EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 24.5.2011 
SEC(2011) 598 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Accompanying document to the 
Proposal for a_REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE 
COUNCIL 
concerning customs enforcement of intellectual property rights 
{COM(2011) 285 kon č.} 
{SEC(2011) 597 kon č.}  
 
SL 1   SL1. OZADJE  
Temeljni sestavni del sistema EU za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine (PIL) 
je Uredba Sveta (ES) št. 1383/2003 z dne 22. julija 2003 o carinskem ukrepanju zoper 
blago, glede katerega obstaja sum, da krši dolo čene pravice intelektualne lastnine, in o 
ukrepih, ki jih je treba spreje ti zoper blago, za katerega je ugotovljeno, da je kršilo 
take pravice1 (v nadaljnjem besedilu: Uredba).  
Z Uredbo se izvajajo ukrepi uveljavljanj a PIL na meji, ki jih vsebuje Sporazum o 
trgovinskih vidikih pravic in telektualne lastnine (TRIPS). Sporazum TRIPS je bil v 
Svetu EU odobren leta 1994 kot del ve čstranskih pogajanj ur ugvajskega kroga, 
sklenjen pa je bil v okviru Svetovne tr govinske organizacije (STO). V smislu 
uveljavljanja PIL na meji Uredba v resnic i presega osnovne zahteve iz Sporazuma 
TRIPS, s čimer izraža zavezanost EU visoki ravni varstva PIL.  
Carinski organi EU lahko na podlagi Ur edbe ukrepajo zoper blago, pri katerem 
obstaja sum kršitve nekaterih pravic intelektualne lastnine in ki je pod carinskim nadzorom. Predvideni mehanizem je, da carin ski organi zadržijo blago, pri katerem 
obstaja sum, potem pa obvestijo imetnika pravice o ukrepu in mu zagotovijo kratek 
rok za sprožitev pravnega post opka (standardni postopek), ali če je država članica, v 
kateri je bilo blago zadržano, uvedla poenostavljeni post opek, za dosego dogovora z 
drugimi zadevnimi stranmi, da se blago odstopi v uni čenje pod carinskim nadzorom. 
Gospodarstvo EU in druga razvita gospodarstva so privla čni trgi za blago, ki krši PIL, 
in carinski organi so ugotovili, da se koli čina takega blaga v zadnjih 10 letih nenehno 
povečuje. Svet je septembra 2008 Komisijo in države članice pozval, naj pregledajo 
Uredbo in pripravijo nov carinski akcijski na črt za boj proti kršitvam PIL za obdobje 
2009–2012. Ta akcijski na črt
2, ki ga je pripravila Komis ija, potrdil pa Svet, je bil 
razvit za spoprijemanje s štirimi glavni mi izzivi: nevarnim ponarejenim blagom, 
organiziranim kriminalom, globalizacijo pona rejanja in spletno prodajo ponarejenega 
blaga. Pregled Uredbe je bil vklju čen v načrt, izvedla pa ga je Komisija v tesnem 
sodelovanju z državami članicami prek skupine strokovnjakov, ustanovljene na 
podlagi programa Carina 2013.  
Komisija je opravila tudi ja vno posvetovanje, da bi vs em zainteresiranim stranem 
zagotovila priložnost prispevati k pregledu. Posvetovanje je potekalo od 
25. marca 2010 do 7. junija 2010, Komisija pa je prejela 89 prispevkov. Od teh so jih 
43 prispevali organizacije in podjetja, vpi sani v register zas topnikov interesov 
Evropske komisije, 42 nevpisane organizacije , podjetja in državljani, 4 pa nacionalni 
javni organi.  
Nekateri primeri zadržanja pošiljk zdravil v tranzitu čez EU pri carinskih organih 
konec leta 2008 so vzbudili zaskrbljenost nekaterih članic STO, poslancev 
Evropskega parlamenta, nevladnih organizacij in civilne družbe. Trdili so, da bi taki 
ukrepi lahko ovirali zak onito trgovino z generi čnimi zdravili in bili tako v nasprotju z 
                                                 
1 UL L 196, 2.8.2003, str. 7–14. 
2 Resolucija Sveta z dne 16. mar ca 2009 o carinskem akcijskem na črtu EU za boj proti kršitvam 
pravic intelektualne lastnine v letih 2009 do 2012 (2009/C 71/01). 
 
SL 2   SLzavezo EU, da olajša dostop do zdravil v dr žavah v razvoju. Indija in Brazilija sta 
11. oziroma 12. maja 2010 v zvezi s tem zahtevali posvetovanje z EU v okviru STO. Skrbi, ki sta jih izrazili med posvetovanji v okviru STO, ter primeri zadržanja so pokazali, da bi bilo mogo če zadevno zakonodajo EU o uveljavljanju pravic 
intelektualne lastnine s strani carinskih  organov dodatno pojasniti, da bi se pove čala 
pravna varnost.  
2. O
PREDELITEV PROBLEMA  
V zgoraj navedenem akcijskem na črtu je bilo podrobno predstavljenih ve č elementov 
Uredbe, ki bi jih bilo treba preu čiti. Ti elementi so vklju čevali dolo čbe v zvezi s 
poenostavljenimi postopki, manjšimi pošiljkami, uni čenjem, stroški in hranjenjem ter 
morebitno razširitev podro čja uporabe Uredbe. Vse to je bilo preu čeno med 
pregledom. Pri njem so bila opredeljena tr i glavna vprašanja v zvezi z bojem proti 
blagu, ki krši PIL.   
– Problem I – carinski organi na me ji EU ne uveljavljajo nekaterih PIL.  V sedanji 
uredbi je predvideno uveljavljanje zelo razli čnih PIL, dolo čenih na podlagi prava EU 
ali nacionalnega prava, vklju čno z blagovnimi znamkami, avtorskimi pravicami, 
patenti, žlahtniteljskimi pr avicami in geografskimi ozna čbami, toda seznam ne zajema 
vseh vrst PIL. Topografije po lprevodniških izdelkov na prim er niso zajete. Poleg tega 
so s podro čja uporabe Uredbe trenutno izklju čene tudi druge vrste kršitev, zlasti v 
zvezi z vzporedno trgovino in prekora čitvami. 
– Problem II – upravni postopki za uveljav ljanje PIL naj bi obremenjevali carinske 
organe in imetnike pravic,  zlasti v zvezi z manjšimi pošiljkami iz spletne prodaje.  
– Problem III – nekatere vidike upravnih postopkov bi bilo mogo če razlagati na na čin, 
ki vodi do neuravnotežen ega pristopa do razli čnih zakonitih zainteresiranih strani.  
Nekatera splošna pravna na čela, kot so bila razvita in razložena v sodni praksi Sodiš ča 
EU, v Uredbi trenutno niso zadostno kodi ficirana (npr. pravica do zaslišanja ali 
odgovornost carinskih organov). Ta na čela izhajajo iz mednarodnih obveznosti EU v 
okviru STO ter Lizbonske pogodbe in zlasti Listine o temeljnih pravicah. 
3. PRAVICA EU DO UKREPANJA  
Evropska unija ima izklju čno pristojnost na podro čju skupne trgovinske politike, kot 
je določeno v Pogodbi o delovanju Evropske un ije (PDEU). V PDEU je opredeljena 
skupna trgovinska politika, trgovinski vidiki  intelektualne lastnine pa so izrecno 
vključeni v to opredelitev.  
4. CILJI 
Splošni cilj je zagotoviti, da so carinski ukrepi in postopki v zvezi z uveljavljanjem 
PIL na meji u činkoviti in skladni z vsemi zadevnimi pravnimi obveznostmi. Politika 
je usmerjena predvsem v naslednje specifi čne cilje: 
(i) izboljšati uveljavljanje PIL na meji;  
 
SL 3   SL(ii) zmanjšati upravna in ekonomska bremena za carinske organe in imetnike pravic, 
zlasti za mala in srednje velika podjetja;  
(iii) pojasniti in znova preu čiti vse dolo čbe, ki bi lahko v upravne postopke vnesle 
neravnovesje.  
5. MOŽNOSTI POLITIKE  
Za najbolj realne in izvedljive so  se izkazale tri glavne možnosti:  
(i) Možnost politike A – osnovni scenarij:  brez ukrepanja. 
(ii) Možnost politike B – uporaba nezakonodajnih instrumentov:  kot so usposabljanje, 
smernice, pojasnjevalne opombe, izmenj ava najboljše prakse, redni stiki z 
zainteresiranimi stranmi. 
(iii) Možnost politike C – sprememba Uredbe:  spremenjen bi bil sedanji pravni okvir. 
Za vsakega od razli čnih opredeljenih problemov bi bile lahko na voljo razli čne 
možnosti. Predvideti bi bilo mogo če spremembe vseh naslednjih dolo čb ali nekaterih 
od njih: 
– kar zadeva problem I, bi bilo glede razš iritve obsega uveljavljanja pravic s strani 
carinskih organov mogo če upoštevati dve podmožnosti: (i) prva podmožnost bi bila, 
da bi se razširil obseg kršitev PIL in tako zajele vse kršitve vrst PIL, ki so že vključene v Uredbo, (ii) druga podmožnost pa bi  bila, da bi se poleg razširitve, 
predlagane v prvi podmožnosti, vklju čilo blago, ki krši PIL, ki še niso zajete z 
Uredbo; 
– kar zadeva problem II, uvedba obvezn ega sistema za poenostavljeno uni čenje blaga, 
ki krši PIL, pri čemer bi bilo treba pojasniti pogoje in zagotoviti zadostna varovala, ter 
uvedba posebnega poenostavljeneg a postopka za manjše pošiljke; 
– kar zadeva problem III, uvedba dodatne jasnosti glede blaga, ki je samo v tranzitu 
čez EU in ni namenjeno za notranji trg EU niti ne pomeni tveganja, da bi bilo 
preusmerjeno na ta trg, ter uvedba dodatne jasnosti v postopkih, da bi se pove čala 
pravna varnost za vse zakonite  zainteresirane strani. 
Take spremembe ne bi smele prepre čevati dodatnih ukrepov podpore. 
Vendar pa namen ocene ni primerjati verjetni h prednosti teh treh možnosti, da bi se 
odločili samo, ali ohraniti os novni scenarij, ali uves ti nezakonodajne ukrepe, ali 
pripraviti zakonodajni predlog. Cilj je obravnavati vsak posamezen problem na 
podlagi ustreznih meril in najti primerno kombinacijo mogo čih rešitev.  
 
SL 4   SL6. OCENA U ČINKOV MOŽNOSTI  
6.1. Uvod 
Splošno soglasje je, da na tem podro čju ni dovolj verodostojnih podatkov. Glavni vir 
informacij je letno poro čilo3 o uveljavljanju PIL s stra ni carinskih organov EU. 
Vendar pa je malo verodostojnih informacij o nezakonitih dejavnostih, neobstoj podatkov o obsegu zunanje trgovine EU z blagom, ki krši PIL, ali razmerah na notranjem trgu pa otežuje oceno možnega u činka katere koli možnosti. Poleg tega ni 
mogoče določiti, koliko blaga, ki krši  PIL, bi carinski organi  prepoznali in ukrepali v 
zvezi z njim, ker uspeh ukre pov ni odvisen samo od odlo čitve, da se spremeni 
zakonodaja. V teh okoliš činah je mogo ča samo kvalitativna ocena. 
V oceni so obravnavani u činki reševanja treh splošnih  problemov, opredeljenih pri 
pregledu, ki bi lahko zahtevali spremembe Uredbe. Ti tehni čni problemi niso nujno 
tesno medsebojno povezani, zato so bile  možnosti politike za vsak posamezen 
problem pripravljene in ocenje ne na podlagi posebnih meril.  
6.2. Problem I: carinski organi na meji EU ne uveljavljajo nekaterih PIL 
Raven uveljavljanja PIL na ozemlju EU bi bila nekoliko boljša, če bi sedanje podro čje 
uporabe Uredbe razširili, ka r zadeva zajete kršitve PI L. Carinska kontrola je 
osredotočena predvsem na ponarejeno blago; le ta 2009 je bilo 90 % proizvodov, ki so 
jih carinski organi zadržali zaradi domnevnih kršitev PI L, ponarejenih proizvodov. To 
kaže, da carinski organi odkrijejo predvsem tis te kršitve PIL, ki so  opaznejše in lažje 
prepoznavne. Na čeloma ne bi pri čakovali, da bi lahko preprosta sprememba Uredbe, s 
katero bi bilo na njeno podro čje uporabe vklju čeno blago, s katerim so povezane bolj 
zapletene kršitve PIL, privedla do korenitega  premika v vrsti carins kega prestrezanja.  
Kljub temu pa ne bi smeli zanemariti razmeroma pomembnega u činka uvedbe dolo čb, 
ki carinskim organom omogo čajo ukrepanje pri blagovnih znamkah, ki so si tako 
podobne, da povzro čajo zmedo, in pri nezakoniti vzporedni trgovini, zlasti v zvezi z 
blagovnimi znamkami, čeprav učinka ni mogo če vnaprej oceniti.  
Učinek bi bil v smislu stroškov za carins ke organe, ponudnike st oritev v mednarodni 
trgovini in imetnike pravice. Ker obseg tr govine s tem blagom, ki krši pravice, ni 
znan, stroškov ni mogo če oceniti, čeprav bi bili stroški uvelj avljanja PIL na meji nižji 
kot stroški enako obsežnega uveljavljanja na notranjem trgu, kajti imetnik pravice bi 
moral sprožiti manj pravnih pos topkov, ker pošiljka blaga, ki krši pravice, ne bi bila 
razdeljena in poslana trgovcem na drobno.  
Tveganje oviranja zakon ite trgovine z uvelj avljanjem PIL na meji bi se pove čalo. 
Carinski organi bi morda težko ocenili ne katere kršitve PIL, ki bi jih bilo mogo če 
dodati, zaradi česar bi se pojavilo dodatno tveganje, da bi bile odlo čitve o zadržanju 
blaga neutemeljene.  
                                                 
3 Poro čila s statisti čnimi podatki so na voljo na:
 http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/st
atistics/index_en.htm . 
 
SL 5   SLUveljavljanje novih PIL na meji naj ne bi imelo pomembnega družbenega in 
okoljskega u činka.  
6.3. Problem II: upravni postopki za uveljavljanje PIL obremenjujejo 
carinske organe in imetnike pravic 
6.3.1.  Neizvajanje poenostavljenega postopka v nekaterih državah članicah 
Poenostavljeni postopek, pri ka terem se blago lahko odstopi v uni čenje, je v Uredbi 
trenutno predviden kot poljuben, zat o ni bil uveden v vseh državah članicah. Z 
uvedbo obveznih pravil v Uredbo, s katerimi bi bil dolo čen poenostavljen postopek, bi 
se uskladilo uveljavljanje PI L s strani carinskih organov v EU in zmanjšala upravna 
bremena zadržanja v zvezi z uveljavljanjem PIL za vse zadevne stranke v tistih državah članicah, v katerih tak pos topek še ni bil uveden. 
6.3.2.  Spletna prodaja blaga, ki krši PIL 
Precejšnje koli čine manjših pošiljk, ki vsebujejo blago, pri kate rem obstaja sum 
kršitve PIL, se pošiljajo po pošti ali kurirjih  in se nanašajo na  blago, ki je bilo 
naročeno ali prodano prek spleta. Kar zadeva manjše pošiljke, uporaba standardnega 
in tudi poenostavljenega postopka ni sorazmerna s koli čino in vrednostjo blaga, ki 
krši pravice (osnovni scenarij). S tako sp remembo Uredbe, s katero se strankam 
omogoči, da v nekaterih primerih, v katerih se kršitev zdi jasna, blago odstopijo brez 
vpletanja imetnikov pravic, bi  se bistveno zmanjšalo br eme za imetnike pravic in 
carinske organe. S tem bi se pove čala učinkovitost carinskih organov pri ustavljanju 
blaga, prodanega prek spleta. 
Nekateri nezakonodajni ukrepi bi bili la hko sprejeti kot pos kus obvladovanja vse 
večjega pretoka manjših paketov, vendar pa  novih upravnih postopkov ne bi bilo 
mogoče uvesti brez zakonodajnih sprememb postopkov, kot so opisani v Uredbi.  
6.3.3.  Družbeni in okoljski u činki 
Vsi ukrepi glede upravnih post opkov so predlagani, da bi se zmanjšalo upravno breme 
za vlado in podjetja. 
Uvedba posebnega upravnega postopka za manjše pošiljke (možnost zakonodajnih 
ukrepov) za boj proti vse ve čji količini blaga, naro čenega in prodanega prek spleta, bo 
učinkovala na potrošnike v tem smislu, da to bl ago, ki krši PIL, ne bo prispelo do njih. 
Komisija je v zadnjem poro čilu o uveljavljanju pravic inte lektualne lastnine s strani 
carinskih organov EU za leto 2009 navedla, da carinski organi zdaj zadržijo vse ve č 
potencialno nevarnih artiklov, ki jih evropski potrošniki  uporabljajo v vsakdanjem 
življenju (osnovni scenarij in nezakonodajni instrumenti).  
Pri tem problemu okoljski u činki niso bili ugotovljeni.  
 
SL 6   SL6.4. Problem III: nekatere vidike up ravnih postopkov bi bilo mogo če 
razlagati na na čin, ki vodi do neuravnoteženega pristopa do razli čnih 
zakonitih zainteresiranih strani 
Carinski organi EU morajo pri uporabi dolo čb o ukrepih omejevanja ali prepovedi za 
mednarodno trgovino, kot so ukrepi v zvez i z uveljavljanjem PIL, upoštevati 
mednarodne obveznosti in zaveze ter na čela prava EU. Take ukrepe je treba 
uporabljati enotno, če spadajo na podro čje skupne trgovinske pol itike. Poleg tega je 
treba navedene ukrepe uporabljati ura vnoteženo, ob upoštevanju, po eni strani, 
potrebe po u činkovitem uveljavljanju ukrepov ter, po drugi strani, spodbujanja in 
upoštevanja zakonitega poslovanja. Za to in da bi se izognili neutemeljenemu 
ukrepanju, morajo dolo čbe zagotavljati pravno varnost.  
Zakonodajna možnost bi zagotovila pravno var nost glede uporabe Uredbe in enotno 
uporabo po vsej EU ter prepre čila tveganje neutemeljenega zadržanja v zvezi z 
opredeljenimi problemi. 
Z nezakonodajnimi možnostmi bi bilo mogo če rešiti nekatere od opredeljenih 
problemov, tako da bi se pojasnila razlag a Uredbe z vidika mednarodnih obveznosti 
EU v STO in z vidika zadevnih osnovnih na čel prava EU, kot  jih je dolo čilo in 
razložilo Sodiš če EU. Tveganje napa čne razlage Uredbe pa bi ostalo. 
6.4.1.  Družbeni in okoljski u činki 
Pojasnilo nekaterih vidikov upravnih postopkov z nezakonodajnimi ali zakonodajnimi 
ukrepi bi lahko pozitivno vplivalo na pot rošnike v primerih, v katerih so vklju čeni v 
postopek, na primer kot prejemniki pošiljk, naro čenih prek spleta. Pravica do 
zaslišanja in vprašanje odgovornosti carinskih organov potrošnikom omogo čata, da 
ugovarjajo kakršni koli odlo čitvi carinskih organov, ki bi jim lahko škodovala, ali 
zahtevajo nadomestilo.  
Pojasnitev Uredbe glede vprašanja tranzita pošiljk čez ozemlje EU do tretjih držav, 
zlasti v zvezi z zdravili, bi lahko pozitivno vplivala na potrošnike v zadevnih tretjih 
državah. Verjetnost zamud pri dobavi ta kih zdravil bi se tako zmanjšala. 
Pri teh upravnih postopkih okoljski u činki niso bili ugotovljeni.  
6.5. Upravna bremena 
6.5.1.  Upravna bremena za podjetja 
Uveljavljanje PIL s strani carinskih organov EU temelji na zahtevi za ukrepanje, ki jo 
vloži imetnik pravice intelektualne lastnine. Prizadete osebe morajo za uveljavljanje svojih PIL sprožiti pravni postopek. Ker vl ožitev zahteve ni obvezna, s sistemom in 
predlaganimi novimi možnostmi imetnikom pr avic niso naloženi dodatni stroški in 
obveznosti v primerjavi s sedanjimi elementi Uredbe, s katero se imetniki pravic že 
spodbujajo k elektronskemu  vlaganju zahtev, če obstaja sistem za elektronsko 
izmenjavo podatkov.  
Načeloma bi se ne glede na možnost politike,  izbrano za probleme , obravnavane v tej 
oceni, elementi, ki so trenutno povezani z upravnim bremenom za imetnike pravic, 
 
SL 7   SLdeloma ohranili. Z uvedbo posebnega poenostavljenega postopka za manjše pošiljke s 
ponarejenimi in piratskimi proiz vodi, pri katerem bi bilo mogo če blago uni čiti brez 
vpletanja imetnika pravice, bi se to breme bistveno zmanjšalo.  
6.5.2.  Upravna bremena za carinske uprave 
Učinkov razli čnih možnosti za razli čne probleme glede upravnih stroškov ni mogo če 
analizirati. Carinski organi  svojo nalogo opravljajo na meji Unije, zato bodo uradniki 
preverjali vrsto razli čnih zakonov, ki pokrivajo razli čna področja politike. Vsak zakon 
vsebuje posebna pravila o va rstvu pravic intelektualne lastnine, kontrolah gotovine, 
varnosti, zdravju in varstvu ter kontroli dav čnih in tarifnih zadev. Kateri del 
posamezne kontrole je namenjen dolo čeni politiki, ni mogo če oceniti, zato podatki o 
upravnih stroških, ki se na našajo samo na uveljavljanje PIL, niso na voljo.  
Postopki za zadržanje blaga, ki krši dolo čene PIL, so bili v EU uvedeni 
1. januarja 1988. Z razširitvijo podro čja uporabe Uredbe torej ne bi nastala potreba po 
reorganiziranju carinskih uprav. 
S poenostavitvijo postopkov za manjše poš iljke naj bi se zmanjšalo število 
postopkovnih korakov in tako skrajšal čas za obravnavo posameznega primera 
zadržanja. S tem naj bi se izravn alo morebitno povišanje stroškov uni čenja za 
carinske organe zaradi u činkovitejših postopkov.  
7. NAJPRIMERNEJŠA MOŽNOST  
Zakonodajna možnosti ponuja najprimernejšo rešite v za probleme, ki so nastali zaradi 
izvajanja sedanje uredbe, kot so neusklajeni ali obremenjujo či postopki, ali probleme, 
ki izhajajo iz pomanjkljivosti, kot so pravi ce intelektualne lastnine, ki niso zajete z 
Uredbo. Z uvedbo postopkovnih pojasnil v Ured bo bi bila zagotovljena tudi najve čja 
pravna varnost glede obravnave generi čnih zdravil v tranzit u, ko gre za patentno 
pravo. Predlog Komisije za spremembo sedanje uredbe bi moral po možnosti 
odgovoriti na vse probleme, obravnavane v tej oceni u činka, da bi se zagotovil 
uravnotežen izid v smislu koristi in omejitev za vse kategorije prizadetih oseb.  
Z nezakonodajnimi ukrepi bi bili oprede ljeni problemi odpr avljeni le delno. 
Pojasnjevalne opombe ali smernice bi lahko pomagale pojasniti postopek, ki se 
uporablja v zvezi s tranzitom čez EU, ali kako uporabljati splošna pravna na čela, kot 
je pravica do zaslišanja, v okviru te ure dbe. Vendar pa se z nezakonodajnimi ukrepi ni 
mogoče lotiti cilja razširitve obsega PIL, ki jih morajo uveljavljati carinski organi.  
V nekaterih primerih bi bilo treba za podporo izvajanju nove uredbe predvideti 
kombinacijo zakonodajnih in nezakonodajnih  ukrepov. Vendar pa bi bilo treba 
izključiti ohranitev nespremenjenega stanja, če se želi Komisija ustrezno odzvati na 
zahtevo Sveta po pregledu zakonodaje in skrb i, ki so jih v tem postopku izrazile 
zainteresirane strani. 
 
SL 8   SL8. PRIDOBLJENA SPOZNANJA : POTREBA PO IZBOLJŠANJU ZNANJA O OBSEGU IN 
UČINKIH TRGOVINE Z BLAGOM , KI KRŠI PIL 
Ena od glavnih omejitev pri oceni u činkov katere koli možnosti politike na podro čju 
uveljavljanja PIL je pomanjkanje zanesljivih podatkov. Obstoje či podatki o trgovini z 
blagom, ki krši PIL, so r azdrobljeni in jih ni mogo če primerjati, zato je težko oceniti 
celoten obseg problema, u činek na EU in u činek kakršnih koli ukrepov politike, 
uvedenih za rešitev navedenega problema. 
Za odziv na to pomanjkanje podatkov si je evropski opazovalni urad za ponarejanje in 
piratstvo za enega od prednostnih ciljev zastavil izboljšanje zbiranja in uporabe 
informacij in podatkov. Opazovalni urad je bil ustanovljen leta 2009, vklju čuje pa več 
kot 40 predstavnikov zasebnih zain teresiranih strani, 27 držav članic in Komisijo. 
Komisija je opredelila pose bna vprašanja, ki zahtevajo  takojšnje ukrepanje. Na 
primer, čeprav je bilo v številnih študijah ugot ovljeno, da se mednarodna trgovina s 
ponarejenim in piratskim blagom v zadnjem desetletju nenehno pove čuje, pa so bili 
pogosti ugovori, da te študije niso iz črpne ali da so v njih uporabljeni podatki, ki so 
pridobljeni z razli čnimi metodologijami in jih ni mogo če primerjati. To stanje je 
nujno treba izboljšati z razvojem skupne metodologije, ki jo bodo uporabljali organi 
iz zasebnega in javnega sektorja, ta ko da bodo lahko pripravljena zanesljiva poro čila, 
v katerih bo predstavljen pravi obseg problema. Taka poro čila bi bila podlaga za 
odločitve politike, ki temeljijo na dokazih, in bolj osredoto čene strategije 
uveljavljanja. 
Zato je bil objavljen razpis za stro kovnjake, da bi ocenili obseg in u činek ponarejanja 
in piratstva na notranjem trgu z opredeljeno metodologijo  za zbiranje, analizo in 
primerjavo podatkov. Metodologija, ki jo je pr edlagal izvajalec, bi morala dati klju čne 
kazalnike, ki bi se uporabljali v vseh državah članicah in sektorjih ter bi jih bilo 
mogoče uporabiti v prihodnjih študijah in analizah. Izvajalec je delo za čel 
decembra 2010, najprej pa bo opredelil in zbral obstoje če študije in metodologije. 
Nato bo na podlagi raziskav predlagal najprimernejšo metodologijo, ki se bo 
uporabljala za kvantificiranje obsega ponare janja in piratstva na notranjem trgu, 
predvsem pa se bo osredoto čala na njune posledice na razli čnih podro čjih, kot so 
inovacije, rast  in konkuren čnost, ustvarjalnost in kultura, javno zdravje in varnost, 
zaposlovanje, okolje, dav čni prihodki in kriminal.