SL ECB-PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 12. maja 2017 
o postopku sodnega varstva imetnikov kvalificiranih obveznosti bank 
(CON/2017/16) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je 15. marca 2017 prejela zahtevo slovenskega ministrstva za finance 
za mnenje o predlogu zakona o postopku sodnega varstva imetnikov kvalificiranih obveznosti bank 
(v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na nacionalno 
centralno banko. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje 
sprejel Svet ECB. 
 
1. Namen predloga zakona 
1.1 Glavni cilj predloga zakona je odpraviti s strani Ustavnega sodiš ča Republike Slovenije ugotovljeno 
protiustavnost nekaterih dolo čb slovenskega Zakona o ban čništvu (ZBan-1)2, ki urejajo 
odgovornost Banke Slovenije za škodo v zvezi z izrednimi ukrepi, ki jih je izrekla. Banka Slovenije 
je bila po ZBan-1 pooblaš čena za izrekanje izrednih ukrepov prenehanja ali konverzije kvalificiranih 
obveznosti med reorganizacijo bank, ki niso izpolnjevale minimalnih kapitalskih in likvidnostnih 
zahtev ali je bilo verjetno, da jih ne bodo izpolnjeva le, in sicer tako, da bi bili s tem izpolnjeni pogoji 
za odvzem dovoljenja za opravljanje ban čnih storitev. 
1.2 Ustavno sodiš če je sicer potrdilo, da je bila pravna podlaga za izredne ukrepe, ki jih je Banka 
Slovenije izrekla v letih 2013 in 2014, v zvezi s prenehanjem podrejenih instrumentov skladna z 
Ustavo Republike Slovenije, vendar pa je odlo čilo, da je bil 350.a člena ZBan-1 protiustaven. Ta 
sklep je temeljil na ugotovitvi Ustavnega sodiš ča, da postopek sodnega varstva na podlagi 
350.a člena ZBan-1 ni zagotavljal u činkovitega sodnega varstva upravi čencev, ki so jih prizadeli 
izredni ukrepi Banke Slovenije. Ustavno sodiš če je odlo čilo, da mora zakonodajalec protiustavnost 
odpraviti v šestih mesecih po objavi odlo čbe Ustavnega sodiš ča, in dalo zakonodajalcu dodatne 
usmeritve, kako naj najbolje zagotovi u činkovitejše sodno varstvo. 
                                                 
1  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
2 Zakon o ban čništvu (Uradni list RS, št. 99/10 – uradno pre čiščeno besedilo, 52/11 – popr., 9/11 – ZPlaSS-B, 35/11, 
59/11, 85/11, 48/12, 105/12, 56/13, 63/13 – ZS-K, 96/13, 25/15 – ZBan-2, 27/16 – ZSJV in 44/16 – ZRPPB). 
ECB-PUBLIC  
2 1.3 Delni čarji in upniki, ki so jih prizadeli izredni ukrepi Banke Slovenije, so upravi čeni zahtevati 
odškodnino po predlogu zakona, če so bili zaradi teh ukrepov pri obravnavi kvalificiranih obveznosti 
obravnavani slabše, kot bi bili, če bi bil na dan izreka izrednega ukrepa namesto njega za čet 
stečajni postopek ali postopek redne likvidacije3 banke (na čelo, da noben upnik ne bi smel biti na 
slabšem kot v primeru insolventnosti4). 
1.4 Odškodnino za škodo, ki je nastala zaradi izrednih ukrepov, mora izpla čati Banka Slovenije ali 
država. Če je Banka Slovenije prosta odgovornosti za škodo, mora odškodnino izpla čati država. 
Banka Slovenije bo deloma ali v celoti prosta odgovornosti za škodo, če bo lahko dokazala, da je v 
postopku izreka izrednega ukrepa ravnala s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in je ob upoštevanju dejstev in okoliš čin, s katerimi je razpolagala v času odlo čanja, lahko upravi čeno štela, da so 
izpolnjeni zakonski pogoji za uporabo izrednih ukrepov. Če je Banka Slovenije samo deloma prosta 
odgovornosti za škodo, mora izpla čati odškodnino nekdanjim imetnikom kvalificiranih obveznosti, 
pri tem pa mora sredstva za izpla čilo odškodnine v delu, ki presega odgovornost Banke Slovenije, 
v treh mesecih po objavi sodne odlo čbe v Uradnem listu Republike Slovenije zagotoviti država. 
1.5 Tožbo za povrnitev škode je treba vložiti proti Banki Slovenije in Republiki Sloveniji v šestih 
mesecih po uveljavitvi predloga zakona. Tožbo lahko vloži oseba, ki je bila imetnik ve č kot  
10-odstotnega deleža v kapitalu banke ali terjatve do zadevne banke, ki je presegala 
100 000 EUR. Predlog zakona predpisuje posebna postopkovna pravila za sodno varstvo 
imetnikov kvalificiranih obveznosti, ki se razlikujejo od splošnih pravil pravdnega postopka in med 
drugim omogo čajo združitev sodnih postopkov, v katerih so stranke v podobnem položaju, za 
skupno in enotno obravnavanje tožb, ki se nanašajo na posamezno banko, ki ji je Banka Slovenije izrekla izredne ukrepe. 
1.6 V postopku ugotavljanja obstoja pravice tožnika do povra čila škode mora sodiš če ugotoviti, ali je 
Banka Slovenije izredne ukrepe, ki se nanašajo na kvalificirane obveznosti, izrekla v skladu s 
pogoji, dolo čenimi v ZBan-1. Sodiš če mora med drugim presoditi, ali je bila kompleksna ocena 
izpolnjevanja potrebnih pogojev za uporabo izrednih ukrepov iz 253.a člena ZBan-1, vklju čno s 
pregledom kakovosti sredstev zadevne banke, pravilno izvedena. Glavni vidiki, ki jih bo sodiš če 
presodilo, so: (1) ali so bile metoda, uporabljena pri kompleksni oceni izpolnjevanja pogojev za 
uporabo izrednih ukrepov in pri pregledu kakovosti sredstev, ter predpostavke, na katerih metoda 
temelji, skladne s pravili Unije o državni pomo či in standardi nadzora bank, kot so jih postavili ECB, 
Evropska komisija in Evropski ban čni organ (EBA); (2) ali so bile metoda ali predpostavke, na 
katerih metoda temelji, uporabljene napa čno in ali je to vplivalo na rezultat ocene; (3) ali obstaja 
utemeljen dvom o tem, da so bili pri oceni uporabljeni  izvirni podatki, ali o tem, da je oseba, ki je 
                                                 
3  Ta postopek se lahko uporabi, če sredstva banke zadoš čajo za popla čilo vseh njenih upnikov. 
4  V skladu s tem na čelom noben upnik ne sme utrpeti ve čjih izgub, kot bi jih, če bi prišlo do prenehanja institucije v 
skladu z obi čajnimi insolven čnimi postopki. To na čelo je opredeljeno v členu 34(1)(g) Direktive 2014/59/EU 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih 
institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 
2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) 
št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190). 
ECB-PUBLIC  
3 bila odgovorna za izdelavo ocene vrednosti sredstev banke, ravnala neodvisno, ter (4) ali obstaja 
utemeljen dvom o strokovnosti osebe, ki je izdelala oceno vrednosti sredstev banke. 
1.7 V primeru spora glede izpolnitve pogojev za uporabo izrednih ukrepov nosi dokazno breme Banka 
Slovenije. V primeru kompleksnih vprašanj, pri katerih je potrebno posebno strokovno znanje, lahko sodiš če, poleg ali namesto izvedenca, ki se imenuje v skladu z zakonom, ki ureja pravdni 
postopek, imenuje odbor izvedencev za strokovna vprašanja, ki je sestavljen iz treh do petih 
članov, izbranih na podlagi javnega razpisa, in je posvetovalno telo sodiš ča. Sodišče bo o javnem 
razpisu obvestilo Evropsko komisijo, ECB in EBA. 
1.8 Predlog zakona dolo ča pravila za dvostopenjsko razkritje dokumentov in informacij v zvezi z 
odločbami o izrednih ukrepih, ki jih je izdala Banka Slovenije. Ta pravila dolo čajo, da mora Banka 
Slovenije na svoji spletni strani objaviti: (1) vse odlo čbe, s katerimi so bili izre čeni izredni ukrepi, 
(2) oceno vrednosti sredstev za vsako banko, v kateri je bil izre čen izredni ukrep, (3) poro čilo o 
izvedenem pregledu kakovosti sredstev za vsako banko, v kateri je bil izre čen izredni ukrep, ter 
(4) dokumente, iz katerih je razvidna vsebina pogodbenega razmerja med Banko Slovenije in osebo, ki je izdelala oceno vrednosti sredstev banke. Pred objavo na spletni strani Banke Slovenije 
je treba prekriti vse osebne in zaupne podatke. Poleg tega lahko tožniki sodiš ču predlagajo, da 
naloži Banki Slovenije (in nekaterim drugim subjektom, kot so država, ra čunsko sodiš če, Agencija 
za trg vrednostnih papirjev in banka, ki ji je bil izredni ukrep izre čen), da sodiš ču predloži 
dokumente, ne da bi prekrila osebne ali zaupne podatke, pri čemer mora sodiš če razkritje dokazov 
omejiti na obseg, ki je sorazmeren, ter zagotoviti, da se sprejmejo u činkoviti ukrepi za zaš čito teh 
podatkov5, na primer izklju čitev javnosti iz sodnega postopka, dovolitev pregleda zgolj dolo čenim 
subjektom in podobni ukrepi. 
1.9 Če sodišče ugotovi, da imajo nekdanji imetniki kvalificiranih obveznosti pravico do povra čila škode, 
se odločba sodiš ča objavi v Uradnem listu Republike Slovenije in ima u činek erga omnes , kar 
pomeni, da u činkuje za vse nekdanje upravi čence, ki so jih prizadeli izredni ukrepi Banke Slovenije, 
ne glede na to, ali so vložili tožbo za povrnitev škode ali ne. Odlo čba, s katero se ugotovi, da imajo 
nekdanji imetniki kvalificiranih obveznosti pravico do povra čila škode, je splošna, v njej pa se 
navede, kakšna bi bila pravilna obravnava kvalificiranih obveznosti, in dolo či obseg odgovornosti 
Banke Slovenije. Sodiš če tako ne bo izdajalo lo čenih odlo čb, s katerimi bi prisodilo odškodnino 
posameznim upravi čencem. Namesto tega predlog zakona dolo ča standardizirano formulo, po 
kateri se na podlagi pisne vloge nekdanjih imetnikov kvalificiranih obveznosti izra čuna odškodnina, 
ki jo mora izpla čati Banka Slovenije. Vloga se lahko vloži 15 dni po objavi sodne odlo čbe v 
Uradnem listu Republike Slovenije. Enako velja, če je za izpla čilo odškodnine odgovorna Republika 
Slovenija, pri čemer v tem primeru izpla čilo izvede ministrstvo, pristojno za finance. Pravica 
zahtevati izpla čilo na podlagi sodne odlo čbe je časovno omejena in zastara v petih letih od objave 
pravnomo čne sodne odlo čbe, s katero se ugotovi, da imajo nekdanji imetniki kvalificiranih 
obveznosti pravico do povra čila škode.  
                                                 
5  Določbe predloga zakona o dostopu do podatkov so izpeljane iz člena 5 Direktive 2014/104/EU Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 26. novembra 2014 o nekaterih pravilih, ki urejajo odškodninske tožbe po nacionalnem 
pravu za kršitve dolo čb konkuren čnega prava držav članic in Evropske unije (UL L 349, 5.12.2014, str. 1). 
ECB-PUBLIC  
4  
2. Pripombe 2.1 Predlog zakona mora biti skladen s členom 123 Pogodbe, ki prepoveduje prekora čitve pozitivnega 
stanja na ra čunu in druge oblike kreditov pri nacionalnih centralnih bankah držav članic v korist 
javnega sektorja, vklju čno z institucionalnimi enotami centralne ravni države in drugimi osebami 
javnega prava. Člen 1(1)(b)(ii) Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93
6 opredeljuje „druge vrste kreditov“ 
med drugim kot „vsa financiranja obveznosti javnega sektorja nasproti tretjim osebam“. Zahteva, da 
mora Banka Slovenije izpla čati odškodnino, v delu, kjer bi zaradi nje Banka Slovenije prevzela 
obveznost države7, ne bi bila skladna s prepovedjo denarnega financiranja, dolo čeno v členu 123 
Pogodbe8. Tudi če bi država Banki Slovenije v treh mesecih po objavi sodne odlo čbe povrnila 
sredstva za izpla čilo odškodnine, bi financiranje obveznosti države v tem obdobju pomenilo „drugo 
vrsto kreditov“ Banke Slovenije državi in bi tako kršilo prepoved denarnega financiranja. Zato bi 
morali predlog zakona spremeniti, da bi zagotovili, da Banka Slovenije ne bo prevzela obveznosti 
države, zlasti tudi v primerih, ko je njuna odgovornost deljena. Obveznost Banke Slovenije bi morala biti omejena na njeno individualno odgovornost. 
2.2 ECB razume pomen zahteve za razkritje dokumentov, na katerih je temeljila odlo čba Banke 
Slovenije o izrednih ukrepih, da se imetnikom kvalificiranih obveznosti omogo či proučitev 
relevantnih dejstev, preden vložijo tožbo, ter se jim s tem zagotovi u činkovito sodno varstvo. 
2.3 Peta to čka četrtega odstavka 14. člena Zakona o ban čništvu (ZBan-2)
9 določa, da mora Banka 
Slovenije zaupne informacije razkriti javnosti, če to zakon izrecno dolo ča. Vendar bi morala taka 
nacionalna zakonodaja v celoti spoštovati dolo čbe Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in 
Sveta10 glede poklicne skrivnosti. V tej zvezi ECB izpostavlja, da je treba ne glede na to, da 
predlog zakona zahteva prekritje osebnih in zaupnih podatkov, preden se informacije razkrijejo na spletni strani Banke Slovenije, ocene vrednosti sredstev in poro čila o izvedenem pregledu 
kakovosti sredstev posameznih nadzorovanih subjektov (bank) šteti za zaupne informacije. Poleg tega lahko ti dokumenti vsebujejo zaupne informacije, ki se nanašajo na stranke posamezne banke 
ali druge nasprotne stranke in jih je Banka Slovenije pridobila od bank in zunanjih izvajalcev pri 
izvajanju nadzorniških pooblastil
11. Razkritje teh dokumentov javnosti bi bilo neizogibno v nasprotju 
z načelom iz člena 53 Direktive 2013/36/EU12, da mora vse osebe, ki delajo za pristojne nadzorne 
organe, zavezovati obveznost varovanja poklicne skrivnosti. Zaupne informacije, ki jih te osebe 
                                                 
6  Uredba Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1 993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi iz členov 104 
in 104b(1) Pogodbe (UL L 332, 31.12.1993, str. 1). 
7 Glej 4. člen predloga zakona. 
8  Glej na primer odstavek 3.2.3 Mnenja CON/2010/33 in odstavek 4.2(d) Mnenja CON/2008/16; vsa mnenja ECB so 
dostopna na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu . 
9  Zakon o ban čništvu (Uradni list RS, št. 25/15, 44/16 – ZRPPB in 77/16 – ZCKR). 
10 Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih 
institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in 
razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338). 
11  Na podlagi člena 53 Direktive 2013/36/EU in 14. člena ZBan-2 mora Banka Slovenije  vse informacije o nadzorovanih 
subjektih, ki jih je pridobila pri opravljanju nadzorniških nalog, obravnavati kot zaupne. 
12  Glej opombo 11. 
ECB-PUBLIC  
5 prejmejo med opravljanjem svojih nalog, se lahko razkrijejo le v obliki povzetka ali zbirnih 
informacij, tako da posameznih kreditnih institucij ni mogo če prepoznati, brez poseganja v primere, 
za katere velja kazensko pravo. 
2.4 Da bi se vzpostavil okvir, ki bi varoval tako zaupne informacije kot tudi legitimne interese 
investitorjev, ki so jih prizadeli izre dni ukrepi Banke Slovenije, ECB priporo ča, da se prou či 
možnost drugega pristopa, ki bi bil skladen z na čeli iz členov 53 in 54 Direktive 2013/36/EU. Da bi 
zagotovili ustrezno varstvo zaupnih nadzorniških informacij in skladnost z na čeli iz člena 53 
Direktive 2013/36/EU, bi morali razkritje ocen vrednosti sredstev in poro čil o izvedenem pregledu 
kakovosti sredstev omejiti, tako da bi bili do tega upravi čeni samo delni čarji ali upniki, ki so jih 
neposredno prizadeli izredni ukrepi Banke Slovenije in imajo zato legitimen pravni interes, kakor ga 
je opredelilo Ustavno sodiš če Republike Slovenije. 
2.5 V zvezi z zahtevo predloga zakona, da se presodi, ali so bili metoda in predpostavke, uporabljeni 
pri oceni izpolnjevanja pogojev za uporabo izrednih ukrepov in pri pregledu kakovosti sredstev, 
skladni s standardi nadzora bank, kot so jih postavili ECB, Evropska komisija in EBA, ECB izpostavlja, da bi morali za zagotovitev pravne varnosti v predlogu zakona podrobneje dolo čiti, 
kateri pravni viri (npr. pravni akti in dobre prakse nadzora) so pri tem relevantni. 
2.6 ECB se je seznanila, da bo po predlogu zakona sodiš če o javnem razpisu za imenovanje odbora 
izvedencev za strokovna vprašanja, ki bo posvetovalno telo sodiš ča v primeru kompleksnih 
vprašanj, pri katerih je potrebno posebno strokovno znanje, obvestilo Evropsko komisijo, ECB in 
EBA. Ob razumevanju, da bi bil obseg sodnega pregleda in s tem pregleda s strani odbora 
izvedencev za strokovna vprašanja omejen na pojasnjevanje dejstev, ter ob upoštevanju zgoraj navedenega predloga, da se v predlogu zakona podrobneje dolo či, katere relevantne pravne vire je 
treba upoštevati pri ocenjevanju skladnosti izrednih ukrepov in rezultatov pregleda kakovosti sredstev s standardi nadzora bank, kot so jih postavili ECB, Evropska komisija in EBA, je ECB 
pripravljena po lastnem preudarku sodelovati s sodiš čem, ob upoštevanju na čela lojalnega 
sodelovanja Unije in držav članic v skladu s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji ter sodelovanja 
med institucijami Unije in pristojnimi organi držav članic v skladu s členom 18 Protokola (št. 7) o 
privilegijih in imunitetah Evropske unije. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
 
V Frankfurtu na Majni, 12. maja 2017.  
[podpis]  
 
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI