SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 10.8.2004 
KOM(2004) 547 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU 
glede začetka posvetovanj s Slonokoš čeno obalo ob uporabi člena 96 Cotonoujskega 
sporazuma  
 
SL 2   SL 1. Mirovni sporazum, podpisan v mestu Ma rcoussis dne 24. januarja 2003, predvideva 
določeno število obveznosti, ki jih je država sprejela in ki skušajo zagotoviti vrnitev miru in 
stabilnosti ter pripeljati konec leta 2005 do ver odostojnih, odprtih in tr ansparentnih volitev. 
Te obveznosti se nanašajo na razli čna področja, na katera merijo bistveni elementi, ki so 
omenjeni v členih 9 in 96 Cotonoujskega sporazuma glede človekovih pravic, demokrati čnih 
načel ter pravne države. 
Predsednik Evropske komisije je  v svojem govoru, ki ga je imel na Konferenci voditeljev 
držav ali vlad Paris-Kléber dne 26. januarja 2003, na kateri je mednarodna skupnost uradno 
potrdila Marcoussiski sporazum, ki ga je  Varnostni svet OZN nato uradno vklju čil v svojo 
resolucijo 1464 dne 4. februarja 2003, pot rdil razpoložljivost institucije pri “ mobilizaciji 
sredstev, ki jih bo Slonokoš čena obala potrebovala za ponov no vzpostavitev stabilnosti in 
obnovitev ekonomskega razvoja” , toda pod izrecnimi pogoji, da  bodo obveznosti, sprejete v 
mestu Marcoussis in sve čano izražene na Konferenci Paris-Kléber, “ dejansko realizirane in 
če bodo mir, stabilnost in varnost trajno vzpostavljeni ob doslednem upoštevanju človekovih 
pravic” . V svojem govoru je Predsednik Evropske  unije izrazil podobna mnenja, kar zadeva 
nujnost, da prisotne sile Slonokoš čene obale upoštevajo obveznosti, ki so jih sprejele v mestu 
Marcoussis.  2. Kar zadeva človekove pravice, je Evropska un ija, odkar je nastopila resna politi čno-vojaška 
kriza, ki jo država prestaja od 19. septembra 2002, že ve čkrat izrazila zas krbljenost glede 
njihovih kršitev tako v prvem kot v drug em taboru, in to v glavnem do podpisa 
Marcoussijskega sporazuma dne 24. januarja 2003.   EU je v ve č izjavah, ki jih je objavila od pri četka konflikta, izrazila svojo zaskrbljenost glede 
položaja človekovih pravic v Slonokoš čeni obali. V izjavi z dne 21. oktobra 2002 je EU ob 
prekinitvi ognja, ki ga je pozdravila, izrazila svojo zas krbljenost glede spoštovanja človekovih 
pravic. V izjavi z dne 15. novembra 2002, je EU , ki je takrat pozivala k podpisu mirovnega 
sporazuma, prav tako obsodila zapažene kršitve človekovih pravic, ki jih je ilustriral umor 
doktorja Benoîta Dacoury-Tabley ja. Potem, po odkritju množi čnih grobiš č, je EU dne 17. 
decembra 2002 ponovno obsodila kršitve človekovih pravic v tej državi. 
 Razmere so se kasneje izboljšale to čno do umora novinarja Jeana Hélène, ki so ga obsodili v 
izjavi EU z dne 27. oktobra, ki je spodbujala k temu, da oblasti dobijo varnostne sile ponovno 
v svoje roke. Po nekaj mesecih premirja je  EU v izjavi z dne 25. marca 2004 obžalovala 
ponoven izbruh nasilja v Slonokoš čeni obali in v izjavi z dne  8. aprila 2004 obžalovala 
dogodke na dan 25. marca in izrazila zaskrbljenost gled e ostalih resnih kršitev človekovih 
pravic v naslednjih dneh in glede varnosti doma čih in tujih državljanov.  
Sicer pa so veliko povejo sklepi iz poro čila posebne preiskovaln e komisije OZN glede 
dogodkov dne 25. marca 2004, ki je bilo  objavljeno dne 13. maja 2004: “To, kar se je 
pripetilo v dnevih 25. in 26, marca, je pokol ne dolžnih civilistov, me d katerim so bile 
zagrešene množi čne kršitve človekovih pravic. Pohod je predstavlj al pretvezo za to, kar se je 
izkazalo, da je bil natan čno izdelan in izvršen na črt s strani varnostnih sil, to pomeni, s strani 
policije, vojaške policije, vojske  kot tudi posebnih enot in ta ko imenovanih vzporednih sil pod 
vodstvom in odgovornostjo najvišjih državnih oblasti” . Po podatkih iz poro čila “je bilo 120 
ljudi ubitih, 274 ranjenih in  20 pogrešanih” . 
Od takrat je prišlo do novih zaskrbljujo čih dogodkov na podro čju človekovih prav ic. Izginotju 
francosko-kanadskega novinarj a Guya-Andréja Kiefferja od pe tka 16. aprila 2004 je po ulicah 
Abidjana dne 7. junija sledil “lov na zahodnjake ”, v katerem so ekstremisti čni “mladi 
 
SL 3   SL domoljubi ” napadli ve č ducatov zahodnjakov. Potem je dne 25. junija 2004 nenadzorovan 
oddelek vojske Slonokoš čene obale ubil francoskega vojaka operacije Licorne. In dne 28. 
junija 2004 so vodjo gibanja mladih Revolucionarne komunisti čne stranke Slonokoš čene 
obale (PCRCI), Habiba Doda, študenta prava, ki so ga dne 23. junija v Abidjanu ugrabili 
ekstremisti čni študentje, ki so se sklicevali na št udentovsko federacijo FESCI, našli mrtvega 
na robu ceste v Abidjanu, zaprtega v vre čo in z vrvjo okrog vratu. 
Končno je treba opozoriti, v zvezi z us tanovitvijo Nacionalne komisije za človekove pravice, 
ki jo je predvidel Marcoussiski sporazum, da zakon, ki ga je v tem smislu sprejel parlament 
med svojo izredno sejo aprila 2004, ni v skladu s tem, kar je bilo predvideno v 
Marcoussiskem sporazumu. Dejansko sestava Komisije ne vklju čuje treh gibanj Novih sil, ki 
so podpisale Marcoussiski sporazum, katerega to čka 1 v Prilogi VI pa je predvidevala, da “bo 
Komisija sestavljena iz  delegatov vseh strank ”.  
3. Kar zadeva demokrati čna načela, drugi bistveni element Cotonoujskega sporazuma, je 
potrebno ugotoviti pomembne zaostanke ali odklone  od obveznosti, ki so bile sprejete v 
Marcoussisu.   Predvsem se pojavlja mo čna zaskrbljenost glede možnosti organiziranja volitev leta 2005 v 
zadovoljivih razmerah. Zaradi zaostanka pri izvajanju Marcoussiskega sporazuma ne bo ve č 
mogoče izvesti dolo čb iz Prilog I in II tega sporazuma, ki  zadevajo ugotavljanje identitete in 
volilne liste. Prav tako mo čno zaostaja obravnavanje neprijetneg a vprašanja o izvoljivosti na 
predsedniško mesto, o katerem govori  Priloga III tega sporazuma. 
Kot prvo, kar zadeva ugotavljanje identitete, je  prišlo pri poslu, ki ga izvaja zastopniška 
družba SITEL, do pomembnih zaostankov: nada ljeval se je šele junija 2004 in izklju čno na 
področjih, ki so pod vladnim nadzorom. Kar pa  zadeva Državno komisijo za nadzor 
ugotavljanja identitete (CNSI), ki je bi la ustanovljena janu arja 2004 v skladu z 
Marcoussiskim sporazumom zato, da bo nadzorovala  Državni urad za ugotavljanje identitete, 
ki je bil ustanovljen leta 2001 in je edini pooblaš čeni organ za izstavljanje identifikacijskih 
dokumentov, ji doslej niso bila dodeljena nikakršna finan čna sredstva. Šele na za četku julija 
2004 so odlo čili o dodelitvi sredstev za CNSI. Zato tehni čno nikakor ni ve č mogoče, da bi 
ponovno izdelavo volilnih list osnovali na ugotav ljanju istovetnosti: obe izvajanji morata 
potekati lo čeno, ne da bi v tej fazi vedeli, na kateri podlagi bo ta popis, za katerega 
predvideva sedajšnja volilna komisija, da bo tr ajalo dva meseca (sreda januarja/sreda marca 
2005), mogo če osnovati brez uspešno izpeljan ega ugotavljanja identitete. 
Poleg tega osnutek spremembe zakona o državljanst vu še ni bil sprejet: julija 2004 je bil šele 
predložen narodni skupš čini.  
Končno, zakon z dne 3. maja 2004 o registriranju identite te, ki je bil sprejet na aprilski izredni 
seji, predstavlja resen probl em zaradi dejstva, ki izha ja iz odstavka 5 njegovega člena 3, da bo 
državna osebna izkaznica ozna čevala, ali je državljanstvo po poreklu ali pridobljeno. Ta 
omemba, katere uporabnost o čitno ni bila dokazana, je lahko izvor številnih odstopanj ali 
vznemirjanja pri preverjanju dokumentov. Pote ncialno vsebuje ogromno tveganje, kot so 
pokazali tragi čni dogodki v nedavni zgodovini drugih držav. 
Kot drugo, kar zadeva volilni sistem, je bilo t udi njegovo spreminjanje deležno velikih 
zaostankov. Osnutek zakona, ki spreminja sesta vo Neodvisne volilne komisije (CEI), ki je 
bila ustanovljena leta 2001 in  katere vloga je bistvena, saj je odgovorna za organizacijo 
volitev in referendumov, je bil vpisan na dnevni red Narodne skupš čine šele na njeni redni 
 
SL 4   SL seji, ki se je za čela dne 28. aprila 2004. Med razpravljanj em so poslanci, ki nasprotujejo 
Marcoussiskemu sporazumu, ponovno odprli vprašanj e o sestavi CEI, me dtem ko je bilo 
besedilo, predloženo s strani vlade, osnova no tako, da je, v sk ladu z Marcoussiskim 
sporazumom, odsevalo celoten politi čen spekter Slonokoš čene obale. Dne 24. junija je 
minister za obmo čno upravo raje umaknil svoje besedil o, kot da bi bilo izglasovano na 
popačen način, kot je bil v aprilu prenagljen zakon o Državni komisiji za človekove pravice. 
Kar zadeva CEI, je FPI nameraval pogojevati vstop Novih sil v osrednji organ šele po 
razorožitvi in je med drugim tudi žel el, da bi bila njihova prisotnost časovno omejena. 
Sicer pa lahko predstavlja pr oblem tudi sestava Ustavnega sveta, ki ima glavno vlogo na 
področju volitev, saj je on tisti, ki odlo či o volilnih sporih in razgla si volilne izide. Generalni 
sekretariat OZN je v svojem poro čilu Varnostnemu svetu z dne 6. januarja 2004 sam sprožil 
vprašanje glede imenovanja članov Sveta v avgustu 20 03. Svet sestavlja osem članov: 
nekdanji predsednik republike, trije člani, imenovani s strani predsednika Narodne skupš čine 
in trije člani, ki jih imenuje predse dnik republike in ki imenuje tudi predsednika Sveta. 
Imenovanja meseca avgusta 2003 so se zgodila brez posvetovanja s strankami, v nasprotju z duhom sporazumov iz Marcoussisa, ki, res je, ne omenjajo Us tavnega sveta. Razmere, v 
katerih so nastopila ta imenovanja,  vzbujajo strah, da ne gre izklju čiti možnih odlo čitev, 
naklonjenih Svetu, podobnih tistim, ki jih je leta 2000 sprejelo Vrhovno sodiš če in ki so jih 
odtlej zamenjali številni pristojni organi, med njimi Ustavni svet. 
Prav tako volilni prora čun še ni postal predmet natan čnega ovrednotenja OZN, ki zaradi 
trajajočih političnih blokad in problemov z varnostjo še ni uspel poslati v ta namen 
predvidenega poslanstva.  
Kot tretje, kar zadeva izredno ob čutljivo temo izvoljivosti na  predsedniško mesto, najve čja 
negotovost ostaja gled e upoštevanja natan čnih obveznosti, sprejetih v Marcoussisu v zvezi s 
tem. Treba je povedati, da osnutek spremembe člena 35 ustave, ki mora biti v skladu s členom 
126 ustave potrjen z referendumom, še ni bil predložen narodni skupš čini, ki mora v skladu s 
členom 125 ustave najprej izglasovati besedilo z dvotretjinsko ve čino, preden je zakon 
predložen na referendum. 
4. Kar zadeva pravno državo, drugi bistveni el ement Cotonoujskega sporazuma, se postavlja 
problem zaradi dejstva, da država po vsem videzu  ne premore pravnih sredstev, s katerimi bi 
prebrodila težave, na katere je naletela pri iz vrševanju revizije kakavne verige, za katero je 
leta 2003 vlada narodne zveze prosila Evropsko unijo, da jo financira. 
Prva faza revizije se je zaklju čila prejšnjo jesen in  je bila povod za za časno poro čilo z 
datumom 9. oktober 2003. To poro čilo ni moglo pokriti vseh vidikov ocenjevanja, ker so bili 
zbrani podatki nepopolni zaradi pomanjkanja sode lovanja in odklanjanja nekaterih struktur, 
da se podredijo zahtevam revizije: poro čilo poudarja, da sta na jpomembnejši ustanovi v 
smislu zbiranja sredstev odklonili  sodelovanje pr i tej reviziji. 
To začasno poro čilo je izpostavilo dolo čeno število problemov, med katerimi so: 
– zmeda, ki obstaja na institucionalni ravni veri ge, porojena iz raznolikosti pravnih statusov 
za štiri strukture, ki so leta 1999 zamenjale CAISTAB (Caisse de Stabilisation – 
Stabilizacijska blagajna). Štirje organi, A RCC (Agencija za regulacijo kave in kakava), 
BCC (Borza kave in kakava), FDPCC (Sklad  za razvoj in promocijo zadrug kave in 
kakava) in FRC (Sklad za regulacijo kakava), so poleg ve č ministrstev in medministrskega 
odbora, dejansko odslej pristojni za uprav ljanje ali uravna vanje sektorja;  
– nezmožnost izpeljave sinteze finan čnih tokov zaradi nezadost nosti in/ali odsotnosti 
podatkov o pristojbinah, ki  jih je opaz ila FDPCC in za Preudarno rezervo (ki bi po besedah 
 
SL 5   SL začasnega poro čila morala razpolagati s stanjem 100 milijard FCFA (frank afriške finan čne 
skupnosti), katerih izvršeno porabo je potrebno še dolo čiti);  
– ujemanje med dvignjenimi sredstvi in nji hovo porabo: težavnost dostopa do podatkov ni 
dovolila revizorjem, da bi odgovorili na to odlo čilno vprašanje; 
– povišana raven naloženih dajatev temu sektor ju: na razpravah s posojilodajalci leta 2001, 
predvsem Svetovno banko in Mednarodnim denarnim  skladom, je bilo sklenjeno, da vsota 
dajatev ne bi smela prekora čiti 30 %, od katerih 20 % za da vke in 10 % za pristojbine: 
začasno poro čilo ugotavlja, da se vsota dajatev nahaja okrog 37 %. 
 
Po tem za časnem poro čilu so posojilodajalci novembra 2003 naslovili opomnik na 
ministrskega predsednika, s katerim so se sre čali januarja 2004, da bi ponovno potrdili 
nujnost izvršitve druge faze revizije in sprejetj a takojšnjih previdnostnih ukrepov, ki jih hvali 
začasno poro čilo. 
 Vlada se je sklicevala na “zasebni status” teh štirih organov, ki naj bi prepre čil državi, da bi 
jih prisilila, da bi se lotili revizije svojih finan čnih tokov. V njihovem opomniku so 
posojilodajalci uve čjavili: 
- vse dajatve so bile oblikova ne z ministrskim odlokom in ne  na podlagi prostovoljnega 
prispevka s strani kmetov; - v vsakem upravnem svetu ali upravnem odboru sedi vladni komisar, ki je zadolžen za 
nadzorovanje upoštevanja besedil, za svet ovanje strankam in za uskladitev pogledov v 
primeru razhajanj.  Do danes niso mogli za četi z drugo fazo reviz ije zaradi ponovnega odklan janja organov, ki jih 
še morajo revidirati, čeprav Komisija, tako v Abidjanu kot v Bruslju, ni prenehala z 
vztrajanjem pri oblasteh Slonokoš čene obale, da je uspešna izpeljava te revizije nujna. V 
Bruslju je Komisija na visoki ravni ve čkrat spomnila na to to čko, še posebej na sre čanjih z 
ministrom za kmetijstvo dne 13. februarja 2004,  predsedniškim minist rom dne 25. februarja 
2004 ter ministrom za državno uskladitev dne 29. junija 2004. Izgleda, da ponovna odklonitev s stra ni organizmov, ki jih še morajo  revidirati, ne more biti 
kaznovana po pravni poti. Ta odsotnost sodnega varstva je bistvena pri neupoštevanju pravne 
države. 
 
5. Ob upoštevanju predhodnega Komi sija meni, da je potrebno za četi, v skladu s členoma 9 in 
96 Cotonoujskega sporazuma, s posvetovanji s Slonokoš čeno obalo.  
Cilj teh posvetovanj je:  
• spomniti na zaskrbljenost Evropske unije zaradi kršenja človekovih pravic ter seznaniti se 
z namerami Slonokoš čene obale, da bo naredila konec atmosferi nekaznovanosti, ki 
spodbuja te kršitve in da bo postavila traj ne temelje, še posebej na zakonodajnem, 
uredbenem in sodne podro čju, za izboljšanje razmer; 
• poudariti izjemno pomembnost, ki jo Evropska unija pripisuje organi zaciji volitev leta 
2005 v zadovoljivih razmerah, ki ne bodo ponovile odklonov tistih iz leta 2000, ki so bile 
povod za za četek predhodnih posvetovanj v okviru člena 96 februarja 2001, in seznaniti se 
z namerami Slonokoš čene obale, da bo to doseg la v predvidenih rokih; 
 
SL 6   SL • spomniti na nujnost, ki jo imajo Evropska un ija in drugi posojiloda jalci za neizbežno, da 
država Slonokoš čena obala uvede ukrepe, ki so potrebni  za izvajanje njene oblasti na tak 
način, da bo omogo čeno pravilno potekanje druge faze revi zije kakavne verige, ki je bila 
na njeno lastno zahtevo za četa leta 2003; 
• določiti, če je potrebno, uvedbo ukrepov, ki  so primerni v okviru člena 96 Cotonoujskega 
sporazuma. 
6. Iz teh razlogov Komisija pred laga Svetu, naj povabi Slonokoš čeno obalo na posvetovanja 
ob uporabi členov 9 in 96 Cotonoujskega sporazuma, v skladu s priloženim osnutkom pisma.  
 
SL 7   SL PRILOGA  
Bruselj, dne  
 
N.E. G. Laurent Gbagbo  
Predsednik Republike Slonokoš čena obala  
Predsedstvo 
Abidjan  
Slonokoščena obala  
OSNUTEK 
 
Vaša ekscelenca, 
gospod predsednik, 
 
Evropska unija je ve čkrat izrazila svojo zaskrbljenost v zvezi z razmerami v Slonokoš čeni 
obali, zlasti z izjavami predseds tva, kot tudi na vsakem sre čanju na visoki ravni z oblastmi 
Slonokoščene obale v okviru ponavljajo čega se politi čnega dialoga z vašo državo.  
Ponavljajo če se skrbi EU se nanašajo predvsem na položaj človekovih pravic, na posledice 
zaostankov pri izvajanju Marc oussiskega sporazuma v zvezi  z možnostjo organiziranja 
verodostojnih, odprtih in transp arentnih volitev leta 2005 v zadovoljivih razmerah ter na 
nezmožnost, ki traja že ve č kot šest mesecev, nadaljevanja revizije kavno-kakavne verige, 
financirane s strani EU in za čete leta 2003 na zahtevo vl ade narodne zveze Slonokoš čene 
obale.  
Ob uporabi člena 96 Cotonoujskega sporazuma in v imenu Skupnosti in držav članic 
Evropske unije vabim vašo državo na posvetova nja z namenom, kot to predvideva sporazum, 
da se bo poglobljeno preverjalo razmere in, če bo potrebno, našlo rešitve zanje. 
 
Predlagam, da bi bila ta posvetovanja čim prej, na datum, ki bi ustrezal skupnemu sporazumu, 
v stavbi Sveta Unije.  
 
Sprejmite, ekscelenca, gospod predsednik, izraz mojega globokega spoštovanja. 
 
 Za Svet Za Komisijo 
Kopije: Gospod Predsednik Odbora ambasadorjev AKP 
 Gospod Generalni sekretar Skupine držav AKP