SL    SL 
 
 
 EVROPSKA  
KOMISIJA   
Bruselj, 17.6.2015  
COM(2015) 299 final  
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO -SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ  
Poročilo o izvajanju Okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov za 
leto 2015  
  
 
 SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO -SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU  REGIJ  
Poročilo o izvajanju Okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov za leto  2015  
 
 
NAPREDEK IN OVIRE  
1. Uvod: Sodelovanje – podpora Komisije državam članicam  
 
Izključenost, s katero se še vedno soočajo mnogi Romi, je povsem v nasprotju s teme ljnimi 
vrednotami Evropske unije. Sovraštvo do Romov ter pomanjkanje zaupanja med romskimi 
skupnostmi in splošno družbo sta globoko zakoreninjena v zgodovini, prizadevanja na ravni EU 
za odpravo takih razmer pa so se začela šele v zadnjem desetletju. Z Okv irom EU za nacionalne 
strategije vključevanja Romov do leta  20201 je bil izoblikovan celovit pristop, ki tesno povezuje 
boj proti diskriminaciji Romov ter spodbujanje njihovega socialnega in gospodarskega 
vključevanja. V skladu z okvirom EU so države člani ce sprejele nacionalne strategije 
vključevanja Romov2, ki so prilagojene velikosti in razmeram njihovega romskega prebivalstva. 
Priporočilo Sveta o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov iz leta  2013 zagotavlja posebne 
smernice za okrepitev in izvajanje  ukrepov za vključevanje3. 
 
Čeprav je vključevanje Romov predvsem odgovornost držav članic, je Evropska komisija 
okrepila svojo podporo politiki v skladu z okvirom EU in evropskim semestrom strategije 
Evropa  2020 ter povezala sredstva EU s prednostnimi nal ogami politike. Komisija olajšuje 
vzpostavljanje mreže nacionalnih kontaktnih točk za Rome, da bi spodbujala vzajemno učenje in 
sodelovanje. Dvostranska srečanja med Komisijo in državami članicami omogočajo podrobne 
razprave, vključeni pa so vsi pomembni o rgani in civilna družba v določenih državah članicah4. 
Evropski vrh o Romih leta  2014 je združil vse deležnike, da so proučili razvoj dogodkov po 
vzpostavitvi okvira EU in se osredotočili na njegovo izvajanje na lokalni ravni.  
 
Komisija je proučila napredek, ki so ga dosegle države članice pri utrjevanju strukturnih 
predpogojev, potrebnih za učinkovito izvajanje njihovih strategij,5 tj. mehanizmov sodelovanja 
in spremljanja ter boja proti diskriminaciji. Prvič je tudi proučila, kako nameravajo države  
članice izkoristiti nove možnosti, ki jih zagotavljajo sredstva EU za obdobje  2014 –2020. To 
                                                 
1 COM(2011)  173 final, UL  L 76/68, 22.3.2011.  
2 V skladu s sklepi Sveta EPSCO z dne 29.  maja  2011 so bile države članice pozvane, „da pripravijo, posodobijo ali 
oblikujejo svoje nacionalne strategije vključevanja Romov ali celostne ukrepe politike v okviru svojih splošnih 
politik socialnega vključevanja“, 10658/11.  
3 Priporočilo Sveta o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah, UL  C 378, 14.12.2013.  
4 Dvostranska srečanja so potekala v Bolgariji, Grčiji in Franciji ter na Češkem. Nadaljnja dvostranska srečanja o 
izvajanju nacionalne stra tegije vključevanja Romov so potekala tudi na Madžarskem in Slovaškem ter v Romuniji v 
okviru zbiranja informacij za strategijo Evropa  2020 in misij o uporabi sredstev EU za Rome.  
5 Sporočilo iz leta  2013 je bilo zadnje, ki je skrbno proučilo te predpogoje , sporočilo iz leta  2014 pa se je 
osredotočilo na štiri področja okvira EU in boj proti diskriminaciji.  
  
3 
 poročilo temelji na prispevkih držav članic6 (razen Belgije, ki ni zagotovila prispevka) in civilne 
družbe7 ter poročil, ki jih je pripravila mreža strokovnjakov A gencije Evropske unije za temeljne 
pravice. Poleg splošne ocene trenutnega stanja v zvezi s strukturni predpogoji so v poročilu 
predstavljene tudi prakse držav članic na teh področjih.  
2. Napredek v državah članicah – ocena Komisije  
 
Z novim okvirom EU so bila oblikovana nova pričakovanja za države članice, ki so odgovorne 
za izvajanje, ter za Evropsko komisijo glede njene vloge spremljanja in usklajevanja. Kljub temu 
da okvir zajema obdobje 10  let, so mnogi deležniki izrazili upanje za obsežno in kratkoroč no 
izboljšanje življenjskih pogojev Romov, gospodarska kriza pa je prispevala k nadaljnjemu 
poslabšanju razmer, zlasti v državah z največjimi romskimi skupnostmi. Čeprav je doseganje 
socialnega in gospodarskega vključevanja dolgotrajno, je bil z vzpostavit vijo potrebnih struktur 
za trajnostne in oprijemljive spremembe dosežen napredek pri spremembi tega trenda.  
 
2.1. Vodilni pristopi evropskega semestra k financiranju vključevanja Romov  
 
Komisija usmerja in spremlja ukrepe držav članic glede vključevanja Romov v okviru 
evropskega semestra, da bi zagotovila usklajenost strategij vključevanja Romov s splošnimi 
politikami. Priporočila za posamezno državo , ki jih je sprejel Svet glede vključev anja Romov 
v letih  2012, 2013 in  2014 (pri čemer je obravnaval vključujoče izobraževanje, zmanjšanje 
revščine, ukrepe za aktivacijo trga dela in izvajanje nacionalne strategije vključevanja Romov), 
so bila podlaga za opredeljevanje prednostnega financiranj a v pogajanjih Komisije z 
državami članicami o uporabi sredstev EU8. Komisija je leta  2015 predlagala priporočila za 
posamezno državo v zvezi s spodbujanjem sodelovanja romskih otrok v kakovostnem in 
vključujočem predšolskem ter šolskem izobraževanju za pe t držav, ki imajo največje romske 
skupnosti in se srečujejo z najbolj perečimi izzivi (BG, CZ, HU, RO, SK)9.  
 
Komisija je spodbudila države članice k uporabi sredstev EU, da bi se z jasnimi ukrepi 
osredotočile na Rome in zajele njihovo vključevanje v drug a ustrezna področja, kot so 
                                                 
6 Za države članice bodo uporabljene naslednje kratice: AT – Avstrija, BE – Belgija, BG – Bolgarija, CY – Ciper, 
CZ – Češka, DE – Nemčija, DK – Danska,  EE – Estonija, EL – Grčija, ES – Španija, FI – Finska, FR – Francija, HU 
– Madžarska, HR – Hrvaška, IE – Irska, IT – Italija, LT – Litva, LU – Luksemburg, LV – Latvija, MT – Malta, NL 
– Nizozemska, PL – Poljska, PT – Portugalska, RO – Romunija, SE – Šveds ka, SI – Slovenija, SK – Slovaška, UK – 
Združeno kraljestvo. MT nima romskega prebivalstva na svojem ozemlju.  
7 Za letošnjo oceno so bili prispevki prejeti s strani sekretariata fundacije Desetletje vključevanja Romov prek 
civilnih koalicij v štirih država h članicah (CZ: Sklad za odprto družbo; HU: organizacija Chance for Children 
Foundation, organizacija Habitat for Humanity Hungary, madžarski ženski lobi, inštitut Metropolitan Research 
Institute, fundacija Partners Hungary Foundation, fundacija Romaversit as Foundation; RO: center za romske 
skupnosti, fundacija Soros, fundacija za razvoj civilne družbe, Iulius Albert Rostas; SK: center za raziskovanje 
etnične pripadnosti in kulture, center Amalipe, Evropski informacijski urad za Rome (ERIO), Evropski center  za 
pravice evropskih Romov (ERRC), Evropski forum za Rome in Travellerje (ERTF), mreža evropskih mest 
Eurocities, organizacija Eurodiaconia, nevladna organizacija Pavee Point Irska, romsko središče Romano Centro 
Austria, združenje Asociación de Enseñantes  con Gitanos, neprofitna organizacija Fundación Secretariado Gitano, 
RSG UK in državni svet romske skupnosti Consejo Estatal del Pueblo Gitano. Upoštevano je bilo tudi delo komisije 
Sveta Evrope za boj proti rasizmu in nestrpnosti.  
8 Člen  4(1), UREDBE (EU)  št. 1303/2013 (uredba o skupnih določbah) . 
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making -it-happen/country -specific -recommendations/index_en.htm .  
 
  
4 
 izobraževanje, zaposlovanje ali socialno vključevanje. Vključujoča reforma splošnih politik  je 
ključnega pomena, saj prednostnih nalog, ki so izpostavljene v priporočilih za posamezno 
državo, na primer vključujočega izobraževanj a, ni mogoče doseči samo s ciljno usmerjenimi 
ukrepi.  
 
Več kot 80  milijard  EUR (v trenutnih cenah) je bilo dodeljenih naložbam v človeški kapital na 
področju zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja, vključno z dostopom do 
zdravstvenega varst va in spodbujanjem zdravja v okviru Evropskega socialnega sklada 
(ESS).  S tem se je končalo postopno zmanjševanje deleža ESS v okviru financiranja kohezijske 
politike v zadnjih 25  letih10. Države članice so dodelile povprečno 25  % celotnega proračuna 
ESS (2 0 milijard  EUR) ukrepom, ki so bili usmerjeni v socialno vključevanje . To precej 
presega zahtevanih 20  % za vsako državo članico. Za to področje je bila vzpostavljena posebna 
naložbena prednost za vključevanje marginaliziranih skupnosti , kot so marginalizi rane 
romske skupnosti, da bi se omogočila izrecna, vendar ne izključna ciljna usmerjenost11 in boljše 
spremljanje rezultatov.  
 
Poleg tega so se države članice na podlagi sporazumov o partnerstvu odločile, da bodo približno 
20 milijard  EUR svojih dodelitev v  okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) 
namenile vključujoči rasti , vključno z 10,8  milijarde  EUR za spodbujanje socialnega 
vključevanja in boja proti revščini . V tem okviru se lahko nekatere naložbene prednosti 
uporabijo za financiranje vklj učevanja Romov, na primer naložbe v socialno, zdravstveno in 
izobraževalno infrastrukturo , ter za zagotavljanje podpore fizični, gospodarski in socialni 
prenovi prikrajšanih skupnosti . 
 
Kar zadeva Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja , je ena od šes tih prednostih nalog za 
razvoj podeželja ciljno usmerjena v socialno -gospodarski razvoj podeželskega gospodarstva 
in prebivalstva ter prispeva k socialnemu vključevanju na podeželskih območjih, kjer živi 
veliko Romov.  Strategije za lokalni razvoj v okviru pobude Skupnosti za razvoj podeželja so se 
izkazale kot učinkovito orodje za vključevanje Romov (BG, CZ, HU, RO, SK)12. Čeprav 
pogajanja še vedno potekajo, je že potrjeno, da programi držav članic, ki so s tem najbolj 
neposredno povezane (BG, CZ, HU, RO, SK ), vključujejo ukrepe, ki so ciljno usmerjeni v 
vključevanje marginaliziranih skupnosti, vključno z Romi. Nobena sredstva Evropskega 
kmetijskega sklada za razvoj podeželja niso bila namensko določena na podlagi etnične 
pripadnosti, zato ni mogoče zagotovit i količinskih podatkov.  
 
V skladu s priporočili v okviru evropskega semestra je vseh pet držav članic s priporočili za 
posamezno državo glede Romov (BG, CZ, HU, RO, SK) v svojih sporazumih o partnerstvu 
                                                 
10 Skladi kohezijske politike vključujejo Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski 
sklad. 18  držav članic se je odločilo, da bodo ESS dodelile dodatna sredstva, in sicer več od najmanjšega 
zahtevanega odstotka, ki znaša 23, 1 %: AT, BG, CZ, DE, EE, EL, IE, IT, HR, HU, IT, LV, LT, PL, PT, SE, SI, SK.  
11 V skladu s skupnimi osnovnimi načeli glede vključevanja Romov, ki jih je sprejel Svet leta  2009, bi 
osredotočenost na Rome morala biti po naravi izrecna, ne pa tudi izključna. T o pomeni osredotočenost na Rome kot 
na ciljno skupino brez izključevanja drugih marginaliziranih skupin, ki živijo v podobnih socialno -gospodarskih 
pogojih.  
12 Pobuda Skupnosti za razvoj podeželja (LEADER) je metoda mobiliziranja in razvoja podeželskih skup nosti z 
lokalnimi javno -zasebnimi partnerstvi (lokalne akcijske skupine), ki jih vodijo lokalne skupnosti. Podeželskim 
prebivalcem, skupinam in podjetjem pomaga proučiti možnosti na njihovem območju ter jih spodbuja k izvajanju 
celostnih in inovativnih str ategij za lokalni razvoj.  
  
5 
 opredelilo, kako bodo uporabile možnosti posameznih s kladov za reševanje vprašanj glede 
vključevanja Romov. Te in še nekatere druge države (BE, EL, ES, FR, IT) so izbrale novo 
naložbeno prednost ESS za socialno -gospodarsko vključevanje marginaliziranih skupnosti . 
To bo pomagalo spremljati sredstva in zagotov iti, da bodo dejansko dosegla Rome.  
 
Vzpostavljena je bila nova pogojenost13, da se zagotovi, da države članice, ki porabljajo sredstva 
EU na tem področju14, izpolnjujejo predpogoje, ki zagotavljajo, da se bodo s takimi naložbami 
dosegli učinkoviti rezultati . Zahteve vključujejo:  
 učinkovit okvir politike z izvedljivimi cilji glede izboljšanega dostopa do izobraževanja, 
zaposlovanja, zdravstvenega varstva in stanovanj za Rome;  
 ustrezno ciljno usmerjenost v prikrajšane mikroregije, ločene soseske ali najbolj pr ikrajšane 
skupnosti;  
 skrbno spremljanje, da se oceni učinek ciljno usmerjenih in splošnih ukrepov za Rome;  
 vključevanje civilne družbe, regionalnih in lokalnih organov;  
 podporo gradnji zmogljivosti za deležnike.  
Države članice, ki ne izpolnjujejo teh meril, morajo predložiti akcijski načrt, kako bodo izpolnile 
vse pogoje do leta  2016.  
 
Države članice so izbrale več ključnih orodij , ki so na voljo v sklopu novega okvira skladov 
ESI za izboljšanje učinkovitosti skladov EU za vključevanje Romov , ti pa so naslednji:  
 teritorialni in celostni pristopi  za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih 
je najbolj prizadela revščina, in ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi socialna izključenost (kar 
je lažje na podlagi pristopa, ki se financira iz več skladov)15; 
 podpora fizični, gospodarski in socialni prenovi  prikrajšanih skupnosti v mestih in na 
podeželju, ki lahko okrepi celostne stanovanjske ukrepe;  
 usmerjenost v rezultate  s kazalniki, ki se osredotočajo na rezultate;  
 načelo partnerstva  za usmerjanj e sodelovanja s civilno družbo, lokalnimi organi in 
socialnimi partnerji pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju posegov, ki jih financira EU;  
 tematska osredotočenost , da se zagotovi osredotočenost naložb na omejeno število 
prednostnih nalog;  
 okrepljena gradnja zmogljivosti za organizacije civilne družbe;  
 uporaba globalnih nepovratnih sredstev, da se zagotovi učinkovitejše izvajanje skladov16; 
 poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov, da se zmanjša upravno breme in izboljša 
dostopnost do skladov za m ajhne (lokalne) projekte.  
Države članice so opredelile izzive na podlagi teritorialnega pristopa, pri čemer so se na Rome 
osredotočile izrecno, vendar ne izključno (npr.  CZ, EL, FR, HU, HR, IT, RO, SK, SE)17. 
                                                 
13 Tako imenovana „tematska predhodna pogojenost“ vključuje predpogoje za uspešno in učinkovito uporabo 
evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI).  
14 Na podlagi naložbene prednosti ESS v zvezi z Romi ali naložben e prednosti ESRR, ki se uporablja za 
vključevanje Romov.  
15 Npr. celostni urbani razvoj, lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe.  
16 Globalna nepovratna sredstva omogočajo državam članicam, da prenesejo upravljanje in izvajanje delov njihovih 
programov na posredniške organe, vključno z nevladnimi organizacijami, s preverjenimi izkušnjami na ustreznih 
področjih. Nekatere države članice z velikimi romskimi skupnostmi (npr.  SK in RO) načrtujejo uporabo globalnih 
nepovratnih sredstev . 
17 CZ je opredelila socialno izključene občine, ki bodo vključene v celostni pristop. HR pripravlja atlas romskih 
skupnosti. FR se ciljno usmerja v nezakonita naselja. HU je opredelila najbolj prikrajšane mikroregije, ki prejemajo 
  
6 
 Načrtovani celostni pristopi bi morali sistemati čno nadomestiti razdrobljene posege na ravni 
projektov.  
 
Primeri načrtovanih pristopov financiranja EU za obdobje  2014 –2020  
Bolgarija: Načelo partnerstva se je izkazalo za učinkovito pri vključevanju romske civilne družbe v 
načrtovanje operativnih programov, ki so najpomembnejši za vključevanje Romov.  Nacionalni 
organi so upoštevali veliko njihovih predlogov. Romska civilna družba bo med izvajanjem še naprej 
sodelovala v odborih za spremljanje. Pozitivni elementi vključujejo: kombinacijo splošnih in  ciljno 
usmerjenih pristopov, jasne cilje, podporo za celovite lokalne posege, vključno z obravnavanjem 
negativnih stereotipov. Izzivi zajemajo: potrebo po okrepitvi usklajevanja na nacionalni ravni in 
gradnji zmogljivosti občin, omejeno prizadevnost v okv iru ciljev in dodeljevanja proračunskih 
sredstev za ciljno naložbeno prednost.  
Slovaška: Romom bo pozornost posvečena v okviru operativnega programa za razvoj človeških 
virov, ki se financira iz več skladov ter združuje naložbe v ljudi (ESS) in infrastruk turo (ESSR), 
namenjenih pa mu bo 450  milijonov  EUR in prednostno se bo obravnavalo 150  občin z najbolj 
prikrajšanimi, marginaliziranimi romskimi skupnostmi. Celovit pristop bo zajemal dejavnosti 
ozaveščanja, predšolsko vzgojo, pobude za finančno pismenost in zdravstveno ozaveščenost, socialna 
stanovanja, predšolsko infrastrukturo, centre skupnosti in socialna podjetja. Nacionalni organi bodo 
zagotovili izvajanje z večjimi in daljšimi posegi, dopolnili pa jih bodo manj obsežni projekti, ki jih 
bodo izvedle o bčine ali nevladne organizacije. Vključevanje Romov bo vključeno tudi v druge 
naložbene prednosti (npr.  vključujoče izobraževanje, zaposlovanje mladih in protidiskriminacija). 
Združitev ESRR in ESS v en operativni program, ki ga bo upravljal en posredniški  organ 
(ministrstvo za notranje zadeve), bi morala zagotoviti močnejše sinergije in učinkovito usklajevanje 
ter odpraviti nekatere pomanjkljivosti iz obdobja  2007 –2013.  
Španija: Romom bo pozornost posvečena s posebnimi in splošnimi ukrepi v regionalnih in 
nacionalnih operativnih programih. Nacionalni operativni program za socialno vključevanje in 
socialno gospodarstvo zajema naložbeno prednost v zvezi z Romi in predvideva ukrepe na 
področju zaposlovanja, izobraževanja, stanovanj, zdravstva in socialnega vkl jučevanja. 
Načrtovani ukrepi so različni, od poti vključevanja na trg dela po potrebi posameznika do 
ukrepov za preprečevanje osipa, poklicnega usposabljanja in razvoja celostnih ukrepov. Nekatere 
regije so načrtovale naložbeno prednost v zvezi z Romi v ok viru ESS skupaj z naložbeno 
prednostjo za podporo fizični, gospodarski in socialni prenovi prikrajšanih skupnosti v mestih in 
na podeželju v okviru ESRR, kar bo omogočilo celostne pristope na področju stanovanj, 
zaposlovanja, izobraževanja in zdravstva.  
 
Naslednji korak je zagotoviti učinkovito izvajanje  načrtovanih ukrepov.  Za absorpcijo sredstev, 
ki so na voljo, so ključnega pomena zadostne upravne zmogljivosti, tudi na lokalni ravni. S 
programoma ROMACT in ROMED, ki sta skupni pobudi Komisije in Sveta Ev rope, so bili 
razviti modeli za gradnjo upravne zmogljivosti  lokalnih organov in romskih skupnosti.  
 
V tej fazi pogajanj je v primerjavi z obdobjem  2007 –2013 že mogoče opredeliti nekaj izboljšav : 
                                                                                                                                                             
posebno podporo, na podl agi celostnega pristopa, ki zajema vsa ključna področja hkrati. SK je opredelila občine z 
najbolj prikrajšanimi naselji in bo zagotovila „pakete za domov“ s podporo na podlagi celostnega pristopa, ki zajema 
vsa ključna področja hkrati. V IT je zveza mest o pisala obseg izzivov v zvezi z vključevanjem Romov.  
  
7 
  Celostni pristopi, ki temeljijo na izrecni, vendar ne izklju čni ciljni usmerjenosti, in ki so 
financirani iz več skladov18, so pogostejši.  
 Okrepljena so bila prizadevanja pri obravnavanju pomanjkanja upravne zmogljivosti,  
čeprav uporaba orodij, kot so globalna nepovratna sredstva in tehnična pomoč, še vedno ni 
optim alna.  
 Namesto razdrobljenih virov (kratkoročni ukrepi z omejenim učinkom) se uveljavljajo 
dolgoročni posegi z večjim potencialom za dejanski socialni učinek.  
 Sredstva EU so bolje usklajena s prednostnimi nalogami politike  (na primer s tistimi, ki so 
izpostavljene v okviru strategije Evropa  2020), čeprav je Romom pozornost posvečena 
predvsem s socialnimi posegi, ne pa na področju zaposlovanja in izobraževanja19. 
Sklep:  
Višina sredstev EU, ki so na voljo za vključevanje Romov, ne bo omejitev. Učinkovita uporaba 
sredstev za izboljšanje področij izobraževanja, zaposlovanja, zdravstva in stanovanj je še vedno 
izziv. Če so sredstva dodeljena vključevanju Romov, morajo biti uporabljena celostno. Zagotoviti 
je treba tudi dosled no uporabo mehkih in trdih ukrepov20. Ukrepi, ki jih financira EU, namenjeni 
izboljšanju možnosti izobraževanja romskih otrok, morajo biti tesno povezani z vključujočimi 
reformami izobraževalnih sistemov. Ker je segregacija na področju izobraževanja in stan ovanj 
en najpomembnejših izzivov na tem področju, bo Komisija izdala nove metodološke smernice o 
tem, kako lahko sredstva EU spodbujajo odpravo segregacije. Poleg tega bo skrbno spremljala 
izvajanje in izpolnjevanje pogojev ter podpirala države članice, ki  so najbolj prizadete, pri 
čemer bodo sodelovale nacionalne kontaktne točke za Rome, da bi se izboljšala uporaba in 
spremljanje sredstev EU za vključevanje Romov v okviru izvajanja njihovih operativnih 
programov za obdobje  2014 –2020.  
2.2. Sodelovanje in us klajevanje: vloga nacionalnih kontaktnih točk za Rome, lokalnih 
organov in civilne družbe  
 
Z okvirom EU so bile države članice pozvane, naj vzpostavijo, izvedejo in spremljajo svoje 
nacionalne strategije vključevanja Romov v tesnem sodelovanju s civilno dr užbo in lokalnimi 
organi ter naj imenujejo nacionalno kontaktno točko za Rome za usklajevanje in spremljanje 
izvajanja. Priporočilo Sveta je znova poudarilo, da morajo nacionalne kontaktne točke za Rome 
imeti ustrezna pooblastila in sredstva za izpolnjevan je te vloge usklajevanja.  
 
Več držav članic (CZ, EE, ES, HU, LT, PL, RO, SK) je revidiralo ali revidira svoje nacionalne 
strategije ali akcijske načrte ali pa je oblikovalo nove, obsežnejše strategije za vključevanje, da bi 
obravnavale opredeljene vrzeli i n izpolnile zahteve v zvezi s finančnim programskim 
obdobjem  2014 –2020. Vključenost civilne družbe in lokalnih organov v te nove strategije in 
akcijske načrte ter posvetovanje z njimi sta v nekaterih državah članicah sicer potekala, vendar bi 
morala biti š e bolj izrazita.  
                                                 
18 Naslednji operativni programi v državah z največjimi romskimi skupnostmi se izvajajo na podlagi pristopa 
financiranja iz več skladov: operativni programi za razvoj človeških virov na SK in HU, teritoria lni operativni 
programi na HU ter operativni programi za izobraževanje na CZ in v BG.  
19 Te ugotovitve je potrdila tudi analiza, izvedena v okviru mreže za izmenjavo znanja EURoma, ki se financira iz 
ESS: „Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion“ (Ok repitev seznanjanja s politikami za vključevanje 
Romov) http://www.euromanet.eu/about/index.html . 
20 Ukrepi, ki vlagajo v ljudi, bi morali biti tesno povezani z naložbami v infrastrukturo.  
  
8 
  
Komisija meni, da je raven vključenosti lokalnih organov v izvajanje zelo različna21. Ključne 
kompetence akterjev na lokalni ravni pri obravnavanju izzivov, kot so stanovanja in 
izobraževanje, so vedno bolj priznane in njihovo boljše sodel ovanje je vidno pri prenosu 
nacionalnih strategij v lokalne akcijske načrte . Taki akcijski načrti so bili pripravljeni ali se 
revidirajo/načrtujejo v več državah članicah (BG, CZ, EL, ES, HU, IE, IT, PL, RO, SE, SI, SK), 
potrebna finančna sredstva in gradn jo zmogljivosti za podporo njihovemu izvajanju in 
spremljanju pa je treba še zagotoviti, tako kot v primeru načrta za razvoj španskih romskih 
skupnosti (ki ga sofinancirajo vlada, avtonomne skupnosti in lokalni organi za celovite projekte 
socialnega vključ evanja, ki se osredotočajo na Rome). Tak pristop olajšuje postopno 
usklajevanje nacionalnih, regionalnih in lokalnih politik. Druge države članice brez takih 
lokalnih akcijskih načrtov so tudi vzpostavile strukture za usklajevanje, ki bodo delovale kot 
posvetovalni forumi za izvajanje in spremljanje  (AT, EE, FI, FR, DE, HR, LV, LT, NL, PT, 
SE, UK). V drugih državah članicah (LU) še ni struktur za usklajevanje v zvezi z Romi, 
vzpostavljene pa so strukture, ki so ciljno usmerjene v vključevanje širših ali del no prekrivajočih 
se skupin. Pomanjkljivosti horizontalnih (v sektorskih ministrstvih) in vertikalnih (na regionalnih 
in lokalnih ravneh) struktur za usklajevanje in vključevanje Romov so največje v Romuniji, 
čeprav se je začel dialog o reviziji strategije.  
 
Kar zadeva vključevanje civilne družbe, je Komisija ugotovila napredek na vsaj enem področju: 
nedvomno za nacionalne strategije in lokalne akcijske načrte ve več romskih civilnih organizacij. 
Izjemno so si prizadevale za okrepitev svojega sodelovanja pri  izvajanju in spremljanju. Čeprav 
obstajajo manjši primeri gradnje zmogljivosti civilne družbe (npr.  ES, HR, PT), so za področje 
vključevanja romske civilne družbe še vedno značilne precejšnje ovire. Zakonsko upravičena 
zastopanost Romov ter obširna in pre gledna vključenost civilne družbe  v večini držav članic 
še vedno nista zagotovljeni. Nekatere romske organizacije so šele nedavno stopile na prizorišče 
civilne družbe, zato veljajo za neizkušene in razdrobljene. Zlasti je nujno, da se okrepi njihova 
zmoglj ivost in zagotovi njihova pregledna vključenost v izvajanje in spremljanje na lokalni 
ravni.  
 
                                                 
21 Kar je potrdilo tudi poročilo, ki ga je pripravila projektna skupina za Rome „Eurocities“.  
  
9 
 Primeri sodelovanja in usklajevanja z lokalnimi organi in civilno družbo  
Avstrija:  Vključevanje lokalnih organov in civilne družbe zagotavlja večplasten, strukturiran dialog: 
Platforma za dialog z Romi, ki jo organizirajo nacionalne kontaktne točke za Rome, vključuje 
predstavnike na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, civilno družb o in akademske kroge. Na 
odboru koordinatorjev za človekove pravice iz uradov deželne vlade in ministrstev je izmenjava 
izkušenj glede ukrepov za vključevanje Romov stalna točka dnevnega reda. Tehnični odbor za 
vključevanje avstrijskih mest tudi obravnava vključevanje Romov na podlagi sodelovanja med 
nacionalno kontaktno točko za Rome ter avstrijskimi združenji mest in občin.  
Nemčija: Več zveznih držav zagotavlja podporo lokalnim organom ter romskim in sintskim 
skupnostim. Dežela Baden -Württemberg je novemb ra 2013 podpisala državno pogodbo z 
nacionalnim združenjem nemških Sintov in Romov ter s tem vzpostavila Svet za nemške Sinte in 
Rome, ki vključuje pomembne deležnike in zagotavlja državno finančno podporo, ki znaša 
500 000 EUR na leto. Primeri iz drugih z veznih držav so berlinska strategija za vključevanje tujih 
Romov, sveženj ukrepov dežele Severno Porenje -Vestfalija za podporo občinam, na katere vpliva 
priseljevanje, in münchenski ukrepi za vključevanje. Nedavno je bil vzpostavljen Svetovalni odbor 
za ne mške Sinte in Rome, da bi se zagotovil dialog s predstavniki zveznih držav, zveznih ministrstev 
ter združenj Sintov in Romov na ravni osrednje nemške vlade.  
 
Eden od ključnih elementov uspeha so učinkoviti mehanizmi za usklajevanje , ki podpirajo 
izvajanje in spremljanje. Vse države članice so imenovale nacionalne kontaktne točke za Rome, 
ki naj bi izvajale to vlogo usklajevanja, njihova pooblastila, kompetence, človeški in finančni viri 
pa se razvijajo. Več nacionalnih kontaktnih točk za Rome je bilo vključ enih v načrtovanje 
uporabe sredstev EU za vključevanje Romov za obdobje  2014 –2020 (npr.  BG, HU, SK, ES, 
RO),22 treba pa je še zagotoviti operativno usklajevanje pri oblikovanju razpisov in izvajanju. 
Nacionalne kontaktne točke za Rome so začele z vzpostavlj anjem uradnih struktur za 
usklajevanje, ki vključujejo vsaj nekatere pomembne deležnike (na primer delovna skupina z 
regionalnimi in lokalnimi organi v ES, svetovalna skupina za vključevanje romskih skupnosti na 
PT, nacionalna partnerstva Travellerjev na I E ali delovne skupine, ki vključujejo občine in jih je 
vzpostavil DIHAL v FR). Podobne strukture uradno obstajajo v večini drugih držav članic, 
vendar ni zagotovljeno obširno vključevanje lokalnih in civilnih akterjev, poleg tega pa 
dejavnosti teh organov pogosto niso pregledne ali pravilne.  
 
Sklep:  
Nacionalne kontaktne točke za Rome so bolje vključene v vladne strukture in vedno bolj 
sodelujejo pri načrtovanju uporabe sredstev EU. Kljub temu pa so za izboljšanje njihove 
učinkovitosti potrebni izdatnejši fi nančni in človeški viri ter okrepljena pooblastila za 
usklajevanje. Obstoječe strukture za usklajevanje je treba spremeniti v učinkovite nacionalne 
mehanizme sodelovanja. Taki mehanizmi sodelovanja so potrebni za zagotavljanje obširne in 
pregledne vključen osti vseh pomembnih deležnikov in sistematične izmenjave dobre prakse ter za 
podporo lokalnemu izvajanju in spremljanju. Komisija bo zagotovila finančno podporo za razvoj 
nacionalnih platform za vključevanje Romov in še naprej bo podpirala sodelovanje med 
nacionalnimi kontaktnimi točkami za Rome prek mreže teh točk. Sodelovala bo z organizacijami 
civilne družbe na ključnih tematskih področjih okvira EU in gradila na delu evropske platforme 
                                                 
22 V nekaterih primerih (npr.  PL) se je vključevanje nacionalnih kontaktnih točk za Rome v načrtovanje financiranja 
EU za obdobje  2014 –2020 zaradi vedno večje decentralizaci je zmanjšalo.  
  
10 
 za vključevanje Romov, ki je ključno orodje v okviru evropskega cikl a politik. To bo naredila 
tako, da bo platformo tesno povezala z nacionalnimi romskimi platformami in ji dodelila vlogo 
foruma, ki predstavlja tematske razprave o poročilih držav članic in civilne družbe ter ki je bil 
podlaga za letne ocene o izvajanju nac ionalne strategije vključevanja Romov.  
2.3. Okrepitev prizadevanj za boj proti diskriminaciji  
 
Kljub prizadevanjem Komisije za boj proti diskriminaciji, rasizmu in ksenofobiji v mnogih 
državah članicah, zlasti tistih, ki imajo največje romske skupnosti in jih je močno prizadela 
gospodarska kriza, naraščajo sovraštvo do Romov, demonstracije skrajno desnih skupin, 
sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva. Politiki in javni organi pogosto niso javno 
obsodili takih negativnih trendov23. V drugih državah čl anicah so vnete razprave o prostem 
gibanju in socialnih pravicah prispevale k ustvarjanju negativnih stereotipov o Romih. Zato je v 
več državah članicah večina ljudi nenaklonjena Romom (IT: 85  %, FR: 66  %, EL: 53  %, UK: 
50 %)24. V nekaterih primerih so cilj no usmerjeni ukrepi za podporo Romom še bolj okrepili 
nezaupanje med Romi in splošno družbo, iz česar je razvidno pomanjkanje učinkovitega 
ozaveščanja o vzajemnih koristih vključevanja Romov25. 
 
Ciljno usmerjeni ukrepi, združeni s politično voljo, morajo bi ti tesno povezani s pravnimi 
orodji za učinkovit boj proti predsodkom, diskriminaciji, sovražnemu govoru in kaznivim 
dejanjem iz sovraštva.  Komisija je zavezana svoji vlogi varuhinje Pogodb. Na podlagi tega 
zagotavlja, da se protidiskriminacijska zakonodaj a EU ustrezno prenaša in izvršuje. To je nujno 
potrebno izhodišče za boj proti diskriminaciji. Komisija je januarja  2014 sprejela oceno o 
uporabi protidiskriminacijskih direktiv EU26 in ugotovila, da problemi v zvezi z Romi pogosto 
izhajajo iz tega, kako se  zakonodaja uporablja na regionalni ali lokalni ravni. Poleg tega te težave 
pri uporabi včasih spremljajo težavna pravila v zakonodaji.  
 
Komisija je torej okrepila prizadevanja, da bi zagotovila pravilno izvajanje in uporabo 
protidiskriminacijske zakonoda je v zvezi z Romi v državah članicah, tudi na lokalni ravni. 
Proaktivno oceni vsak problem, s katerim se seznani in ki bi lahko pomenil kršitev direktive. V 
zvezi s tem poteka več preiskav o diskriminaciji Romov v zvezi z dostopom do izobraževanja27 
ali sta novanj.  
 
Diskriminacija se začne že v zgodnjem otroštvu. Segregacija romskih otrok v izobraževanju  
je še vedno prisotna: mnogo marginaliziranih romskih otrok obiskuje ločene šole ali razrede (SK: 
                                                 
23Poročilo komisarja za človekove pravice Sveta Evrope po njegovem obisku Madžarske z dne 16.  decembra  2014, 
Strasbourg  
https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CommDH(2014)21&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383 . 
24 2014  Global Attitude Survey (Raziskava o gl obalnih trendih za leto  2014), raziskovalno središče Pew Research 
Center, http://www.pewglobal.org/2014/05/12/chapter -4-views -of-roma -muslims -jews/ . 
25 Večinsko pre bivalstvo v BG je nasprotovalo projektom socialnih stanovanj, namenjenih Romom.  
26 Skupno poročilo o uporabi Direktive Sveta  2000/43/ES z dne 29.  junija  2000 o izvajanju načela enakega 
obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost („direktiva o rasni ena kosti“) in Direktive Sveta  2000/78/ES z dne 
27. novembra  2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu („direktiva o enakosti pri 
zaposlovanju“).  
27 Komisija je septembra  2014 začela prvi postopek za ugotavljanje kršitev zaradi diskr iminacije romskih otrok v 
izobraževanju (CZ). Drugi postopek je začela aprila  2015 (SK).  
  
11 
 58 %, HU: 45  %, EL: 35  %, CZ: 33  %, BG: 29  %, RO: 26  %)28. V CZ in na SK več kot 20  % 
romskih otrok, starih do 15  let, obiskuje šole s prilagojenim programom in razrede za otroke z 
motnjami v duševnem razvoju. Iz tega je razvidno, da brez vključujoče reforme politik javnega 
izobraževanja ciljno usmerjeni ukrepi ne morejo spodbuditi potrebne spremembe v odnosu 
družbe do Romov. Neenake možnosti za Rome je treba začeti odpravljati tako, da se zagotovi 
enak dostop do kakovostnega, vključujočega izobraževanja za romske otroke ter učinkovito 
obravnava ovire pri povpraševa nju in ponudbi, na primer pomanjkanje ozaveščenosti staršev 
glede pomena izobrazbe in pomanjkanje usposabljanj za učitelje v zvezi z upravljanjem 
raznolikosti v razredu. Pariška deklaracija29 tudi poziva k mobilizaciji izobraževalnega sektorja, 
da bi se pre prečila in obravnavala marginalizacija, nestrpnost, rasizem in radikalizacija ter 
ohranil okvir enakih možnosti za vse, vključno z zagotavljanjem vključujočega izobraževanja za 
vse otroke.  
 
Treba je tudi obravnavati diskriminacijo Romov  v poznejših obdobjih življenja. Večina 
marginaliziranih Romov (54  %) meni, da so izpostavljeni diskriminaciji pri iskanju plačanega 
dela (CZ: 74  %, EL, IT, FR, PL: 64 –68 %)30. Diskriminacija Romov na področju izobraževanja, 
stanovanj in zaposlovanja predst avlja strukturne ovire, ki preprečujejo njihovo polno sodelovanje 
v družbi. Zato so protidiskriminacijski ukrepi, ki so ciljno usmerjeni v delodajalce, učitelje, 
medije, policijo, izvajalce socialnih storitev, druge javne uslužbence, sindikate in splošno 
družbo, bistvenega pomena. Omejeno število držav je vzpostavilo ukrepe na tem področju in 
uporabilo pristope, ki bi jih lahko preskusile tudi druge države članice31.  
 
                                                 
28 Roma survey – Data in focus: Education: the situation of Roma in 11  EU Member States (Raziskava o Romih – 
Podatki v središču: Izobraževanje: položaj Romov v 11  državah članicah EU), Agencija Evropske unije za temeljne 
pravice, 2014. Vprašanje raziskave za deva vse/mnoge romske učence. Ker metodologija vzorčenja zajema območja, 
kjer so Romi gosteje naseljeni, kot je povprečje v državi, je iz odgovorov morda razviden višji delež romskih otrok v 
šoli ali vrtcu. Kljub temu so podatki informativni v okviru prime rjave med državami.  
29 Declaration on promoting citizenship and the common values of freedom, tolerance and non -discrimination 
through education (Deklaracija o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in 
nediskriminacije z izobraževan jem), ki so jo 17.  marca  2015 sprejeli komisar Navracsics in ministri za 
izobraževanje, glej https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/files/dp_mobilisation_europeenne_20150317.pdf.  
30 Roma survey – Data in focus: Poverty and Employment: the situation of Ro ma in 11  EU Member States 
(Raziskava o Romih – Podatki v središču: Revščina in zaposlovanje: položaj Romov v 11  državah članicah EU), 
Agencija Evropske unije za temeljne pravice, 2014.  
31 Npr. FI: mreža delodajalcev je podpisala listino o raznolikosti, pres kušanje modela spremljanja diskriminacije na 
delovnem mestu, razširjanje informativnega gradiva (priročnik „Would I employ a Roma?“ (Ali bi zaposlili 
Roma?)). PT: visoki komisariat za migracije je vzpostavil protidiskriminacijske ukrepe, vključno s 30 -člansko ekipo 
za usposabljanje, ki bo izvajala ukrepe ozaveščanja, spletna stran „Racism on Internet“ (rasizem na spletu), na kateri 
lahko državljani vložijo pritožbo v zvezi z rasno diskriminacijo, ter usposabljanje in priporočila za medije glede 
etnične prip adnosti, migracij in vere.  
  
12 
 Primeri boja proti diskriminaciji  
Hrvaška: V okviru hrvaškega modela medinstitucionalnega sodelovanja na področju boja proti 
kaznivim dejanjem iz sovraštva je bil vzpostavljen sistem za zbiranje podatkov o diskriminaciji in 
enakosti. Iz številčnih podatkov so razvidni dobri dosedanji dosežki policije pri prepoznavanju 
storilcev kaznivih dejanj iz sovraštva do Romov. Večina prijavljenih primerov je rešenih v roku 
enega leta od prijave. 1.  januarja  2014 je začel veljati zakon o brezplačni pravni pomoči, ki je 
poenostavil postopek zagotavljanja osnovne pravne pomoči.   
Irska: Irski center za podporo  priseljencem je septembra  2014 izvedel poskusno usposabljanje za 
preprečevanje rasizma za 20  policistov v Corku na Irskem. Usposabljanje se je osredotočilo na 
ozaveščanje in spodbujanje razprav o učinku rasizma na skupnosti priseljencev in etničnih manjši n 
ter na to, kako preprečiti diskriminatorno etnično profiliranje. Govorci, ki so bili migranti iz romskih, 
muslimanskih in afriških skupnosti, so si izmenjali izkušnje in sodelovali v razpravi.   Pridobljeno 
znanje bo uporabljeno za razvoj sklopa orodij za  usposabljanje, ki se bo izvajal na nacionalni ravni.   
Italija, Portugalska, Španija, Romunija: Mednarodni projekt NET -KARD je potekal v 
obdobju  2013 –2014. Financiran je bil v okviru programa EU za temeljne pravice in državljanstvo, 
usklajevala pa ga je neprofitna organizacija Foundación Secretariado Gitano. Splošni cilj projekta je 
bil preprečiti diskriminacijo Romov in izboljšati pomoč za žrtve s spodbujanjem sodelovanja med 
ključnimi akterji ter izboljšanjem in prenosom obstoječih metodoloških izkušenj . Glavni rezultat 
projekta je sklop praktičnih vodnikov o preprečevanju diskriminacije Romov za odvetnike in 
pravnike, policijske službe, združenja Romov in strokovnjake za medije.  
 
Okvirni sklep Sveta32 o boju proti rasizmu in ksenofobiji je zakonodajno or odje za boj proti 
sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva , ki je tudi namenjen Romom, saj 
obvezuje države članice, da kaznujejo sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva, ki 
temeljijo na rasizmu ali ksenofobiji. Komisija je januarja  2014 s prejela poročilo o izvajanju 
okvirnega sklepa in sklenila, da več držav članic še ni v celoti in/ali ustrezno preneslo vseh 
njegovih določb ter da obstajajo vrzeli v zvezi s kaznivimi dejanji, ki temeljijo na rasizmu ali 
ksenofobiji33. Komisija je torej men ila, da je celovit in ustrezen pravni prenos obstoječega 
okvirnega sklepa prvi korak na poti k učinkovitemu boju proti rasizmu in ksenofobiji na podlagi 
celostnega pristopa v celotni EU34. 
 
Čeprav ukrepi ozaveščanja in protidiskriminacijski ukrepi niso pred pogoj za uspešno 
vključevanje Romov, ti ukrepi niso dovolj prednostno obravnavani v okviru večine nacionalnih 
strategij vključevanja Romov. Ukrepi ozaveščanja in protidiskriminacijski ukrepi, ciljno 
usmerjeni v splošno javnost (SI, LV, LT), delodajalce (IT , FI, PL), javne uslužbence (HR, IE, 
IT) ali medije (PT) ter uporaba lokalnih uradov za protidiskriminacijo, ki ozaveščajo Rome o 
pravicah in podpirajo žrtve diskriminacije (BG, NL), bi lahko postali bolj razširjeni. Pomembna 
dosežka na tem področju sta be la knjiga o zlorabah in kršitvah v zvezi z Romi ter komisija proti 
sovraštvu do Romov, ki izdaja izobraževalna gradiva za šole (SE). Boj proti sovraštvu do 
Romov, ki je posebna oblika rasizma, usmerjenega proti Romom, je tesno povezan tudi s 
sprejemanjem e nega najtemnejših delov evropske zgodovine, tj.  holokavsta nad Romi.  
 
                                                 
32 2008/913/PNZ.  
33 http://ec.europa.eu/justice/fundamental -rights/files/com_2014_27_en.pdf . 
34 Komisija je 1.  decembra  2014 pridobila polna izvršilna pooblastila v zvezi z okvirnimi sklepi, vključno z 
okvirnim sklepom 2008/913/PNZ.  
  
13 
 Sklep:  
Za boj proti diskriminaciji in segregaciji se morajo zagotoviti politična volja, dolgoročna vizija, 
odločni ukrepi in zadostna sredstva. Treba je izvesti vključujočo reformo sploš nih javnih politik 
na področju izobraževanja, zaposlovanja, zdravstvenega varstva in stanovanj. Mogoče je 
uporabiti sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za financiranje 
protidiskriminacijskih ukrepov in ukrepov za odpravo segregacije . Komisija še naprej 
izpostavlja vlogo nacionalnih organov za enakost, in sicer kot nadzornih organov boja proti 
diskriminaciji na nacionalni ravni, ki pomagajo romskim žrtvam diskriminacije35. Komisija bo za 
boj proti diskriminaciji uporabila vsa sredstva,  ki so v njeni pristojnosti, vključno s postopki za 
ugotavljanje kršitev. Podpira tudi mednarodne dejavnosti ozaveščanja za boj proti diskriminaciji 
in sovraštvu do Romov na lokalni ravni.  
2.4. Razvijanje boljšega spremljanja in omogočanje sprememb politik e 
 
Z okvirom EU so bile države članice pozvane, naj vključijo zanesljive metode spremljanja, da bi 
ocenile učinek ukrepov za vključevanje Romov, vključno s spremljanjem civilne družbe. 
Uporaba sredstev EU v obdobju  2014 –2020 zahteva kazalnike učinkov in re zultatov za 
vključevanje Romov.  Države članice, ki so izbrale naložbeno prednost za socialno -gospodarsko 
vključevanje marginaliziranih skupnosti, kot so Romi, morajo pokazati, da imajo vzpostavljene 
dobre mehanizme spremljanja za oceno učinkov ukrepov, ki jih financira EU, na Rome. To je 
nedvomno povečalo zahteve za napredek pri opredeljevanju kazalnikov in oblikovanju 
mehanizmov spremljanja, ki jih je mogoče uporabiti v okviru izvajanja nacionalnih strategij 
vključevanja Romov in skladov EU.  
 
Dosežen je b il precejšen napredek pri utrjevanju nacionalnih in evropskih mehanizmov 
spremljanja in poročanja. Delovna skupina za kazalnike vključevanja Romov je bila 
vzpostavljena leta  2012. Usklajuje jo Agencija Evropske unije za temeljne pravice, vključene pa 
so tu di države članice in Komisija. Trenutno v delovni skupini sodeluje 17  držav članic36.   
 
Delovna skupina je oblikovala okvir poročanja in kazalnikov, da bi ocenila napredek pri izvajanju 
ukrepov v okviru priporočila Sveta37. Cilj tega okvira je državam članicam zagotoviti orodje za 
samooceno in poročanje o napredku v njihovih prihodnjih letnih poročilih v skladu s 
priporočilom Sveta. Uporaba predloge bo pomagala zagotoviti doslednost in večjo preglednost 
nacionalnega in evrop skega spremljanja nacionalnih strategij vključevanja Romov. Poleg 
oblikovanja in preskušanja okvira delovna skupina deluje tudi kot forum za izmenjavo znanja in 
izkušenj o zbiranju podatkov.   
 
                                                 
35 Npr. BG, CZ, EL, FR, PL, RO, SE, UK.  
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK, UK.  
37 Zaveze držav članic v skladu s priporočilom so podlaga za okvir, drugi standardi in zaveze pa so tudi podlaga za 
poročanje držav članic, da se zagotovi, da bodo poleg posegov, namenjenih Romom, iz rezultatov razvidni tudi 
splošni ukrepi s pomembnim učinko m na vključevanje Romov. Ti vključujejo zaveze iz ustanovnih pogodb – 
enakosti, boju proti socialni izključenosti in diskriminaciji  –, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in 
evropske protidiskriminacijske zakonodaje ter zaveze na področju izobražev anja, zaposlovanja, zmanjšanja revščine 
in boja proti socialni izključenosti v okviru evropskega semestra strategije Evropa  2020.  
  
14 
 Primeri spremljanja in zbiranja podatkov  
Madžarska: Osrednji statistični urad Madžarske je vprašanja o etnični pripadnosti vključil v obširne 
vzorčne raziskave. Metoda je bila preskušena med popisom leta  2011. Raziskava o delovni sili, ki je 
zajela 68  000 ljudi, je uporabila dve vprašanji o etnični pripadnosti, da b i se ugotovila dvojna etnična 
pripadnost. Evropska anketa o zdravju in zdravstvenem varstvu, izvedena leta  2014, je uporabila 
enako metodo. Etnična pripadnost je bila leta  2014 vključena tudi v statistiko EU -SILC38, ki je zajela 
20 000 ljudi. Na podlagi teh  informacij bo mogoče izračunati ključne kazalnike učinka za 
spremljanje in izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov.  
Romunija: Romunski inštitut za raziskovanje narodnih manjšin je novembra  2014 začel izvajati 
dvoletni projekt popisa romskih sku pnosti za spremljanje na ravni skupnosti. Projekt, ki je vreden 
1 milijon  EUR ter ga financira Evropska agencija za okolje in norveški finančni mehanizem za 
obdobje  2009 –2014, je ciljno usmerjen v lokalne romske skupnosti ter upravo in civilno družbo na 
lokalni ravni. Sodelovanje skupnosti je pomemben element. Na podlagi zbranih podatkov bo 
oblikovan sklop kazalnikov za spremljanje napredka pri vključevanju Romov na lokalni ravni ter 
uporabljen za spremljanje na podlagi rezultatov.  
Slovaška: Nacionalni proj ekt v zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem politik za vključevanje Romov 
bo financiran v okviru operativnega programa za razvoj človeških virov, zajemal pa bo dejavnosti 
spremljanja, posvetovanja in zbiranja podatkov, analitično delo in informacijski porta l o nacionalnih 
strategijah vključevanja Romov. Spremljanje učinka na podlagi zbiranja podatkov bo dopolnjevalo 
upravno poročanje in zunanja ocena, pri čemer bo sodelovala tudi civilna družba.  
 
Več držav članic (BG, SK, RO) namerava uporabiti ESS za razvoj  svojih sistemov spremljanja. 
Vedno večje sodelovanje nacionalnih statističnih uradov pri vzpostavljanju nacionalnih 
mehanizmov spremljanja je pozitiven korak. Iz poročil koalicij civilne družbe39 je razviden 
dragocen prispevek civilne družbe k spremljanju nacionalnih strategij vključevanja Romov. V 
okviru prihodnjega pilotnega projekta Evropskega parlamenta bo zagotovljena nadaljnja gradnja 
zmogljivosti, da se zagotovi trajnostno spremljanje civilne družbe v zvezi z izvajanjem 
nacionalnih strategij vključev anja Romov . Treba bi bilo spremljati tudi učinek reformnih 
splošnih politik na Rome v državah z največjimi romskimi skupnostmi in najbolj perečimi izzivi.  
 
Sklep:  
Razvoj potrebnih mehanizmov spremljanja poteka. Priporočilo Sveta bo od leta  2016 naprej 
okvir za spremljanje izvajanja držav članic, civilne družbe in Komisije, na podlagi katerega bo 
oblikovan pregleden sistem spremljanja prizadevanj za vključevanje Romov.  Komisija bo skupaj 
z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice podpirala države član ice pri izvedbi in uporabi 
skupnega okvira poročanja in kazalnikov v njihovih letnih poročilih o izvajanju priporočila 
Sveta. Zbiranje podatkov (proxy podatkov, ki niso ločeni glede na etnično pripadnost, ali 
socialno -gospodarskih proxy podatkov) je predno stna naloga. To bo podprl naslednji val 
raziskav o Romih v več državah, ki ga bo izvedla Agencija Evropske unije za temeljne pravice40.  
                                                 
38 Statistika EU o dohodku in življenjskih pogojih.  
39 Usklajuje jih sekretariat fundacije Desetletje vključevanja Romov, ki zaj ema 11  držav članic (BG, CZ, ES, HU, 
CR, FR, DE, IT, RO, SK, UK), v katerih po ocenah Sveta Evrope živi skoraj 90  % Romov v EU.  
40 Raziskava Agencije Evropske unije za temeljne pravice z delom na terenu bo končana v letu  2015.  
  
15 
 3. Razmere v državah, ki se pripravljajo na pristop  
 
V okviru EU je izpostavljeno, da so cilji glede vključevanja Romov enako pomembni v državah, 
ki se pripravljajo na pristop. Širitveni paket iz leta  201341 je uvrstil vključevanje Romov v 
„temelje“, ki bi morali usmerjati prihodnjo politiko širitve. Komisija je tudi navedla, da se bo 
delo glede vključevanja Romov okrepilo t er da bo zagotovljenih več in bolj ciljno usmerjenih 
sredstev v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA  II). Okrepljeno spremljanje izvajanja 
strategij in akcijskih načrtov za vključevanje Romov je bilo osredotočeno na področja okvira EU 
in vpis v r egistre prebivalstva. Seminarji o vključevanju Romov so se še naprej izvajali v državah 
Zahodnega Balkana in Srbiji42. Kar zadeva Črno goro, je bilo vključevanje Romov zajeto v 
pristopna pogajanja z EU43. 
 
Komisija je nedavno začela oceno instrumenta za pred pristopno pomoč (IPA  I), da bi podprla 
zavezo, da bo več sredstev učinkoviteje uporabljenih za vključevanje Romov v okviru IPA  II 
(obdobje  2014 –2020). Proučila je načrtovanje programov, izvajanje, spremljanje in splošen 
učinek na položaj Romov ter navedla priporočila za prihodnost. Komisija je decembra  2014 
odobrila večdržavni program IPA „Vključevanje Romov do leta  2020“44. Program bo zagotovil 
orodja in strokovno znanje, da bi se podprle zaveze na politični ravni in ravni politik ter 
zagotovilo strukturira no sodelovanje civilne družbe. Komisija je oktobra  2014 predstavila 
„nagrado za vključevanje Romov na Zahodnem Balkanu in v Turčiji“ za ozaveščanje o izzivih, s 
katerimi se soočajo Romi, in prispevkih nevladnih organizacij. Nagrada je obravnavala 
inovativn e in uspešne projekte vključevanja Romov45. 
 
4. Kako naprej  
 
Okvir EU je bil sprejet pred štirimi leti, strategije držav članic pa so bile predložene in prvič 
ocenjene pred tremi leti. Komisija je s pregledom opredelila nedvomne izboljšave v zvezi z 
usklaje vanjem (revidiranih) nacionalnih strategij za vključevanje Romov z instrumenti 
financiranja EU za obdobje  2014 –2020. Napredek je viden tudi v več državah članicah na 
podlagi krepitve nacionalnih kontaktnih točk za Rome. To je bilo doseženo z njihovim 
posto pnim vključevanjem v načrtovanje financiranja in odločanje, da bi se uskladile politike 
vključevanja Romov in splošne politike. Še vedno je treba okrepiti njihove finančne in človeške 
vire ter pooblastila za usklajevanje. Prenos nacionalnih strategij v ukr epe na lokalni ravni je v 
zgodnji fazi in treba ga je podpreti s trajnostnim financiranjem, gradnjo zmogljivosti, polnim 
sodelovanjem lokalnih organov in civilne družbe ter dobrim spremljanjem, da bi se spodbudil še 
kako potreben, oprijemljiv učinek na lok alni ravni, kjer se pojavljajo izzivi.  Nadaljnje ključne 
prednostne naloge, ki jih je treba nujno obravnavati, zajemajo gradnjo zmogljivosti civilne 
                                                 
41 V letnih „širitvenih paketih “ se prouči napredek vsake države kandidatke in potencialne države kandidatke.  
42 V Albaniji, Črni gori in nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji so bili leta  2014 organizirani seminarji, na 
katerih so sodelovali vsi pomembni deležniki; pododbori za st abilizacijo in pridružitev so spremljali nadaljnje 
izvajanje sklepov seminarjev.  
43 V skladu s poglavjem  23 „sodstvu in temeljnih pravicah“ je Komisija spremljala več kot 50  ukrepov za 
vključevanje Romov, ki so zajeti v poglavje  23 akcijskega načrta. Romi s o zajeti v letno poročilo o napredku na 
podlagi informacij, ki so jih predložile uprave in civilna družba.  
44 Izvajal ga bo Svet za regionalno sodelovanje.  
45 Med zmagovalci je bilo sedem projektov, ki so jih pripravile večinoma nevladne organizacije na osno vni ravni iz 
držav, ki se pripravljajo na pristop.  http://europa.eu/rapid/press -release_IP -14-1064_en.htm . 
  
16 
 družbe, potrebo po preoblikovanju uradnih struktur usklajevanja v učinkovite mehanizme 
usklajevanja in sode lovanja, v katere so povsem vključeni vsi deležniki, ter okrepitev boja proti 
diskriminaciji, segregaciji in sovraštvu do Romov, da bi se zagotovil učinkovit in enak dostop 
Romov do izobraževanja, zaposlovanja, zdravstva in stanovanj. To je bilo potrjeno t udi na 
razpravah in v sklepih s srečanja evropske platforme za vključevanje Romov marca  201546. 
 
Komisija spodbuja države članice , da sprejmejo naslednje ukrepe za doseganje oprijemljivih in 
trajnostnih rezultatov v okviru vključevanja Romov v celotni EU:  
 vzpostavitev nacionalnih platform za Rome  ali preoblikovanje obstoječih struktur 
usklajevanja, da bi se spodbudilo vzajemno učenje na lokalni ravni ter zagotovilo obširno 
sodelovanje vseh deležnikov in romskih skupnosti pri izvajanju in spremljanju;  
 celovita uporaba novih orodij in sredstev, ki so na voljo v okviru evropskih strukturnih 
in investicijskih skladov ; 
 izvrševanje protidiskriminacijske zakonodaje ; 
 boj proti segregaciji , ki je nujna prednostna naloga, tudi v okviru širših prizadevanj za 
obravnavanje raznolikosti in spodbujanje strpnosti v skladu s Pariško deklaracijo;  
 spremljanje  sovražnega govora in sovraštva do Romov  ter boj proti njima;  
 celovita uporaba okvira poročanja in kazalnikov , da bodo države same  spremljale izvajanje 
nacionalnih strategij vključevanja Romov in uporabo skladov ESI ter poročale Komisiji v 
okviru priporočila Sveta;  
 proučitev, ali bi bilo mogoče razširiti uspešne in preverjene prakse  na njihovem ozemlju, 
da bi se okrepil njihov učinek in zagotovila pomoč večjemu števi lu Romov;  
 podpora doseganju ciljev v zvezi z vključevanjem Romov na podlagi vključujoče reforme 
splošne politike in trajnostnega nacionalnega financiranja . 
                                                 
46 http://ec.europa.eu/justice/events/roma -platform -2015/platformconclusions_en.htm .