OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.PREDMET UREJANJA PREDLOGA

Ta predlog se nanaša na sklep o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije podpišejo Protokol o spremembi Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (ETS št. 108) (v nadaljnjem besedilu: Protokol o spremembi). Komisija je obenem predložila tudi predlog sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol o spremembi.

2.OZADJE PREDLOGA

2.1Ozadje

Konvencija št. 108 je bila na voljo za podpis leta 1981, torej dolgo pred časom interneta in elektronskih komunikacij. Razvoj tehnologije in globalizacija informacij predstavljata nove izzive na področju varstva osebnih podatkov. Namen Protokola o spremembi je posodobitev Konvencije št. 108, da se zagotovijo rešitve za te izzive.

Konvencija št. 108 od pogodbenic zahteva, da v svojo nacionalno zakonodajo vključijo ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev spoštovanja človekove pravice vseh posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Konvencija je bila eden glavnih virov navdiha za razvoj pravnega reda EU na področju varstva podatkov. Glede na uvodno izjavo 11 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov je bil eden od ciljev navedene direktive dati vsebino in razširiti načela in pravice, ki jih vsebuje Konvencija št. 108.

Konvencija Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: Konvencija št. 108) je edini pravno zavezujoč večstranski sporazum na področju varstva osebnih podatkov. Cilj Konvencije je varovati pravico do zasebnosti, priznano v členu 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Pravica do zasebnosti in pravica do varstva podatkov sta zapisani tudi v členih 7 in 8 Listine EU o temeljnih pravicah ter členu 16 PDEU.

2.2Protokol o spremembi

Posodobljena konvencija (tj. Konvencija št. 108, spremenjena s Protokolom o spremembi) bo imela enotno področje uporabe za vse pogodbenice, pri čemer iz uporabe ne bo mogoče izključiti posameznih sektorjev ali dejavnosti (npr. na področju nacionalne varnosti), kot je to v primeru besedila sedanje Konvencije št. 108. Zajemala bo torej vse vrste obdelave podatkov v pristojnosti pogodbenic, tako v javnem kot v zasebnem sektorju.

Protokol o spremembi znatno zvišuje raven varstva podatkov iz Konvencije št. 108. Posodobljena konvencija bo zlasti podrobneje opredelila načelo zakonite obdelave (predvsem glede zahtev za privolitev) in dodatno okrepila varstvo posebnih kategorij podatkov (obenem pa kategorije razširila na tiste, ki so v pravu Unije priznane kot posebne kategorije osebnih podatkov). Poleg tega bo zagotovila dodatne zaščitne ukrepe za posameznike, katerih osebni podatki se obdelujejo (zlasti obveznost pregleda verjetnega učinka načrtovanega postopka obdelave podatkov ter obveznost izvedbe ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov; obveznost poročanja o hudih kršitvah varstva podatkov), in okrepila njihove pravice (zlasti v zvezi s preglednostjo in dostopom do podatkov). Uvedene so bile tudi nove pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot je pravica, da za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ne velja odločitev, ki nanj znatno vpliva in temelji zgolj na avtomatizirani obdelavi, pravica do ugovora zoper obdelavo in pravica do pravnega sredstva v primeru kršitve pravic posameznika.

Posodobljena konvencija bo vključevala revidirane določbe (trenutno so vključene v dodatni protokol, ki so ga podpisale samo nekatere pogodbenice), ki od pogodbenic zahtevajo ustanovitev enega ali več neodvisnih organov, odgovornih za zagotavljanje skladnosti z določbami Konvencije št. 108. Položaj teh organov bi bil okrepljen z zahtevo, da jim pogodbenice podelijo dodatna pooblastila, na primer pooblastilo za sprejemanje odločitev v zvezi s kršitvami Konvencije št. 108 in za naložitev upravnih sankcij.

Sistem odstopanj od zgoraj navedenih pravic in obveznosti, kakor je določen v Protokolu o spremembi, izpolnjuje tri bistvene pogoje: ohranitev celovitega področja uporabe Konvencije št. 108 (brez splošnih izjem), prožnost (z omogočanjem usklajevanja visokih standardov varstva podatkov z drugimi pomembnimi javnimi interesi, na primer interesi nacionalne varnosti) in splošna skladnost s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice (zlasti brez omejitev, ki vplivajo na bistvo temeljne pravice do varstva podatkov).

Na splošno bi posodobljena konvencija zagotovila visoko raven varstva, hkrati pa bi pogodbenicam omogočila določeno prožnost pri izvajanju njenih določb v notranjem pravu. Tako bi pristop k posodobljeni Konvenciji št. 108 postal privlačen za tiste države, tudi zunaj Evrope, ki nameravajo vzpostaviti ali okrepiti svoje sisteme varstva podatkov. Pričakuje se, da bo njen praktični učinek veliko večji od učinka trenutno veljavne Konvencije št. 108, in sicer tako glede njenega področja uporabe kot glede obveznosti, določenih v njej.

Ko bo Protokol o spremembi začel veljati, bo imela Unija možnost, da postane pogodbenica (posodobljene) Konvencije. Kar zadeva glasovalne pravice v Odboru za Konvencijo, dogovorjeno besedilo zagotavlja načelo, da lahko Unija v zadevah, ki spadajo pod njeno pristojnost, odda toliko glasov za Unijo, kolikor je držav članic, ki so pogodbenice Konvencije. Da bi se odzvali na pomisleke v zvezi s težo glasu Unije, je bila dogovorjena kompromisna rešitev, v skladu s katero se lahko odločitve sprejmejo samo s „hiper“ (štiripetinsko) večino pogodbenic, za najpomembnejše odločitve, ki se nanašajo na spoštovanje Konvencije s strani posamezne pogodbenice, pa se zahteva „dvojna večina“ (kvalificirana večina skupaj z navadno večino pogodbenic, ki niso članice EU).

Posodobljena konvencija bi prav tako okrepila učinkovitost varstva podatkov, saj bi zagotovila, da lahko Odbor za Konvencijo oceni učinkovitost ukrepov, sprejetih v nacionalni zakonodaji za uveljavitev določb Konvencije.

Besedilo Protokola o spremembi je bilo usklajeno s predstavniki držav članic v pristojni delovni skupini Sveta in upošteva pogajalske smernice Sveta. Prav tako je popolnoma v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) ter Direktivo (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov (direktiva o varstvu podatkov za policijo), s čimer se izključi, da za države članice veljajo različne ali celo nasprotujoče si obveznosti po pravu Unije in pravu Sveta Evrope. Sprejetje trdne konvencije, ki temelji na enakem pristopu in enakih načelih kot (novi) pravni red Unije, je zlasti pomembno za mednarodno strategijo Unije na področju varstva podatkov. Konvencija št. 108, ki je odprta tudi za neevropske države, je zelo privlačna za države iz vsega sveta, ki pripravljajo ali nameravajo sprejeti zakonodajo o varstvu podatkov. Komisija je v sporočilu iz januarja 2017 o izmenjavi in varstvu osebnih podatkov v globaliziranem svetu (COM(2017) 7 final) v zvezi s Konvencijo št. 108 potrdila, da bi posodobljena konvencija temeljila na enakih načelih kot zakonodaja EU o varstvu podatkov ter tako na svetovni ravni „pripomogl[a] k zbliževanju v smeri nabora visokih standardov varstva podatkov“. Zato se je zavezala, da bo „spodbujala hitro sprejetje“ Protokola o spremembi.