o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

Evropska komisija je 19. januarja 2012 začela dialog s Kosovom o liberalizaciji vizumskega režima. 14. junija 2012 je Kosovu predala časovni načrt, v katerem so bili opredeljeni vsa zakonodaja in drugi ukrepi, ki jih je Kosovo moralo sprejeti in izvajati, da bi se približalo liberalizaciji vizumskega režima. Komisija se je zavezala, da bo za osebe s Kosova predlagala možnost potovanja v Evropsko unijo brez vizumov za namene kratkoročnega bivanja (tj. do 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju), ko bo Kosovo izpolnilo vse zahteve in druge ukrepe iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima.

* To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

Komisija je kot nujna elementa, ki morata biti izpolnjena pred začetkom dialoga o liberalizaciji vizumskega režima s Kosovom, opredelila zadosten napredek pri ponovnem sprejemu in ponovni vključitvi. Z vrsto pomembnih reform, izvedenih od leta 2011, je Kosovo zadovoljivo napredovalo pri vzpostavljanju funkcionalnega okvira politike za ponovno vključitev povratnikov na Kosovu, kot je to že storilo na področju ponovnega sprejema. Komisija je v svojih rednih poročilih še naprej spremljala in ocenjevala napredek Kosova pri krepitvi okvira ponovnega sprejema in učinkovite ponovne vključitve povratnikov.

Časovni načrt je sestavljen iz dveh oddelkov: v oddelku I sta obravnavana ponovni sprejem in ponovna vključitev; v oddelku II pa štirje ločeni „sklopi“ dialoga o liberalizaciji vizumskega režima. Štirje sklopi časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima vsebujejo določene zahteve glede varnosti dokumentov; upravljanja meje / razmejitvenih črt in migracij, vključno z azilom; javnega reda in varnosti ter temeljnih pravic v zvezi s svobodo gibanja. Kosovo je bilo najprej pozvano, da sprejme ali spremeni zakonodajo – v skladu s pravnim redom EU –, opredeljeno v časovnem načrtu, in jo nato v celoti izvaja.

Komisija je dialog o liberalizaciji vizumskega režima s Kosovom vodila ob okrepljenem posvetovanju s Svetom, zlasti z vključitvijo Sveta v pripravo časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima in s polnim sodelovanjem strokovnjakov iz držav članic pri ocenjevanju napredka Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta.

Dialog o liberalizaciji vizumskega režima s Kosovom je bil izveden brez poseganja v stališča držav članic glede statusa Kosova.

Misija Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO) je v skladu s svojim mandatom imela pomembno vlogo pri spremljanju in usmerjanju Kosova kot tudi svetovanju Kosovu pri sprejemanju in izvajanju reform ter izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta. Učinkovito sodelovanje Kosova z misijo EULEX, vključno z izvajanjem njenega izvršilnega mandata, je bilo ključnega pomena.

Komisija je od začetka dialoga o liberalizaciji vizumskega režima za Evropski parlament in Svet redno pripravljala poročila, v katerih je ocenjevala napredek Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta. V teh poročilih so bile obravnavane zahteve glede ponovnega sprejema in ponovne vključitve ter posamezni sklopi iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Vsako poročilo je temeljilo na informacijah, ki jih je posredovalo Kosovo, ocenjevalnih misijah, ki so jih izvedli strokovnjaki Komisije in držav članic, da bi ovrednotili napredek Kosova na področju posameznih sklopov iz dialoga za liberalizacijo vizumskega režima, in podatkih Europola, Frontexa, urada EASO in EULEXA.

Komisija je doslej sprejela tri poročila o napredku Kosova pri dialogu za liberalizacijo vizumskega režima – prvo 8. februarja 2013, drugo 24. julija 2014 in tretje 18. decembra 2015, četrto poročilo pa je sprejela danes. Ta poročila so vključevala oceno napredka Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, priporočila Kosovu in oceno možnih migracijskih in varnostnih učinkov liberalizacije vizumskega režima.

Komisija je v svojem tretjem poročilu navedla osem priporočil, ki so ustrezala osmim še neizpolnjenim zahtevam iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, vključno s štirimi prednostnimi nalogami. V poročilu je bilo navedeno, da bi Kosovo moralo ratificirati sporazum o določitvi meje / razmejitvene črte s Črno goro, preden se za osebe s Kosova odpravi vizumska obveznost.

Komisija v poročilu, ki spremlja ta predlog, ugotavlja, da je Kosovo sprejelo pomembne ukrepe za izpolnjevanje zahteve glede ratifikacije sporazuma o določitvi meje / razmejitvene črte s Črno goro in izpolnilo dovolj elementov glede doseganja boljših rezultatov v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji.

Na podlagi te ocene ter ob upoštevanju rezultatov stalnega spremljanja in poročanja, ki sta se izvajala od začetka dialoga o liberalizaciji vizumskega režima s Kosovom, Komisija potrjuje, da je Kosovo izpolnilo zahteve iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, pod pogojem, da bo Kosovo do dneva sprejetja tega predloga v Evropskem parlamentu in Svetu ratificiralo sporazum o določitvi meje / razmejitvene črte s Črno goro in izboljšalo svoje rezultate v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji.

Ob upoštevanju vseh meril, ki bi jih bilo treba spoštovati – na podlagi vsakega posameznega primera – pri določanju tretjih držav, katerih državljani morajo imeti vizume, in tistih, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti, kot so opredeljena v členu –1 Uredbe (ES) št. 539/2001 (kakor je bil uveden z Uredbo (EU) št. 509/2014), se je Komisija odločila, da predstavi zakonodajni predlog za spremembo Uredbe (ES) št. 539/2001, s čimer bo Kosovo preneseno iz dela 2 Priloge I v del 4 Priloge II k navedeni uredbi. Kot je navedeno v časovnem načrtu, se ta sprememba nanaša samo na osebe s Kosova, ki so imetniki biometričnih potnih listov, izdanih v skladu s standardi Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) ter standardi EU za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listinah.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 navaja tretje države, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja držav članic imeti vizume, in države, katerih državljani so oproščeni te zahteve. Uredbo (ES) št. 539/2001 uporabljajo vse države članice, razen Irske in Združenega kraljestva, ter Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica. Navedena uredba je del skupne vizumske politike EU v zvezi s kratkoročnim bivanjem, ki traja 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.

Kosovo je trenutno navedeno v delu 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 539/2001, tj. med tistimi entitetami in ozemlji, ki jih najmanj ena država članica ne priznava kot države. Osebe iz teh entitet morajo pri potovanju na ozemlje držav članic EU imeti vizume.

Uredba (ES) št. 539/2001 je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU) št. 259/2014, in sicer je bila na seznam držav, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti, prenesena Moldavija po uspešni izpolnitvi svojega akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima; in z Uredbo (EU) št. 509/2014, s katero so bili iz vizumske obveznosti izvzeti državljani petih karibskih in enajstih pacifiških držav ter državljani Kolumbije, Peruja in Združenih arabskih emiratov – s pridržkom sklenitve sporazumov med EU in zadevnimi tretjimi državami o odpravi vizumske obveznosti – po rednem preverjanju vizumskih seznamov. Komisija je 9. marca 2016 in 20. aprila 2016 predložila predloga za spremembo Uredbe (ES) št. 539/2001 zaradi prenosa Gruzije oz. Ukrajine na seznam držav, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti.

Merila, ki bi jih bilo treba upoštevati – na podlagi ocene posameznih primerov – pri določanju tretjih držav, katerih državljani morajo imeti vizume, in tistih, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti, so opredeljena v členu –1 Uredbe (ES) št. 539/2001. Ta merila so med drugim povezana z „nezakonitim priseljevanjem, javnim redom in varnostjo, gospodarskimi koristmi, zlasti glede turizma in zunanje trgovine, in zunanjimi odnosi Unije z ustreznimi tretjimi državami, predvsem glede človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi s posledicami za regionalno povezanost in vzajemnost“. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti varnosti potnih listin, ki jih izdajo zadevne tretje države.

Kosovo je vse državljane EU že izvzelo iz vizumske obveznosti pri bivanju, ki traja do 90 dni v šestih mesecih. Če bo ta odločitev preklicana ali če se bodo pojavile zlorabe brezvizumskega režima, se lahko aktivirata mehanizma vzajemnosti in zadržanja iz Uredbe (ES) št. 539/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo XXX.

•Skladnost z drugimi politikami Unije