SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 2.12.2004 
KOM(2004) 759 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Pravna ureditev in trgi evrops kih elektronskih komunikacij 2004 
  
[SEC(2004)1535] 
 
SL 2   SL 1. UVOD 
Niz sporo čil Komisije je izhajal iz liz bonske vizije gospodarstva temelje čega na znanju. 
Komisija je izpostavila klju čno vlogo, ki jo ima pri skoraj vseh drugih gospodarskih 
dejavnostih sektor elektronskih komunikacij in je v inovativ nih komunikacijskih storitvah 
prepoznala pomembno gon ilo produktivnosti dela1.  
Eden od pogojev za dosego teh ciljev, natan čno opredeljen v mnogih sklepih Evropskega 
sveta, je uveljavitev novega ureditvene ga okvira EU za elektronske komunikacije2. Ta okvir 
ponuja tehnološko nevtralna regulativna na čela, ki bodo pripomogla trgu pri zagotavljanju 
izbire in ugodnosti za porabnika, ko bodo v državah članicah povsem zaživela. Optimalni 
časovni okvir za uveljavitev je kratek in hkrati odlo čilen. Klju čno vlogo ima tudi u činkovito 
ravnanje po pravilih konkurence ES.  
Komisija je uveljavljanje okvira  EU aktivno spodbujala s poro čanjem, sodelovanjem z organi 
držav članic in po potrebi tudi s postopki za ugo tavljanje kršitev. Poudarek zadnjega poro čila 
o pravni ureditvi in trgih3 je bil na glavnih težavah, do ka terih po mnenju Komisije prihaja 
med postopkom prevzema. Poudarek tega sporo čila je na tržnem razvoju in glavnih obstoje čih 
vprašanjih urejanja trga. Temelji na podrobnejši an alizi in podatkih o trgu, ki so navedeni v 
delovnem dokumentu služb Komis ije, ki je hkrati s Sporo čilom v postopku sp rejemanja, in 
prvič pokriva vseh petindvajset držav članic. Opisano stanje glede ur ejanja trga se na splošno 
nanaša na 1. oktober 2004. Če ni navedeno druga če, podatki o trgu pokrivajo obdobje do 
vključno 1. avgusta 20044. 
2. GLAVNE  SMERI  RAZVOJA  TRGA 
Obeti za sektor elektronskih komunikacijskih st oritev so vse boljša. Konkurenca se na ve čini 
trgov krepi, kar prinaša porabnikom ve č ugodnosti v smislu cene, kakovosti in inovativnih 
storitev.  
Industrija, še posebno sektor fiks ne telefonije, si je opomogla od stalnega zniževanja stroškov 
in zmanjševanja dolgov. Inovacije v mobiln ih, širokopasovnih in delno tudi klasi čnih fisknih 
storitvah spodbuja prizadevanja po rasti. Skupna rast v sektorju, ki je po ocenah za leto 2004 
dosegla 4,6 %5, se je ustalila in bo ve čja od rasti BDP za EU-25. Klju čni dejavniki so fiksne 
podatkovne storitve in mobilne storitve z visoko stopnjo rasti, 11,5 % oziroma 7 %6.  
                                                 
1 Glej Sporo čilo Komisije „Priklop Evrope na visoko hitrost: najnovejši dogodki v sektorju elektronskih 
komunikacij“, COM(2004) 61 kon č. Glej tudi Sporo čilo Komisije „Mobilne širokopasovne storitve“, 
30. junij 2004, COM(2004) 447. 
2 http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/regulatory/new_rf/index_en.htm  
3 Pravna ureditev in trgi evropskih elektronskih komunikacij 2003, COM (2003) 715. 
4 Podatke so pridobili nacionaln i regulativni organi, razen, če ni navedeno druga če. 
5 Nominalno. Vir: EITO in IDATE 
6 Vir: ocena EITO 
 
SL 3   SL Tržna vrednost elektronskih komunikacij v EU-25 (v m ilijardah EUR)
277
265
254
226240
220240260280
2000 2001 2002 2003 2004
Vir: EITO 2004 in službe Komisije.Letna stopnja rasti v EU-2511.9%
6.2% 6.0% 
4.4% 4.6% 
2000 2001 2002 2003 2004
 
V ozadju teh splošnih gibanj so številna posami čna gibanja. Prvi č, vrednost klasi čne fiksne 
telefonije je upadla, saj naraš čajoča konkurenca potiska cene navzdol. Drugi č, gostota 
širokopasovnih priklju čkov se je znatno pove čala, kar so spodbudile nižje cene in okrepljena, 
na infrastrukturi temelje ča konkurenca, saj se novi ponudniki za čenjajo vzpenjati po 
investicijski lestvici7. Tretjič, gostota mobilnih priklju čkov se še ve ča, na obzorju pa je, 
čeprav govorne storitve še vedno prevladujejo, naraš čanje mobilnih podatkovnih storitev. V 
večini držav članic je prišlo do zagona omrežij in storitev tretje generacije (3G). 
Razčlenitev trga elektronskih komunikacij v EU-25 (v milijardah EUR)
98107114122
92 92 91 90
36424551
12 13 14 14
020 40 60 80 100 120 140 
2001 2002 2003 2004 ocenastoritve  
mobilne  
telefoni je 
storitve  
govorne  
telefonije  
fiksne 
podatkovne
storitve  
kabelske storitve 
 televizije  fiksne 
Vir: EITO 2004 in službe Komisije.
 
                                                 
7 To se nanaša na primer, ko novi ponudnik sprva uporablja izdelke dostopa na razli čnih stopnjah 
vrednostne verige, da bi si pridobi stranke, nato pa zanje postopoma uvede lastno infrastrukturo. 
 
SL 4   SL 2.1 Mobilne storitve 
Prihodki od mobilnih storitev presegajo prihodke od fiksnih govor nih storitev. V letu 2004 je 
bila dosežena stalna rast v višini 7 %, h kateri so delno prispevale mobilne podatkovne 
storitve. Še naprej se pove čuje tudi povpre čna gostota priklju čkov, ki je v EU-25 že dosegla 
83 %; v EU-15 se je ta pove čala za šest odstotnih to čk, na 87 %. Število naro čnikov mobilne 
telefonije sedaj presega 379 milijonov. Klju čni dejavnik prihodnje rast i v mobilnem sektorju 
EU lahko postane razvoj napredni h storitev z dodano vrednostjo. 
 
Št. naročnikov mobil. tel. in povpr. gostota prikl jučkov v EU-25 in EU-15, 1998 -  2004
69 115 194265283306329 379 87%
18%31%52%70%75%81%
83%
050100150200250300350400
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004milijoni naro čnikov  
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%
povpr. gostota priklju čkov v EU
naročniki v EU-15 naročniki v EU-25 gost. priklj. v EU-15 gost. priklj. v EU-25
Vir: službe Komisije, na podlagi podatkov NRO in ocen EMC. 
Glede na nekatera splošna gibanja se  konkurenca v delih mobilnega sektorja pove čuje. 
Povprečni tržni delež vodilnih operaterjev se je zmanjšal z lanskoletnih 46,6 % na letošnja 
43,2 %, znižanje je celo ve čje od skupnega znižanja v pr edhodnih treh letih. Prenosljivost 
številk mobilnih telefonov, ki naro čnikom omogo ča, da lahko ob zamenjavi operaterja 
obdržijo svojo številko, se je v ne katerih državah med letom znatno pove čala. Ta storitev je 
bila najuspešnejša tam, kjer je bil zara čunani znesek za prenos številke razmeroma nizek. 
Kot je razvidno iz spodnjeg a oddelka o medomrežnem povezova nju, je med letom prišlo do 
dobrodošlega znižanja cen zaklju čevanja klicev v posami čnih mobilnih telefonskih omrežjih, 
gotovo pa bo zaradi posega nacionalnih re gulativnih organov (N RO) prišlo do še ve čjega 
znižanja. Žal pa so cene mednarodnega mobiln ega gostovanja še vedno visoke. Komisija 
nadaljuje preiskavo o grosisti čnih tarifah mednarodnega gost ovanja za operaterje mobilnih 
omrežij, skladno s pravili konkurence, in je julija 2004 izdala predhodno stališ če o kršitvah 
 
SL 5   SL člena 82 Pogodbe o trgu Združen ega kraljestva  za grosisti čno mednarodno gostovanje8. Tudi 
Skupina evropskih regulatorjev (SER) trenut no izvaja pregled mednarodnega gostovanja. 
Komisija od regulatorjev zahteva čim hitrejšo dokon čanje analiz trgov za zaklju čevanje klicev 
v posamičnih javnih mobilnih telefonskih omrežjih in grosisti čno mednarodno gostovanje. 
Zagon storitev 3G 
Število zagonov storitev 3G se je v letu 2004 pove čalo; od 78 operaterjev, ki imajo licenco za 
3G, jih 30 ponuja komercialne storitve, 21 pa jih je še v predkomercialni fazi. V EU je po 
ocenah 2,6 milijona naro čnikov 3G, do konca leta 2004 pa naj bi bila povpre čna pokritost 
prebivalstva po vsej EU vsaj 43-odstotna9. Uvedba povsem komercialnih storitev se bo v letu 
2005 pove čala, tedaj pa bo tudi mogo če oceniti obseg uveljavitv e storitev 3G na masovnem 
trgu. 
2.2 Širokopasovne storitve 
V sektorju širokopasovnih storit ev se je rast v letu 2004 še  nadaljevala, skupno število vodov 
za širokopasovni dostop pa se je pove čalo za ve č kot 72 %. V EU-25 je teh vodov 29,6 
milijonov, kar predstavlja 6,5 % prebivalstva; za EU-15 pa je ta delež 7,6 %, za primerjavo, v lanskem letu je bil 4,5 %. Razlog za takšen ra zmah širokopasovnega omrežja je v veliki meri 
naraščajoči konkuren čni pritisk, hkrati pa tudi v želja operaterjev fiksne telefonije po 
kompenzaciji zaradi zmanjšanih prihodkov od go vorne telefonije. Delež novih ponudnikov na 
trgu širokopasovnih storitev se je še pove čal in se vzpel na 43,7 %, kar pomeni, da se je v 
primerjavi s prejšnjim letom pove čal za 2,2 odstotni to čki. Tudi delež novih ponudnikov na 
trgu DSL, tehnologije, ki pokriva 78 % vseg a širokopasovnega sektorja, se je pove čal in 
dosegel 30,2 %, kar je za osem odstotnih to čk več kot v prejšnjem letu. Kljub temu pa je 
konkurenca na trgu širokopasovnega dostopa v ne katerih državah še vedno šibka, zato bo 
Komisija aktivno spremljala njegov raz voj in po potrebi va nj tudi posegla. 
Po preiskavi v zvezi z om ejevanjem konkurence na podlagi člena 82 Pogodbe, se je Deutsche 
Telekom Komisiji zavezal, da bo odpravil domnevni razkorak  med ceno in stroški glede 
širokopasovnega dostopa, in sicer z zmanjšanjem svojih tarif za sodostop („line sharing“) od 
1. aprila 2004 dalje 
10. 
                                                 
8 Sporo čilo Komisije za javnost IP/04/994:http://europa.eu.int/rapid 
9 Na podlagi podatkov NRO. 
10 Sporo čilo Komisije za javnost IP/04/281 http://europa.eu.int/rapid 
 
SL 6   SL 236% 
164%
95%
46% 29 660 970  
23 298 450
8 836 624  12 914 654  17 220 005
0% 50% 100% 150% 200% 250% 
julij 2002  januar 2003  julij 2003 januar 2004 julij 2004  5 000 000  10 000 000  15 000 000  20 000 000  25 000 000  30 000 000  35 000 000  
spremembe v % od julija 2002 št. vodov za fiksni širokopasovni dostop  Skupno število vodov za fiksni širokopasovni dostop v EU-25
Vir: službe Komisije na podlagi podatkov COCOM. Podatki za obdobje od julija 2002 do julija 2003 se nanašajo le na EU-15.
 
Gostota širokopasovnih priklju čkov se po posameznih državah članicah zelo razlikuje in je 
praviloma najve čja v državah, kjer prek kabelskega in  drugega alternativnega omrežja ter 
razvezave lokalne zanke deluje dovolj  uspešna, na infrastrukturi temelje ča konkurenca. 
Gostota fiksnih širokopasovnih vodov v EU25 dne 1. julija 2004  
0.2 0.4 0.5 0.7 1.5 1.7 2.0 2.2 2.5 3.5 3.85.76.16.4 6.5 6.6 6.77.4 7.6 7.68.28.711.0 12.1 15.6 
14.0 14.7 
0 2 4 6 8 10 12 14 16 18 
EL SK PL CZ LV IE CY HU LT MT SI LU IT PTEU25 DE ES UKEU15 EE FR AT FI SE BE NL DK Širokopasovni vodi na 100 prebivalcev
Vir: službe Komisije na podlagi podatkov COCOM.  
 
2.3 Razvezane lokalne zanke 
Med julijem 2003 in julijem 2004 se je število razvezanih lokalnih zank (povsem razvezani in 
skupni vodi) pove čalo kar za 110 %, in sicer z 1,8 na  3,8 milijonov. Pri tem rezultatu sta 
odločilna dva dejavnika: odlo čni ukrepi za urejanje trga, pre dvsem na ravni oblikovanja cen, 
so prinesli pozitivne rezultate, nadalje pa za čenjajo v nekaterih državah novi ponudniki 
povečevati svoje naložbe v infrastrukturo.  
 
SL 7   SL 2.4 Fiksne govorne storitve 
Kljub nadaljevanju po časnega zmanjševanja prihodkov v sektor ju fiksne telefonije, je tokrat 
prvič po mnogih letih po ocenah prišlo do pove čanja števila udeležencev, ki vstopajo na ta trg. 
Ocena o številu operaterjev fiksne telefonije v EU-25 in EU-15  
13521239 
635 1231 1202
900 1237 1583
1237945 1484
526 15611738 
1608 2141 
  500  1 000   1 500   2 000   2 500  
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
javna govorna telefonija v EU-15 javno omrežje v EU-15
javna govorna telefonija v EU-25 javno omrežje v EU-25
Vir: službe Komisije na podlagi podatkov NRO.  
 
To dejstvo in nenehno splošno zmanjševanje  tržnega deleža prvotnih telekomunikacijskih 
družb kažeta na to, da se v mnogih državah stopnja konkuren čnosti na trgu fiksne telefonije 
povečuje. Cene so se v nekaterih segmentih me d letom znižale, prvotni operaterji ponujajo 
raznovrstnejše cenovne pakete, ki  bi bili bolj po meri naro čnikov, s čimer skušajo obdržati 
svoje stranke. Po državah članicah se je opazno pove čala tudi uporaba možnosti prenosa 
fiksnih telefonskih številk.  
Povprečni tržni delež prvotnih telekomunikacijskih družb pri govorni telefoniji EU-15 (glede na prihodke) 
76.8%80.9%86.9%
67.4% 71.3%74.6%
66.5%70.0%72.8%79.4%
59.9%62.2%67.2%
64.9%
55%65%75%85%95%
dec. 2000 dec. 2001 dec. 2002 dec. 2003lokalni klici  medkrajevni klici klici v mobil. omr. mednarodni klici  
Vir: službe Komisije na podlagi podatkov NRO.
 
 
SL 8   SL Kot je razvidno iz zgornjega diagrama, se pri vseh  vrstah klicev iz fiksnega omrežja nadaljuje 
zmanjševanje tržnega deleža prvotnih tele komunikacijskih družb. Kljub temu pa je v 
nekaterih državah članicah tržni delež prvotnih telekomunik acijskih družb, zlasti pri lokalnih 
klicih, še vedno visok. Obstaja tudi pomembna soodvisnost med trenutkom za četka odpiranja 
trga in tržnim deležem prvotni h telekomunikacijskih družb. To je zlasti opazno pri novih 
državah članicah, kjer tržni delež pr votnih telekomunikacijskih dr užb, predvsem v segmentu 
lokalnih klicev, v mnogih primerih presega 90 %. 
Pri medkrajevnih ali mednarodnih klicih se daj 31 % porabnikov uporab lja alternativnega 
operaterja. Pri lokalnih klicih  je ta delež skoraj 20 %. Ve čina teh klicev poteka posredno, na 
primer z uporabo izbire obratovalca ali pr edizbiro obratovalca. Samo 6,47 % porabnikov 
uporablja neposredni dostop11 do drugega operaterja.  
Glede na pove čanje prihodkov pri mobilnih storitvah, bi  bilo lahko zmanjšanje prihodkov pri 
fiksnih storitvah delno tudi pos ledica prehoda s fiksnih storit ev na mobilne. V mnogih novih 
državah članicah, kjer je gostota fi ksnih telefonskih priklju čkov razmeroma nizka, se novi 
naročniki odlo čajo tudi neposredno za mobilno telef onijo. Kljub temu pa bi nekatere 
inovacije, vklju čno s pojavom novih tehnologij, kot je  prenos govora prek internetnega 
protokola in izdelkov, ki združujejo  fiksno in mobilno tehnologijo, s časoma lahko zaustavile 
padanje prihodkov od fiksne  govorne telefonije. 
2.5 Medomrežno povezovanje 
Medomrežno povezovanje je ed en temeljnih kamnov konkuren čnega trga. V sektorju fiksne 
telefonije se je trend zmanjš evanja tarif medomrežnega povezova nja še nadaljeval, vendar pa 
počasneje in v smeri ustalitve. V mobilnem sektor ju pa na drugi strani prihaja do znamenj, da 
cene zaklju čevanja klicev v mobilnih telefonskih omrežjih niso ustrezale stroškom. Po 
posegih za urejanje trga se je v minulem letu le za čel trend zmanjševanja teh cen. Povpre čna 
cena zaklju čevanja klicev s fiksnega na mobilno om režje se je pri operaterjih s pomembno 
tržno močjo v EU-15 med julijem 2003 in julijem 2004 znižala za 14 %. 
2.6 Porabniki 
Trend naraš čanja ugodnosti za porabnike , z nižjimi cenami, ve čjo izbiro in bolj inovativnimi 
storitvami, ki se je za čel s prvo liberalizacijo trga elektronskih komuni kacij, se je v pogojih 
večje konkuren čnosti in prožnosti z novim ureditvenim okvirom še nadaljeval.  V tem letu so 
se z vstopom novih operaterjev na trg pove čale izbira in možnosti za širokopasovni dostop12. 
Z naraščajočim konkuren čnim pritiskom so se v nekaterih segmentih cene znižale13.  
V fiksnem in mobilnem sektor ju prihaja do inovativnih konvergen čnih ponudb, mobilno 
omrežje tretje generacije postaja resni čnost, vse bolj razširjene  so napredne podatkovne 
storitve z visoko vrednos tjo, kar podpirajo vse ve čje naložbe v infrastrukturo. Kljub temu 
ostaja še veliko izzivov. Konkuren ca je na trgu lokalne zanke in širokopasovnega dostopa v 
nekaterih državah še vedno razmer oma šibka, splošno stanje konkuren čnosti pa je po 
posameznih državah članicah zelo razli čno. Nadaljnji napredek je odvisen od obsega uspešne 
uveljavitve in uporabe ureditvenega okvira v vseh državah članicah, hkrati pa tudi od 
učinkovite uporabe pravil konkurence ES.  
                                                 
11 Storitve prek lastne infrastru kture ali povsem razvezanih vodov. 
12 Bolj raznovrstna ponudba z ozirom na cene in zmogljivosti. 
13 Medkrajevni in mednarodni klici. 
 
SL 9   SL 3. P REVZEM V 25 DRŽAVAH ČLANICAH  
Države članice (EU-15) so bile do 24. julija 2003 dolžne prevzeti temeljne direktive14 
ureditvenega okvira EU, do 30. oktobra 2003 pa še Direktivo o zasebnosti in elektronskih 
komunikacijah; v desetih novih držav članic se je ureditveni okvir v celoti za čel uporabljati 1. 
maja 2004. 
Hiter in ustrezen prevzem je za ta sektor klju čnega pomena. Zamuda bi upo časnila postopek 
analize trga, ki ga opravljajo nacionalni re gulativni organi (NRO) in nato, glede na 
ugotovljeno stopnjo konkuren čnosti, umaknejo, spremenijo ali sprejmejo regulativni ukrep. 
Bolj zaskrbljujo č pri takšni zamudi pa bi bil negativni signal, ki bi s tem nastal in negativno 
deloval na porabnike ter na trg. V petih letih pr ed letom 2003 so operaterji fiksne telefonije, ki 
ne sodijo med prvotne telekomunikacijske družbe, samo v EU-15 investirali 70 milijard eurov
15. Prvotne in neprvotne teleko munikacijske družbe namera vajo v prihodnjih letih še 
nadaljevati z naložbami. Nezanesljiv pravni sistem pa bi lahko te cilje ogrozil.  
Dvajset držav članic je zaklju čilo sprejemanje primarne zakonodaje in o tem uradno obvestilo 
Komisijo. To je velik dosežek, ki je v vseh  primerih zahteval popolno preoblikovanje 
obstoječih zakonov ali pa uvedbo obsežne nove zakonodaje . Kljub temu pa mora naslednjih 
pet držav članic, ki so sicer tudi izpeljale pomem ben del zakonodajnega postopka, še prevzeti 
primarno zakonodajo za prevzem okvira: 
Belgija, Češka republika, Estonija, Gr čija, Luksemburg. 
Komisija je sprožila postope k za ugotavljanje kršitev zaradi  nepriglasitve in na Sodiš ču 
Evropskih skupnosti so v teku postopki proti Belgiji, Gr čiji in Luksemburgu. 
Sekundarno zakonodajo (v nekaterih primerih bistveno) mora sprejeti še osem držav članic, 
da bi polnem obsegu uveljavile primarno zakonodajo: 
Španija, Francija, Ciper, Latvija, Litva, Poljska, Slovenija, Slovaška. 
Komisija trenutno v vseh državah članicah ocenjuje skladnost ukr epov za prevzem s pravnim 
redom Evropskih skupnosti in bo v skladu s Pogodbo ustrezno ukrepala. 
4. ČLEN 7 – POSTOPKI  
Po členu 7 Okvirne direktive morajo NRO Komi siji v oceno predlo žiti osnutke ukrepov 
preden jih lahko sprejmejo, s čimer se zagotovi opredelitev in analiza trga v skladu s pravili 
konkurence EU in omogo či harmonizacija znotraj enotnega tr ga. Komisija se lahko opredeli 
do osnutkov ukrepov in ima tudi možnost zahtevati njihov umik, če meni, da opredelitev 
trgov ali dolo čitev podjetij s pomembno tržno mo čjo ni združljiva z zakonodajo Skupnosti ali 
pa da bi taki sklepi pomenili oviro za enotni trg. 
Do 1. oktobra 2004 je Komisija prej ela 101 obvestilo od devetih držav članic, od tega ve čino 
iz Avstrije, Finske, Portugalske in Združen ega kraljestva. Komisija je odtlej zaklju čila 92 
zadev in za NRO pripravila smernice, namenjene njihovim pregledom trga, glede 
                                                 
14 Okvirna direktiva, Direktiva o dostopu, Direktiva o avtorizaciji, Direktiva o univerzalni storitvi in 
Direktiva o konkurenci. 
15 Naložbe novih ponudnikov v Evropi, 2004, Strategy and Policy Consultants Network.  
 
SL 10   SL obravnavanja vprašanj ustrezne politike in uveljavitve, s čimer naj bi se zagotovil dosleden, 
toda hkrati diferenciran pristop v vseh državah članicah. Službe Komisije so nadalje imele z 
NRO iz 15 držav članic v okviru priprav obvestil skupno 58 sestankov, na katerih so bila 
obravnavana vprašanja, ki izha jajo iz predlaganih ukrepov. Do danes je bilo za vsakega od 
trgov, navedenih v Priporo čilu o upoštevnih trgih, objavljeno vs aj eno obvestilo, razen za eno, 
namreč za grosisti čni nacionalni trg za mednarodno gostova nje v javnih mobilnih omrežjih. 
Do 1. novembra 2004 je Komisija uporabila svojo pravico veta le v treh primerih16. 
Glede na splošno podobo, ki izhaja iz ocene obvestil, so se ukrep i za urejanje trga usmerjali 
predvsem na tržne neuspehe. NRO se na splošno niso odmikali od trgov, opredeljenih v 
Priporočilu. Kljub temu pa je zlasti na dveh trgih prišlo do razli čnih pristopov, na 
grosističnem trgu za širokopasovni dostop (vklju čevanje širokopasovnega dostopa prek kabla, 
ki je po mnenju Komisije možen samo v prim eru, ko je izdelek, ekvi valenten bitnemu toku, 
dejansko ponujen prek kabla) in na tr gu radiodifuzijskih oddajnih storitev (lo čen po platformi, 
tj. zemeljski, kabelski in satelitski).  
Pri opredeljevanju pomembne tržne mo či se je na splošno izhajalo iz na čel zapisanih v 
smernicah o pomembni tržni mo či. Ključni dejavnik pri tem je še vedno tržni delež, kot se je 
pokazalo, pa so bili pri splošni analizi pom embni še nekateri drugi dejavniki (vklju čno z 
dinamiko trga, ovirami pri vstopu na trg in potencialna konkurenca).  
NRO se z namenom odpravljanja problemov kokuren ce, ki so bili ugotovljeni na upoštevnih 
trgih, na splošno odlo čajo za nalaganje dodatnih obveznosti podj etjem, ki so bila opredeljena 
kot podjetja s pomembno tržno mo čjo. V nekaterih primerih so se NRO odlo čili za 
asimetrični pristop, tj. z nalaganjem razli čnih obveznosti podjetjem s pomembno tržno mo čjo 
na podobnih trgih iste države članice. Skladno z ureditvenim okvirom je to mogo če, pod 
pogojem, da je takšen postopek upravi čen.  
Glede na izkušnje, so NRO ob sprejemanju kon čnih ukrepov dosledno upoštevali pripombe, 
ki jih je Komisija podala v svojih odlo čbah. 
5. I ZVAJANJE NOVEGA UREDITVENEGA OKVIRA V EU-25 
Čeprav je podoba na trgu na splošno pozit ivna, je Komisija odkrila številna klju čna področja, 
kjer je v državah članicah treba izboljšati urejanje trga . Naslednji oddele k se nanaša na 
nekatera najpomembnejša vpr ašanja urejanja trga. 
5.1 Nacionalni regulativni organi (NRO) 
Zmožnost dobrega delovanja naci onalnih trgov je premo sor azmerna s kakovostjo pravnega 
sistema v odnosu do NRO, ki so ga vzpostavile države članice. 
NRO morajo biti neodvisni od  vseh komercialnih ali druga čnih pridobitnih interesov. Imeti 
morajo tudi vsa pooblastila predpisana v ured itvenem okviru in jih izvajati neodvisno od 
zunanjih vplivov.  
                                                 
16 Ti primeri so se nanašali na trg mednarodnih k licev (zadeva FI/2003/0024 in FI/2003/0027), trg za 
dostop in vzpostavljanje klicev v javnih mobilnih telefonskih omrežjih (zadeva FI/2004/0082) na 
Finskem in na trg tranzitnih storitev v javnem fiksnem telefonskem omrežju (zadeva AT/2004/0090) v 
Avstriji. 
 
SL 11   SL Komisija izreka priznanje za delo, ki so  ga NRO doslej opravi li s pripravo ali obveš čanjem 
Komisije o tržnih analizah, zlasti pa za nji hovo sodelovanje v Skupini evropskih regulatorjev 
pri iskanju skupnega pristopa k urejan ju trga skladno z ureditvenim okvirom. 
Kljub temu pa Komisija izraža tudi zas krbljenost, da se v vseh 25 državah članicah še vedno 
ne deluje povsem v skladu z na čeli neodvisnosti in nepristranskosti. Ti pomisleki deloma 
izhajajo iz dejstva, da v nekaterih pr imerih še vedno ni zagotovljena polna lo čitev med 
kapitalskimi naložbami dr žave in sprejemanjem odlo čitev za urejanje trga. Skrb vzbuja tudi 
možnost, da se v nekateri h državah NRO ne bi odlo čili za sprejem ustreznih ukrepov, ki bi 
bili skladni z njihovimi tržnimi analizami. Do tega bi lahko prišlo tam, kjer bi ministrstva, ki 
niso bila priglašena kot NRO, ki je odgovoren za  tržne analize, posegla  z dajanjem navodil ali 
smernic, ki bi vplivale na odlo čitve NRO o urejanju trga. V nekaterih primerih pa je 
nacionalna zakonodaja kriva za omejevanje pristo jnosti regulatorja, da  ureja trg. Ta lahko 
omeji domet ukrepov za urejanje trga, ki so na  voljo NRO, ali pa zakonsko naloži prestroge 
pogoje za uvedbo teh ukrepov. Celo tam, kjer nacionalna zakonodaja prenese vsa pooblastila 
na NRO, prihaja do primerov, ko je za radi pomanjkljive uveljavitve odlo čitev NRO 
učinkovita konkurenca onemogo čena. 
Nadalje je po mnenju Komisije zaskrbljujo če tudi trajanje prito žbenih postopkov zoper 
odločitve NRO. Komisija s tem v zvezi preu čuje stanje v mnogih državah članicah. Stanje se 
v nekaterih primerih še bol j poslabša zaradi sistemati čnega zadržanja odlo čitev NRO do 
dokončanja pritožbenega postopka. 
Nazadnje pa zaradi dela, ki ga morajo opr avljati NRO poleg nadzora trga, na primer 
pregledov trga, reševanja s porov in uveljavljanja odlo čitev, precejšnjemu številu regulatorjev 
primanjkuje virov. 
5.2 Pristojbine za avtorizacijo storitev 
Pristojbine za vodenje sistemov avtorizacije in podeljevanja pravic uporabe morajo biti 
pregledne in sorazmerne ter objektivno upravi čene, pokrivati pa bi morale samo dejansko 
nastale stroške. Druge pristojbine niso dovoljene. 
Komisija preu čuje položaj v mnogih državah članicah, kjer so pristojbine dolo čene 
razmeroma visoko in je treba pr everiti njihovo skladnost s temi na čeli. Preučuje tudi, ali so 
pristojbine udeležencem na trgu in prispevki za programe širjenje širokopasovnega omrežja 
skladni z direktivami. 
5.3 Individualne pravice uporabe radijskih frekvenc 
V državah članicah, ki podeljujejo indivi dualne pravice uporabe ra dijskih frekvenc, morajo 
biti postopki odprti, pregledni in nediskriminatorni. Čeprav je bila ta zahteva v najve čji meri 
že prevzeta, pa Komisija preu čuje, ali je v mnogih državah članicah tudi v praksi mogo če 
opaziti spoštovanje teh meril, in sicer tam, kjer ni nacionalnega na črta dodeljevanja frekvenc 
ali pa zaradi postopkov izdaje dovoljenj. 
5.4 Pravice služnosti, skupna lokacija in souporaba naprav 
Komisija opaža, da je povsod po Uniji prišlo do dolgotrajnih problemov, zlasti ob izdaji 
dovoljenj za postavitev stebrov in anten za zagot avljanje mobilnih storitev in podelitve licenc. 
Ti so v mnogih primerih povzro čili zamudo pri zagonu infrastrukture za omrežje tretje 
 
SL 12   SL generacije (3G), marsikdaj tudi ob postavljanju  strogih urnikov glede po kritosti s signalom ob 
podelitvi nacionalnih licenc. Na ta položaj se je dobro odzval nek NRO, ki je vzpostavil javno 
dostopno bazo podatkov o sedanjih in pr ihodnjih lokacijah an tenskih stebrov.  
5.5 Zagotavljanje univerzalne storitve 
Zagotavljanje minimalnega nabora storitev za vse kon čne uporabnike po dostopni ceni in z 
opredeljeno kakovostjo je klju čno načelo ureditvenega okvira; države članice morajo 
zagotoviti, da nobeno podjetje ali skupina podjetij ni vnaprej onemogo čena pri zagotavljanju 
univerzalnih storitev. Komisija pozorno preu čuje opozorila, da naj bi bili v mnogih državah 
članicah izvajalci univerzalnih storitev dolo čeni mimo teh na čel ali da ni bila zagotovljena 
potrebna preglednost.  
5.6 Obveznosti prenosa 
Države članice lahko naložijo obveznosti prenosa samo, če so potrebne za izpolnitev jasno 
opredeljenih ciljev v splošnem interesu. Komisija trenutno preu čuje način nalaganja teh 
obveznosti v nekaterih državah, zl asti zato, da bi ugotovila, ali je bila vzpostavljena jasna 
povezava med obveznostmi in cilji, tako da disk recijska pravica organov, da podelijo status 
obveznosti prenosa, ne bi pr ipeljala do arbitrarnih odlo čitev. 
5.7 Nenaro čena reklamna sporo čila 
Komisija ugotavlja, da so bila na čela o prostovoljnem uvrš čanju na elektronske poštne 
sezname (opt-in) iz Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacija h na splošno prevzeta, 
obstaja pa tudi težnja po uvedbi prostovoljnih kod zaradi zaš čite porabnikov. Tak razvoj 
Komisija pozdravlja. 
5.8 Podatki o prometu 
Komisija bo preu čila naraščajočo težnjo organov v mnogih državah članicah, da podaljšujejo 
zakonski rok, v katerem je mogo če naložiti hrambo podatkov o prometu zaradi sodnega 
pregona.  
5.9 Izvajanje prehodnih dolo čb v EU-15 
Države članice iz EU-15 so v skladu s prehodnimi dolo čbami dolžne obdržati v veljavi 
obstoječe obveznosti glede urejanja  trga, ki so bile nalože ne podjetjem s pomembno tržno 
močjo, dokler regulatorj i ne sprejmejo odlo čitve v skladu z novim ureditvenim okvirom. 
Komisija preu čuje opozorila, da naj bi še vedno prih ajalo do primerov, ko takšne obveznosti, 
ki recimo zadevajo izra čun obratovalnih stroškov in lo čevanje računovodstva, niso dosledno 
izpolnjene, kar vodi v nižanje marž za nove ponudnike. Tudi razlike pri na činu in natan čnosti 
regulativnega pregleda grosisti čnih, dostopovnih in maloprodajnih tarif v nekaterih primerih 
pripeljejo do podobnih u činkov. 
Po mnenju Komisije vzbuja skrb tudi možnos t, da bi lahko zaradi procesnih problemov v 
nekaterih primerih prišlo do zaustavitve poz itivnega razvoja pri naložbah novih ponudnikov 
in prehodu porabnikov na kakovostnejše izdelke prek premika z maloprodajnih izdelkov na 
bitni tok in razvezavo lokalne zanke. Posledica tega je, da je recimo razvoj, povezan z zagonom razvezave lokalne zanke, po državah članicah neenakomeren. V mnogih primerih je 
 
SL 13   SL treba pospešiti preglede trga in uporabo prehodne ureditve zaradi obravnavanja spornih 
vprašanj čim bolj omejiti.  
5.10 Izvajanje „za četnih pogojev“ v novih državah članicah 
Nove države članice so bile do dneva pristopa dol žne zagotoviti uveljavitev regulativnih 
obveznosti za podjetja s pomembno tržno mo čjo. Nekaj najbolj pere čih problemov v EU-10 
ustreza tistim, ki so v EU-15 obstaja li že v starem okviru, na primer izra čun obratovalnih 
stroškov in preglednost tarif. Prav  tako je v nekate rih novih državah članicah sporno, da ni 
dovolj ustreznih referen čnih ponudb za medomrežno povezovanj e. Dodatna pomanjkljivost 
pri mnogih od njih je tudi ta, da možnost iz bire obratovalca, pred izbire obratovalca in 
prenosljivosti številk ni polno uveljavljena. 
6. SKLEP 
Evropa je v klju čni fazi razvoja novega in dinami čnega gospodarstva, ki ga poganjajo 
zbliževanje tehnologij in  inovacije storitev. Čeprav trg elektronskih komunikacij kaže znake 
oživljanja, je treba storit i še veliko, da bi se pove čala korist za celotno evropsko gospodarstvo.  
Bistveni predpogoji za to pa so polna  in ustrezna izve dba ureditvenega na črta za elektronske 
komunikacije in u činkovito spoštovanje pr avil konkurence ES. Uresni čitev potencialov, ki 
tičijo v konkuren čnosti, inovativnosti in naložbah bo zares mogo ča le tedaj, ko bodo države 
članice dale posebno prednost prevzemu že sprejetih na čel EU, in sicer v njihovem polnem 
obsegu. Komisija bo še naprej poro čala o napredku in se zlas ti posvetila spoštovanju 
prevzetih nacionalnih predpisov v praksi.