SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 14.10.2005 
KOM(2005) 484 kon čno 
  
ZELENA KNJIGA 
Izboljšanje duševnega zdravja prebivalstva.  
Pot k strategiji na podro čju duševnega zdravja za Evropsko unijo 
 
SL 2   SL KAZALO 
1. Uvod........................................................................................................................ ..... 3 
2. Duševno zdravje je osnovnega pomena za državljane, družbo in politike .................. 4 
3. Stanje – duševne bolezni, rasto či izziv za EU.............................................................. 4 
4. Razvijanje odzivov: Politi čne pobude na podro čju duševnega zdravja....................... 5 
4.1. Evropska skupnost, njene pris tojnosti in dejavnosti na podro čju duševnega zdravja.. 5 
4.2. Duševno zdravje v državah članicah............................................................................ 6 
5. Potreba po strategiji EU na podro čju duševnega zdravja............................................. 7 
6. Iskanje rešitev – možnosti za ukrepe ........................................................................... 8 6.1. Spodbujanje duševnega zdravja in boj proti duševnim boleznim s pomo čjo 
preventivnih ukrepov ................................................................................................... 8 
6.1.1. Spodbujanje duševnega zdravja prebivalstva............................................................... 8 6.1.2. Prepre čevanje duševnih bolezni s preventivnimi ukrepi.............................................. 9 
6.2.  Spodbujanje vklju čevanja duševno bolnih ali priz adetih oseb v družbo ter zaš čita 
njihovih temeljnih pravic  in dostojanstva .................................................................. 11 
6.3. Izboljšanje obveš čanja in znanja o duševnem zdravju v EU ..................................... 12 
7. posvetovalni proces za razvoj strategije EU na podro čju duševnega zdravja............ 12 
7.1. Ustvarjanje dialoga z državami članicami o duševnem zdravju ................................ 13 
7.2. Ustanovitev platforme EU o duševnem zdravju ........................................................ 13 7.3. Razvijanje povezave med politiko in raziskovanjem na podro čju duševnih bolezni. 13 
8. Naslednji koraki ......................................................................................................... 13 
 
SL 3   SL ZELENA KNJIGA 
Izboljšanje duševnega zdravja prebivalstva.  
Pot k strategiji na podro čju duševnega zdravja za Evropsko unijo 
1. U VOD 
Duševno zdravje evropskega prebivalstva je vir za dolo čitev nekaterih strateških ciljev politik 
EU, kot je vrnitev Evrope na pot k dolgoro čni blaginji, ohranjanje zavezanosti Evrope k 
solidarnosti in socialni pravi čnosti in doseganje otipljivih prakti čnih koristi za življenjsko 
kakovost evropskih državljanov1.  
Duševno zdravje evropskega prebivalstva pa bi lahko ob čutno izboljšali: 
• Duševne bolezni prizadenejo vsakega četrtega državljana in la hko vodijo k samomoru, ki 
je vzrok za vse preve č smrti; 
• Duševne bolezni so velika izguba in obremen itev za gospodarske, so cialne, izobraževalne 
kot tudi kazenske in sodne sisteme;  
• Stigma, diskriminacija in nespoštovanje človekovih pravic in dos tojanstva duševno bolnih 
in prizadetih ljudi so še zmeraj prisotni  in spodkopavajo temeljne evropske vrednote. 
Izboljšanje je možno. Veliko pobud je že bilo na rejenih. Potrebna st a nadalnji razvoj in 
utrditev obstoje čih ukrepov. Evropska ministrska konf erenca WHO o duševnem zdravju, ki je 
potekala januarja 2005, je dolo čila okvir za celostne ukrepe ter ustvarila mo čno politično 
zavezo na podro čju duševnega zdravja. Konferen ca je povabila Evropsko komisijo, 
sodelujočega partnerja na konferenci, naj prispeva k izvajanju tega okvira ukrepov, v skladu s 
pooblastili in pri čakovanji Sveta ter v pa rtnerstvu z WHO.  
Ta zelena knjiga je prvi odgovor na  to povabilo in predlaga dolo čitev strategije EU na 
področju duševnega zdravja. To bi prineslo dodano vrednost, saj bi: dolo čili okvir za 
izmenjavo in sodelovanje med državami članicami; pomagali pove čati usklajenost ukrepov v 
sektorjih zdravstvenih in nezdravstvenih politik v državah članicah in na ra vni Skupnosti; ter 
omogočili vključenost širokega kroga pomembnih zai nteresiranih strani pri dolo čanju rešitev.  
Namen te zelene knjige je sprožiti razpravo med evropskimi institucijami, vladami, 
zdravstvenimi strokovnjaki, zainteresiranimi stranmi v drugih sektorjih, civilno družbo 
vključno z organizacijami pacientov, ter razi skovalno skupnostjo o pomembnosti duševnega 
zdravja za EU, potrebi po strategiji na ravni EU in njenih možnih prednostnih nalogah.  
V skladu z dolo čili iz člena 152 Pogodbe ES spadajo nekate ri predlogi za ukrepe na podro čju 
javnega zdravja iz te zelene knjige pod pristojnost Skupnosti. Nadaljnji predlogi bodo v izključni pristojnosti držav članic. Za predloge ukrepov na drugih podro čjih politik se bodo 
uporabljale ustrezne pravne osnove. 
Namen Komisije je objaviti rezultate posvetovalnega procesa in, če bo primerno, tudi svoj 
predlog za strategijo na podro čju duševnega zdravja za EU do konca leta 2006.  
 
SL 4   SL 2. D UŠEVNO ZDRAVJE JE OSNOVNEGA POMENA ZA DRŽAVLJANE , DRUŽBO IN POLITIKE  
Ni zdravja brez duševnega zdravja. Za državljane  je duševno zdravje sredstvo, ki jim 
omogoča, da uresni čijo svoje intelektualne in čustvene zmožnosti ter najdejo in izpolnijo 
svoje vloge v družbi, šoli in na delovnem mestu. V družbah dobro duševno zdravje  prispeva k 
blaginji, solidarnosti in socialni pravi čnosti. Nasprotno pa duševne bolezni povzro čajo mnoge 
stroške, izgube in breme za državljane in družbene sisteme.  
Duševno zdravje, duševne bolezni in njihove determinante: 
WHO opisuje duševno zdravj e kot: „stanje dobrega po čutja, v katerem posameznik uresni čuje 
svoje sposobnosti, se zmore spopadati z obi čajnimi napori življenja, zmore produktivno in 
uspešno delati ter prispevati k svoji skupnosti“2.  
Duševne bolezni  vključujejo duševne težave in bremena, osla bljeno delovanje, ki se povezuje 
s stisko, simptome ter duševne motnje, ki jih je mo č diagnosticirati, kot so shizofrenija in 
depresija.  
Duševno stanje ljudi dolo ča mnogo dejavnikov (Priloga 1), vklju čno z biološkimi (npr. 
dednost, spol), individualnimi (npr. osebne izkušnje), družinskimi in družbenimi (npr. 
družbena podpora) ter ekonomskimi in okoljskimi (npr. družbeni status in življenjski pogoji). 
3. S TANJE – DUŠEVNE BOLEZNI , RASTOČI IZZIV ZA EU 
Zdravstvena razsežnost 
Po ocenah ve č kot 27 % odraslih Evropejcev izkusi vs aj eno izmed oblik duševnih bolezni v 
katerem koli letu (glej Prilogo 2)3.  
Najpogostejše oblike duševnih bolezni  v EU so anksiozne motnje in depresija. Depresija naj 
bi do leta 2020 postala najpogoste jši vzrok bolezni v razvitem svetu4. 
Dandanes v EU vsako leto zaradi samomora umre približno 58 000 državljanov (Priloga 3), 
več kot je letno smrti zaradi prometnih nesre č, umorov ali HIV-a oz. AIDS-a5. 
Duševno in fizi čno zdravje sta tesno povezana. Ena izmed posledic: Vklju čevanje duševnega 
zdravja v zagotavljanje splošne bolnišni čne oskrbe lahko ob čutno zmanjša obdobja 
hospitalizacije in tako razbre meni ekonomska sredstva. 
Vpliv na blaginjo, solidarnost in socialno pravi čnost 
Posledice duševnih bolezni so ve čplastne:  
Po ocenah stanejo duševne bolezni EU 3 %–4 % BDP, v glavnem zaradi izgubljene 
produktivnosti6. Duševne motnje so glavni vzrok za pred časne upokojitve in invalidnine7. 
Vedenjske motnje v otroštvu povzro čajo stroške za socialne, izobraževalne kot tudi za 
kazenske in pravne sisteme (glej Prilogo 4)8. 
Nadaljnji nematerialni stroški spadajo na podro čje odnosa družbe do duševno bolnih in 
prizadetih oseb. Kljub izboljšanim možnos tim za zdravljenje in pozitivnemu razvoju v 
 
SL 5   SL psihiatrični oskrbi se ljudje z du ševnimi boleznimi ali pri zadetostjo še zmeraj soo čajo s 
družbeno izklju čenostjo, stigmo, diskriminacijo in nespoštovanjem njihovih temeljnih pravic 
in dostojanstva.  
4. R AZVIJANJE ODZIVOV : POLITIČNE POBUDE NA PODRO ČJU DUŠEVNEGA ZDRAVJA  
Vedno ve čje dojemanje duševnih bolezni kot te žave je spodbudilo ob likovalce politik, 
zdravstvene strokovnjake in  druge zainteresirane strani k is kanju rešitev, najbolj nedavno na 
Evropski ministrski konferenci WHO o duševnem zdravju9. 
Obstaja soglasje, da je prva prednostna naloga zagotovitev u činkovite in visokokakovostne 
oskrbe in služb za zdravljenje na podro čju duševnega zdravja, ki bodo dosegljivi za ljudi z 
duševnimi boleznimi10. 
Čeprav je zdravstveno posredova nje osrednjega pomena pri obvl adovanju izzivov, pa samo ne 
more rešiti in spremeniti družbenih determinant. Zato je potreben celost ni pristop, usklajen s 
strategijo WHO, ki bo zajemal zagotavljanje zd ravljenja in oskrbe za posameznike, kot tudi 
ukrepe za celotno prebivalstvo, da bi  spodbujali duševno zdravje, prepre čevali duševne 
bolezni in se odzvali na izzive, povezane s stigmo in človekovimi pravicami. Takšen pristop 
mora zajemati ve č igralcev, vklju čno z zdravstvenim in nezdravstvenim sektorjem ter 
zainteresiranimi stranmi, katerih odlo čitve vplivajo na duševno zdravje prebivalstva. 
Organizacije pacientov in ci vilna družba morajo igrati  pomembno vlogo pri oblikovanju 
rešitev. 
4.1. Evropska skupnost, njene pristojn osti in dejavnosti na podro čju duševnega 
zdravja 
Pristojnosti za ukrepe na ravni Skupnosti na podro čju javnega zdravja so dolo čene v členu 
152 Pogodbe ES. Ta pravi, da se „ pri opredeljevanju in izvaja nju vseh politik in dejavnosti 
Skupnosti…zagotavlja visoka ra ven varovanja zdravja ljudi “11. Ukrepi Skupnosti morajo 
dopolnjevati nacionalne politike za izboljševanje zdravja, prepre čevanje bolezni, zdravstveno 
obveščanje in izobraževanje, kot tudi za zmanjševanje š kode zaradi drog, ter spodbuditi 
sodelovanje med državami članicami na teh podro čjih. Države članice imajo izklju čno 
pristojnost za organizacijo zd ravstvenih služb in oskrbe. Za druge politike Skupnosti se 
uporabljajo ustrezne pravne osnove. 
Na podlagi teh pristojnosti je vprašanje duš evnega zdravja za Evropsko skupnost pomembno 
zaradi:  
• vpliva dobrega duševnega zdravja prebival stva na strateške cilje politik EU; 
• vloge Skupnosti, da spodbuja in podpira sodelovanje med državami članicami in odpravlja 
neenakosti med njimi; in 
• obveze Skupnosti, da bo prispevala k visoki ravni varovanja javnega zdravja z vsemi 
svojimi politikami in dejavnostmi. 
V preteklih letih je bilo v razli čnih politikah Skupnosti oblikovanih ve č posebnih pobud: 
 
SL 6   SL – Zdravstvena politika  Skupnosti pokriva duševno zdravj e od leta 1997 s posebnimi 
projekti in politi čnimi pobudami12 (Priloga 5). Program EU za javno zdravje 2003–200813 
daje pravno podlago za ukrepanje. Nadaljnje  tozadevne prednostne naloge so bile 
posvečene drogam in škodi zaradi alkohola. 
– Pobude v okviru socialne in zaposlovalne politike Skupnosti so bile usmerjene k 
nediskriminaciji ljudi z duše vnimi boleznimi, družbeni vklju čenosti ljudi z duševno 
prizadetostjo in prepre čevanje stresa na delovnem mestu, in so vklju čevale:  
– sprejetje Direktive 2000/78/ EC, ki med drugim prepoveduje diskriminacijo na 
podlagi invalidnosti na podro čju zaposlovanja14; 
– ukrepe, ki spadajo pod Evr opsko leto invalidov 2003; in 
– sprejetje Evropskega okvi rnega sporazuma o stresu, povezanem z delom, med 
socialnimi partnerji leta 2004. 
– Okvirni programi na podro čju raziskovanja so bili in so še zmeraj pomemben vir 
financiranja evropskega raziskovanja na podro čju duševnega zdravja15. Primer takšnega 
projekta je „MHEDEA-2000“, v okviru katere ga je bila izvedena evropska ocena 
prizadetosti na podro čju duševnega zdravja16. 
– Pobuda  Informacijska družba in medijska politika je podprla razvoj orodij, ki temelji na 
informacijski in komunikacijski te hnologiji (ICT) za uporabo pri prepre čevanju, 
diagnostiki in oskrbi17. 
– Regionalna politika podpira naložbe v infrastrukturo v zdravstvenem sektorju, ki ugodno 
vpliva na strukturne prilagoditve regij. 
– Izobraževalna politika se ukvarja z duševnim zdravjem kot del svojega delovanja v 
okviru politik (npr. za klju čne sposobnosti v družbi znanja) in s pomo čjo projektov. 
– Kot del politike Skupnosti na podro čju svobode, varnosti in pravice je projekt DAPHNE 
II namenjen boju proti nasilju do otrok, mladostnikov in žensk18. Tako nasilje lahko 
povzroči težave z duševnim zdravjem. 
Kljub temu pa na ravni Skupnosti še ne obstaja celostna strategi ja za duševno zdravje, ki bi 
povezovala vse te dejavnosti. Takšna st rategija bi okrep ila povezanost in u činkovitost 
trenutnih in prihodnjih pobud. 
4.2. Duševno zdravje v državah članicah 
Med državami članicami (in tudi znotraj  držav članic) obstajajo velike neenakosti. Eden od 
primerov so stopnje samomorov, ki segajo od 3,6 na 100 000 ljudi v Gr čiji do 44 na 100 000 
ljudi v Litvi, kar je najve č na svetu19. Deleži zdravstvenih prora čunov, namenjeni duševnemu 
zdravju, se pravtako znatno razlikujejo med državami članicami (glej Prilogo 6).  
Poročilo „Stanje na podro čju duševnega zdravja v Evropski uniji“20 iz leta 2004 ugotavlja, da 
stanje na podro čju duševnega zdravja v državah članicah ni enotno, temve č odseva 
raznolikost med državami, njihovimi pol ožaji, tradicijami in kulturami.  
 
SL 7   SL Poročila iz držav, zbrana v pub likaciji „Spodbujanje duševnega zdravja in prepre čevanje 
duševnih motenj v državah članicah Evropske unije: Pregled“21 iż leta 2005 predstavljajo 
izzive, politike in strukture v državah članicah. 
Glede na razlike med državami članicami ni mogo če potegniti enostavnih zaklju čkov ali 
predlagati enotnih rešitev. Obst aja pa prostor za izmenjavo in sodelovanje med državami 
članicami in priložnost za medsebojno u čenje. 
Več dokumentov o politikah, ki jih je sprejel Svet ministrov od leta 199922, kaže na željo 
držav članic, da bi za sodelovanje na podro čju duševnega zdravja upora bile raven EU. Sklepi 
Sveta, sprejeti junija 20 05, so okrepili to sporo čilo, tako da so države članice pozvali, naj 
posvečajo potrebno pozornost izvajanju zaklju čkov Evropske ministrske konference WHO o 
duševnem zdravju. Komisija je bila pozvana, naj podpre to izvajanje na podlagi svojih pooblastil. 
5. P
OTREBA PO STRATEGIJI EU NA PODRO ČJU DUŠEVNEGA ZDRAVJA  
Določitev strategije na podro čju duševnega zdravja na ravni EU bi prineslo dodano vrednost, 
saj bi: 
(1) ustvarili okvir za izmenjavo in sodelovanje med državami članicami; 
(2) pomagali pove čati povezanost ukrepov v razli čnih sektorjih politik; 
(3) odprli platformo za vklju čevanje zainteresiranih strani, vklju čno z organizacijami 
pacientov in civilne druž be, pri iskanju rešitev. 
Razprava naj bi pokazala, kako politike in finan čni instrumenti Skupnosti, na primer Okvirni 
programi na podro čju raziskav, prispevajo  k izboljšanju duševnega zdravja prebivalstva. 
Države članice bi radi spodbudili, da skupaj z regija mi in Komisijo ocenijo, kako bi lahko 
bolje uporabili strukturne sklade, da bi izboljšali skrbstvene zmogljivosti in zdravstveno infrastrukturo na podro čju duševnega zdravja. Komisija bi  lahko kot horizont alni prispevek 
zbirala podatke in znanje o stanju na podro čju duševnega zdravja v EU, o determinantah 
duševnega zdravja in možnostih  obvladovanja duševnih bolezni. 
Za razvoj strategije je treb a uporabiti strategijo WHO za evropsko regijo, rezultate dejavnosti 
iz programov EU, kot tudi podatke, ki so na voljo v državah članicah. 
Komisija predlaga, da se  strategija EU osredoto či na naslednje vidike: 
(1) spodbujanje duševnega zdravja vseh ljudi; 
(2) boj proti duševnim boleznim s preventivnimi ukrepi; 
(3) izboljšanje življenjske kakovos ti ljudi z duševnimi bolez nimi ali prizadetostjo z 
družbeno vklju čenostjo in zaš čito njihovih pravic in dostojanstva; in 
(4) razvoj sistema za obveš čanje, raziskave in znanje na podro čju duševnih bolezni za EU. 
 
SL 8   SL 6. I SKANJE REŠITEV – MOŽNOSTI ZA UKREPE  
Obstoječe politične obveze je treba spremeniti v ukrepe. Projekti iz programov EU na 
področju javnega zdravja so pokazali,  da so ukrepi možni in so  lahko uspešni ter stroškovno 
učinkoviti. Drugi projekti so prispevali k boljšemu znanju in obveš čenosti na podro čju 
duševnega zdravja v EU. 
Mreža „Izvajanje ukrepov za spodbujanje dušev nega zdravja (Implementing Mental Health 
Promotion Action (IMPHA))“23 je razvila internetno podat kovno bazo, ki vsebuje opise 
obstoječih programov, pregled podatkov za prepre čevanje in spodbujanje, ter akcijski na črt 
„Spodbujanje duševnega zdravja in prepre čevanje duševnih motenj. Politika za Evropo 
(Mental health promotion and Mental Di sorder Prevention: A Policy for Europe)“24. 
6.1. Spodbujanje duševnega zdravja in boj proti duševnim boleznim s pomo čjo 
preventivnih ukrepov 
Spodbujanje duševnega zdravja in prepre čevanje duševnih bolezni sta usmerjena na 
individualne, družinske, skupnos tne in družbene determinante duševnega zdravja, tako da 
krepita zaš čitne dejavnike (npr. prilagodljivost) in zmanjšujeta dejavnike tveganja25 (Priloga 
7). Šole in delovni prostori, kjer  ljudje preživijo velik del svojega časa, so klju čna okolja za 
ukrepe. 
6.1.1. Spodbujanje duševnega zdravja prebivalstva 
Spodbujanje duševnega zdravja pri dojen čkih, otrocih in mladostnikih 
Ker se duševno zdravje mo čno oblikuje v prvih letih življenj a, je spodbujanje duševnega 
zdravja pri otrocih in mladostn ikih naložba za prihodnost. U čenje starševskih veš čin lahko 
izboljša razvoj otroka. Celost en šolski pristop lahko pove ča sposobnosti, izboljša 
prilagodljivost in zmanjša nasilje, bojazni in simptome depresije. 
Nekateri u činkoviti ukrepi, ki so  jih pokazali projekti EU26: 
Dojenčki in otroci:  boj proti poporodni depresiji pri ma terah; izboljšanje starševskih veš čin; 
obiski sester na domu za pomo č bodočim in novim staršem; pomo č sester na šolah. 
Mladostniki in mladi:  ugodno šolsko okolje in vzdušje; informacijski paketi o duševnem 
zdravju za študente, starše in u čitelje.  
Spodbujanje duševnega zdravja aktivnega prebivalstva 
Medtem ko dobro duševno zdravje pove čuje delovno zmožnost in produktivnost, slabi 
delovni pogoji, vklju čno z ustrahovanjem s strani sodelavcev, vodijo k slabšemu duševnemu 
zdravju, odsotnosti z dela  zaradi bolezni in pove čanim stroškom. Do 28 % zaposlenih v 
Evropi poro ča o stresu na delovnem mestu27. Posredovanje za izboljšanje zmogljivosti 
posameznikov in zmanjšanje stresorjev v delovnem okolju pove čuje zdravje in gospodarski 
razvoj. 
 
SL 9   SL Nekateri u činkoviti ukrepi glede na rezultate projektov EU28:  
Participativno delovno mesto in upravljav ska kultura; ugotovitev duševne bolezni pri 
zaposlenih; delovni dogovori glede na potrebe zaposleni h (npr. gibljivi delovni čas).  
Spodbujanje duševnega zdravja starejših ljudi 
Zaradi staranja prebivalstva EU in nje govih posledic za duševno zd ravje je potreben u činkovit 
ukrep. Starost prinese veliko stresorjev, ki la hko poslabšajo duševno zdravje, kot na primer 
manjše delovne spodobnosti in družbena osamitev. Pozna življenjska depr esija in s starostjo 
povezane nevropsihiatri čne motnje, kot na primer demenca, bodo pove čale breme duševnih 
motenj. Podporne intervencije so izboljšale duševno po čutje starejšega prebivalstva. 
Nekateri izmed u činkovitih ukrepov glede na rezultate projektov EU29. 
Mreže socialne podpore; spodbujanje telesne ak tivnosti in udeležba pri programih Skupnosti 
in prostovoljnem delu.  
Pomoč občutljivim družbenim skupinam 
Nizek družbeni in gospodarski status pove čujeta dovzetnost za duš evne bolezni. Izguba 
delovnega mesta in brezposelnost lahko zmanjšat a samozaupanje in vodita v depresijo. Pri 
migrantih in drugih obrobnih družbenih skupinah obstaja ve čja možnost za razvoj duševnih 
bolezni. Posredovanje za ponoven vstop brezpos elnih na trg dela je lahko stroškovno 
učinkovito. Pomo č občutljivim skupinam ljudi lahko iz boljša duševno zdravje, okrepi 
socialno kohezijo in zmanjša s tem povezana družbena in gospodarska bremena. 
Nekateri izmed u činkovitih ukrepov glede na rezultate projektov EU30. 
Svetovanje za ogrožene skupine; pomo č za vstop na trg dela; podpora zaposlovanju oseb z 
duševno boleznijo ali prizadetostjo. 
Možnost pobude na ravni Skupnosti: 
Predlogi, oblikovani v postopku posvetovanja  v zvezi s to zeleno knjigo, se lahko 
upoštevajo v predlogu Komisije za Priporočilo Sveta o spodbujanju duševnega zdravja31. 
 
6.1.2. Prepre čevanje duševnih bolezni s preventivnimi ukrepi 
Preprečevanje depresije 
Depresija je ena izmed najresnejših zdravstvenih težav v EU. 
Poročilo izvedencev Komisije iz le ta 2004 „Ukrepi proti depresiji“ analizira depresijo in njene 
posledice na javno zdravje ter na  socialne in gospodars ke sisteme ter predstavlja možnosti za 
ukrepe32. 
 
SL 10   SL Pristopi na podro čju šolstva, vklju čno z življenjskimi spretnostmi in znanjem, ter 
preprečevanje ustrahovanja, pristopi na delovnem mestu za zmanjšanje stresa in telesna 
aktivnost starejših ljudi lahko zman jšajo simptome depresije. Pove čanje javne ozaveš čenosti v 
zvezi z depresijo lahko spodbudi iskanje pomo či ter zmanjša stigmo in diskriminacijo. 
Nekateri u činkoviti ukrepi:  
Posredovanje pri kognitivnem vedenju; psihološka podpora ogroženim; usposabljanje 
zaposlenih v zdravstvu o prepre čevanju, prepoznavanju in zdravljenju depresije. 
Zmanjšanje zdravstvenih motenj zara di uživanja psihoaktivnih snovi 
Alkohol, droge in druge psihoaktivne snovi so p ogost dejavnik tveganja ali posledica težav z 
duševnim zdravjem. Droge in alkohol so pred nostne naloge zdravstv ene politike na ravni 
Skupnosti: 
- Droge 
Leta 2004 je Svet sprejel Strategijo EU na podro čju drog (2005–2012)33. Leta 2005 je Svet 
sprejel Akcijski na črt na podro čju drog (2005–2008)34. Komisija do konca leta 2006 na črtuje 
poročilo o izvajanju Priporo čila Sveta s strani držav članic35.  
- Alkohol 
Leta 2001 je Svet sprejel Priporo čilo o uživanju alkohola med mladimi. Komisija ocenjuje 
izvajanje Priporo čila in pripravlja celovito  strategijo Skupnosti za zm anjšanje škode, ki jo 
povzroči alkohol.  
Preprečevanje samomorov 
V vseh državah članicah se razvijajo strategije za prepre čevanje samomorov. Po podatkih so 
učinkoviti na čini za prepre čevanje samomorov: omejevanje dostopa do sredstev za izvedbo 
samomora, usposabljanje izvajalcev zdravstvenih storitev ter povezava med sekundarno oskrbo po poskusu samomora in nadaljnjim zdravljenjem.  
Učinkovit ukrep: 
Cilj Evropskega projekta za prepre čevanje depresije (European Alliance Against Depression – 
EAAD) je zmanjšati depresijo in suicidalno vedenje z vzpostavitvijo regionalnih mrež 
informacij med zdravstvenim sektorjem, pacienti in njihovimi svojci, ob činskim zdravstvenim 
osebjem ter javnostjo. Pilotni projekt je pokazal 25-odstotno zmanjšanje števila samomorov in 
poskusov samomora, zlasti med mladimi36. 
Možnost pobude na ravni Skupnosti: 
Predlogi, oblikovani v postopku posvetovanja  v zvezi s to zeleno knjigo, se lahko 
upoštevajo v predlogu Komisije za Priporočilo Sveta o zmanjšanju depresije in suicidalnega 
vedenja . 
 
SL 11   SL 6.2.  Spodbujanje vklju čevanja duševno bolnih ali prizadetih oseb v družbo ter 
zaščita njihovih temeljnih pravic in dostojanstva 
Osebe z duševno boleznijo al i prizadetostjo se sre čujejo s strahom in predsodki drugih, ki 
pogosto temeljijo na napa čni predstavi o duševni bolezni. Stigma pove čuje osebno trpljenje, 
socialno izklju čenost ter lahko predstavlja oviro za nastan itev in zaposlitev. Zaradi strahu pred 
zaznamovanostjo lahko osebam celo prepre či, da bi poiskale pomo č. Člen 13 Pogodbe ES 
določa pravno podlago za ukrep na ravni Skupnosti za boj proti diskriminaciji, ki med drugim 
temelji na invalidnosti. Prav tako je potrebno spremeniti odnos javnosti, družbenih partnerjev, javnih oblasti in vlad: izboljšanje javne ozaveš čenosti o duševni bolezni in možnostih 
zdravljenja ter spodbujanje vklju čevanja duševno bolnih in prizadetih oseb v delo lahko 
vodita k ve čjemu sprejemanju in razumevanju v celotni družbi. 
Sprememba modela 
Deinstitucionalizacija  psihiatričnih služb in vzpostavitev služb na podro čju primarne oskrbe, 
v občinskih centrih in splošnih bolnišnicah lahko ob upoštevanju potreb pacienta in njegovih 
svojcev spodbujata vklju čenost v družbo. Namestitev v veli kih bolnišnicah in ustanovah za 
duševno bolne lahko hitro poslabša stigmo. Z reformami psihiatri čnih služb se mnoge države 
odmikajo od zagotavljanja storitev duševno bolnim v velikih psihiatri čnih ustanovah (v 
nekaterih novih državah članicah takšne ustanove še vedno zavzemajo velik del infrastrukture 
za psihiatri čno oskrbo) k službam na ob činski ravni. To se dopolnjuje z usposabljanjem 
pacientov in njihovih svojcev ter zdravstvenega osebja v zvezi s strategijami za aktivno 
udeležbo in prevzemanjem odgovornosti
37. 
Za Komisijo izvedena študija „Vklju čenost v družbo“ (Included in Society)38 je potrdila, da 
nadomestitev ustanov z alternativami na ob činski ravni na splošno zagotavlja možnosti za 
boljšo kakovost življenja invalidnih oseb. Nova št udija bo analizirala in predstavila najboljši 
način uporabe trenutnih finan čnih sredstev za zadovoljitev  potreb invalidnih oseb ter 
zagotovila dokazilo o stro šku deinstitucionalizacije39. 
Pomembne dejavnosti drug ih mednarodnih organizacij : 
Projektna skupina za psihiatri čne službe, ki spodbujajo zdra vje (Task Force on Health 
Promoting Psychiatric Services)40, v okviru WHO mreže bolnišnic, ki spodbujajo zdravje , 
je opredelila modele dobre prakse sp odbujanja duševnega zdravja na podro čju psihiatrije.  
Svet Evrope  bo leta 2006 za čel z delom za razvoj „Evropskega referen čnega orodja za etiko 
in človeške pravice na podro čju duševnega zdravja“ (European reference tool for ethics and 
human rights in mental health). 
Nekateri pacienti prostovoljno sp rejemajo oskrbo v zaprti psihiatri čni ustanovi. Prisilna  
namestitev pacientov v psihiatri čne ustanove in nepros tovoljno zdravljenje mo čno vplivata na 
njihove pravice. Zato ju je treba uporabiti le  kot zadnjo možnost, ko odpovejo vse ostale manj 
stroge alternative. 
 
SL 12   SL Projekt “Prisilen sprejem in neprostovoljno zdravljenje duševnih bolnikov – Zakonodaja in 
praksa v državah članicah EU“ (Compulsory Admissi on and Involuntary Treatment of 
Mentally Ill Patients – Legislation and Practice in EU-Member States)41 je pokazal, da so 
pravni predpisi v državah EU zelo razli čni. Kulturna tradicija in odnos ter struktura in 
kakovost sistemov oskrbe na podro čju duševnega zdravja prav tako vplivajo na dejansko 
prakso. Obseg prisilnih sprejem ov se zelo razlikuje po državah članicah. 
Na duševno zdravje in dostojanstvo oseb lahko  vplivajo tudi druga bivalna okolja, kot so 
domovi za ostarele, otroški domovi ali zapori. 
Možne pobude na ravni Skupnosti: 
- S predlogi, oblikovanimi med posvetova lnim procesom, bila lahko ugotovili najboljše 
prakse za spodbujanje družbene vklju čenosti in zaš čito pravic oseb z duševnimi 
boleznimi ali prizadetostjo .  
- Osebe z duševnimi boleznimi ali prizadetostjo ter stanje v psihiatri čnih institucijah bi lahko 
vključili v dejavnosti Agencije za te meljne pravice EU, ki bo za čela delovati 1. januarja 
200742. 
6.3. Izboljšanje obveš čanja in znanja o duševnem zdravju v EU 
Obstoječi sistemi za spremljanje zdravja slabo pokr ivajo duševno zdravje. Veliko prizadevanj 
je potrebnih za uskladitev obstoje čih nacionalnih in mednarodni h kazalcev za duševno zdravje 
in prizadetost pri prebivalstvu, da bi ustv arili primerljivo bazo podatkov za celotno EU. Ve č 
podatkov je potrebnih o socialnih, demografskih  in ekonomskih determinantah duševnega 
zdravja, kot tudi spodbujanje in preventivne  infrastrukture, deja vnosti in sredstva. 
Treba je ugotoviti, kako bi la hko uporabili razpolož ljive instrumente Skupnosti, kot je Sedmi 
okvirni program na podro čju raziskav43, za izgradnjo raziskovalnih služb in za podporo 
raziskovanja duševnega zdravja v EU. Boljše znanje o pomembnosti duševnega zdravja in 
posledic duševnih bolezni za zdravje, kakovost življenja, ekonomsko in socialno blaginjo, 
socialno vklju čenost in temeljne pravice ter služ be za duševno zdravje (npr. pravi čnost, 
dostop) bi izboljšal o sedanjo prakso. 
Možna pobuda na ravni Skupnosti: 
Z združevanjem Skupnosti in nacionalnih organov, akademskih ustanov in zainteresiranih 
strani bi lahko ustvarili pov ezavo med politiko in raziskovanjem. Njena vloga bi bila 
svetovanje o pomembnih zdravstvenih kazalcih  za EU, spremljanju du ševnega zdravja in 
prednostnih nalogah za razis kovalne dejavnosti na ravni EU. 
7. POSVETOVALNI PROCES ZA RAZVOJ STRATEGIJE EU NA PODRO ČJU DUŠEVNEGA 
ZDRAVJA  
Zaradi ve čplastne pomembnosti duševnega zdravja je primerno razviti strategijo EU na 
področju duševnega zdravja, ki bo temeljila na širokem in vklju čujočem posvetovalnem 
procesu.  
Predvidene so naslednje dejavnosti: 
 
SL 13   SL 7.1. Ustvarjanje dialoga z državami članicami o duševnem zdravju 
Ta forum bo omogo čil izmenjavo in sodelovanje med državami članicami. Eden izmed ciljev 
je določiti prednostne naloge in elemente za akcijski na črt na podro čju duševnega zdravja, kar 
bo vodilo k seznamu klju čnih ukrepov v zdravstvenih in nezdravstvenih politikah skupaj s 
cilji, merili uspešnosti, časovnimi na črti za ukrepe in mehanizmom za spremljanje izvajanja. 
Akcijski na črt za duševno zdravje za Evropo WHO la hko služi kot model, skupaj z akcijskim 
načrtom „Spodbujanje duševnega zdravja in prepre čevanje duševnih motenj: Politika za 
Evropo“, ki so ga razvili v okviru Programa javnega zdravja.44 V dialogu naj bi obravnavali 
tudi potrebo po dveh predlaganih priporo čilih Sveta o a) spodbujanju duševnega zdravja in b) 
zmanjševanju depresij in samomorilskega vedenja. 
7.2. Ustanovitev platforme EU o duševnem zdravju 
Platforma EU o duševnem zdravju naj bi spodbujala čezsektorsko sodelovanje in soglasje o 
duševnem zdravju z vklju čevanjem vrste igralcev, kot so oblikovalci politik, strokovnjaki in 
zainteresirane strani iz zdravs tvenega in nezdravstvenih sekt orjev in predstavnike civilne 
družbe. V platformi naj bi analizirali klju čne vidike duševnega zdravja, dolo čili prakse na 
podlagi rezultatov, razvili priporo čila za ukrepe, tudi na ravni Skupnosti ter dolo čili najboljše 
prakse za spodbujanje socialne vklju čenosti ljudi z duševnimi boleznimi in prizadetostjo in za 
zaščito njihovih temeljnih pravic in dosto janstva, vse to pa se lahko vklju či v dialog z 
državami članicami 
7.3. Razvijanje povezave med polit iko in raziskovanjem na podro čju duševnih 
bolezni 
Ta tretja skupina mora vklju čevati zadevne zainteresirane st rani, da bi s podbudili dialog o 
razvoju sistema kazalcev, ki bi vklju čeval podatke o duševnem zdravju in njegovih 
determinantah, oceno vpliva in prakse na podlagi rezultatov. Ta skupina naj bi preu čila 
najučinkovitejše na čine za dolo čitev prednostnih nalog raziskovanja in zagotovila boljšo 
povezavo med podatkovnimi sistemi, raziskovaln im znanjem in oblikovanjem politik. Njena 
priporočila bi lahko vklju čili v akcijski na črt. 
8. N ASLEDNJI KORAKI  
Obstaja široko soglasje, da človeška, socialna in ekonomsk a razsežnost duševnega zdravja 
zahtevajo ve čjo pozornost oblikovalcev politik ter ve čjo ozaveš čenost javnosti. Pomembne 
pobude se izvajajo na ravni držav članic, EU in WHO.  
Komisija vabi vse zainteresirane državljane, stranke, organizacije in institucije Evropske 
unije, da s svojimi pripombami prispevajo k pr ipravi možne strategije EU in akcijskega na črta 
na področju duševnega zdravja. 
Komisijo zanimajo zlasti mnenja o naslednjih vprašanjih: 
(1) Kako pomembno je duševno zdravje prebivalstva  za strateške cilje politik EU, kot je 
opisano v oddelku 1? 
(2) Ali bi razvoj celovite strategije EU na podro čju duševnega zdravja prinesel dodano 
vrednost obstoje čim in predvidenim ukrepom in a li oddelek 5 predlaga primerne 
prednostne naloge? 
 
SL 14   SL (3) So pobude iz oddelkov 6 in 7 primerne, da se podpre sodelovanje med državami 
članicami z namenom spodbujanja vklju čevanja duševnega zdra vja v zdravstvene in 
nezdravstvene politike in ukrepe zainteres iranih strani, in da se bolje poveže 
raziskovanje in politike o vidikih duševnega zdravja? 
Prispevke o okviru tega posvetovalneg a procesa pošljite na Komisijo do 31. maja 2006, 
elektronsko na naslov mental-health@cec.e u.int ali po pošti na naslednji naslov: 
Evropska komisija Generalni direktorat za zd ravje in varstvo potrošnikov 
Unit C/2 “Health Information” L-2920 Luxembourg Ta zelena knjiga in prejeti prispevki bodo objavljeni na spletni strani Komisije
45, razen v 
primeru izrecne zahteve, naj se prispevek ne objavi. Komisija namerava ob koncu leta 2006 
predstaviti svojo analizo pr ejetih odzivov, skupaj z, če bo primerno, svojim predlogom in/ali 
pobudami za strategijo na podro čju duševnega zdravja za EU. 
 
SL 15   SL PRILOGA 1  
The functional model of mental health  
antecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n
-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & cultureantecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n
-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & culture
 
Source:  
Lahtinen, E., Lehtinen, V., Riikonen, E., Ahonen, J. (eds.): Framework for promoting mental 
health in Europe, Hamina 1999 
 
SL 16   SL PRILOGA 2  
Estimated number of subjects in the genera l EU population (age 18–65) affected by 
mental disorders within past 12 months46 
Diagnosis (DSM-IV) 12-m onth estimate (%) 12-m onth estimate (million) 
Alcohol dependence 2.4 7.2 
Illicit substance dependence 0.7 2.0 
Psychotic disorders 1.2 3.7 
Major depression 6.1 18.4 
Bipolar disorder 0.8 2.4 
Panic disorder 1.8 5.3 
Agoraphobia 1.3 4.0 
Social phobia 2.2 6.7 
Generalised Anxiety Disorder 
(GAD) 2.0 5.9 
Specific phobias 6.1 18.5 
Obsessive-compulsive Disorder 
(OCD) 0.9 2.7 
Somatoform disorders 6.3 18.9 
Eating disorders 0.4 1.2 
Any mental disorder 27.4 82.7 
Source: 
Hans-Ulrich Wittchen, Frank Jacobi (2005). Size and burden of mental di sorders in Europe: a 
critical review and appraisal of 27 studies . European Neurospsychopharmacology, Volume 
15, Number 4, pp. 357-376. 12-months values r ounded by Commission. Percentage values 
based on Commission’s own calculations. 
 
SL 17   SL PRILOGA 3  
Standardised death rate for suicide p er 100.000 people across EU Member States in 
200247 
44
27.32625.424.5
19.919.518.41716.8
14.713.71312.712.211.711.510.510.19.1
7.1 6.8 6.86
3.6
05101520253035404550

 
SL 18   SL PRILOGA 4  
Long term economic costs of mental health  problems. Costs converted to Euros and 
2002 prices used  
Financial costs of social exclusion: long term 
follow up of children without and with conduct 
problems or disorders
020000400006000080000100000120000140000
No
problemsConduct
ProblemsConduct
DisorderEurosCrime
Lost employment
Relationships
Foster and residential
care
Health
Education
 
Source: 
Scott, S.; Knapp, M.; Henderson, J.; Maughan, B.: Fi nancial cost of social exclusion. Follow-
up study of anti-social children into adu lthood, British Medical Journal (BMJ), 323, 191-196. 
Costs converted into Euro-values by David Mc Daid, Mental Health Economics European 
Network.  
 
SL 19   SL PRILOGA 5  
Summary of selected EC events relatin g to mental health between 1999 and 2005  
Year Title of the event Level Council 
resolutions/conclusions 
04/1999 Balancing Mental Health 
Promotion and Mental Health Care Joint EU/WHO 
Meeting  
10/1999 European Conference on 
Promotion of Mental Health and 
Social Inclusion EU Presidency Council resolution on the 
promotion of mental 
health 
03/2000 Health Determinants in the EU EU Presidency Council resolution on 
action on health determinants 
06/2000 Violence and Promotion of 
Mental Health of Children and Young People EU Presidency  
09/2000 Prevention of Youth Suicide EU Presidency  
01/2001 Young People and Alcohol WHO Ministerial 
conference/EU Presidency Council conclusions on a 
Community strategy to reduce alcohol-related harm 
09/2001 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Impact of Other Policies on Mental Health Joint EU/WHO 
Meeting  
10/2001 Coping with Stress and 
Depression-Related Problems in Europe Joint EU 
Presidency and WHO Council conclusions on 
combating stress and depression-related problems 
12/2002 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Strengthening Co-operation between EU and WHO Joint EU/WHO 
seminar  
03/2003 Mental Illness and Stigma in 
Europe: Facing up to the Challenges of Social Inclusion and Equity Joint EU 
Presidency, WHO and Council of Europe Council conclusions on 
combating stigma and discrimination in relation to mental health 
 
SL 20   SL 10/2003 Mental Health in Europe: New 
Challenges, New Opportunities EC-funded 
conference/co-sponsored by WHO  
09/2004 The Mental Health of Children 
and Adolescents Jointly organised 
by Commission/WHO/Luxembourg  
01/2005 WHO Europe Ministerial 
Conference on Mental Health Commission as a 
coorganiser  
 
 
SL 21   SL PRILOGA 6  
Mental Health Expenditure in European Econom ic Area countries (% of total health 
expenditure)  
0246810121416
LuxembourgUK
Sweden
GermanyMalta
Netherlands
HungaryDenmark
Lithuania
Cyprus
Ireland
IcelandBelgium
Spain
Latvia
FrancePortugal
CzechSlovakia
 
Source: 
Mental Health Economics European Network (2004) 
 
SL 22   SL PRILOGA 7  
Social, environmental and economic determinants of mental health  
Risk factors Protective factors 
Access to drugs and alcohol  Empowerment  
Displacement  Ethnic minorities integration  
Isolation and alienation  Positive interpersonal interactions  
Lack of education, transport, housing  Social participation  
Neighbourhood disorganisation  Social responsibility and tolerance  
Peer rejection  Social services  
Poor social circumstances  Social support and community networks  
Poor nutrition   
Poverty   
Racial injustice and discrimination  
Social disadvantage  
Urbanisation  
Violence and delinquency  
War  
Work stress  
Unemployment  
Source: 
WHO: Prevention of Mental Disorders. Effec tive Interventions and Policy Options, Summary 
Report, Geneva 2004, p.21 
 
SL 23   SL VIRI  
                                                 
1 Sporo čilo “Strateški cilji 2005–2009. Europa 2010: Partnerstvo za evropsko obnovo. Blaginja, solidarnost in 
varnost”, COM(2005)12 z dne 26.1.2005 
2 WHO, Strengthening mental health promotion, Ženeva 2001 (brošura št. 220) 
3 Wittchen HU, Jacobi F: Size and burden of mental diso rders in Europe: a critical review and appraisal of 27 
studies.  European Neurospsychopharmacology , zvezek 15 (2005), številka 4, st r. 357-376. Odstotne vrednosti 
temeljijo na izra čunih Komisije. 
4 WHO, World Health Report 2001, str. 11. http://www.who.int/whr/2001 
5 Smrti zaradi prometnih nesre č: 50700, umorov: 5350, HIV-a/AIDS-a: 5000, podatki WHO za 2002. Lastni 
izračuni na podlagi statistike Eurostata in WHO baze podatkov Health For All Mortality   
6 Ocena ILO. http://agency.osha.eu.int/publications/newsletter/8/en/index_23.htm 
7 Kot je potrdila Evropska mreža za ekonomijo duševnega zdravja (Men tal Health Economics European 
Network), projekt, ki je bil sofinanciran iz Programa Skupnosti za spodbujanje zdravja (Community Health Promotion Programme) in ga je izvajala organizacija  Mental Health Europe-San té Mentale Europe, (2001–
2003), http://www.mentalhealth-econ.org. 
8 Scott S, Knapp M, Henderson J, Maughan B: Financial costs of social exclusion: follow-up study of antisocial 
children into adulthood, British Medical Journal, 323 (2001), 191–196. 
9 Konferenca je sestavila Deklaracijo o du ševnem zdravju v Evropi in Akcijski na črt za duševno zdravje v 
Evropi, oba za evropsko regijo WHO. http://www.euro.who.int/mentalhealth2005 
10 Le 26 % odraslih Evropejcev z duševno boleznijo je v stiku z uradnimi zdravstvenimi ustanovami (Alonso, J., 
Angermeyer, M., Bernert, S.et al. (2004)). Use of Me ntal Health Services in Europe: Results from the 
European Study on Epidemiology of Mental Disorders (ESEMeD) Project. Acta Psychiatr Scand; 109 (suppl 
420): 47-54. 
11 Člen 152 Pogodbe ES, http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html. 
12 Pregled najdete v publikaciji: „Action for Mental Health. Activities co-funded from European Community 
Public health Programmes 1997-2004“,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_ style/mental_health_en.htm. Seznam vseh zaklju čenih 
in trajajočih projektov te vrste najdete na: http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm 
13 Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2003 o sprejetju programa 
ukrepov Skupnosti na podro čju javnega zdravja (2003–2008). Uradni list L 271, 9.10.2002 
14 Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri 
zaposlovanju in delu, Uradni list L 303, 2.12.2000, 16–22. 
15 Peti okvirni program na podro čju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti (1998 do 
2002), Sklep št. 182/1999/ES Evropskega parlamenta in sveta z dne 22.12.1998, Uradni list L 26/1, 1.2.1999, 
Šesti okvirni program na podro čju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti (2002–2006), 
Sklep št. 1513/2002/EC Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27.6.2002, Uradni list L 232/1, 29.8.2002;  Uradni list L 294/1, 29.10.2002. 
16 Duševna prizadetost: Evropska ocena v letu 2000, MHEDEA-2000, projekt RTR QLG5-1999-01042, 
http://dbs.cordis.lu/fep-cgi/srchidadb?ACTION=D&SESSION=41092005-9-8&DOC=18&TBL=EN_PROJ&RCN=EP_DUR:36&CALLER=PROJ_LIFE 
17 Seznam projektov, povezanih z zdravjem, ki spadajo pod Program tehnologij informacijske družbe 
(Information Society Technologies Programme (IST)) pod Okvirne programe na podro čju raziskav lahko 
najdete na http://www.cordis.lu/ist/ka1/health/projectbooklet/others.htm. Projekti, ki zadevajo duševno 
zdravje, vklju čujejo: MULTIPLE, ALDICT, ACTION, TASK, ASTRID, MEDIATE in VEPSY UPDATED.  
18 http://europa.eu.int/comm/justice_home/fu nding/daphne/funding_daphne_en.htm 
19 Eurostat. Podatki za 2002 (Gr čija: zadnji razpoložljivi podatek), kot v Prilogi 2. 
20 Projekt, sofinanciran iz Programa Skupnosti za spreml janje zdravja (1998-2002) in ga je izvedel Mutelle 
Générale de l’Education Nationale, Paris (2001-2004). Projekt je zajel nekdanjih 15 držav članic EU, 
Norveško in Islandijo,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/monitoring/fp_monitoring_2001_frep_06_en.pdf. Ustrezen projekt za zbiranje podatkov za nove države članice trenutno poteka kot del projekta „Duševno 
zdravje: Informacije in dete rminante za evropsko raven“ (Mental health Information and Determinants for the 
 
SL 24   SL                                                                                                                                                               
European Level), ki se sofinancira iz Programa skupnosti na podro čju javnega zdravja (2003–2008) in ga 
izvaja STAKES, Finska, http://www.stakes.fi/mentalhealth/mindful.html. 
21 Ustanovljen v okviru projekta, sofinanciranega iz Programa Skupnosti na podro čju javnega zdravja (2003–
2008): Generalitat de Catalunya, European Platform for Mental Health Promotion and Mental Disorder 
Prevention: indicators, interventions and strategies. http://www.impha.net 
22 Resolucija Sveta z dne 18. novembra o spodbujanju duše vnega zdravja. Uradni list C 086, 24.3.2000, str. 1–2, 
Priporočilo Sveta z dne 5. junija 2001 o pitju alkohola med mladimi. Uradni list L161, 16.6.2001, str. 38–40 
 Sklepi Sveta z dne 5 junija 2001 o Strategiji Skupnos ti za zmanjševanje škode zaradi alkohola.  Uradni list C 
175, 20.6.2001, str. 1–2 
 Sklepi Sveta z dne 15. novembra 200 1 o boju proti stresu in težavam zaradi depresije. Uradni list C 006, 
9.1.2002 str. 1–2 
 Sklepi Sveta o boju proti stigmi in diskriminaciji v zvezi z duševnimi boleznimi z dne 2. junija 2003. Uradni 
listl C 141, 17.6.2003 str. 1–2 
 Sklepi Sveta o ukrepih Skupnosti na podro čju duševnega zdravja z dne 3. junija 2005. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental/docs/ev_20050602_en.pdf  
23 Projekt, sofinanciran iz Programa Skupnosti za spodbujanje zdravja (1997–2002): Academic Centre of Social 
Sciences, University of Nijmegen: Integrating mental health promotion interventions  
into countries's policies, practice and the h ealth care system (2002-2005), www.imhpa.net 
24 Dokumente je mogo če naložiti s strani  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2002/promotion/fp_promotion_2002_frep_16_en.pdf in  
http://www.imhpa.net. 
25 Dodatni viri: WHO: Promoting Mental Health. Concepts, Emerging Evidence, Practice. Summary Report, 
Ženeva 2004; WHO: Prevention of Mental Disorders. Effective Interventions and Policy Options, Summary Report, Ženeva 2004. http://www.who.int/mental/evidence/en 
26 Projekti, sofinancirani iz Programa Skupnosti za spodbujanje zdravja (1997-2002): Duševno zdravje Evropa, 
Spodbujanje duševnega zdravja mladostnikov in mladih (Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, Mental Health Promotion of Adolescents and Young People) (200-2001), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#14; 
Duševno zdravje Evropa, Spodbujanje duševnega zdravja pri otrocih do starosti 6 let (1997-1999) (Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, Mental Health Promotion of Children up to 6 years of Age (1997-
1999)), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1998/promotion/promotion_project_1998_full_en.htm#17; 
27 Merllie, D. & Paoli, P. (2001) Ten years of working conditions in the European Union. Dublin: European 
Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions  
28 Projekti, sofinancirani iz Programa Skupnosti za spodbujanje zdravja (1997-2002): Belgische Interuniversitair 
Centrum, Obvladovanje težav zaradi de presije in stresa v Evropi (Copi ng with Stress and Depression-related 
Problems in Europe) (2001-2003),  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#7; Spodbujanje duševnega zdravja in strategije za prepre čevanje pri obvadovanju anksioznosti, depresije in 
motenj zaradi stresa v Evropi (Mental Health Promotio n and Prevention Strategies for Coping with Anxiety, 
Depression and Stress related disorders in Europe) (2001-2003), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#2. 
29 Kot v opombi 21. 
30 Projekti, ki se sofinancirajo iz Programa Skupnosti za spodbujanje zdravja: Universidad de Deusto, Fakulteta 
za sociologijo, Brezposelnost in duševno zdravje (Unemployment and Mental Health)  
 http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1999/promotion/promotion_project_1999_full_en.htm#6 
31 Resolucija Sveta z dne 18. novembra 1999 (glej opombo 22) o spodbujanju duševnega zdravja je povabila 
Komisijo, da po posvetovanju z državami članicami preu či potrebo po oblikovanju predloga za Priporo čilo 
Sveta o spodbujanju duševnega zdravja.  
32 Strokovno poro čilo „Ukrepi proti depresiji. Izboljšanje duševnega zdravja in dobrega po čutja z bojem proti 
negativnim zdravstvenim, socialnim in ekonomskim posledicam depresije“ (Actions against depression. 
Improving mental and well-being by combating the adverse health, social and economic consequences of 
 
SL 25   SL                                                                                                                                                               
depression), Komisija 2004.  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determin ants/life_style/mental/depression_en.htm 
33 http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/drug/documents/drug_strategy0512_en.pdf 
34 UL C 168, 8.7.2005, str. 1–18. 
35 http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_165/l_16520030703en00310033.pdf 
36 Projekt, sofinanciran v okviru Programa javnega zdravja Skupnosti za obdobje 2003–2008, ki ga izvaja 
univerza Ludwig-Maximilians-Universität M ünchen (2004–2005), http://www.eaad.net. 
37 Berger, H (1999). Health Promotion - A Change in the Paradigms of Psychiatry. V: Berger, H., K. Krajic, R. 
Paul (Hrsg.): Health Promoting Hospitals in Practice: Developing Projects and Networks. Conrad, Gamburg. 
38 Projekt v okviru Evropskega socialnega sklada: Vklju čenost v Evropi, vklju čenost v družbo (2003–2004) 
(Inclusion Europe, Included in Society ), http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/socinc_en.pdf  
39 „Primerjalna analiza stroškov: Službe na ob činski ravni kot alternativa ustanovam“, razpis št. VT/2005/021, 
Uradni list z dne 22. junija 2005 št. S 119–117014. 
40 http://www.hpps.net 
41 Projekt, sofinanciran iz Programa Skupnosti za spremljanje zdravja (1997–2002), ki ga je izvedel Central 
Institute of Mental Health, Mannheim (2000-2002).  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#8 
42 COM(2005) 280 z dne 30. junija 2005. 
43 Predlog Sklep Evropskega Parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za 
raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013) COM(2005) kon č. 119 z dne 6. 
aprila 2005. 
44 Oblikovan v okviru projekta „Uresni čevanje duševnega zdravja v ukrepih politik (Implementing Mental 
Health into Policy Acti ons (IMHPA)“ www.imhpa.net 
45 http://europa.eu.int/comm/health/p h_determinants/life_style/menta l/green_paper/cons ultation_en.htm  
46 Celotno prebivalstvo držav EU (ter Islandija, Norveška, Švica; starost 18-65): 301,7 milijona 
47 Vir: Eurostat, za Gr čijo zadnje razpoložljivo leto. Opozorilo: Uradna statistika velikokrat prenizko oceni smrti 
zaradi samomorov. Beleženje smrti kot samo mora je odvisno od mnogih dejavnikov, vklju čno s kulturnimi in 
verskimi.