SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 14.7.2004 
KOM(2004) 490 kon čno 
2004/0161 (CNS)   
Predlog  
UREDBA SVETA 
o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) 
(predložena s strani Komisije)  
   
{SEK(2004) 931} 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. Po temeljni reformi prvega stebra skupne kmetijske polit ike v letih 2003 in 2004 se v 
novem finan čnem obdobju reformna politika osredoto ča na razvoj podeželja. 
2. Glede na to, da ve č kot polovica prebivalstva EU -25 živi na podeželju, ki se 
razprostira na 90 % ozemlja, je po litika razvoja podeže lja pomembno podro čje. 
Kmetovanje in gozdarstvo sta še vedno zel o pomembna dejavnika v okviru rabe 
zemljišč ter upravljanja z naravnimi  viri na podeželskih obmo čjih EU in predstavljata 
pomembno platformo za ekonomsko diverz ifikacijo v podeželskih skupnostih.  
3. „Težave“ in izzive, ki so povezani s politiko razvoja podeželja, lahko povzamemo na 
naslednje:  
– Gospodarske težave: Podeželska obmo čja imajo ob čutno nižji dohodek kot 
povprečno delovno sposobno prebivalstvo in  so bolj odvisna od primarnega 
sektorja.  
– Socialne težave: Obst ajajo jasni dokazi o ve čji nezaposlenosti na podeželskih 
območjih. Majhna gostota prebivalstva in odseljevanje na nekaterih obmo čjih 
lahko pove čata pojav težav, kot so slab dos top do osnovnih stor itev, socialna 
izključenost in manjša izbira pri zaposlitvi. 
– Okoljske težave: Treba je zagotoviti, da kmetijstvo in gozdarstvo prinašata 
pozitivni prispevek k podeželju in da  se širša okolica zavzema za ravnovesje. 
4. V Agendi 2000 je politika razvoja podeželja dolo čena kot drugi steber skupne 
kmetijske politike, z namenom, da sprem lja nadaljnjo reformo tržne politike na 
celotnem evropskem ozemlju. Politika r azvoja podeželja se zato ne more lo čiti od 
svoje vloge drugega stebra v skupni km etijski politiki, s poudarkom na besedi 
„skupni“, odlo čeno je bilo torej, da se kmetijski sektor uredi na ravni Evropske unije. 
Zagotavljanje skladnosti instrumentov in c iljev politike med obema stebroma je zato 
še posebej pomembno. 
5. Politika razvoja podeželja EU sledi splošnim smernicam za trajnostni raz voj v skladu 
s sklepi Evropskega sveta z zasedanja v Lizboni (marca 2000) in Göteborgu (junija 
2001). Medtem ko je v lizbonskih sklepih za cilj dolo čeno, da bo do leta 2010 
Evropska unija postala najbolj konkuren čno gospodarsko obmo čje, ki bo temeljilo na 
znanju, je v sklepih iz Göteborga na novo poudarjeno varstvo okolja in doseganje 
trajnostnega toka razvoja. Nadaljnji skle pi so poudarili dejs tvo, da se v okviru 
Agende 2000 evropska kmetijska politika zdaj „bolj osredoto ča na zadovoljevanje 
rastočih potreb prebivalstva, kot je zagotav ljanje varnosti živ il, kakovosti živil, 
raznovrstnosti proizvodov, dobrega po čutja živali, okoljske kakovosti ter varstva 
narave in podeželja“.  
6. Nadaljnje izvajanje reforme SKP vklju čuje potrebo po stalni se ktorski komponenti v 
politiki razvoja podeželja EU. Dvojnost strukture kmetijskih gospodarstev in ob časno 
še vedno visok delež kmetijstva pri zaposlenosti v novih državah članicah, odražata 
nadaljnjo potrebo po politiki, ki bo spre mljala prestrukturiranje kmetijstva in 
podeželskih obmo čij. 
7. Ozemeljske komponente politike razvoja pod eželja EU, ki bi rešile gospodarske, 
socialne in okoljske težave s katerimi se spopadajo podeželska obmo čja, so 
 
SL 3   SL spremljanje upravljanja zemljiš č, ki je pomembna funkcija kmetijstva in gozdarstva, 
vključevanje kmetijstva in gozdarstva v diverzificirano podeželsko gospodarstvo ter 
pospeševanje socialno-ekonomskega razvoja podeželskih obmo čij.  
8. Na dopolnjevanje dveh stebrov SKP se osredoto ča nedavna reforma SKP, ki uvaja 
ločevanje, navzkrižno dopolnjevanje  in spreminjanje (npr. prenos skladov iz prvega v 
drugi steber) in se za čne izvajati leta 2005. Prvi  steber se osredoto ča na zagotavljanje 
osnovnega dohodka kmetom, ki imajo še naprej  možnost proizvajat i za potrebe trga, 
medtem ko drugi steber podpira kmetijstvo kot ponudnika javnega blaga v okviru 
njegove okoljske in podeželske funkcije ter podeželska obmo čja pri njihovem 
razvoju.  
9. V skladu s sklepi konference v Salzburgu (novembra 2003) in strateških smernic 
zasedanj Evropskega sveta v Lizboni in Göteborgu, ki poudarjajo ekonomske, 
okoljske in socialne elemente trajnosti, so bili v Obvestilu o finan čnih načrtih za 
obdobje 2007-13, dolo čeni trije glavni cilji za po litiko razvoja podeželja:  
– povečanje konkuren čnosti kmetijskega sektorja s pomo čjo podpore za 
prestrukturiranje; 
– izboljšanje okolja in podeželja s pomo čjo podpore za upravljanje zemljiš č 
(vključno z ukrepi za razvoj podeželja, ki so povezani z obmo čji Natura 2000); 
– izboljšanje kakovosti življenja v podeželskih obmo čjih in pospeševanje 
diverzifikacije gospodar skih dejavnosti s pomo čjo ukrepov, ki so namenjeni 
kmetijskemu sektorju in ostalim podeželskim delavcem. 
Namen politike razvoja pode želja na ravni EU je: 
– spremljanje in dopolnjevanje nadaljn je reforme SKP ter zagotavljanje 
skladnosti z instrumenti in politikami prvega stebra;  
– pospeševanje drugih prednostnih na log politike EU, kot so trajnostno 
upravljanje z naravnimi vi ri, inovativnost in konkuren čnost na podeželskih 
območjih ter ekonomska in socialna kohezija. 
10. V teko čem programskem obdobju je veliko število programov, programskih 
sistemov, raznih finan čnih upravljanj in nadzornih sistemov povzro čilo povečanje 
števila administrativnih nalog za države članice ter Komisijo in s tem vplivalo na 
zmanjšanje skladnosti, transparentnosti in razvidnosti politike razvoja podeželja.  
11. Prvi pomemben korak je urediti razvoj podeželja v enotni finan čni in programski 
okvir.  
12. Pomemben instrument, ki zagotavlja osredoto čanje programiranj a razvoja podeželja 
na prednostne naloge EU in dopolnjevanje z drugimi politikami EU, je strateška listina za razvoj podeželja, ki jo pripravi Komisija in predstavlja temelj nacionalnih 
strategij in programov za razvoja podeželja.  
13. Natan čno določeni cilji v okviru prednostnih nalog EU in ve čji poudarek na 
poročanju o rezultatih programa s pomo čjo okrepljenega spremljanja in vrednotenja, 
bodo zagotovili ve čjo transparentnost in odgovornost pri uporabi denarja EU, obenem 
pa bodo z manj specifi čno določenimi pravili in pogoji ustreznosti, poenostavljenim 
 
SL 4   SL finančnim poslovodenjem ter sistemom nadzora dopuš čali državam članicam ve č 
svobode pri izvajanju njihovih programov. 
14. Posvetovanje z interesnimi skupinami pr i oblikovanju, izvajanju in vrednotenju 
nacionalnih strategij ter programov, vklju čevanje pristopa „od spodaj navzgor“ 
LEADER, izmenjava najboljše prakse ter povezovanje v mrežo bo zagotovilo 
strukturiran dialog in predvsem dobro vodenje. 
15. Predlagane spremembe in natan čna opredelitev odgovornosti držav članic ter 
Komisije pri finan čnem poslovodenju, naj bi ob čutno izboljšale izvajanje in vodenje 
politike razvoja podeželja.  
16. Da bi dosegli bolj strateški pristop k razvoju podeželja, mora biti prvi korak v 
programski fazi strateška listina, ki jo prip ravi Komisija in v ka teri so opredeljene 
prednostne naloge za tri cilje politike.  V njej so opredeljene prednosti in 
pomanjkljivosti na ravni EU ter temeljni kazalniki za merjenje napredka pri 
doseganju prednostnih ciljev EU. Strategija  EU razvoja podeželja, ki jo nato sprejme 
Svet, predstavlja temelj nacionalnih strategij razvoja podeželja držav članic. Po 
posvetovanju z interesnimi skupinami bo nacionalna strategija razvoja podeželja 
prednostne naloge EU prenesla  na nacionalno raven, dolo čila temeljne kazalnike 
rezultatov in prikazala skladnost na črtovanja programov za razvoj podeželja z 
drugimi politikami EU, še posebej s kohezijsko politiko. 
17. Programi z uporabo kvantificiranih ciljev  in temeljnih kazalnikov rezultatov (ki 
vključujejo minimalno število skupnih ka zalnikov EU) prenesejo nacionalno 
strategijo na posamezne strategije za vsakeg a od treh tematskih ciljev, ki ustrezajo 
glavnim ciljem politike pod to čko 9, ter na strategijo za prednostni cilj LEADER. Za 
uravnoteženost strategije je potrebno zagotoviti minimalno finan čno podporo, in sicer 
je za cilj 1 (konkuren čnost) in cilj 3 (širši razvoj  podeželja) potrebno najmanj 15 % 
celotne finan čne podpore programa EU, za cilj 2 (upravljanje zemljiš č) pa najmanj 25 
%. Za cilj LEADER je predvideno najmanj 7 % finan čne pomoči EU.  
18. Za osnovanje vsakega tematskega cilj a bo na voljo sklop ukrepov. Pogoji, pod 
katerimi se ukrepi lahko izvajajo, so bili racionalizirani in poenostavljeni.  
19. Strategija prestrukturiranja za cilj 1 (konkuren čnost kmetovanja in gozdarstva), se 
načrtuje na podlagi ukrepov, ki se nanašajo na človeški in fizi čni kapital ter na 
kakovostne vidike, in dopuš ča ukinjanje dolo čenih ukrepov, ki se trenutno 
uporabljajo v novih državah članicah. 
20. Kmetijsko okolje je obvezni el ement strategije za cilj 2, ki se nana ša na okolje in 
upravljanje zemljiš č. Pri že obstoje čem ukrepu za obmo čja z omejenimi možnostmi je 
ponovno dolo čena razmejitev vmesnih obmo čij (ki delno temelji na socialno-
ekonomskih podatkih, ki so v mnogih primerih  postali zastareli). Nova razmejitev je 
osnovana glede na proizvodno sposobnost tal,  podnebne razmere ter glede na stopnjo 
pomembnosti dejavnosti ekstenzivnega kmetovanja pri upravljanju zemljiš č; pri tem 
se kot kazalnik upošteva nizko proizvodno sposobnost tal ter slabe podnebne razmere, 
ki povzro čajo težave pri vzdrževanju kmetijske dejavnosti. 
21. Splošni pogoj za ukrepe v okviru drugega cilja na ravni upravi čenca je spoštovanje 
obveznih zahtev EU in nacionalnih obveznih zahtev, ki veljajo za kmetijstvo in gozdarstvo.  
 
SL 5   SL 22. Prednostno metodo izvedbe cilja 3, ki se nanaša na širši razvoj podeželja, 
predstavljajo lokalne strateg ije razvoja, usmerjene na s ubregionalne ustanove in se 
pripravljajo bodisi v tesnem sodelovanju me d nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi 
organi bodisi se oblikujejo in izvajajo s pristopom „od spodaj navzgor“ ob uporabi 
pristopa LEADER (izbira najboljših na črtov lokalnega razvoja lokalnih akcijskih 
skupin, ki predstavljajo javno-zasebna part nerstva). Možna je horizontalna uporaba 
določenih ukrepov v okviru cilja 3.  
23. Vsak program mora vsebovati cilj LEADER za financiranje izvedbe lokalnih strategij 
razvoja lokalnih akcijskih skupin, ki naj temeljijo na treh tematskih ciljih, 
operacijskih stroških lokalnih akcijskih s kupin, projektih sodelovanja med lokalnimi 
akcijskimi skupinami, eksperimentalnih in pilotnih pristopih ter gradnji zmogljivosti in spodbud, potrebnih za pripravo lo kalnih strategij razvoja.  
24. Za tehni čno pomo č se lahko do 4 % programskih sredstev nameni za izvedbo 
programa, vklju čno s financiranjem nacionalnih omrežij za podporo izvajanja 
ukrepov za razvoj podeželja in zlasti lokalnih akcijs kih skupin ter kot sti čna točka 
omrežja EU za razvoj podeželja. Omrežj e EU za razvoj podeželja bo Komisiji 
pomagalo pri izvedbi politike. 
25. Stopnje sofinanciranja EU se oblikujejo glede na posamezne cilj e z najmanj 20 % in 
največ 50 % skupnih javnih izdatkov (75 % v regija h zbliževanja). Za cilj 2 in cilj 
LEADER je najvišja stopnja 55 % (80 % v regijah zbliževanja) in odraža prednosti, ki jih EU pripisuje tem ciljem. Za najb olj oddaljene regije se najvišje stopnje 
sofinanciranja pove čajo za 5 to čk. 
26. 3 % celotnih sredstev EU, namenjenih razv oju podeželja, ki so na voljo za to obdobje 
(in izključujejo modulacijo), se ohranijo za dodelitev v letih 2012 in 2013 državam 
članicam z najboljšimi doseženimi re zultati v okvirju cilja LEADER.  
27. Za izvedbo programov se uvede okrepljen  sistem spremljanja, vrednotenja in 
poročanja, ki temelji na skupnem okviru EU, o katerem se dogovorijo države članice 
in Komisija. Na podlagi letn ih nacionalnih skupnih poro čil o izvajanju programov ter 
o napredku pri izvajanju nacionalnih strate gij (glede na rezultate) Komisija letno 
poroča o napredku pri izvajanju prednostn ih nalog EU za razvoj podeželja. Če je 
potrebno, se lahko predlaga prilagoditev st rategije EU za razvoj podeželja.  
28. Opisan pristop omogo ča usmerjanje sofinanciranja EU, namenjenega razvoju 
podeželja, v skupno dolo čene prednostne naloge EU za tr i cilje politike, hkrati pa bi 
na ravni držav članic in na regionalni ravni omogo ča dovolj fleksibilnosti za iskanje 
ravnotežja med sektorsko (kmetijsko prestrukturiranje) in ozemeljsko razsežnostjo (upravljanje zemljiš č in socialno-ekonomski razvoj podeželskih obmo čij), z 
odzivanjem na posamezne situacije in potrebe. Poleg tega se lahko model LEADER uporablja v širšem obsegu, medtem ko se za EU kot celoto upošte va nadaljevanje in 
združevanje pristopa LEADER.  
 
SL 6   SL 2004/0161 (CNS) 
Predlog  
UREDBA SVETA 
o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij ob upoštevanju naslednjega: (1) Politika za razvoj podeželja mora spre mljati in dopolnjevati politike tržne in 
dohodkovne podpore Skupne kmetijske politike (SKP ) in tako prispevati k doseganju 
ciljev politike, kot je dolo čeno v členu 33(1) Pogodbe. Politik a za razvoj podeželja 
mora tudi upoštevati splošne cilje politik e ekonomske in socialne kohezije iz člena 158 
Pogodbe in prispevati k njihovemu uresni čevanju ob vklju čevanju drugih prednosti 
politike, ki so bile dolo čene v sklepih o trajnostnem r azvoju iz zasedanj Evropskega 
sveta v Lizboni in Göteborgu.  
(2) V skladu s členom 33(2)(a) Pogodbe je treba pri oblikovanju skupne kmetijske politike 
in posebnih metod za njeno izvajanje upoš tevati posebno naravo kmetijske dejavnosti, 
ki je posledica socialne strukture kmetijstv a ter strukturnih in naravnih neskladij med 
različnimi podeželskimi obmo čji. 
(3) Reforma SKP je junija 2003 in aprila 2004 vpeljala bistvene spremembe, ki lahko 
pomembno vplivajo na gospodarstv o celotnega podeželskega obmo čja Skupnosti, kot 
so kmetijski na čini proizvodnje, metode upravljanja zemljiš č, zaposlovanje ter širši 
socialni in ekonomski pogoji na podeželskih obmo čjih.  
(4) Dejavnosti Skupnosti se morajo skladati s tistimi, ki jih izvajajo države članice oziroma 
morajo poskušati prispevati k tem dejavnost im. Partnerstvo je treba okrepiti prek 
dogovorov o sodelovanju med razli čnimi vrstami partnerjev ob upoštevanju vseh 
institucionalnih pristojnosti držav članic. Partnerji morajo biti vklju čeni v pripravo, 
spremljanje in vrednotenje programa. 
(5) Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z na čelom subsidiarnosti, kot je predvideno v 
členu 5 Pogodbe. Ker pa cilj raz voja podeželja s strani držav članic ne more biti 
 
SL 7   SL ustrezno dosežen na podlagi povezav z drugimi  instrumenti SKP, obsega nesorazmerij 
med podeželskimi obmo čji in omejitev finan čnih sredstev držav članic v razširjeni 
Uniji, ga je lažje dose či na ravni Skupnosti prek ve čletnega jamstva sredstev Skupnosti 
in z osredoto čanjem na njegove prednostne naloge. V skladu z na čelom sorazmernosti, 
kot je navedeno v členu 5 Pogodbe, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za 
doseganje navedenega cilja. 
(6) Dejavnosti Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, v nadaljnjem besedilu 
„Sklad“, in postopki, h katerim prispeva, mora jo biti skladni in združljivi z ostalimi 
politikami Skupnosti ter v skladu s celotno zakonodajo Skupnosti.  
(7) Skupnost s svojo dejavnostjo v korist razvoja podeželja skrbi za spodbujanje 
odpravljanja nesorazmerij in spodbujanje en akosti med moškimi in ženskami v skladu 
s členoma 2 in 3 Pogodbe. 
(8) Za osredoto čanje strateške vsebine politike za r azvoj podeželja na prednostne naloge 
Skupnosti in s poudarjanjem njene transparent nosti, mora Svet sprejeti strateške 
smernice o predlogu Komisije. 
(9) Na podlagi strateških smernic, ki jih  sprejme Svet, mora vsaka država članica pripraviti 
svoje nacionalne strategije za raz voj podeželja, ki sestavljajo referen čni okvir za 
pripravo programov za razvoj podeželja. Države članice in Komisija morajo poro čati o 
spremljanju nacionalne strategi je in strategije Skupnosti. 
(10) Program za razvoj podeželja mora biti v sk ladu s prednostnimi nalogami Skupnosti in 
nacionalnimi prednostnimi nalogami ter mo ra dopolnjevati ostale politike Skupnosti, 
zlasti politiko kmetijskega trga, kohezijsko politiko in skupno ribiško politiko.  
(11) Za zagotovitev trajnostnega razvoja podeželskih obmo čij se je treba osredoto čiti na 
omejeno število klju čnih prednostnih ciljev na ravni Skupnosti, ki se nanašajo na 
kmetijsko in gozdarsko konkuren čnost, upravljanje zemljiš č in varstvo okolja, 
kakovost življenja in diverzif ikacijo dejavnosti v teh obmo čjih. 
(12) Vzpostaviti je treba splošna pr avila programa in revizije programa za razvoj podeželja 
ob zagotavljanju primernega  ravnotežja med tremi pre dnostnimi cilji programov za 
razvoj podeželja. Program mora trajati sedem let. 
(13) Za dosego cilja izboljšanja konkuren čnosti kmetijskega in goz darskega sektorja je 
treba zgraditi jasne razvojne strategije pove čevanja in prilagajanja človeškega 
potenciala, fizi čnega kapitala in kakovos ti kmetijske proizvodnje. 
(14) V zvezi s človeškim potencialom je treba odobr iti vrsto ukrepov usposabljanja, za četek 
delovanja mladih kmetov, pred časno upokojitev kmetov in kmetijskih delavcev, 
nudenje storitev svetovalne službe kmet om in lastnikom gozdov ter vzpostavitev 
storitev kmetijske podpore in upravljanja. 
(15) Razvoj kmetijstva in gozdarstva ter specializacija na podro čju usposabljanja zahtevata 
ustrezno raven tehni čnega in ekonomskega usposabljanja, vklju čno z novimi 
informacijskimi tehnologijami kot tudi ustrezno ozaveš čanje na podro čju kakovosti 
proizvodov, rezultatov raziskav in trajnostn ega upravljanja z naravnimi viri, vklju čno z 
zahtevami navzkrižnega usklajevanja in upor abo proizvodne prakse, ki je v skladu z 
ohranjanjem in pove čanjem zemljiš ča ter varstvom okolja. Zato je usposabljanje treba 
 
SL 8   SL razširiti na vse odrasle os ebe, ki delujejo na podro čju kmetijstva in gozdarstva in 
vključiti dejavnosti obveš čanja in razširjanja informac ij. Dejavnosti uspos abljanja in 
obveščanja pokrivajo tako podro čje kmetijske in gozdarske konkuren čnosti in 
upravljanja zemljiš č kot tudi okoljske cilje. 
(16) Dodeljevanje posebnih prispevkov mlad im kmetom lahko olajša njihov za četek 
delovanja in prestrukturiranj e gospodarstev po njihovem za četku delovanja. Ukrep 
začetka delovanja je treba poenostaviti s podelitvijo ene same premije in mora biti 
pogojen z vzpostavitvijo poslovnega na črta, ki zagotavlja r azvoj dejavnosti mladih 
kmetov. 
(17) Predčasna upokojitev od kmetovanja mora voditi k bistveni strukturni spremembi 
prenesenih gospodarstev prek ukrepa za četka delovanja mladih kmetov glede na 
zahteve tega ukrepa oziroma s prenosom gospodarstva z namenom pove čanja 
njegovega obsega, pri tem pa se upoštevajo  tudi izkušnje, pri dobljene pri izvajanju 
prejšnjih shem Skupnosti na tem podro čju. 
(18) Uporaba storitev svetovalne sl užbe in storitev upravljanj a mora kmetom in lastnikom 
gozdov omogo čiti izboljšanje trajnostnega upr avljanja njihovih gospodarstev. Zlasti 
uporaba kmetijskih svetovalnih služb, kot je  predvideno v Ure dbi Sveta (ES) št. 
1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uve dbi nekaterih shem podpor za kmete ter o 
spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 
1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, 
(EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001
1, mora kmetom pomagati pri ocenjevanju 
učinkovitosti njihovega kmetijskega poslova nja in ugotavljanju potrebnih izboljšav v 
zvezi z normativnimi zahtevami za upravljanje iz te uredbe. 
(19) Sistem svetovalne služ be, upravljanja in pomo či mora kmetom in/ali lastnikom gozdov 
pomagati prilagoditi, izboljšati in olajša ti upravljanje ter izboljšati celotno u činkovitost 
njihovih gospodarstev z nadaljnjim spodbujanjem človeškega potenciala v kmetijskem 
in gozdarskem sektorju.  
(20) Glede fizi čnega kapitala je treba odobriti vrst o ukrepov posodobitve kmetij, izboljšanja 
ekonomske vrednosti gozdov, dodajanja vrednosti osnovni kmetijski in gozdni proizvodnji, izboljšanja in razvoja kmetijske ter gozdarske infrastrukture, obnove kmetijskega produkcijskega potenciala, poškodovanega v naravnih nesre čah in uvedbo 
ustreznih varnostnih ukrepov. 
(21) Namen kmetijske investicijske pomo či Skupnosti je posodobiti kmetijska gospodarstva 
za povečanje njihove gospodarske u činkovitosti prek boljš e porabe proizvodnih 
dejavnikov vklju čno z uvedbo novih tehnologij, usmerjanjem v kakovost in 
diverzifikacijo na kmetije, vklju čno z neživilskimi sektorji in energetskimi pridelki, kot 
tudi izboljšanje okoljske varnosti, va rnosti pri delu, higiene, dobrega po čutja živali na 
kmetijah ob poenostavitvi pogojev investicijske pomo či v primerjavi s tistimi, ki jih 
določa Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj 
                                                
 
1 UL L 270, 21.10.2003, str.1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 583/2004 
(UL L 91, 30.3.2004, str.1). 
 
SL 9   SL podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) 
ter o spremembi in razveljavitvi dolo čenih uredb2. 
(22) Zasebni gozdovi imajo v gospodars ki dejavnosti podeželskih obmo čij pomembno 
vlogo, zato je pomo č Skupnosti, ki je namenj ena izboljšanju in pove čanju njihove 
gospodarske vrednosti, pove čanju diverzifikacije proizv odnje in okrepitvi tržnih 
priložnosti, kot so npr. obnovljivi energetski viri, klju čnega pomena. 
(23) Izboljšave na podro čju predelave in trženja osnovne kmetijske in gozdarske 
proizvodnje je treba spodbujati s podporo za naložbe, ki zagotav ljajo izboljšanje 
učinkovitosti sektorjev predelave in trženja, spodbujajo predelavo kmetijske in 
gozdarske proizvodnje obnovljivih energets kih virov, uvajajo nove tehnologije, 
odpirajo nove tržne priložnosti za kmetijske in gozdarske proizvode, poudarjajo kakovost, izboljšujejo delovanje na podro čju varstva okolja, var nosti pri delu, higiene 
in dobrega po čutja živali, če je to potrebno, z usmerjanjem na mala in mikropodjetja, ki 
lažje dodajajo vrednost lokalnim pr oizvodom, ob poenostavljanju pogojev za 
investicijsko pomo č v primerjavi s tistimi, ki jih dolo ča Uredba Sveta (ES) št. 
1257/1999.  
(24) Kmetijska infrastruktura in obnovitveni ter zaš čitni ukrepi pred naravnimi nesre čami 
morajo prispevati h kmetijski in gozdarski konkuren čni prednosti. 
(25) Ob upoštevanju kakovosti kmetijske proizvodnje  in proizvodov je treba odobriti vrsto 
ukrepov o izpolnjevanju zahtev zakonodaje Skupnosti s strani kmetov, ki spodbujajo 
sodelovanje kmetov v programih za kakovost ži vil in podpirajo skupine proizvajalcev 
pri njihovih informacijskih in promocijskih dejavnostih.  
(26) Namen ukrepa o izpolnjevanju pogojev je s podbujanje hitrejšega izvajanja zahtevnih 
pogojev na strani kmetov, ki temeljijo na zakonodaji Skupnosti in se nanašajo na 
okolje, javno zdravje, zdravje živali in rastlin, dobro po čutje živali in varnost pri delu 
in z upoštevanjem teh pogojev na strani kmetov. Ti pogoji lahko kmetom naložijo nove 
obveznosti in posledi čno je potrebno zagotoviti podporo, ki bi pomagala delno kriti 
dodatne stroške oziroma izpad dohodka, ki izvira iz teh obveznosti.  
(27) Namen ukrepa podpore kmetom, ki sodelujejo  v programih Skupnosti in nacionalnih 
programih za kakovost živil, je priskrbe ti potrošnikom zagotovila o kakovosti 
proizvoda oziroma proizvodnega procesa, ki so rezultat sodelova nja kmetov v tovrstnih 
shemah, dose či dodano vrednost kmetijskih osnovnih proizvodov in okrepiti tržne 
priložnosti. Ker lahko sodelovanje v teh sh emah privede do dodatnih stroškov in 
obveznosti, ki jih trg v celot i ne povrne, je treba kmet e spodbuditi k sodelovanju v 
tovrstnih shemah.  
(28) Izboljšati je treba potrošniško zavest o obstoju in specifikacijah proizvodov, 
proizvedenih v okviru navedenih program ov kakovosti. Skupinam proizvajalcev je 
treba dodeliti podporo, namenjeno obveš čanju potrošnikov in promoviranju proizvodov 
v okviru programov kakovosti, ki jih države članice podpirajo v svojih programih za 
razvoj podeželja.  
                                                
 
2 UL L 160, 26.6.1999, str. 80. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 583/2004. 
 
SL 10   SL (29) Zagotoviti je treba teko če postopno ukinjanje vrste pos ameznih ukrepov, ki so bili 
vpeljani s Pristopno pogodbo leta 2003, in sicer ukrepa delno samooskrbnega 
kmetovanja in ukrepa skupin proizvajalcev, pri čemer je kmetijski sektor novih držav 
članic upravi čen do ugodnosti v prvih dveh letih programskega obdobja. 
(30) Podpora posebnih metod upravljanja zemljiš č mora prispevati k tr ajnostnemu razvoju s 
spodbujanjem kmetov in zlasti lastnikov goz dov, da uporabljajo metode rabe zemljiš č, 
ki so združljive s potrebo po ohranjanju naravnega okolja in krajine ter varovanju in izboljšanju naravnih virov. To mora prispeva ti k izvedbi šestega okoljskega akcijskega 
programa Skupnosti in k ugotovitvam predsedstva glede strategije traj nostnega razvoja. 
Ključna vprašanja, ki se jim  je treba posvetiti, vklju čujejo biološko raznolikost, 
upravljanje obmo čij NATURA 2000, zaš čito vode in zemlje, ublažitev sprememb 
podnebja vklju čno z zmanjšanjem emisije plinov, ki povzro čajo učinek tople grede, 
zmanjšanjem emisije amoniaka in  trajnostno uporabo pesticidov. 
(31) Gozdarstvo predstavlja sestavni del r azvoja podeželja in podpora trajnostne rabe 
zemljišč mora zajemati trajnostno upravljanje gozdov in njihovo ve čnamensko vlogo. 
Gozdovi ustvarjajo številne koristi: zagot avljajo surovine za obnovljive in okolju 
prijazne proizvode in imajo pomembno vl ogo pri ekonomski blaginji, biološki 
raznolikosti, globalnem ogljikovem ciklu, vodnemu ravnotežju, kontroli erozije in pri 
preprečevanju naravnih nesre č, poleg tega pa zagotavljajo storitve socialnega skrbstva 
in rekreacijske storitve. Ukrepe v gozdarst vu je treba sprejeti v skladu z obveznostmi 
Skupnosti in držav članic na mednarodni ravni in mora jo temeljiti na nacionalnih in 
subnacionalnih gozdnih programih držav članic oz. podobnih instrumentih, ki morajo 
upoštevati obveznosti, nastale na ministrski h konferencah o varst vu evropskih gozdov. 
Ukrepi v gozdarstvu morajo prispevati k izvedbi gozdarske strategije Skupnosti. Ta 
podpora se mora izogibati izkrivljanju konkur ence in mora biti tržno nevtralna. 
(32) Izplačila pri naravnih ovirah v gorskih obmo čjih in izpla čila za ostala omejena 
območja morajo v okviru nadaljnje uporabe kmetijskega zemljiš ča prispevati k 
ohranjanju podeželja ter ohranjanju in spodbu janju trajnostnih sistemov kmetovanja. 
Treba je dolo čiti objektivne parametre pla čilnih stopenj, da bi zagotovili u činkovitost 
te sheme podpore in s tem zagotovi li doseganje njenih ciljev.  
(33) Podporo je treba še naprej dodeljevati kmet om za lažje reševanje posebnih omejenih 
možnosti na zadevnih podro čjih, ki izhajajo iz izvajanj a Direktive Sveta 79/409/EGS z 
dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto žive čih ptic
3 in Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 
21. maja 1992 o ohranjanju naravni h habitatov ter prosto žive čih živalskih in 
rastlinskih vrst4, da bi prispevala k u činkovitemu upravljanju obmo čij NATURA 2000.  
(34) Kmetijsko okoljska pla čila morajo še naprej imeti vidno vlogo pri podpiranju 
trajnostnega razvoja podeželskih obmo čij in pri odzivanju na pove čano družbeno 
povpraševanje po okoljskih storitvah. Še napr ej morajo spodbujati kmete, da služijo 
družbi kot celoti s pri četkom oziroma nadaljnjo uporabo metod kmetijske proizvodnje, 
ki so združljive z varstvom in izbo ljšanjem okolja, krajine in njenih zna čilnosti, 
naravnih virov, zemlje in genets ke raznolikosti. V skladu z na čelom „onesnaževalec 
                                                 
3 UL L 103, 24.4.1979, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 
(UL L 122, 16.5.2003, str.36). 
4 UL L 206, 22.7.1992, str.7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 
Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str.1). 
 
SL 11   SL plača“ morajo ta pla čila kriti le tiste obveznosti, ki niso v okviru us treznih obveznih 
standardov. 
(35) Kmete je treba še naprej spodbujati k sp rejemanju visokih standardov dobrega po čutja 
živali z zagotavljanjem podpore kmetom, ki se obvežejo sprejeti standarde živinoreje, 
ki presegajo ustrezne obvezne standarde. 
(36) Treba je dodeliti podporo za nedonosne nalo žbe, kadar so te potrebne za doseganje 
obvez, sprejetih v okviru kmetijsko okoljskih shem oziroma ko na kmetiji pove čujejo 
javno rekreacijsko vrednost zadevnih obmo čij NATURA 2000.  
(37) Za varstvo okolja, prepre čevanje naravnih nesre č in požarov, kot tudi za ublažitev 
sprememb podnebja, je treba s prvim pogozdovanjem kmetijskega in ostalih zemljiš č 
razširiti in izboljšati gozdne vire. Vsako prvo pogozdovanje mora biti prilagojeno lokalnim razmeram in v skladu z okoljem ter mora pospeševati biološko raznolikost. 
(38) Kmetijsko okoljski sistemi imajo visoko ekol oško in družbeno vrednost, pridobljeno z 
združevanjem obsežnih kmetijskih in gozdarskih sistemov, ki proizvajajo visoko kakovosten les in ostale gozdne proizvode . Treba je podpirati njihovo vzpostavitev. 
(39) Zaradi pomena gozdov za uspešno izvajanj e Direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS je 
treba lastnikom gozdov dodeliti posebno podporo za lažje reševanje posebnih težav, ki 
so posledica njunega izvajanja. 
(40) Uvesti je treba gozdno okoljska pla čila za prostovoljne obveze za pove čanje biološke 
raznolikosti, ohranitev visoko kakovostnih  gozdnih ekosistemov in okrepitev zaš čitne 
vrednosti gozdov glede na erozijo zemlje , ohranjanje vodnih vi rov in kakovosti vode 
ter naravne nesre če. 
(41) Treba je dodeliti podporo za obnovo gozdarske pridelovalne zmogljivosti v gozdovih, 
poškodovanih ob naravnih nesre čah in požaru ter upora bo preventivnih ukrepov. 
Preventivni ukrepi proti požaru morajo zajeti obmo čja, ki jih države članice v svojih 
načrtih za zaš čito gozdov razvrš čajo kot visoko oz. srednje požarno ogrožena. 
(42) Treba je dodeliti podporo lastnikom gozdov  za nedonosne naložbe, kadar so te 
potrebne za izpolnitev gozdno okoljski h obveznosti oz. v gozdovih za pove čanje javne 
rekreacijske vrednosti zadevnih obmo čij. 
(43) Za zagotavljanje ciljno usmerjene in u činkovite rabe podpore za upravljanje zemljiš č iz 
te uredbe, morajo države članice dolo čiti področja intervencije v okviru dolo čenih 
ukrepov te prednostne naloge . Na osnovi objektivnega sk upnega merila se morajo 
določiti visokogorska obmo čja in ostala obmo čja s pomanjkljivostmi. Zato je treba 
direktive in sklepe Sveta, ki sprejemajo sezname obmo čij z omejenimi možnostmi ali 
spreminjajo te sezname v skladu s členom 21(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 950/97 z 
dne 20. maja 1997 o pove čanju učinkovitosti kmetijskih struktur
5, razveljaviti. 
Območja Natura 2000 so dolo čena v skladu z Direktivama 79/409/EGS in 92/43/EGS. 
Države članice morajo dolo čiti območja, ki so primerna za pogozdovanje iz okoljskih 
razlogov, kot je npr. zaš čita pred erozijo, prepre čevanje naravnih nesre č oz. širitev 
                                                 
5 UL L 142, 2.6.1997, str.1. 
 
SL 12   SL gozdnih virov za ublažitev sprememb podnebja, in gozdna obmo čja s srednjo do visoko 
požarno ogroženostjo. 
(44) Vzpostaviti je treba sistem kaznovanja v primerih, ko upravi čenci, ki prejemajo 
izplačila v okviru dolo čenih ukrepov upravljanja zemljiš č, ne izpolnjujejo obveznih 
pogojev iz členov 4 in 5 ter Priloge III in IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 o 
njihovem celotnem posestvu, pri tem pa se  upošteva stopnja, obseg, izvajanje in 
ponavljanje kršitve. 
(45) Spremljati je treba spremembe v podeželskih obmo čjih in pomagati razširjati 
dejavnosti kmetovanja na nekmetijske deja vnosti ter razvijati nekmetijski sektor, 
spodbujati zaposlovanje, izboljšati osnovne stor itve in izvajati naložbe, ki delajo 
podeželska obmo čja privlačnejša, da bi spremenili tre nde ekonomskega in socialnega 
nazadovanja ter upadanja števila prebivalcev  na podeželju. Pri tem je potrebno tudi 
prizadevanje za krepitev človeškega potenciala. 
(46) Dodeliti je treba podporo za ostale ukrepe širšega podeželskega gospodarstva. Treba je 
opredeliti vrsto ukrepov na podlagi iz kušenj pobude LEADER in z upoštevanjem 
večsektorskih potreb za e ndogeni razvoj podeželja. 
(47) Izvedba lokalnih strategij razvoja lahko okrepi ozemeljsko skladnost in sinergije 
ukrepov, ki so namenjeni širšemu pod eželskemu gospodarstvu in prebivalstvu. 
(48) Treba je jasno opredeliti na čela skladnosti in medsebojnega dopolnjevanja z drugimi 
finančnimi instrumenti Skupnosti, še zlasti s tistimi v okviru kohez ijske politike na 
področju prednostnih nalog, ki se nanaša jo na diverzifik acijo podeželskega 
gospodarstva in izboljšanje kakovosti življenja v podeželskih obmo čjih.  
(49) Pobuda LEADER je po treh programskih obdobjih dosegla stop njo zrelosti, ki 
podeželskim obmo čjem omogo ča širšo izvedbo pristopa LEADER v programih za 
razvoj podeželja. Zato je treba sprejeti dolo čbo za prenos temeljnih na čel pristopa 
LEADER na programe, ki na njih gradijo  posebno prednost in opredeliti lokalne 
akcijske skupine ter ukrepe, ki jih je treba podpreti, vklju čno z izvedbo lokalnih 
strategij, sodelovanjem, povezovanjem v omrežja in pridobivanjem strokovnih znanj 
(50) Glede na pomen pristopa LEADER je treba pretežni del prispevkov Sklada nameniti tej 
prednostni nalogi. 
(51) Sklad mora izvajati podporo prek dejavnosti tehni čne pomoči, ki se nanašajo na 
izvedbo programov. V okviru tehni čne pomoči iz člena 5... Uredbe Sveta (ES) št. .../...6 
o financiranju skupne kmetijske politike, je treba na ravni Skupnosti vzpostaviti omrežje za razvoj podeželja. 
(52) Treba je sprejeti dolo čbe o dodelitvi razpoložljivih sred stev. Skupni znes ek za razvoj 
podeželja se mora dodeljevati le tno. Treba se je osredoto čiti pretežno na regije, ki 
izpolnjujejo pogoje v okviru konvergen čnega cilja. 
(53) Letna odobrena sredstva, ki se v okviru konvergen čnega cilja dodelijo državi članici iz 
skladov in prihajajo iz Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega 
                                                
 
6 UL L […], […], str. 
 
SL 13   SL usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Kohezijskega sklada in Finan čnega 
instrumenta za usmerjanje ribi štva (FIUR), morajo biti dolo čena z zgornjo mejo glede 
na njihovo absorpcijsko sposobnost.  
(54) Za okvirno razdelitev odobritev za prevzem obveznosti držav članic se v skladu s 
ciljem in metodo transparentnosti dolo či merila. 
(55) Za spodbujanje celostnega in inovativne ga pristopa morajo biti 3 % prora čunskih 
sredstev, dodeljenih državam članicam, nameš čeni v rezerve Skupnosti za pristop 
LEADER. 
(56) Poleg teh zneskov morajo države članice upoštevati zneske, ki so nastali zaradi 
sprememb iz člena 12(2) Uredbe (ES) št . .../... [financiranje SKP].  
(57) Odobrena sredstva v okviru skladov morajo biti za potrebe programiranja pavšalno 
indeksirana. 
(58) Stopnjo prispevka Sklada programu za razvoj podeželja je treba dolo čiti glede na javne 
izdatke v državah članicah z upoštevanjem pomena prednosti za upravljanje zemljiš č in 
okolja, razmere v regijah,  ki jih pokriva konvergen čni cilj, prednosti, namenjene 
pristopu LEADER, najbolj oddaljenih regij iz člena 299 Pogodbe in otokov v okviru 
Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 z dne 19. julija 1993 o uvedbi posebnih ukrepov za manjše egejske otoke glede nekaterih kmetijskih proizvodov
7. 
(59) V skladu z na čelom subsidiarnosti in razen v izje mnih primerih, bi morala obstajati 
ustrezna nacionalna pravila o upravi čenosti izdatkov.  
(60) Za zagotovitev u činkovitosti, poštenosti in trajnostn ega delovanja Sklada morajo 
obstajati dolo čbe, ki zagotavljajo, da so naložbe v podj etja trajne in zagotavljajo, da se 
financiranje sklada izvaja v skladu s poštenostjo konkurence. 
(61) Decentralizirano izvedbo dejavnosti v okviru Skla da morajo spremljati jamstva, ki se 
nanašajo zlasti na kakovost iz vedbe, rezultate, dobro finan čno poslovodenje in nadzor. 
(62) Države članice morajo sprejeti ustrezne ukre pe za zagotavljanje dobrega delovanja 
sistemov upravljanja in nadzora. V ta namen je treba vzpostaviti splošna na čela in 
osnovne naloge, ki jih mora zagotavljati vsak sistem upravljanja in nadzora. Zato je treba ohraniti imenovanje enotnega organa upravljanja in dolo čiti njegove 
odgovornosti. 
(63) Vsak program za razvoj podeželja mora biti ustrezno nadzorovan s strani nadzornega 
odbora in na podlagi skupnega okvira nadzora in vrednotenja, ki se vzpostavi in izvaja 
v partnerstvu z državami članicami, u činkovito zadovoljiti posebne  potrebe pri razvoju 
podeželja. 
(64) Učinkovitost in vpliv ukrepov v okviru Skla da sta odvisna tudi od izboljšanega 
vrednotenja v okviru skupnega spremljanj a in vrednotenja. Programi se morajo 
ovrednotiti zlasti glede na nji hovo pripravo, izvajanje in zaklju ček. 
                                                
 
7 UL L 184, 27.7.1993, str.1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003. 
 
SL 14   SL (65) Da se partnerstvu omogo či učinkovito delovanje in s podbujanje dejavnosti Skupnosti, 
se morajo informacije o tem čimbolj razširjati. Organi, ki vodijo programe, so pri tem 
odgovorni. 
(66) Rezervo Skupnosti za pristop LEADER je treba dodeliti ob upoštevanju delovanja 
programov. Merila za njeno dodelite v morajo biti ustrezno dolo čena. 
(67) Ukrepi za razvoj podeželja, opredeljeni v tej uredbi, morajo biti upravi čeni do podpore 
držav članic brez sofinanciranja Skupnosti. Gl ede na gospodarski vpliv tovrstne 
pomoči in za zagotovitev skladnos ti z ukrepi, ki so upravi čeni do podpore Skupnosti in 
poenostavitev postopkov, je treba vzposta viti posebna pravila državne pomo či, pri 
čemer se upoštevajo tudi izkušnje izvaja nja Uredbe (ES) št . 1257/1999. Poleg tega 
morajo imeti države članice pooblastila za pod elitev državne pomo či, ki je namenjena 
dodatnemu financiranju ukrepov za razvoj  podeželja, katerim je dodeljena podpora 
Skupnosti, po postopku obveš čanja v skladu z dolo čbami te uredbe, ki so del programa.  
(68) V skladu s sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki dolo ča postopke za 
izvajanje izvršilnih pooblast il, prenesenih na Komisijo8, se morajo sprejeti ukrepi, ki so 
potrebni za izvedbo te uredbe. 
(69) Treba je uvesti pre hodna pravila za olajša nje prehoda z obstoje čih shem podpore na 
nove sheme podpore za razvoj podeželja. 
(70) Nova shema podpore, predvidena s to Uredbo, nadomesti obstoje čo shemo podpore. 
Zato je treba Uredbo (ES) št. 1257/1999 razveljaviti – 
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
NASLOV  I 
CILJI  IN SPLOŠNA  PRAVILA  O POMOČI  
POGLAVJE I 
PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE 
Člen 1 
Področje uporabe 
1. Ta uredba dolo čuje splošna pravila gl ede podpore Skupnosti za razvoj podeželja, ki 
jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu 
„Sklad“), ustanovljen z Uredbo (ES)  št…/……/…[financiranje SKP]. 
2. Ta uredba opredeljuje cilje, h katerim naj bi prispevala politika razvoja podeželja. 
3. Ta uredba opredeljuje strateški okvir politike razvoja podeželja, vklju čno z metodo za 
določanje strateških smernic Skupnosti za po litiko razvoja podeželja in nacionalni 
strateški na črt. 
                                                 
8 UL L 184, 17.7.1999, str.23. 
 
SL 15   SL 4. Ta uredba opredeljuje prednostne naloge in ukrepe za razvoj podeželja. 
5. Ta uredba dolo ča pravila o partnerstvu, progra miranju, vrednotenju, finan čnem 
upravljanju, spremljanju in nadzoru na podl agi odgovornosti, ki si jih delijo države 
članice in Komisija. 
Člen 2 
Opredelitve 
Za namen te uredbe imajo našt eti izrazi naslednji pomen: 
(a) „ programiranje“:  postopek organizacije, odlo čanja in financiranja v ve č stopnjah, ki 
je namenjen ve čletnemu izvajanju skupnih ukrepov Skupnosti in držav članic za 
doseganje prednostnih ciljev Sklada;  
(b) „ regija“: teritorialna enota, ki ustreza ravni I ali II nomenklature statisti čnih 
teritorialnih enot (raven NUTS I in II) iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 26. maja 20039; 
(c) „prednostni cilj“: ena izmed prednostnih nalog st rategije programa za razvoj 
podeželja, ki se nanaša na en ega od ciljev, ki je dolo čen v tej Uredbi in vklju čuje 
sveženj usklajenih ukrepov s posebnimi izmer ljivimi cilji, ki iz hajajo neposredno iz 
njihovega izvajanja; 
(d) „ukrep“:  vrsta aktivnosti, ki pripomore k izvajanju prednostnih nalog; 
(e) „delovanje“: projekt, ki ga je izbral organ uprav ljanja ali pa je zanj odgovoren, ali pa 
ga je izbrala lokalna akcijska skupina, v skladu z merili, dolo čenimi za zadevni 
program za razvoj podeželja, ki ga za dosegan je ciljev zadevnega ukr epa, izvaja eden 
ali več upravičencev; 
(f) „ okvir skupnega spremljanja in vrednotenja“:  splošni pristop, ki so ga razvile 
Komisija in države članice z dolo čitvijo omejenega števila skupnih kazalnikov, ki se 
nanašajo na osnovno stanje in finan čno izvajanje, splošno iz vajanje, rezultate ter 
vpliv programov; 
(g) „ lokalna strategija razvoja“: vrsta usklajenih delovanj za doseganje lokalnih ciljev 
in potreb, ki se na ustrezni ravn i izvajajo prek partnerstva;  
(h) „upravičenec“:  subjekt, organizacija ali podjetje  (javno ali zasebno), ki je odgovoren 
za izvajanje dejavnosti ali prejema pomo č; 
(i) „javni izdatki“:  vsi javni prispevki k financiran ju dejavnosti, ki izhajajo iz 
državnega prora čuna lokalnih ali regionalnih organov ali splošnega prora čuna 
Evropskih skupnosti; 
                                                 
9 UL L 154, 21.6.2003, str. 1. 
 
SL 16   SL (j) „ konvergen čni cilj“:  cilj ukrepa iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št…./…z dne…, ki 
določa splošne ukrepe Evropskega regionaln ega razvojnega sklada, Evropskega 
socialnega sklada in Kohezijskega sklada10. 
POGLAVJE II 
NALOGE IN CILJI 
Člen 3 
Naloge 
Sklad prispeva k pospeševanju traj nostnega razvoja podeželja na obmo čju Skupnosti ter v 
duhu dopolnjevanja znotraj skupne kmetijske po litike pripomore k politikam tržne in 
dohodkovne podpore, h kohezijski politiki in k skupni ribiški politiki. 
Člen 4 
Cilji 
1. Podpora za razvoj podeželja bo doprinesl a k doseganju naslednjih ciljev: 
(a) izboljšanje konkuren čnosti kmetijstva in gozdarstva s pomo čjo podpore za 
prestrukturiranje ; 
(b) izboljšanje okolja in podeželja s pomo čjo podpore pri upravljanju zemljiš č; 
(c) izboljšanje kakovosti živl jenja na podeželskih obmo čjih in spodbujanje 
diverzifikacije gospoda rskih dejavnosti. 
2. Cilji, dolo čeni v odstavku 1, se izvajajo v okviru štirih prednostnih ciljev, ki so 
določeni v naslovu IV. 
POGLAVJE III 
NAČINI POMO ČI  
Člen 5 
Dopolnjevanje, doslednost in skladnost 
1. Sklad dopolnjuje nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe, ki prispevajo k 
prednostnim nalogam Skupnosti. 
2. Komisija in države članice zagotovijo, da se pomo č iz Sklada in držav članic sklada z 
dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti. Pomo č iz Sklada mora 
biti v skladu s cilji gospodars ke in socialne kohezije, še  posebej pa v skladu s cilji 
Evropskega ribiškega sklada. 
3. Ta usklajenost se zagotovi s st rateškimi smernicami Skupnosti iz člena 9, z 
nacionalnim strateškim na črtom iz člena 11, s programi za razvoj podeželja iz člena 
15 in z letnim poro čilom Komisije iz člena 13.  
                                                 
10 UL L […], […], str. 
 
SL 17   SL 4. Usklajenost se zagotovi tudi z ukrepi, ki jih financira Evropski kmetijski sklad . 
5. Nobena podpora iz te uredbe ne bo dodeljena programom, ki so upravi čeni do pomo či 
v okviru skupne tržne ureditve , razen pri izjemah, ki bodo, če bo to potrebno, 
naknadno dolo čene v okviru člena 95(2). 
6. Države članice zagotovijo, da se dejavnosti, ki jih financ ira Sklad, skladajo s 
Pogodbo in vsemi akti, ki so bili v njej sprejeti.  
Člen 6 
Partnerstvo  
1. Pomo č Sklada se dodeli na podlagi tesnega sodelovanja, v nadaljevanju besedila 
„partnerstvo“, med Komisijo in državami članicami ter organi in organizacijami, ki so 
jih v skladu z njihovimi nacionalnimi pravili in uveljavljeno prakso, ustanovile države 
članice. Mednje se prištevajo: 
(a) pristojni regionalni in lokalni organi ter drugi javni organi; 
(b) ekonomski in socialni partnerji; (c) vse ostale ustrezne or ganizacije, ki zastopajo civilno družbo, nevladne 
organizacije (še posebe j okoljske) ter organizacije , katerih naloga je 
pospeševanje enakosti med moškimi in ženskami. 
Država članica dolo či na nacionalnem, regionalnem in lokalnem nivoju najbolj 
reprezentativne partnerje iz gospodarskega, socialnega, okoljskega in drugih podro čij, 
v nadaljnjem besedilu „partnerji“. Država članica ustvari pogoje za širše in u činkovito 
vključevanje vseh primernih teles v skladu z na cionalnimi pravili in praksami in ob 
upoštevanju potrebe po pospeševanju enakosti med moškimi in ženskami ter potrebe po trajnostnem razvoju, vklju čno z varstvom okolja in zahtev po njegovem 
izboljšanju. 
2. Partnerstvo se izvaja ob primernem upošteva nju ustreznih institucionalnih, pravnih in 
finančnih odgovornosti, ki so vezane na vsako kategorija partnerja.  
3. Partnerstvo se izvaja pri pripravi in  spremljanju nacionalnega strateškega na črta ter 
pri pripravi, izvajanju, sp remljanju in vrednotenju programov za razvoj podeželja. 
Države članice vklju čijo vse ustrezne pa rtnerje na razli čnih programskih stopnjah 
glede na časovno obdobje, ki je dodeljeno za vsak korak. 
Člen 7 
Subsidiarnost  
Države članice so odgovorne za izvajanje programov za razvoj podeželja na ustrezni 
teritorialni ravni, glede na njihove instituci onalne dogovore. Ta odgovornost se izvaja v skladu 
s to uredbo. 
 
SL 18   SL Člen 8 
Enakost med moškimi in ženskami 
Države članice in Komisija spodbujajo enakos t med moškimi in ženskami na razli čnih 
stopnjah izvajanja programa. 
To vključuje stopnje na črtovanja, izvajanja, spre mljanja in vrednotenja. 
NASLOV  II 
STRATEŠKI  PRISTOP  K RAZVOJU  PODEŽELJA   
POGLAVJE I 
STRATEŠKE SMERNICE SKUPNOSTI  
Člen 9 
Vsebina in sprejetje  
1. Svet sprejme na ravni Skupnosti stra teške smernice za razvoj podeželja za 
programsko obdobje od 1. januarja 2007 do 31.  decembra 2013 v duhu prednostnih 
nalog politike, ki so bile dolo čene na nivoju Skupnosti. 
Te smernice dolo čajo na nivoju Skupnosti strateške prednostne naloge za razvoj 
podeželja, z namenom izvajanja vseh  prednostnih nalog, ki jih dolo ča ta uredba.  
2. Strateške smernice se sprejmej o v skladu s postopkom, ki je dolo čen v členu 37 
Pogodbe najkasneje tri mesece po spreje tju te uredbe. Uredba se objavi v Uradnem 
listu Evropske unije .  
Člen 10 
Pregled 
Z namenom upoštevanja sprememb pri predno stnih nalogah Skupnosti, so lahko strateške 
smernice Skupnosti podvržene vmesnemu pregledu. 
POGLAVJE II 
NACIONALNI STRATEŠKI NA ČRT 
Člen 11 
Vsebina 
1. Država članica predloži nacionalni strateški na črt, v katerem dolo či prednostne cilje 
ukrepa Sklada in zadevne države članice, pri tem pa upošteva strateške smernice 
Skupnosti za razvoj podeželja, natan čno določene cilje ter prispevek iz Sklada in 
drugih finan čnih virov.  
 
SL 19   SL 2 Nacionalni strateški na črt zagotavlja, da se pomo č Skupnosti za razvoj podeželja 
sklada s strateškimi smernicami Skupnosti in da se prednostne naloge Skupnosti 
skladajo z nacionalnimi in regionalnimi prednostnimi cilji. 
Nacionalni strateški na črt je referen čno orodje za pripravo programiranja Sklada. 
Izvaja se v okviru programa za razvoj podeželja. 
3. Vsak nacionalni strateški na črt mora vklju čevati: 
(a) ovrednotenje gospodarskega, socialnega in okoljskega položaja in razvojnega 
potenciala; 
(b) strategijo, ki jo za skupne ukrep e izberejo Skupnost in zadevne države članice 
ter odraža doslednost odlo čitev, ki jih je Skupnost za črtala v svojih strateških 
smernicah; 
(c) tematske in teritorialne prednostne naloge za razvoj podeže lja, ki jih vsebuje 
vsak prednostni cilj vklju čno z glavnimi kvantificiranimi cilji ter ustreznimi 
kazalniki spremljanja in vrednotenja;  
(d) seznam programov za razvoj podeželja, s katerimi se izvaja nacionalni strateški 
načrt in okvirna dodeljena sredstva  Sklada za vsak program, vklju čno z zneski, 
ki so posledica modulacije v skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003; 
(e) sredstva za zagotavljanje usklajevanja z ostalimi instrumenti SKP ter kohezivno 
politiko; 
(f) prora čun za dosego konvergen čnega cilja, ki je dolo čen v členu 3 Uredbe (ES) 
št…./…[kohezija]; v primeru, da je to potrebno; 
(g) opis ukrepov in navedbo zneska, na menjenega za ustanovitev nacionalnega 
omrežja za podeželje, iz tretjega odstavka člena 67(2) in člena 69, vklju čno s 
tistimi državami članicami, ki so izbrale regi onalizirano programiranje. 
Člen 11a 
Priprava 
1. Vsaka država članica pripravi svoj nacionalni strateški na črt takoj po sprejetju 
strateških smernic Skupnosti.  
Ta načrt se pripravi v skladu z institucionalnimi dogovori držav članic in v tesnem 
sodelovanju s partnerji iz člena 6. Na črt mora biti dolo čen na podlagi tesnega 
sodelovanja s Komisijo in mora pokrivati obdobje od 1. januarja 2007 do 31. 
decembra 2013. 
2. Vsaka država članica pošlje Komisiji svoj nacionalni strateški na črt še pred 
predložitvijo svojih prog ramov za razvoj podeželja. 
 
SL 20   SL POGLAVJE III 
STRATEŠKO SPREMLJANJE 
Člen 12 
Letno poro čilo države članice 
1. Prvi č leta 2008 in najkasneje do 1. oktobra vsako leto, vsaka država članica predloži 
Komisiji zbirno poro čilo, ki prikazuje napredek pri izvajanju njene strategije in ciljev 
ter njen prispevek k doseganju stratešk ih smernic Skupnosti za razvoj podeželja. 
2. Poro čilo mora povzemati letna poro čila o izvajanju programa iz člena 86, opisovati 
pa mora zlasti:  
(a) dosežke in rezultate programov za razvoj podeželja glede na kazalnike, ki so 
bili določeni v nacionalnem strateškem na črtu;  
(b) rezultate letnih rednih vrednotenj vsakega programa.  
3. Ne glede na odstavek 1, lahko države članice za posamezne programe, kakor dolo ča 
člen 14(2), vklju čijo v letna poro čila, ki so dolo čena v členu 86, elemente, 
opredeljene v odstavku 2, znotraj časovnega obdobja, ki je dolo čeno v členu 86.  
Člen 13 
Letno poro čilo Komisije   
1. Prvi č leta 2009 in v za četku vsakega leta, Komisija predloži letno poro čilo, ki 
povzema temeljni razvoj, trende in izzive, povezane z izvajanjem nacionalnih strateških na črtov in s strateškimi smernicami Skupnosti. 
To poročilo temelji na analizi Komisije in oceni letnega poro čila držav članic iz člena 
12, ter na ostalih razpoložljivih informacijah. Na vajati mora ukrepe, ki so jih ali pa jih 
še bodo sprejele države članice ter Komisija, z nameno m zagotavljanja ustreznega 
spremljanja sklepov poro čila. 
2. Letno poro čilo Komisije se pošlje Svetu, Parlam entu, Evropskemu gospodarskemu in 
socialnemu odboru ter Regionalnemu odboru. 
NASLOV III 
PROGRAMIRANJE  
POGLAVJE I 
 VSEBINA PROGRAMIRANJA 
Člen 14 
Programi za razvoj podeželja 
1. Sklad v državah članicah deluje v okvi ru programov za razvoj  podeželja. V okviru teh 
programov se strategija za razvoj podežel ja izvaja z vrsto ukrepov, ki so razvrš čeni 
glede na prednostne cilje, dolo čene v naslovu IV, z namenom doseganja zahtevane 
pomoči. 
 
SL 21   SL Vsak program za razvoj podeželja pokriv a obdobje med 1. januarjem 2007 in 31. 
decembrom 2013. 
2. Država članica lahko predloži samo en  program za vse njeno obmo čje ali pa 
programe za vsako posamezno regijo. 
Člen 15 
Vsebina programov  
Vsak program za razvoj podeželja mora vklju čevati: 
(a) analizo položaja ter njegove prednosti in  pomanjkljivosti, izbrano strategijo in 
predhodno oceno iz člena 89; 
(b) obrazložitev izbranih prednostnih nal og, ob upoštevanju strateških smernic Skupnosti 
in nacionalnega strateškega na črta, ter pri čakovan vpliv na predhodno oceno; 
(c) podatke o prednostnih ciljih in ukrepih, ki so predlagani za vsak prednostni cilj ter 
njihov opis, vklju čno s preverljivimi posebnimi cilji in kazalniki iz člena 85, ki 
programu zagotavljajo izmerljiv napredek, smotrnost in u činkovitost; 
(d) finan čni načrt, sestavljen iz dveh preglednic:  
(i) preglednice, v kateri je v skladu s členom 70(5) in (6), dolo čen celoten 
prispevek Sklada, ki je na črtovan za vsako leto poseb ej. Kadar je to potrebno, 
se mora znotraj celotnega prispevka Sklada lo čeno prikazati odobrena sredstva, 
namenjena regijam iz konvergen čnega cilja. Na črtovani letni prispevek Sklada 
mora biti v skladu s finan čnimi perspektivami; 
(ii) preglednice, v kate ri je naveden ves prispe vek Skupnosti za celotno obdobje 
programiranja in odgovarjajo če nacionalno javno financiranje vsakega 
prednostnega cilja, stopnja prispevkov Sklada  za vsak prednostni  cilj in znesek, 
ki je dolo čen za tehni čno pomoč. Kadar je to potrebno, se mora v tej preglednici 
ločeno prikazati odobrena sredstva, namenjena regijam iz konvergen čnega cilja 
ter odgovarjajo če nacionalno javno financiranje. 
(e) okvirno raz členitev za četnih stroškov ukrepov, tj. javnih in osebnih izdatkov, za 
namene informiranja; 
(f) elemente, ki so potrebni za oceno pravil konkuren čnosti in, kadar je to potrebno, 
seznam programov pomo či iz člena 87 Pogodbe;  
(g) informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki  jih financirajo drugi instrumenti SKP v 
okviru kohezivne politike in Evr opskega ribolovnega sklada; 
(h) izvedbene ukrepe programa, ki vklju čujejo: 
(i) dolo čitev vseh organov iz člena 76 s strani članice;  
(ii) opis sistemov za spremljanje in vred notenje ter sestave nadzornega odbora;  
(iii) podrobnosti o izvajanj u pristopa LEADER; 
 
SL 22   SL (iv) opis nadzornih sistemov, še posebej  organiziranja te r postopkov organov ter 
organizacij, ki vodijo izva janje programa in notranjeg a nadzornega sistema, ki 
deluje znotraj teh organov in organizacij; 
(v) ukrepe, ki zagotavljajo obveš čanje javnosti o tem programu;  
(vi) opis dogovorov, ki sta jih sk lenili Komisija in država članica o izmenjavi 
računalniško obdelanih podatkov, ki so namenj eni za potrebe te uredbe in se 
nanašajo na pla čila, spremljanje in vrednotenje.  
(i) dolo čitev partnerjev iz člena 6 in navedbo rezultatov partnerskih posvetovanj. 
Člen 16 
Ravnovesje prednostnih nalog 
Finančni prispevek Skupnosti k vsakemu od treh ciljev iz člena 4 krije najmanj 15 % celotnega 
prispevka Sklada za program prednostnih ciljev I in III, ki so opisan i v oddelkih I in III, 
poglavja I naslova IV ter 25 % ce lotnega prispevka Sklada za pr ogram prednostnega cilja II, ki 
je opisan v oddelku II poglavja I. 
POGLAVJE II 
PRIPRAVA, ODOBRITEV  IN REVIZIJA 
Člen 17 
Priprava in revizija 
1. Programe za razvoj podeželja dolo či država članica v tesnem sodelovanju s partnerji 
iz člena 6. 
2. Države članice pošljejo Komisiji predlog za vsak program za razvoj podeželja, ki 
vsebuje podatke, navedene v členu 15, takoj po predložitv i njenega strateškega na črta 
Komisiji, kot dolo ča člen 11a(2). 
3. Komisija oceni predlagane programe  na podlagi njihovega  dopolnjevanja s 
strateškimi smernicami Skupnosti pri raz voju podeželja, z nacionalnim strateškim 
načrtom ter s to uredbo. 
Če Komisija meni, da se program za raz voj podeželja ne dopolnjuje s strateškimi 
smernicami Skupnosti, z nacionalnim strateškim na črtom ali s to uredbo, zahteva od 
države članice, da predlagani program ustrezno spremeni.  
4. Vsak program za razvoj podeželja se sprejme v čim krajšem roku po predložitvi 
predloga države članice, v skladu s postopki, ki so dolo čeni v členu 95(2). 
Člen 18 
Revizija 
1. Programi za razvoj podeželja se ponovno pregledajo in, če je to potrebno, na pobudo 
države članice ali Komisije po potrditvi nadzornega odbora tudi prilagodijo za 
preostalo obdobje. Namen teh revizij je upoš tevanje izida vrednot enj in letnih poro čil 
Komisije ter prilagoditev in pove čanje upoštevanja prednost nih ciljev Skupnosti. V 
 
SL 23   SL primeru, da je to potrebno, se programi za razvoj podeželja revidirajo po dodelitvi 
sredstev iz rezerve LEADER iz člena 92. 
2. Komisija sprejme sklep o prošnjah za revi zijo programov za razvoj  podeželja takoj po 
predložitvi predloga države članice, v skladu s postopkom, ki je naveden v členu 
95(2). 
Spremembe, ki jih mora s sk lepom potrditi Komisija, so dolo čene v skladu s 
postopkom, navedenim v členu (95)2.  
NASLOV IV 
PREDNOSTNE NALOGE ZA RAZVOJ PODEŽELJA 
POGLAVJE I 
PREDNOSTNE NALOGE 
ODDELEK  1 
PREDNOSTNI  CILJ  1: 
POVEČEVANJE KONKUREN ČNOSTI V KMETIJSKEM IN GOZDARSKEM SEKTORJU  
Člen 19 
Ukrepi 
Pomoč, ki je namenjena konkuren čnosti v kmetijskem in gozdarskem sektorju velja za:  
(a) ukrepe za krepitev človeškega potenciala, ki vklju čujejo:  
(i) poklicno usposabljanje in informativne dejavnosti za osebe, ki se udejstvujejo v 
kmetijskem in gozdarskem sektorju, 
(ii) ustanavljanje skupin mladih kmetov, (iii) pred časna upokojitev kmetov in kmetijskih delavcev, 
(iv) svetovanje kmetom in lastnikom gozdov, (v) ustanavljanje služb za pomo č pri upravljanju kmetij, služb za zagotavljanje 
nadomeščanja na kmetiji ter služb za kmetijsko in gozdarsko svetovanje; 
(b) ukrepe za prestrukturiranje fizi čnega potenciala, ki vklju čujejo: 
(i) posodabljanje kmetij, 
(ii) pove čanje gospodarske vrednosti gozdov, 
(iii) dodajanje vrednosti na podro čju primarne kmetijske in gozdarske proizvodnje, 
(iv) izboljševanje in razvijanje infrastrukture, ki je povezana z razvojem in 
prilagoditvijo kmetijstva in gozdarstva, 
(v) obnavljanje potenciala kmetijske pridelav e, ki so ga prizadele naravne nesre če 
in vzpostavljanje ustreznih zaš čitnih ukrepov; 
 
SL 24   SL (c) ukrepe za izboljšanje kakovosti kmetijs ke pridelave in proizvodov, ki vklju čujejo: 
(i) pomo č kmetom pri prilagajanju visokim st andardom, ki temeljijo na zakonodaji 
Skupnosti, 
(ii) podporo kmetov, ki so vklju čeni v programe za kakovost živil,  
(iii) podporo skupinam proizvajalcev za iz vajanje informacijske in promocijske 
dejavnosti pri proizvodih, ki so vklju čeni v program za kakovost živil; 
(d) prehodne ukrepe za nove države članice, ki vklju čujejo: 
(i) podporo za delno samooskrbne kmetije, ki so v postopku prestrukturiranja, 
(ii) podporo za ustanavljanj e skupin proizvajalcev.  
PODODDELEK 1 
POGOJI ZA UKREPE , KI SO NAMENJENI KREPITVI ČLOVEŠKEGA POTENCIALA  
Člen 20 
Poklicno usposabljanje in informativne dejavnosti   
Podpora iz člena 19(a)(i) ne vklju čuje izobraževalnih te čajev ali usposabljanja, ki so del 
običajnih programov ali sistemov kmetijskega ter gozdarskega izobraževanja na srednješolski 
ali visokošolski ravni. 
Člen 21 
Začetek delovanja mladih kmetov 
1. Podpora iz člena 19(a)(ii), se dodeli osebam: 
(a) ki so mlajše od 40 let in prvi č kot vodja ustanavljajo kmetijsko gospodarstvo; 
(b) ki imajo ustrezno poklicno znanje in pristojnosti; 
(c) ki predložijo poslovni na črt o razvoju njihovih kmetijskih dejavnosti. 
2. Pomo č se dodeli v obliki enkratne premije  do najvišjega zneska, ki je dolo čen v 
Prilogi I. 
Člen 22 
Predčasna upokojitev  
1. Podpora iz člena19(a)(iii), se dodeli: 
(a) kmetom, ki se odlo čijo za prekinitev kmetijske dejavnosti, zato da bi kmetijsko 
gospodarstvo prepustili drugim kmetom;  
(b) kmetijskim delavcem, ki se odlo čijo, da bodo dokon čno prenehali z delom na 
kmetijskem gospodarstvu. 
 
SL 25   SL 2. Prenosnik: 
(a) v času prenosa ne sme biti mlajši od 55 let, a obenem ne sme dosegati obi čajne 
upokojitvene starosti ali pa v času prenosa ne sme biti ve č kot 10 let mlajši od 
običajne upokojitvene starosti v zadevni državi članici; 
(b) mora dokon čno prenehati z vsemi komercialnimi kmetijskimi dejavnostmi; 
(c) se je moral pred prenosom  10 let ukvarjati s kmetovanjem. 
Prevzemnik: 
(a) nasledi prenosnika prek o ustanovitve, ki je dolo čena v členu 21  
(b) ali pa mora biti mlajši od 50 let in mu prenosnik prepusti kmetijo, da bi pove čal 
velikost svojega kmetijskega gospodarstva. 
Kmetijski delavec: 
(a) ne sme biti mlajši od 55 let, a obenem ne sme dosegati obi čajne upokojitvene 
starosti ali pa ne sme biti ve č kot 10 let mlajši od obi čajne upokojitvene starosti 
v zadevni državi članici; 
(b) mora pet let pred tem vs aj polovico svojega delovnega časa delati na kmetiji kot 
družinski pomo čnik ali kmetijski delavec; 
(c) mora delati na kmetijskem gospodarstvu prenosnika vsaj dve leti ekvivalenta 
polne zaposlitve v štiriletnem obdobju pred pred časno upokojitvijo prenosnika; 
(d) je vklju čen v shemo socialne varnosti. 
3. Celotno obdobje trajanja podpore za pred časno upokojitev ne sme presegati obdobja 
10 let tako za prenosnika kot tudi za kmetijskega delavca. Čas trajanja podpore je 
omejen na 70. rojstni dan prenosnika in obi čajno upokojitveno starost kmetijskega 
delavca.  
V primeru, da država članica prenosniku pla čuje običajno pokojnino, se podpora za 
predčasno upokojitev dodeli kot dodatek, pri ka terem se upošteva znesek državne 
pokojnine. 
4. Ta podpora se dodeli v obliki letnega pla čila do najvišjega zneska, ki je dolo čen v 
Prilogi I. 
Člen 23 
Uporaba svetovalnih storitev 
1. Podpora iz člena 19(a)(iv) se dodeli: 
(a) za pomo č kmetom in lastnikom gozdov pri kritju stroškov, nastalih pri 
uporabljanju svetovalnih storitev, ki so namenjene izbo ljšanju splošnega 
delovanja njihovega gospodarstva; 
 
SL 26   SL (b) za pomo č kmetom pri kritju stroškov, nast alih pri uporabljanju svetovalnih 
storitev, ki se nanašajo na dopolnjevan je z normativnimi standardi Skupnosti na 
področju varstva okolja, javnozdravstvenega  varstva, zdravstvenega varstva 
živali ter ras tlin, dobrega po čutja živali in standardov varnosti pri delu. 
2. Podpora za uporabo svetovalnih storitev se dodeli do najvišjega zneska, ki je dolo čen 
v Prilogi I. 
Člen 24 
 Vzpostavljanje storitev upravljanja, svet ovalnih storitev in storitev pravne pomo či 
Podpora iz člena 19 (a)(v) se dodeli za kritje stroškov, nastalih pri vzpostavitvi storitev 
upravljanja, svetovalnih storitev in storitev pravne pomo či ter se postopno zmanjšuje v 
obdobju najve č 5 let po ustanovitvi. 
PODODDELEK 2 
POGOJI ZA UKREPE , KI SO NAMENJENI PRESTRUKTURIRANJU FIZI ČNEGA 
POTENCIALA  
Člen 25 
Posodabljanje kmetij 
1. Podpora, ki je dolo čena v členu 19(b)(i), se dodeli kmetom za naložbe: 
(a) ki izboljšajo splošno delovanje kmetije  
(b) in so v skladu s standardi S kupnosti, ki veljajo za zadevno naložbo. 
Pri naložbah, ki so bile iz vedene iz potrebe po usklad itvi s standardi Skupnosti, se 
pomoč lahko dodeli samo za tiste, ki so bile izvedene z namenom izpolnjevanja na 
novo uvedenih standardov Skupnosti. V slednj em primeru se lahko kmetom zagotovi 
podaljšan pla čilni rok, ki ne presega 36 mes ecev od datuma, s katerim je bilo 
upoštevanje standarda za kmeta obvezno.  
2. Podpora ne sme presegati najv išjega zneska, ki je dolo čen v Prilogi I.  
Člen 26  
Povečanje gospodarske vrednosti gozdov 
1. Podporo za naložbe, ki je dolo čena v členu 19(b)(ii), ob čine ali njihove zveze 
dodelijo za gozdove v lasti pos estnikov ali njihovih združenj. Ta omejitev se ne 
nanaša na subtropske gozdove in na gozdne površine na podro čju Azorov, Madeire in 
francoskih čezmorskih departmajev. 
2. Naložbe so osnovane na podlagi na črtov gospodarjenja z gozdovi. 
3. Podpora ne sme presegati najv išjega zneska, ki je dolo čen v Prilogi I. 
 
SL 27   SL Člen 27 
Dodajanje vrednosti na podro čju primarne kmetijske in gozdarske proizvodnje 
1. Podpora, iz člena19(b)(iii), se dodeli za naložbe:  
(a) ki izboljšujejo splošno delovanje podjetja; 
(b) ki se nanašajo na predelavo in trženje kmetijskih proizvodov iz Priloge I k 
Pogodbi, razen ribiških in  gozdarskih proizvodov 
(c) in upoštevajo standarde Skupnosti, ki  se uporabljajo v zadevni naložbi. 
Pri naložbah, ki so bile iz vedene iz potrebe po usklad itvi s standardi Skupnosti, se 
pomoč lahko dodeli samo za tiste, ki so jih izvedla mikropodjetja, kakor je dolo čeno v 
odstavku 2, in so bile izvedene z na menom izpolnjevanja na novo uvedenih 
standardov Skupnosti. V slednjem pr imeru se lahko zagotovi podaljšan pla čilni rok, 
ki ne presega 36 mesecev od datuma, s katerim je bilo upoštevanje standarda za podjetje obvezno.  
2. Podpora iz odstavka 1 je omejena na mi kropodjetja in majhna podjetja v skladu s 
pomenom priporo čila Komisije 2003/361/ES
11. V primeru gozdarske proizvodnje je 
podpora omejena na mikropodjetja.  
Podpora se ne dodeli podjet jem v težavah, v skladu s smernicami Skupnosti o državni 
pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah12.  
3. Podpora ne sme presegati najv išjega zneska, ki je dolo čen v Prilogi I. 
Člen 28 
Infrastruktura, povezana z razvojem in prilagoditvijo kmetijstva ter gozdarstva 
Podpora iz člena 19(b)(iv), lahko krije dejavnosti, ki so povezane z dostopom do kmetije in 
gozdnega prostora, z oskrbo z energijo  in z upravljanjem z vodnimi viri. 
PODODDELEK 3 
POGOJI ZA UKREPE , KI SO NAMENJENI IZBOLJŠANJU KAKOVOSTI KMETIJSKE 
PRIDELAVE IN PROIZVODOV  
Člen 29 
Upoštevanje standardov, ki teme ljijo na zakonodaji Skupnosti  
1. Podpora iz člena 19 (c)(i) delno pokriva stro ške in izpade dohodkov, ki jih imajo 
kmetje pri izvajanju standardov na podro čju varstva okolja, javno zdravstvenega 
varstva, zdravstvenega varstva živali ter rastlin, dobrega po čutja živali in standardov 
varnosti pri delu. 
                                                 
11 UL L 124, 20.5.2003, str. 36. 
12 UL C 288, 9.10.1999, str. 2. 
 
SL 28   SL Ti standardi morajo biti na novo dodani državni zakonodaji in naložiti nove 
obveznosti ali omejitve pri kmetovanju, ki pomembno vplivajo na obi čajne 
operativne stroške kmetije in zadevajo veliko število kmetov.  
2. Dodeljena podpora je lahko pavšalna, za časna ali postopno padajo ča na letni osnovi 
in velja za obdobje najve č 5 let od datuma, s katerim je bilo upoštevanje standardov 
obvezno v skladu z zakonodajo Skupnosti.  
Podpora ne sme presegati najv išjega zneska, ki je dolo čen v Prilogi I. 
Člen 30 
Sodelovanje kmetov pri programih za kakovost živil 
1. Podpora, ki je dolo čena v členu 19 (c)(ii):  
(a) je namenjena kmetijskim proizvodom, namenjenim izklju čno za prehrano ljudi; 
(b) je namenjena programom Skupnosti za kakovos t živil ali tistim, ki jih priznava 
država članica in se skladajo z natan čnimi merili, dolo čenimi v skladu s 
postopkom iz člena 95(2); podpora se ne dodeli za programe, katerih edini cilj 
je zagotavljanje višje ravni nadzora pr i obveznih standardih  na ravni Skupnosti 
ali nacionalne zakonodaje; 
(c) se dodeli za obdobje najve č 5 let v obliki letnega spodbujevalnega pla čila, čigar 
stopnja je dolo čena glede na stopnjo stalnih stroškov, ki nastanejo zaradi 
sodelovanja pri programih podpore. 
2. Podpora ne sme presegati najv išjega zneska, ki je dolo čen v Prilogi I. 
Člen 31 
Informacijske in promocijske dejavnosti 
Podpora, ki je dolo čena v členu 19(c)(iii) se nanaša na proizvode, ki so vklju čeni v podporo 
programa za kakovost iz člena 30. 
Podpora ne sme presegati najv išjega zneska, ki je dolo čen v Prilogi I. 
PODODDELEK 4 
POGOJI ZA PREHODNE UKREPE  
Člen 32 
Delno samooskrbno kmetovanje 
1. Podpora, ki je v členu 19 (d)(i) dolo čena za kmetije, ki primarno proizvajajo za lastne 
potrebe in tržijo delež svojih pridelkov („delno samooskrbne kmetije“) se dodeli 
kmetom, ki predložijo poslovni na črt.  
 
SL 29   SL 2. Po treh letih se oceni na predek glede na poslovni na črt, ki je omenjen v odstavku I.  
3. Podpora se dodeli v obliki pavšala do najvišjega zneska, dolo čenega v Prilogi I, in 
sicer za obdobje, ki ne presega dobe 5 let.  
4. Podpora iz odstavka 3 se dodeli na podlagi prošenj, ki so odobrene najkasneje 31. 
decembra 2008.  
Člen 33 
Skupine proizvajalcev 
1. Podpora iz člena 19 (d)(ii) se dodeli z na menom olajšanja ustanovitve in 
administrativnega delovanja skupin  proizvajalcev ter z namenom: 
(a) prilagajanja pridelave in pridelkov proizvajalcev, ki so člani tovrstnih skupin, 
na zahteve trga;  
(b) skupnega trženja blaga, vklju čno s pripravo na prodajo, centralizacijo prodaje in 
dobavo grosistom;  
(c) vzpostavitve skupnih pravil za informiranje o pridelavi, še zlasti glede spravila 
in razpoložljivosti. 
2. Podpora se dodeli v obliki pavšalne pomo či na letni osnovi za prvih 5 let po datumu, 
na katerega je bila priznana skupina proizvajalcev. Izra čuna se na osnovi letne tržne 
produkcije skupine, in sicer do najviš jih mejnih vrednosti, ki so dolo čene v Prilogi I. 
3. Podpora se dodeli skupinam proizvajalcev, ki so uradno priznani s strani pristojnega 
organa države članice, najkasneje do 31. decembra 2008.  
ODDELEK 2 
PREDNOSTNI  CILJ  2: 
UPRAVLJANJE  ZEMLJIŠ Č 
Člen 34 
Ukrepi 
Podpora iz tega oddelka vklju čuje naslednje ukrepe: 
(a) ukrepe, ki so namenjeni trajnostni uporabi kmetijskih zemljiš č in vključujejo:  
(i) izpla čila kmetom iz visokogorskih obmo čij z omejenimi možnostmi,  
(ii) izpla čila kmetom iz obmo čij z omejenimi možnostmi, ki niso visokogorska 
območja 
(iii) izpla čila NATURA 2000,  
(iv) kmetijska okoljska izpla čila in izpla čila za dobro po čutje živali, 
(v) podporo za neproizvodne naložbe;  
 
SL 30   SL (b) ukrepe za trajnostno uporabo goz darskih površin, ki zaobjemajo: 
(i) prvo pogozdovanje kmetijskih zemljiš č, 
(ii) prvo vzpostavitev kmetijsko-gozda rskih sistemov na kmetijskem zemljiš ču,  
(iii) prvo pogozdovanje nekmetijskih zemljiš č,  
(iv) izpla čila NATURA 2000, 
(v) gozdno okoljska izpla čila,  
(vi) obnavljanje potenciala gozdarske proizvodnje in vzpostavitev zaš čitnih 
ukrepov,  
(vii) podporo za neproizvodne naložbe. 
PODODDELEK 1 
POGOJI ZA UKREPE , KI SO NAMENJENI TRAJNOSTNI UPORABI KMETIJSKIH 
ZEMLJIŠ Č 
Člen 35 
Izplačila v visokogorskih obmo čjih z omejenimi možnostmi in ostalih obmo čjih z omejenimi 
možnostmi 
1. Izpla čila iz člena 34(a)(i) in (ii) se dodelijo letno na hektar kmetijskega zemljiš ča v 
obdelavi. 
Namenjena so kritju kmetovih dodatnih stroškov in izpadu dohodka, ki so vezani na 
kmetijsko pridelavo na zadevnem obmo čju z omejenimi možnostmi. 
2. Izpla čila se dodelijo kmetom, ki se  obvežejo, da si bodo na obmo čjih, določenih v 
odstavkih 2 ter 3 člena 47, vsaj pet le t od prvega izpla čila prizadevali za svojo 
kmetijsko dejavnost. 
3. Višina izpla čil se dolo či med najnižjim in najvišjim zneskom, ki je dolo čen v Prilogi 
I. 
Izplačila, katerih višina presega najvišji zn esek, se dodelijo v ustrezno utemeljenih 
primerih, samo če povprečni znesek vseh tovrstnih izpla čil, ki so dodeljena na ravni 
zadevne države članice, ne presega omenjenega najvišjega zneska.  
4. Izpla čila so postopno padajo ča nad mejno vrednostjo površine na posestvo, ki je 
določena v programu. 
Člen 36 
Izplačila NATURA 2000  
Podpora iz člena 34(a)(iii) se kmetom dodeli letno na hektar kmetijskega zemljiš ča v obdelavi, 
z namenom kritja nastalih stroškov in iz pada dohodka, ki so posledica pomanjkljivosti 
zadevnih obmo čij in so povezani z izvajanjem Direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS. 
 
SL 31   SL Podpora ne sme presegati najv išjega zneska, ki je dolo čen v Prilogi I. 
Člen 37 
Kmetijska okoljska izpla čila in izpla čila za dobro po čutje živali  
1. Države članice v skladu s svojimi posebnimi potrebami na svojem obmo čju 
zagotovijo možnost podpore iz člena 34(a)(iv).  
2. Kmetijska okoljska izpla čila in izpla čila za dobro po čutje živali se dodelijo kmetom, 
ki se prostovoljno obve žejo za izpolnjevanje obvez nosti iz teh dveh podro čij. V 
ustrezno utemeljenih primerih, ki se nana šajo na dosego okoljs kih ciljev, se lahko 
kmetijska okoljska izpla čila dodelijo tudi drugim upravljavcem zemljiš č.  
3. Kmetijska okoljska izpla čila in izpla čila za dobro po čutje živali se nanašajo samo na 
tiste obveznosti, ki ustrezajo pomembnejš im obveznim standardom, ki so bili 
določeni na podlagi členov 4 in 5 Prilog III in IV Ur edbe Sveta (ES) št. 1782/2003 ter 
drugih pomembnejših obveznih zahtev, ki so dolo čene v nacionalni zakonodaji in 
programu. Kmetje in ostali upravljavci zemljiš č, ki prevzamejo kmetijske okoljske 
obveznosti, morajo upoštevati minimaln e zahteve, so za uporabo gnojil in 
fitosanitarnih proizvodov, dolo čene v programu. 
Te obveznosti se prevzamejo za dobo 5 let. Kadar je to upravi čeno ali pa potrebno, se 
za posebne vrste obveznosti dolo či daljše obdobje v skladu s postopkom iz člena 
95(2).  
4. Izpla čila se dodelijo letno za kritje dodatnih stroškov in izpad dobi čka, ki sta nastala 
zaradi obveznosti; če je potrebno, lahko krijejo tudi stroške transakcije. 
Če je potrebno, se upravi čence izbere na podlagi javnega razpisa ter meril 
učinkovitosti na ekonomskem in okoljskem podro čju ter na podro čju dobrega po čutja 
živali. 
Podpora se dodeli do višine zneska, ki je dolo čen v Prilogi I.  
Člen 38 
Neproizvodne naložbe  
Podpora, ki je dolo čena v členu 34(a)(v) se dodeli za: 
(a) naložbe, povezane z izpolnjevanjem obveznosti, ki so bile sprejete z ukrepom iz člena 
34(a)(iv); 
(b) naložbe na kmetijah, ki krepijo vrednost javnih dobrin obmo čij v okviru projekta 
NATURA 2000.  
 
SL 32   SL PODODDELEK 2 
POGOJI ZA UKREPE , KI SO NAMENJENI TRAJNOSTNI UPORABI GOZDARSKIH 
POVRŠIN  
Člen 39 
Splošni pogoji 
1. Podpora iz tega pododdelka se dodeli samo  za gozdove in gozdne površine, ki so v 
lasti posestnikov ali n jihovih združenj ter ob čin ali občinskih zvez.  
Ta omejitev ne velja za podporo iz člena 34(b)(i), (vi) in (vii). 
2. Ukrepi iz tega pododdelka za podro čja, ki se v okviru ukrepa Skupnosti za zaš čito 
pred požari uvrš čajo med podro čja z veliko ali srednjo požarno ogroženostjo, se 
morajo skladati z na črti za varstvo gozdov, ki so jih za ta obmo čja oblikovale države 
članice. 
Člen 40 
Prvo pogozdovanje kmetijskih zemljiš č 
1. Podpora, ki je dolo čena v členu 34(b)(i), lahko vklju čuje: 
(a) stroške vzpostavitve; 
(b) letno premijo na pogozdeni hektar, ki je namenjena kritju stroškov vzdrževanja 
za obdobje do pet let, 
(c) letno premijo na hektar, namenjeno kritju izpada dohodka, ki je posledica 
pogozdovanja, in se dodeli za dobo najve č 10 let kmetom ali združenjem, ki so 
obdelovali zemljiš če pred pogozditvijo ali kateri koli fizi čni osebi in 
zasebnopravni družbi.  
2. Podpora za pogozdovanje kmetijskih zemljiš č, ki so v lasti javne  oblasti, krije zgolj 
stroške vzpostavitve. Če zemljiš ča, ki bodo pogozdena, najema fizi čna oseba ali 
zasebnopravna družba, se lahko dodelijo letne premije iz odstavka 1. 
3. Podpora za pogozdovanje kmetijskih zemljiš č se ne dodeli: 
(a) kmetom, ki so upravi čenci do podpore za pred časno upokojitev; 
(b) za sajenje boži čnih drevesc. 
V primeru hitro rasto čih vrst za kratkoro čno gojenje, se podpora za pogozdovanje 
dodeli zgolj za strošk e vzpostavitve.  
4. Podpora, namenjena kmetom in ostalim fizi čnim osebam ter zasebnopravnim 
družbam, se dodeli do višine zneska, ki je dolo čen v Prilogi I.  
 
SL 33   SL Člen 41 
Prva vzpostavitev kmetijsko gozdarskih  sistemov na kmetijskih zemljiš čih  
1. Podpora, ki je dolo čena v členu 34(b)(ii), se dodeli kmet om, da s kombiniranjem 
sistemov ekstenzivnega kmetijstva in gozdarskih sistemov ustanovijo kmetijsko gozdarske sisteme.  
Podpora krije stroške vzpostavitve. 
2. Kmetijsko gozdarski sistemi se nanašajo na sisteme rabe zemljiš č, na katerih na istem 
zemljišču rastejo drevesa v kombinaciji s kmetijstvom. 
3. Za boži čna drevesca in hitro rasto če vrste za kratkoro čno gojenje se podpora ne 
dodeli. 
4. Podpora se dodeli do višine zneska, ki je dolo čen v Prilogi I. 
Člen 42 
Prvo pogozdovanje nekmetijskih zemljiš č 
1. Podpora, ki je dolo čena v členu 34(b)(iii) krije za četne stroške pogozdovanja 
zemljišč, ki niso omenjena v členu 34, to čki (b)(i). 
2. Za boži čna drevesca se podpora ne dodeli. 
3. Podpora, namenjena fizi čnim osebam ali zasebnopravnim družbam, se dodeli do 
višine zneska, ki je dolo čen v Prilogi I. 
Člen 43 
Izplačila NATURA 2000  
Podpora, ki je dolo čena v členu 31(b)(iv), se letno dodeli na  hektar gozda posestnikom ali 
združenjem, ki imajo v lasti gozd, z namenom povrnitve stroškov, nastalih zaradi omejitve 
rabe gozdov in drugih gozdnih površin, ki se izvajajo v okviru Dire ktiv 79/409/EGS in 
92/43/EGS na zadevnem obmo čju.  
Podpora se dolo či v vsoti med najvišjim in najnižjim zneskom, ki sta dolo čena v Prilogi I. 
Člen 44 
Gozdna okoljska izpla čila  
1. Gozdna okoljska izpla čila, ki so dolo čena v členu 34(b)(v), se dodelijo na hektar 
gozda upravi čencem, ki prostovoljno prevzamejo  gozdno okoljske obveznosti. Ta 
izplačila so namenjena zgolj tem obvez nostim, ki presegajo okvir pomembnih 
obveznih zahtev.  
 
SL 34   SL Te obveznosti se prevzamejo za dobo 5 let. Za dolo čene vrste obveznosti se lahko 
dodeli drugo obdobje, če je to potrebno in upravi čeno.  
2. Izpla čila krijejo dodatne strošk e, ki izhajajo iz pr evzetih obveznosti. Izra čunana bodo 
na osnovi dejanskih stroškov.  
Podpora se dolo či v vsoti med najvišjim in najnižjim zneskom, ki sta dolo čena v 
Prilogi I. 
Člen 45 
Obnavljanje potenciala gozdarske pr oizvodnje in uvedba novih zaš čitnih ukrepov 
1. Podpora, ki je dolo čena v členu 34(b)(vi), je namenj ena obnavljanju potenciala 
gozdarske proizvodnje v gozdovih, ki so bili poškodovani v naravnih nesre čah ali 
požarih in uvedbi ustreznih novih zaš čitnih ukrepov.  
2. Zaš čitni ukrepi v primeru požara se nana šajo na gozdove, ki jih je država članica na 
osnovi svojega na črta za varstvo gozdov, uvrstila med podro čja z veliko ali srednjo 
požarno ogroženostjo. 
Člen 46 
Neproizvodne naložbe 
Podpora, ki jo dolo ča člen 34(b)(vii), se dodeli za naložbe v gozdove: 
(a) ki so povezani z dosego cilje v, sprejetih na osnovi ukrepa iz člena 34(b)(v),  
(b) ali pa pove čujejo vrednost javnih  dobrin zadevnih obmo čij. 
PODODDELEK 3 
DOLOČITEV OBMO ČIJ 
Člen 47 
Območja, ki izpolnjujejo pogoje za izpla čila 
1. Države članice dolo čijo obmo čja, ki izpolnjujejo pogoje za izpla čila, določena v 
členu 34(a)(i), (ii) in (iii) ter (b)(i), (iii), (iv) in (vi) tega člena, z upoštevanjem dolo čb 
iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 tega člena.  
2. Visokogorska obmo čja izpolnjujejo pogoje za izpla čila, določena v členu 34(a)(i), v 
primeru, da obstajajo znatne omejitve možnosti pri uporabi zemljiš č ter znatno 
povišanje stroškov pri delu zaradi: 
(a) težkih podnebnih razmer, ki so posledica nadmorske višine in ob čutno skrajšajo 
rastno dobo;  
 
SL 35   SL (b) prestrmih pobo čij nižjih predelov, ki se raztezajo čez večji del zadevnega 
območja in je zaradi strmine onemogo čena uporaba strojev oziroma je potrebna 
uporaba posebne in drage opreme ali pa zaradi kombinacije obeh dejavnikov, 
kadar je pri posameznem dejavniku položaj  sicer manj akuten, a v kombinaciji z 
drugim povzro či enakovredne posledice.  
Območja, ki ležijo severno od 62. vzpore dnika in nekatera sosednja obmo čja se 
obravnavajo kot visokogorska.  
Države članice v programih potrdijo obstoje čo razmejitev njihovih visokogorskih 
območij ali pa jih spremenijo s posebnimi dolo čbami, ki so dolo čene skladno s 
postopkom iz člena 95(2). 
3. Obmo čja, ki se ne uvrš čajo med visokogorska obmo čja, navedena v odstavku 2 tega 
člena, izpolnjujejo pogoje za izpla čila, ki so dolo čena v členu 34(a)(ii) v naslednjih 
primerih:  
(a) če se prištevajo k obmo čjem s slabšimi naravnimi pogoji kot so nizka 
proizvodna sposobnost tal ali slabe podnebne  razmere, kjer je ohranjanje 
ekstenzivnega kmetijstva pomembno za upravljanje zemljiš č,  
(b) ali če se prištevajo k obmo čjem, ki imajo posebne pomanjkljivosti ter je na njih 
treba nadaljevati z upravljanjem zemljiš č, da bi ohranili ali izboljšali okolje, 
vzdrževali podeželje in ohranili turisti čni potencial obmo čij ali da bi zaš čitili 
obalo. 
Ta obmo čja vključujejo obdelovalne površi ne, ki se glede na naravne proizvodne 
pogoje, smatrajo za homogene. 
Obseg obmo čij s posebnimi pomanjkljivosti iz to čke (b) prvega pododstavka ne sme 
presegati 10 % površine zadevne države članice. 
Države članice v programih razmejijo omenjena obmo čja s posebnimi dolo čbami, ki 
so določene skladno s postopkom iz člena 95(2). 
4. Kmetijska zemljiš ča NATURA 2000, dolo čena na osnovi Direktiv 79/409/EGS in 
92/43/EGS izpolnjuj ejo pogoje za izpla čila, ki so navedena v členu 34(a)(iii). 
5. Obmo čja, ki so za pogozdovanje primerna  iz okoljskih razlogov, kot je zaš čita pred 
erozijo in razširitev gozdnih virov, ki  prispevajo k ublažitvi podnebnih sprememb, 
izpolnjujejo pogoje za izpla čila, ki so dolo čena v členu 34(b)(i) in (iii). 
Gozdne površine NATURA 2000, dolo čene na podlagi Direktiv 79/409/EGS in 
92/43/EGS, izpolnjuj ejo pogoje za izpla čila, ki so dolo čena v členu 34(b)(iv). 
Gozdne površine z veliko ali srednjo pož arno ogroženostjo, izpolnjujejo pogoje za 
izplačila, ki so dolo čena v členu 34(b)(vi) in se nanaša jo na ukrepe varstva pred 
požarom. 
 
SL 36   SL PODODDELEK 4 
UPOŠTEVANJE STANDARDOV  
Člen 48 
Znižanje ali ukinitev izpla čil 
Če upravičenci, ki prejemajo izpla čila, navedena v členu 34, od (a)(i) do (iv) ter (b)(i), (iv) in 
(v) na celotnem gospodarstvu ne upo števajo obveznih zahtev, ki so dolo čene v členih 4 in 5 ter 
Prilogah III in IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/ 2003, in so nastale kot posledica ukrepa ali 
omejitve, ki se nanaša neposredno nanj e, se celotni znesek njihovih izpla čil, dodeljenih v 
koledarskem letu, v katerem je prišlo  do kršitve, zniža ali pa ukine. 
Natančna pravila za znižanja ali ukinitve se dolo čijo v skladu s postopkom, ki je naveden v 
členu 95(2). Pri tem se upošteva stopnja, obs eg, izvedba in ponavljanje kršitve.  
ODDELEK  3 
PREDNOSTNI  CILJ  3: 
DIVERZIFIKACIJA  KMETIJSKEGA  GOSPODARSTVA 
IN KAKOVOST  ŽIVLJENJA  NA PODEŽELJU 
Člen 49 
Ukrepi 
Podpora iz tega oddelka obsega: 
(a) Ukrepe za diverzifikacijo kmetijskega gospodarstva, ki vklju čujejo: 
(i) diverzifikacijo na nekmetijske dejavnosti, 
(ii) podporo za ustanavljanje in razvoj  mikropodjetij z namenom spodbujanja 
podjetništva in razvoja ekonomskega sistema,  
(iii) spodbujanje turizma, (iv) varstvo, pove čevanje in upravljanje naravne dediš čine in s tem prispevanje k 
trajnostnemu ekonomskemu razvoju. 
(b) Ukrepe za izboljšanje kakovosti življenja na podeželju, ki vklju čujejo: 
(i) klju čne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo, 
(ii) razvoj in obnovo va si; ohranjanje in pove čevanje dediš čine podeželja. 
(c) Ukrep za poklicno usposabljanje gospoda rskih subjektov, ki delujejo na podro čjih, ki 
jih pokriva prednostni cilj 3.  
(d) Ukrep za pridobitev znanja in motivacije, z namenom priprave in izvajanja lokalne 
strategije razvoja.  
 
SL 37   SL PODODDELEK 1 
POGOJI ZA UKREPE , KI SO NAMENJENI DIVERZIFIKACIJI KMETIJSKEGA 
GOSPODARSTVA  
Člen 50 
Diverzifikacija na nekmetijske dejavnosti 
Podpora, ki je dolo čena v členu 49(a)(i) se lahko nanaša z golj na kmeta, njegove žene ali 
enega izmed njegovih otrok ali kmetice, nj enega moža ali enega izmed njenih otrok. 
Člen 51 
Podpora za ustanovitev in razvoj podjetja 
Podpora, ki je dolo čena v členu 49(a)(ii) se nanaša zgolj na mikropodjetja, kakor je dolo čeno v 
Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003. 
Člen 52 
Spodbujanje turizma 
Podpora, ki je dolo čena v členu 49(a)(iii) je namenjena: 
(a) manjšim infrastrukturam, kot so informacijski centri ter ozna čevanju turisti čnih 
znamenitosti;  
(b) rekreacijskim infrastrukturam, ki omogo čajo dostop do naravnega  okolja ter manjšim 
nastanitvenim objektom;  
(c) razvoju in da janju na turisti čni trg proizvodov, ki so povezani s podeželskim 
turizmom. 
Člen 53 
Varstvo, pove čevanje in upravljanje naravne dediš čine  
Podpora, ki je dolo čena v členu 49(a)(iv) vklju čuje ukrepe za okoljsko ozaveš čanje, izboljšavo 
turizma in izdelavo na črtov za varstvo in upravljanje obmo čij NATURA 2000 in ostalih 
območij z visoko naravno vrednostjo. 
PODODDELEK 2 
POGOJI ZA UKREPE , KI SO NAMENJENI IZBOLJŠANJU KAKOVOSTI ŽIVLJENJA NA 
PODEŽELJU  
Člen 54 
Ključne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo 
Podpora, ki je dolo čena v členu 49(b)(i), je namenjena vz postavitvi osnovnih storitev, ki se 
nanašajo na vas ali skupino vasi ter odgovarjajo čo manjšo infrastrukturo.  
 
SL 38   SL Člen 55 
 Razvoj in obnova vasi, ohranjanje in pove čevanje dediš čine podeželja  
Podpora, ki je dolo čena v členu 49(b)(ii) se nanaša na študije  in naložbe, ki so povezane:  
(a) s programom izboljšanja vasi  ali z razvojnim programom;  
(b) z ohranjanjem, obnovo in pove čevanjem dediš čine podeželja, ki se nanašajo na vasi 
ter na posamezne dele vasi kot je center in zgodovinska najdiš ča ali spomenike.  
PODODDELEK 3 
POKLICNO USPOSABLJANJE , PRIDOBIVANJE ZNANJA IN MOTIVACIJA  
Člen 56 
Poklicno usposabljanje 
Podpora, ki je dolo čena v členu 49(c), ni namenjena te čajem ali usposabljanjem, ki so del 
običajnih izobraževalnih programov ali sistemov na srednješolskem ali višjem nivoju.  
Člen 57 
Pridobivanje znanja in motivacija  
Podpora, ki je dolo čena v členu 49(d) se nanaša na : 
(a) preu čevanja zadevnih obmo čij;  
(b) ukrepe za zagotavljanje informacij o obmo čju in lokalni strategiji razvoja; 
(c) usposabljanje osebja, ki sodeluje pri prip ravi in izvajanju stra tegije razvoja podeželja; 
(d) promocijske dejavnosti in usposabljanje vodij. 
PODODDELEK 4 
IZVAJANJE PREDNOSTNEGA CILJA  
Člen 58 
Lokalne strategije razvoja  
Ukrepi, ki so navedeni v členu 49, se izvajajo v okviru lo kalnih strategij razvoja.  
Člen 59 
Razmej evanje 
Če je ukrep, naveden v tem oddelku, namenj en dejavnostim, ki izpolnjujejo pogoje za 
pridobitev pomo či tudi drugih instrumentov Skupnosti, vklju čno s Strukturnimi skladi in 
Evropskim skladom za ribištvo, država članica za vsak program dolo či merila razmejevanja 
dejavnosti, ki jih financira Sklad in dejavnosti, ki jih financirajo drugi instrumenti Skupnosti.  
 
SL 39   SL POGLAVJE II 
LEADER  
ODDELEK I 
PRISTOP LEADER 
Člen 60 
Opredelitev  
Pristop LEADER je lokalna strategija  razvoja, ki poleg drugih, vklju čuje naslednje elemente: 
(a) obmo čne programe, ki so namenjeni ustreznemu podobmo čnemu podeželskemu 
ozemlju; 
(b) pristop „od spodaj navzgor“, ki vklju čuje pravico do odlo čanja lokalnih akcijskih 
skupin pri izdelavi in izvajanj u lokalne strategije razvoja; 
(c) lokalna javno-zasebna pa rtnerstva (v nadaljnjem besedilu „lokalne akcijske 
skupine“); 
(d) ve čsektorski celosten pristop, ki temelji na  vzajemnem delovanju med subjekti in 
projekti iz razli čnih sektorjev lokalne ekonomije; 
(e) izvajanje inovativnih pristopov; (f) izvajanje projektov sodelovanja; (g) vzpostavitev mreže lokalnih partnerstev. 
Člen 61 
Lokalne akcijske skupine 
1. Partnerski pristop k lokalnemu razvoju izva jajo lokalne akcijske  skupine, ki morajo 
zadostiti naslednjim pogojem: 
(a) predlagati morajo lokalno strategijo  razvoja in prevzeti odgovornost za njeno 
prvo izvajanje; 
(b) sestavljati jih mora skupina, ki  je že usposobljena za pobudi LEADER II
13 ali 
LEADER+14 oziroma za pristop LEADER ali pa  so nova skupina, ki zastopa 
partnerje iz raznih lokalni social no-ekonomskih sektorjev zadevnega obmo čja. 
Na ravni odlo čanja morajo ekonomski in social ni partnerji, med drugim tudi 
kmetijske zveze, kmetice, mladina in druge zveze, predstavljati vsaj 50 % lokalnega partnerstva;  
(c) biti morajo sposobni dolo čiti in izvajati razvojno strategijo za to obmo čje; 
                                                
 
13 Obvestilo Komisije z dne 19.3.1991 (UL C 73, 19.3.1991). 
14 Obvestilo Komisije z dne 14.4.2000 (UL C 139, 18.5.2000, str. 5). 
 
SL 40   SL (d) izbrati morajo administrativnega in finan čnega vodjo, ki je sposoben upravljati 
z javnimi skladi in zagotoviti zadovoljivo de lovanje partnerstva ali pa se morajo 
združiti v pravno osnovano skupno strukturo, ki bo zagotavljala zadovoljivo delovanje partnerstva in zmožnos t upravljanja z javnimi skladi. 
2. Podro čje, za katero bo strategija dolo čena, mora biti koherent no in mora zagotavljati 
dovolj kriti čne mase glede na človeške, finan čne in ekonomske vire, da lahko podpira 
ustrezno strategijo razvoja.  
3. Lokalne akcijske skupine izberejo projek te, ki se financirajo v okviru strategije. 
Lahko si izberejo tudi projekte sodelovanja. 
ODDELEK 2 
OBMOČJA POMO ČI 
Člen 62 
Ukrepi 
Podpora, ki se dodeli v okviru predno stnega cilja LEADER, je namenjena: 
(a) izvajanju lokalnih strategij za razvoj  podeželja, prek pristo pa LEADER, z namenom 
doseganje enega ali ve č od treh prednostnih ciljev, ki so dolo čeni v poglavju I tega 
Naslova;  
(b) izvajanju projektov sodelovanja v okviru ciljev iz zgoraj dolo čene točke (a); 
(c) vodenju lokalne akcijske skupine, pr idobivanju znanja in motivaciji obmo čja. 
PODODDELEK 1 
POGOJI  
Člen 63 
Izvajanje lokalnih strategij 
1. V primeru podpore, ki je dolo čena v členu 62(a), morajo biti delovanja v okviru 
strategije v skladu s cilji, ki so v tej uredbi opredelje ni za vsakega od prednostnih 
ciljev. 
2. Če se načrtovani ukrepi skladajo z ukrepi, ki so dolo čeni za vsak prednostni cilj, se 
morajo izvajati v skladu s poglavjem I tega naslova. 
Člen 64 
Sodelovanje  
1. Podpora iz člena 62(b) se dodeli meddržavnim ali transnacionalnim projektom 
sodelovanja. 
„Meddržavno sodelovanje“ pomeni  sodelovanje znotraj države članice. 
„Transnacionalno sodelovanje“ pomeni sodelovanje med obmo čji različnih držav 
članic ter z obmo čji držav ne članic.  
 
SL 41   SL 2. Samo izdatki, ki se nanašajo na obmo čja znotraj Evropske un ije, se lahko štejejo za 
upravičene do pomo či. 
3. Člen 63 se nanaša tudi na projekte sodelovanja. 
Člen 65 
Pridobivanje znanja 
Podpora za pridobivanje znanja, ki je dolo čena v členu 62(c) se prednostno dodeli novim 
regijam, kjer se pristop LEADER še ni izvajal.  
PODODDELEK 2 
IZVAJANJE PREDNOSTNEGA CILJA  
Člen 66 
Financiranje prednostnega cilja 
Znesek najmanj 7 % celotnega prispevka Skla da, namenjenega programu, se mora ohraniti za 
izvajanje prednostnega cilja LEADER.  
POGLAVJE III 
TEHNIČNA POMO Č 
Člen 67 
Financiranje tehni čne pomoči  
1. V skladu s členom 5 Uredbe …/… [financira nje SKP], lahko Sklad na pobudo 
Komisije in/ali v njenem imenu, porabi 0,30 % letno dodeljenih sredstev za 
financiranje pripravljalnih  in spremljevalnih ukrepov, ukrepov za administrativno 
pomoč, ukrepov vrednotenja in nadziranja. Ti ukrepi se izvajajo v skladu s členom 
53(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 ter z vsemi ostalimi dolo čbami te uredbe 
in v skladu z na čini izvajanja, ki se uporabljaj o pri tej vrsti izvrševanja prora čuna.  
2. Na pobudo držav članic lahko Sklad za vsak program za razvoj podeželja financira 
pripravo, upravljanje, spremljanje, vrednot enje, informacijske in nadzorne dejavnosti 
pri podpori programa.  
Tem ukrepom se nameni do 4 % celotnega zneska za vsak program.  Znotraj meje, ki je dolo čena v zgornjem pododstavku, se za vsak program nameni 
znesek za vzpostavitev in delovanje naci onalnega podeželskega omrežja, kot je 
določeno v členu 69.  
Člen 68 
Evropsko omrežje za razvoj podeželja 
V skladu s členom 67(1) se z namenom povezovanja na cionalnih omrežij, organizacij in 
uprav, ki delujejo na podro čju razvoja podeželja na ravni Skupnosti, vzpostavi Evropsko 
omrežje za razvoj podeželja. 
 
SL 42   SL Cilji Evropskega omrežja so: 
(a) zbirati, analizirati in širiti informacije o ukrepih Skupnosti za razvoj podeželja,  
(b) na ravni Skupnosti pridobivati, širiti in izbirati najboljša ravnanja v okviru razvoja 
podeželja,  
(c) zagotavljati informacije o razvijanju podeželskih obmo čij Skupnosti in držav 
nečlanic, 
(d) na ravni Skupnosti organizirati sre čanja in seminarje za tiste, ki so aktivno vklju čeni v 
razvoj podeželja,  
(e) vzpostaviti in upravljati strokovna omrežj a z namenom, da bi olajšali izmenjavo 
strokovnega znanja in izkušenj ter podpirali izvajanje in vrednotenje politike razvoja 
podeželja,  
(f) podpirati nacionalna omr ežja in pobude transnaci onalnega sodelovanja. 
Člen 69 
Nacionalno podeželsko omrežje 
1. Vsaka država članica ustanovi nacionalno podežel sko omrežje, ki združuje vse 
organizacije in upravne organe, ki so sodelujejo pri razvoju podeželja. 
2. Podpora, ki je dolo čena v tretjem pododstavku člena 67(2), se dodeli:  
(a) za strukture, ki so potrebne za vodenje omrežja 
(b) za akcijski na črt, ki vsebuje vsaj identifikacijo in anal izo dobrega uporabnega 
ravnanja ter zbiranje informacij o nji h, upravljanje omrežja, organizacijo 
izmenjave izkušenj in prenašanja zn anja, pripravo programov usposabljanja za 
lokalne akcijske skupine v procesu nastajanja ter tehni čno pomo č za 
meddržavna in transnacionalna sodelovanja. 
NASLOV  V 
PRISPEVEK  SKLADA   
Člen 70 
Sredstva in njihova razdelitev 
1. Sredstva Sklada za prevzem obveznos ti za obdobje od leta  2007 do 2013 so 88,75 
milijard EUR v cenah iz leta 2004. Letna razd elitev je prikazana v Prilogi II. Najmanj 
31,3 milijard EUR v cenah iz leta 2004 od teh sredstev je namenjeno regijam, ki so upravičene do pomo či iz konvergen čnega cilja.  
2. 3 % sredstev, ki so dolo čena v odstavku 1, v znesku 2,66 milijard EUR v cenah iz leta 
2004, se dodelijo v rezervo, ki je dolo čena v členu 92.  
 
SL 43   SL 3. 0,30 % sredstev, ki so dolo čena v odstavku 1, v znesku 0,27 milijard EUR v cenah iz 
leta 2004, se nameni tehni čni pomoči za Komisijo, kot je dolo čeno v členu 67(1). 
4. Za namene programiranja in poznejšo vklju čitev zneskov iz odstavka 1 v splošni 
proračun Evropskih skupnosti, se ti indeksirajo 2 % na leto.  
5. Komisija dolo či po državah članicah okvirno letno razdelitev  zneska iz odstavka 1, po 
odbitkih zneskov, ki so dolo čeni v odstavku 2 in 3, v skladu z objektivnimi merili in 
ob upoštevanju naslednjega:  
(a) rezerviranih zneskov za regije, ki so upravi čene do pomo či v okviru 
konvergen čnega cilja; 
(b) pretekle uspešnosti (c) ter posebnih situacij in potreb. 
Komisija leta 2011 pregleda letna dodeljena  sredstva za leti 2012 in 2013, da razdeli 
znesek iz odstavka 2.  
6. Poleg zneskov, navedenih v odstavku 5, države članice za namen programiranja 
upoštevajo zneske, ki so posledica modulacije, kakor je dolo čeno v členu 12(2) 
Uredbe (ES) št.…/…[financiranje SKP]. 
7. Komisija zagotovi, da celotni znesek dode ljenih sredstev Sklada, ki izhaja iz 
Usmerjevalnega oddelka EJKUS na podlagi te  uredbe ter iz ESRR in ESS, na podlagi 
Uredbe (ES) št. .../…[vklju čno s prispevkom ESRR k financiranju čezmejnega 
prepletanja Evropskega instrumenta za soseš čino na podlagi Uredbe  (ES) št.…/…ter 
Instrumenta za predpristop, na podlagi Ured be (ES) št.…/…], in iz FIUR, ki je 
namenjen prispevanju h konvergen čnem cilju, za vsako državo članico ne presega 4 
% BDP države članice, kot je bilo ocenjeno ob sprejetju medinstitucionalnega 
sporazuma. 
Člen 71 
Prispevki Sklada 
1. V Odlo čbi, s katero se sprejme program za razvoj podeželja, mora biti dolo čen 
najvišji prispevek Sklada za vsak prednostni naslov. Kadar je to potrebno, morajo biti 
natančno določena odobrena sredstva za regije, ki so upravi čene do pomo či v okviru 
konvergen čnega cilja.  
2. Prispevki Sklada se izra čunajo na osnovi celo tnega zneska upravi čenih javnih 
izdatkov.  
3. Za vsak prednostni cilj se dolo či stopnja prispevkov Sklada. V primeru prednostnih 
ciljev 1 (konkuren čnost) in 3 (diverzifikacija in kakovost življenja) se upoštevajo 
naslednje zgornje mejne vrednosti:  
(a) 75 % upravi čenih javnih izdatkov v regijah, ki jih dolo ča člen 5(1) in (2) 
Uredbe (ES) št.…/…[kohezija];  
 
SL 44   SL (b) 50 % upravi čenih javnih izdatkov v drugih regijah.  
Pri prednostnem cilju 2 (upravljanje zemljiš č) in pobudi LEADER se morajo 
upoštevati naslednje zgornje mejne vrednosti: 
(a) 80 % upravi čenih javnih izdatkov v regijah, ki jih dolo ča člen 5(1) in (2) 
Uredbe (ES) št.…/…[kohezija];  
(b) 55 % upravi čenih javnih izdatkov v drugih regijah.  
Najnižja stopnja prispevkov Sklada na ravni prednostnih ciljev je 20 %.  
4. Ne glede na zgornje mejne vrednosti, dolo čene v odstavku 3, se lahko pri programih 
za najbolj oddaljene regije in manjše ot oke v Egejskem morju, prispevki Sklada 
povečajo za 5 odstotnih to čk.  
5. Ukrepi tehni čne pomoči, ki so bili sprejeti na pobudo Komisije ali v njenem imenu, se 
lahko financirajo 100 %.  
6. Dejavnost, ki jo financira Sklad, ne more biti hkrati upravi čena do prispevkov iz 
Strukturnih skladov, Kohezijskega  sklada ali drugih finan čnih instrumentov 
Skupnosti. Izdatke, ki jih sofinancira Sk lad, ne smejo sofinancirati drugi finan čni 
instrumenti Skupnosti.  
Dejavnost velja za upravi čeno do prispevkov Sklada samo v okviru enega programa 
hkrati. Lahko se financira samo v okviru enega prednostnega cilja programa za razvoj 
podeželja. 
7. Javni izdatki za pomo č podjetjem se morajo dopol njevati z omejitvami pomo či, ki so 
določene v okviru državne pomo či, razen, če ta uredba ne dolo ča drugače.  
Člen 72 
Upravičenost izdatkov do pomo či 
1. Ne glede na člen 39(1) Uredbe (ES) št.…/… [Financiranje SKP], so izdatki 
upravičeni do prispevkov Sklada, če pomoč že dodeli pla čilna agencija v obdobju 
med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2015. Sofinancirane dejavnosti se ne smejo zaključiti pred datumom za četka upravi čenosti do pomo či.  
Novi izdatki, pridruženi v času modifikacije programa iz člena 18, so upravi čeni do 
pomoči od datuma, ko Komisija prejme prošnjo za modifikacijo programa. 
2. Izdatki so upravi čeni do prispevkov Sklada, samo če so nastali pri dejavnostih, za 
katere se je odlo čil organ upravljanja zadevnega programa ali programa v okviru 
njegove odgovornosti na podlagi meril, ki jih je dolo čil nadzorni odbor.  
3. Pravila o upravi čenosti izdatkov do pomo či se dolo čijo na nacionalni ravni, ob 
upoštevanju posebnih p ogojev, ki so bili v tej uredbi dolo čeni za nekatere ukrepe za 
razvoj podeželja. 
 
SL 45   SL Izdatki, ki niso upravi čeni do prispevka Sklada, so naslednji:  
(a) DDV, 
(b) obresti na dolg, (c) odkup zemljiš ča, katerega znesek presega 10 % vseh upravi čenih izdatkov pri 
zadevni dejavnosti.  
4. Dolo čbe iz odstavkov od 1 do 3 ne veljajo za dolo čbe iz člena 67(1). 
5. Prispevek iz Sklada se lahko dodeli tudi  v drugi obliki in ne samo v obliki 
nepovratnih sredstev. Če je to primerno, se dolo čijo natančna pravila v skladu s 
postopkom iz člena 95(2). 
Člen 73 
Trajanje dejavnosti, pov ezanih z investicijami  
1. Brez poseganja v pravila, ki se nanašajo  na svobodo opravljanja storitev in svobodo 
ustanavljanja v smislu členov 43 in 49 Pogodbe, mora država članica ali organ 
upravljanja zagotoviti, da za investicijsko dejavnost ohrani prispevek Sklada, če se ta 
dejavnost v roku sedmih let od sklepa o financ iranju, ki ga sprejme organ upravljanja, 
ne spremeni toliko, da to:  
(a) vpliva na njeno naravo oziroma iz vajanje pogojev ali dodeli neupravi čeno 
prednost podjetju ali javni organizaciji; 
(b) vpliva na spremembo narave lastništva  dela infrastrukture, prenehanja ali 
preusmeritve proi zvodne dejavnosti. 
2. Zneski, ki so izpla čani nepravi čno, se povrnejo v skladu s členom 33 Uredbe (ES) 
št.…/…[Financiranje SKP].  
NASLOV  VI 
UPRAVLJANJE,  NADZOR  IN INFORMIRANJE   
POGLAVJE I 
UPRAVLJANJE IN NADZOR 
Člen 74 
Odgovornosti Komisije 
Z namenom zagotavljanja dobrega finan čnega poslovodenja v skladu s členom 274 Pogodbe o 
ES, Komisija v okviru skupnega upravljanja izvaja ukrepe in na dzor, kot je dolo čeno v členu 9 
Uredbe (ES) št…./…[Financiranje SKP]. 
 
SL 46   SL Člen 75 
Odgovornosti držav članic 
1. Z namenom zagotavljanja u činkovite zaš čite finančnih interesov Skupnosti, države 
članice sprejmejo vse zakonodajne, zakonske in administrativne ukrepe, ki so 
določeni v členu 9 Uredbe št…./…[Financiranje SKP].  
2. Pred sprejetjem programa, država članica zagotovi, da so bili ustrezni sistemi 
upravljanja ter nadzorni si stemi vzpostavljeni v skladu z naslednjimi zahtevami:  
(a) natan čna določitev vlog organizacij, udeleženih pri upravljanju in nadzorovanju 
ter natančna dodelitev vlog znotraj vsak e posamezne organizacije;  
(b) ustrezna lo čitev vlog med organizacijami, udeleženimi pri upravljanju in 
nadzorovanju ter znotraj njih;  
(c) ustrezna sredstva za vsako organizac ijo, namenjena izvajanju vlog, ki so jim 
bile dodeljene; 
(d) učinkoviti dogovori o notranjem nadzoru, vklju čno s tistimi o dopolnjevanju s 
pravili Skupnosti, ki se nanaša jo na kombinacije državnih pomo či;  
(e) učinkovit sistem poro čanja in spremljanja primerov, kjer je opravljanje nalog 
preneseno; 
(f) priro čniki o postopkih, ki se nana šajo na opravljanje vlog; 
(g) dogovori o presoji u činkovitega delovanja sistema; 
(h) zanesljivi ra čunovodski, spremljevalni in finan čni sistemi poro čanja v 
računalniški obliki; 
(i) sistemi in postopki za zagotavlj anje zadostne revizijske sledi.  
Države članice so odgovorne za zagotavljanje u činkovitega delovanja sistemov v 
celotnem programskem obdobju.  
3. Države članice opravljajo preglede skladno z natan čnimi pravili izvajanja, sprejetimi 
v skladu s postopkom iz člena 95(2), ob upoštevanju vrst e ter intenzivnosti nadzora, 
ki je prilagojen glede na naravo razli čnih ukrepov za razvoj podeželja 
Člen 76 
Določitev organov  
Za vsak program za razvoj podeželja država članica dolo či: 
(a) organ upravljanja, ki vodi program in  je lahko javna ali zasebna nacionalna, 
regionalna ali lokalna or ganizacija, ki jo dolo či država članica, ali pa sama država 
članica, če opravlja to nalogo;  
(b) pla čilno agencijo, ki je dolo čena v členu 6 Uredbe (ES) št.../….[Financiranje SKP]; 
(c) certifikacijski organ, ki je dolo čen v členu 7 Uredbe (ES) št.…/… [Financiranje 
SKP];  
 
SL 47   SL Člen 77 
Organ upravljanja 
1. Organ upravljanja je odgovoren za smotrno, u činkovito in pravilno vodenje in 
izvajanje programa, še posebej pa mora:  
(a) zagotavljati, da so dejavnosti, ki se fi nancirajo, izbrane v skladu z merili, ki se 
uporabljajo v programu za razvoj podežel ja ter da se v celotnem obdobju 
njihovega izvrševanja dopolnjujejo z veljavnimi državni pravili in pravili 
Skupnosti ter njenih politik;  
(b) zagotavljati ra čunalniško podprt sistem, s katerim se z namenom spremljanja in 
vrednotenja, evidenti ra in vodi statisti čne podatke o izvajanju; 
(c) zagotavljati, da so upravi čenci in ostale organizacije, ki sodelujejo pri izvajanju 
dejavnosti: 
(i) obveš čeni o svojih obveznostih, ki so posledica dodeljene pomo či ter da 
vodijo lo čen računovodski sistem ali pa ra čunovodsko kodo za vse 
transakcije, ki so povezane z dejavnostjo 
(ii) ter, da se zavedajo zahtev v zvezi z zagotavljanjem podatkov organu 
upravljanja ter evidenco  donosa in rezultatov;  
(d) zagotavljati, da je vrednotenje programa izvedeno v skladu s časovnimi roki, ki 
so določeni v tej uredbi, ter, da je z namenom skupnega spremljanja in 
vrednotenja, predložen ustreznim n acionalnim organom in Komisiji;  
(e) zagotavljati usklajevanje z nadzor nim odborom in mu pošiljati dokumente, ki 
so zaradi ciljev programa, potrebni za  spremljanje njegovega izvajanja; 
(f) zagotavljati delovanje v skladu z obveznostmi, ki se nanašajo na obveš čanje 
javnosti iz člena 80; 
(g) predložiti poro čilo o letnem napredku in ga po sprejetju nadzornega odbora 
poslati Komisiji; 
(h) zagotavljati, da pla čilna agencija prejme vse potrebne informacije o izvajanih 
postopkih in o kontrolah, ki se pred potrditvijo izpla čil izvajajo za dejavnosti, 
izbrane za financiranje. 
V primeru, da se del njegove  naloge prenese na drugo  organizacijo, mora organ 
upravljanja ohraniti celotno odgovornost za upoštevanje smotrnosti in pravilnosti 
vodenja ter izvajanja teh nalog. 
Člen 78 
Plačilna agencija 
Plačilna agencija je odgovorna za avtorizacijo, izvajanje in ra čunovodstvo izpla čil pomoči 
upravičencem, ter prevzem prispevka Skupnosti, v skladu z Uredbo (ES) št…./…[Financiranje 
SKP]. 
 
SL 48   SL Člen 79 
Certifikacijski organ 
Certifikacijski organ preveri smotrno delovanj e sistema upravljanja in nadzornega sistema 
programov za razvoj podeželja, v skladu z Ur edbo (ES) št. [Financiranje SKP]. 
POGLAVJE II 
INFORMACIJE IN OBVEŠ ČANJE JAVNOSTI 
Člen 80 
Informacije in obveš čanje javnosti 
1. Države članice javnosti posredujejo informacije o delno financiranih dejavnostih. Te 
informacije so namenjene evropskim dr žavljanom in poudarjajo vlogo Skupnosti ter 
zagotavljajo preglednost pomo či Sklada.  
2. Upravljalni organ programa je odgovoren za obveš čanje javnosti o programu:  
(a) možne upravi čence, strokovna združenja, ekonomske in socialne partnerje, 
organizacije za spodbujanje enakosti spolov in nevladne organizacije obveš ča o 
možnostih, ki jih nudi program in  o pravilih za pristop k finan čni podpori 
programa;  
(b) upravi čence obveš ča o znesku iz prispevka Skupnosti;  
(c) evropske državljane obveš ča o vlogi, ki jo imajo Skupnost in programi, ter o 
njihovih rezultatih.  
NASLOV  VII 
SPREMLJANJE,  VREDNOTENJE  IN REZERVA 
POGLAVJE I 
SPREMLJANJE 
Člen 81 
Nadzorni odbor 
1. Na podlagi dogovora z organom upravljanja in po posvetovanju s partnerji, država 
članica ustanovi nadzorni odbor za vs ak program za razvoj podeželja.  
Vsak nadzorni odbor se ustanovi v obdobju najve č treh mesecev po potrditvi odlo čbe 
o sprejetju programa. 
Vsak nadzorni odbor dolo či svoja pravila za postopke znotraj institucionalnega, 
pravnega in finan čnega okvirja zadevne države članice in jih sprejme na podlagi 
sporazuma z organom upravljanja, da zagot ovi opravljanje dolžnosti v skladu s to 
uredbo.  
2. Vsakemu nadzornemu odboru predseduje predstavnik države članice ali organa 
upravljanja.  
 
SL 49   SL Država članica dolo či njegovo sestavo, vklju čno s partnerji iz člena 6(1) 
Predstavnik Komisije lahko na lastno pobudo sodeluje pri delu nadzornega odbora 
kot svetovalec.  
Člen 82 
Odgovornosti nadzornega odbora 
Nadzorni odbor se mora prepri čati o učinkovitosti izvajanja progr ama za razvoj podeželja. V 
okviru tega cilja mora nadzorni odbor:  
(a) v štirih mesecih po sprejetju programa obravnavati in sprejeti merila za izbor 
dejavnosti, ki bodo financirane. Merila za izbor morajo biti revidirani glede na 
programske potrebe;  
(b) periodi čno pregledovati napredek, ki je bil dosežen pri doseganju dolo čenih ciljev 
programa, na podlagi dokumentov, ki jih predloži organ upravljanja;  
(c) preveriti rezultate izvajanja, še posebej dos eganje ciljev, ki so bili zastavljeni v okviru 
vsakega od prednostnih ciljev ter rezultate sprotnega vrednotenja; 
(d) obravnavati in sprejeti letno poro čilo o napredku in zadnje poro čilo o napredku, 
preden sta poro čili predloženi Komisiji; 
(e) predlagati organu upravljanja vsako prila goditev ali revizijo programa, ki lahko 
pripomore k doseganju ciljev Sklada iz člena 4 ali izboljšave upravljanja, vklju čno z 
izboljšavo finan čnega upravljanja;  
(f) obravnavati in sprejeti vsak predlog za spremembo vsebine iz odlo čb Komisije o 
prispevkih iz Sklada. 
Člen 83 
Postopek spremljanja 
1. Organ upravljanja in nadz orni odbor nadzorujeta ka kovost izvajanja programa. 
2. Organ upravljanja in nadzorni odbor spre mljata vsak program za razvoj podeželja s 
pomočjo finančnih kazalnikov ter kazalnikov izvajanja in rezultatov. 
Člen 84 
Okvir skupnega spremljanja in vrednotenja 
Okvir skupnega spremljanja in vrednotenja se dolo či preko sodelovanja med Komisijo in 
državami članicami in sprejme v skladu s postopkom iz člena 95(2). Okvir dolo ča omejeno 
število skupnih kazalnikov, ki se uporabljajo pri vsakem programu. 
 
SL 50   SL Člen 85 
Kazalniki 
1. Napredek, smotrnost in u činkovitost programov za razvoj podeželja glede na njihove 
cilje se dolo ča s kazalniki, ki se nanašajo na temeljno stanje ter na finan čno izvajanje, 
splošno izvajanje programa in na rezultate ter vplive programa.  
2. Za vsak program za razvoj podeželja mora biti opredeljeno omejeno število 
kazalnikov, ki so zna čilni za ta program. 
3. Če to dopuš ča narava pomo či, se podatki, ki se nanašajo na kazalnike, razdelijo na 
podlagi spola in starosti upravi čencev. 
Člen 86 
Letno poro čilo o napredku 
1. Prvi č leta 2008 in do 30. junija vsako leto mora organ upravljanja poslati Komisiji 
letno poro čilo o napredku pri izvajanju programa . Organ upravljanja pošlje Komisiji 
zadnje letno poro čilo o napredku pri izvajanju pr ograma najkasneje do 30. junija 
2016.  
2. Vsako letno poro čilo o napredku mora vsebova ti naslednje elemente: 
(a) vse spremembe splošnih pogojev, ki imajo neposreden vpliv na pogoje 
izvajanja programa ter vse spremembe n acionalnih politik in  politik Skupnosti, 
ki vplivajo na doslednost Sklada in ostalih finan čnih instrumentov;  
(b) dosežen napredek pri programu v povezavi z zadanimi cilji, dolo čen na podlagi 
kazalnikov donosa in rezultatov;  
(c) finan čno izvajanje programa, kar pri vsakem ukrepu vklju čuje izkaz o izdatkih, 
ki so bili izpla čani upravi čencem; če so v program vklju čene regije v okviru 
konvergen čnega cilja, morajo biti izdatki navedeni lo čeno;  
(d) postopkee organa upravljanja in nadz ornega odbora, namenjene zagotavljanju 
kakovosti in u činkovitosti izvajanje pr ograma, še zlasti:  
(i) ukrepe spremljanja in vrednotenja; (ii) povzetek ve čjih težav, ki so nastale pri vodenju programa in vse ukrepe, 
ki so bili sprejeti bodisi s tem v zv ezi bodisi v zvezi s pripombami iz 
člena 87;  
(iii) uporabo tehni čne pomoči; 
(iv) ukrepe za zagotavljanje obveš čanja javnosti v skladu s členom 80;  
(e) izjavo o dopolnjevanju s politikami Skupnosti na podro čju podpore, vklju čno z 
opredelitvijo težav, ki so nastale ter ukre pov, ki so bili iz tega razloga sprejeti; 
(f) ločeno poglavje o napredku in financ iranju ukrepov v okviru pristopa 
LEADER; 
 
SL 51   SL (g) če je to potrebno, ponovna  uporaba povrnjene pomo či v skladu s členom 33 
Uredbe (ES) št. …/….[financiranje SKP]. 
3. Na podlagi člena 26 Uredbe (ES) št. …/…[financiranje SKP] je poro čilo 
sprejemljivo, če vsebuje vse elemente, ki so navedeni v odstavku 2 in omogo ča oceno 
programskega izvajanja. 
Komisija lahko v obdobju dveh mesecev po sprejetju poro čila, ki ga je poslal organ 
upravljanja, poda pripombe o letnem poro čilu o napredku. Za zadnje poro čilo o 
programu se ta rok podaljša na pet mesecev. Če Komisija v tem roku ne poda 
odgovora, se poro čilo obravnava kot sprejeto.  
Člen 87 
Letni pregled programov 
1. Vsako leto ob predložitvi letnega poro čila o napredku, Komisija in organ upravljanja 
pregledata glavne rezulta te prejšnjega leta, v sk ladu s postopki, ki so dolo čeni v 
dogovoru z državo članico in organom upravljanja. 
2. Po tem pregledu lahko Komisija poda pripombe državi članici in organu opravljanja, 
ki o tem obvesti nadzorni odbor. Država članica obvesti Komisijo o ukrepu, ki je bil 
sprejet v zvezi s temi pripombami.  
POGLAVJE II 
VREDNOTENJE 
Člen 88 
Splošni ukrepi 
1. Pri politiki in programih za razvoj podeželja se izvaja predhodno, teko če in naknadno 
vrednotenje v skladu s členi od 89 do 91.  
2. Omenjena vrednotenja so namenjena izboljšanje kakovosti,  smotrnosti in 
učinkovitosti izvajanja programov za razvoj  podeželja. Z njimi se oceni vpliv 
programov na strateške smernice Skupnosti iz člena 9, na težave pri razvoju 
podeželja, vezane na zadevne regije in države članice, ob upoštevanju zahtev po 
trajnostnem razvoju in vpliva na okolje ter upoštevanju zahtev ustrezne zakonodaje 
Skupnosti. 
3. Organiziranje vrednotenja poteka v okviru odgovornosti bodisi držav članic bodisi 
Komisije.  
4. Vrednotenja izvajajo neodvisni ocenjevalci.  Rezultati morajo biti objavljeni v skladu 
z določbami Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. 
maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Ev ropskega parlamenta, Sveta in 
Komisije15.  
                                                 
15 UL L 145, 31.5.2001, str. 43. 
 
SL 52   SL 5. Države članice zagotovijo človeške in finan čne vire, potrebne za izvajanje vrednotenj, 
organizirajo pridobivanje in  zbiranje zahtevanih podatkov ter uporabijo razne sklope 
informacij, ki jih zagotavlja sistem spremljanja.  
6. Države članice in Komisija se morajo strinja ti o metodah vrednotenja in standardih, 
ki se izvajajo na pobudo Komisije v okviru člena 84.  
Člen 89 
Predhodno vrednotenje 
1. Predhodno vrednotenje je del na črtovanja vsakega programa za razvoj podeželja in je 
namenjeno optimizaciji dodelitev prora čunskih sredstev in izboljšanju kakovosti 
programa. Z njim se dolo ča in ocenjuje srednjero čne in dolgoro čne potrebe, cilje, ki 
jih je treba dose či, pričakovane rezultate, kvantificiran e naloge, še zlasti tiste, ki 
vplivajo na osnovno stanje, dodajanje vrednos ti Skupnosti, razsežnost, do katere se 
upoštevajo prednostne naloge Skupnosti, spozna nja, pridobljena na podlagi prejšnjih 
programiranj ter kakovost postopkov za izva janje, spremljanje, vrednotenje in 
finančno poslovodenje.  
2. Predhodno vrednotenje se izva ja v okviru odgovornosti države članice.  
Člen 90 
Tekoče vrednotenje 
1. Države članice vzpostavijo sistem teko čega vrednotenja za vsak program za razvoj 
podeželja. 
2. Organ upravljanja programa in nadzorni odbor uporabljata teko če vrednotenje za 
naslednje namene: 
(a) preu čevanje napredka pri programu glede na  njegov cilj in na osnovi rezultatov 
ter, kadar je potrebno, na osnovi kazalnikov vpliva;  
(b) pove čanje kakovosti programov in njihovega izvajanja; 
(c) preu čevanje predlogov za temeljne spremembe programov; 
(d) priprava vmesnega in naknadnega vrednotenja. 
3. Organ upravljanja od leta 2008 naprej vs ako leto nadzornemu organu predloži 
poročilo, ki vsebuje rezultate teko čega vrednotenja. Po obravnavi se poro čilo pošlje 
Komisiji skupaj z letnim poro čilom o napredku iz člena 86.  
4. Leta 2010 se teko če letno vrednotenje preoblikuj e v vmesno vrednotenje. V okviru 
vmesnega vrednotenja se predlaga ukrepe za pove čanje kakovosti programov in 
njihovega izvajanja. 
Na pobudo Komisije se izvede povzet ek vmesnih ocenjevalnih poro čil.  
 
SL 53   SL 5. Leta 2015 se teko če letno vrednotenje preobli kuje v naknadno vrednotenje.  
6. S pomo čjo vmesnega in naknadne ga vrednotenja se preu či stopnja uporabe sredstev, 
smotrnost in u činkovitost programiranja Sklada, njegov socialno-ekonomski vpliv in 
vpliv na prednostne naloge Skupnosti. Vrednotenja vklju čujejo cilje in pridobljena 
spoznanja, ki se nanašajo na politiko razvoja podeželja. V njih so opredeljeni 
dejavniki, ki prispevajo k uspešnem ali ne uspešnem izvajanju programov ali trajnosti 
programov, ter najboljše ravnanje.  
7. Teko če letno vrednotenje se organizira na  pobudo organov upravlja nja v sodelovanju 
s Komisijo. Zaobjema obdobje med leti 2007-2015 in je organizirano na ve čletni 
osnovi.  
8. Komisija na lastno pobudo organizi ra ukrepe, z namenom zagotavljanja 
usposabljanja, izmenjave najboljših ravnanj  in informacij za sprotne ocenjevalce, 
strokovnjake v državi članici in člane nadzornega odbora, prav tako pa tudi organizira 
tematska vrednotenja in povzetke vrednotenj.  
Člen 91 
Povzetek naknadnih vrednotenj 
1. Povzetek naknadnih vrednotenj se, v okviru odgovornosti Komisije, izdela v 
sodelovanju z državo članico in nadzornim odborom, ki zbereta vse podatke, ki so 
zanj potrebni. Povzetek mora vsebovati vse programe za razvoj podeželja.  
2. Povzetek naknadnih vrednotenj se mora dokon čati najkasneje do 31. decembra 2016.  
POGLAVJE III 
REZERVA 
Člen 92 
Rezerva Skupnosti za prednostni cilj LEADER  
1. Znesek, ki se dodeli rezervi iz člena 70(2), se uporabi za podporo pri izvajanju 
pristopa LEADER v programih. 
2. Izvajanje pristopa LEADER se oceni na podlagi objektivnih meril, med drugim na 
podlagi:  
(a) prednosti, ki je dodeljena pristopu LEADER, 
(b) ozemeljske razsežnosti pristopa LEADER, (c) dosežene stopnje izvajanja prednostnega cilja LEADER, (d) učinka finan čnega vzvoda na zasebni kapital, 
(e) rezultatov vmesnih vrednotenj. 
 
SL 54   SL NASLOV  VIII 
DRŽAVNA  POMOČ 
Člen 93 
Uporaba pravil za državno pomo č  
1. Razen, če v tem naslovu ni druga če določeno, členi od 87 do 89 Pogodbe, veljajo za 
pomoč, ki jo dodelijo države članice za ukrepe, namenjen e podpori razvoja podeželja.  
Vendar pa členi 87, 88 in 89 Pogodbe ne veljajo za finan čne prispevke, ki jih 
zagotovijo države članice za ukrepe v okviru podpore Skupnosti, v skladu z 
določbami te uredbe. 
2. Pomo č za posodabljanje kmetij, ki presega odstotke iz člena 25(2), dolo čene v Prilogi 
I, se prepove.  
Ta prepoved ne velja za pomo č, namenjeno naslednjim naložbam: 
(a) naložbam, ki se ve činoma izvajajo v okviru javneg a interesa in so povezane z 
ohranjanjem tradicionalnih krajin, ki se  oblikujejo prek kmetijske in gozdarske 
dejavnosti ali pa se nanašajo na premestitve kmetijskih poslopij;  
(b) naložbam, ki se nanašajo na  varstvo in izboljšanje okolja;  
(c) naložbam, ki se nanašajo na izboljš anje higienskih pogojev in pogojev dobrega 
počutja rejnih živali na kmetijah. 
3. Državna pomo č, ki se dodeli kmetom kot nadomestilo zaradi naravnih omejitev v 
visokogorskih obmo čjih in na ostalih obmo čjih z omejenimi možnostmi, se prepove, 
v primeru, da ni zadoš čeno pogojem iz člena 35. Kljub temu se lahko v ustrezno 
upravičenih primerih dodeli dodatna pomo č, ki presega okvir zneskov, dolo čenih na 
podlagi člena 35(3).  
4. Državna pomo č, namenjena podpori kmetom, ki so prevzeli kmetijsko okoljske 
obveznosti ali obveznosti dobrega po čutja živali iz člena 37, a jih niso izpolnili, se 
prepove. Kljub temu se lahko v ustrezno ut emeljenih primerih dodeli dodatna pomo č, 
ki presega najvišje zneske, ki se nanašajo na člen 37(4) in so dolo čeni v Prilogi I. V 
izjemnih primerih se dopuš ča odstopanje od najkrajš ega obdobja trajanja teh 
obveznosti iz člena 37(3).  
5. Državna pomo č, namenjena kmetom za prilagajanje zahtevnim standardom, ki 
temeljijo na zakonodaji Skupnosti in se nanašajo na varstvo okolja, javnozdravstveno varstvo, dobro po čutje živali, varstvo rastlin in varstvo pri delu se prepove, če pogoji 
iz člena 29 niso bili izpolnjeni. Klj ub temu se lahko dodeli dodatna pomo č, ki presega 
najvišje zneske, dolo čene na podlagi tega člena, za pomo č kmetom pri zagotavljanju 
skladnosti z nacionalno zakonodajo, ki pr esega okvire standardov Skupnosti.  
Če ustrezna zakonodaja Skupnosti ne  obstaja, se državna pomo č, namenjena kmetom 
za prilagajanje zahtevnim standardom, ki  temeljijo na za konodaji Skupnosti in se 
nanašajo na varstvo okolja, javnozdravstveno varstvo, dobro po čutje živali, varstvo 
rastlin in varstvo pri delu, prepove, če pogoji iz člena 29 niso bili izpolnjeni. Kljub 
temu se lahko v ustrezno utemeljenih primerih dodeli dodatna pomo č, ki presega 
 
SL 55   SL najvišje zneske, ki se nanašajo na člen 29(2) in so dolo čeni v Prilogi I, če je le-ta 
utemeljena v skladu s členom 29. 
Člen 94 
Dodatno državno financiranje 
Državno pomo č, namenjeno zagotavljanju dodatnega financiranja ukr epov za razvoj 
podeželja, za katere se dodeli podpora Skupnosti, prijavijo države članice in odobri Komisija v 
skladu z odlo čbami te uredbe, v okviru programiranja iz člena 15. Prvi stavek člena 88(3) 
Pogodbe ne velja za navedeno pomo č.  
NASLOV  IX 
PREHODNE  IN KONČNE DOLOČBE 
Člen 95 
Odbor 
1. Komisiji pomaga Odbor za razvoj pod eželja (v nadaljnjem besedilu: „Odbor“). 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES. 
Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES traja en mesec. 
3. Odbor sprejme svoj poslovnik. 
Člen 96 
Pravila za izvajanje 
Poleg ukrepov, predvidenih v posebnih dolo čbah te uredbe, se sprejmejo še natan čna pravila 
za njeno izvajanje v skladu s postopki iz člena 95(2), ki zajemajo: 
(a) predstavitev predlaganih programov za razvoj podeželja; (b) pogoje za ukrepe za razvoj podeželja.  
Člen 97 
Prehodne dolo čbe 
Kadar so potrebni posebni ukrepi za olajšanje pr ehoda iz uveljavljenega sistema na sistem, ki 
ga uvaja ta uredba, se ukrepe  sprejme v skladu s postopkom iz člena 95(2). 
Te ukrepe se sprejme še zlasti z namenom pridružitve obstoje če podpore Skupnosti, ki jo 
Komisija odobri za obdobje po 1. januarju 2007, k podpor i za razvoj podeželja  iz te uredbe.  
Člen 98 
Razveljavitev 
1. Uredba (ES) št. 1257/1999 se razveljavi s 1. januarjem 2007. 
 
SL 56   SL Sklicevanje na razveljavlje no uredbo se razume kot sklicevanje na to uredbo. 
Razveljavljena uredba velja za ukrepe, ki jih pred 1. januarjem 2007 odobri Komisija 
v okviru te uredbe.  
2. Direktive in sklepi Sveta, v katerih so dolo čeni in spremenjeni seznami obmo čij z 
omejenimi možnostmi iz člena 21(2) Uredbe (ES) št . 950/97, se razveljavijo. 
Člen 99 
Začetek veljavnosti 
Ta uredba za čne veljati […] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.   
Uporablja se za pomo č Skupnosti od 1. januarja 2007.  
Člen 10 se uporablja od za četka veljavnosti te uredbe. 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 57   SL PRILOGA I  
 
ZNESKI IN STOPNJE PODPORE  
Člen Predmet Znesek v eurih ali 
stopnja 
  
21(2) Premija za ustanavljanje  40 000  
22(3) Pred časna upokojitev 18 000 Na pr enosnika na leto 
  180 000 Celoten znesek na 
prenosnika 
  4 000 Na delavca na leto 
  40 000 Celoten znesek na delavca 
23(2) Svetovalne storitve 80 % Upravi čenih stroškov na 
svetovalno storitev  
  1 500 Najvišji upravi čeni znesek 
25(2) Intenzivnost pomo či za 
posodobitev kmetij 60 % Zneska upravi čene naložbe 
mladih kmetov na 
področjih iz člena 34(a)(i), 
(ii) in (iii) 
  50 % Zneska upravi čene naložbe 
drugih kmetov na 
področjih iz člena 34(a)(i), 
(ii) in (iii) 
  50 % Zneska upravi čene naložbe 
mladih kmetov na drugih področjih  
  40 % Zneska upravi čene naložbe 
drugih kmetov na drugih 
področjih 
  75 %  Zneska upravi čene naložbe 
v najbolj oddaljenih 
regijah in na egejskih 
otokih 
26(3) Intenzivnost pomo či za 
povečanje gospodarske 
vrednosti gozdov 50 % Zneska upravi čene naložbe 
na obmo čjih iz člena 
34(a)(i), (ii) in (iii) 
  40 % Zneska upravi čene naložbe 
na drugih obmo čjih 
  75 % Zneska upravi čene naložbe 
v najbolj oddaljenih 
regijah  
 
SL 58   SL 27(3) Intenzivnost pomo či za 
dodajanje vrednosti kmetijski 
in gozdarski proizvodnji 50 % Zneska upravi čene naložbe 
v regijah v okviru 
konvergen čnega cilja 
  40 % Zneska upravi čene naložbe 
v drugih regijah 
  65 % Zneska upravi čene naložbe 
v najbolj oddaljenih 
regijah in na egejskih 
otokih 
29(2) Najvišji znesek podpore za 
izpolnjevanje standardov 10 000 Na gospodarstvo 
30(2) Najvišji znesek podpore za 
sodelovanje v programih za 
kakovost živil 3 000 Na gospodarstvo 
31 Intenzivnost pomo či za 
informacijske in promocijske dejavnosti  70 % Upravi čenih stroškov 
dejavnosti 
32(3) Najvišji znesek za delno 
samooskrbne kmetije 1 500 Na kmetijo na leto 
33(2) Skupine proizvajalcev: 
najvišja zgornja meja v 
odstotkih tržene proizvodnje v obdobju prvih petih let po 
priznanju  5 %, 5 %, 4 %, 3 %, in 
2 % (*) Za prvo, drugo, tretje, 
četrto in peto leto glede na 
trženo proizvodnjo do 1 
000 000 EUR 
  2.5 %, 2.5 %, 2.0 %, 
1.5 % in 1.5 % Za prvo, drugo, tretje, 
četrto in peto leto glede na 
trženo proizvodnjo ki presega 1 000 000 EUR 
 Vendar v vsakem od prvih 
petih let ne sme presegati 
zneska  100 000 
100 000 
80 000 60 000 50 000 Za prvo leto 
Za drugo leto Za tretje leto Za četrto leto 
Za peto leto 
35(3) Najnižje izpla čilo za 
prikrajšanost  25 Na hektar kmetijskega 
zemljišča v uporabi 
 Najvišje izpla čilo za naravno 
omejitev  250 Na hektar kmetijskega 
zemljišča v uporabi 
 Najvišje izpla čilo za obmo čja 
z drugimi omejitvami  150 Na hektar kmetijskega 
zemljišča v uporabi 
36 Za četno najvišje izpla čilo 
Natura 2000 za obdobje, ki ne 
presega pet let 500 (**)  Na hektar kmetijskega 
zemljišča v uporabi 
 Obi čajno najvišje izpla čilo 
Natura 2000  200 (**) Na hektar kmetijskega 
zemljišča v uporabi 
 
SL 59   SL 37(4) Letne poljš čine 600 (**) Na hektar 
 Specializirani trajni nasadi 900 (**) Na hektar 
 Druga raba zemljiš č 450 (**) Na hektar 
 Lokalne pasme v nevarnosti 
prenehanja reje  200 (**) Na glavo velike rejne 
živali 
 Dobro po čutje živali 500 Na glavo velike rejne 
živali 
40(1),  
druga alinea Najvišja letna premija za 
kritje izpada dohodka od 
pogozdovanja    
 – za kmete ali njihova 
združenja 500 Na hektar 
 – za ostale zasebnopravne 
osebe 150 Na hektar 
40(4), 41(4) 
in 42(3) – Intenzivnost pomo či za 
stroške ustanovitve  50 % Upravi čenih stroškov na 
območjih iz člena 34(a)(i), 
(ii) in (iii) 
 – 40 % Upravi čenih stroškov na 
drugih obmo čjih 
 – 75 % Upravi čenih stroškov v 
najbolj oddaljenih regijah 
43 in 44(2) – Letna gozdno okoljska 
izplačila in izpla čila Natura 
2000    
 – najnižje izpla čilo 40 Na hektar 
 – najvišje izpla čilo 200 Na hektar 
(*) V primeru Malte lahko Komisija dolo či najnižji znesek pomo či za proizvodne sektorje, ki imajo 
zelo nizek donos. 
(**) Te zneski se lahko pove čajo v izjemnih primerih ob upoštevanju posebnih in upravi čenih 
okoliščin v okviru programov za razvoj podeželja. 
 
SL 60   SL PRILOGA II  
 
Letna okvirna razdelitev odobrite v za prevzem obveznosti za 2007–2013  
(iz člena 70(1)) 
milijon EUR  – cene iz 2004) 
Leto 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
 11 759 12 235 12 700 12 825 12 952 13 077 13 205 
 
SL 61   SL FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE  
Domaines politiques: Agriculture et développement rural 
Activité: Développement rural 
 
DÉNOMINATION DE L ’ACTION : RÈGLEMENT DU CONSEIL CONCERNANT LE SOUTIEN AU 
DÉVELOPPEMENT RURAL PAR LE FONDS EUROPÉEN AGRICOLE POUR LE 
DÉVELOPPEMENT RURAL (FEADER) 
1. LIGNE(S)  BUDGÉTAIRE(S)  + INTITULÉ(S) 
2. DONNÉES  CHIFFRÉES  GLOBALES 
2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 88 753,- millions d'euros en CE (prix 
constant 2004) 
2.2 Période d’application: du 1 janvier 2007 au 31 décembre 2013  
2.3 Estimation globale pl uriannuelle des dépenses: 
a) Échéancier crédits d'engagement/crédits  de paiement (intervention financière) 
(cf. point 6.1.1) 
millions d'euros ( à la 3e décimale) 
 Année 
2007  Année 
2008  Année 
2009  Année 
2010  Année 
2011  Année 
2012 Année 
2013 et 
exercices 
suivants 
Crédits 
d'engagement 11 724 12 198 12 662 12 787 12 913 13 038 13 165 
Crédits de 
paiement 3 426 7 317 7 696 9 091 10 738 12 133 38 086 
b) Assistance technique et administra tive (ATA) et dépenses d’appui (DDA) 
(cf. point 6.1.2)  
CE 35 37 38 38 39 39 40 
CP 35 37 38 38 39 39 40 
 
Sous-total a+b        
CE 11 759 12 235 12 700 12 825 12 952 13 077 13 205 
CP 3 461 7 354 7 734 9 129 10 777 12 172 38 086 
c) Incidence financière globale des ress ources humaines et autres dépenses de 
fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) 
C E / C P         
 
 
SL 62   SL TOTAL a+b+c        
C E         
C P         
2.4 Compatibilité avec la programmation fina ncière et les perspectives financières 
[X] Proposition compatible avec la  programmation financière 2007–2013. 
 Cette proposition nécessite une reprogram mation de la rubrique concernée des 
perspectives financières, 
 y compris, le cas échéant, un r ecours aux dispositions de l’accord 
interinstitutionnel. 
2.5 Incidence financière sur les recettes 
[X] Aucune implication financière. 
millions d'euros (à la première décimale)  
  Situation après l'action  
Ligne 
budgétaire  Recettes  Avant 
l'action 
(anné
e n–
1) Anné
e n3 n+1  n+2  n+3  n+4  n+5  
a) Recettes en termes 
absolus1         
b)Modification des recettes2  ∆       
3. CARACTÉRISTIQUES  BUDGÉTAIRES 
Nature de la dépense Nouvelle Participation 
AELE Participation 
pays candidats Rubrique PF 
DNO  CD NON  NON   N° 2 
4. BASE  JURIDIQUE 
Article 36 et 37 du traité. 
 
SL 63   SL 5. DESCRIPTION  ET JUSTIFICATION 
5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Objectifs poursuivis 
La politique de développement rural accompagne la politique commune relative aux marchés 
agricoles et elle contribue aux objectifs é noncés à l’article 33 du traité. La présente 
proposition établit le cadre de  soutien du développement rural par l’Union européenne. 
Le soutien de la Communauté en  faveur d’un développement rural, financé par le Fonds 
agricole pour le développement  rural (FEADER), contribuera à la réalisation des objectifs 
suivants : 
• l’amélioration de la compétitivité de l’agricultur e et de la sylviculture par un soutien à la 
restructuration ; 
• l’amélioration de l’environnement et l’espace ru ral par le soutien à la  gestion du territoire ; 
• l’amélioration de la qualité de  la vie dans les zones rurales et l’encouragement de la 
diversification des activités économiques. 
5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante   
(Il s’agit ici: 
a) d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier 
et si le(s) rapport(s) est/sont disponib le(s) ou comment l'information correspondante 
a été collectée. 
 Une étude d’impact a été élaborée et accompagne la proposition. 
b) de décrire brièvement les constatations  et enseignements tirés de l'évaluation ex 
ante) 
 Les conclusions figurent à la partie 5 de l’étude d’impact. 
5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation  ex post  
(Dans le cas du renouvellement d’un programme, il s’agit aussi de dé crire brièvement les 
enseignements à tirer d’une évaluation intérimaire ou ex post. ) 
 Voir partie 5 de l’étude d’impact. 
5.2 Actions envisagées et modalités  de l'intervention budgétaire 
La politique de développement rural sera implémentée par des programmes pluriannuels 
couvrant la période 2007 – 2013. Ils se ront articulés autour de 3 ax es prioritaires et de l’axe 
LEADER conformément aux dispositions de s titres III et IV  de la proposition. 
 
SL 64   SL 5.3 Modalités de mise en œuvre 
Les programmes de développement rural sont ét ablis et présentés à la Commission par les 
Etats membres à l’issue d’une concertation  avec les partenaires régionaux, locaux, 
économiques et sociaux. L’Etat membre peut présenter soit un seul programme couvrant tout 
son territoire soit un programme par région. 
La Commission approuve les programmes en foncti on de leur cohérence avec les orientations 
stratégiques de l’Union sur le développement rural, le plan st ratégique national présenté par 
l’Etat membre, ainsi qu’avec le présent règlemen t. La mise en œuvre des programmes et leur 
contrôle relève de la gestion pa rtagée (art. 53 du Règlement 1605/2002). 
L’assistance technique à l’initiative de la Co mmission est implémentée en gestion directe. 
6. INCIDENCE  FINANCIÈRE  
6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de 
programmation) 
(Le mode de calcul des montants totaux présenté s dans le tableau ci-après doit être expliqué 
par la ventilation dans le tableau 6.2.) 
6.1.1 Intervention financière 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)  
 
Ventilation Année 
2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013 
A c t i o n  1         
A c t i o n  2         
e t c .         
TOTAL 11 724 12 198 12 662 12 787 12 913 13 038 13 165 
 
SL 65   SL 6.1.2 Assistance technique et administrative (ATA ), dépenses d'appui (DDA) et dépenses 
TI (crédits d’engagement) 
 Année 
2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013 
1) Assistance technique et 
administrative (ATA):        
a) Bureaux d’assistance  
technique (BAT)        
b) Autre assistance  
technique et administrative: 
– intra-muros: 
– extra-muros: dont pour la construction et 
la maintenance de systèmes 
de gestion informatisés:        
Sous-total 1        
2) Dépenses d’appui (DDA):        
a) Études        
b) Réunion d’experts        
c) Information et  
publications        
Sous-total 2        
TOTAL  35 37 38 38 39 39 40 
6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en  partie B (pour toute la période de 
programmation) 
(Dans le cas où il y a plusieurs actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrètes à 
prendre pour chaque action, les pr écisions nécessaires à l'estim ation du volume et du coût 
des réalisations.) 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)  
Ventilation Type  
de réalisations 
/outputs 
(projets, 
dossiers …) Nombre de 
réalisations/ 
outputs 
(total pour 
années 1…n)  Coût unitaire 
moyen Coût total 
(total pour années 
1…n)  
 
 1 2 3 4=(2X3) 
Action 1  
– Mesure 1 
– Mesure 2   
Action 2  
– Mesure 1 
– Mesure 2 
– Mesure 3 etc.     
COÛT TOTAL     
(Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.) 
 
SL 66   SL 7. INCIDENCE  SUR  LES  EFFECTIFS  ET LES  DÉPENSES  
ADMINISTRATIVES   
7.1. Incidence sur les ressources humaines 
Effectifs à affecter à la gestion de l’action 
par utilisation des ressources existantes 
et/ou supplémentaires Description des tâches découlant de 
l’action 
Types d’emplois 
Nombre d’emplois 
permanents Nombre d’emplois 
temporaires Total 
 
Fonctionnaires ou 
agents temporaires A 
B C    (Si nécessaire, une description plus 
complète des tâches peut être annexée.) 
Autres ressources 
humaines     
Total     
7.2 Incidence financière globale des ressources humaines 
Type de ressources humaines Montants en euros Mode de calcul *  
Fonctionnaires 
Agents temporaires  
  
Autres ressources humaines 
(indiquer la ligne budgétaire)   
Total   
Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 
7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action 
Ligne budgétaire  
(n° et intitulé) Montants en euros Mode de calcul 
Enveloppe globale (Titre A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires 
(1) 
A07032 – Comités non obligatoires (1) 
A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations 
 Autres dépenses (indiquer lesquelles)  
  
Systèmes d’informat ion (A-5001 /A-4300)    
Autres dépenses – partie A (indiquer lesquelles)   
Total   
Les montants correspondent aux dépenses  totales de l’action pour 12 mois. 
(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. 
I. Total annuel (7.2 + 7.3) 
II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) euros 
années euros 
 
SL 67   SL (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessair es pour l’action, les 
DG/services devront tenir compte des décisi ons arrêtées par la Commission lors du débat 
d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB ). Ceci signifie que les DG 
devront indiquer que les ressour ces humaines peuvent être cou vertes à l’intérieur de la 
préallocation indicati ve prévue lors de l’adoption de l’APB.  
Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles  lors de la 
préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de déci der si la mise en œuvre de 
l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de 
la préallocation indicative, une opération ad ho c de redéploiement, un budget rectificatif et 
supplémentaire ou une lettre rect ificative au projet de budget.) 
Les besoins en ressources humaines et administ ratives seront couverts à l’intérieur de la 
dotation allouée à la DG gestionn aire dans le cadre de la pr océdure d’allocation annuelle. 
8. SUIVI  ET ÉVALUATION 
8.1 Système de suivi 
Il est défini a ux articles 81 à 87. 
8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue 
Les programmes de développement rural font  l’objet d’évaluations conformément aux 
dispositions des articles 88 à 91. 
9. MESURES  ANTIFRAUDE 
Les Etats membres assument en premier ressort la responsabilité du contrôle financier des 
interventions. A cette fin, les Etats membres prennent toutes les dispositions et mesures nécessaires pour s’assurer de la réalité et régu larité des opérations financées par le FEADER, 
prévenir et détecter les irrégularités, poursu ivre et récupérer les fonds perdus en cas 
d’irrégularité. La Commission, pour  sa part, s’assure de l’ex istence et du bon fonctionnement 
des systèmes de gestion et de contrôle dans le s Etats membres et elle applique les corrections 
financières en cas de défaillance de ces syst èmes. Il convient de noter que la procédure 
d’apurement des comptes s’applique.