[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 9.10.2007

COM(2007) 580 konč.

2007/0209 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Skupnost in Republika Gvineja Bissau sta s pogajanji dosegli in 23. maja 2007 parafirali Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki ribičem Skupnosti omogoča ribolovne možnosti v bissavski ribolovni coni. Ta sporazum o partnerstvu, skupaj s Protokolom in prilogami, je bil sklenjen za obdobje štirih let in se lahko podaljša. Ta sporazum z datumom začetka veljavnosti razveljavi in nadomesti Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Gvineje Bissau o ribolovu v bissavskih obalnih vodah, ki je začel veljati 29. avgusta 1980.

Komisija se je pri opredelitvi svojega pogajalskega stališča med drugim oprla na rezultate naknadnega vrednotenja zunanjih strokovnjakov.

Glavni cilj novega sporazuma o partnerstvu je okrepiti sodelovanje med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau, da se v interesu obeh pogodbenic ustanovi partnerski okvir za razvoj trajnostne ribiške politike in odgovornega izkoriščanja ribolovnih virov v bissavski ribolovni coni.

Pogodbenici sta se dogovorili za vzpostavitev političnega dialoga o zadevah skupnega interesa v ribiškem sektorju. Prav tako se obvežeta, da bosta zagotovili trajnostno izkoriščanje virov, nadzor in spremljanje ribolovnih con Republike Gvineje Bissau ter delovali za okrepitev institucionalnih zmogljivosti Republike Gvineje Bissau, da bi izvajali pravo sektorsko ribiško politiko. V ta namen bo pred koncem leta 2007 v okviru nacionalne konference, na kateri bo sodelovala Skupnost, predstavljen večletni sektorski vladni program, katerega cilj je pospeševanje odgovornega in trajnostnega ribolova.

Pogodbenici se bosta v tem okviru dogovorili o prednostnih nalogah za to podporo in določili cilje, pripadajoče letno in večletno programiranje ter merila za oceno dobljenih rezultatov, da se zagotovi trajnostno in odgovorno upravljanje sektorja. Glede ribolova kozic je Gvineja Bissau še posebej omejila ribolovni napor, da se spoštujejo pogoji iz načrta ribolova, priloženega k Protokolu.

Finančni prispevek znaša 7 milijonov EUR na leto. 35 % navedenega finančnega prispevka, to je 2 450 milijonov EUR, bo dodeljenega za podporo in izvajanje pobud, sprejetih v okviru sektorske ribiške politike, ki jo opredeli bissavska vlada. Poseben dodaten prispevek v višini 500 000 EUR na leto bo prav tako prednostno namenjen izboljšanju zdravstvenih in higienskih razmer glede ribiških proizvodov. Ta prispevek se bo prav tako lahko uporabil za nadzor in spremljanje. Protokol vsebuje tudi finančni mehanizem, katerega zgornja meja sredstev je 1 milijon EUR na leto za izboljšanje uporabe ribolovnih možnosti s strani lastnikov plovil in tudi za podporo ustanavljanju začasnih združenj podjetij.

Glede ribolovnih možnosti bo ribolov dovoljen 19 plovilom s potegalko, 14 plovilom za ribolov z ribiško palico in 4 plovilom s površinskim parangalom ter plovilom z vlečno mrežo za ribolov kozic in plovilom z vlečno mrežo za ribolov rib kostnic/glavonožcev, katerih celotna tonaža za vsako od teh kategorij znaša 4 400 bruto registrskih ton (BRT). Vendar se lahko na zahtevo Skupnosti v okviru Sporazuma izvaja poskusni ribolov. Če bodo rezultati prepričljivi, se bosta pogodbenici lahko odločili, da se plovilom Skupnosti dodelijo nove ribolovne možnosti.

Sporazum o partnerstvu predvideva tudi spodbujanje gospodarskega, znanstvenega in tehničnega sodelovanja v ribiškem in z njim povezanih sektorjih.

Na tej podlagi Komisija predlaga, da Svet sklene ta novi sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau z uredbo.

2007/0209 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(2) in (3),

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Skupnost je s pogajanji z Republiko Gvinejo Bissau dosegla Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki plovilom Skupnosti zagotavlja ribolovne možnosti v vodah, ki so glede ribištva pod suverenostjo ali jurisdikcijo Gvineje Bissau.

2. Kot rezultat navedenih pogajanj je bil 23. maja 2007 parafiran nov sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju.

3. V interesu Skupnosti je, da odobri ta sporazum.

4. Treba je opredeliti način razdeljevanja ribolovnih možnosti med države članice –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo tej uredbi.

Člen 2

1. Ribolovne možnosti, določene s Protokolom, se razporedijo med države članice na naslednji način:

a) ribolov kozic:

Španija | 1 421 BRT |

Italija | 1 776 BRT |

Grčija | 137 BRT |

Portugalska | 1 066 BRT |

b) ribolov rib kostnic/glavonožcev:

Španija | 3 143 BRT |

Italija | 786 BRT |

Grčija | 471 BRT |

c) plovila za ribolov tunov s potegalko in plovila s površinskim parangalom:

Španija | 10 plovila |

Francija | 9 plovila |

Portugalska | 4 plovila |

d) plovila za ribolov z ribiško palico:

Španija | 10 plovila |

Francija | 4 plovila |

2. Če zahtevki za dovoljenja držav članic iz odstavka 1 ne izčrpajo vseh ribolovnih možnosti, ki jih določa Protokol, lahko Komisija upošteva zahtevke za dovoljenja katere koli druge države članice.

Člen 3

Države članice, katerih plovila ribarijo na podlagi sporazuma iz člena 1, Komisijo uradno obvestijo o količinah posameznega staleža, ujetega v ribolovni coni Gvineje Bissau v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 500/2001 z dne 14. marca 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 o nadzoru ulova z ribiškimi plovili Skupnosti v vodah tretjih držav in mednarodnih vodah[3].

Člen 4

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem, ki zavezuje Skupnost.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

SPORAZUM o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau za obdobje od 16. junija 2007 do 15. junija 2011

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, in

REPUBLIKA GVINEJA BISSAU, v nadaljnjem besedilu „Gvineja Bissau“,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE –

UPOŠTEVAJOČ tesno sodelovanje med Skupnostjo in Gvinejo Bissau, zlasti v okviru Sporazuma iz Cotonouja o vzpostavitvi tesnega sodelovanja med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Gvinejo Bissau na drugi strani, ter njuno skupno željo po okrepitvi tega sodelovanja;

OB SKLICEVANJU, da sta Skupnost in Gvineja Bissau podpisnici Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu in da je Gvineja Bissau skladno s to konvencijo uvedla izključno ekonomsko cono, ki sega 200 navtičnih milj od njenih obal in v kateri uveljavlja svoje suverene pravice pri raziskovanju, ohranjanju in upravljanju te cone;

ODLOČENI, da bosta uporabljali sklepe in priporočila Mednarodne komisije za ohranitev atlantskega tuna, v nadaljnjem besedilu „ICCAT“, CECAF in vseh drugih regionalnih ali mednarodnih organizacij s tega področja, kjer sta pogodbenici članici ali zastopani;

ODLOČENI, da v skupnem interesu sodelujeta, zlasti na podlagi načel iz Kodeksa vedenja za odgovorno ribištvo, sprejetega na Konferenci FAO leta 1995, pri uvedbi odgovornega ribolova za zagotovitev dolgoročnega ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja živih morskih virov, in zlasti z okrepitvijo sistema nadzora nad vsemi ribolovnimi dejavnostmi za zagotovitev učinkovitosti ukrepov razvoja in ohranjanja teh virov ter varstva morskega okolja;

POTRJUJOČ, da morajo države, ki mejijo na vode pod njihovo jurisdikcijo, suverene pravice glede bioloških virov za namen raziskav, izkoriščanja, ohranjanja in upravljanja virov izvajati v skladu z načeli mednarodnega prava;

V PREPRIČANJU, da bo izpolnitev njunih gospodarskih in socialnih ciljev na področju ribištva pospeševalo tesno sodelovanje na znanstvenem in tehničnem področju tega sektorja, in sicer pod pogoji, ki zagotavljajo ohranjanje in smotrno izkoriščanje ribolovnih virov;

V PREPRIČANJU, da mora takšno sodelovanje temeljiti na dopolnjevanju pobud in ukrepov, ki zagotavljajo usklajenost politik in sinergijo naporov, ne glede na to, ali se izvajajo skupaj ali posamično;

Trdno PRIZADEVAJOČ SI za odgovorno in trajnostno ribištvo;

ODLOČENI, da za dosego teh ciljev v okviru sektorske ribiške politike Gvineje Bissau pomagata pri spodbujanju razvoja partnerstva in tako zlasti določita najprimernejša sredstva, ki bodo zagotavljala učinkovito izvajanje te politike in vključitev gospodarskih subjektov in civilne družbe v ta proces;

V ŽELJI, da določita načine in pogoje, ki bodo urejali ribolovne dejavnosti plovil Skupnosti v bissavskih ribolovnih conah, ter načine in pogoje za zagotovitev podpore Skupnosti za uvedbo odgovornega ribolova v teh ribolovnih conah;

TRDNO ODLOČENI, da si bosta prizadevali za tesnejše gospodarsko sodelovanje v ribiški industriji in z njo povezanih dejavnostih z ustanovitvijo in razvijanjem naložb v Gvineji Bissauu, ki bodo vključevale podjetja obeh pogodbenic –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1 – Predmet

Ta sporazum določa načela, pravila in postopke, ki urejajo:

- gospodarsko, finančno, tehnično in znanstveno sodelovanje v ribiškem sektorju za spodbujanje odgovornega ribolova v bissavskih ribolovnih conah za zagotovitev ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov ter za razvoj bissavskega ribiškega sektorja;

- pogoje za dostop ribiških plovil Skupnosti do bissavskih ribolovnih con;

- podrobna pravila za nadzor ribolova v bissavskih ribolovnih conah, da bi se zagotovilo upoštevanje prej navedenih pogojev, učinkovitost ukrepov za ohranjanje in upravljanje ribolovnih virov ter preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova;

- partnerstvo med podjetji, katerega cilj je razvoj gospodarskih in z gospodarstvom povezanih dejavnosti v ribiškem sektorju v skupnem interesu.

Člen 2 – Opredelitev pojmov

V tem sporazumu, njegovem protokolu in prilogah:

a) „bissavske ribolovne cone“ pomenijo vode, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo Gvineje Bissau. Ribolovna dejavnost plovil Skupnosti, predvidena v tem sporazumu, se izvaja izključno v conah, kjer je ribolov dovoljen z bissavsko zakonodajo;

b) „ministrstvo“ pomeni vladno službo, ki je odgovorna za ribiški sektor;

c) „organi Skupnosti“ pomenijo Evropsko komisijo;

d) „plovilo Skupnosti“ pomeni ribiško plovilo, ki plove pod zastavo države članice Skupnosti in je registrirano v Skupnosti;

e) „skupni odbor“ pomeni odbor, sestavljen iz predstavnikov Skupnosti in Gvineje Bissau, katerih naloge so opisane v členu 10 tega sporazuma;

f) „nadzorni organ“ pomeni direkcijo za spremljanje ribolova;

g) „delegacija“ pomeni delegacijo Evropske komisije v Gvineji Bissauu;

h) „mornarji AKP“ pomenijo vse mornarje, ki so državljani neevropske države, podpisnice Sporazuma iz Cotonouja. Zato je bissavski mornar mornar iz države AKP;

i) „lastnik plovila“ pomeni vsako osebo, ki je pravno odgovorna za ribiško plovilo.

Člen 3 – Načela in cilji, v skladu s katerimi se izvaja ta sporazum

1. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta spodbujali odgovoren ribolov in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v bissavskih ribolovnih conah po načelu nediskriminacije med različnimi ribiškimi flotami v teh vodah.

2. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta uvedli načeli dialoga in predhodnega medsebojnega posvetovanja, zlasti na ravni izvajanja sektorske ribiške politike Gvineje Bissau na eni strani ter politik in ukrepov Skupnosti, ki bi lahko vplivali na bissavski ribiški sektor, na drugi strani.

3. Pogodbenici se obvezujeta, da bo izvajanje tega sporazuma v skladu z načeli dobrega gospodarskega in družbenega upravljanja.

4. Pogodbenici sodelujeta tudi pri izvajanju predhodnih, sprotnih in naknadnih vrednotenj ukrepov, programov in dejavnosti za izvajanje določb tega sporazuma.

5. Zaposlovanje bissavskih mornarjev in/ali mornarjev iz držav AKP na plovilih Skupnosti ureja Deklaracija Mednarodne organizacije dela (ILO) o temeljnih načelih in pravicah pri delu, ki se neposredno po pravu uporablja pri ustreznih pogodbah in splošnih pogojih zaposlovanja. To zadeva zlasti svobodo združevanja in dejansko priznanje pravice do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb ter odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in opravljanju poklica.

Člen 4 – Sodelovanje na področju znanosti

1. V obdobju veljavnosti Sporazuma si Skupnost in Gvineja Bissau prizadevata spremljati razvoj stanja virov v ribolovni coni Gvineje Bissau; v ta namen se določi skupno letno znanstveno srečanje, ki se odvija izmenično v Skupnosti in v Gvineji Bissauu.

2. Pogodbenici se na podlagi sklepov letnega znanstvenega srečanja in najboljših znanstvenih mnenj ter priporočil in resolucij, sprejetih v okviru Mednarodne komisije za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) in Odbora za ribištvo za južni osrednji Atlantik (CECAF) ter vseh drugih regionalnih ali mednarodnih organizacij s tega področja, kjer sta pogodbenici članici ali zastopani, posvetujeta v okviru skupnega odbora iz člena 10, da bi po potrebi in sporazumno sprejeli ukrepe, ki zagotavljajo trajnostno upravljanje ribolovnih virov.

3. Pogodbenici se obvezujeta, da se bosta medsebojno posvetovali neposredno ali v okviru pristojnih mednarodnih ali regionalnih organizacij, da bi zagotovili upravljanje in ohranjanje ribolovnih virov ter sodelovali v ustreznih znanstvenih raziskavah.

Člen 5 – Dostop plovil Skupnosti do bissavskih ribolovnih con

1. Za ribolovne dejavnosti, ki jih ureja ta sporazum, veljajo zakoni in predpisi Gvineje Bissau. Pristojni bissavski organi obvestijo Skupnost o vseh spremembah navedene zakonodaje. Brez poseganja v določbe, ki bi jih pogodbenici lahko sklenili med seboj, morajo plovila Skupnosti takšno spremembo predpisov upoštevati v enem mesecu po njeni objavi.

2. Gvineja Bissau se obvezuje, da bo plovilom Skupnosti omogočila izvajanje ribolovnih dejavnosti v svojih ribolovnih conah v skladu s tem sporazumom, vključno s Protokolom in prilogami.

3. Gvineja Bissau skrbi za učinkovito izvajanje določb v zvezi z nadzorom ribolova iz Protokola. Plovila Skupnosti sodelujejo z bissavskimi organi, pristojnimi za izvajanje tega nadzora.

4. Skupnost se obvezuje, da bo sprejela vse ustrezne ukrepe, da plovila, ki plovejo pod zastavo Skupnosti, spoštujejo določbe tega sporazuma in bissavsko zakonodajo, ki ureja ribolov v vodah pod jurisdikcijo Gvineje Bissau, v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu.

Člen 6 – Pogoji za izvajanje ribolova

1. Plovila Skupnosti lahko ribolovne dejavnosti v bissavskih ribolovnih conah izvajajo samo, če imajo dovoljenje za ribolov, ki je bilo izdano v skladu s tem sporazumom. Plovila Skupnosti lahko ribolovne dejavnosti izvajajo le z dovoljenjem, ki ga pristojni organi Gvineje Bissau izdajo na zahtevo pristojnih organov Skupnosti. Podrobna pravila za izdajo dovoljenj ter plačilo pristojbin in prispevkov za kritje stroškov znanstvenih opazovalcev ter vsi drugi pogoji za izvajanje ribolova plovil Skupnosti v ribolovnih conah Gvineje Bissau so določeni v prilogah.

2. Za ribolovne kategorije, ki niso navedene v veljavnem protokolu, in poskusni ribolov lahko dovoljenja plovilom Skupnosti izda ministrstvo. Vendar pa je odobritev teh dovoljenj še naprej odvisna od pozitivnega mnenja obeh pogodbenic.

3. Ribolovne možnosti, ki jih Gvineja Bissau dodeli plovilom Skupnosti v bissavskih ribolovnih conah, in finančni prispevek iz člena 7 tega sporazuma so določeni v Protokolu k temu sporazumu.

4. Pogodbenici dobro uporabo teh pogojev in podrobnih pravil zagotavljata z ustreznim upravnim sodelovanjem med njunimi pristojnimi organi.

Člen 7 – Finančni prispevek

1. Skupnost dodeli Gvineji Bissau finančni prispevek v skladu s pogoji iz Protokola in prilog. Navedeni enotni prispevek sestavljata dva elementa:

a) finančni prispevek za dostop plovil Skupnosti do bissavskih ribolovnih con, brez poseganja v pristojbine, ki jih morajo plovila Skupnosti plačati za pridobitev dovoljenj,

b) finančna podpora Skupnosti za izvajanje nacionalne ribiške politike, ki temelji na odgovornem ribolovu in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v bissavskih vodah.

2. Finančna podpora iz odstavka 1(b) se določi sporazumno in v skladu z določbami Protokola glede na cilje, za katere sta pogodbenici določili, da jih je treba doseči v okviru sektorske ribiške politike v Gvineji Bissauu.

3. Finančni prispevek Skupnosti se izplača vsako leto v skladu s Protokolom ter ob upoštevanju določb tega sporazuma in Protokola v zvezi z morebitno spremembo njegove višine zaradi:

a) resnih okoliščin, ki niso naravni pojavi in onemogočajo opravljanje ribolovnih dejavnosti v vodah Gvineje Bissau;

b) sporazumnega zmanjšanja ribolovnih možnosti, dodeljenih plovilom Skupnosti, zaradi ukrepov za upravljanje zadevnih staležev, če je to na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja potrebno za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje virov;

c) sporazumnega povečanja ribolovnih možnosti, dodeljenih plovilom Skupnosti, če najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje potrdi, da stanje virov to dopušča;

d) ponovne ocene pogojev finančne podpore Skupnosti za izvajanje sektorske ribiške politike v Gvineji Bissauu, če to upravičujejo rezultati letnega in večletnega programiranja, ki jih ugotovita pogodbenici;

e) odpovedi tega sporazuma v skladu s členom 14 Sporazuma;

f) prekinitve izvajanja tega sporazuma v skladu z določbami člena 15 Sporazuma ali Protokola;

Člen 8 – Spodbujanje sodelovanja na ravni gospodarskih subjektov

1. Pogodbenici spodbujata gospodarsko, znanstveno in tehnično sodelovanje v ribiškem sektorju in z njim povezanih sektorjih. Med seboj se posvetujeta za uskladitev različnih ukrepov, ki se lahko sprejmejo v ta namen.

2. Pogodbenici spodbujata izmenjavo informacij o ribolovnih tehnikah in orodju, načinih konzerviranja ter industrijski predelavi ribiških proizvodov.

3. Pogodbenici si prizadevata ustvariti ugodne pogoje za krepitev odnosov med njunimi podjetji na tehničnem, gospodarskem in trgovskem področju, in sicer s spodbujanjem vzpostavitve okolja, naklonjenega razvijanju poslovanja in naložb.

4. Pogodbenici zlasti spodbujata naložbe, ki so v obojestranskem interesu, ob upoštevanju bissavske zakonodaje in zakonodaje Skupnosti.

Člen 9 – Upravno sodelovanje

Pogodbenici skrbita za zagotovitev učinkovitosti ukrepov razvoja in ohranjanja ribolovnih virov tako, da:

- vsaka v okviru svojih pristojnosti razvija upravno sodelovanje za zagotovitev, da njena plovila upoštevajo določbe tega sporazuma in bissavske predpise o morskem ribolovu;

- sodelujeta pri preprečevanju in boju proti nezakonitemu, nereguliranemu in neprijavljenemu ribolovu, zlasti z izmenjavo informacij in s tesnim upravnim sodelovanjem.

Člen 10 – Skupni odbor

1. Ustanovi se skupni odbor, sestavljen iz predstavnikov obeh pogodbenic, ki je odgovoren za nadzor izvajanja tega sporazuma. Skupni odbor opravlja naslednje naloge:

a) nadzira izpolnjevanje, razlago in dobro izvajanje Sporazuma ter reševanje sporov;

b) zagotavlja spremljanje in ocenjuje izvajanje prispevka Sporazuma o partnerstvu k izvajanju sektorske ribiške politike Gvineje Bissau;

c) zagotavlja potrebne povezave za zadeve skupnega interesa na področju ribolova;

d) deluje kot forum za mirno reševanje sporov, ki lahko nastanejo zaradi razlage ali uporabe Sporazuma;

e) kjer je potrebno, ponovno oceni stopnjo ribolovnih možnosti in posledično finančnega prispevka;

f) določi praktična pravila upravnega sodelovanja iz člena 9 tega sporazuma;

g) spremlja in ocenjuje sodelovanje med gospodarskimi subjekti, kot je določeno v členu 8 tega sporazuma, ter po potrebi predlaga načine in sredstva za njegovo spodbujanje;

h) opravlja katero koli drugo nalogo, ki jo pogodbenici določita sporazumno, tudi na področjih boja proti nezakonitemu ribolovu in upravnega sodelovanja.

2. Skupni odbor se sestane vsaj enkrat na leto, izmenično v Gvineji Bissauu in Skupnosti, predseduje pa mu pogodbenica, ki je gostiteljica zasedanja. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skliče tudi izredno zasedanje.

Člen 11– Področje uporabe

Ta sporazum se na eni strani uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in sicer pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, ter na drugi strani na ozemlju Gvineje Bissau in v vodah pod bissavsko jurisdikcijo.

Člen 12 – Trajanje

Ta sporazum se uporablja za obdobje štirih let od datuma začetka njegove veljavnosti. Podaljša se za enaka obdobja, razen če se odpove v skladu s členom 14.

Člen 13 – Reševanje sporov

Pogodbenici se v primeru spora glede uporabe tega sporazuma posvetujeta v okviru skupnega odbora.

Člen 14 – Odpoved

1. Ta sporazum lahko vsaka izmed pogodbenic odpove v primeru resnih okoliščin, kot so zmanjšanje zadevnih staležev, ugotovljeno znižanje ravni izkoriščanja ribolovnih možnosti, dodeljenih plovilom Skupnosti, ali neupoštevanje obvez, ki sta jih pogodbenici sprejeli glede boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.

2. Zadevna pogodbenica pisno obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri, da odpoveduje Sporazum, vsaj šest mesecev pred dnevom izteka začetnega obdobja ali vsakega dodatnega obdobja.

3. Po uradnem obvestilu iz drugega odstavka pogodbenici skličeta posvetovanja.

4. Plačilo finančnega prispevka iz člena 7 za leto, v katerem začne odpoved veljati, se zmanjša sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve.

Člen 15 – Začasna prekinitev

1. Izvajanje tega sporazuma se lahko na pobudo ene izmed pogodbenic začasno prekine v primeru velikega nesoglasja glede uporabe določb Sporazuma. Pri taki prekinitvi mora zadevna pogodbenica poslati pisno uradno obvestilo o svoji nameri vsaj tri mesece pred začetkom veljave prekinitve. Po prejemu uradnega obvestila pogodbenici skličeta posvetovanja za mirno rešitev nesoglasij.

2. Plačilo finančnega prispevka iz člena 7 se zmanjša sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve glede na trajanje prekinitve, brez poseganja v določbe iz člena 9(4) Protokola.

Člen 16 – Protokol in Priloge

Protokol, njegove priloge in dodatki so sestavni del tega sporazuma.

Člen 17 Veljavne določbe nacionalne zakonodaje

Dejavnosti ribiških plovil Skupnosti, ki delujejo v bissavskih vodah, ureja veljavna zakonodaja Gvineje Bissau, razen če Sporazum, ta protokol s Prilogo in dodatki določajo drugače.

Člen 18 – Razveljavitev

Ta sporazum z dnem začetka svoje veljavnosti razveljavi in nadomesti Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Gvinejo Bissau o ribolovu v obalnih vodah Gvineje Bissau, ki je začel veljati 29. avgusta 1980.

Vendar pa se Protokol, ki za obdobje od 16. junija 2007 do 15. junija 2011 določa ribolovne možnosti in finančni prispevek iz ribiškega sporazuma, še naprej uporablja za obdobje, določeno v členu 1(1) Protokola in postane sestavni del tega sporazuma.

Člen 19 - Začetek veljavnosti

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna, in začne veljati na dan, ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.

PROTOKOL o določitvi ribolovnih možnostih in finančnega prispevka v skladu s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau za obdobje od 16. junija 2007 do 15. junija 2011

Člen 1 Obdobje uporabe in ribolovne možnosti

1. Za obdobje 4 let od 16. junija 2007 so ribolovne možnosti, odobrene na podlagi členov 5 in 6 Sporazuma, naslednje:

- Raki in pridnene vrste

a) zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov kozic: 4 400 BRT na leto;

b) zamrzovalna plovila, plovila z vlečno mrežo za ribolov rib kostnic in glavonožcev: 4 400 BRT na leto;

- Izrazito selivske vrste (vrste, navedene v Prilogi 1 h Konvenciji Združenih narodov iz leta 1982)

c) zamrzovalna plovila za ribolov tunov s potegalko in plovila s parangalom: 23 plovil;

d) plovila za ribolov z ribiško palico: 14 plovil;

2. Odstavek 1 se uporablja ob upoštevanju določb členov 5 in 6 tega protokola.

3. V skladu s členom 6 Sporazuma lahko plovila, ki plovejo pod zastavo države članice Evropske skupnosti, izvajajo ribolovne dejavnosti v bissavskih ribolovnih conah le, če imajo ribolovno dovoljenje, izdano na podlagi tega protokola in pod pogoji, določenimi v prilogah k temu protokolu.

Člen 2 Finančni prispevek in posebni prispevek – načini plačevanja

1. Finančni prispevek iz člena 7 Sporazuma znaša 7 milijonov EUR na leto za obdobje iz člena 1 Protokola.

2. Vendar če se bo uporaba ribolovnih možnosti iz člena 1(1)(a) in (b) tega protokola s strani plovil Skupnosti izboljšala, bo Skupnost Gvineji Bissau dodelila dodatni finančni znesek, ki bo sorazmeren temu povečanju, v mejah ribolovnih možnosti, določenih v tem protokolu, in do višine največ 1 milijon EUR na leto. Pogodbenici se v okviru skupnega odbora najpozneje v treh mesecih po začetku veljavnosti tega protokola sporazumeta, da določita referenčno obdobje, osnovni indeks in posebne tehnične mehanizme plačila.

3. Odstavek 1 se uporablja ob upoštevanju določb členov 5, 6, 7, 8, 9, 11 in 12 tega protokola.

4. Finančni prispevek Skupnosti iz odstavka 1 se plača najpozneje 30. aprila 2008 za prvo leto in najpozneje 15. junija za naslednja leta.

5. Ob upoštevanju člena 8 tega protokola se o proračunski uporabi tega prispevka odloča v okviru zakona o javnih financah Gvineje Bissau in v skladu s tem je v izključni pristojnosti organov Gvineje Bissau.

6. K znesku iz odstavka 1 se doda posebni prispevek Skupnosti v višini 500 000 EUR na leto, ki je namenjen vzpostavitvi higienskega in fitosanitarnega sistema za ribiške proizvode. Vendar se lahko pogodbenici po potrebi odločita, da del tega posebnega prispevka namenita za okrepitev sistema spremljanja in nadzora v bissavskih ribolovnih conah. Ta prispevek se upravlja po določbah člena 3 tega protokola.

7. Brez poseganja v določbe iz člena 3 tega protokola se izplačilo posebnega prispevka iz odstavka 6 izvede najpozneje 30. aprila 2008 za prvo leto in najpozneje 15. junija za naslednja leta.

8. Plačila iz tega člena se izplačajo na enotni račun Javne zakladnice, ki se odpre pri Centralni banki Gvineje Bissau, katerih podatke vsako leto posreduje ministrstvo.

Člen 3 Posebni prispevek za izboljšanje higienskih in fitosanitarnih razmer ribiških proizvodov in za spremljanje ter nadzor ribolova

1. Posebni prispevek Skupnosti iz člena 2(6) tega protokola prispeva zlasti k uskladitvi ribiškega sektorja s higienskimi standardi in po potrebi k politiki spremljanja in nadzora Gvineje Bissau.

2. Gvineja Bissau upravlja ustrezni znesek skladno s cilji, ki jih pogodbenici opredelita sporazumno, ter z letnim in večletnim programiranjem za njihovo uresničitev.

3. Brez poseganja v določitev teh ciljev s strani pogodbenic in v skladu z določbami členov 8 in 9 tega protokola, se pogodbenici sporazumeta, da se bosta osredotočili na:

a) vse ukrepe za izboljšanje higienskih in fitosanitarnih razmer glede ribiških proizvodov ter okrepitev pristojnega organa, vzpostavitev standardov CIPA (ISO 9000), usposabljanje agentov in uskladitev potrebnega pravnega okvirain po potrebi:

b) vse ukrepe podpore pri spremljanju in nadzoru ribolova ter spremljanju voda Gvineje Bissau po morju in iz zraka, vzpostavitev sistema spremljanja ribiških plovil s satelitom (VMS), izboljšanje pravnega okvira in tudi njegove uporabe glede kršitev.

4. Podrobno letno poročilo se predloži za odobritev skupnemu odboru iz člena 10 Sporazuma.

5. Vendar si Skupnost pridržuje pravico, da začasno prekine plačilo posebnega prispevka iz člena 2(6) tega protokola in to od prvega leta Protokola, bodisi v primeru sporov glede programiranja ukrepov ali kadar dobljeni rezultati, razen v izjemnih okoliščinah, niso v skladu s programiranjem.

Člen 4 Znanstveno sodelovanje

1. Pogodbenici se zavežeta, da bosta pospeševali odgovoren ribolov v bissavski ribolovni coni na podlagi načel trajnostnega upravljanja, zlasti s pospeševanjem sodelovanja glede odgovornega ribolova na ravni podregije in v okviru subregionalne komisije za ribištvo (CSRP).

2. V obdobju veljavnosti tega protokola pogodbenici sodelujeta pri poglabljanju nekaterih vprašanj o razvoju stanja virov v bissavskih ribolovnih conah; v ta namen je vsaj enkrat letno organizirano srečanje skupnega znanstvenega odbora v skladu s členom 4(1) Sporazuma. Na zahtevo ene od pogodbenic in na podlagi potrebe v okviru tega sporazuma se lahko skličejo tudi druga srečanja skupnega znanstvenega odbora.

3. Pogodbenici se na podlagi sklepov skupnega letnega znanstvenega srečanja ter priporočil in resolucij, sprejetih v okviru Mednarodne komisije za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT), Odbora za ribištvo za južni osrednji Atlantik (CECAF) ter vseh drugih regionalnih ali mednarodnih organizacij s tega področja, kjer sta pogodbenici članici ali zastopani, posvetujeta v okviru skupnega odbora iz člena 10, da bi po potrebi in sporazumno sprejeli ukrepe, ki zagotavljajo trajnostno upravljanje ribolovnih virov.

Člen 5 Pregled ribolovnih možnosti

1. Ribolovne možnosti iz člena 1 se lahko sporazumno povečajo, če na podlagi zaključkov skupnega letnega znanstvenega srečanja iz člena 4(2) Sporazuma to povečanje ne škoduje trajnostnemu upravljanju bissavskih virov. V tem primeru se finančni prispevek iz člena 2(1) poveča sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve. Vendar pa skupni znesek finančnega prispevka, ki ga izplača Evropska skupnost, ne sme presegati dvakratnika zneska iz člena 2(1).

2. Če pa pogodbenici sprejmeta ukrepe iz člena 4(2) Sporazuma, katerih posledica je zmanjšanje ribolovnih možnosti iz člena 1, se finančni prispevek zmanjša sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve. Evropska skupnost lahko ta finančni prispevek brez poseganja v določbe člena 8 tega protokola začasno prekine, če ni mogoče uporabiti nobene ribolovne možnosti iz tega protokola.

3. Pogodbenici lahko sporazumno prerazporedita ribolovne možnosti med različne vrste plovil, če so vse spremembe skladne z morebitnimi priporočili skupnega letnega znanstvenega srečanja glede upravljanja staležev, na katere bi takšna prerazporeditev lahko vplivala. Pogodbenici se sporazumeta o ustrezni prilagoditvi finančnega prispevka, če je to upravičeno zaradi prerazporeditve ribolovnih možnosti.

4. Pregled ribolovnih možnosti iz odstavkov 1, 2 in 3 se določi sporazumno med obema pogodbenicama v okviru skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma.

Člen 6 Nove ribolovne možnosti in poskusni ribolov

1. Če ribiška plovila Skupnosti izrazijo zanimanje za ribolovne dejavnosti, ki niso vključene v člen 1 tega protokola, se Skupnost posvetuje z Gvinejo Bissau v zvezi z morebitnim dovoljenjem za te nove dejavnosti. Če je to primerno, se pogodbenici sporazumeta o pogojih za te nove ribolovne možnosti in po potrebi spremenita ta protokol in njegovo prilogo.

2. Pogodbenici lahko na podlagi mnenja skupnega znanstvenega odbora iz člena 4 Sporazuma v bissavskih ribolovnih conah izvajata poskusni ribolov. V ta namen se na zahtevo ene od pogodbenic posvetujeta in za vsak primer posebej določita nove vire, pogoje in druge ustrezne parametre.

3. Dovoljenja za poskusni ribolov se za poskusne namene dodelijo za največ šestmesečno obdobje.

4. Kadar pogodbenici ugotovita, da je imel poskusni ribolov pozitivne rezultate, se ob spoštovanju ohranjanja ekosistemov in živih morskih virov lahko plovilom Skupnosti dodelijo nove ribolovne možnosti, in sicer na podlagi posvetovalnega postopka iz člena 5 tega protokola, do prenehanja veljavnosti Protokola in glede na dovoljeni ribolovni napor. Finančni prispevek se poveča v skladu z določbami člena 5 tega protokola.

5. Ulov med poskusnim ribolovom je last lastnika plovila. Ulov vrst, katerih velikost je drugačna od predpisane, in vrst, katerih ribolova, obdržanja na krovu in trženja bissavski predpisi ne dovoljujejo, je prepovedan.

Člen 7 Začasna ustavitev in revizija plačila finančnega prispevka zaradi neobičajnih okoliščin

1. Če neobičajne okoliščine, ki niso naravni pojavi, preprečijo opravljanje ribolovnih dejavnosti v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau, lahko Evropska skupnost začasno ustavi plačevanje finančnega prispevka in posebnega prispevka iz člena 2 tega protokola. Odločitev o začasni ustavitvi se sprejme po predhodnem posvetovanju med pogodbenicama v dveh mesecih po zahtevi ene od pogodbenic, pod pogojem da je Evropska skupnost v celoti poravnala vse zneske, dolgovane do dneva začasne ustavitve plačevanja.

2. Finančni prispevek in posebni prispevek iz člena 2 tega protokola se začneta ponovno plačevati takoj, ko pogodbenici po posvetovanju sporazumno ugotovita, da okoliščin, zaradi katerih so bile ribolovne dejavnosti ustavljene, ni več in/ali da razmere ponovno omogočajo opravljanje ribolovnih dejavnosti.

3. Veljavnost dovoljenj, dodeljenih plovilom Skupnosti, ki se začasno prekine hkrati z ustavitvijo plačila finančnega prispevka, se podaljša za enako dolgo obdobje, kot je trajala začasna ustavitev ribolovnih dejavnosti.

Člen 8 Prispevek Sporazuma o partnerstvu pri izvajanju sektorske ribiške politike Gvineje Bissau

1. 35 % finančnega prispevka iz člena 2(1), to je 2 450 000 EUR, je namenjenega razvoju in izvajanju sektorske ribiške politike v Gvineji Bissauu, da se vzpostavi trajnosten in odgovoren ribolov v njenih vodah.

2. Za upravljanje ustreznega zneska je odgovorna Gvineja Bissau in je skladno s cilji, ki jih pogodbenici sporazumno opredelita, ter letnimi in večletnimi programiranji za njihovo uresničitev, zlasti kar zadeva dobro upravljanje ribolovnih virov, okrepitev znanstvenih raziskav in zmogljivosti nadzora pristojnih bissavskih organov ter izboljšanje razmer pri proizvodnji ribiških proizvodov.

3. Brez poseganja v opredelitev teh ciljev s strani pogodbenic in v skladu s prednostnimi nalogami iz strategije trajnostnega razvoja ribiškega sektorja Gvineje Bissau ter za zagotovitev trajnostnega in odgovornega upravljanja sektorja se pogodbenici dogovorita, da se bosta osredotočili na naslednja področja: nadzor in spremljanje ribolovnih dejavnosti, znanstvene raziskave in upravljanje ter organiziranje ribištva.

Člen 9 Podrobna pravila izvajanja podpore za sektorsko ribiško politiko Gvineje Bissau

1. Ne da bi to posegalo v določbe člena 8(3) se Evropska skupnost in ministrstvo v okviru skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma in od začetka veljavnosti tega protokola dogovorita o:

(a) letnih in večletnih smernicah za izvajanje prednostnih nalog bissavske ribiške politike, katere cilj je vzpostavitev trajnostnega in odgovornega ribolova, in zlasti tistih iz člena 8(2);

(b) letnih in večletnih ciljih, ki jih je treba doseči, ter merilih in kazalnikih za vsakoletno vrednotenje dobljenih rezultatov. Priloga IV določa osnovne elemente o ciljih in kazalnikih uspešnosti, ki jih je treba upoštevati v okviru Protokola.

2. Vse spremembe teh smernic, ciljev ter meril in kazalnikov za vrednotenje morata odobriti obe pogodbenici v okviru skupnega odbora.

3. Za prvo leto veljavnosti tega protokola mora Gvineja Bissau Evropsko skupnost o dodelitvi finančne podpore iz člena 8(1) tega protokola obvestiti ob odobritvi smernic, ciljev ter meril in kazalnikov vrednotenja v okviru skupnega odbora.

4. Vsako leto ministrstvo obvesti Evropsko skupnost o dodelitvi najpozneje 4 mesece po začetku veljavnosti tega protokola za prvo leto in 15. junija za naslednja leta.

5. Letno poročilo o izvajanju načrtovanih in financiranih ukrepov, o rezultatih ter o morebitnih ugotovljenih težavah se predloži v odobritev skupnemu odboru iz člena 10 Sporazuma.

6. Vendar si Evropska skupnost pridržuje pravico, da prilagodi ali začasno prekine plačilo zneska iz člena 8(1) Protokola, če to opravičuje letno vrednotenje dejanskih rezultatov izvajanja ribiške politike v danem trenutku in po posvetovanju v okviru skupnega odbora.

Člen 10 Gospodarsko povezovanje gospodarskih subjektov Skupnosti v ribiškem sektorju v Gvineji Bissauu

1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali gospodarsko povezovanje gospodarskih subjektov Skupnosti v celotnem bissavskem ribiškem sektorju.

2. Pogodbenici se zlasti zavezujeta, da bosta pospeševali ustanovitev začasnih združenj med gospodarskimi subjekti Skupnosti in bissavskimi gospodarskimi subjekti zaradi skupnega izkoriščanja ribolovnih virov v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau.

3. Kot začasno združenje podjetij se razume vsako združenje, ki temelji na pogodbi, sklenjeni za določen čas med lastniki plovil Skupnosti in bissavskimi fizičnimi ali pravnimi osebami za namene skupnega ribolova ali izkoriščanja kvot Gvineje Bissau z enim ali več plovili, ki plovejo pod zastavo države članice Evropske skupnosti, in deljenja dobička ali izgube glede stroškov skupne gospodarske dejavnosti.

4. Gvineja Bissau daje potrebno dovoljenje, da lahko začasna združenja podjetij, ki so ustanovljena za izkoriščanje morskih ribolovnih virov, delujejo v njenih ribolovnih conah.

5. Plovila Skupnosti, ki se odločijo za začasna združenja podjetij v okviru veljavnega Protokola za kategorije ribolova iz člena 1(1)(a) in (b) tega protokola, bodo izvzeta iz plačila pristojbin za dovoljenja. Poleg tega bo od tretjega leta Protokola Gvineja Bissau dala na razpolago finančno podporo za ustanovitev začasnih združenj podjetij. Skupni znesek podpore ne bo presegel 20 % skupnega zneska pristojbin, ki jih lastniki plovil plačajo v okviru tega protokola.

6. Skupni odbor bo določil podrobna finančna in tehnična pravila za izvajanje podpore in spodbuditev začasnih združenj podjetij v okviru veljavnega protokola.

Člen 11 Spori – Začasna prekinitev uporabe Protokola

1. Vsak spor med pogodbenicama glede razlage določb tega protokola in njegovih prilog ter glede njihove uporabe se rešuje s posvetovanjem pogodbenic v okviru skupnega odbora, po potrebi na izrednem zasedanju.

2. Uporaba Protokola se lahko začasno prekine na pobudo ene od pogodbenic, če se šteje, da je spor med pogodbenicama resen in če s posvetovanjem v okviru skupnega odbora v skladu z odstavkom 1 ni dosežena sporazumna rešitev spora.

3. Zadevna pogodbenica mora v primeru začasne prekinitve tega protokola poslati pisno uradno obvestilo o svoji nameri vsaj tri mesece pred datumom, ko naj bi takšna prekinitev začela veljati.

4. V primeru začasne prekinitve pogodbenici nadaljujeta posvetovanje in skušata doseči sporazumno rešitev spora. Če spor sporazumno rešita, se Protokol znova začne uporabljati in znesek finančnega prispevka se zniža sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve glede na dolžino obdobja, v katerem je bila uporaba Protokola začasno prekinjena.

Člen 12 Začasna prekinitev uporabe Protokola zaradi neizvajanja obveznosti Gvineje Bissau glede odgovornega in trajnostnega ribolova

Če Gvineja Bissau ne bi spoštovala svoje obveznosti glede odgovornega in trajnega ribolova, zlasti glede spoštovanja letnih načrtov upravljanja ribolova, ki jih določi vlada Gvineje Bissau, se ob upoštevanju določb člena 4 tega protokola lahko uporaba tega protokola začasno prekine v skladu z določbami iz člena 11(3) in (4).

Za prvo leto Protokola je načrt upravljanja ribolova določen v Prilogi III tega protokola. Pogodbenici bosta sledili razvoju tega načrta ribolova za vsako zaporedno leto v okviru skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma.

Člen 13 Začasna prekinitev uporabe Protokola zaradi neplačevanja

Če Evropska skupnost ne opravi plačil iz člena 2, se lahko uporaba tega protokola v skladu z določbami člena 4 začasno prekine pod naslednjimi pogoji:

a) Pristojni organi Gvineje Bissau obvestijo Evropsko komisijo o neplačevanju. Evropska komisija opravi ustrezna preverjanja in, če je potrebno, poravna obveznost najpozneje v 30 delovnih dneh od prejema uradnega obvestila.

b) Če plačila niso izvedena in če upravičeni razlogi za neplačevanje niso navedeni v roku iz odstavka (a), imajo pristojni organi Gvineje Bissau pravico začasno prekiniti uporabo tega protokola. O tem nemudoma obvestijo Evropsko komisijo.

Ta protokol se znova začne uporabljati takoj, ko so zadevna plačila izvedena.

Člen 14 Razveljavitev

Ta protokol in njegove priloge razveljavljajo in nadomeščajo veljavni protokol med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Gvinejo Bissau o ribolovu v bissavskih obalnih vodah.

Člen 15 Začetek veljavnosti

1. Ta protokol in njegove priloge začnejo veljati na dan, ko se pogodbenici medsebojno obvestita, da so bili potrebni postopki zaključeni.

2. Uporabljajo se od 16. junija 2007.

PRILOGA I

POGOJI ZA IZVAJANJE RIBOLOVA S PLOVILI SKUPNOSTI V RIBOLOVNI CONI GVINEJE BISSAU

Poglavje I – Zahtevki za dovoljenja in izdaja dovoljenj

Oddelek 1 Splošni določbe za vsa plovila

1. Dovoljenje za ribolov v ribolovni coni Gvineje Bissau lahko dobijo le plovila, ki izpolnjujejo pogoje.

2. Plovilo izpolnjuje pogoje, če njegovemu lastniku, poveljniku in plovilu samemu ni prepovedana ribolovna dejavnost v Gvineji Bissauu. Imeti morajo urejene odnose z bissavsko upravo, to pomeni, da so izpolnili vse predhodne obveznosti, ki izhajajo iz njihovih ribolovnih dejavnosti v Gvineji Bissauu v okviru ribiških sporazumov, sklenjenih s Skupnostjo.

3. Vsako plovilo Skupnosti, ki zaprosi za dovoljenje za ribolov, ima lahko zastopnika s stalnim bivališčem v Gvineji Bissauu. Ime in naslov tega zastopnika se navedeta v zahtevku za dovoljenje.

4. Pristojni organi Skupnosti prek Delegacije Evropske komisije v Gvineji Bissauu predložijo ministrstvu zahtevek za vsako plovilo, ki želi ribariti na podlagi Sporazuma, vsaj 20 dni pred datumom zahtevanega začetka veljavnosti.

5. Zahtevki se predložijo ministrstvu v skladu z obrazcem, ki ga v ta namen zagotovi vlada Gvineje Bissau, katerega vzorec je v Dodatku 1. Bissavski organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se podatki iz zahtevkov za dovoljenja obravnavajo zaupno. Navedeni podatki bodo uporabljeni samo v okviru izvajanja ribiškega sporazuma.

6. Vsem zahtevkom za dovoljenje morajo biti priloženi naslednji dokumenti:

- dokaz o plačilu pristojbine za obdobje njegove veljavnosti in zneska iz točke 13 poglavja VII,

- vsi drugi dokumenti ali potrdila, ki se zahtevajo na podlagi posebnih določb, ki se uporabljajo za vrsto plovila po tem protokolu.

7. Pristojbina se vplača na račun, ki ga določijo organi Gvineje Bissau.

8. Pristojbine vključujejo vse nacionalne in lokalne dajatve, razen pristaniških dajatev in zaračunanih storitev.

9. Dovoljenja za vsa plovila se lastnikom plovil ali njihovim zastopnikom izdajo prek Delegacije Evropske komisije v Gvineji Bissauu v 20 dneh od datuma, ko ministrstvo prejme vse dokumente iz točke 6.

10. Če je dovoljenje podpisano v času, ko so uradi Delegacije Evropske komisije zaprti, se pošlje neposredno zastopniku plovila, en izvod pa Delegaciji.

11. Dovoljenja se izdajo za določeno plovilo in niso prenosljiva.

12. Kljub temu se na zahtevo Evropske skupnosti in če se dokaže višja sila, dovoljenje za plovilo brez plačila dodatnih pristojbin nadomesti z novim dovoljenjem za drugo plovilo podobne kategorije, kot je prvo plovilo. Če je bruto registrska tona (BRT) nadomestnega plovila višja od plovila, ki se nadomesti, se razlika pristojbine plača po načelu časovne porazdelitve.

13. Lastnik plovila, ki se nadomesti, ali njegov zastopnik vrneta preklicano dovoljenje ministrstvu prek Delegacije Evropske komisije.

14. Novo dovoljenje začne veljati na dan, ko lastnik plovila ministrstvu vrne preklicano dovoljenje. O prenosu dovoljenja se obvesti Delegacijo Evropske komisije v Gvineji Bissauu.

15. Dovoljenje mora biti ves čas na krovu brez poseganja v točko 1 oddelka 2 poglavja I.

16. Pogodbenici se sporazumeta, da bosta pospeševali vzpostavitev sistema dovoljenj, ki temelji izključno na elektronski izmenjavi zgoraj navedenih informacij in dokumentov. Pogodbenici se sporazumeta, da bosta pospeševali čim prejšnjo zamenjavo papirnatega dovoljenja z elektronsko ustreznico, kot je seznam plovil, ki jim je dovoljen ribolov v ribolovnem območju Gvineje Bissau.

17. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta v okviru skupnega odbora v tem protokolu nadomestili vse sklice na BRT z BT in posledično prilagodili vse s tem povezane določbe. Pred to zamenjavo se pogodbenici strokovno posvetujeta.

Oddelek 2 Posebne določbe glede plovil za ribolov tunov in plovil s površinskim parangalom

1. Dovoljenje mora biti ves čas na krovu. Evropska skupnost mora imeti posodobljen osnutek seznama plovil, za katera je bil v skladu z določbami tega protokola vložen zahtevek za ribolovno dovoljenje. Ta osnutek se bissavskim organom pošlje takoj, ko je sestavljen, in vsakič, ko se posodobi. Po prejemu navedenega osnutka seznama in obvestila o plačilu predplačila, ki ga Evropska komisija pošlje organom Gvineje Bissau, pristojni organ Gvineje Bissau vnese plovilo na seznam plovil, ki jim je dovoljen ribolov, ter ga pošlje organom, zadolženim za nadzor ribolova, in Delegaciji Evropske komisije v Gvineji Bissauu. V tem primeru Delegacija Evropske komisije pošlje overjen izvod tega seznama lastniku plovila, ki ga hrani na krovu namesto ribolovnega dovoljenja, dokler pristojni organ Gvineje Bissau le-tega ne izda.

2. Dovoljenja veljajo eno leto in so obnovljiva.

3. Pristojbine se izračunavajo za vsako plovilo posebej na podlagi letnih stopenj, določenih v obrazcih o ribolovu Protokola. Pri trimesečnih ali polletnih dovoljenjih se pristojbine izračunavajo po načelu časovne porazdelitve in zvišajo za 3 % oziroma 2 % zaradi kritja ponavljajočih se stroškov izdelave dovoljenj.

4. Dovoljenja se izdajo po plačilu pavšalnih zneskov pristojnim nacionalnim organom v skladu z ustreznim obrazcem o ribolovu.

5. Evropska komisija najpozneje do 15. junija naslednjega leta sestavi končni obračun pristojbin, ki so plačljive za tekoče leto, na podlagi poročil o ulovu, ki jih predloži vsak lastnik plovila in ki jih potrdijo znanstveni inštituti, odgovorni za preverjanje podatkov o ulovu v državah članicah, kot so IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografía) in IPIMAR (Instituto Português de Investigaçao Maritima) prek Delegacije Evropske komisije.

6. Ta obračun se hkrati sporoči ministrstvu in lastnikom plovil.

7. Vsako morebitno dodatno plačilo lastniki plovil plačajo pristojnim nacionalnim organom Gvineje Bissau najpozneje do 31. julija v letu, ko se izvede končni obračun pristojbin, na račun iz odstavka 7 oddelka 1.

8. Če je znesek končnega obračuna nižji od predplačila iz točke 3, se nastala razlika lastniku plovila ne povrne.

Oddelek 3 Posebne določbe za plovila z vlečno mrežo

1. Poleg dokumentov iz točke 6 oddelka 1 tega poglavja je treba zahtevku za dovoljenje za plovila iz tega oddelka priložiti:

- overjen izvod dokumenta, ki ga izda država članica in ki potrjuje bruto tonažo v BRT ter

- certifikat o skladnosti, ki ga izda ministrstvo po tehničnem pregledu plovila v skladu s točko 3.2. poglavja VIII.

2. V primeru zahtevka za novo dovoljenje za plovilo, ki že ima dovoljenje v okviru tega protokola in katerega tehnične lastnosti se niso spremenile, se ta zahtevek ministrstvu predloži prek Delegacije Evropske komisije v Bissauu skupaj z dokazilom o plačilu pristojbine za domnevna obdobja in o znesku iz točke 13 poglavja VII. Ministrstvo odobri novo dovoljenje z navedbo o prvem zahtevku za dovoljenje, predloženem v okviru veljavnega protokola.

3. Obdobje veljavnosti dovoljenj se določi na podlagi naslednjih letnih obdobij:

- prvo obdobje: od 16. junija 2007 do 31. decembra 2007

- drugo obdobje: od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008

- tretje obdobje: od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009

- četrto obdobje: od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010

- peto obdobje: od 1. januarja 2011 do 15. junija 2011

4. Dovoljenja ne smejo začeti veljati med enim letnim obdobjem in se izteči v naslednjem.

5. Četrtletje zajema eno od trimesečnih obdobij, ki se začnejo 1. januarja, 1. aprila, 1. julija ali 1. oktobra, razen prvega in zadnjega obdobja Protokola, ko takšni obdobji trajata od 16. junija 2007 do 30 septembra 2007 in od 1. aprila 2011 do 15. junija 2011.

6. Dovoljenja za ribolov veljajo eno leto, šest mesecev ali tri mesece in so obnovljiva.

7. Dovoljenja je treba ves čas hraniti na krovu.

8. Pristojbine se izračunavajo za vsako plovilo posebej na podlagi letnih stopenj, določenih v obrazcih o ribolovu Protokola. Pri trimesečnih ali polletnih dovoljenjih se pristojbine izračunavajo po načelu časovne porazdelitve in zvišajo za 3 % oziroma 2 % zaradi kritja ponavljajočih se stroškov izdelave dovoljenj.

Poglavje II – Ribolovne cone

Plovila Skupnosti iz člena 1 Protokola smejo izvajati ribolovne dejavnosti v vodah, ki so več kot 12 morskih milj od osnovne črte.

Poglavje III – Sistem poročanja o ulovu za plovila, ki jim je dovoljen ribolov v bissavskih vodah

1. V tej prilogi se trajanje ribolovnega potovanja plovila Skupnosti opredeli kot:

- obdobje, ki preteče med vstopom v ribolovno cono Gvineje Bissau in izstopom iz nje;

- ali obdobje, ki preteče od vstopa v ribolovno cono Gvineje Bissau do pretovarjanja;

- ali obdobje, ki preteče od vstopa v ribolovno cono Gvineje Bissau do iztovarjanja v Gvineji Bissauu.

2. Vsa plovila, ki jim je dovoljen ribolov v vodah Gvineje Bissau v okviru Sporazuma, morajo sporočiti svoj ulov ministrstvu na naslednji način:

2.1 Poročila vsebujejo količino ulova plovila na posameznem potovanju. Poročila se ministrstvu sporočijo po telefaksu, pošti ali elektronski pošti, en izvod pa se prek Delegacije Evropske komisije v Gvineji Bissauu pošlje Evropski komisiji, in sicer ob koncu vsakega potovanja in v vsakem primeru preden plovilo zapusti ribolovne vode Gvineje Bissau. Če se poročilo pošlje po elektronski pošti, prejemnika nemudoma pošljeta elektronski izvod potrdila o prejemu plovilu in eden drugemu. Za plovila za ribolov tunov se ta poročila pošljejo ob koncu vsakega ribolovnega leta.

2.2 Izvirniki poročil, poslanih po telefaksu ali po elektronski pošti v letnem obdobju veljavnosti dovoljenja v smislu določb iz točke 2 oddelka 2 poglavja I za plovila za ribolov tunov in iz točke 3 oddelka 3 za plovila z vlečno mrežo se v 45 dneh po koncu zadnjega ribolovnega potovanja, opravljenega v navedenem obdobju, ministrstvu pošljejo na fizičnem nosilcu. Izvodi na fizičnem nosilcu se pošljejo Delegaciji Komisije v Gvineji Bissauu.

2.3 Plovila za ribolov tunov in plovila s površinskim parangalom vpišejo svoj ulov v ustrezen obrazec ladijskega dnevnika, katerega vzorec je v Dodatku 2. Za obdobja, v katerih plovilo ni v vodah Gvineje Bissau, se v ladijski dnevnik vpiše besedilo „Zunaj izključne ekonomske cone Gvineje Bissau“.

2.4 Plovila z vlečno mrežo vpišejo svoj ulov v obrazec, katerega vzorec je v Dodatku 3, ter navedejo ves ulov po vrsti in po koledarskem mesecu ali delu meseca.

2.5 Obrazci se čitljivo izpolnijo, podpiše jih poveljnik plovila.

3. V primeru neizpolnjevanja določb tega poglavja si vlada Gvineje Bissau pridržuje pravico, da zadevnemu plovilu začasno odvzame dovoljenje, dokler ne opravi vseh formalnosti, in lastniku plovila naloži kazen v skladu s svojimi veljavnimi predpisi ter v primeru ponovitve kaznivega dejanja ne obnovi dovoljenja. O tem obvesti Evropsko komisijo.

Pogodbenici se sporazumeta, da vzpostavita elektronski sistem izmenjave teh informacij.

Poglavje IV – Prilov

Stopnja prilova za vsak ribolov, predviden v okviru Protokola, se določi v skladu z bissavsko zakonodajo in je natančno navedena v obrazcih o ribolovu za vsako kategorijo.

Poglavje V – Vkrcanje mornarjev

Lastniki plovil, ki so upravičeni do ribolovnih dovoljenj iz Sporazuma, prispevajo k praktičnemu poklicnemu usposabljanju državljanov Gvineje Bissau in k izboljšanju trga dela pod naslednjimi pogoji in omejitvami:

1. vsak lastnik plovila z vlečno mrežo se obveže zaposliti:

- tri mornarje-ribiče za plovila do 250 BRT,

- štiri mornarje-ribiče za plovila med 250 BRT in 400 BRT,

- pet mornarjev-ribičev za plovila med 400 BRT in 650 BRT,

- šest mornarjev-ribičev za plovila nad 650 BRT.

2. Lastniki plovil si prizadevajo za vkrcanje dodatnih bissavskih mornarjev.

3. Lastniki plovil prek svojih zastopnikov svobodno izberejo mornarje za vkrcanje na svoje ladje.

4. Lastnik ladje ali njegov zastopnik sporoči ministrstvu imena bissavskih mornarjev, ki se vkrcajo na zadevno plovilo, in njihovo mesto v posadki.

5. Za mornarje, ki se vkrcajo na plovila EU, se neposredno po pravu uporablja Deklaracija Mednarodne organizacije dela (ILO) o temeljnih načelih in pravicah pri delu. To zadeva zlasti svobodo združevanja in dejansko priznanje pravice do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb ter odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in opravljanju poklica.

6. Pogodbe o zaposlitvi bissavskih mornarjev, od katerih podpisniki prejmejo en izvod, se sklenejo med zastopnikom(-i) lastnikov plovil in mornarji in/ali njihovimi sindikati ali njihovimi zastopniki v povezavi z ministrstvom. Te pogodbe mornarjem zagotavljajo stopnjo socialne varnosti, ki jim pripada, vključno z življenjskim, zdravstvenim in nezgodnim zavarovanjem.

7. Plače bissavskih mornarjev plačujejo lastniki plovil. Višino plač pred izdajo dovoljenja sporazumno določijo lastniki plovil ali njihovi zastopniki in organi Gvineje Bissau. Plačni pogoji bissavskih mornarjev ne smejo biti slabši od tistih, ki veljajo za posadke Gvineje Bissau, v nobenem primeru pa ne pod standardi ILO.

8. Vsi mornarji, najeti za delo na plovilih Skupnosti, se zglasijo pri poveljniku določenega plovila dan pred predlaganim datumom vkrcanja. Če mornarja ob dogovorjenem času za vkrcanje ni na dogovorjenem kraju, je lastnik plovila samodejno oproščen obveznosti, da tega mornarja vkrca.

9. Če pa se bissavski mornarji ne vkrcajo iz drugih razlogov, kot so navedeni v prejšnji točki, morajo lastniki zadevnih plovil Skupnosti v kar najkrajšem času za ribolovno leto plačati pavšalni znesek, ki je enak plačam mornarjev, ki se niso vkrcali.

10. Ta znesek se nakaže na poseben račun, ki ga predhodno določijo pristojni organi Gvineje Bissau, in je namenjen financiranju javnih struktur poklicnega usposabljanja v ribištvu.

Poglavje VI – Tehnični ukrepi

1. Plovila, ki nameravajo loviti izrazito selivske vrste, upoštevajo ukrepe in priporočila, ki jih glede ribolovnega orodja, njegovih tehničnih specifikacij in vseh drugih tehničnih ukrepov, ki se nanašajo na njihove ribolovne dejavnosti, sprejme ICCAT.

2. Glede plovil z vlečno mrežo so posebni ukrepi navedeni v vsakem ustreznem obrazcu o ribolovu.

3. Gvineja Bissau uporabi ustavitev ribolova ali posameznega ribolova zaradi biološke obnovitve nediskriminacijsko za vsa plovila, ki sodelujejo pri tem ribolovu, bodisi za nacionalna plovila, plovila Skupnosti ali tista, ki plovejo pod zastavo tretje države.

4. Na podlagi analize vpliva in če se izkaže potrebno, se pogodbenici v okviru skupnega odbora dogovorita o morebitnih popravnih ukrepih glede biološke obnovitve, ki se bodo uporabili.

5. Če bo morala Gvineja Bissau sprejeti nujne ukrepe, ki bodo povzročili ustavitev ribolova poleg tiste, navedene v točki 3, ali podaljšanje trajanja tam predvidene ustavitve, se skliče sestanek skupnega odbora, ki bo ocenil vpliv uporabe ukrepov na plovila Skupnosti.

6. Kadar uporaba točk 4 in 5 povzroči podaljšanje obdobja(-bij) ustavitve ribolova, se pogodbenici posvetujeta v okviru skupnega odbora, da bi prilagodili stopnjo finančnega prispevka glede na zmanjšanje ribolovnih možnosti za Skupnost zaradi teh ukrepov.

Poglavje VII – Opazovalci na krovu plovil z vlečno mrežo

1. Plovila, ki jim je na podlagi Sporazuma dovoljen ribolov v vodah Gvineje Bissau, vkrcajo na krov opazovalce, ki jih imenuje Gvineja Bissau, pod naslednjimi pogoji:

1.1 Vsako plovilo z vlečno mrežo vkrca opazovalca, ki ga določi ministrstvo za ribolov.

V tem primeru pristanišče vkrcanja sporazumno določijo ministrstvo za ribolov in lastniki plovil ali njihovi zastopniki.

1.2 Ministrstvo sestavi seznam plovil, ki so določena, da na krov vzamejo opazovalca, in seznam opazovalcev, imenovanih za vkrcanje. Seznama se posodabljata. Takoj po pripravi in vsake tri mesece po njuni posodobitvi se ju predloži Evropski komisiji.

1.3 Ministrstvo sporoči zadevnim lastnikom plovil ali njihovim zastopnikom ime imenovanega opazovalca, ki se bo vkrcal na plovilo, ob izdaji dovoljenja.

2. Ministrstvo določi, koliko časa ostane opazovalec na krovu, vendar praviloma ne dlje, kakor je potrebno, da opravi svoje naloge. Ministrstvo o tem obvesti lastnika plovila ali njegovega zastopnika, hkrati z imenom opazovalca, imenovanega za vkrcanje na zadevno plovilo.

3. O pogojih za vkrcanje opazovalca na plovilo se sporazumno dogovorijo lastnik plovila ali njegov zastopnik in organi Gvineje Bissau.

4. Opazovalec se vkrca na začetku prvega ribolovnega potovanja v pristanišču Gvineje Bissau in pri obnovitvi dovoljenja v pristanišču, ki ga izbere lastnik plovila.

5. Zadevni lastniki plovil sporočijo datume in imena pristanišč za vkrcanje opazovalcev v roku dveh tednov in z desetdnevnim predhodnim obvestilom.

6. Če se opazovalec vkrca na krov v tujem pristanišču, njegove potne stroške krije lastnik plovila. Če plovilo, ki ima na krovu opazovalca iz Gvineje Bissau, zapusti bissavsko ribolovno cono, se sprejmejo vsi ukrepi, da se opazovalcu čim prej zagotovi vrnitev na stroške lastnika plovila.

7. Če opazovalec ob dogovorjenem času oziroma v dvanajstih urah po dogovorjenem času ni prisoten na dogovorjenem kraju, je lastnik plovila samodejno oproščen obveznosti vkrcanja opazovalca.

8. Opazovalci se na krovu obravnavajo kot častniki. Ko plovilo plove v vodah Gvineje Bissau, opravlja naslednje naloge:

8.1 opazovanje ribolovnih dejavnosti plovil;

8.2 preverjanje položaja plovil, ki opravljajo ribolovne dejavnosti;

8.3 biološko vzorčenje v okviru znanstvenih programov;

8.4 beleženje uporabljenega ribolovnega orodja;

8.5 preverjanje podatkov o ulovu v bissavskih ribolovnih vodah, ki so zapisani v ladijskem dnevniku;

8.6 preverjanje odstotka prilova in ocena zavrženega ulova;

8.7 najmanj enkrat tedensko po radijski zvezi sporočanje podatkov o ribolovu, vključno s količino ulova in prilova na krovu.

9. Poveljnik stori vse, kar je v njegovi moči, da zagotovi fizično varnost in dobro počutje opazovalca med izvajanjem njegovih nalog.

10. Opazovalec ima na voljo vso opremo, ki jo potrebuje za opravljanje svojih nalog. Poveljnik mu omogoči dostop do sredstev komuniciranja, potrebnih za opravljanje njegovih nalog, dokumentacije, neposredno povezane z ribolovnimi dejavnostmi plovila, vključno z ladijskim dnevnikom in navigacijskim dnevnikom, ter dostop do tistih delov plovila, ki so potrebni za lažje izvajanje njegovih nalog.

11. Opazovalec med bivanjem na krovu:

11.1 stori vse potrebno, da zagotovi, da njegovo vkrcanje in navzočnost na krovu plovila ne prekinjata in ne ovirata ribolovnih dejavnosti;

11.2 spoštuje premoženje in opremo na krovu ter zaupnost vseh dokumentov, ki pripadajo omenjenemu plovilu;

11.3 napiše poročilo o dejavnostih, ki se pošlje pristojnim bissavskim organom. Ti organi po pregledu v enem tednu pošljejo kopijo poročila Delegaciji Evropske komisije v Bissau.

12. Ob koncu obdobja opazovanja in pred izkrcanjem opazovalec pripravi poročilo o dejavnostih, ki ga pošlje pristojnim organom Gvineje Bissau, en izvod pa Evropski komisiji. Podpiše ga v navzočnosti poveljnika plovila, ki lahko poročilu pripiše kakršne koli ugotovitve ali zahteva pripis ugotovitev, ki se mu zdijo pomembne, nato pa se podpiše še sam. Izvod poročila se poveljniku plovila izroči ob izkrcanju opazovalca.

13. Lastnik plovila krije stroške nastanitve in hrane opazovalcev pod pogoji, ki veljajo za častnike na plovilu, ob upoštevanju strukture plovila.

Za prispevek h kritju stroškov navzočnosti tega opazovalca na krovu, lastnik plovila nakaže hkrati s plačilom pristojbine organom Gvineje Bissau 12 EUR na BRT na leto po načelu časovne porazdelite in po plovilu, ki izvaja ribolovne dejavnosti v vodah Gvineje Bissau.

14. Plačo in socialne prispevke za opazovalca krije ministrstvo.

Poglavje VIII – Opazovalci na krovu plovil za ribolov tunov

Pogodbenici se z zainteresiranimi državami čim prej posvetujeta o določitvi sistema regionalnih opazovalcev in izbiri pristojne regionalne ribolovne organizacije.

Poglavje IX – Nadzor

1. Evropska skupnost v skladu s točko 1 oddelka 2 poglavja I vodi posodobljen seznam plovil, ki jim je bilo ribolovno dovoljenje izdano na podlagi tega protokola. Seznam se pošlje organom Gvineje Bissau, pristojnim za nadzor ribištva, takoj ko je sestavljen in vsakič, ko se posodobi.

2. Plovila, ki lovijo izrazito selivske vrste, se vpišejo na seznam, naveden v prejšnji točki, takoj po prejemu obvestila o plačilu predplačila iz točke 3 oddelka 2 poglavja I te priloge. V tem primeru se overjen izvod seznama plovil za ribolov tunov pošlje lastniku plovila, ki ga hrani na krovu namesto ribolovnega dovoljenja, dokler pristojni organ Gvineje Bissau le-tega ne izda.

3. Tehnični ogledi za plovila z vlečno mrežo

3.1 Enkrat na leto in po vsakršni spremembi tonaže ali ribolovne kategorije, ki zahteva uporabo drugačnih vrst ribolovnih orodij, se morajo plovila Skupnosti z vlečno mrežo javiti v pristanišču Gvineje Bissau, da se na njih opravijo inšpekcijski pregledi, ki jih določajo veljavni predpisi. Ti inšpekcijski pregledi se morajo obvezno opraviti v 48 urah po vplutju plovila v pristanišče.

3.2 Po uspešno opravljenem obisku se poveljniku plovila izda potrdilo z enako dolžino veljavnosti, kot ga ima dovoljenje, in se dejansko podaljša za plovila, ki v tem letu podaljšajo svoje dovoljenje. Vendar obdobje veljavnosti ne sme presegati enega leta. To potrdilo je treba vedno imeti na krovu.

3.3 Namen tehničnega pregleda je preveriti skladnost tehničnih lastnosti in orodja na krovu, ter ali so izpolnjene določbe o posadki.

3.4 Stroške, povezane z obiski, krijejo lastniki plovil, opredelijo pa se na podlagi lestvice, ki jo določajo bissavski predpisi. Ne smejo biti višji od zneskov, ki jih druga plovila običajno plačajo za enake storitve.

3.5 Neupoštevanje določb iz točk 3.1 in 3.2 povzroči samodejno prekinitev ribolovnega dovoljenja, dokler lastnik plovila ne izpolni teh obveznosti.

4. Vstop v cono in izstop iz cone:

Vsa plovila Evropske skupnosti, ki opravljajo ribolovne dejavnosti v coni Gvineje Bissau v skladu s Sporazumom, sporočijo radijski postaji ministrstva za ribolov datum in uro ter svoj položaj ob vsakem vstopu in izstopu iz bissavske ribolovne cone.

Ministrstvo za ribolov sporoči lastnikom plovil ob izdaji dovoljenja klicni znak, delovne frekvence in urnik.

Če radijske zveze ni mogoče uporabiti, plovila lahko uporabijo druga sredstva sporočanja, kot so teleks, telefaks (št. 20 11 57, št. 20 19 57, št. 20 69 50) ali telegram.

4.1 Plovila Skupnosti ministrstvo obvestijo najmanj 24 ur vnaprej o nameravanem vstopu v ribolovno cono Gvineje Bissau ali izstopu iz nje. Za plovila za ribolov tunov je ta rok 6 ur.

4.2 Ko plovila obveščajo o izstopu iz cone, javijo tudi svoj položaj ter količino ulova na krovu in ulovljene vrste. Te informacije je treba po možnosti poslati po telefaksu, ali, če plovilo slednjega nima, po radijski zvezi ali elektronski pošti.

4.3 Plovila, ki so odkrita pri izvajanju ribolova in o tem predhodno niso obvestila ministrstva, se obravnavajo kot plovila brez dovoljenja.

4.4 Plovilom se ob izdaji ribolovnega dovoljenja sporoči tudi številka telefaksa, telefonska številka in elektronski naslov.

5. Nadzorni postopki

5.1 Poveljniki plovil Skupnosti, ki opravljajo ribolovne dejavnosti v ribolovnih vodah Gvineje Bissau, dovolijo in omogočijo vkrcanje in opravljanje nalog uradnikom Gvineje Bissau, odgovornim za inšpekcijske preglede in nadzor nad ribolovnimi dejavnostmi.

5.2. Ti uradniki se na krovu ne zadržujejo dlje, kot je potrebno, da opravijo svoje naloge.

5.3 Po vsakem opravljenem inšpekcijskem pregledu se poveljniku plovila izda potrdilo.

6. Pregled plovila

6.1 Ministrstvo obvesti Evropsko komisijo prek Delegacije v Gvineji Bissauu najpozneje v 48 urah o vseh pregledih plovil Skupnosti in kaznih za plovila Skupnosti v ribolovnih vodah Gvineje Bissauu.

6.2 Evropska komisija hkrati prejme kratko poročilo o okoliščinah in razlogih za pregled plovila.

7. Zapisnik o pregledu plovila

7.1 Ko pristojni organ obalne države sestavi zapisnik, ga mora poveljnik plovila podpisati.

7.2 Ta podpis ne vpliva na pravice poveljnika ali njegovo obrambo, s katero se lahko zagovarja pred domnevno kršitvijo.

7.3 V skladu z določbami veljavnega zakona se lahko od poveljnika zahteva, da s plovilom vpluje v pristanišče, ki ga določijo pristojni organi.

8. Informacijski sestanek v primeru pregleda plovila

8.1 Pred sprejetjem morebitnih ukrepov proti poveljniku ali posadki plovila ali v zvezi s tovorom in opremo na plovilu, razen tistih za varovanje dokazov o domnevni kršitvi, se v roku enega delovnega dne od prejema zgoraj omenjenih informacij na zahtevo Skupnosti izvede informacijski sestanek med Evropsko komisijo in ministrstvom, ki se ga po možnosti udeleži predstavnik zadevne države članice.

8.2 Na tem sestanku si strani izmenjajo ustrezne dokumente ali informacije, ki bi lahko pomagale pri pojasnitvi okoliščin ugotovljenih dejstev. Lastnika plovila ali njegovega zastopnika se obvesti o sklepih navedenega sestanka in o ukrepih, ki sledijo pregledu plovila.

9. Reševanje sporov v zvezi s pregledom plovila

9.1 Pred uvedbo sodnega postopka se domnevna kršitev poskuša razrešiti sporazumno. Navedeni postopek se zaključi najpozneje štiri delovne dni po pregledu plovila.

9.2 V primeru sporazumne rešitve spora se višina denarne kazni določi v skladu s predpisi Gvineje Bissau.

9.3 Če spora ni možno razrešiti sporazumno in se ga predloži pristojnemu sodnemu organu, lastnik plovila položi na banki, ki jo določi ministrstvo, bančno varščino, v kateri so všteti stroški pregleda plovila ter denarne kazni in nadomestila, naloženi odgovornim za kršitev.

9.4 Do zaključka sodnega postopka je bančna varščina nepreklicna. Sprosti se takoj, ko se sodni postopek konča brez obsodbe. Ministrstvo prav tako sprosti preostanek zneska v primeru, ko obsodba nalaga denarno kazen, ki je nižja od bančne varščine.

9.5 Zaplemba plovila se ukine in njegova posadka lahko zapusti pristanišče:

- ko so obveznosti, ki izhajajo iz postopka sporazumne rešitve, izpolnjene ali

- ko je bančna varščina iz točke 9.3 položena in jo ministrstvo sprejme do zaključka sodnega postopka.

10. Spremljanje reševanja sporov

Vse informacije o kršitvah, ki jih storijo plovila Skupnosti, se prek Delegacije redno pošiljajo Komisiji.

11. Pretovarjanje

11.1 Plovila Skupnosti, ki želijo pretovoriti ulov v vodah Gvineje Bissau, to storijo v bissavskih pristaniščih.

11.2 Lastniki teh plovil morajo ministrstvu najmanj 24 ur pred pretovarjanjem sporočiti:

- imena ribiških plovil, iz katerih bo potekalo pretovarjanje,

- imena tovornih plovil,

- tonažo po vrstah, ki se bodo pretovorile,

- datum pretovarjanja.

11.3 Pretovarjanje se šteje kakor izstop iz ribolovne cone Gvineje Bissau. Poveljniki plovila morajo zato pristojnim organom predložiti poročila o ulovu in jih obvestiti, ali nameravajo nadaljevati z ribolovom ali zapustiti ribolovno cono Gvineje Bissau.

11.4 Vsako pretovarjanje ulova, ki ni zajeto zgoraj, je v ribolovnem območju Gvineje Bissau prepovedano. Vsaka kršitev te določbe se kaznuje v skladu z veljavnimi predpisi Gvineje Bissau.

12. Poveljniki plovil Skupnosti, ki iztovarjajo ali pretovarjajo v pristanišču Gvineje Bissau, dovolijo in omogočijo inšpektorjem Gvineje Bissau, da izvajajo nadzor nad temi dejavnostmi. Po opravljenem inšpekcijskem pregledu v pristanišču se poveljniku plovila izda potrdilo.

Poglavje X – Sistem satelitskega spremljanja ribiških plovil

Pogodbenici se v okviru skupnega odbora dogovorita o podrobnih pravilih satelitskega spremljanja ribiških plovil Skupnosti, ki lovijo v okviru tega sporazuma, ko bodo izpolnjeni tehnični pogoji.

DODATKI

1 – Zahtevek za izdajo ribolovnega dovoljenja

2 – Statistika o ulovu in ribolovnem naporu

3 – Ladijski dnevnik plovil za ribolov tunov

Dodatek 1

ZAHTEVEK

ZA IZDAJO

RIBOLOVNEGA DOVOLJENJA

Izpolni uradna oseba | Pripombe |

Državljanstvo ………………………………… Številka dovoljenja………………………….…. Datum podpisa………………………………. Datum izdaje………………………… | ……………………………………………….. ……………………………………………….. ……………………………………………….. ………………………………………………... |

PROSILEC

Naziv podjetja:

Številka vpisa v trgovski register:

Ime in priimek odgovorne osebe:

Datum in kraj rojstva:

Poklic:

Naslov:

Število zaposlenih:

Ime in naslov zastopnika:

PLOVILO

Vrsta plovila: Registrska številka:

Novo ime: Prejšnje ime:

Datum in kraj zgraditve:

Izvorno državljanstvo:

Dolžina: Širina: Globina:

Bruto tonaža: Neto tonaža:

Konstrukcijski material:

Znamka glavnega motorja: Tip: Moč v KM:

Ladijski vijak: fiksen: ( preklopni: ( šoba: (

Hitrost:

Klicni znak: Frekvenca:

Seznam detekcijskih, navigacijskih in oddajniških inštrumentov:

Radar: ( Sonar: ( Globinomer, sonar na mreži: (

VHF: ( BLU: ( Satelitska navigacija: ( Drugo

Število mornarjev:

NAČIN KONZERVIRANJA

Led: ( Led in hlajenje: (

Zamrzovanje: v slanici: ( suho: ( globoko hlajena morska voda: (

Skupna moč ohlajanja:

Zamrzovalna zmogljivost v tonah / 24 ur

Zmogljivost skladišč:

VRSTA RIBOLOVA

A. Pridneni ribolov

Pridneni obalni ribolov: ( Pridneni globokomorski ribolov: (

Vrsta vlečne mreže:

za glavonožce: ( za kozice: ( za ribe: (

Dolžina vlečne mreže: Dolžina glavne vrvi:

Velikost mrežnega očesa pri vreči:

Velikost mrežnega očesa na robu:

Hitrost ribolova z vlečno mrežo:

B. Globokomorski pelagičen ribolov (tunov)

Z ribiško palico: ( Št. ribiških palic: (

S potegalko: ( Dolžina mreže: Globina:

Število cistern: Zmogljivost v tonah:

C. Parangali in vrše:

Na površju: ( Na dnu: (

Dolžina vrvi: Število trnkov:

Število vrvi:

Število vrš:

OBRAT NA KOPNEM

Naslov in številka dovoljenja:

Naziv podjetja:

Dejavnosti:

Domača trgovina na debelo z ribami: ( izvoz: (

Vrsta in številka dovoljenja za trgovino na debelo

Opis naprav za predelavo in konzerviranje:

Število zaposlenih:

Opomba: Pritrdilni odgovor označite s križcem v polju.

Tehnične pripombe

Dovoljenje državnega ministrstva

Dodatek 2

MINISTRSTVO ZA RIBIŠTVO STATISTIKA O ULOVU IN RIBOLOVNEM NAPORU Mesec: Leto:

Ime plovila: | Moč motorja: | Metoda ribolova: |

Državljanstvo: | Bruto tonaža (v t): | Pristanišče iztovarjanja: |

Datum | Ribolovna cona | Število vlek mreže | Število ribolovnih ur | Vrsta rib |

LADIJSKI DNEVNIK PLOVIL ZA RIBOLOV TUNOV | Parangal |

1. Ribolovna cona |

Onstran 12 morskih milj od osnovne črte, vključno s cono, ki jo skupno upravljata Gvineja Bissau in Senegal, ki poteka na severu do azimuta 268°. |

2. Dovoljeno orodje |

Dovoljeni so klasične koče s širilkami in druga selektivna orodja. Dovoljena so plovila s stransko vodenimi vlečnimi mrežami. Pri vseh ribolovnih orodjih je prepovedana uporaba vseh načinov ali sredstev za blokiranje mrežnih očes ali ki povzročijo zmanjšanje selektivne dejavnosti. Za izognitev obrabi ali raztrganju pa je dovoljeno izključno pod spodnji del vreče pridnene vlečne mreže pričvrstiti mrežaste varovalne podloge ali varovalne podloge iz kakšnega drugega materiala. Te podloge se pričvrstijo samo na sprednje in stranske robove vreče vlečne mreže. Za zgornjo stran vlečne mreže je dovoljeno uporabiti varovalna sredstva pod pogojem, da so iz enega kosa mreže, ki je iz enakega materiala, kot je vreča, in katere raztegnjena očesa merijo najmanj 300 milimetrov. Uporaba debelejše vrvi, enostavne ali pletene, za spletene vreče, je prepovedana. |

3. Najmanjša dovoljena velikost mrežnega očesa |

70 mm |

4. Biološka obnovitev |

V skladu z bissavskimi predpisi. Če v bissavskih predpisih ni določb o tem, se pogodbenici v okviru skupnega odbora in na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj, ki jih potrdi skupni znanstveni odbor, dogovorita o najprimernejšem obdobju za biološko obnovitev. |

5. Prilov |

V skladu z bissavskimi predpisi. Plovila za ribolov rib kostnic imajo lahko na krovu največ 9 % rakov in 9 % glavonožcev od celotnega ulova v ribolovni coni Gvineje Bissau ob koncu ribolovnega potovanja, kot je določeno v poglavju III Priloge k temu protokolu. Plovila za ribolov glavonožcev imajo lahko na krovu največ 9 % rakov od celotnega ulova v ribolovni coni Gvineje Bissau ob koncu ribolovnega potovanja, kot je določeno v poglavju III Priloge k temu protokolu. Vsako prekoračenje odstotkov dovoljenega prilova se sankcionira v skladu z bissavskimi predpisi. Pogodbenici se posvetujeta v okviru skupnega odbora za morebitno spremembo dovoljenega odstotka. |

6. Dovoljena tonaža/Pristojbine |

Dovoljena tonaža (BRT) na leto | 4.400 |

Pristojbine v EUR na BRT na leto | 229 EUR/BRT/leto Pri trimesečnih ali polletnih dovoljenjih se pristojbine izračunavajo po načelu časovne porazdelitve in zvišajo za 3 % oziroma 2 % zaradi kritja ponavljajočih se stroškov izdelave dovoljenj. |

7. Pripombe: |

Pogoji dejavnosti plovil so določeni v Prilogi k Protokolu. |

OBRAZEC 2 – RIBOLOVNA KATEGORIJA 2: PLOVILA Z VLEčNO MREžO ZA RIBOLOV KOZIC |

1. Ribolovna cona |

Onstran 12 morskih milj od osnovne črte, vključno s cono, ki jo skupno upravljata Gvineja Bissau in Senegal, ki poteka na severu do azimuta 268°. |

2. Dovoljeno orodje |

Dovoljeni so klasične koče s širilkami in druga selektivna orodja. Dovoljena so plovila s stransko vodenimi vlečnimi mrežami. Pri vseh ribolovnih orodjih je prepovedana uporaba vseh načinov ali sredstev za blokiranje mrežnih očes ali ki povzročijo zmanjšanje selektivne dejavnosti. Za izognitev obrabi ali raztrganju pa je dovoljeno izključno pod spodnji del vreče pridnene vlečne mreže pričvrstiti mrežaste varovalne podloge ali varovalne podloge iz kakšnega drugega materiala. Te podloge se pričvrstijo samo na sprednje in stranske robove vreče vlečne mreže. Za zgornjo stran vlečne mreže je dovoljeno uporabiti varovalna sredstva pod pogojem, da so iz enega kosa mreže, ki je iz enakega materiala, kot je vreča, in katere raztegnjena očesa merijo najmanj 300 milimetrov. Uporaba debelejše vrvi, enostavne ali pletene, za spletene vreče, je prepovedana. |

3. Najmanjša dovoljena velikost mrežnega očesa |

40 mm Gvineja Bissau se zavezuje, da bo spremenila svojo zakonodajo najpozneje 12 mesecev po začetku veljavnosti tega protokola, da bo uporabila 50 mm mrežna očesa, v skladu z obstoječimi zakonodajami v podregiji, in ki se bo uporabila za celotno ribiško ladjevje, ki lovi rake in deluje v ribolovni coni Gvineje Bissau. |

4. Biološka obnovitev |

V skladu z bissavskimi predpisi. Če v bissavskih predpisih ni določb o tem, se pogodbenici v okviru skupnega odbora in na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj, ki jih potrdi skupni znanstveni odbor, dogovorita o najprimernejšem obdobju za biološko obnovitev. |

5. Prilov |

V skladu z bissavskimi predpisi. Plovila za ribolov kozic imajo lahko na krovu največ 50 % glavonožcev in rib kostnic od celotnega ulova v ribolovni coni Gvineje Bissau ob koncu ribolovnega potovanja, kot je določeno v poglavju III Priloge k temu protokolu. Vsako prekoračenje odstotkov dovoljenega prilova se sankcionira v skladu z bissavskimi predpisi. |

6. Dovoljena tonaža/Pristojbine |

Dovoljena tonaža (BRT) na leto | 4.400 |

Pristojbine v EUR na BRT na leto | 307 EUR/BRT/leto Pri trimesečnih ali polletnih dovoljenjih se pristojbine izračunavajo po načelu časovne porazdelitve in zvišajo za 3 % oziroma 2 % zaradi kritja ponavljajočih se stroškov izdelave dovoljenj. |

7. Pripombe: |

Pogoji dejavnosti plovil so določeni v Prilogi k Protokolu. |

OBRAZEC 3 – RIBOLOVNA KATEGORIJA 3: Plovila za ribolov tunov z ribiško palico |

1. Ribolovna cona: |

Onstran 12 morskih milj od osnovne črte, vključno s cono, ki jo skupno upravljata Gvineja Bissau in Senegal, ki poteka na severu do azimuta 268°. Plovila za ribolov tunov z ribiško palico lahko lovijo z živimi vabami za opravljanje svojega ribolova v ribolovni coni Gvineje Bissau. |

2. Dovoljeno ribolovno orodje in tehnični ukrepi: |

Ribiške palice Zaporne plavarice z živo vabo: 16 mm Plovila, ki nameravajo loviti izrazito selivske vrste, upoštevajo ukrepe in priporočila, ki jih je glede ribolovnega orodja, njegovih tehničnih specifikacij in vseh drugih tehničnih ukrepov, ki se nanašajo na njihove ribolovne dejavnosti, sprejela Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT). |

3. Prilov: |

V skladu z ustreznimi priporočili ICCAT in FAO je prepovedan lov na morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus), belega morskega volka (Carcharodon carcharias), morskega vola (Carcharias taurus) in pepelastega morskega psa (Galeorhinus galeus). |

4. Dovoljena tonaža/Pristojbine: |

Pristojbina na tono ulova | 25 EUR/tono |

Pavšalna letna pristojbina: | 500 EUR za 20 ton |

Število plovil z dovoljenjem za ribolov | 14 |

5. Pripombe: |

Pogoji dejavnosti plovil so določeni v Prilogi k Protokolu. |

OBRAZEC 4 – RIBOLOVNA KATEGORIJA 4: ZAMRZOVALNA PLOVILA ZA RIBOLOV TUNOV S POTEGALKO IN PARANGALOM |

1. Ribolovna cona: |

Onstran 12 morskih milj od osnovne črte, vključno s cono, ki jo skupno upravljata Gvineja Bissau in Senegal, ki poteka na severu do azimuta 268°. |

2. Dovoljeno ribolovno orodje in tehnični ukrepi: |

Potegalka in površinski parangali Plovila, ki nameravajo loviti izrazito selivske vrste, upoštevajo ukrepe in priporočila, ki jih je glede ribolovnega orodja, njegovih tehničnih specifikacij in vseh drugih tehničnih ukrepov, ki se nanašajo na njihove ribolovne dejavnosti, sprejela Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT). |

3. Najmanjša dovoljena velikost mrežnega očesa |

standardi, ki jih priporoča ICCAT |

4. Prilov: |

V skladu z ustreznimi priporočili ICCAT in FAO je prepovedan lov na morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus), belega morskega volka (Carcharodon carcharias), morskega vola (Carcharias taurus) in pepelastega morskega psa (Galeorhinus galeus). |

5. Dovoljena tonaža/Pristojbine: |

Pristojbina na tono ulova | 35 EUR/tono |

Pavšalna letna pristojbina: | 3 150 EUR za 90 ton |

Število plovil z dovoljenjem za ribolov | 23 |

6. Pripombe: |

Pogoji dejavnosti plovil so določeni v Prilogi k Protokolu. |

PRILOGA III

Načrt upravljanja za leto 2007 – raki in pridnene vrste |

Vrsta | BRT 2006 | BRT 2007 | Razlika BRT | Razlika BRT % |

Raki | 11.000 | 8.000 | -3.000 | -27% |

Glavonožci | 8.000 | 5.600 | -2.400 | -30% |

Pridnene ribe | 12.000 | 18.000 | 6.000 | 50% |

Pelagične vrste | 20.000 | 23.000 | 3.000 | 15% |

Tun | 49.000 | 49.000 | 0 | 0% |

SKUPAJ | 100.000 | 103.600 | 3.600 | 0 |

Med obdobjem veljavnosti tega sporazuma in razen v primeru ugodnega znanstvenega mnenja bo Gvineja Bissau zmanjšala ribolovni napor za kozice in glavonožce ter v letu 2007 ohranila obstoječe sporazume s tretjimi državami in Evropsko skupnostjo.

V primeru, da tretje države ne uporabijo ribolovnih možnosti do 1. januarja 2007, se možnosti ne morejo prenesti v leto 2008 ali naslednja leta.

Pri teh kategorijah ne bo nobena ribolovna možnost dodeljena najemom plovil.

Vsi sporazumi z evropskimi družbami ali združenji/podjetji bodo nepreklicno prekinjeni in uradno odpovedani v roku 30 dni od začetka veljavnosti tega protokola.

Priloga IV

Osnovni elementi ciljev in kazalnikov uspešnosti, ki jih je treba upoštevati v okviru členov 3, 8 in 9 Protokola.

Strateške osi in cilji | Kazalniki |

Izboljšanje zdravstvenih razmer za razvoj ribiškega sektorja |

Priprava za pridobitev odobritve za izvoz | Predpisi o minimalnih higienskih in zdravstvenih pogojih za gospodarska plovila, piroge in za proizvode ribiških podjetij, ki jih je sestavil in sprejel Parlament, in izvedeni predpisi. Pristojen organ na kraju Standardi CIPA (ISO 9000) Opremljen laboratorij za izvajanje mikrobioloških in kemijskih analiz Načrt spremljanja in analize kozic (PNVAR 2008), ki je bil sprejet in vključen v zakonodajo Število usposobljenih zdravstvenih inšpektorjev Število zdravstvenih strokovnjakov in uslužbencev ministrstva za ribištvo, usposobljenih na področju higienskih standardov Pridobljena odobritev za izvoz v EU |

Posodobitev in izboljšanje zdravstvenih razmer na gospodarski floti in floti za mali priobalni ribolov | Število gospodarskih plovil v skladu s standardi Število lesenih pirog, zamenjanih s pirogami iz primernejšega materiala (v absolutni vrednosti in v odstotkih) Število pirog, opremljenih s hladilniki Povečanje števila lokacij za iztovarjanje Uskladitev čolnov za mali priobalni ribolov in plovil za priobalni ribolov z zdravstvenimi standardi (število v absolutni vrednosti in v odstotkih) |

Razvoj infrastruktur, zlasti pristaniških | Obnovljeno pristanišče Bissau in razširitev ribiškega pristanišča Obnovljena ribiška tržnica v pristanišču za iztovarjanje ulova priobalnega in gospodarskega ribolova v skladu s standardi Pristanišče Bissau v skladu z mednarodnimi standardi (ratifikacija Konvencije SOLAS) Razbitine iz pristanišča odstranjene |

Promocija ribiških proizvodov (zdravstveni in fitosanitarni pogoji za iztovorjene in predelane proizvode) | Prilagojen in operativen sistem inšpekcijskih pregledov ribiških proizvodov Ozaveščanje akterjev o higienskih pravilih (število organiziranih usposabljanj in število usposobljenih oseb) Delujoč laboratorij za analize Število lokacij, urejenih za iztovarjanje in predelavo proizvodov malega priobalnega ribolova Spodbujanje tehničnega in poslovnega partnerstva s tujimi zasebnimi subjekti Proces ekološkega označevanja bissavskih proizvodov, danih v promet |

Izboljšanje nadzora in spremljanja ribolovne cone |

Izboljšan pravni okvir | Sprejet Sporazum med ministrstvom za ribištvo in ministrstvom za obrambo o spremljanju in nadzoru Sprejet in izpeljan nacionalni načrt o spremljanju in nadzoru |

Okrepitev spremljanja in nadzora | Skupina operativnih zapriseženih neodvisnih kontrolorjev (število zaposlenih in usposobljenih oseb) in ustrezna vključitev v proračun v zakonu o javnih financah Število dni spremljanja na morju: 250 dni/leto ob koncu trajanja veljavnosti Protokola Število inšpekcijskih pregledov v pristanišču in na morju Število inšpekcijskih pregledov iz zraka Število objavljenih statističnih biltenov Stopnja radarske pokritosti Stopnja pokritosti celotne flote s sistemom spremljanja plovil Vzpostavitev programa usposabljanja, prilagojenega tehnikam spremljanja (število ur usposabljanja, število usposobljenih tehnikov itd.) |

Spremljanje pregledov plovil | Izboljšanje preglednosti sistema pregledov plovil, kazni in plačil denarnih kazni Izboljšani predpisi o plačilu denarnih kazni in uvedena prepoved o plačilu denarnih kazni v nedenarni obliki Izboljšanje sistema pobiranja denarnih kazni Objava letnih statistik o prejetih denarnih kaznih Uvedba črne liste kaznovanih plovil Izdelava in objava letnih statistik kazni Objavljeno letno poročilo FISCAP |

Izboljšanje upravljanja ribolova |

Upravljanje ribolovnega napora za kozice in glavonožce | V letu 2007 ohranitev obstoječih sporazumov s tretjimi državami in Evropsko skupnostjo. V primeru, da tretje države ne uporabijo ribolovnih možnosti do 1. januarja 2007, se možnosti ne morejo prenesti v leto 2008 ali naslednja leta. Nobena ribolovna možnost ne bo dodeljena najemom plovil. Vsi sporazumi z evropskimi družbami ali združenji/podjetji bodo nepreklicno prekinjeni in uradno odpovedani v roku 30 dni od začetka veljavnosti tega protokola. |

Posodobitev in okrepitev raziskav v ribištvu | Okrepljene raziskovalne zmogljivosti CIPA |

Izboljšanje znanja na področju ribištva | Opravljen letni ribolov z vlečno mrežo Število ovrednotenih staležev Število raziskovalnih programov Število izdanih in spremljanih priporočil o stanju glavnih virov (zlasti ukrepi zamrznitve in ohranjanja preveč izkoriščanih staležev) Ocena letnih ribolovnih naporov za vrste, ki so predmet razvojnega načrta Operativni mehanizem za upravljanje ribolovnega napora (vzpostavitev podatkovne baze, instrumenti za statistično spremljanje, vzpostavitev mreže služb, zadolženih za upravljanje flote, objavljanje statističnih biltenov itd.) |

Nadzorovan razvoj ribolova | Sprejetje letnega načrta upravljanja gospodarskega ribolova pred začetkom zadevnega leta. Sprejetje in izvedba razvojnega načrta za preveč izkoriščane vire Register plovil v izključni ekonomski coni, vključno z malim priobalnim ribolovom Število pripravljenih, izvedenih in ovrednotenih razvojnih načrtov |

Izboljšanje učinkovitosti tehničnih služb Ministrstva za ribištvo in pomorsko gospodarstvo ter služb, vključenih v upravljanje sektorja | Okrepljene upravne zmogljivosti Priprava in izvajanje programa usposabljanja in prekvalificiranja (število usposobljenih uslužbencev, število ur usposabljanja itd.) Okrepljeni mehanizmi usklajevanja, posvetovanja in sodelovanja s partnerji Okrepljen sistem zbiranja podatkov in statističnega spremljanja ribolova |

Krepitev sistema upravljanja dovoljenj in spremljanja plovil | Število ur usposabljanja za tehnike Število usposobljenih tehnikov Vzpostavitev mreže storitev in statistik |

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

NASLOV PREDLOGA:

Predlog Uredbe Sveta glede sklenitve sporazuma o partnerstvu v sektorju ribolova med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau.

OKVIR ABM/ABB (upravljanje proračuna na podlagi dejavnosti/oblikovanje proračuna na podlagi dejavnosti)

11. Ribištvo in pomorske zadeve

1103. Mednarodno ribištvo in pomorsko pravo

PRORAČUNSKE VRSTICE

Proračunske vrstice:

110301: Mednarodni ribiški sporazumi

11010404: Mednarodni sporazumi o ribolovu – Odhodki za upravno poslovodenje

Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Protokol o sporazumu o ribolovu med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau preneha veljati 15. junija 2007. Novi protokol se sklene za 4 leta z začetkom 16. junija 2007 do 15. junija 2011.

Protokol določa finančni prispevek, kategorije in pogoje ribolovnih dejavnosti za plovila Skupnosti v ribolovnih conah Gvineje Bissau.

Značilnosti proračuna (po potrebi se dodajo vrstice):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

110301 | obvezni[4] | DS[5] | NE | NE | NE | Št. 2 |

11010404 | obvezni | NS[6] | NE | NE | NE | Št. 2 |

POVZETEK SREDSTEV

Finančna sredstva

Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na štiri decimalna mesta natančno)

f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a + c + d + e + f | Primerjaj opombi 7 in 8 | 8,6128 | 8,6128 | 8,6128 | 8,6528 | 34,4912 |

Skladnost s finančnim načrtovanjem

X Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[9] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Opomba: vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v mio EUR (na štiri decimalna mesta natančno)

Pred ukrepom [Leto n -1] | Stanje po ukrepu |

Skupno število potrebnih človeških virov | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 0,85 |

ZNAČILNOSTI IN CILJI

Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Predhodni protokol o sporazumu o ribolovu med Evropsko skupnostjo in Gvinejo Bissau preneha veljati 15. junija 2007. Nov protokol zajema obdobje od 16. junija 2007 do 15. junija 2011.

Glavni cilj novega sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju je okrepiti sodelovanje med Evropsko skupnostjo in Gvinejo Bissau, da se v interesu obeh pogodbenic ustanovi partnerski okvir za razvoj trajnostne ribiške politike in odgovornega izkoriščanja ribolovnih virov v bissavski ribolovni coni. Glavni elementi novega protokola so:

- Možnosti ribolova: 4 400 BRT za plovila z vlečno mrežo za ribolov kozic in 4 400 BRT za plovila z vlečno mrežo za ribolov rib kostnic in glavonožcev; 19 plovil za ribolov tunov s potegalko, 14 plovil za ribolov z ribiškimi palicami in 4 plovila s parangalom po naslednjem načinu dodeljevanja (na podlagi načina dodeljevanja ribolovnih možnosti iz predhodnega protokola, zahtevkov držav članic in preteklih stopenj izkoriščanja po državah članicah in kategorijah), in sicer:

( plovila z vlečno mrežo za ribolov kozic: Španija 1 421, Italija 1 776, Portugalska 1 066, Grčija 137,

( plovila z vlečno mrežo za ribolov rib kostnic in glavonožcev: Španija 3 143, Italija 786, Grčija 471,

( plovila za ribolov tunov s potegalko: Francija: 9, Španija: 10,

( plovila s površinskim parangalom: Portugalska: 4,

( plovila za ribolov tunov z ribiškimi palicami: Francija: 4, Španija: 10.

- Letni finančni prispevek: 7 milijonov EUR

- Posebni letni prispevek „higiena in nadzor“ : 0,5 milijona EUR

- Pogojno povečanje , sorazmerno z optimizacijo uporabe ribolovnih možnosti: 1 milijon EUR na leto (največ)

- Predplačila in pristojbine za lastnike plovil [10]: 35 EUR za plovila s potegalko in plovila s parangalom, 25 EUR za plovila z ribiško palico na tono ujetih tunov v bissavski ribolovni coni. Letna predplačila so določena na 3 150 EUR na plovilo za ribolov tunov s potegalko in plovila s parangalom ter 500 EUR na plovilo za ribolov tunov s palico. Letna predplačila za plovila z vlečno mrežo za ribolov rib kostnic in glavonožcev ter plovila z vlečno mrežo za lov kozic znašajo 229 EUR oziroma 307 EUR.

Dodana vrednost zaradi intervencije Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Kar zadeva ta novi sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, velja poudariti, da bi se brez posredovanja Skupnosti odprl prostor za zasebne sporazume, ki ne bi zagotavljali trajnostnega ribolova. Skupnost tudi upa, da bo s tem sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju Gvineja Bissau učinkovito sodelovala s Skupnostjo v regionalnih organih, kot so subregionalna komisija za ribištvo (CSRP), Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) in Odbor za ribištvo za južni osrednji Atlantik (CECAF), v boju proti ilegalnemu ribolovu in za dobro upravljanje ribiških staležev.

Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru upravljanja na podlagi dejavnosti (ABM)

Pogajanja o ribiških sporazumih s tretjimi državami in njihova sklenitev so v skladu s splošnim ciljem ohranitve tradicionalnih ribolovnih dejavnosti ladjevja Skupnosti, vključno z ladjevjem za ribolov v oddaljenih vodah, in razvoja partnerskih odnosov za okrepitev trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov zunaj voda Skupnosti ob upoštevanju okoljskih, socialnih in gospodarskih vprašanj.

V okviru GPA se bodo uporabili naslednji kazalniki, da se zagotovi spremljanje izvajanja Sporazuma:

( spremljanje stopnje uporabe ribolovnih možnosti;

( zbiranje in analiza podatkov o ulovu ter komercialne vrednosti sporazuma;

( prispevek k zaposlovanju in dodani vrednosti v Skupnosti;

( prispevek k stabilizaciji trga Skupnosti;

( prispevek k splošnim ciljem zmanjšanja revščine v Gvineji Bissauu, vključno s prispevkom k zaposlovanju in razvoju infrastrukture ter s podporo državnemu proračunu;

( številna strokovna srečanja in srečanja skupnega odbora.

Metoda izvedbe (okvirno)

X Centralizirano upravljanje

X neposredno Komisija

NADZOR IN VREDNOTENJE

Sistem nadzora

Komisija (GD za ribištvo in pomorske zadeve v sodelovanju z Delegacijo Evropske komisije v Gvineji Bissauu) bo zagotovila redno spremljanje izvajanja tega sporazuma, zlasti glede njegove uporabe s strani gospodarskih subjektov in glede podatkov o ulovu.

Vrednotenje

Za začetek pogajanj za novi protokol je bila decembra 2005 s pomočjo konzorcija neodvisnih svetovalcev izvedena temeljita ocena protokola 2001–2006[11].

Predhodno vrednotenje:

Vrednotenje je izpostavilo nekaj točk, ki so v interesu Evropske skupnosti:

– Z izpolnjevanjem potreb evropskega ladjevja ribolovni sporazum z Gvinejo Bissau prispeva k sposobnosti preživetja sektorjev za ribolov z vlečnimi mrežami in za ribolov tunov Skupnosti v Atlantskem oceanu.

– Ocenjuje se, da bo Protokol prispeval k sposobnosti preživetja evropskega sektorja, ker bo ponudil plovilom in sektorjem Skupnosti in industriji, ki so od tega odvisni, trdno pravno okolje in opaznost na srednji rok.

Kar zadeva interese Gvineje Bissau v okviru sporazuma, so bili glavni zaključki ovrednotenja naslednji:

- Sporazum o ribolovu prispeva k okrepitvi institucionalnih zmogljivosti ribiškega sektorja z izboljšanjem nadzora izvoza, raziskav, dejavnosti nadzora in spremljanja ter tudi usposabljanja in sposobnosti preživetja sektorja malega priobalnega ribolova.

- Ribiški sporazum ima prav tako pomemben vpliv na proračunsko in politično stabilnost države.

Sporazum poleg neposredne tržne vrednosti ulova za zadevna plovila prinaša naslednje koristi:

– zagotovljena delovna mesta na krovu ribiških plovil,

– multiplikacijski učinek za zaposlitev v pristaniščih, na ribjih tržnicah, v predelovalnih obratih, ladjedelnicah, storitvenih podjetjih itn.,

– odpiranje teh zaposlitvenih možnosti v regijah, v katerih ne obstaja nobena druga možnost,

– prispevek k preskrbi Skupnosti z ribami.

– Dodana vrednost posredovanja Skupnosti:

Obstoj sporazuma Skupnosti z omejevalnim normativnim okvirom za obe pogodbenici zagotavlja dobro upravljanje staležev rib, kar ni vedno zagotovljeno v okviru zasebnih sporazumov. Priloga III k Sporazumu natančno določa ravni največjega ribolovnega napora za vsako ribolovno kategorijo ter s tem zagotavlja trajnostno upravljanje virov.

Poleg tega ribiški sporazum ustvarja tudi delovna mesta za mornarje iz ES in iz tretjih držav. Ribiški sporazum prav tako zagotavlja znaten del sredstev sektorske ribiške politike v Gvineji Bissauu. Zaradi ribiškega sporazuma bo izboljšano tudi zdravstveno in higiensko stanje ribiških proizvodov.

– Tveganja in alternativne možnosti :

Glavno tveganje, povezano z uvedbo Protokola o ribolovu z Gvinejo Bissau je nerentabilnost zaradi prekomernega izkoriščanja zlasti virov kozic. To tveganje bo odvrnjeno s spoštovanjem načrta upravljanja v Prilogi III k Sporazumu.

Predhodna ocena gospodarske vrednosti Sporazuma in finančni prispevek Skupnosti

Finančna ponudba glede Protokola znaša 7 milijonov EUR na leto za Protokol 2007–2011. K temu znesku se doda še posebni dodatni prispevek 500 000 EUR na leto za podporo za dosego uskladitve z zdravstvenimi standardi ter politiko spremljanja in nadzora. V Protokolu je predviden tudi dodatni znesek največ 1 milijon EUR na leto za optimiziranje ribolovnih možnosti.

Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj):

Poročilo o vrednotenju priporoča, da se ribolovni napor za kategorijo kozic zmanjša in da se za kategorijo rib kostnic/glavonožcev ohrani na ravni Protokola 2001–2006[12]. Za kategorijo plovil za ribolov tunov prav tako priporoča, da se ohrani pravica do dostopa istemu številu plovil (plovilom s potegalko in plovilom za ribolov z ribiško palico) in da se predvidi črtanje možnosti ribolova s parangali.

Novi sporazum je upošteval ta priporočila s predvidenjem omejevalnih ukrepov iz Priloge III, katerih cilj je izvajanje upravljanja ribolovnega napora. Po tem ribolovnem načrtu se Gvineja Bissau obvezuje, da bo zmanjšala ribolovni napor za kategoriji kozic in glavonožcev, s tem da bo prepovedala najem plovil v teh kategorijah, določila odstop od vseh sporazumov in formalno prekinitev vseh sporazumov z evropskimi družbami ali združenji ali podjetji ter za kategorije ribolova z vlečno mrežo uvedla možnost uporabe biološke obnovitve. Poleg tega bo mehanizem optimizacije uporabe ribolovnih pravic prispeval k boljšemu globalnemu upravljanju virov.

Novi sporazum zajema skupno finančno podporo za izvajanje pobud, sprejetih v okviru sektorske ribiške politike, ki jo je opredelila bissavska vlada. Skupnost in vlada Gvineje Bissau se bosta morali dogovoriti o večletnem sektorskem programu v zvezi z navedeno finančno podporo (35 % skupnih sredstev finančnega prispevka, to je 2,450 milijona EUR). To načrtovanje bo potekalo v okviru intenzivnega in stalnega dialoga med pogodbenicama.

Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja:

Po nadaljevanju študije, ki je bila dokončno izoblikovana decembra 2005 (prim. točko 6.2), in da bi se zagotovil trajnostni ribolov v regiji, bo ob vsaki obnovitvi protokolov narejena študija gospodarskega, družbenega in okoljskega vpliva. Za izvedbo naknadnega vrednotenja bodo uporabljeni kazalniki iz točke 5.3.

UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Za uporabo finančnega prispevka, ki ga Skupnost izplača na podlagi Sporazuma, je izključno pristojna zadevna tretja država.

Vendar pa si Komisija prizadeva za vzpostavitev trajnega političnega dialoga in posvetovanja, da se izboljša upravljanje Sporazuma in okrepi prispevek Skupnosti k trajnostnemu upravljanju virov.

V vsakem primeru pa za vsako plačilo, ki ga Komisija izvede na podlagi ribiškega sporazuma, veljajo običajna proračunska in finančna pravila ter postopki Komisije. To zlasti omogoča, da se v celoti določijo bančni računi tretje države, na katere se izplačajo zneski finančnega prispevka.

PODROBNOSTI O SREDSTVIH

Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na štiri decimalna mesta natančno)

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | SKUPAJ |

Ukrep 1 | Primerjaj opombi 7 in 8 |

Ukrep 2 |

Ukrep 3 |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Uradniki ali začasno osebje[15] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 |

B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

Osebje, financirano[16] iz člena 11 01 02 |

Drugo osebje, financirano[17] iz člena 11 01 04 04 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

SKUPAJ | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 0,85 |

Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

- Pomagati pogajalcu pri pripravi in sklenitvi pogajanj v zvezi z ribiškimi sporazumi:

- udeležba pri pogajanjih s tretjimi državami za sklenitev ribiških sporazumov,

- priprava osnutkov poročil o vrednotenju in zapiskov o pogajalski strategiji za komisarja,

- predstavitev in zagovarjanje stališč Komisije v delovni skupini Sveta za zunanji ribolov,

- sodelovanje pri iskanju kompromisov z državami članicami in odražanje kompromisov v končnem besedilu sporazuma.

- Nadzor nad izvajanjem sporazumov:

- vsakodnevno spremljanje ribiških sporazumov,

- priprava in preverjanje obveznosti in plačil finančnega prispevka ter ciljno usmerjenih ukrepov ali financiranja za razvoj odgovornega ribolova,

- priprava rednega poročila o izvajanju sporazumov,

- ocenitev sporazumov: znanstveni in tehnični vidiki,

- priprava osnutka za predlog uredbe in sklepa Sveta ter sestava besedil sporazuma,

- sprožitev in spremljanje postopkov sprejetja.

- Tehnična pomoč:

- pomoč pri pripravi stališča Komisije za skupni odbor.

- Medinstitucionalni odnosi:

- zastopati Komisijo v Svetu, Evropskem parlamentu in državah članicah v okviru pogajanj,

- pripraviti odgovore na ustna in pisna vprašanja Evropskega parlamenta.

- Posvetovanje in usklajevanje med službami:

- povezovanje z drugimi generalnimi direktorati glede pogajanj in spremljanja sporazumov,

- organizacija posvetovanj med službami in dajanje odgovorov.

- Vrednotenje:

- sodelovanje pri posodabljanju ocene učinka,

- analiza doseženih ciljev in kazalnikov ocene.

Človeški viri – viri delovnih mest (po