Priporočilo MNENJE SVETA v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o konvergenčnem programu Česke republike, 2004-2007

(predlozi ga Komisija)

OBRAZLOITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (ES) st. 1466/97 o krepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik [1] določa, da morajo neudelezene drzave članice, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji, v skladu s členom 99 Pogodbe, zaradi večstranskega nadzora predloziti konvergenčne programe v rednih intervalih.

[1] UL L 209, 2.8.1997. Vse dokumente, na katere se nanasa to besedilo, lahko najdete na naslednjem spletnem mestu http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

V skladu s členom 9 te Uredbe mora Svet pregledati vsak konvergenčni program na osnovi ocene, ki jo pripravita Komisija in Odbor, ustanovljen s členom 114 Pogodbe (Ekonomski in finančni odbor). Na osnovi priporočila Komisije in po posvetu z Ekonomskim in finančnim odborom mora Svet po pregledu programa podati mnenje. V skladu z Uredbo morajo drzave članice predloziti letno posodobljene konvergenčne programe, ki jih lahko v skladu s temi istimi postopki prav tako pregleda Svet.

Za deset drzav, ki so se 1. maja 2004 pridruzile EU, velja odstopanje in se niso udelezene v enotni valuti. Te drzave so se zavezale, da bodo do 15. maja 2004 predlozile svoje konvergenčne programe, do konca 2004 pa se njihove prve posodobitve.

Konvergenčni program Česke republike za obdobje 2004-2007 je bil predlozen 13. maja 2004. Sluzbe Komisije so izvedle tehnično vrednotenje tega programa in pri tem upostevale rezultate napovedi za pomlad 2004, Kodeks ravnanja [2] ,pa tudi načela, določena v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o krepitvi usklajevanja proračunskih politik [3]. To vrednotenje utemeljuje naslednjo oceno:

[2] Revidirano mnenje Ekonomskega in finančnega odbora o vsebini ter obliki stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je 10.7.2001 odobril Ekonomsko-finančni Svet.

[3] KOM(2002) 668 končno, 27.11.2002.

Prvi česki konvergenčni program za obdobje 2004-2007 je bil predlozen 13. maja 2004. Program izraza namen drzave, da se pridruzi območju evra okoli 2009-2010, če bodo izpolnjena Maastrichtska merila in bo dosezena zadostna raven dejanske konvergence. Pristojne oblasti načrtujejo omejitev obdobja udelezbe v ERM II na dve leti.

Česki program le delno ustreza "kodeksu ravnanja o vsebini ter obliki stabilnosti in konvergenčnih programov" [4]. Zlasti ni popolnoma ustrezno upostevanje statističnih standardov ESA95, nadalje pa je potrebno izboljsati kakovost ESA95 podatkov o prihodkih in izdatkih funkcionalnih podelementov in podsektorjev splosnih vladnih potreb.

[4] Za nominalne ravni BDP v konvergenčnem programu niso bili uporabljeni najnovejsi podatki iz davčnega sporočila iz marca 2004, kar odraza pomanjkanje usklajevanja med Ministrstvom za finance in Českim statističnim uradom. Posodobljene tabele z novimi podatki o BDP so bile poslane 2. junija 2004, vrednotenje programa pa temelji na posodobljenih podatkih.

Splosni javni primanjkljaj se je v letu 2002 dvignil na 12,9% BDP (5,9% BDP ob neupostevanju velike enkratne operacije v zvezi s pripisanim drzavnim jamstvom), torej nad mejno vrednost 3%, ki jo določa Pogodba. Komisija je 12. maja 2004 s sprejetjem poročila v skladu s členom 104(3) Pogodbe za Česko republiko sprozila postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Ekonomski in finančni odbor je 24. maja izdal mnenje o tem poročilu. Na podlagi dveh priporočil Komisije bo Svet [5. julija] 2004 predvidoma odločil, da v Česki republiki obstaja čezmerni primanjkljaj, ter izdal priporočila za odpravo tega stanja.

V programu predstavljeni makroekonomski potek dogodkov predvideva, da bo v letu 2004 realna rast BDP dosegla 2,8%, se nato rahlo povečevala ter v letu 2007 dosegla 3,5%, kar je rahlo nad mozno rastjo proizvoda kot jo ocenjujejo pristojni česki organi. To je pod spomladanskimi napovedmi Komisije za leti 2004-2005 in pod napovedjo odbora neodvisnih napovedovalcev za leta 2004-2007, ki ga je vzpostavilo Ministrstvo za finance. Makroekonomski potek dogodkov, ki je temelj programa, je tako mogoče obravnavati kot previdnega. Po napovedih bodo rast v glavnem poganjale nalozbe in zasebna poraba. Program prav tako predstavlja dva nadomestna poteka dogodkov, ki predvidevata različne razvoje treh zunanjih spremenljivk: tuje povprasevanje, menjalni tečaj in cene nafte. Osnovni potek dogodkov je obravnavan kot referenčni potek dogodkov za vrednotenje proračunskih napovedi, saj odraza previdne predpostavke o rasti.

Inflacija je padla iz vrednosti nad 10% v januarju 1998 - takrat je bilo uvedeno usmerjanje inflacije - na ravni blizu nič sredi leta 2002. Cene so padale večino leta 2003 in ponovno narasle v letu 2004. Nedavne spremembe DDV in povečanje nadzorovanih cen bo po pričakovanjih prispevalo k dvigu inflacije po HICP, ki bo za celo leto predvidoma znasala 2,8%. Med januarjem 1999 in sredo leta 2002 je krona depreciirala glede na evro. Ta usmeritev je bila začasno obrnjena od srede leta 2002 do začetka leta 2004. V skladu s padcem inflacije so med leti 1998 in 2003 znatno upadle obrestne mere na denarnem trgu in donosi obveznic. Dolgoročni donosi obveznic so v letih 2002 in 2003 začasno celo padli pod ravni EU. Česka denarna politika zdruzuje usmerjanje inflacije z upravljanim drsenjem menjalnega tečaja. Česka centralna banka je objavila spremembo ciljne inflacije, ki bo začela veljati 1. januarja 2006, in sicer iz postopno upadajočega pasu proti cilju 3% ą1 odstotna točka.

Program je usmerjen k postopnemu zmanjsanju splosnega javnega primanjkljaja iz 5,9% BDP v letu 2003 (brez velike enkratne operacije) na 3,3% BDP v letu 2007. Nadalje omenja, da predlagana pot zmanjsevanja primanjkljaja kaze na moznost zaključitve odpravljanja čezmernega primanjkljaja do leta 2008. Davčna konsolidacija bo po načrtih dosezena z zmanjsanjem stopnje izdatkov (za okoli 3,5 odstotne točke), kar več kot izravnava znizanje stopnje prihodkov (za okoli 0,8 odstotne točke). Centralna banka bo največ prispevala k zmanjsanju primanjkljaja. Za izvajanje ukrepov v letu 2004 so nekateri od njih zahtevali pravni postopek. Parlament je v drugi polovici leta 2003 in aprila 2004 postopno sprejel potrebne zakone, npr. zakon o spremembah DDV in trosarin, zakone o uvedbi pokojninskega varčevanja in izdatkov za primer bolezni. Ukrepi so bili uporabljeni v proračunu za leto 2004. Ostale ukrepe, zlasti tiste za spodbuditev rasti, pripravlja vlada in bodo sprejeti od januarja 2005 naprej. Dejanske odločitve pa se niso bile sprejete v zvezi z ostalimi predvidenimi ukrepi, se posebej s tistimi o preprečevanju utaje davkov in izboljsanju dolgoročne trajnosti javnih financ, kot so reforma pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva.

Znotraj očrtanega makroekonomskega okvira se proračunsko prilagajanje zdi verodostojno. Tveganja proračunskih napovedi se na splosno zdijo uravnotezena. Po eni strani previdni makroekonomski potek dogodkov omenja, da bi lahko bili prihodki boljsi od napovedanih, izdatki pa nizji od tistih, ki so predvideni v proračunu. Po drugi strani pa vpliv stevilnih sovpadajočih davčnih sprememb v letu 2004 na obnasanje gospodarskih dejavnikov ostaja negotov. Poleg tega se je o pomembnih varčevalnih ukrepih, zlasti tistih v zvezi z javno porabo, se vedno potrebno sporazumeti. Pot prilagajanja, ob odsotnosti temeljnih reform in socialnih izdatkov ter ob upostevanju napovedanega okrevanja, ni zelo ambiciozna.

Reforme izdatkov in prihodkov spremlja vzpostavitev novega institucionalnega okvira za proračunsko načrtovanje. Poleti 2004 se pričakuje sprejetje novih pravil in vladnih načrtov za pripravo proračuna za leto 2005, ki bodo v skladu z novimi proračunskimi pravili. Največja institucionalna novost je uvedba davčnega usmerjanja na temelju srednjeročnih stroskovnih okvirov za drzavo. Z vsakim letnim proračunom za leto n bo parlament odobril nominalne mejne vrednosti izdatkov za leti n+1 in n+2. Vse kasnejse spremembe teh vrednosti so mozne le v primerih, ki so izrecno določeni v zakonu o proračunskih pravilih (meje se na primer lahko dvignejo v obsegu izdatkov, sofinanciranih s strani EU).

Program predvideva dvig stopnje dolga v BDP iz 37,6% BDP v letu 2003 na 41,7% BDP v letu 2007. Glavno gonilo narasčajoče stopnje dolga bo primarni primanjkljaj, toda po pričakovanju se bo njegov vpliv zaradi proračunske konsolidacije zmanjsal iz 4,1% v letu 2004 na 1,7% v letu 2007. Med letoma 2003 in 2005 se bo stopnja dolga po pričakovanjih dvignila za 2 odstotni točki. To je 2,8 odstotne točke pod napovedjo Komisije, ki zaradi manj optimističnega pogleda na prihodnje privatizacijske prihodke predvideva visji primarni primanjkljaj in zmernejsi vpliv prilagajanja kapitalskih tokov.

Program na novo določa vladni program strukturnih reform, ki je osredotočen na izboljsanje podjetnistva in nalozbenega okolja ter na povečanje prilagodljivosti trga dela in zaposlitve. Program prav tako poda pregled ukrepov, ki na teh področjih v veliki meri odrazajo priporočila Splosnih smernic gospodarske politike.

Česka republika se pri doseganju stroskov v zvezi s starajočim se prebivalstvom sooča z resnimi nevarnostmi proračunskih neravnotezij. Neugoden demografski razvoj bo zlasti povzročil visoko povečanje izdatkov za pokojnine in zdravstveno varstvo. Ukrepi v zvezi s politikami, ki so orisani v programu in so namenjeni obvladovanju teh nevarnosti, v glavnem vsebujejo spremembe parametrov pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva, ki so lahko nezadostne za zagotovitev dolgoročne trajnosti javnih financ. V razmerah hitro narasčajočega javnega dolga je doseganje in vzdrzevanje primarnega presezka bistveno za zagotavljanje dolgoročne trajnosti. Proračunska strategija na temelju postopne konsolidacije skozi celotno programsko obdobje mora biti poleg tega dopolnjena z ukrepi, ki so neposredno namenjeni pričakovanemu dvigu s starostjo povezanih izdatkov, vključno z obseznim preoblikovanjem pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva.

Tabela: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

>TABELPOSITION>

Na osnovi te ocene je Komisija sprejela prilozeno priporočilo za Mnenje Sveta o konvergenčnem programu Česke republike in ga posreduje Svetu.

Priporočilo MNENJE SVETA v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) st. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o konvergenčnem programu Česke republike, 2004-2007

SVET EVROPSKE UNIJE JE -

ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upostevanju Uredbe Sveta (ES) st. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o krepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik [5], in zlasti njenega člena 9(3),

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumente, na katere se nanasa to besedilo, lahko najdete na naslednjem spletnem mestu http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

ob upostevanju priporočila Komisije,

po posvetu z Ekonomskim in finančnim odborom,

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

Svet je [5. julija] 2004 preučil konvergenčni program Česke republike za obdobje 2004-2007. Program je le delno skladen s podatkovnimi zahtevami revidiranega "kodeksa ravnanja o vsebini ter obliki stabilnosti in konvergenčnih programov". Zlasti je potrebno nadalje izboljsati kakovost podatkov ESA95 o prihodkih in izdatkih funkcionalnih podelementov in podsektorjev splosnih vladnih potreb.

Proračunska strategija, ki je temelj programa, je namenjena postopnemu zmanjsevanju splosnega javnega primanjkljaja na 3,3% BDP v letu 2007 iz 12,9% BDP v letu 2003 (5,9% BDP ob neupostevanju velike enkratne operacije v zvezi s pripisanim drzavnim jamstvom). Program nadalje omenja, da predlagana pot zmanjsevanja primanjkljaja kaze na moznost zaključitve odpravljanja čezmernega primanjkljaja do leta 2008. Ta cilj bo dosezen z ukrepi davčne konsolidacije, ki so bili v veliki meri sprejeti v letih 2003 in 2004. Program predvideva, da je padec stopnje splosnih javnih prihodkov v BDP več kot izravnan z zmanjsanjem stopnje splosnih javnih izdatkov. Na strani prihodkov program predstavlja premik iz neposredne v posredno obdavčitev. Na strani izdatkov program predvideva zmanjsanje sredstev, subvencij in javne porabe. Program predvideva rahlo povečanje izdatkov iz naslova javnih nalozb kot deleza BDP.

Makroekonomski potek dogodkov, ki je temelj programa, odraza previdne predpostavke o rasti (npr. rast za 2,8% v letu 2004 in njen kasnejsi dvig do 3,5% v letu 2007). Ta potek dogodkov je obravnavan kot referenčni potek dogodkov za vrednotenje proračunskih napovedi. Napoved inflacije se zdi realistična.

Program napoveduje zmanjsanje primanjkljaja na 3,3% BDP v letu 2007 in njegovo nadaljnje zmanjsevanje z naslednjimi vmesnimi cilji: 5,3% BDP v letu 2004, 4,7% BDP v letu 2005 in 3,8% BDP v letu 2006. Tveganja proračunskih napovedi se na splosno zdijo uravnotezena. Po eni strani previdni makroekonomski potek dogodkov omenja, da bi lahko bili prihodki boljsi od napovedanih, izdatki pa nizji od tistih, ki so predvideni v proračunu. Po drugi strani pa vpliv stevilnih sovpadajočih davčnih sprememb v letu 2004 na obnasanje gospodarskih dejavnikov ostaja negotov. Poleg tega se je o pomembnih varčevalnih ukrepih, zlasti tistih v zvezi z javno porabo, se vedno potrebno sporazumeti. Proračunska naravnost v programu se zdi zadostna za zmanjsanje primanjkljaja na mejno vrednost 3% BDP do leta 2008.

Stopnja dolga v programskem obdobju naraste za 4,1 odstotne točke in v letu 2007 doseze 41,7% BDP. Nadaljnje gibanje stopnje dolga bi lahko bilo manj ugodno od napovedanega, če upostevamo mozni razvoj dogodkov, ki bi vplival na prilagajanje kapitalskih tokov, zlasti nizje prihodnje privatizacijske prihodke.

Česka republika se pri doseganju stroskov v zvezi s starajočim se prebivalstvom sooča z resnimi nevarnostmi proračunskih neravnotezij. Napredek v smeri zagotavljanja zadostnega primarnega presezka je bistven za trajnostno osnovo javnih financ. Proračunska strategija na temelju postopne konsolidacije skozi celotno programsko obdobje mora biti poleg tega dopolnjena z ukrepi, ki so neposredno namenjeni pričakovanemu dvigu s starostjo povezanih izdatkov, vključno z obseznim preoblikovanjem pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva.

* * *

Svet je [5. julija] 2004 na podlagi priporočila Komisije in v skladu s členom 104(6) Pogodbe odločil, da v Česki republiki obstaja čezmerni primanjkljaj, in v skladu s členom 104(7) Česki republiki izdal priporočila za odpravo tega stanja, v katerih Svet izraza svoje nasvete o politikah.

Ključne napovedi iz konvergenčnega programa Česke republike

>TABELPOSITION>