EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 19.10.2011 
SEC(2011) 1234 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka 
Spremni dokument 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o smernicah za izvajanje prednostnih nalog evropske energetske infrastrukture in 
razveljavitvi Odlo čbe št. 1364/2006/ES 
{COM(2011) 658 kon č.} 
{SEC(2011) 1233 kon č.}  
 
 11) Opredelitev problema 
V sporočilu Komisije o prednostnih nalogah glede energetske infrastrukture za leto 2020 in 
pozneje1 se potrjuje potreba po reviziji okvira politike ter finan čnega okvira vseevropskega 
energetskega omrežja (TEN-E), opredel jeni so prednostni koridorji in podro čja, ki jih je treba 
izvesti do leta 2020, predlagana pa je tudi nov a metoda za opredelitev projektov skupnega 
interesa za izvajanje teh prednos tnih nalog. V spremni oceni u činka je bila poudarjena 
sprememba obsega naložb in dobavnih  rokov pri naložbah v vrednosti približno 
140 milijard EUR v elektri čna omrežja evropskega pomena, približno 70 milijard EUR v 
plinska omrežja in tudi 2,5 milijarde EUR v infrastrukturo za prevoz CO 2, ki naj bi bila 
zgrajena do leta 2020. Opredeljene so bile tudi ovire v zvezi z izdajanjem dovoljenj. 
Analiza težav je dodatno nadgr ajena v tej dopo lnilni oceni u činka, ki spremlja zakonodajni 
predlog o energetskih infrastrukturah. 
Težave s postopki izdajanja dovolje nj in nasprotovanjem javnosti 
Te težave spadajo med glavne ovire za pravo časno izvajanje energetskih infrastrukturnih 
projektov, zlasti projektov, ki vklju čujejo nadzemne elektri čne vode. Upravni postopki so 
zapleteni in neu činkoviti , zlasti v zvezi z organizacijo po stopkov in pristoj nosti udeleženih 
strani, še vedno so razdrobljeni, pri čemer ni jasnih rokov  ter vnaprejšnjega na črtovanja in 
usklajevanja izvajanja okoljske zakonodaje EU2. Nasprotovanje prizadetega prebivalstva  je 
povezano z nejasnostjo v zvezi z dodano vrednostjo projekta, dejanskimi ali zaznanimi vplivi 
na okolje in pokrajino, zaskrbljenostjo glede zdravja in varnosti ter pozno in nezadostno 
vključenostjo javnosti ter zainteresiranih strani. 
Težave, povezane z regulativnim okvirom  
Obstoječi okvir ni pripravljen za izvajanje prednostnih opred eljenih nalog evropske 
infrastrukture. Dolo čanje tarif in regulativne spodbude  ostajajo nacionalno osredoto čene na 
kratkoročno stroškovno u činkovitost, pri čemer se ne upošteva ustrezni dolgoro čni naložbeni 
cilj strategije Evropa 2020. Klju čne odločitve v zvezi s čezmejnimi projekti se sprejemajo le 
na podlagi nacionalnih prednostnih  nalog. To je velika težava zlasti, kadar kor isti in stroški 
niso enakomerno porazdeljeni med državami članicami, pri čemer odobritve čezmejnih naložb 
povzročajo zapletene postopke ali zamude v njih. 
Težave v zvezi s financiranjem 
Upravljavce omrežij zaradi spremembe obsega na ložb in nujnosti izvaja nja prednostnih nalog 
glede energetske infrastrukture do leta 2020 čakajo pomembni izzivi v zvezi s financiranjem. 
Finančna kriza omejuje podjetja pri zbiranju do lžniškega kapitala pod ugodnimi pogoji, pri 
čemer so tveganja v državah vse ve čja, bonitetne ocene pa se ni žajo. Veljavna ureditev ali 
lastniške strukture upravljavcem  prenosnih omrežij otežujejo u činkovito privabljanje novih 
institucionalnih vlagateljev. Na ravni EU obstoje či program TEN-E zaradi omejene 
osredotočenosti na nepovratna sredstva za študije  izvedljivosti in po manjkanja ustreznih 
instrumentov za zmanjševanje tveganja  ni primeren za lajšanje dostopa do 
dolžniškega/lastniškega financiranja ter spodbu janje javnih in zasebnih naložb v energetska 
omrežja za prihodnost. 
 
2) Analiza subsidiarnosti in dodane vrednosti EU 
                                                 
1  COM(2010) 677. 
2  Direktive 2001/42/ES, 85/337/EG S, 92/43/EGS, 2009/147/ES, 2000/60/ES. 
 
 2Pristojnost EU na podro čju energetike je dolo čena v Pogodbi o delovanju Evropske unije 
(PDEU), zlasti v členu 194, ki obravnava podro čje energetike. Energetska omrežja so opisana 
v členih 170 in 171 PDEU. V zvezi z izdajanjem dovoljenj je v členu 171(2) PDEU dolo čeno, 
da „[d]ržave članice v povezavi s Komisijo med seboj us klajujejo svoje nacionalne politike, ki 
lahko pomembno vplivajo na doseganje ciljev iz člena 170“ . Poleg tega je v členu 194(2) 
PDEU navedeno, da EU lahko dolo či ukrepe, potrebne za s podbujanje medsebojne 
povezanosti energetskih omrežij. 
 
3) Cilji pobude EU 
Splošni cilj te pobude je zagot avljanje zadostnega in pravo časnega razvoja energetskih 
infrastruktur v EU in okolici, da bi se doseg li cilji energetske politike EU, tj. povezovanje 
trgov, zanesljiva oskrba ter trajnost. Cilj pobude je do leta 2020 izvesti prednostne koridorje 
za infrastrukturo vseevropskega  energetskega omrežja, in sicer z naslednjimi ukrepi: 
− racionalizacija postopkov za izdajanje dovolje nj, da se bistveno zmanjša trajanje 
postopkov za projekte skupnega interesa in da bodo državljani bolj dejavno udeleženi ter 
da bodo bolje sprejeli izva janje takih projektov; 
− pospeševanje regulativne obravnave pr ojektov skupnega in teresa na podro čju elektrike in 
plina z dodelitvijo stroškov glede na ponujene ugodnosti in zagotavljanje, da bodo 
dovoljeni donosi v skladu s tveganjem; 
− določitev pravil o upravi čenosti do finan čne pomoči Unije v obliki tržne in neposredne 
finančne podpore EU za projek te skupnega interesa. 
Ta pobuda bo nadomestila veljavne smerni ce TEN-E in dopolnjuje predlog Uredbe o 
ustanovitvi instrumenta za povezovanje Evrope, ki zajema vse infrastrukturne sektorje 
(energetski, prometni, telekom unikacijski sektor) ter dolo ča skupna pravila za dodelitev 
pomoči Unije v obliki nepovratnih sredstev in novih finan čnih instrumentov. 
 
4) Možnosti politike 
Za tri podro čja politike, ki zajemajo opredeljene težave, so predlagane naslednje možnosti 
politike: 
 
Področje politike: A izdaja nje dovoljenj, vklju čenost zainteresiranih strani in nadomestilo  
Možnost A.0  Običajno ravnanje  
Možnost A.1  Vzpostavitev režima skupnega evropskega interesa  
Možnost A.2  Organizacija in časovna omejitev postopka izdajanja dovoljenj  
 Element A.2.1: organizacija postopka izdajanja dovoljenj  
 Podmožnost 
A.2.1.a  Vodilni organ brez pristojnosti odlo čanja na nacionalni ravni 
(„omejena razli čica pristopa vse na enem mestu“)  
 A.2.1.b Vodilni organ s pristojnostjo odlo čanja („popolna razli čica pristopa 
vse na enem mestu“)  
 A.2.1.c Čezmejni vodilni organ z najvišjo evropsko instanco in evropski 
postopek izdajanja dovoljenj  
 Element A.2.2: časovna omejitev postopka izdajanja dovoljenj  
 A.2.2.a Zahteva, da države članice dolo čijo roke za vsak posamezen 
projekt skupnega interesa  
 A.2.2.b Pravno zavezujo či roki, ki jih zainteresirane strani dolo čijo v 
okviru regionalnega sodelovanja  
 
 3 A.2.2.c Pravno zavezujo č rok, dolo čen z zakonodajnim aktom EU  
Možnost A.3  Vzpostavitev režima skupnega evropskega interesa ter organizacija in časovna 
omejitev postopka izdajanja dovoljenj  
Področje politike B: ureditev  
Možnost B.0  Običajno ravnanje  
Možnost B.1  Razporeditev stroškov  
 B.1.a  Tarifa EU za prenos  
 B.1.b  Predhodna razporeditev stroškov  
 B.1.c Predhodna razporeditev stroškov z naknadno prilagoditvijo  
Možnost B.2  Naložbene spodbude  
 B.2.a  S tveganji povezane pobude za projekte skupnega interesa  
 B.2.b Kaznovalni in izvršilni ukrepi za projekte skupnega interesa  
Možnost B.3  Predhodna razporeditev stroškov in s tveganji povezane pobude za projekte 
skupnega interesa  
Področje politike C: financiranje  
Možnost C.0  Običajno ravnanje  
Možnost C.1  Instrumenti z delitvijo tveganja  
Možnost C.2  Instrumenti tveganega kapitala  
Možnost C.3  Nepovratna sredstva za na črtovanje projekta  
Možnost C.4  Kombinacija nepovratnih sredstev ter inst rumentov delitve tveganja in tveganega 
kapitala  
Podmožnosti A.2.1.a, A.2.1.c, A.2.2.a, A.2.2.b in B .1.a so bile po prehodni analizi izlo čene, 
saj so bili z njimi povezani ukrepi neu činkoviti ali nesorazmerni glede na njihov u činek. 
 
5) Ocena učinka 
V okviru običajnega ravnanja  se bodo pojavljale stalne zam ude pri novih infrastrukturnih 
projektih, zlasti na podro čju elektri čne energije, zaradi težav s financiranjem, regulativnih 
težav in težav pri izdajanju dovolje nj. Udeleženci na trgu in države članice ne bi zadovoljivo 
obravnavali evropskih prednostn ih nalog. Komisija ocenjuje, da znaten delež potrebnih 
naložb v višini približno 200 milijard EUR do leta 2020 ne bo izvedenih pravočasno v 
obstoječem okviru, kar bo ogrozilo sposobnost EU, da izpolni cilje energe tske in podnebne 
politike do leta 2020. Pomanjka nje medsebojnega povezovanja bo zmanjšalo priložnosti za 
optimizacijo sistema, pove čalo tveganje motenj ter spodbu dilo dodatne drage pomožne in 
izravnalne naložbe v proizvodnjo. TEN-E in drugi  skladi EU ob takem delovanju ne bi mogli 
bistveno vplivati na naložbeni izziv. 
 
5.1. Izdaja dovoljenj  
MOŽNOST A.1: Vzpostavitev rež ima skupnega evropskega interesa  
Ta možnost naj bi imela vmesne pozitivne u činke, ker bi prispevala k pravo časni izvedbi ve č 
projektov kot v okviru obi čajnega ravnanja. Državljani bi bili lahko prizadeti zaradi omejene 
možnosti izražanja dvomov v nujnost projekta v postopkih izdajanja dovoljenj. Nov režim po 
pričakovanju v primerjavi s pr ejšnjim ne bo imel znatno ve čjih vplivov na okolje, če bi se 
projekti dokon čali hitreje. Pri uspešni izvedbi projektov se pri čakujejo veliki pozitivni u činki 
na podnebne cilje. Ve čja varnost vlagateljev bo pozitivno prispevala k sposobnosti preživetja 
projektov. V zvezi z upravnimi stroški se pri čakuje 3-odstotno zmanjšan je sredstev, potrebnih 
za obdelavo dolo čenega števila projektov, za pobudnike in 12-odstotno zmanjšanje za organe. 
 
 4MOŽNOST A.2: pravila v zvezi z organizac ijo in trajanjem po stopka izdajanja 
dovoljenj (podmožnosti A.2.1.b „popolna razli čica pristopa vse na enem mestu“ in 
A.2.2.c „časovna omejitev štirih let“)  
Učinek te možnosti naj bi bil mo čan in pozitiven ter bi omogo čil pravočasno izvedbo velike 
večine projektov. Pravo časno izvedenih projektov bi bilo ve č kot pri možnosti A.1, vendar 
prednosti ne bi imeli vsi projekti skupnega in teresa. Z možnostjo bi se bistveno izboljšali 
pogoji za sodelovanje državljanov v postopku odlo čanja, saj bi moral vodilni organ in/ali 
pobudniki zagotoviti zgodnje posvetovanje. Strošk i usklajevanja bi bili višji kot pri 
možnosti A.1. Pozitivni u činki na upravne stroške bodo po pri čakovanjih ve čji pri tej 
možnosti politike, saj bi bili upravni stroški nižji za 26 %. 
MOŽNOST A.3: vzpostavitev režima skupnega ev ropskega interesa ter pravila v zvezi z 
organizacijo in trajanjem postopka izdajanja dovoljenj 
Splošen u činek te možnosti politike, ki združuje u činke možnosti A.1 in A.2, naj bi bil najbolj 
pozitiven izmed vseh možnosti, saj bi bi li skoraj vsi potrebni projekti dokon čani pravo časno 
do leta 2020, če bodo sprejeti ustrezni  zakonodajni in finan čni ukrepi. Ker bodo vsi projekti 
dokončani, se pri tej možnosti politike pri čakujejo višji okoljski u činki, socialni u činki na 
zaposlovanje in gospodarski u činki na BDP, pri čemer bi se upravni stroški znižali za 31 %. 
Zaradi te analize je možnost politike A.3 najprimernejša. 
 
4.2. Ureditveni ukrepi  
MOŽNOST B.1: razporeditev stroškov  
Predhodna razporeditev stroškov  bi omogo čila nekatere naložbe, za katere v okviru 
običajnega ravnanja ne bi bilo primerne delitve stroškov z u činki na porazdelitev in socialnimi 
učinki na udeležence na trgu ter kon čne potrošnike. Zaradi zahteve po sodelovanju 
nacionalnih regulativnih organov  z drugimi regulativnimi orga ni in upravljavci prenosnih 
omrežij iz razli čnih držav članic se pri čakujejo omejeni upravni u činki. 
Učinki predhodne razporeditve stroškov z možnostjo naknadne prilagoditve  bi se razlikovali 
le v končnih gospodarskih u činkih in u činkih na porazdelitev. To bi omogo čilo natančnejšo 
razporeditev ter hkrati ustvarilo tveganje za nižji prihodek upravljavcev prenosnih omrežij in 
zunanjih vlagateljev. Zaradi iz vajanja bi lahko na stali dodatni upravni stroški, saj bi 
upravljavci prenosnih omrežij in nacionalni regu lativni organi morali znova oceniti koristi in 
spremeniti razporeditev stroškov.  
Zato je podmožnost B.1.b najprimernejša. 
MOŽNOST B.2: naložbene spodbude  
Spodbude za projekte skupnega interesa z višjimi tveganji  bi ustvarile pozitiven gospodarski 
učinek na izgradnjo infrastrukt ure s priznavanjem izzivov, ki jih predstavlja jo nekatere 
naložbe. Finan čni učinek takega dodatka na omrežne tarife bi bil še naprej zelo omejen glede 
na nizek pri čakovan obseg upravi čenih naložb, omejen upravni u činek in splošno nizek delež 
stroškov prenosa v kon čnih cenah energije.  
Kazni in izvršilni ukrepi za projekte skupnega interesa , ki bi upravljavce prenosnih omrežij 
spodbudili k izvedbi dogovorjenih pr ednostnih projektov, bi lahko pove čali socialno blaginjo 
na ravni EU. Za take ukrepe bi bilo treba nacionalnim regulativnim organom podeliti nove pristojnosti. Ukrepi bi lahko spodbudili tudi mo čno nasprotovanje upravljavcev prenosnih 
 
 5omrežij, saj bi bil gospodarski u činek lahko negativen zaradi ma njšega prihodka zaradi kazni 
v primeru nedobave ali dodatnih odkritih tveganj v primeru izvedbe projekta. Dodana vrednost take obvezne sheme je v primerjavi s shemo, ki temelji na spodbudah, omejena.  
Zato je podmožnost B.2.a najprimernejša. 
MOŽNOST B.3: predhodna razporeditev stro škov in s tveganji povezane pobude za 
projekte skupnega interesa  
Ta možnost je najprimernejša , saj združuje pozitivne u činke obeh najprimernejših 
podmožnosti in omogo ča zajetje najve čjega števila projekto v skupnega interesa. 
 
4.2. Financiranje  
MOŽNOST C.1: instrumenti z delitvijo tveganja  
Z uvedbo instrumentov z delitvijo tveganja bi se  izboljšal dostop do kap itala in novih virov 
financiranja ter tvegan ega kapitala (npr. obveznice ali ja mstva) pod bolj prilagojenimi pogoji, 
pri čemer bi se izboljšala poslovna zmožnost preži vetja projektov, kar bi vodilo v pozitivno 
naložbeno odlo čitev. Za tako podporo bi bi lo potrebno manj prora čunskih sredstev kot 
neposrednih nepovratnih sredstev z visokim multiplikacijskim u činkom (do 25). Za to 
možnost je potrebno sodelovanje s finan čnimi institucijami, ki zmanjšuje upravno 
obremenitev Komisije.  
MOŽNOST C.2: instrumenti tveganega kapitala  
Kapitalski vložek bi zelo pozitivno vplival na finan čno zmožnost in privabljanje novih 
vlagateljev. Pomo č projektom v zgodnji fazi bi pospešila na črte za potek financiranja starejših 
projektov, zlasti če so zapletenejši, inovativni in vklju čujejo več zainteresiranih strani. 
Mogoče bi bilo pri čakovati visok finan čni učinek prora čuna EU z množilnim  faktorjem med 1 
in 10. Če se naložbe oddajo finan čni instituciji, bo to povzro čilo znatne potrebe po sredstvih v 
teh finančnih institucijah. 
MOŽNOST C.3: nepovratna sredstva za na črtovanje projekta  
Nepovratna sredstva bi zagotovila velik e pozitivne gospodarske in socialne u činke, pri čemer 
bi podpirale izvedbo projektov skupneg a interesa, ki se ne bi razvil i le na podlagi tržne sile ali 
ureditve, pri čemer se blaži u činek na omrežne tarife. Posredova nje z nepovratnimi sredstvi bi 
zajemalo tiste projekte skupnega interesa, ki  so zlasti pomembni za doseganje ciljev 
energetske in podnebne politike do leta 2020 ter notranji trg in  zanesljivost oskrbe Unije. 
Upravni u činek bi bil neposredno povezan s številom projektov in prora čunom EU, ki bi bil 
na voljo za njihovo podporo. 
MOŽNOST C.4: kombinacija nepovratnih sredst ev ter instrumentov delitve tveganja in 
tveganega kapitala  
Ker ta možnost združuje možnosti C.1, C.2 in C.3, bi združila pozitivne u činke posameznih 
možnosti. Zagotavljanje zbirke tržnih inst rumentov (C.1 in C.2) in neposredne finan čne 
pomoči (C.3) bo pove čalo tudi sinergije in u činkovitost, saj bo mogo če prožno zagotoviti 
najbolj stroškovno u činkovito rešitev za posamezno vrsto tveganja projektov. 
Posledično je možnost C.4 najprimernejša.  Odraža predloge v zvezi s prihodnjim 
proračunom EU, ki jih je Evropska komisija pred ložila 29. junija 2011, in v celoti odraža 
predlagani instrument za povezovanje Evrope. 
 
 
 66) Primerjava možnosti in kon čni sklepi ocene u činka 
Ocena učinka zaradi analize prikazuje sklop najprimernejših možnosti : 1) vzpostavitev 
režima skupnega evropskega interesa, popolna razli čico pristopa vse na enem mestu in 
časovna omejitev štirih let za projek te skupnega interesa; 2) predhodna čezmejna razporeditev 
stroškov in s tveganji povezane spodbude za pr ojekte skupnega interesa; in 3) kombinacija 
nepovratnih sredstev ter instrumentov deli tve tveganja in tveganega kapitala. Nobena 
možnost ne more samostojno zagotoviti potrebnih naložb , kar zahteva usklajevanje ukrepe 
politike za najprimernejše možnosti. 
Na splošno bodo negativne u činke na okolje, posamezne državljane in tarife koristi, ki se 
pričakujejo po izgradnji vs eevropskih omrežij, mo čno presegle. To bo EU omogo čilo 
doseganje energetskih in podnebnih ciljev, dolo čenih na ravni EU, tj. 20-odstotni delež 
obnovljivih virov energije in 20-odstotno zman jšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2020. 
Ustrezna infrastruktura bo olajšala tudi popolno povezovanje notranjega energetskega trga na 
področju elektri čne energije in plina, pri čemer se bodo ustvarile nove priložnosti za 
optimizacijo in u činkovitost sistema, konkuren čnost in izbiro za kon čnega potrošnika, kar bo 
povzročilo znižanje cen energije. Sklop ukrepov bo zagotovil tudi varnejšo oskrbo z energijo 
z zagotovitvijo diverzifikacije vir ov, poti in partnerjev ter s pove čanjem stabilnosti sistema, 
hkrati pa se bosta izboljšali t udi varnost in odpornost naših omrežij na podnebne spremembe.  
Vse to bo prispevalo k znat nemu pozitivnemu splošnemu u činku na BDP in zaposlovanje, ki 
je že opredeljen v oceni u činka iz leta 2010 (0,42-odstotna rast in 410 000 dodatnih delovnih 
mest v primerjavi z izhodiš čnim scenarijem v obdobju 2011 −2020).  
V spodnji preglednici so povzeti u činki vseh možnosti in podmožnosti. 
Možnosti  Gospodarski in 
socialni u činki Učinki na okolje  Drugi učinki 
A.1 + = Pravna izvedljivost: –  
A.2 ++ + Pravna izvedljivost: –  
A.3 +++ ++ Pravna izvedljivost: –  
B.1 ++ + Upravni u činek: –  
B.2 ++ + U činek na tarife: –  
B.3 +++ ++ Upravni u činek in u činek na 
tarife: –  
C.1 +++ +  
C.2 ++ + Upravni u činek: –  
C.3 +++ ++ Upravni u činek: –  
C.4 +++ ++ Upravni u činek: –  
Učinek na tarife: +  
A.3 & B.3 & C.4 +++ +++ Pravna izvedljivost in upravni 
učinek: –  
Učinek na tarife: +  
Povzetek u činkov  (= enako izhodiš čnemu predvidenemu poteku; + do +++ izboljšanje v primerjavi z 
izhodiščnim predvidenim potekom; – do -– – – poslabšanje v primerjavi z izhodiš čnim predvidenim potekom)