EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 26.10.2022 COM(2022) 234 final/2 CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2022) 234 final of 19.5.2022.

Concerns the SL language version.

The legend in Figure 46 has been corrected.

The text shall read as follows: SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKI CENTRALNI BANKI, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2022



1. Uvod Uspešni pravosodni sistemi so bistveni za uporabo in izvrševanje prava EU ter ohranjanje pravne države in drugih vrednot, na katerih temelji EU in ki so skupne državam članicam. Kadar nacionalna sodišča uporabljajo pravo EU, delujejo kot sodišča EU. Predvsem pa so nacionalna sodišča tista, ki zagotavljajo učinkovito izvajanje pravic in obveznosti po pravu EU (člen 19 Pogodbe o Evropski uniji (PEU)). Uspešni pravosodni sistemi so tudi bistvenega pomena za medsebojno zaupanje ter izboljšanje naložbenega okolja in trajnostnosti dolgoročne rasti. Zato je povečanje učinkovitosti, kakovosti in neodvisnosti nacionalnih pravosodnih sistemov še naprej ena od prednostnih nalog evropskega semestra – letnega cikla usklajevanja ekonomskih politik na ravni EU. V letnem pregledu trajnostne rasti za leto 2022 (), ki določa prednostne naloge ekonomske politike in politike zaposlovanja za EU, je potrjena povezava med uspešnimi pravosodnimi sistemi in poslovnim okoljem v državah članicah. Dobro delujoči in popolnoma neodvisni pravosodni sistemi lahko pozitivno vplivajo na naložbe in so ključni za zaščito naložb, s čimer prispevajo k produktivnosti in konkurenčnosti. Pomembni so tudi za zagotavljanje učinkovitega čezmejnega izvrševanja pogodb in upravnih odločb ter reševanja sporov, kar je bistveno za delovanje enotnega trga ( ). V tem okviru pregled stanja na področju pravosodja v EU vsebuje letni pregled kazalnikov, ki se osredotoča na bistvene parametre uspešnih pravosodnih sistemov: ·učinkovitost, ·kakovost, ·neodvisnost. Pregled stanja za leto 2022 nadalje razvija kazalnike za vse tri vidike, vključno z dostopnostjo do pravnega varstva za invalide in ponovno z digitalizacijo pravosodja, ki je imela pomembno vlogo pri ohranjanju delovanja sodišč med pandemijo COVID-19, pa tudi na splošno, za spodbujanje učinkovitih in dostopnih pravosodnih sistemov ( ). Ta izdaja krepi poslovno razsežnost vseh treh vidikov z vključitvijo novih podatkov o upravni učinkovitosti, pravnih jamstvih v zvezi z upravnimi odločitvami in zaupanju v zaščito naložb. Nazadnje, pregled stanja za leto 2022 prvič predstavlja učinke pandemije COVID-19 na učinkovitost pravosodnih sistemov.  Evropski mehanizem pravne države – Kot je bilo napovedano v političnih usmeritvah predsednice von der Leyen, je Komisija vzpostavila celovit evropski mehanizem pravne države za poglobitev spremljanja stanja v državah članicah. Mehanizem pravne države deluje kot preventivno orodje, ki poglablja dialog in skupno zavedanje težav pravne države. Osrednji del novega mehanizma je letno poročilo o stanju pravne države, ki vsebuje sintezo pomembnih sprememb, tj. pozitivnih in negativnih, v vseh državah članicah in Uniji kot celoti. Poročilo o stanju pravne države za leto 2021 je bilo objavljeno 20. julija 2021 in je temeljilo na različnih virih, vključno s pregledom stanja na področju pravosodja v EU (). Poleg tega, kot je napovedala predsednica von der Leyen v svojem govoru o stanju v Uniji leta 2021, bo poročilo o stanju pravne države za leto 2022 vključevalo priporočila za države članice. Pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2022 je bil tudi dodatno razvit, da bi prikazal potrebe po dodatnih primerjalnih informacijah, ki so bile ugotovljene med pripravo poročila o stanju pravne države za leto 2021, z namenom zagotovitve podpore za prihodnja poročila o stanju pravne države. Kaj je pregled stanja na področju pravosodja v EU? Pregled stanja na področju pravosodja v EU je letno primerjalno informacijsko orodje. Namenjen je pomoči EU in državam članicam pri izboljšanju uspešnosti nacionalnih pravosodnih sistemov, in sicer z zagotavljanjem objektivnih, zanesljivih in primerljivih podatkov o več kazalnikih, pomembnih za oceno (i) učinkovitosti, (ii) kakovosti in (iii) neodvisnosti pravosodnih sistemov v vseh državah članicah. Ni splošna enotna razvrstitev, temveč pregled načina delovanja pravosodnih sistemov vseh držav članic na podlagi kazalnikov, ki so v skupnem interesu vseh držav članic in pomembni zanje. Pri pregledu stanja se ne daje prednost nobeni vrsti pravosodnega sistema in vse države članice so obravnavane enako. Ne glede na model nacionalnega pravosodnega sistema ali pravno tradicijo, na kateri temelji, so bistveni parametri uspešnega pravosodnega sistema učinkovitost, kakovost in neodvisnost. Podatke o teh treh parametrih bi bilo treba brati skupaj, saj so vsi trije pogosto medsebojno povezani (pobude za izboljšanje enega parametra lahko vplivajo na drug parameter). Pregled stanja predvsem predstavlja kazalnike v civilnih, gospodarskih in upravnih zadevah ter, glede na razpoložljivost podatkov, določene kazenske zadeve (tj. zadeve v zvezi s pranjem denarja na sodiščih prve stopnje), pri čemer je njegov namen pomagati državam članicam pri prizadevanjih za ustvarjanje učinkovitejšega naložbam, podjetjem in državljanom prijaznega okolja. Pregled stanja je primerjalno orodje, ki se razvija v dialogu z državami članicami in Evropskim parlamentom ( ). Njegov cilj je opredeliti bistvene parametre uspešnega pravosodnega sistema in zagotoviti ustrezne letne podatke. Kakšna je metodologija pregleda stanja na področju pravosodja v EU? Pri pregledu stanja se uporabljajo različni viri informacij. Veliko kvantitativnih podatkov zagotovi Evropska komisija za učinkovitost pravosodja pri Svetu Evrope (CEPEJ), s katero je Komisija sklenila pogodbo za izvedbo posebne letne študije. Podatki zajemajo obdobje 2012–2020, države članice pa so jih predložile v skladu z metodologijo CEPEJ. Študija vsebuje tudi podrobne pripombe in informativne preglede za posamezne države, ki podajajo več ozadja. Treba jih je brati skupaj s slikami ( ). Podatki o trajanju postopkov, ki jih je zbral CEPEJ, kažejo „čas, potreben za izdajo sodne odločbe“, tj. izračunano trajanje sodnih postopkov (na podlagi razmerja med nerešenimi in rešenimi zadevami). Podatki o učinkovitosti sodišč in upravnih organov pri uporabi prava EU na posebnih področjih kažejo povprečno trajanje postopkov, ki izhaja iz dejanske dolžine trajanja sodnih zadev. Poudariti je treba, da se lahko trajanje sodnih postopkov znatno razlikuje med območji v državi članici, zlasti v urbanih središčih, kjer je lahko zaradi poslovnih dejavnosti število prejetih zadev večje.

Drugi viri podatkov, ki se nanašajo na obdobje 2012–2021, so: skupina kontaktnih oseb za nacionalne pravosodne sisteme ( ), Evropska mreža sodnih svetov (ENCJ) ( ), Mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije (NPSJC) ( ), Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije (ACA-Europe) ( ), Svet odvetniških združenj Evrope (CCBE) (), Evropska mreža za konkurenco (ECN) ( ), Odbor za komunikacije (COCOM) ( ), Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine ( ), mreža za sodelovanje na področju varstva potrošnikov (CPC) ( ), skupina strokovnjakov za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma (EGMLTF) ( ), Eurostat ( ) in Evropska mreža institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN) (). Skozi leta se je metodologija pregleda stanja dodatno razvijala in izpopolnjevala v tesnem sodelovanju s skupino kontaktnih oseb za nacionalne pravosodne sisteme držav članic, zlasti prek vprašalnika (ki se letno posodablja) in zbiranja podatkov o nekaterih vidikih delovanja pravosodnih sistemov. Razpoložljivost podatkov, zlasti za kazalnike o učinkovitosti pravosodnih sistemov, se še naprej izboljšuje. Razlog je v tem, da številne države članice vlagajo v svoje zmogljivosti za pripravo boljših sodnih statistik. Kjer težave pri zbiranju ali zagotavljanju podatkov še niso odpravljene, je to bodisi posledica nezadostne statistične zmogljivosti bodisi dejstva, da nacionalne kategorije, za katere se zbirajo podatki, ne ustrezajo natančno tistim, ki se uporabljajo za pregled stanja. Samo v zelo malo primerih je podatkovna vrzel posledica tega, da nacionalni organi ne prispevajo podatkov. Komisija države članice še naprej spodbuja k zmanjševanju te podatkovne vrzeli. Kako je pregled stanja na področju pravosodja v EU vključen v evropski semester in kako je povezan z mehanizmom za okrevanje in odpornost (RRF)? Pregled stanja zagotavlja elemente za ocenjevanje učinkovitosti, kakovosti in neodvisnosti nacionalnih pravosodnih sistemov. S tem želi državam članicam pomagati izboljšati uspešnost njihovih nacionalnih pravosodnih sistemov. S primerjavo informacij o pravosodnih sistemih držav članic omogoča lažjo opredelitev dobre prakse in pomanjkljivosti ter spremljanje izzivov in napredka. V okviru evropskega semestra se izvedejo ocene za posamezne države z dvostranskim dialogom z zadevnimi nacionalnimi organi in deležniki. Kjer imajo opredeljene pomanjkljivosti makroekonomski pomen, lahko Komisija na podlagi analize v okviru evropskega semestra predlaga Svetu, naj sprejme priporočila za posamezne države za izboljšanje nacionalnih pravosodnih sistemov v posameznih državah članicah ( ). V okviru RRF bo na voljo več kot 670 milijard EUR v obliki posojil in nepovratne finančne podpore, od katerih bo vsaka država članica morala nameniti najmanj 20 % za digitalni prehod. RRF nudi priložnost za obravnavo priporočil za posamezne države v zvezi z nacionalnimi pravosodnimi sistemi in pospešitev nacionalnih prizadevanj za dokončanje digitalne preobrazbe pravosodnih sistemov. Plačila državam članicam v okviru RRF na podlagi uspešnosti so odvisna od izpolnjevanja mejnikov in ciljev. Komisija mora zato v tem okviru stalno ocenjevati, ali se načrti držav članic za okrevanje in odpornost zadovoljivo izvajajo, da bodo prispevali k uspešnemu reševanju vseh ali številnih izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, oziroma izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih Komisije, sprejetih v okviru evropskega semestra ( ). Zakaj so uspešni pravosodni sistemi pomembni za naložbam prijazno poslovno okolje? Uspešni pravosodni sistemi, ki podpirajo pravno državo, imajo pozitiven ekonomski učinek, kar je zlasti pomembno v okviru evropskega semestra in RRF. Kadar pravosodni sistemi zagotavljajo uveljavljanje pravic, so upniki bolj pripravljeni posojati, podjetja imajo več zaupanja in so odvrnjena od preračunljivega ravnanja, transakcijski stroški so nižji, inovativna podjetja pa so bolj pripravljena vlagati. Uspešen pravosodni sistem je ključen za trajno gospodarsko rast. Izboljša lahko poslovno okolje, spodbuja inovacije, pritegne neposredne tuje naložbe, zagotovi davčne prihodke in podpira gospodarsko rast. Številne študije in strokovna literatura potrjujejo koristi dobro delujočih nacionalnih pravosodnih sistemov za gospodarstvo, med drugim študije in literatura Mednarodnega denarnega sklada (MDS) ( ), Evropske centralne banke (ECB) ( ), Evropske mreže sodnih svetov (), Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ( ), Svetovnega gospodarskega foruma ( ) in Svetovne banke ( ). V eni študiji je bilo ugotovljeno, da se lahko s skrajšanjem sodnih postopkov za 1 % (merjeno v času, potrebnem za izdajo sodne odločbe ( )) poveča stopnja rasti številnih podjetij ( ) in da je enoodstotno povečanje deleža podjetij, ki pravosodni sistem dojemajo kot neodvisen, običajno povezano s povečanjem prometa in produktivnosti podjetij ( ). Druga študija je pokazala pozitivno povezavo med zaznano neodvisnostjo sodstva in tokovi neposrednih tujih naložb ( ). V več raziskavah je bil poudarjen tudi pomen uspešnosti nacionalnih pravosodnih sistemov za podjetja. V eni raziskavi je na primer 93 % velikih podjetij odgovorilo, da v državah, v katerih vlagajo, sistematično in stalno preverjajo pogoje pravne države (vključno z neodvisnostjo sodišč) ( ). V drugi raziskavi je več kot polovica malih in srednjih podjetij (MSP) odgovorila, da so stroški oziroma predolgo trajanje sodnih postopkov glavni razlogi, zaradi katerih ne začnejo sodnega postopka zaradi kršitve pravic intelektualne lastnine ( ). Sporočili Komisije o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg ( ) ter akcijskem načrtu za uveljavljanje enotnega trga ( ) prav tako zagotavljata vpogled v pomen uspešnih pravosodnih sistemov za delovanje enotnega trga, zlasti za podjetja. Kako Komisija podpira izvajanje dobrih reform pravosodja s tehnično podporo? Države članice si lahko pomagajo s tehnično podporo Komisije, ki je na voljo prek Generalnega direktorata za podporo strukturnim reformam (GD REFORM) v okviru Instrumenta za tehnično podporo ( ), katerega skupni proračun v obdobju 2021–2027 znaša 864,4 milijona EUR. Instrument za tehnično podporo od leta 2021 podpira projekte, ki so neposredno povezani z uspešnostjo pravosodnega sistema, kot so digitalizacija pravosodnega sistema, reforme mreže sodišč ali boljši dostop do pravnega varstva. Instrument za tehnično podporo dopolnjuje tudi ukrepe, ki jih predlaga Komisija za obravnavanje gospodarskih posledic pandemije COVID-19, zlasti mehanizem za okrevanje in odpornost, saj lahko državam članicam zagotovi podporo pri pripravi in izvajanju njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. Nacionalni načrti za okrevanje in odpornost med drugim vključujejo ukrepe, povezane z uspešnejšim pravosodnim sistemom: digitalizacija pravosodnega sistema, zmanjšanje zaostankov ter izboljšanje upravljanja sodišč in zadev. Kako program za pravosodje podpira uspešnost pravosodnih sistemov? Program za pravosodje s skupnim proračunom za obdobje 2021–2027 v višini 305 milijonov EUR podpira nadaljnji razvoj evropskega območja pravice na podlagi pravne države, vključno z neodvisnostjo, kakovostjo in učinkovitostjo pravosodnega sistema, ki temelji na vzajemnem priznavanju in medsebojnem zaupanju ter pravosodnem sodelovanju. Leta 2021 je bilo za financiranje projektov in drugih dejavnosti v okviru treh specifičnih ciljev programa zagotovljenih približno 45,3 milijona EUR: ·12,2 milijona EUR je bilo zagotovljenih za spodbujanje pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah, prispevanje k učinkoviti in skladni uporabi in izvrševanju instrumentov EU ter podpiranje držav članic za njihovo povezanost s sistemom ECRIS-TCN; ·17,7 milijona EUR je bilo zagotovljenih v podporo usposabljanju pravosodnih strokovnjakov na področju civilnega in kazenskega prava ter prava temeljnih pravic EU, pravnim sistemom držav članic in pravni državi; ·15,4 milijona EUR je bilo zagotovljenih za podporo razvoju in uporabi digitalnih orodij v dopolnjevanju s programom Digitalna Evropa ter vzdrževanju in razširitvi portala e-pravosodje. Zakaj Komisija spremlja digitalizacijo nacionalnih pravosodnih sistemov? Digitalizacija pravosodja je ključna za povečanje uspešnosti pravosodnih sistemov ter je zelo učinkovito orodje za povečanje in lajšanje dostopa do pravnega varstva. Pandemija COVID-19 je opozorila, da morajo države članice pospešiti reforme za posodobitev na tem področju. Pregled stanja na področju pravosodja v EU od leta 2013 vključuje določene primerjalne informacije o digitalizaciji pravosodja v državah članicah, na primer na področju spletnega dostopa do sodb ali spletne vložitve zahtevkov in nadaljnjega ukrepanja. Sporočilo Komisije z naslovom Digitalizacija pravosodja v Evropski uniji – Zbirka orodij za izkoriščanje priložnosti (), ki je bilo sprejeto decembra 2020, predstavlja strategijo, katere cilj je izboljšati dostop do pravnega varstva in uspešnost pravosodnih sistemov z uporabo tehnologije. V skladu s sporočilom bo v pregled stanja na področju pravosodja v EU od leta 2021 vključenih več dodatnih kazalnikov. Namen je zagotoviti celovito in pravočasno natančnejše spremljanje področij napredka in izzivov, s katerimi se spopadajo države članice v svojih prizadevanjih za digitalizacijo pravosodnih sistemov.

2. Ozadje: dogodki v reformah pravosodja v letu 2021 V letu 2021 si je veliko držav članic še naprej prizadevalo izboljšati uspešnost svojih pravosodnih sistemov. Na sliki 1 je prikazan posodobljen pregled sprejetih in načrtovanih ukrepov na več področjih pravosodnih sistemov v državah članicah, ki izvajajo reforme pravosodnih sistemov. Slika 1: Zakonodajne in regulativne dejavnosti v zvezi s pravosodnimi sistemi v letu 2021 (sprejeti ukrepi/pobude v fazi pogajanj v vsaki državi članici) (vir: Evropska komisija ( )) Leta 2021 je bilo procesno pravo še vedno področje, ki so mu številne države članice namenjale posebno pozornost, pri čemer se je precej obsežen del zakonodajne dejavnosti bodisi izvajal bodisi je bil načrtovan. Dejavnosti so se okrepile tudi v zvezi z reformami statusa sodnikov in pravil za delavce v pravni stroki. Več držav članic je že sprejemalo zakonodajo o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v svojih pravosodnih sistemih. Zagon iz predhodnih let pri izvajanju ukrepov v zvezi z upravljanjem sodišč se je nadaljeval v letu 2021. Nekatere države članice v pravosodnih sistemih že dejavno uporabljajo umetno inteligenco ali načrtujejo njeno uporabo. Pregled potrjuje ugotovitev, da je za reforme pravosodja potreben čas – včasih od njihove napovedi do sprejetja zakonodajnih in regulativnih ukrepov ter njihove izvedbe na terenu preteče več let. Pandemija COVID-19 je ustvarila tudi nove izzive, ki so poudarili pomen pospešitve reform za digitalizacijo pravosodnega sistema. V tem okviru je več držav članic sprejelo nove ukrepe za zagotovitev rednega delovanja sodišč s sočasnim zagotavljanjem neprekinjenega in enostavnega dostopa do pravnega varstva za vse, zlasti prek prilagoditve postopkovnih pravil. Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije (ACA-Europe) je pripravilo vprašalnik, ki ugotavlja vpliv pandemije COVID-19 na strokovno dejavnost vrhovnih sodišč. Vprašalnik so izpolnila vrhovna upravna sodišča in vrhovna sodišča (člani Mreže predsednikov vrhovnih sodišč EU (NPSJC)). Na sliki 2 je brez proučitve bistvenih ukrepov, sprejetih za boj proti pandemiji COVID-19, prikazan posodobljen pregled sprememb procesnega prava, ki so jih sprejele države članice, da bi olajšale izvajanje sodnih funkcij sodišč na podlagi nove zakonodaje, odločb vrhovnih sodišč, pravilnikov sodišč ali njihove prakse. Slika 2: Spremembe postopkovnih pravil na vrhovnih sodiščih zaradi pandemije COVID-19 (vir: ACA-Europe in NPSJC ( )) (*) Podatki zajemajo obdobje od decembra 2020 do decembra 2021. Pri vsaki državi članici so v levem stolpcu predstavljene prakse na vrhovnih sodiščih, v desnem stolpcu pa prakse na vrhovnih upravnih sodiščih (stolpec, označen s črko „A“). Države članice so navedene po abecednem vrstnem redu svojega zemljepisnega imena v izvirnem jeziku. BE: Raad van State/Conseil d’Etat (državni svet) in Hof van Cassatie/Cour de Cassation (vrhovno sodišče); BG: Върховен административен съд (vrhovno upravno sodišče); CZ: Nejvyšší správní soud (vrhovno upravno sodišče) in Nejvyšší soud (vrhovno sodišče); DE: Bundesverwaltungsgericht (zvezno upravno sodišče); EE: Riikohus (vrhovno sodišče); IE: Chúirt Uachtarach (vrhovno sodišče); EL: Συμβούλιο της Επικρατείας (državni svet); ES: Tribunal Supremo (vrhovno sodišče); FR: Conseil d’Etat (državni svet), Cour de Cassation (vrhovno sodišče); HR: Visoki upravni sud (vrhovno upravno sodišče); IT: Consiglio de Stato (državni svet); CY: Supreme Court (vrhovno sodišče); LV: Augstākā tiesa (vrhovno sodišče); LT: Vyriausiasis Administracinis Teismas (vrhovno upravno sodišče); LU: Cour administrative (upravno sodišče), Cour de Cassation (vrhovno sodišče); HU: Kúria (vrhovno sodišče); MT: Court of Appeal (pritožbeno sodišče); NL: Hoge Raad (vrhovno sodišče), Centrale Raad van Beroep (najvišje upravno sodišče za socialne zadeve), Raad van State (državni svet); AT: Verwaltungsgerichtshof (vrhovno upravno sodišče), Personalsenat (poseben ocenjevalni odbor) vrhovnega sodišča, Oberster Gerichtshof (vrhovno sodišče); PL: Naczelny Sąd Administracyjny (vrhovno upravno sodišče); PT: Supremo Tribunal Administrativo (vrhovno upravno sodišče); RO: Înalta Curte de Casație și Justiție (vrhovno sodišče); SI: Vrhovno sodišče; SK: Najvyšší súd (vrhovno sodišče); FI: Korkein hallinto-oikeus (vrhovno upravno sodišče); SE: Högsta förvaltningsdomstolen (vrhovno upravno sodišče). Ni podatkov za: BG: Върховен касационен съд (vrhovno sodišče); HR: Vrhovni sud (vrhovno sodišče); IT: Corte Suprema di Cassazione (vrhovno sodišče); SE: Högsta förvaltningsdomstolen (vrhovno sodišče).



3. Glavne ugotovitve pregleda stanja na področju pravosodja v EU za leto 2022 Glavni parametri uspešnega pravosodnega sistema so učinkovitost, kakovost in neodvisnost, v pregledu stanja pa so predstavljeni kazalniki v zvezi z vsemi tremi. 3.1 Učinkovitost pravosodnih sistemov V pregledu stanja so predstavljeni kazalniki v zvezi z učinkovitostjo postopkov na širših področjih civilnih, gospodarskih in upravnih zadev ter na posebnih področjih, na katerih upravni organi in sodišča uporabljajo pravo EU ( ). Na kazalnike, povezane z učinkovitostjo, zlasti na število prejetih zadev, stopnjo rešenih zadev in čas, potreben za izdajo sodne odločbe, so leta 2020 po vsej EU vplivale posebne okoliščine, povezane s pandemijo COVID-19, ki je prizadela države članice na različne načine (npr. v smislu časa ali resnosti) (). 3.1.1 Razvoj na področju števila prejetih zadev Število prejetih zadev v nacionalnih pravosodnih sistemih se je v več državah članicah zmanjšalo v primerjavi s prejšnjim letom, v drugih pa se je povečalo ali ostalo nespremenjeno. Na splošno se med državami članicami še vedno precej razlikuje (slika 3). To kaže, kako pomembno je, da ostanejo pozorne na razvoj na področju števila prejetih zadev, da bi zagotovile uspešnost pravosodnih sistemov. Slika 3: Število prejetih civilnih, gospodarskih, upravnih in drugih zadev v letih 2012 in 2018–2020 (*)(prva stopnja/na 100 prebivalcev) (vir: študija CEPEJ ( )) (*) Po metodologiji CEPEJ ta kategorija vključuje vse civilne in gospodarske pravdne in nepravdne zadeve, nepravdne zemljiškoknjižne zadeve in zadeve v zvezi s poslovnimi registri, zadeve v zvezi z drugimi registri, druge nepravdne zadeve, upravne zadeve in druge nekazenske zadeve. Slika 4: Število prejetih civilnih in gospodarskih pravdnih zadev v letih 2012 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/na 100 prebivalcev) (vir: študija CEPEJ)

(*) Civilne in gospodarske pravdne zadeve se po metodologiji CEPEJ nanašajo na spore med strankami, na primer spore v zvezi s pogodbami. Civilne in gospodarske nepravdne zadeve se nanašajo na nepravdne postopke, na primer nesporne plačilne naloge. Spremembe metodologije v EL in SK. Podatki za NL vključujejo nepravdne zadeve. Slika 5: Število prejetih upravnih zadev v letih 2012 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/na 100 prebivalcev) (vir: študija CEPEJ) (*) Upravne zadeve se po metodologiji CEPEJ nanašajo na spore med posamezniki in lokalnimi, regionalnimi ali nacionalnimi organi. DK in IE upravnih zadev ne evidentirata ločeno. V RO so bili leta 2018 nekateri upravni postopki izločeni iz sodnega postopka. Spremembe metodologije v EL, SK in SE. V SE so bile migracijske zadeve vključene med upravne zadeve (uporabljeno retroaktivno za leto 2017).

3.1.2 Splošni podatki o učinkovitosti Kazalniki v zvezi z učinkovitostjo postopkov na širših področjih civilnih, gospodarskih in upravnih zadev so: (i) ocena trajanja postopkov (čas, potreben za izdajo sodne odločbe), (ii) stopnja rešenih zadev in (iii) število nerešenih zadev.  Ocena trajanja postopkov – Trajanje postopkov označuje ocenjeni čas (v dnevih), ki je potreben, da se zadeva na sodišču reši, tj. čas, v katerem sodišče sprejme odločbo na prvi stopnji. Kazalnik „čas, potreben za izdajo sodne odločbe“, je število nerešenih zadev, deljeno s številom rešenih zadev ob koncu leta, pomnoženo s 365 (dnevi) ( ). Je izračunana količina, ki označuje ocenjeni minimalni čas, ki bi ga sodišče potrebovalo, da bi rešilo zadevo v sedanjih delovnih pogojih. Višja kot je vrednost, večja je verjetnost, da bi sodišče potrebovalo več časa za sprejetje odločitve. Slike se večinoma nanašajo na postopke na sodiščih prve stopnje ter primerjajo podatke za leta 2012, 2018, 2019 in 2020, če so na voljo ( ). Na slikah 8 in 10 so prikazani podatki o času, potrebnem za izdajo sodne odločbe v civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah ter upravnih zadevah na sodiščih vseh stopenj v letu 2020, na sliki 24 pa je prikazano povprečno trajanje postopkov v zadevah na področju pranja denarja na sodiščih prve stopnje. Slika 6: Ocenjen čas, potreben za reševanje civilnih, gospodarskih, upravnih in drugih zadev v letih 2012 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/v dnevih) (vir: študija CEPEJ) (*) Po metodologiji CEPEJ ta kategorija vključuje vse civilne in gospodarske pravdne in nepravdne zadeve, nepravdne zemljiškoknjižne zadeve in zadeve v zvezi s poslovnimi registri, zadeve v zvezi z drugimi registri, druge nepravdne zadeve, upravne zadeve in druge nekazenske zadeve. Spremembe metodologije v SK. Nerešene zadeve vključujejo vse stopnje v CZ in do leta 2016 v SK. LV: veliko zmanjšanje je posledica reforme sodnega sistema, preverjanja napak in čiščenja podatkov v informacijskem sistemu. Slika 7: Ocenjen čas, potreben za reševanje civilnih in gospodarskih pravdnih zadev na prvi stopnji v letih 2012 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/v dnevih) (vir: študija CEPEJ) (*) Civilne in gospodarske pravdne zadeve se po metodologiji CEPEJ nanašajo na spore med strankami, na primer spore v zvezi s pogodbami. Civilne in gospodarske nepravdne zadeve se nanašajo na nepravdne postopke, na primer nesporne plačilne naloge. Spremembe metodologije v EL in SK. Nerešene zadeve vključujejo vse stopnje v CZ in do leta 2016 v SK. IT: začasna upočasnitev pravosodne dejavnosti zaradi strogih omejevalnih ukrepov za obvladovanje pandemije COVID-19 je vplivala na čas, potreben za izdajo sodne odločbe. Podatki za NL vključujejo nepravdne zadeve. Slika 8: Ocenjen čas, potreben za reševanje civilnih in gospodarskih pravdnih zadev na sodiščih vseh stopenj v letu 2020 (*) (prva, druga in tretja stopnja/v dnevih) (vir: študija CEPEJ) (*) Vrstni red določa stopnja sodišč z najdaljšimi postopki v posamezni državi članici. Podatki niso na voljo za sodišča prve in druge stopnje v BE in BG, za sodišča druge stopnje v NL, za sodišča druge in tretje stopnje v AT ali za sodišča tretje stopnje v DE in HR. V DE in MT ni sodišč tretje stopnje. IT: začasna upočasnitev pravosodne dejavnosti zaradi strogih omejevalnih ukrepov za obvladovanje pandemije COVID-19 je vplivala na čas, potreben za izdajo sodne odločbe. Dostop do sodišč tretje stopnje je lahko v nekaterih državah članicah omejen. Slika 9: Ocenjen čas, potreben za reševanje upravnih zadev na prvi stopnji v letih 2012 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/v dnevih) (vir: študija CEPEJ)

(*) Upravne zadeve se po metodologiji CEPEJ nanašajo na spore med posamezniki in lokalnimi, regionalnimi ali nacionalnimi organi. Spremembe metodologije v EL in SK. Nerešene zadeve vključujejo vse stopnje v CZ in do leta 2016 v SK. DK in IE upravnih zadev ne evidentirata ločeno. CY: v letu 2018 se je število rešenih zadev povečalo zaradi skupnega sojenja v zadevah, umika 2 724 združenih zadev in ustanovitve upravnega sodišča leta 2015. Slika 10: Ocenjen čas, potreben za reševanje upravnih zadev na sodiščih vseh stopenj v letu 2020 (*) (prva in, kjer je ustrezno, druga in tretja stopnja/v dnevih) (vir: študija CEPEJ) (*) Vrstni red določa stopnja sodišč z najdaljšimi postopki v posamezni državi članici. Podatki niso na voljo za sodišča druge stopnje v BE, CZ, HU, MT, AT, RO, SI, SK in FI, za sodišča tretje stopnje pa v CY, LT, LU, MT in PL. V CZ, IT, CY, AT, SI in FI je vrhovno ali drugo najvišje sodišče edina pritožbena stopnja. V HR, LT, LU in MT ni sodišč tretje stopnje za te vrste zadev. V BE je najvišje upravno sodišče prva in edina stopnja za nekatere zadeve. Dostop do sodišč tretje stopnje je lahko v nekaterih državah članicah omejen. DK in IE upravnih zadev ne evidentirata ločeno.

 Stopnja rešenih zadev – Stopnja rešenih zadev je razmerje med številom rešenih zadev in številom prejetih zadev. Z njo se meri, ali sodišču uspe obravnavati prejete zadeve. Kadar je stopnja rešenih zadev približno 100-odstotna ali višja, to pomeni, da lahko pravosodni sistem reši vsaj toliko zadev, kot jih prejme. Kadar pa je stopnja rešenih zadev nižja od 100 %, to pomeni, da sodišča rešijo manj zadev, kot jih prejmejo. Slika 11: Stopnja reševanja civilnih, gospodarskih, upravnih in drugih zadev v letih 2012 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/v % – vrednosti nad 100 % pomenijo, da je več zadev rešenih kot prejetih, vrednosti pod 100 % pa pomenijo, da je manj zadev rešenih kot prejetih) (vir: študija CEPEJ) (*) Po metodologiji CEPEJ ta kategorija vključuje vse civilne in gospodarske pravdne in nepravdne zadeve, nepravdne zemljiškoknjižne zadeve in zadeve v zvezi s poslovnimi registri, zadeve v zvezi z drugimi registri, druge nepravdne zadeve, upravne zadeve in druge nekazenske zadeve. Spremembe metodologije v SK. IE: pričakuje se, da je zaradi metodologije sporočeno premajhno število rešenih zadev. IT: leta 2013 je bila uvedena drugačna klasifikacija civilnih zadev. Slika 12: Stopnja reševanja civilnih in gospodarskih pravdnih zadev v letih 2012 in 2018 – 2020 (*) (prva stopnja/v %) (vir: študija CEPEJ) (*) Spremembe metodologije v EL in SK. IE: pričakuje se, da je zaradi metodologije sporočeno premajhno število rešenih zadev. IT: leta 2013 je bila uvedena drugačna klasifikacija civilnih zadev. Podatki za NL vključujejo nepravdne zadeve. Slika 13: Stopnja reševanja upravnih zadev v letih 2012 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/v %) (vir: študija CEPEJ) (*) Pretekle vrednosti za nekatere države članice so bile za predstavitvene namene znižane (CY v letu 2018 = 219 %; IT v letu 2012 = 279,8 %). Spremembe metodologije v EL in SK. DK in IE upravnih zadev ne evidentirata ločeno. V CY se je število rešenih zadev povečalo zaradi skupnega sojenja v zadevah, umika 2 724 združenih zadev in ustanovitve upravnega sodišča leta 2015.

 Nerešene zadeve – Število nerešenih zadev izraža število zadev, ki jih je treba ob koncu zadevnega leta še obravnavati. Vpliva tudi na čas, potreben za izdajo sodne odločbe. Slika 14: Število nerešenih civilnih, gospodarskih, upravnih in drugih zadev v letih 2012 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/na 100 prebivalcev) (vir: študija CEPEJ)

(*) Po metodologiji CEPEJ ta kategorija vključuje vse civilne in gospodarske pravdne in nepravdne zadeve, nepravdne zemljiškoknjižne zadeve in zadeve v zvezi s poslovnimi registri, zadeve v zvezi z drugimi registri, druge nepravdne zadeve, upravne zadeve in druge nekazenske zadeve. Spremembe metodologije v SK. Nerešene zadeve vključujejo zadeve pred sodišči vseh stopenj v CZ in do leta 2016 v SK. IT: leta 2013 je bila uvedena drugačna klasifikacija civilnih zadev. Slika 15: Število nerešenih civilnih in gospodarskih pravdnih zadev v letih 2012 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/na 100 prebivalcev) (vir: študija CEPEJ) (*) Spremembe metodologije v EL in SK. Nerešene zadeve vključujejo zadeve pred sodišči vseh stopenj v CZ in do leta 2016 v SK. IT: leta 2013 je bila uvedena drugačna klasifikacija civilnih zadev. Podatki za NL vključujejo nepravdne zadeve. Slika 16: Število nerešenih upravnih zadev v letih 2012 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/na 100 prebivalcev) (vir: študija CEPEJ) (*) Pretekle vrednosti za nekatere države članice so bile za predstavitvene namene znižane (EL leta 2012 = 3,5). Spremembe metodologije v EL in SK. Nerešene zadeve vključujejo zadeve pred sodišči vseh stopenj v CZ in do leta 2016 v SK. DK in IE upravnih zadev ne evidentirata ločeno. 3.1.3 Učinkovitost na posebnih področjih prava EU Ta oddelek dopolnjuje splošne podatke o učinkovitosti pravosodnih sistemov in predstavlja povprečno trajanje postopkov ( ) na posebnih področjih prava EU. Pregled stanja za leto 2022 temelji na predhodnih podatkih na področjih konkurence, elektronskih komunikacij, blagovne znamke EU, potrošniškega prava in preprečevanja pranja denarja. Ta štiri področja so bila izbrana zaradi svojega pomena za enotni trg in poslovno okolje. Poleg tega ta izdaja zagotavlja širši pregled učinkovitosti upravnih organov: podatke o varstvu potrošnikov dopolnjujeta dve novi sliki na področjih konkurence in elektronskih komunikacij. Na splošno lahko daljše zamude pri sodnih in upravnih postopkih negativno vplivajo na pravice, ki izhajajo iz prava EU, kadar na primer niso več na voljo ustrezna pravna sredstva ali kadar večja finančna škoda postane neizterljiva. Zlasti za podjetja lahko upravne zamude in negotovost v nekaterih primerih povzročijo znatne stroške in ogrozijo načrtovane ali obstoječe naložbe ( ). – Konkurenca – Učinkovito izvrševanje konkurenčnega prava je bistveno za privlačno poslovno okolje, saj zagotavlja enake konkurenčne pogoje za podjetja. Spodbuja podjetništvo in učinkovitost, ustvarja večjo izbiro za potrošnike ter pomaga zniževati cene in izboljšati kakovost. Na sliki 17 je prikazano povprečno trajanje reševanja zadev, vloženih zoper odločbe nacionalnih organov za varstvo konkurence, ki uporabljajo člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ( ). Slika 18 prikazuje povprečno trajanje postopkov pred nacionalnimi organi za varstvo konkurence, kadar se uporabljata člena 101 in 102 PDEU. Slika 17: Konkurenca: povprečno trajanje sodnega nadzora v letih 2013 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/v dnevih) (vir: Evropska komisija in Evropska mreža za konkurenco) (*) IE in AT: scenarij se ne uporablja, saj organi nimajo pooblastil za sprejemanje zadevnih odločitev. AT: podatki vključujejo zadeve v zvezi s kršitvijo členov 101 in 102 PDEU, o katerih je odločalo sodišče, pristojno za konkurenčnopravne zadeve, in ki niso temeljile na pritožbah zoper nacionalni organ za varstvo konkurence. Za IT je bila uporabljena ocena trajanja. Prazen stolpec lahko pomeni, da država članica za zadevno leto ni sporočila nobene zadeve. Število primerov je v številnih državah članicah nizko (manj kot pet na leto). Zaradi tega so lahko letni podatki odvisni od ene zadeve, ki traja zelo dolgo ali le kratek čas (npr. MT, kjer je bila samo ena zadeva). Slika 18: Konkurenca: povprečno trajanje postopkov pred nacionalnimi organi za varstvo konkurence v letu 2020 (*)(v dnevih) (vir: Evropska komisija in Evropska mreža za konkurenco) (*) V nekaterih državah članicah je število zadev majhno. BE: podatki vključujejo eno odločbo o kartelu – 1 045 dni in pet začasnih ukrepov. Skupna povprečna dolžina vseh šestih postopkov – 2 015 dni. IT: postopek št. I833, tj. Gare Consip per acquisizione beni e servizi per informatica e telecomunicazioni, ki ga je sprožil italijanski organ za varstvo konkurence na podlagi člena 101 PDEU, se ne upošteva, ker ob koncu postopka niso bile ugotovljene kršitve člena 101 PDEU. Upoštevati je treba, da imajo nekatere države članice različna izhodišča pri štetju dni za dolžino postopkov. Večina držav članic šteje zadevo za odprto, ko se začne preiskava. V NL se zadeva šteje za odprto, ko se pošlje ugovor, v CZ in SK pa se šteje za odprto, ko se začne upravni postopek. V slednjem primeru je to vmesna faza med začetkom preiskave in pošiljanjem ugovora. Tudi pri dolžini postopkov pred nacionalnimi organi za varstvo konkurence je treba upoštevati številne dejavnike. Ti vključujejo naravo in zapletenost zadeve, čas, potreben za zbiranje ekonomskih podatkov in zaključek ekonomske analize, podaljšanje rokov na zahtevo strank in ponavljanje obravnav. – Elektronske komunikacije – Cilj zakonodaje EU na področju elektronskih komunikacij je povečati konkurenčnost, prispevati k razvoju enotnega trga ter ustvarjati naložbe, inovacije in rast. Pozitivne učinke za potrošnike je mogoče doseči z učinkovitim izvajanjem te zakonodaje, ki lahko prispeva k znižanju cen za končne uporabnike in izboljšanju kakovosti storitev. Na sliki 19 je prikazano povprečno trajanje zadev sodnega nadzora zoper odločitve nacionalnih regulativnih organov, ki uporabljajo pravo EU na področju elektronskih komunikacij ( ). Zajete so zelo različne zadeve, od bolj zapletenih zadev sodnega nadzora v zvezi s tržno analizo do enostavnejših zadev, osredotočenih na potrošnike. Slika 20 prikazuje povprečno trajanje postopkov pred nacionalnimi regulativnimi organi, kadar se uporablja pravo EU. Slika 19: Elektronske komunikacije: povprečno trajanje sodnega nadzora v letih 2013 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/v dnevih) (vir: Evropska komisija in Odbor za komunikacije)

(*) Število zadev se med državami članicami razlikuje. Prazen stolpec pomeni, da država članica ni sporočila nobene zadeve za zadevno leto (razen PT za 2019–2020 in RO: ni podatkov). V nekaterih primerih omejeno število takih zadev (BG, CY, MT, NL, SK, FI, SE) pomeni, da so lahko letni podatki odvisni od ene zadeve, ki traja zelo dolgo ali le kratek čas, zaradi česar so razlike med leti velike. DK: na prvi stopnji o pravnih sredstvih odloča organ s sodni podobno funkcijo. EE: Povprečno trajanje reševanja zadev sodnega nadzora v letu 2013 je bilo 18 dni. ES, AT in PL: pristojna so različna sodišča, odvisno od vsebine zadeve. Slika 20: Elektronske komunikacije: povprečno trajanje postopkov pred nacionalnim regulativnim organom v letih 2015 in 2018–2020 (v dnevih) (vir: Evropska komisija in Odbor za komunikacije) – Blagovna znamka EU – Učinkovito uveljavljanje pravic intelektualne lastnine je bistveno za spodbujanje naložb v inovacije. Zakonodaja EU o blagovnih znamkah EU ( ) daje pomembno vlogo nacionalnim sodiščem, ki delujejo kot sodišča EU in sprejemajo odločitve, ki vplivajo na enotni trg. Na sliki 21 je prikazano povprečno trajanje zadev v zvezi s kršitvami blagovne znamke EU v pravdnih sporih med zasebnimi strankami. Slika 21: Blagovna znamka EU: povprečno trajanje zadev v zvezi s kršitvami blagovne znamke EU v letih 2013 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/v dnevih) (vir: Evropska komisija in Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine) (*) FR, IT, LT, LU: za podatke za nekatera leta je uporabljen vzorec zadev. DK: podatki iz vseh zadev v zvezi z blagovnimi znamkami (ne samo EU) na višjih sodiščih za gospodarske in pomorske zadeve; za leti 2018 in 2019 ni podatkov o povprečnem trajanju zaradi sprememb v sistemu za zbiranje podatkov. EL: podatki temeljijo na tehtanem povprečnem trajanju zadev na dveh sodiščih. ES: v izračun povprečnega trajanja so vključene zadeve v zvezi z drugimi pravicami intelektualne lastnine EU. – Varstvo potrošnikov – Učinkovito izvajanje potrošniškega prava zagotavlja, da lahko potrošniki uveljavljajo svoje pravice in da podjetja, ki kršijo predpise o varstvu potrošnikov, ne pridobijo nepoštene prednosti. Organi za varstvo potrošnikov in sodišča imajo ključno vlogo pri izvajanju potrošniškega prava EU ( ) v različnih nacionalnih sistemih kazenskega pregona. Slika 22 prikazuje povprečno trajanje zadev sodnega nadzora zoper odločbe organov za varstvo potrošnikov, ki uporabljajo pravo EU. Za potrošnike ali podjetja lahko učinkovito izvrševanje vključuje verigo akterjev, tako sodišča kot tudi upravne organe. Za dodatno pojasnitev te verige izvrševanja je predstavljeno trajanje postopkov po posameznih organih za varstvo potrošnikov. Na sliki 23 je za leta 2014 in 2018–2020 prikazano, kako dolgo od trenutka začetka obravnavanja zadeve je povprečno trajalo, da so nacionalni organi za varstvo potrošnikov izdali upravne odločbe. Zadevne odločbe vključujejo razglasitev kršitev pravil materialnega prava, začasnih ukrepov, odredb o prenehanju kršitev, začetka sodnih postopkov ali končanja zadeve. Slika 22: Varstvo potrošnikov: povprečno trajanje sodnega nadzora v letih 2013 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/v dnevih) (vir: Evropska komisija in Mreža za sodelovanje na področju varstva potrošnikov) (*) DE, LU, AT: scenarij se ne uporablja, ker organi za varstvo potrošnikov nimajo pooblastil za odločanje o kršitvah zadevnih pravil o varstvu potrošnikov. V IE in FI je bilo takih zadev za leto 2020 malo (manj kot pet). EL in RO sta za nekatera leta predložili oceno povprečnega trajanja. Slika 23: Varstvo potrošnikov: povprečno trajanje do izdaje upravnih odločb s strani organov za varstvo potrošnikov v letih 2014 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/v dnevih) (vir: Evropska komisija in Mreža za sodelovanje na področju varstva potrošnikov) (*) DE, LU, AT: scenarij se ne uporablja, ker organi za varstvo potrošnikov nimajo pooblastil za odločanje o kršitvah zadevnih pravil o varstvu potrošnikov. DK, EL, FR, RO in FI so za določena leta predložile oceno povprečnega trajanja. – Pranje denarja – Uspešnost boja proti pranju denarja ne le prispeva k boju proti kriminalu, temveč je tudi ključna za trdnost, integriteto in stabilnost finančnega sektorja, zaupanje v finančni sistem in pošteno konkurenco na enotnem trgu ( ). Pranje denarja lahko odvrača tuje naložbe, izkrivlja mednarodni pretok kapitala in negativno vpliva na makroekonomsko uspešnost države, kar povzroči izgubo blaginje in s tem odliv sredstev iz produktivnejših gospodarskih dejavnosti ( ). Direktiva o preprečevanju pranja denarja določa, da morajo države članice zbirati statistične podatke o uspešnosti svojih sistemov za boj proti pranju denarja ali financiranju terorizma ( ). V sodelovanju z državami članicami so bili s posodobljenim vprašalnikom zbrani podatki o sodnih fazah v nacionalnih sistemih za preprečevanje pranja denarja. Na sliki 24 je prikazano povprečno trajanje zadev pred sodišči prve stopnje, ki obravnavajo kazniva dejanja pranja denarja. Slika 24: Pranje denarja: povprečno trajanje sodnih zadev v letih 2014 in 2018–2020 (*) (prva stopnja/v dnevih) (vir: Evropska komisija in skupina strokovnjakov za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma)

(*) Ni podatkov za leto 2020: BE, DE, EE, IE, HR, PL in PT. BG: povprečno trajanje zadev se računa v mesecih od dneva začetka sodne zadeve do dneva sprejetja sodne odločbe. ES, NL: ocena trajanja. CZ: trajanje v mesecih. HU: povprečno število dni je bilo izračunano le na podlagi števila zadev, končanih z obsodbo. PT: povprečno število dni je bilo izračunano na podlagi vzorca. IT: podatki se nanašajo na predhodni sodni postopek in glavno obravnavo. CY: obravnava resnih primerov pred kazenskim porotnim sodiščem se v povprečju zaključi v enem letu. Obravnave lažjih kaznivih dejanj pred okrožnimi sodišči trajajo dlje. SK*: podatki ustrezajo povprečnemu trajanju celotnega postopka, vključno s postopkom na pritožbenem sodišču. 3.1.4 Povzetek o učinkovitosti pravosodnih sistemov V učinkovitem pravosodnem sistemu se obvladujejo število prejetih zadev in sodni zaostanki, odločbe pa se izdajajo brez neupravičenih zamud. Glavni kazalniki, uporabljeni v pregledu stanja na področju pravosodja v EU za spremljanje učinkovitosti pravosodnih sistemov, so torej trajanje postopkov (ocenjeni ali povprečni čas v dnevih, potreben za rešitev zadeve), stopnja rešenih zadev (razmerje med številom rešenih in številom prejetih zadev) in število nerešenih zadev (ki jih je treba ob koncu leta še obravnavati). Splošni podatki o učinkovitosti Pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2022 vsebuje podatke o učinkovitosti za osemletno obdobje (2012–2020). Zaradi tega obdobja je mogoče opredeliti nekatere trende in upoštevati dejstvo, da je za uresničitev rezultatov reform pravosodja pogosto potreben čas. Glede na razpoložljive podatke od leta 2012 do leta 2020 o civilnih, gospodarskih in upravnih zadevah so bili trendi večinoma pozitivni. V letu 2020 pa splošni podatki o učinkovitosti za nekatere države članice kažejo negativen vpliv na učinkovitost. Možno je, da ga je povzročila pandemija COVID-19 in je zato začasne narave. V državah članicah, za katere je bilo v okviru evropskega semestra ugotovljeno, da se srečujejo s posebnimi izzivi ( ), je mogoče opaziti pozitiven razvoj: ·od leta 2012 in glede na podatke, ki so na voljo za te države članice, se je trajanje sodnih postopkov na prvi stopnji v široki kategoriji „vse zadeve“ (slika 6) ter kategoriji „civilne in gospodarske pravdne zadeve“ (slika 7) kljub pandemiji COVID-19 v nekaterih od teh držav članic krajšalo ali ostalo nespremenjeno. Pri približno polovici zadevnih držav članic je iz navedenih slik 6 in 7 razvidno podaljšanje trajanja postopkov, včasih nad raven iz leta 2012. Pri upravnih zadevah (slika 9) se je trajanje postopkov v približno polovici od teh držav članic od leta 2012 skrajšalo ali ostalo nespremenjeno. Na splošno se je v letu 2020 trajanje postopkov v upravnih zadevah podaljšalo v približno polovici od teh držav članic; ·v pregledu so predstavljeni podatki o trajanju postopkov na sodiščih vseh stopenj za civilne in gospodarske pravdne zadeve (slika 8) ter upravne zadeve (slika 10). Podatki kažejo, da v več državah članicah, za katere je bilo ugotovljeno, da se soočajo z izzivi v zvezi s trajanjem postopkov na sodiščih prve stopnje, sodišča višje stopnje delujejo učinkoviteje. Pri nekaterih drugih državah članicah, ki se srečujejo z izzivi, je povprečno trajanje postopkov na sodiščih višje stopnje celo daljše kot na sodiščih prve stopnje; ·v široki kategoriji „vse zadeve“ ter kategoriji „civilne in gospodarske pravdne zadeve“ (sliki 11 in 12) se je skupno število držav članic, v katerih znaša stopnja rešenih zadev več kot 100 %, od lanskega leta zmanjšalo in se približalo ravnem iz leta 2012. Kljub zmanjšanju je leta 2020 večina držav članic, vključno z večino tistih, ki se soočajo z izzivi, poročala o visoki stopnji rešenih zadev (več kot 97 %). To pomeni, da sodišča na splošno lahko obvladujejo prejete zadeve v teh kategorijah. Pri upravnih zadevah (slika 13) je mogoče opaziti večjo razliko v stopnji rešenih zadev od enega leta do drugega. Čeprav je na splošno nižja kot v drugih kategorijah zadev, nekatere države članice še naprej dobro napredujejo. Zlasti več kot polovica držav članic, ki se srečujejo z izzivi, poroča o povišanju stopnje rešenih zadev v upravnih zadevah od leta 2012; ·od leta 2012 je situacija stabilna ali pa se izboljšuje v skoraj vseh državah članicah, ki se srečujejo z največjimi izzivi v zvezi s sodnimi zaostanki, ne glede na kategorijo zadev. Leta 2020 se je število nerešenih zadev v nekaterih državah članicah povečalo, v drugih pa je bil dosežen znaten napredek pri zmanjševanju števila nerešenih zadev tako v civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah (slika 15) kot v upravnih zadevah (slika 16). Vendar še vedno obstajajo precejšnje razlike med državami članicami z dokaj malo nerešenimi zadevami in državami članicami z veliko nerešenimi zadevami. Učinkovitost na posebnih področjih prava EU Podatki o povprečnem trajanju postopkov na posebnih področjih prava EU (slike 17–24) zagotavljajo vpogled v delovanje pravosodnih sistemov pri konkretnih vrstah poslovnih sporov. Podatki o učinkovitosti na posebnih področjih prava EU se zbirajo na podlagi ozko opredeljenih scenarijev, zato se število ustreznih zadev lahko zdi majhno. Vendar ti podatki v primerjavi z izračunanim trajanjem postopkov, predstavljenim v splošnih podatkih o učinkovitosti, zagotavljajo dejansko povprečno trajanje vseh ustreznih zadev na posebnih področjih v danem letu. Zato je treba opozoriti, da več držav članic, za katere se na podlagi splošnih podatkov o učinkovitosti zdi, da se ne srečujejo z izzivi, poroča o bistveno daljšem povprečnem trajanju zadev na posebnih področjih prava EU. Hkrati se lahko trajanje postopkov na različnih posebnih področjih v isti državi članici zelo razlikuje. Nazadnje, novi podatki, ki se osredotočajo na dolžino upravnih postopkov pred nacionalnimi organi za varstvo konkurence in nacionalnimi regulativnimi organi, ki se ukvarjajo z elektronskimi komunikacijami, zagotavljajo vpogled v upravno učinkovitost na več področjih prava EU. Učinkovitost celotne verige izvrševanja, vključno z upravnimi in sodnimi postopki, z zagotavljanjem pravočasnega reševanja zadev in uveljavljanja pravic prispeva k pozitivnemu poslovnemu in naložbenemu okolju. Iz podatkov v zvezi s posebnimi področji prava EU so razvidni naslednji trendi: ·pri sodnem nadzoru zadev na področju konkurence (slika 17) se je skupno število prejetih zadev, s katerim se srečujejo sodišča po državah članicah, povečalo, trajanje sodnega nadzora pa se je v šestih državah članicah skrajšalo ali je ostalo nespremenjeno, medtem ko se je v petih drugih državah članicah podaljšalo. Kljub rahlo pozitivnemu trendu so tri države članice poročale o povprečnem trajanju, ki je leta 2020 presegalo 1 000 dni. Glede postopkov pred nacionalnimi organi za varstvo konkurence je 10 držav članic poročalo, da so postopki trajali manj kot 1 000 dni. Nekatere države članice, ki imajo težave z učinkovitostjo pri sodnem nadzoru zadev na področju konkurence, so med učinkovitejšimi, ko gre za postopke pred nacionalnimi organi za varstvo konkurence; ·na področju elektronskih komunikacij (slika 19) se je število prejetih zadev na sodiščih zmanjšalo v primerjavi s prejšnjimi leti, s čimer se nadaljuje pozitiven trend daljšega trajanja postopkov, opažen v letu 2019. Leta 2020 je večina držav članic v primerjavi z letom 2019 zabeležila skrajšanje povprečnega trajanja postopkov ali pa so podatki ostali nespremenjeni, medtem ko je samo nekaj držav članic zabeležilo podaljšanje. Novi podatek o učinkovitosti nacionalnih regulativnih organov, ki se ukvarjajo z elektronskimi komunikacijami (slika 20), kaže, da je v nekaterih državah članicah povprečno trajanje postopkov dokaj stabilno, vendar na splošno ni jasnega trenda v letih, za katera so podatki na voljo; ·na področju zadev v zvezi s kršitvami blagovne znamke EU (slika 21) se je skupno število prejetih zadev leta 2020 zmanjšalo. A čeprav so se nekatere države članice bolje spopadle s številom prejetih zadev in zabeležile skrajšanje ali nespremenjeno trajanje postopkov, je bilo v šestih državah članicah opazno očitno podaljšanje povprečnega trajanja zadev; ·morebitni skupni učinek verige izvrševanja, ki vključuje tako upravne postopke kot tudi postopke sodnega nadzora, je predstavljen na področju potrošniškega prava EU (sliki 22 in 23). Leta 2020 je šest držav članic poročalo, da so njihovi organi za varstvo potrošnikov v povprečju potrebovali manj kot tri mesece za izdajo odločbe v zadevi, za katero velja potrošniško pravo EU, medtem ko so v šestih državah članicah potrebovali več kot šest mesecev. Kadar so bile odločbe organov za varstvo potrošnikov izpodbijane na sodiščih, so bili trendi v letu 2020 glede trajanja sodnega nadzora upravne odločbe različni, pri čemer je bilo v primerjavi z letom 2019 v osmih državah članicah zabeleženo podaljšanje, v drugih štirih državah članicah pa skrajšanje. V dveh državah članicah je bilo povprečno trajanje sodnega nadzora še vedno daljše od 1 000 dni; ·uspešen boj proti pranju denarja je ključen za zaščito finančnega sistema, zagotavljanje poštene konkurence in preprečevanje negativnih gospodarskih posledic. Na uspešen boj proti pranju denarja lahko vplivajo izzivi, povezani s trajanjem sodnih postopkov pri obravnavi kaznivih dejanj pranja denarja. Na sliki 24 so prikazani posodobljeni podatki o trajanju sodnih postopkov v zvezi s kaznivimi dejanji pranja denarja. Ti podatki kažejo, da medtem ko v približno polovici držav članic postopki na sodiščih prve stopnje v povprečju trajajo do enega leta, v več državah članicah v povprečju trajajo približno dve leti ( ).

3.2 Kakovost pravosodnih sistemov Ni enotnega načina merjenja kakovosti pravosodnih sistemov. V pregledu stanja na področju pravosodja v EU za leto 2022 so nadalje proučeni dejavniki, ki so na splošno sprejeti kot pomembni za izboljšanje kakovosti pravosodja. Ti dejavniki spadajo v štiri kategorije: (1) dostopnost pravnega varstva za državljane in podjetja; (2) ustrezni finančni in človeški viri; (3) vzpostavitev orodij za ocenjevanje; (4) digitalizacija. 3.2.1 Dostopnost Dostopnost se zahteva v celotni pravosodni verigi, da se ljudem omogoči pridobivanje ustreznih informacij – o pravosodnem sistemu, vlaganju zahtevka in povezanih finančnih vidikih ter trenutnem stanju postopka vse do njegovega konca – in spletni dostop do sodb. – Pravna pomoč, sodne takse in nagrade odvetnikov – Stroški pravdnega postopka so ključni dejavnik, od katerega je odvisen dostop do pravnega varstva. Visoki stroški pravdnega postopka, vključno s sodnimi taksami ( ) in nagradami odvetnikov ( ), lahko ovirajo dostop do pravnega varstva. Stroški pravdnih postopkov v civilnih in gospodarskih zadevah niso harmonizirani na ravni EU. Ureja jih nacionalna zakonodaja, zato se med državami članicami razlikujejo. Dostop do pravne pomoči je temeljna pravica, ki je zagotovljena z Listino EU o temeljnih pravicah ( ). Omogoča dostop do pravnega varstva ljudem, ki sicer ne bi mogli nositi stroškov pravdnega postopka ali jih plačati vnaprej. Večina držav članic dodeljuje pravno pomoč na podlagi prosilčevih dohodkov ( ). Na sliki 25 je prikazana razpoložljivost polne ali delne pravne pomoči v posebni potrošniški zadevi, ki vključuje zahtevek v višini 6 000 EUR. Vključuje primerjavo dohodkovnih pragov za dodelitev pravne pomoči, izraženih kot delež Eurostatovega praga revščine za vsako državo članico ( ). Če je na primer prag za pravno pomoč pri 20 %, bo prosilec z dohodkom, ki je 20 % višji od Eurostatovega praga revščine v njegovi državi članici, še vedno upravičen do pravne pomoči. Če je prag za pravno pomoč nižji od 0, oseba z dohodkom, nižjim od praga revščine, morda ne bo upravičena do pravne pomoči. Nekatere države članice izvajajo sistem pravne pomoči za zagotavljanje 100-odstotnega kritja stroškov, povezanih s pravdnim postopkom (polna pravna pomoč), ki ga dopolnjuje sistem za delno kritje stroškov (delna pravna pomoč), katerega merila upravičenosti se razlikujejo od meril prvega sistema. Druge države članice izvajajo samo sistem polne pravne pomoči ali sistem delne pravne pomoči. Slika 25: Dohodkovni prag za pravno pomoč v posebni potrošniški zadevi, 2021 (*) (razlike glede na Eurostatov prag revščine v % (vir: Evropska komisija in Svet odvetniških združenj Evrope (CCBE) ( )) (*) EE: odločitev o odobritvi pravne pomoči ne temelji na višini finančnih sredstev prosilca. IE: pri pravni pomoči je treba upoštevati tudi prosilčevo razpoložljivo premoženje. CY: podatki za leto 2020. MT: podatki za leto 2020. LV: pragovi se razlikujejo glede na občino; graf prikazuje zgornjo mejo. PT: sklep o pravni pomoči sprejme javna uprava (J. U. na sliki), pri čemer ministrstvo za socialne zadeve oceni finančno stanje prosilca na podlagi zakona. RO: podatki za leto 2020. Večina držav članic zahteva, da stranke ob začetku sodnega postopka plačajo sodno takso. Prejemniki pravne pomoči so pogosto oproščeni plačila sodnih taks. Samodejno ga niso oproščeni samo v Bolgariji, Estoniji, na Irskem, Nizozemskem, Poljskem in v Sloveniji. Na Češkem se sodišče za vsak primer posebej odloči, ali bo prejemnika pravne pomoči oprostilo plačila sodnih taks ali ne. V Luksemburgu so stranke, ki prejemajo pravno pomoč, oproščene plačila stroškov sodnega izvršitelja. Na sliki 26 se za dva scenarija primerja višina sodne takse, ki je prikazana kot delež vrednosti zahtevka. Če je na primer s spodnje slike razvidno, da sodna taksa znaša 10 % zahtevka v višini 6 000 EUR, mora potrošnik plačati sodno takso v višini 600 EUR, da začne sodni postopek. Zahtevek majhne vrednosti temelji na Eurostatovem pragu revščine za posamezno državo članico.

Slika 26: Sodna taksa za začetek sodnega postopka v posebni potrošniški zadevi, 2021 (*) (višina sodne takse kot delež vrednosti zahtevka) (vir: Evropska komisija in Svet odvetniških združenj Evrope (CCBE) ( )) (*) „Zahtevek majhne vrednosti“ je zahtevek, ki ustreza Eurostatovemu pragu revščine za posamezno osebo v posamezni državi članici, pretvorjenemu v mesečni dohodek (npr. leta 2019 je ta vrednost znašala od 193 EUR v RO do 1 824 EUR v LU). ES, PT: podatki niso bili predloženi. BG, RO: podatki o sodni taksi za zahtevek v višini 6 000 EUR za leto 2020. Informacije o sodnih taksah za zahtevek majhne vrednosti niso bile predložene. CY: podatki za leto 2020. LU: stranke morajo plačati stroške sodnega izvršitelja, da lahko začnejo postopek kot tožniki, razen če so upravičene do pravne pomoči. MT: podatki za leto 2020. NL: sodne takse za dohodek < 2 383 EUR/mesec. AT: najvišji znesek sodne takse je odvisen od stopnje sodišča. SE: sodne takse se v civilnih zadevah razlikujejo odvisno od vrste zadeve. V sporih, v katerih je vrednost zahtevka < 2 339 EUR, sodna taksa znaša 88 EUR. V zadevah, v katerih je vrednost zahtevka > 2 339 EUR, sodna taksa znaša 275 EUR. Pri drugih vrstah zahtevkov so druge sodne takse. Učinkovito izvrševanje pogodb je bistvenega pomena za gospodarstvo. Verjetnost, da bodo dejanski stroški pravdnega postopka povrnjeni, krepi položaj upnika, ki si prizadeva za izvršitev pogodbe. Običajno mora upnik kot tožnik plačati sodno takso ob vložitvi zadeve pri sodišču. Sodišča na splošno odredijo, da tožena stranka, ki ne uspe, v celoti povrne sodne takse, ki jih je vnaprej plačal tožnik, ki je v tožbi uspel. Na sliki 27 je prikazan znesek sodne takse, potreben za začetek sodnega postopka v posebni gospodarski zadevi, ki se nanaša na spor med dvema podjetjema v čezmejnem gospodarskem pravdnem postopku z zvezi z izvrševanjem pogodbe z vrednostjo zahtevka 20 000 EUR. Slika 27: Sodna taksa za začetek sodnega postopka v posebni gospodarski zadevi, 2021 (*) (v EUR) (vir: Evropska komisija in CCBE ( )) (*) CY, LU, MT, PL, RO: podatki za leto 2020. EL, ES: o povračilu sodnih taks se odloči v vsakem primeru posebej. HU: stranka, ki v postopku uspe, ne povrne sodne takse v celoti. Praviloma mora upnik vnaprej plačati stroške svojega odvetnika, in sicer ne samo v pravdnem postopku, temveč tudi v predhodnem postopku. V zvezi s povračilom se v večini držav članic uporablja pravilo, v skladu s katerim se pričakuje, da stranka, ki izgubi, krije svoje sodne stroške in tudi sodne stroške stranke, ki je v postopku uspela. To pravilo odvrača od vložitve zadev, pri katerih je verjetnost zmage nizka, spodbuja pa vložitev zadev z visoko verjetnostjo zmage. Na sliki 28 je prikazan znesek, ki bi ga sodišče prisodilo uspešnemu tožniku v posebni gospodarski zadevi (sprotna opomba 62). Razlikovati je mogoče med tremi glavnimi sistemi nagrad: (1) v državah članicah z zakonsko določenim sistemom nagrad je povračilo nagrad odvetnikov odvisno od višine zakonsko določenih nagrad za delo, ki ga opravi odvetnik; ta višina se med državami članicami močno razlikuje; (2) v državah članicah brez zakonsko določenega sistema nagrad obstaja polno (Portugalska, Finska) ali delno (Latvija, Luksemburg) povračilo nagrad odvetnikov; (3) v več državah članicah sodišče o povračilu nagrad odloči v vsakem primeru posebej. Slika 28: Povračilo nagrad odvetnikov v gospodarski zadevi, 2021 (*) (v EUR) (vir: Evropska komisija in Svet odvetniških združenj Evrope (CCBE) ( )) (*) Na tej sliki nagrade odvetnikov ne vključujejo administracijskih stroškov in DDV, če ga je treba plačati. Hipotetična nagrada odvetnikov za pravdni postopek, predvidena v scenariju, znaša 1 650 EUR. Polno povračilo v sistemih brez zakonsko določenih nagrad pomeni, da je ta znesek (1 650 EUR) mogoče povrniti. Države članice z delnim povračilom (LV, LU) so razporejene po vrstnem redu nagrad odvetnikov, ki jih je mogoče povrniti (zneski od najvišjih do najnižjih znašajo od 2 200 EUR do 660 EUR). Slika ne vključuje informacij o povračilu nagrad odvetnikov za predhodni postopek, ker ni predvideno v vseh državah članicah. IT: v IT so nagrade zakonsko določene (za scenarij 3 235 EUR), vendar lahko sodišče odloči o povračilu znotraj predpisanega razpona. LT: odloči sodišče ob upoštevanju navodil ministrstva za pravosodje. Najvišji znesek v scenariju bi bil 3 350 EUR. HU: obstajata dva možna scenarija: sodišče bi lahko odredilo, naj stranka, ki je uspela v postopku, povrne celotno nagrado odvetnika na podlagi dogovora o nagradi odvetnika med odvetnikom in stranko; sodišče bi lahko upoštevalo sistem zakonsko določenih nagrad odvetnika in odredilo, naj stranka, ki je uspela v postopku, povrne le del nagrade kljub dogovoru med odvetnikom in stranko. MT: v MT ni koncepta nagrade odvetnika na uro, povračilo se določi na podlagi vrednosti zahtevka. AT: scenarija ni mogoče v celoti uporabiti za avstrijski sistem povračil. PL: najnižji znesek nagrade je določen z zakonom in je odvisen od vrednosti predmeta spora. Sodišče bi se lahko odločilo za opustitev nagrade ali odreditev plačila najnižje nagrade (če se nagrada poveča zaradi posebnih okoliščin, kot jih določa zadevna zakonodaja).



– Dostop do načinov alternativnega reševanja sporov – Slika 29 prikazuje prizadevanja držav članic, da bi spodbudile prostovoljno uporabo načinov alternativnega reševanja sporov s posebnimi spodbudami. Ti se lahko razlikujejo glede na področje prava ( ). Slika 29: Pospeševanje in spodbujanje uporabe načinov alternativnega reševanja sporov, 2021 (*) (vir: Evropska komisija ( ))

(*) Največ možnih: 68 točk. Zbirni kazalniki, ki temeljijo na naslednjih kazalnikih: 1) spletišče z informacijami o alternativnem reševanju sporov; 2) medijske kampanje za obveščanje javnosti; 3) brošure za širšo javnost; 4) sodišče na zahtevo zagotavlja posebna informativna srečanja o alternativnem reševanju sporov; 5) koordinator sodišča za alternativno reševanje sporov/mediacijo; 6) objava ocen o uporabi alternativnega reševanja sporov; 7) objava statističnih podatkov o uporabi alternativnega reševanja sporov; 8) pravna pomoč za delno ali celotno kritje stroškov za alternativno reševanje sporov; 9) polno ali delno povračilo sodnih taks, vključno s kolkovinami, če je alternativno reševanje sporov uspešno; 10) za postopke alternativnega reševanja sporov ni potreben odvetnik; 11) sodnik lahko deluje kot mediator; 12) dogovor, ki ga dosežeta stranki, je mogoče uveljavljati na sodišču; 13) možnost začetka postopka/vložitve zahtevka in predložitve dokaznih listin na spletu; 14) stranke lahko prejmejo elektronsko obvestilo o začetku postopka in njegovih različnih fazah; 15) možnost spletnega plačila veljavnih taks; 16) uporaba tehnologije (aplikacij umetne inteligence, klepetalnih botov) za lažjo predložitev in reševanje sporov ter 17) druga sredstva. Za vsakega od teh 17 kazalnikov se je dodelila ena točka za vsako pravno področje. IE: upravne zadeve spadajo v kategorijo civilnih in gospodarskih zadev. EL: alternativno reševanje sporov je mogoče na področju postopkov javnega naročanja pred upravnimi pritožbenimi sodišči. ES: v delovnopravnih zadevah je alternativno reševanje sporov obvezno. PT: za civilne/gospodarske spore se sodne takse povrnejo samo v primeru mirovnih sodnikov. SK: slovaški pravni red ne podpira uporabe alternativnega reševanja sporov za upravne namene. FI: potrošniški in delovni spori prav tako veljajo za civilne zadeve. SE: sodniki imajo procesno diskrecijsko pravico v zvezi z alternativnim reševanjem sporov. Prizadevanje za sporazumno rešitev spora je obvezna naloga sodnika, razen če to ni primerno zaradi narave zadeve. – Posebne ureditve za dostop invalidov do pravnega varstva – Kot pogodbenice Konvencije ZN o pravicah invalidov () so EU in vse njene države članice dolžne zagotoviti učinkovit in enak dostop invalidov do pravnega varstva, in sicer z zagotovitvijo ustreznih prilagoditev, katerih namen sta enakost in nediskriminacija. Države pogodbenice bi morale zagotoviti tudi dostopnost, vključno s komunikacijo in informacijami, ter ponovno potrditi zavezanost pravici do enakosti pred zakonom. Slika 30 prikazuje izbrane posebne ureditve v zvezi s tem, kot so razpoložljivost informacij v dostopnih oblikah, razpoložljivost določenih oblik na zahtevo ali dostop za invalide do digitalnih rešitev za civilne in gospodarske zadeve, upravne zadeve in kazenske zadeve pred sodišči prve stopnje. Slika 30: Posebne ureditve za dostop invalidov do pravnega varstva, 2021 (vir: Evropska komisija ( )) – Sodni nadzor nad javno upravo v poslovnih scenarijih – Pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2022 prvič vsebuje pregled izbranih pravnih jamstev v zvezi z dejanji ali opustitvami upravnih organov v poslovnih scenarijih . Ustrezna jamstva vključujejo sodni nadzor upravnih odločb in začasnih ukrepov ali možnost finančne odškodnine v primeru molka organa ali neutemeljene odločbe. Vse to prispeva h kakovosti pravosodnega sistema, kar je še posebej pomembno za poslovno in naložbeno okolje ter delovanje enotnega trga. Slika 31: Pravna jamstva glede odločb ali neukrepanja upravnih organov, 2021 (*) (vir: Evropska komisija ( )) Molk organa pomeni tiho zavrnitev Možnost denarne odškodnine v primeru škode, povzročene z upravno odločbo, ki jo je sodišče na koncu razveljavilo kot neutemeljeno Molk organa pomeni tiho soglasje NI PODATKOV Sodišče lahko v primeru molka organu odredi, da obravnava primer Sodišče lahko z začasnim ukrepom zadrži izvršitev upravne odločbe Možnost denarne odškodnine v primeru škode, nastale zaradi molka organa



– Otrokom prijazno pravosodje – Pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2022 vključuje bolj poglobljeno analizo otrokom prijaznega pravosodja v primerjavi s prejšnjimi izdajami. Slika 32 prikazuje različne ureditve v državah članicah, zaradi katerih pravosodni sistem bolje ustreza potrebam otrok. Slika 33 prikazuje posebne ureditve, ki so na voljo, ko je otrok vpleten kot žrtev ali kot osumljena/obtožena oseba. Slika 32: Posebne ureditve za otrokom prijazne postopke, 2021 (*) (postopki civilnega in kazenskega prava/mladoletniškega prava ter upravni postopki) (vir: Evropska komisija ( )) (*) Otroci: osebe, mlajše od 18 let. Podatki za MT o izobraževanju sodnikov so za leto 2020.



Slika 33: Posebne ureditve za otrokom prijazne postopke, v katerih so otroci vpleteni kot žrtve ali osumljene ali obtožene osebe, 2021 (*) (vir: Evropska komisija ( ))

(*) Otroci: osebe, mlajše od 18 let. 3.2.2 Viri Za pravilno delovanje pravosodnega sistema so potrebni zadostni viri, vključno s potrebnimi naložbami v fizično in tehnično infrastrukturo, ter ustrezno izobraženo, usposobljeno in primerno plačano osebje vseh kategorij. Če ni ustreznih prostorov, orodij ali osebja z ustreznimi kvalifikacijami in veščinami ter dostopom do stalnega usposabljanja, je ogrožena kakovost postopkov in odločb. – Finančni viri – Na spodnjih slikah so prikazani dejanski javnofinančni odhodki za delovanje pravosodnega sistema (brez zaporov) na prebivalca (slika 34) in kot delež bruto domačega proizvoda (BDP) (slika 35).



Slika 34: Skupni splošni javnofinančni odhodki za sodišča v EUR na prebivalca v letih 2012 in 2018–2020 (*) (vir: Eurostat) (*) Države članice so razvrščene glede na njihove odhodke v letu 2020 (od največjih do najmanjših odhodkov). Naslednji podatki so začasni: DE (2018–2020), ES (2020), FR (2019–2020), IT (2020) in PT (2020). Slika 35: Skupni splošni javnofinančni odhodki za sodišča kot odstotek BDP v letih 2012 in 2018–2020 (*) (vir: Eurostat) (*) Države članice so razvrščene glede na njihove odhodke v letu 2020 (od največjih do najmanjših odhodkov). Naslednji podatki so začasni: DE (2018–2020), ES (2020), FR (2019–2020), IT (2020) in PT (2020). – Človeški viri – Za kakovost pravosodnega sistema so bistvenega pomena ustrezni človeški viri. Raznolikost sodnikov, vključno z uravnoteženo zastopanostjo spolov, zagotavlja dopolnjujoče se znanje, veščine in izkušnje ter izraža družbeno stvarnost. Slika 36: Število sodnikov v letih 2012 in 2018–2020 (*) (na 100 000 prebivalcev) (vir: študija Evropske komisije za učinkovitost pravosodja pri Svetu Evrope (CEPEJ)) (*) V to kategorijo so v skladu z metodologijo CEPEJ vključeni sodniki s polnim delovnim časom. „Rechtspfleger“/sodniški pomočniki, ki jih imajo nekatere države članice, niso vključeni. AT: podatki o upravnem sodstvu so del podatkov od leta 2016. EL: od leta 2016 podatki o številu poklicnih sodnikov vključujejo vse razrede v kazenskem in civilnem pravosodju ter upravne sodnike. IT: regionalne revizijske komisije, lokalne davčne komisije in vojaška sodišča niso upoštevani. Upravno sodstvo se upošteva od leta 2018. Slika 37: Delež poklicnih sodnic na vrhovnih sodiščih v obdobju 2019–2021 (*) (vir: Evropska komisija ( )) (*) Podatki so razvrščeni po vrednostih v letu 2020 od najvišje do najnižje. MT: v letih 2019 in 2020 ni bilo žensk na najvišjem sodišču.

Slika 38: Število odvetnikov v letih 2012 in 2018–2020 (*) (na 100 000 prebivalcev) (vir: študija Evropske komisije za učinkovitost pravosodja pri Svetu Evrope (CEPEJ)) (*) Glede na metodologijo CEPEJ je odvetnik oseba, ki je v skladu z nacionalnim pravom usposobljena in pooblaščena, da zastopa svoje stranke in deluje v njihovem imenu; opravlja odvetniški poklic; nastopa pred sodišči ali strankam svetuje in jih zastopa v pravnih zadevah (Priporočilo Rec(2000) 21 Odbora ministrov Sveta Evrope o svobodi opravljanja odvetniškega poklica). DE: ne razlikuje se med različnimi skupinami odvetnikov, na primer med pravnimi svetovalci ali odvetniki. FI: od leta 2015 navedeno število odvetnikov vključuje odvetnike, ki delajo v zasebnem sektorju, in odvetnike, ki delajo v javnem sektorju.



– Usposabljanje – Usposabljanje v pravosodju pomembno prispeva h kakovosti sodnih odločb in pravosodnih storitev za državljane. Spodaj prikazani podatki zajemajo usposabljanje v pravosodju na najrazličnejših področjih, vključno s komuniciranjem s strankami in mediji ter pravosodnimi veščinami. Slika 39: Razpoložljivost usposabljanja na področju komunikacije za sodnike, 2021 (*) (vir: Evropska komisija ( )) (*) Največ možnih: 16 točk. Državam članicam je bila dodeljena ena točka, če imajo začetno usposabljanje, in ena točka, če imajo stalno usposabljanje (največ dve točki za vsako vrsto usposabljanja). MT: podatki za leto 2020.



3.2.3 Orodja za ocenjevanje Redno ocenjevanje bi lahko izboljšalo odzivnost pravosodnega sistema na sedanje in prihodnje izzive, s tem pa tudi njegovo kakovost. Raziskave (slika 40) so bistvene za oceno, kako pravosodni sistemi delujejo z vidika delavcev v pravni stroki in uporabnikov sodišč. Slika 40: Teme raziskav, izvedenih med uporabniki sodišč ali delavci v pravni stroki, 2019 (*) (vir: Evropska komisija ( )) (*) Države članice so prejele eno točko na navedeno temo raziskav, ne glede na to, ali je bila raziskava izvedena na nacionalni ali regionalni ravni ali na ravni sodišča. „Druge teme“ vključujejo raziskavo med strankami v sporu o njihovem mnenju glede novih načinov izboljšanja kakovosti storitev za stranke na sodiščih in dostopnosti storitev sodišč (FR), raziskavo med sodniki o temah, kot so splošno stanje pravosodnega sistema, njihova funkcija in neodvisnost sodstva (ES), pomoč žrtvam kaznivih dejanj (PL), splošni vidiki sodišč in njihovega delovanja, dostop do informacij o sodiščih, objekti sodišča, sodnik, odgovoren za postopek, viri, zvestoba (PT). 3.2.4 Digitalizacija Z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) se lahko okrepijo pravosodni sistemi držav članic in poveča njihova dostopnost, učinkovitost, odpornost ter pripravljenost za spoprijemanje s sedanjimi in prihodnjimi izzivi. Škodljiv vpliv na nacionalne pravosodne sisteme ima tudi pandemija COVID-19, ki je opozorila na številne izzive, ki vplivajo na delovanje sodstva. Hkrati se je pokazalo, da morajo nacionalni pravosodni sistemi dodatno izboljšati svojo digitalizacijo. V prejšnjih izdajah pregleda stanja na področju pravosodja v EU so bili predstavljeni primerjalni podatki o določenih vidikih IKT v pravosodnih sistemih. Kot je bilo napovedano v sporočilu Komisije z dne 2. decembra 2020 o digitalizaciji pravosodja v EU (), je bil pregled stanja znatno dopolnjen z dodatnimi podatki o digitalizaciji v državah članicah. To bi moralo omogočiti natančnejše spremljanje področij napredka in nerešenih izzivov.

Državljanom prijazno pravno varstvo zahteva, da so informacije o nacionalnih pravosodnih sistemih lahko dostopne in tudi prilagojene posebnim družbenim skupinam, ki bi sicer imele težave pri dostopu do informacij. Slika 41 prikazuje razpoložljivost spletnih informacij in posebnih javnih storitev, ki lahko ljudem pomagajo dostopati do pravnega varstva. Slika 41: Razpoložljivost spletnih informacij o pravosodnem sistemu za širšo javnost, 2021 (*) (vir: Evropska komisija ( )) (*) DE: vsaka zvezna dežela in zvezna raven odloči posebej, katere informacije se zagotovijo na spletu.

– Pravila, pripravljena za digitalizacijo – Uporaba digitalnih rešitev v civilnih/gospodarskih, upravnih in kazenskih zadevah pogosto zahteva ustrezno ureditev v okviru nacionalnih postopkovnih pravil. Slika 42 prikazuje, kakšne možnosti imajo različni akterji za uporabo tehnologije za komunikacijo na daljavo (kot so videokonference) pri postopkih, povezanih s sodnimi zadevami, in odraža sedanje stanje glede dopustnosti digitalnih dokazov. Slika 42: Postopkovna pravila, ki omogočajo digitalno tehnologijo na sodiščih v civilnih/gospodarskih, upravnih in kazenskih zadevah, 2021 (*) (vir: Evropska komisija ( )) (*) Prvi stolpec za vsako državo članico predstavlja postopkovna pravila za civilne/gospodarske zadeve, drugi stolpec se nanaša na upravne zadeve, tretji pa na kazenske zadeve. Največ možnih: 12 točk. Za vsako merilo sta bili dodeljeni dve točki, če ta možnost obstaja v vseh civilnih/gospodarskih, upravnih oziroma kazenskih zadevah (v kazenskih zadevah je bila možnost zaslišanja strank razdeljena, da bi se zajeli obdolženci in žrtve). Kadar te možnosti ni v vseh zadevah, se točke delijo z dve. Pri tistih državah članicah, ki ne razlikujejo med civilnimi/gospodarskimi in upravnimi zadevami, je bilo obema področjema dodeljeno enako število točk. EL: nič točk za upravne in kazenske zadeve. LU: nič točk za upravne zadeve.



– Uporaba digitalnih orodij – Poleg postopkovnih pravil, pripravljenih za digitalizacijo, morajo imeti sodišča in državna tožilstva vzpostavljena ustrezna orodja in infrastrukturo, ki omogočajo komunikacijo na daljavo ter varen oddaljeni dostop do delovnega mesta (slika 43). Ustrezna infrastruktura in oprema sta potrebni tudi za varno elektronsko komunikacijo med sodišči/državnimi tožilstvi ter delavci v pravni stroki in institucijami (sliki 44 in 45). IKT, vključno z inovativno tehnologijo, ima pomembno vlogo pri podpiranju dela pravosodnih organov. S tem pomembno prispeva h kakovosti pravosodnih sistemov. Z razpoložljivostjo različnih digitalnih orodij, ki so na voljo sodnikom, tožilcem in zaposlenim v sodstvu, se lahko racionalizirajo delovni postopki, zagotovi pravična porazdelitev dela in bistveno skrajša trajanje postopkov. Slika 43: Uporaba digitalne tehnologije na sodiščih in državnih tožilstvih, 2021 (*) (vir: Evropska komisija ( )) (*) Največ možnih: 7 točk. Za vsako merilo je bila dodeljena ena točka, če sodišča oziroma državna tožilstva uporabljajo določeno tehnologijo, pol točke pa je bilo dodeljene, če te tehnologije ne uporabljajo vedno.

Varna elektronska komunikacija lahko prispeva k izboljšanju kakovosti pravosodnih sistemov. Možnost sodišč, da elektronsko komunicirajo med seboj ter z delavci v pravni stroki in drugimi institucijami, lahko omogoči racionalizacijo postopkov ter zmanjša potrebo po komunikaciji v papirni obliki in fizični prisotnosti, s tem pa bi se skrajšalo trajanje dejavnosti pred obravnavo in sodnih postopkov. Slika 44: Sodišča: elektronska komunikacijska orodja, 2021 (*) (vir: Evropska komisija ( )) (*) Največ možnih: 5 točk. Za vsako merilo je bila dodeljena ena točka, če je varna elektronska komunikacija na voljo za sodišča. Pol točke je bilo dodeljene, kadar te možnosti ni v vseh zadevah. FI: naloge notarjev niso povezane s sodišči, zato ni razloga, da bi jim zagotovili varno povezavo.

Državna tožilstva so bistvena za delovanje sistema kazenskega pravosodja. Tudi njim lahko koristi dostop do varnega elektronskega komunikacijskega kanala, ki bi lahko olajšal njihovo delo in tako izboljšal kakovost sodnih postopkov. Možnost varne elektronske komunikacije med državnimi tožilstvi in preiskovalnimi organi, zagovorniki in sodišči bi omogočila bolj smotrno in učinkovitejšo pripravo postopkov pred sodiščem.



Slika 45: Državno tožilstvo: elektronska komunikacijska orodja, 2021 (*) (vir: Evropska komisija ( )) (*) Največ možnih: 5 točk. Za vsako merilo je bila dodeljena ena točka, če je varna elektronska komunikacija na voljo za državna tožilstva. Pol točke je bilo dodeljene, kadar te možnosti ni v vseh zadevah. Razpoložljivost elektronskih komunikacijskih orodij znotraj tožilstev vključuje komunikacijo z odvetniki, zaposlenimi na državnem tožilstvu.



– Spletni dostop do sodišč – Možnost, da se posamezni koraki v sodnem postopku izvedejo elektronsko, je pomemben vidik kakovosti pravosodnih sistemov. Elektronska vložitev zahtevkov ter možnost spletnega spremljanja in pospešitve postopka ali elektronske vročitve dokumentov lahko močno olajšata dostop do pravnega varstva za državljane in podjetja (ali njihove pravne zastopnike) ter skrajšata zamude in znižata stroške. Razpoložljivost takih digitalnih javnih storitev bi pomagala še bolj približati sodišča državljanom in podjetjem, s čimer bi se povečalo zaupanje javnosti v pravosodni sistem. Slika 46: Digitalne rešitve za začetek in spremljanje postopkov v civilnih/gospodarskih in upravnih zadevah, 2021(*) (vir: Evropska komisija ( )) (*) Največ možnih: 9 točk. Za vsako merilo je bila dodeljena ena točka, če ta možnost obstaja v vseh civilnih/gospodarskih oziroma upravnih zadevah. Pol točke je bilo dodeljene, kadar te možnosti ni v vseh zadevah. Pri tistih državah članicah, ki ne razlikujejo med civilnimi/gospodarskimi in upravnimi zadevami, je bilo obema področjema dodeljeno enako število točk.



Uporaba digitalnih orodij za izvajanje in spremljanje sodnih postopkov v kazenskih zadevah lahko tudi pomaga zagotoviti pravice žrtvam in obdolžencem. Digitalne rešitve lahko na primer omogočijo zaupno komunikacijo na daljavo med obdolženci in njihovimi zagovorniki, omogočijo obdolžencem v pridržanju, da se pripravijo na zaslišanje, in pomagajo preprečiti sekundarno viktimizacijo žrtev kaznivih dejanj. Slika 47: Digitalne rešitve za izvajanje in spremljanje sodnih postopkov v kazenskih zadevah, 2021(*) (vir: Evropska komisija ( )) (*) Največ možnih: 6 točk. Za vsako merilo je bila dodeljena ena točka, če ta možnost obstaja v vseh kazenskih zadevah. Pol točke je bilo dodeljene, kadar te možnosti ni v vseh zadevah. – Dostop do sodb – Zagotavljanje spletnega dostopa do sodb povečuje preglednost pravosodnih sistemov, državljanom in podjetjem pomaga razumeti njihove pravice ter lahko prispeva k doslednosti sodne prakse. Ureditve za spletno objavljanje sodnih odločb so bistvene za vzpostavitev uporabniku prijaznih iskalnih pripomočkov ( ), ki prispevajo k boljši dostopnosti sodne prakse za delavce v pravni stroki in širšo javnost. Zaradi neoviranega dostopa do sodne prakse in njene preproste ponovne uporabe je pravosodni sistem primeren za algoritme, kar omogoča inovativne „pravnotehnološke“ aplikacije, ki podpirajo osebe, delujoče na tem področju. Pri objavljanju sodnih odločb na spletu je treba znotraj meja, postavljenih s pravnimi in političnimi okviri, uravnotežiti različne interese. Splošna uredba o varstvu podatkov () se v celoti uporablja za obdelavo osebnih podatkov na sodiščih. Pri presojanju, katere podatke objaviti, je treba poiskati pošteno ravnovesje med pravico do varstva podatkov in pravico do objave sodnih odločb, da se zagotovi preglednost pravosodnega sistema. To še zlasti velja, kadar razkritje navedenih podatkov upravičuje prevladujoč javni interes. V številnih državah pravo ali praksa zahteva anonimizacijo ali psevdonimizacijo ( ) sodnih odločb pred objavo, in sicer sistematično ali na zahtevo. Podatke, ki jih pripravi sodstvo, ureja tudi zakonodaja EU o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja ( ). Razpoložljivost sodnih odločb v strojno berljivi obliki ( ) omogoča pravosodni sistem, primeren za algoritme ( ).