Predlog je del sklopa ukrepov, pripravljenih v odziv na trenutno pandemijo COVID-19, kot je „naložbena pobuda v odziv na koronavirus“, in dopolnjuje druge instrumente, ki podpirajo zaposlovanje, kot sta Evropski socialni sklad in Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)/InvestEU. Z uporabo izposojanja in posojanja za podporo državam članicam v tem konkretnem primeru izbruha COVID-19 bi ta predlog zagotavljal drugo raven zaščite za financiranje shem skrajšanega delovnega časa in podobnih ukrepov, s čimer bi pomagal ohranjati delovna mesta ter s tem zaščititi zaposlene in samozaposlene pred tveganjem brezposelnosti.

Predlog dopolnjuje drug instrument prava Unije za zagotavljanje podpore državam članicam v izrednih razmerah, in sicer Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (Uredba (ES) št. 2012/2002). Uredba (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta, ki spreminja navedeni instrument, da bi se razširilo njegovo področje uporabe na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju in opredelile posebne dejavnosti, upravičene do financiranja, je bila sprejeta 30. marca 2020.

(b) obstoječi ukrep, ki zagotavlja podporo za začasno skrajšanje delovnega časa v obdobju med junijem 2020 in decembrom 2022 za podjetja, ki imajo 10 ali več zaposlenih v katerem koli sektorju, pod pogojem, da delovno razmerje ne preneha. Z ukrepom se lahko financira do 2 000 HRK na mesec na zaposlenega. Ukrep naj bi se izvajal do konca decembra 2022.

(a) obstoječi ukrep, ki zagotavlja sofinanciranje plač delavcev v podjetjih, katerih prihodki so se v primerjavi z letom 2019 zmanjšali, pod pogojem, da delovno razmerje ne preneha. Za marec 2020 je znesek podpore določen na 3 250 HRK na zaposlenega za polni delovni čas, od aprila 2020 naprej pa znaša mesečni znesek podpore 4 000 HRK na zaposlenega za polni delovni čas. Znesek podpore na zaposlenega v obdobju, ko ukrep ostaja veljaven, ostaja nespremenjen, vendar se sektorji, ki so upravičeni do podpore, sčasoma spreminjajo, odvisno od gospodarskih razmer. Za obdobje od novembra 2020 do junija 2021 podjetja, ki na podlagi odločitve nacionalnih organov zaradi ukrepov zapore ne morejo poslovati, prejmejo podporo na zaposlenega za polni delovni čas, odvisno od števila dni zapore, vendar ne več kot 4 000 HRK za cel mesec zapore. Ukrep je bil ukinjen konec junija 2022;

Komisija se je v skladu s členom 6(2) uredbe o instrumentu SURE posvetovala s hrvaškimi organi, da bi preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih odhodkov, ki ga je povzročila pandemija COVID-19, neposredno povezano z ukrepi Hrvaške na področju trga dela. To se nanaša zlasti na obstoječe ukrepe iz Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2020/1348:

Uredba Sveta (EU) 2020/672 (v nadaljnjem besedilu: uredba o instrumentu SURE) določa pravni okvir za zagotavljanje finančne pomoči Unije državam članicam, ki se zaradi izbruha COVID-19 soočajo z resnimi gospodarskimi motnjami ali jih takšne motnje resno ogrožajo. Podpora v okviru instrumenta SURE je v prvi vrsti namenjena financiranju shem skrajšanega delovnega časa ali podobnih ukrepov za zaščito zaposlenih in samozaposlenih, da se tako zmanjša obseg brezposelnosti in izgube dohodka, poleg tega pa tudi financiranju nekaterih ukrepov, povezanih z zdravjem, zlasti na delovnem mestu.

·oblikovanje posojilnega portfelja, ki omejuje tveganje koncentracije, letno izpostavljenost in čezmerno izpostavljenost do posameznih držav članic, hkrati pa zagotavlja, da se državam članicam, ki najbolj potrebujejo pomoč, lahko zagotovijo zadostna sredstva, ter

Podpora bo pomagala prizadetemu prebivalstvu in pripomogla k blažitvi neposrednih družbenih in gospodarskih posledic krize COVID-19.

Predlog je odziv na prošnjo države članice in odraža evropsko solidarnost z zagotavljanjem finančne pomoči Unije v obliki začasnih posojil državi članici, ki jo je prizadel izbruh COVID-19. Takšna finančna pomoč kot druga raven zaščite začasno podpira povečane javnofinančne odhodke držav članic za sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ukrepe ter jim pomaga ščititi delovna mesta in s tem zaposlene in samozaposlene pred tveganjem brezposelnosti in izgube dohodka.

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1348 o odobritvi začasne podpore Republiki Hrvaški na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Po prošnji Hrvaške z dne 6. avgusta 2020 je Svet z Izvedbenim sklepom (EU) 2020/1348 odobril finančno pomoč Hrvaški v obliki posojila v višini največ 1 020 600 000 EUR z največjo povprečno zapadlostjo 15 let in obdobjem razpoložljivosti 18 mesecev, da se dopolnijo nacionalna prizadevanja Hrvaške za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice tega izbruha za delavce.

(2)Posojilo je bilo namenjeno Hrvaški, ki naj bi ga uporabila za financiranje shem skrajšanega delovnega časa in podobnih ukrepov, kot so navedeni v členu 3 Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1348.

(3)Izbruh COVID-19 je imobiliziral znaten del delovne sile na Hrvaškem. To je ponovno privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov na Hrvaškem v zvezi z ukrepi iz člena 3, točki (a) in (b), Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1348.

(4)Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Hrvaška v letih 2020, 2021 in 2022 uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, so imeli zelo močan vpliv na javne finance. Primanjkljaj in dolg sektorja država sta na Hrvaškem leta 2020 znašala 7,3 % oziroma 87,3 % bruto domačega proizvoda (BDP), konec leta 2021 pa sta se zmanjšala na 2,9 % oziroma 79,8 %. V skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2022 naj bi primanjkljaj sektorja država Hrvaške do konca leta 2022 znašal 1,8 % bruto domačega proizvoda (BDP), dolg sektorja država pa 73,1 % BDP. Glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2022 naj bi se BDP Hrvaške v letu 2022 povečal za 3,4 %.

(5)Hrvaška je 25. julija 2022 zaprosila za dodatno finančno pomoč Unije v višini 550 000 000 EUR, da bi še naprej dopolnjevala svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice tega izbruha za delavce v letih 2020, 2021 in 2022. Hrvaška je zlasti nadalje podaljšala in spremenila sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ukrepe iz uvodnih izjav 6 in 7.

(6)Na podlagi „Zakona o trgu dela“ je Hrvaška uvedla ukrep, ki zagotavlja sofinanciranje plač delavcev v podjetjih, katerih prihodki so se v primerjavi z letom 2019 zmanjšali, pod pogojem, da delovno razmerje ne preneha. Za marec 2020 je znesek podpore določen na 3 250 HRK na zaposlenega za polni delovni čas, od aprila 2020 naprej pa znaša mesečni znesek podpore 4 000 HRK na zaposlenega za polni delovni čas. Znesek podpore na zaposlenega v obdobju, ko ukrep ostaja veljaven, ostaja nespremenjen, vendar se sektorji, ki so upravičeni do podpore, sčasoma spreminjajo, odvisno od gospodarskih razmer. Za obdobje od novembra 2020 do junija 2021 podjetja, ki na podlagi odločitve nacionalnih organov zaradi ukrepov zapore ne morejo poslovati, prejmejo podporo na zaposlenega za polni delovni čas, odvisno od števila dni zapore, vendar ne več kot 4 000 HRK za cel mesec zapore. Ukrep je podaljšanje ukrepa, opisanega v členu 3(a) Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2020/1348, kot je določeno v sklepu upravnega sveta Hrvaškega zavoda za zaposlovanje (CES), sprejetem 20. marca 2020 in spremenjenem 25. marca, 7. aprila, 9. aprila, 6. maja, 28. maja, 18. junija, 25. junija, 10. julija in 29. julija, 7. septembra, 22. oktobra, 4. novembra in 4. decembra 2020. CES je sprejel naknadne spremembe tudi v letu 2021, in sicer s sklepi, sprejetimi 8. januarja, 21. januarja, 3. marca, 15. aprila, 30. aprila, 31. maja, 23. julija, 25. avgusta, 29. septembra, 15. oktobra in 4. novembra, ter v letu 2022 s sklepoma, sprejetima 27. januarja in 31. maja. Ukrep je bil ukinjen konec junija 2022.

(7) Hrvaška je poleg tega na podlagi „Zakona o trgu dela“ uvedla ukrep, ki zagotavlja podporo za začasno skrajšanje delovnega časa v obdobju med junijem 2020 in decembrom 2022 za podjetja, ki imajo 10 ali več zaposlenih v katerem koli sektorju, pod pogojem, da delovno razmerje ne preneha. Z ukrepom se lahko financira do 2 000 HRK na mesec na zaposlenega. Ukrep je podaljšanje ukrepa, opisanega v členu 3(b) Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2020/1348, kot je določeno v sklepu upravnega sveta Hrvaškega zavoda za zaposlovanje (CES), sprejetem 29. junija 2020 in spremenjenem 10. julija in 22. oktobra 2020 ter nadalje spremenjenem 8. januarja 2021 in 27. januarja 2022. Ukrep naj bi se izvajal do konca decembra 2022.

(8)Hrvaška izpolnjuje pogoje, da lahko zaprosi za finančno pomoč iz člena 3 Uredbe (EU) 2020/672. Hrvaška je Komisiji predložila ustrezne dokaze, da so se dejanski javnofinančni odhodki od 1. februarja 2020 do konca aprila 2022 povečali za 2 220 567 523 EUR zaradi nacionalnih ukrepov, sprejetih za obravnavanje socialno-ekonomskih učinkov izbruha COVID-19. To pomeni nenadno in močno povečanje, ker je povezano tudi s podaljšanjem ali spremembo obstoječih nacionalnih ukrepov, neposredno povezanih s shemo skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi na področju trga dela, ki zajemajo znaten delež podjetij in delovne sile na Hrvaškem. Hrvaška namerava 631 536 540 EUR povečanih odhodkov financirati iz skladov Unije, 18 430 983 EUR pa z lastnim financiranjem.

(9)Komisija se je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2020/672 posvetovala s Hrvaško ter preverila nenadno in močno povečanje dejanskih javnofinančnih odhodkov, neposredno povezano s shemami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi iz prošnje z dne 25. julija 2022.

(10)Zato bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za podporo Hrvaški pri obravnavanju socialno-ekonomskih učinkov resnih gospodarskih motenj, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. Komisija bi morala sprejeti odločitve glede zapadlosti, obsega in sprostitve obrokov in tranš v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

(11)Glede na to, da se je obdobje razpoložljivosti iz Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1348 izteklo, je potrebno novo obdobje razpoložljivosti za dodatno finančno pomoč. Obdobje razpoložljivosti za finančno pomoč, odobreno z Izvedbenim sklepom (EU) 2020/1348, bi bilo treba podaljšati za 21 mesecev in tako bi moralo biti skupno obdobje razpoložljivosti 39 mesecev od prvega dne po začetku učinkovanja Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1348.

(12)Hrvaška in Komisija bi morali ta sklep upoštevati pri sporazumu o posojilu iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2020/672.

(13)Ta sklep ne bi smel posegati v izid kakršnih koli postopkov v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se lahko izvedejo, in sicer zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Ne razveljavlja zahteve, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči.

(14)Hrvaška bi morala Komisijo redno obveščati o izvrševanju načrtovanih javnofinančnih odhodkov, da bi Komisija lahko ocenila, v kolikšnem obsegu je Hrvaška izvršila navedene odhodke.