[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 17.1.2007

COM(2007) 10 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 {SEC(2007) 29}

1. UVOD

To je tretje poročilo iz niza triletnih poročil, ki jih mora Komisija predložiti v skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti. Komisija je leta 2000 predložila prvo poročilo za obdobje 1998–1999, leta 2003 pa še drugo za obdobje 2000–2002.

To poročilo dokumentira napredek, ki so ga dosegle države članice, države kandidatke in države Efte (v nadaljevanju sodelujoče države[1]) glede na določbe Uredbe Sveta in povezanih uredb Komisije, sprejetih v obdobju 2003–2005. Vsebina poročila temelji na poročilih o kakovosti, podatkih in drugih informacijah, ki so jih predložile zadevne države, ter na analizah nacionalnih vprašalnikov.

2. GLAVNE TOčKE

Od zadnjega poročila Svetu in Evropskemu parlamentu je bil dosežen bistven napredek v smeri izboljšanja kakovosti podatkov in primerljivosti nacionalnih raziskav trga delovne sile. Vse države članice so začele izvajati nepretrgano raziskavo, tako da je Eurostat lahko objavil četrtletne rezultate. Pravočasnost pošiljanja podatkov se je izboljšala in številne države so spremenile ter izboljšale svoje vprašalnike in načrte raziskovanja, s čimer se je povečala primerljivost raziskav po vsej Evropi in izboljšalo zajetje prebivalstva.

Stanje v zvezi z napredkom, doseženim pri izvajanju posebnih vidikov Uredbe Sveta (ES) št. 577/98, je podrobneje opisano v nadaljevanju, s sklicevanji na ustrezne člene.

2.1. Izvajanje nepretrganih četrtletnih raziskav – člen 1

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1991/2002, ki od držav članic zahteva, da od leta 2003 izvajajo nepretrgano četrtletno raziskavo, je bila sprejeta oktobra 2002. Dvema državama je bilo dodeljeno odstopanje, s čimer sta lahko podaljšali prehodno obdobje: Italiji (do konca leta 2003) in Nemčiji (do konca leta 2004).

Na splošno je bil dosežen bistven napredek pri izvajanju nepretrgane raziskave, razen nekaterih izjem: Luksemburg je do danes izvedel samo eno raziskavo, ki je zagotovila letne rezultate; Madžarska, Slovenija, Bolgarija, Romunija in Turčija do leta 2005 niso zajele vseh tednov; od leta 2006 se je za Madžarsko, Slovenijo, Romunijo in Turčijo stanje popravilo; pri Luksemburgu, Sloveniji, Madžarski, Nizozemski in Nemčiji vzorec še vedno ni enakomerno porazdeljen po vseh tednih leta;

Hrvaška, Turčija in Švica ne izvajajo nepretrgane raziskave. Hrvaška jo namerava izvajati od leta 2007, Turčija in Švica pa od leta 2009.

2.2. Zahteve po natančnosti – člen 3(1) in (2)

Člen 3(1) določa, da za parameter brezposelnosti (določeno na 5 %) standardna napaka na regionalni ravni (NUTS II) ne sme presegati 8 %.

V samo 31 od 281 regij na ravni NUTS II (8 v Franciji, 6 na Poljskem, 8 v Združenem kraljestvu, 2 v Bolgariji in 7 v Romuniji) raziskava trga delovne sile ni dosegla zahteve po natančnosti iz člena 3(1) za vsa tri leta.

Člen 3(2) določa, da relativna standardna napaka za oceno sprememb med dvema četrtletjema (določeno na 5 % podpopulacije) ne sme presegati 3 % (2 %, če ima država 20 milijonov prebivalcev ali več).

Belgija, Danska, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Bolgarija in Romunija niso izpolnile zahtev po natančnosti iz člena 3(2) v katerem koli letu iz obdobja 2003–2005.

2.3. Parametri raziskave – člen 4(1)

Nekatere sodelujoče države še vedno ne zagotavljajo celotnega niza obveznih spremenljivk , kar omejuje primerljivost podatkov.

2.4. Letni program priložnostnih modulov – člen 4(2)

Z letnim programom priložnostnih modulov so bili zagotovljeni rezultati o vseživljenjskem učenju (2003), dolžini in razporejanju delovnega časa (2004) ter uskladitvi poklicnega in družinskega življenja (2005). Vse države članice, države kandidatke in države Efte razen Hrvaške in Turčije so sodelovale pri priložnostnih modulih.

Države so običajno pravočasno poslale podatke, razen ene države članice za modul 2003 (SE), štirih držav članic za modul 2004 (CZ, EL, IT in SE) in treh držav članic za modul 2005 (DE, EL in SE).

Vse države članice so poslale celotni niz spremenljivk za leto 2005. Dve državi članici (NL in UK) nista poslali določenih spremenljivk priložnostnega modula 2003. Glede priložnostnega modula 2004 je to veljalo tudi za LT, HU in SI.

2.5. Opredelitev brezposelnosti in 12 načel za oblikovanje vprašalnikov – člen 4(3)

Še vedno obstajajo neskladja glede delovnega statusa, ki ga sodelujoče države ne merijo enako. Ta se nanašajo na nižjo starostno mejo (16 let v Španiji, Združenem kraljestvu, Islandiji in na Norveškem), opredelitev obdobja razpoložljivosti (Belgija, Češka, Grčija, Irska, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Nizozemska, Slovenija, Slovaška, Finska, Bolgarija, Hrvaška, Romunija, Turčija, Islandija in Norveška menijo, da je to dva tedna po razgovoru), vprašanja osebam, ki ne iščejo več zaposlitve, ker so delo že našle (Estonija, Irska, Luksemburg, Madžarska, Slovenija, Hrvaška, Romunija in Norveška ne preverjajo ne začetka dela ne tega, ali je zadevna oseba na voljo za delo v dveh tednih po tednu opazovanja). Leta 2006 so Nemčija, Slovaška in Norveška že sprejele ukrepe za popravo teh neskladij.

12 načel za oblikovanje vprašalnikov je bilo pripravljenih za zagotovitev minimalne uskladitve v zvezi s ključnimi meritvami raziskav trga delovne sile. V vprašalnikih Irske, Malte, Slovenije in Hrvaške so najprej vprašanja o glavnem statusu, ki lahko posegajo v opredelitev Mednarodne organizacija dela o zaposlitvi v tednu opazovanja. Vprašanja Nizozemske in Norveške pa zadevajo samo tiste, ki so pripravljeni delati in so v preteklih štirih tednih iskali zaposlitev. Druga neskladja so manj pomembna. Dve državi (Avstrija in Španija) spoštujeta vsa načela.

2.6. Pravočasnost pošiljanja rezultatov – člen 6

Od zadnjega poročila se je pravočasnost četrtletnih podatkov izboljšala.

Večina sodelujočih držav zdaj predloži četrtletne podatke v dvanajstih tednih obdobja pošiljanja.

3. SKLEP

Od zadnjega poročila Svetu so države članice, države kandidatke in države Efte dosegle lep napredek na številnih pomembnih področjih.

Hitrejše pošiljanje podatkov je izboljšalo uporabnost četrtletnih rezultatov. Države so namenile nacionalna sredstva za preskus in uvedbo tehničnih izboljšav v svojih raziskavah, v nekaterih primerih s finančno podporo Komisije, kar je izboljšalo primerljivost in splošno kakovost podatkov.

Kljub temu je Komisija zaskrbljena nad dejstvom, da sodelujoče države ne pošiljajo vseh obveznih spremenljivk in da sodelujoče države na nekaterih področjih vseh spremenljivk še vedno ne merijo enako. To je še zlasti pomembno pri ključnih ocenah o zaposlenosti in brezposelnosti, ker nekatere države niso dovolj podrobno opredelile pojma brezposelnosti in 12 načel za oblikovanje vprašanj o delovnem statusu.

Pri izvajanju nepretrgane raziskave je bil dosežen velik napredek. Vendar pri nekaterih sodelujočih državah vzorec še vedno ni enakomerno porazdeljen na vseh tednih leta. Ena država članica še vedno ne zagotavlja četrtletnih rezultatov iz nepretrgane raziskave.

Nekatere sodelujoče države morajo svoj načrt raziskovanja še prilagoditi, da bi v celoti izpolnile zahteve po natančnosti na regionalni ravni ali glede na ocene sprememb med četrtletji.

Sodelujoče države morajo izpolniti svoje obveznosti iz te uredbe, Komisija pa bo za popolno izvedbo njenih določb še naprej tesno sodelovala z državami članicami, državami kandidatkami in državami Efte.

Zato Eurostat dvakrat letno izvede spremljanje skladnosti. Temu ustrezno se glede na pomembnost kršitve pravil sprejmejo ukrepi.

[1] Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija Eurostatu ne zagotavlja mikropodatkov iz nacionalne raziskave trga delovne sile; posredovala pa ni niti kakršnih koli podrobnosti v zvezi z raziskavo. Zato FYROM ni zajeta v tem poročilu.