v letu 2007. Če ne 
bi prišlo do te operacije, bi de lež dolga v letu 2006 ostal relativno 
stabilen, kar bi odražalo izboljšan je primarnega presežka v skladu s 
priporočilom Sveta. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 
2008 se pri čakuje, da se bo pod predpostavko nespremenjenih politik 
delež dolga do leta 2009 zmanjšal na približno 102,5 %. Za zmanjševanje 
deleža dolga lahko velja, da se je zmanjševal v skladu z zmanjševanjem presežnega primanjkljaja v letu 2007.  
(6) Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Ital iji odpravljen, zato je treba 
Odločbo 2005/694/ES razveljaviti – 
SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO:  
Člen 1 
Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Italiji odpravljen. 
Člen 2 
Odločba 2005/694/ES se razveljavi. 
Člen 3 
Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.  
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik