Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 341/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Priorat/Priorato“

PDO-ES-A1560-AM03

Datum obvestila: 10. junij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Vključitev novih manjših geografskih enot

OPIS

Vključenih je bilo več novih manjših geografskih enot (krajev in vinogradov).

Ta sprememba vpliva na oddelek 4.2 specifikacije proizvoda, in sicer sta dodani točki (b) in (c). Vendar ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018.

RAZLOGI

Regulativni odbor za ZOP „Priorat“ si prizadeva, da bi se poleg manjših geografskih enot, ki so trenutno priznane v specifikaciji proizvoda, opredelila imena krajev na območju ZOP, ki so vključeni v zemljiško knjigo in/ali uradne zemljevide, da bi se ohranila in spodbujala lokalna krajevna imena.

V zvezi s tem je regulativni odbor na podlagi sedanjih in preteklih zemljevidov ter zemljiškoknjižnih dokumentov pripravil in odobril seznam krajev na območju ZOP „Priorat“ za zagotovitev, da so kraji „dobro opredeljeni“ na podlagi zemljevidov ter sklicev na ustrezne katastrske poligone in parcele v skladu s členom 55 Uredbe (EU) 2019/33.

Opazili smo tudi, da imajo nekateri še manjši vinogradi posebna imena, po katerih so prepoznavni. Da bi bili vinogradi, znani po določenem krajevnem ali tradicionalnem imenu, uradno prepoznavni s tem imenom, jih mora regulativni odbor vpisati v register vinogradnikov. V skladu s členom 20(2) predpisa o ZOP „Priorat“ (odredba katalonske vlade ARP 188/2006 z dne 18. aprila 2006) mora register med drugim vsebovati: „[…] ime vinograda, kraj in občino, v kateri leži vinogradniška parcela, območje proizvodnje, podatke o poligonu in parcelah iz katalonskega registra vinogradov [Registro vitivinícola de Cataluña], sorto ali sorte grozdja, ki se pridelujejo, ter vse podatke, ki so potrebni za natančno razvrstitev in določitev lokacije zadevnega vinograda.“

Imena, ki označujejo kraje na nekem območju (delu občine), imajo tehnično in kulturno funkcijo: tehnično, ker geografsko označujejo kraje, in kulturno, ker posredujejo informacije o kulturi, jeziku ali običajih tistih, ki so jih poimenovali. V tem okviru so krajevna imena kolektivna dediščina, ki jo je treba varovati kot del jezikovne in kulturne zapuščine območja.

Vrednost krajevnih imen kot dela nesnovne kulturne dediščine naroda je med drugim priznala deveta konferenca Združenih narodov o standardizaciji geografskih imen (Resolucija IX/4, New York, avgust 2007). Njihova vrednost je navedena tudi v preambuli odloka katalonske vlade 59/2001 z dne 23. januarja 2001 o ustanovitvi odbora za krajevna imena [Comisión de Toponimia] in spremembi odloka 78/1991 o uporabi krajevnih imen.

Na področju vinogradništva, zlasti na območju, ki ga pokriva ZOP „Priorat“, dolgoletni gospodarski in kulturni pomen vinogradov za lokalno prebivalstvo ter jezikovne in etnične skupine jasno dokazuje njihovo vrednost kot nesnovne kulturne dediščine. Možnost označevanja vina z imenom določenega kraja ali vinograda kot „manjše geografske enote“ omogoča natančno geografsko opredelitev kraja pridelave grozdja. Poleg tega pomaga ohranjati in promovirati imena, ki so jih prejšnje generacije vinogradnikov na območju ZOP „Priorat“ dale različnim krajem (delom občin), ki sestavljajo razmejeno geografsko območje.

Namen je, da se proizvajalcem vin, za katera se lahko uporablja ZOP, omogoči natančna geografska opredelitev kraja pridelave grozdja, iz katerega je bilo proizvedeno določeno vino, s čimer se potrošnikom zagotovi čim več informacij ter prispeva k ohranjanju in spodbujanju imen, po katerih so kraji in vinogradi na območju znani, v skladu z lokalno tradicijo.

2. Novi največji proizvodni donosi

OPIS

Največji donosi grozdja so se zmanjšali, da se lahko vino označi s katerim koli od naslednjih izrazov, ki so povezani z različnimi priznanimi geografskimi enotami: vila (vas), paraje (lokacija), viña clasificada (uvrščeni vinograd) in gran viña clasificada (večji uvrščeni vinograd).

Ta sprememba vpliva na oddelek 8.3(B) specifikacije proizvoda in oddelek 5.2 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018.

RAZLOGI

Cilj je izboljšati kakovost in potrošniku zagotoviti natančnejše informacije o tem, kje je grozdje pridelano.

3. Zahteve za uporabo novih izrazov na etiketi v povezavi z manjšimi geografskimi enotami

OPIS

Spremenjene so bile zahteve za uporabo izraza vino de vila de (vino iz vasi), določeni pa so bili tudi pogoji za uporabo novih izrazov paraje, viña clasificada in gran viña clasificada, vse v povezavi z imenom manjše geografske enote.

Sprememba vpliva na oddelek 8.3(B) specifikacije proizvoda in oddelek 9 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018.

RAZLOGI

Predlaga se, da bi moralo, kadar se zgoraj navedeni neobvezni izrazi uporabljajo v povezavi z manjšimi geografskimi enotami, vse grozdje izvirati iz zadevne manjše geografske enote. Predlaga se tudi, da se uvedejo omejitve glede gojenja in enoloških postopkov, tako da se manjše geografske enote navedejo le, če so značilne lastnosti vin z ZOP „Priorat“ v celoti izražene in če večina grozdja izvira iz uveljavljenih vinogradov z nizkim donosom, v katerih se gojijo sorte garnacha negra, garnacha peluda, garnacha blanca ali cariñena, ki se najpogosteje uporabljajo za proizvodnjo vin z ZOP „Priorat“.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Priorat

Priorato

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

16. Vino iz prezrelega grozdja

4. Opis vin

1. VINO – bela in rosé vina ter bela in rosé vina vinos de finca (posebna katalonska kategorija visokokakovostnih vin iz enega vinograda)

KRATEK OPIS

Čista, bistra in sijoča vina. Ravno prav izrazite in kakovostne arome.

Bela vina: intenzivne, sadne, cvetlične ali mlečne arome. Uravnotežena, mehka in sveža vina.

Bela vina, starana v sodu: arome sadja in/ali začimb. Uravnotežena in v ustnih dobro strukturirana.

Vina rosé: sadne in/ali cvetlične arome. Ta vina imajo sadni okus s prijetnim dolgim pookusom in ustvarijo dober prvi vtis, ki se razvije v ustih.

Poleg tega morajo biti vina z izrazom vinos de finca po videzu čista in bistra, imeti morajo primerno intenzivno aromo in dobro strukturo v ustih.

* Hlapne kisline: vina, mlajša od enega leta: 16,5 miliekvivalenta na liter; vina, starejša od enega leta: 18 miliekvivalentov na liter.

* Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja manj kot 5 g/l, in 250 mg/l, če je vsebnost sladkorja 5 g/l ali več.

* Kjer omejitve niso navedene, veljajo tiste, ki so določene v veljavnih pravnih pravilih.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 13 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. VINO – rdeča vina in rdeča vina vinos de finca

KRATEK OPIS

Čista, bistra in sijoča vina. S sadnimi in/ali cvetličnimi in/ali mineralnimi primarnimi aromami. Uravnotežen prvi vtis in razvoj v ustih, s strukturo in svežino.

Vina, starana v sodih: po videzu čista in bistra. Uravnoteženost primarnih, sekundarnih in terciarnih arom. Intenziven in prijeten prvi vtis ter razvoj v ustih, s prijetno taninsko strukturo.

Poleg tega morajo biti vina z izrazom vinos de finca po videzu čista in bistra, imeti morajo primerno intenzivno aromo in dobro strukturo v ustih.

* Hlapne kisline: vina, mlajša od enega leta: 16,5 miliekvivalenta na liter; vina, stara več kot eno leto: 20 miliekvivalentov na liter.

* Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja manj kot 5 g/l, in 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja 5 g/l ali več.

* Kjer omejitve niso navedene, veljajo tiste, ki so določene v veljavnih pravnih pravilih.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 13,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. LIKERSKO VINO (vino rancio, sladko likersko vino, belo in rdeče vino mistela, naravno sladko vino)

KRATEK OPIS

Vino rancio: po videzu čisto in bistro, barva sega od rubinasto rdeče do rjave s toni žgane gline. Terciarne arome, značilne za staranje. Zaznavna vsebnost hlapnih kislin, z možnimi aromami suhega sadja. Uravnotežena vsebnost kislin in kremast v ustih.

Sladko vino rancio: po videzu in aromah enako kot zgoraj. Po okusu je izrazito oljnato in zaznavno sladko.

Sladko likersko vino: po videzu čisto in bistro. Arome sadja in/ali cvetlic in/ali začimb in/ali suhega sadja. Dobra oljnatost v ustih in zaznavna sladkost.

Belo vino mistela: čisto in bistro, slamnato rumene barve, ki ima lahko zlate odtenke. Arome svežega grozdja, ki so cvetlične, sadne in/ali začimbne. Dobra oljnatost, uravnotežena kislost in zaznavna sladkost.

Rdeče vino mistela: enako kot zgoraj, le da je rdeče barve, v kateri se lahko prelivajo vijolični odtenki.

Naravno sladko vino: po videzu čisto in bistro. Arome sadja in/ali cvetlic in/ali začimb in/ali suhega sadja. Možne so terciarne arome. Dobra oljnatost v ustih in zaznavna sladkost.

* Hlapne kisline: bela in rosé vina: največ 18 miliekvivalentov na liter; rdeča vina: največ 20 miliekvivalentov na liter; vina rancio : največ 40 miliekvivalentov na liter.

* Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja manj kot 5 g/l, in 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja 5 g/l ali več.

* Kjer omejitve niso navedene, veljajo tiste, ki so določene v veljavnih pravnih pravilih.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. VINO IZ PREZRELEGA GROZDJA

KRATEK OPIS

Vina iz prezrelega grozdja so proizvedena brez umetnega povečevanja deleža naravnega alkohola, saj alkohol v celoti nastane z vrenjem. Imeti morajo delež naravnega alkohola, večji od 15 vol. %, in najmanjši delež dejanskega alkohola 13,5 vol. %.

V tej kategoriji vin se vimblanc šteje za vino, pridobljeno iz mošta sorte garnacha tinta in fermentirano v sodih, po možnosti hrastovih, s prostornino soda največ 100 litrov.

Po videzu so vina čista in bistra. Mlada vina vimblanc morajo biti vijolično-rdeče barve, katere intenzivnost je lahko različna, starana vina vimblanc pa so lahko celo rubinasta. Arome suhega sadja. Možne so terciarne arome. Dobra oljnatost v ustih in zaznavna sladkost.

* Hlapne kisline: vina, mlajša od enega leta: največ 16,5 miliekvivalenta na liter; bela in rosé vina, starejša od enega leta: največ 18 miliekvivalentov na liter; rdeča vina, starejša od enega leta: največ 20 miliekvivalentov na liter.

* Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: bela in rosé vina: 200 mg/l; rdeča vina: 150 mg/l.

* Kjer omejitve niso navedene, veljajo tiste, ki so določene v veljavnih pravnih pravilih.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 13,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Pridelovalna praksa

— Da se pridobi grozdje najvišje kakovosti, je treba uporabljati tradicionalne pridelovalne prakse. Pri vseh pridelovalnih praksah je treba spoštovati okolje in fiziološko ravnovesje vinskih trt. Agronomsko znanje je treba uporabiti za pridobivanje grozdja v optimalnih pogojih za pridelavo vina.

— Trte se obrezujejo z uporabo tradicionalne kotlaste metode oziroma katere koli druge metode, ki omogoča najboljšo kakovost in bogato aromatsko sestavo vin.

— Najmanjša in največja gostota zasaditve sta 2 500 oziroma 9 000 trsov na hektar. Za nove vinograde, zasajene od 1. januarja 2013, sta najmanjša in največja gostota zasaditve 3 000 oziroma 9 000 trsov na hektar.

— Namakanje mora biti predhodno odobreno in se lahko izvaja le, če je nujno za preživetje vinske trte oziroma za doseganje ali izboljšanje kakovosti grozdja.

— Trgatev naj bi se po možnosti izvajala ročno. Zaščitena vina se lahko proizvajajo le iz grozdja z najmanjšim deležem potencialnega alkohola 12,5 vol. % za rdeče sorte in 12 vol. % za bele sorte.

2. Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

— Pri proizvodnji mošta je treba upoštevati tradicionalne postopke, pri čemer se uporablja tehnologija za optimizacijo kakovosti vina. Pri ekstrakciji mošta ali vina in ločevanju od lupin/tropin je treba uporabiti ustrezen tlak, da stopnja ekstrakcije ne preseže 65 litrov vina na 100 kilogramov obranega grozdja.

— Vina z izrazom vino de finca se morajo v vinski kleti proizvajati in starati popolnoma ločeno od drugih vin in morajo biti vedno prepoznavna. Največji dovoljeni donos za grozdje, ki se bo uporabilo za proizvodnjo vina z izrazom vino de finca, je 15 % manjši od omejitve, določene za ZOP. Tehnike, ki se uporabljajo pri trgatvi, prevozu in obdelavi grozdja, stiskanju in nadzoru vrenja, ter enološke prakse, uporabljene v postopku proizvodnje in staranja vina, morajo dajati najkakovostnejše proizvode.

— Vina, pri katerih je dovoljena navedba manjše geografske enote na etiketah, se morajo v vinski kleti proizvajati in starati ločeno od drugih ter morajo biti vedno prepoznavna.

5.2. Največji donosi

1. Rdeče sorte 6 000 kilogramov grozdja na hektar

2. 39 hektolitrov na hektar

3. Bele sorte 8 000 kilogramov grozdja na hektar

4. 52 hektolitrov na hektar

5. Rdeče sorte, namenjene proizvodnji vina vino de finca 5 100 kilogramov grozdja na hektar

6. 33,15 hektolitra na hektar

7. Bele sorte, namenjene proizvodnji vina vino de finca 6 800 kilogramov grozdja na hektar

8. 44,2 hektolitra na hektar

9. Rdeče sorte, pridelane na parcelah z veliko gostoto zasaditve (5 000 do 9 000 trsov na hektar). Največji donos se poveča za 0,5 kg za vsak trs, zasajen v okviru proizvodnje, ki presega 5 000 trsov na hektar. 6 000 kilogramov grozdja na hektar

10. 39 hektolitrov na hektar

11. Bele sorte, pridelane na parcelah z veliko gostoto zasaditve (5 000 do 9 000 trsov na hektar). Največji donos se poveča za 0,5 kg za vsak trs, zasajen v okviru proizvodnje, ki presega 5 000 trsov na hektar. 8 000 kilogramov grozdja na hektar

12. 52 hektolitrov na hektar

13. Rdeče sorte, namenjene proizvodnji vina z izrazom vila 5 000 kilogramov grozdja na hektar

14. 32,5 hektolitra na hektar

15. Bele sorte, namenjene proizvodnji vina z izrazom vila 7 000 kilogramov grozdja na hektar

16. 45,5 hektolitra na hektar

17. Rdeče sorte, namenjene proizvodnji vina z izrazom paraje ali izrazom viña clasificada 4 000 kilogramov grozdja na hektar

18. 26 hektolitrov na hektar

19. Bele sorte, namenjene proizvodnji vina z izrazom paraje ali izrazom viña clasificada 6 000 kilogramov grozdja na hektar

20. 39 hektolitrov na hektar

21. Rdeče sorte, namenjene proizvodnji vina z izrazom gran viña clasificada 3 000 kilogramov grozdja na hektar

22. 19,5 hektolitra na hektar

23. Bele sorte, namenjene proizvodnji vina z izrazom gran viña clasificada 4 000 kilogramov grozdja na hektar

24. 26 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Bellmunt del Priorat; Gratallops; El Lloar; La Morera de Montsant in povezana vas Escaladei; Poboleda; Porrera; Torroja del Priorat; La Vilella Alta; La Vilella Baixa; severni del občine Falset, ki jo sestavljajo katastrski poligoni 1, 4, 5, 6, 7, 21 in 25 v celoti, parcele 38, 39, 40, 71, 92, zahodni del parcele 93 (1,69 ha), 96, 97, 98, 99, 100, 101, severni del parcele 102 (0,16 ha), 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 126, 128, 129, 130, 146, 147, 149 in 150 v poligonu 2, parcele 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, severni del parcele 47 (17 ha), severni del parcele 50 (2,6 ha), severni del parcele 52 (3 ha), severni del parcele 53 (14 ha), 54, 55, 56, 57, 58, 59 in 60 v poligonu 3, parcele 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, severni del parcele 28 (1,36 ha), severni del parcele 29 (3,85 ha), 63, 69, 72, 73, 74 in 75 v poligonu 19, parcele 18, 19, 20, 21, severni del parcele 27 (1,36 ha), severni del parcele 28 (2,04 ha), 31, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, severni del parcele 65 (0,85 ha), 67, 69, 70, 71, 75, 76, 77 in 78 v poligonu 20, parcele 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39 in 40 v poligonu 22 ter parcele 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47 in 48 v poligonu 24; ter severni del občine Molar, ki jo sestavljajo poligoni 5, 6 in 7 v celoti, vzhodni del parcele 8 (0,45 ha) ter parcele 9, 10, 11, 12, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 37, 39, 40, 44, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 60, 62, 63, 65 in 68 v poligonu 4, parcele 29, 30, 31, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101,102, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112,113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 176, 194, 197, 198, 201, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 211 in 212 v poligonu 8, parcele 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 33, 34, 38, 39, 40, 44 in 45 v poligonu 9, ter parcele 8, 13, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 in 72 v poligonu 10.

7. Sorte vinske trte

GARNACHA TINTA

MAZUELA – CARIÑENA

MAZUELA – SAMSÓ

8. Opis povezave

Zelo hribovito pokrajino sestavljajo kamnine iz paleozoika, večinoma skrilavec iz devona in karbona. Gre za najstarejši skrilavec, ki ga je mogoče najti v Kataloniji in je povezan z vinogradništvom. Plitva tla z nizko vsebnostjo organskih snovi večinoma nastanejo z razpadanjem skrilavca, v katalonščini imenovanega llicorell ali llicorella. Korenine vinske trte segajo med drobce skrilavca, da dosežejo vodo in hranilne snovi, kar daje vinom značilne mineralne note.

Kar zadeva podnebje, je zaradi relativne izoliranosti območja od vpliva morja in hkrati zaščite, ki jo gorovje Sierra de Montsant zagotavlja pred hladnimi severnimi vetrovi, povprečna letna temperatura med 14 in 12 °C (v najnižjem delu območja ob vznožju gorovja Sierra de Montsant). Vendar pa je opazna razlika med dnevnimi in nočnimi temperaturami, zlasti poleti, ko se lahko najnižje temperature ponoči spustijo tudi do 12 °C, najvišje pa lahko opoldne dosežejo tudi 40 °C. Na površju skalnatih tal so lahko temperature celo še višje. Te temperaturne razlike pomenijo, da je proces zorenja postopen, in spodbujajo želeni razvoj fenolnih spojin v grozdju.

Majhna letna količina padavin (od 400 do 500 litrov na kvadratni meter) in severozahodni vetrovi, ki povzročajo hitro izhlapevanje površinske vlage, skupaj z geološko sestavo pokrajine in posebno strukturo tal prispevajo k počasnemu in popolnemu zorenju grozdja na trti, kar omogoča trgatev ob optimalni zrelosti. Trda tla in suho podnebje na splošno ovirajo rast trte, zato pa so bolezni trte redke, kar zagotavlja, da je grozdje kakovostno.

Ti naravni dejavniki in značilnosti vinogradov dajejo vinom „Priorat“ okus, polnost in strukturo.

Prav tako so zaradi teh dejavnikov vina iz prvih trgatev (bela, rosé in rdeča vina) čista in bistra, imajo značilne sadne arome in izrazite mineralne note, so sveža zaradi vsebnosti kislin in imajo enakomeren zaton.

Visoka vsebnost sladkorja nekaterih sort grozdja priorat določa posebne značilnosti likerskih vin. V preteklosti je visoka vsebnost sladkorja, značilna za grozdje sorte priorat, spodbudila proizvodnjo velikega števila vin z ostankom sladkorja in/ali velikim deležem alkohola. Postopno zorenje sort, kot je garnacha, omogoča proizvodnjo vin z velikim deležem alkohola, ki ohranjajo kompleksnost in svežino osnovne sorte.

Vina rancio so vina brez ostanka sladkorja in z visoko vsebnostjo mineralov, proizvedena s postopkom oksidacije v hrastovih sodih ali steklenih posodah. Med oksidacijo vina pridobijo nekatere terciarne arome, vključno z aromami suhega sadja, in značilno barvo, ki sega od rubinasto rdeče do rjave z odtenki žgane gline.

Sladka likerska vina se proizvajajo z vinifikacijo grozdja z visoko vsebnostjo sladkorja. Ko je dosežen delež naravnega alkohola v višini 8 vol. %, se doda vinski alkohol, da se doseže delež 15 vol. %. Za vina so značilni čisti videz, arome suhega sadja, dobra struktura v ustih in zaznavna sladkost.

Vina mistela se proizvajajo iz mošta, ki se mu doda vinski alkohol, da se doseže delež alkohola 15 vol. %. To se izvede s sedemdnevnim postopkom pretakanja, da se prepreči vrenje naravnih sladkorjev. Za vina so značilne cvetlične, sveže sadne arome z zaznavnimi začimbnimi notami.

Naravno sladka vina se proizvajajo iz mošta, ki vsebuje zelo veliko sladkorja, pri katerem se uporabi postopek delnega vrenja do najmanjšega deleža naravnega alkohola 7 vol. %, nato pa se dodaja vinski alkohol, da se doseže delež vsaj 15 vol. %. Za ta vina so značilne sadne, začimbne arome z notami suhega sadja.

Pridelava vina na hribih in strmih pobočjih na tem območju je zahtevna in draga, donosi pa so majhni. Vendar prav te razmere omogočajo proizvodnjo visokokakovostnih, koncentriranih vin z velikim deležem alkohola, ki tem vinom daje prepoznavne prefinjene in nežne arome. Vino iz prezrelega grozdja se proizvaja s sušenjem grozdja ali dolgotrajnim puščanjem zrelega grozdja na trti, kar povzroči, da vlaga izhlapi. Tako se dobi grozdje z zelo visoko koncentracijo naravnih sladkorjev, kar je osnova za proizvodnjo takšnih vin. Najmanjši delež naravnega alkohola v teh vinih je 15 vol. %, ki ni umetno povečan, zanje pa so značilne terciarne arome suhega sadja in dobra struktura v ustih.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Razlogi:

— boljša sledljivost: omejevanje prevoza vin pomaga zagotoviti, da jih je mogoče identificirati;

— preprečevanje poslabšanja kakovosti. Polnilnice na območju so prilagojene kakovosti in količini vina. S skrajšanjem časa prevoza se preprečijo škodljivi učinki toplote in svetlobe ter zamude;

— po kraju, v katerem se vino stekleniči, se običajno prepozna njegovo poreklo. Če bi stekleničenje potekalo znotraj in tudi zunaj območja, bi to lahko omajalo zaupanje potrošnikov, ki so prepričani, da vse faze v proizvodnji vina z ZOP potekajo pod nadzorom imetnikov pravic do zaščitene označbe.

Stekleničenja zunaj območja ni mogoče primerjati s stekleničenjem znotraj območja, vendar v obratu, ki ni obrat, v katerem je bilo vino proizvedeno, in sicer iz naslednjih razlogov:

— vsakršen prevoz neustekleničenega vina znotraj območja je treba odobriti;

— stekleničenje lahko izvajajo le pooblaščene vinske kleti, ki izpolnjujejo nekatere tehnične zahteve;

— pooblaščene vinske kleti lahko sprejemajo le grozdje, vino ali mošt, ki so zajeti v ZOP, ter proizvajajo in stekleničijo le vina z ZOP;

— majhnost razmejenega območja omogoča, da je čas prevoza čim krajši, in

— vino ostaja v svoji mikroklimi ter ni izpostavljeno spremembam temperature in nadmorske višine, kar bi lahko povzročilo prezgodnje staranje.

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse vrste embalaže morajo imeti enkratni garancijski pečat ali oštevilčeno etiketo, nalepljeno v vinski kleti.

Na etiketah ustekleničenih vin morata biti poudarjena in v istem vidnem polju kot obvezne informacije navedena tradicionalni izraz in ime zaščitene označbe porekle „Priorat“ ZOP. Znaki za navedbo imena „Priorat“ ne smejo biti višji od 4 mm, znaki za navedbo imena „zaščitena označba porekla“ pa ne smejo biti višji od 2 mm.

Na etiketi mora biti navedena tudi občina ali poštna številka polnilnice ali špediterja. Znaki, uporabljeni za navedbo imena občine, ne smejo biti višji od 3 mm, razen če ta navedba ustreza imenu manjše geografske enote, ki ga je dovoljeno uporabiti, in vsebuje to ime.

Na etiketi mora biti skupaj z imenom ZOP po potrebi naveden izraz vino de finca.

Izrazi vino de vila de ..., paraje ..., viña clasificada ... in gran viña clasificada ..., ki jim sledi ime manjše geografske enote, niso dovoljeni na etiketah proizvodov, ki ne izpolnjujejo naslednjih zahtev:

— vse grozdje je bilo pridelano v zadevni manjši geografski enoti;

— donos grozdja na hektar ne presega določenih omejitev;

— vina presegajo določeno starost;

— vsaj 60 % grozdja, iz katerega je vino proizvedeno (90 % pri vinih z izrazom gran viña clasificada), je sort mazuela, garnacha tinta, garnacha blanca ali garnacha peluda.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/PC-Priorat-DOQ-nov-21-control-de-canvis.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.