P6_TA(2007)0078

Spoštovanje Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije: metodologija sistematičnega in strogega nadzora

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2007 o spoštovanju Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije: metodologija sistematičnega in strogega nadzora (2005/2169(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju sporočila Komisije o spoštovanju Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije (KOM(2005)0172),

- ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe ES,

- ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije [1], razglašene 7. decembra 2000 v Nici,

- ob upoštevanju Pogodbe o ustavi za Evropo (ustavne pogodbe), podpisane 29. oktobra 2004 v Rimu, ki vsebuje določbe Listine o temeljnih pravicah z namenom, da te postanejo pravno zavezujoče,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2004 o sporočilu Komisije o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji: spoštovanje in spodbujanje temeljnih vrednot Evropske unije [2],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2005 o spodbujanju in varovanju temeljnih pravic: vloga nacionalnih in evropskih institucij, vključno z Agencijo za temeljne pravice [3],

- ob upoštevanju letnega poročila za leto 2005 o stanju na področju temeljnih pravic Evropske unije, ki ga je pripravila mreža neodvisnih strokovnjakov Evropske unije,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice [4] in izjave Sveta o policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah,

- ob upoštevanju govora Joséja Manuela Barrosa v njegovi takratni funkciji imenovanega predsednika Komisije na plenarnem zasedanju Parlamenta 17. novembra 2004,

- ob upoštevanju členov 45, 34 in 91 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za ustavne zadeve (A6-0034/2007),

A. ker Unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin kot tudi na načelu pravne države, ta načela pa so skupna vsem državam članicam (člen 6 Pogodbe EU),

B. ker nosi Evropski parlament kot neposredno izvoljeno zastopstvo državljank in državljanov Unije pri uresničevanju teh načel še posebej veliko odgovornost,

C. ker je ta odgovornost še toliko večja, saj v sedanjih pogodbah:

- pravica posameznikov do vložitve neposredne tožbe pri evropskem sodišču ostaja zelo omejena [5],

- niso mogoče skupinske tožbe ("collective action"),

- ima Sodišče na več področjih omejene pristojnosti (glej naslov IV Pogodbe ES in člen 35 Pogodbe EU) oziroma jih sploh nima (drugi steber - naslov V Pogodbe EU [6]),

zaradi česar mora biti evropski zakonodajalec toliko bolj previden pri sprejemanju predpisov, ki lahko vplivajo na zaščito temeljnih svoboščin,

D. ker predstavlja postopek za preverjanje združljivosti vseh zakonodajnih predlogov z Listino o temeljnih pravicah eno od nujnih posledic, ki so izšle iz sprejetja Listine s strani Parlamenta, Sveta, Komisije in vseh držav članic, kakor tudi iz njene slavnostne razglasitve pred državljankami in državljani EU 7. decembra 2000 v Nici,

E. ker dejanski domet temeljnih pravic, ki izhaja iz uporabe člena 6(2) Pogodbe EU, še vedno ostaja predvsem stvar sodne razlage, zato pa bi moral evropski zakonodajalec jasno opredeliti način razlage teh pravic,

F. ker so se Parlament, Svet in Komisija ob sprejetju Listine o temeljnih pravicah dogovorili o opredelitvi teh pravic in ker jih bodo morali za nesporno zagotavljanje skladnosti in v luči dobrih namenov v prihodnje upoštevati pri oblikovanju zakonodaje ES (glej zgoraj navedeno sporočilo Komisije (KOM(2005)0172)),

G. ker postanejo v Listini zapisane pravice s tem, ko so prevzete v pravo Unije, zavezujoče z vidika zakonodaje ES, ki temelji na njej,

H. ker imajo sistematičnost, temeljitost, objektivnost, odprtost in preglednost postopka spoštovanja temeljnih pravic v zakonodajnih predlogih še toliko večji pomen, saj Listina o temeljnih pravicah na žalost vse do danes ni postala pravno zavezujoča; ker pa je Listina o temeljnih pravicah v teku let postala referenčno besedilo, po katerem se zgledujejo evropska sodišča, kot so Sodišče prve stopnje, Sodišče Evropskih skupnosti [7], Evropsko sodišče za človekove pravice v Strasbourgu kot tudi številna ustavna sodišča,

I. ker mora evropski zakonodajalec pri oblikovanju predhodne ocene o vplivu nove zakonodaje ES na temeljne pravice k sodelovanju povabiti nacionalne zakonodajalce, civilno družbo in predstavnike znanstvenih ustanov ter drugih mednarodnih organizacij, kot so Svet Evrope in Združeni narodi; ker bi evropski zakonodajalec na ta način, kot je to že storil pri nekaterih aktih s področja zaščite zasebnega življenja, pravice do družine in pravice do preglednosti, spodbujal širitev kulture temeljnih pravic,

J. ker predstavlja predlog Komisije o poglobitvi in boljši obveščenosti javnosti o postopku spoštovanja temeljnih pravic, ki je začel veljati leta 2001, znaten napredek pri njenem prizadevanju za razvoj resnične "kulture temeljnih pravic" v Evropski uniji,

K. ker je ta postopek obrnjen preveč navznoter, ker so merila prestroga, ker vloga Parlamenta ni zadostna in ker predlogi o vključitvi parlamentov držav članic, kot recimo predlogi britanskega zgornjega doma [8], ostajajo neupoštevani, prav tako kot nujen stalni dialog med evropskimi institucijami in sodelovanje neodvisnih organizacij zavoljo večje objektivnosti,

L. ker resnična "kultura temeljnih pravic" v Uniji zahteva razvoj skupnega sistema nadzora temeljnih pravic, ki bi vključeval Svet in sklepe na področju medvladnega sodelovanja,

M. ker prava "kultura temeljnih pravic" ne pomeni le pasivnega izpolnjevanja pravil, ampak tudi aktivno spodbujanje temeljnih pravic in posredovanje v primerih kršitve ali nezadostne zaščite temeljnih pravic v državah članicah,

N. ker mora biti v sklopu skupnega sistema nadzora spoštovanja temeljnih pravic predvideno letno posvetovanje treh institucij in nacionalnih parlamentov, zlasti potem ko Parlament preuči dosežen napredek in probleme, ki se pojavljajo pri razvoju EU kot območja svobode, varnosti in pravice,

O. ker bi bilo v okviru takšnega posvetovanja mogoče preučiti tudi sledeče:

- letno poročilo Agencije za temeljne pravice,

- posebno poročilo Komisije v okviru njenega splošnega poročila o izvajanju prava Skupnosti,

- poročilo Sveta o vprašanjih, ki jih je v preteklem letu ocenil kot pomembne za spoštovanje temeljnih pravic znotraj Unije in s strani držav članic,

P. ker bi morale institucije na teh vsakoletnih posvetovanjih preveriti možnosti za spremembo zakonodaje, ki zaradi zagotavljanja javne varnosti morebiti krči pravice,

Q. ker obstoj skrivnih zaporov in ilegalnih ugrabitev, ki jih izvaja CIA v okviru boja proti terorizmu, počasna preiskava in pomanjkljivo sodelovanje več vlad, ali pa prenos podatkov o letalskih potnikih in o bančnih računih prek organizacije SWIFT brez zakonske podlage samo zmanjšujeta zaupanje državljank in državljanov v sposobnost in voljo evropskih institucij, da ščitijo temeljne pravice in kaznujejo kršitve,

1. opozarja na zgodovinsko nalogo, da je treba pri "oblikovanju vse tesnejše zveze" (člen 1 Pogodbe EU) poleg razvoja instrumentov varnosti in prava ter gospodarskega in družbenega napredka oblikovati tudi instrumente svobode;

2. poudarja, da je treba premagati krizo ustavnega procesa, ohraniti glavne dosežke ustavne pogodbe in zagotoviti, da bo Listina o temeljnih pravicah pravno zavezujoča;

3. pozdravlja predloge Komisije za poglobitev in boljšo preglednost postopka spoštovanja temeljnih pravic v njenih zakonodajnih predlogih in v tem vidi prvi pozitivni rezultat ambicioznih ukrepov za varstvo temeljnih pravic, ki jih je v svojem govoru 17. novembra 2004 v Parlamentu napovedal predsednik Komisije José Manuel Barroso, ki je v ta namen ustanovil tudi delovno skupino;

4. poziva Komisijo, naj zagotovi večjo preglednost procesa spremljanja in se posvetuje z zadevnimi udeleženci civilne družbe, zlasti s tistimi, ki bi jih predlogi Komisije lahko prizadeli;

5. poudarja, da "sistematični" nadzor, ki ga je predlagala Komisija, zahteva temeljit pregled vsakega zakonodajnega predloga in utemeljitev rezultata;

6. poziva Komisijo, naj preveri skladnost zakonodajnih predlogov ne le z Listino o temeljnih pravicah, ampak tudi z vsemi evropskimi in mednarodnimi pravnimi instrumenti in pravicami, povezanimi s temeljnimi pravicami, ki izhajajo iz skupnih ustavnih tradicij držav članic kot splošna načela prava ES;

7. poudarja, da res sistematično in strogo spremljanje spoštovanja temeljnih pravic ne zahteva le preverjanja morebitnih pravnih napak pri tehtanju med svobodo posameznika in zahtevami splošnega interesa, ampak da je poleg tega vedno potrebna politična analiza, da se med različnimi rešitvami, ki zagotavljajo tehtanje brez napak, izbere tisto, ki vzpostavi najboljše razmerje med zastavljenim ciljem in omejevanjem temeljnih pravic (optimizacija politike temeljnih pravic);

8. meni, da je smiselno osredotočiti nadzor na tiste temeljne pravice, ki pridejo v poštev v posameznem primeru, ter da je te pravice nujno treba vsakokrat izrecno in posamično navesti v uvodnih izjavah;

9. želi, da bi metodologijo, s katero namerava Komisija v svojih zakonodajnih predlogih izvajati določbe iz Listine o temeljnih pravicah, tudi praktično in stvarno udejanjili;

10. poudarja, da je pomembno, da je sistematični notranji nadzor za zagotovitev skladnosti s temeljnimi pravicami v fazi nastajanja zakonodajnega predloga predmet poročila z razlago, ki zagotavlja skladnost teh pravic s pravnega vidika;

11. poziva Komisijo, da ponovno preuči svoj sklep o razdelitvi razmislekov o temeljnih pravicah v okviru presoje vplivov na obstoječe tri kategorije - gospodarske, družbene in okoljske učinke - in oblikuje posebno kategorijo "učinki na temeljne pravice", saj bo le tako zagotovila upoštevanje vseh vidikov temeljnih pravic;

12. poudarja pravico Komisije, da v teku celotnega zakonodajnega procesa v primeru sprememb, ki kršijo katero od temeljnih pravic, umakne svoj predlog, preden ga odobri Svet;

13. zavrača pridržke Komisije pri vlaganju ničnostnih tožb "na podlagi političnega preverjanja posameznih primerov" in jasno poudarja brezpogojno prednost zaščite temeljnih pravic in svoboščin pred vsakršnimi političnimi pomisleki;

14. meni, da je treba postopek za upoštevanje Listine o temeljnih pravicah razširiti na celotni zakonodajni proces in na komitologijo, okrepiti pozicijo Parlamenta, natančneje opredeliti vlogo Agencije za temeljne pravice in se bolj potegovati za njeno podporo;

15. razmišlja o možnosti spremembe člena 34 svojega Poslovnika, da bi Odboru za državljanske svoboščine zaupal tudi nadzor učinkov zakonodajnih predlogov, ukrepov in predpisov, ki so pomembni za temeljne pravice, kakor tudi spremeniti člena 91 in 115 svojega Poslovnika tako, da bodo lahko resolucije Parlamenta veljale tudi za zadeve držav članic, da bi lahko tako Parlament čim prej začel izvrševati svoje odgovornosti v skladu s členoma 6 in 7 Pogodbe EU;

16. meni, da je kljub obstoju splošnih posvetovalnih mehanizmov zelo pomembno večje vključevanje neodvisnih zunanjih organizacij in ustanov, ki se ukvarjajo s specifičnimi vprašanji s področja temeljnih pravic; zato poziva Komisijo, da predvidi poseben mehanizem za posvetovanje s temi organizacijami in ustanovami med postopkom nastajanja zakonodajnih predlogov, ki bi lahko vplivali na temeljne pravice;

17. poziva Svet, da okrepi sistematično preverjanje spoštovanja temeljnih pravic tudi na področjih medvladnega sodelovanja, objavi rezultate in prav tako zagotovi podporo Agenciji za temeljne pravice;

18. ponovno poudarja, da lahko Parlament in druge institucije Evropske unije v okviru zakonodajnega postopka in na področju sodelovanja policije in sodstva po potrebi in prostovoljno uporabijo znanje in izkušnje o temeljnih pravicah, ki jih je pridobila Agencija za temeljne pravice;

19. opozarja, da ne pogodbe ne Uredba Sveta (ES) št. 168/2007 ne preprečujejo, da bi Parlament pri izvajanju člena 7 Pogodbe EU uporabil storitve Agencije za temeljne pravice; pričakuje, da bosta Komisija in Agencija za temeljne pravice v večletnem okviru, pa tudi v letnem delovnem programu, zagotovili ustrezne finančne in človeške vire, da se bo Agencija v skladu s členom 7 Pogodbe EU lahko ustrezno odzvala na zahteve Parlamenta pri izvajanju njegovih pristojnosti;

20. poudarja, da je izjemno pomembno vnaprej predvideti primerne načine sporočanja in informiranja državljanov in evropskih institucij o notranjem nadzoru skladnosti s temeljnimi pravic, tudi s pripravo rednih poročil na to temo;

21. prosi parlamente držav članic, da predvsem na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja ter na področju skupne zunanje in varnostne politike preverjajo skladnost vseh sklepov in ukrepov z Listino o temeljnih pravicah, da bo s tem ohranjena nedeljivost temeljnih pravic ter zagotovljeno sistematično in temeljito preverjanje spoštovanja temeljnih pravic v vseh politikah Unije;

22. poziva Svet in Komisijo, da v skladu s členom 4 Pogodbe EU ter s členoma 200 in 212 Pogodbe ES vsako leto Parlamentu in nacionalnim parlamentom predložita poročilo o politiki EU na področju temeljnih pravic in da oblikujeta sistematičen, javen in stalen dialog o zaščiti temeljnih pravic v Uniji;

23. poziva Komisijo in Svet, naj poročata Parlamentu o nadaljnjem spremljanju poročil prek mreže nacionalnih strokovnjakov;

24. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk.

[1] UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

[2] UL C 104 E, 30.4.2004, str. 408.

[3] UL C 117 E, 18.5.2006, str. 242.

[4] UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

[5] Sodba Sodišča z dne 25. julija 2002 v zadevi C-50/00 P, Unión de Pequeños Agricultores proti Svetu Evropske unije, zbirka 2002, I-6677.

[6] Sklep Sodišča prve stopnje z dne 7. junija 2004 v zadevi T-338/02, Segi in drugi proti Svetu Evropske unije, zbirka 2004, II-1647.

[7] Sodba Sodišča z dne 27. junija 2006 v zadevi C-540/03, Evropski parlament proti Svetu Evropske unije mladoletnih otrok državljanov tretjih držav do združitve družine (Direktiva 2003/86/ES).

[8] Britanski zgornji dom, Odbor EU, 16. poročilo, zasedanje 2005-06, "Human rights proofing EU legislation", 29. november 2005, odstavek 149.

--------------------------------------------------