Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 89/04)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Gros Plant du Pays nantais“

Referenčna številka: PDO-FR-A0275-AM01

Datum obvestila: 24. december 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Redakcijske spremembe: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam zaradi večje pravne varnosti temelji na veljavni različici uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost je navedeno, da so kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, na vpogled za boljše seznanjanje javnosti.

Poleg tega je pregledano geografsko območje, zaradi česar se:

— vključijo tri občine (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine in Saint-Hilaire-de-Loulay), pri čemer so za vse te občine značilne veščine pri proizvodnji in vinska trta, za katero se lahko uporablja kontrolirana označba porekla;

— izključi 14 občin (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois in Bouguenais) v skladu s prizadevanji, da bi se vinogradi omejili na predele, kjer se je ohranilo kakovostno vinogradništvo.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o razmejenem geografskem območju.

2. Razmejeno območje parcel

Razmejeno območje parcel je spremenjeno tako:

— besedilo „ki ležijo znotraj razmejenega“ je nadomeščeno z besedilom „primernega za proizvodnjo“;

— dodana sta datuma 3. maj 2017 in 15. november 2018;

— preklicane so določbe o identifikaciji parcel.

Ta sprememba je posledica prehoda s postopka identifikacije parcel na postopek razmejitve parcel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je seznam občin nadomeščen z naslednjim:

— departma Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Varades), La Marne, Mésanger, Paulx in Rezé;

— departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo ozemlje pooblaščene občine Gesté), Montrevault-sur-Èvre (samo ozemlja pooblaščenih občin La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet in Le Puiset-Doré).

Pri tej spremembi sta se upoštevala vključitev nekaterih občin na geografsko območje ter združitev občin.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

4. Gostota zasaditve

Kar zadeva točko o gostoti zasaditve:

— je številka 6 500 nadomeščena s številko 5 000;

— je številka 1,5 nadomeščena s številko 2,2;

— so besede „najmanj 1 meter“ nadomeščene z besedami „med 0,9 metra in 1,1 metra“.

Namen te spremembe je odziv na razvoj materiala in vinogradniških praks. Z razširitvijo medvrstnih prostorov se bo spodbudilo izvajanje kmetijsko-okoljskih praks, kot so zatravljenost in obdelovanje medvrstnih prostorov, zatiranje škodljivih organizmov s prestreznimi koriti, kar so ukrepi, za katere je standardni vinogradniški material zasnovan za dvometrsko medvrstno razdaljo. Ta način obdelovanja zelo ustreza stopnji donosa in kakovosti, ki se poskušata doseči pri tej vrsti vina s to kontrolirano označbo porekla (sveže, lahko, kislo vino ...).

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o pridelovalni praksi.

5. Obdelovanje vinograda

V točki o pravilih o oblikovanju v špalir je podrobno navedeno, da je višina listja enaka najmanj:

— 0,6-kratniku medvrstne razdalje, če je ta razdalja največ 1,5 metra;

— 0,65-kratniku medvrstne razdalje, če je ta razdalja večja kot 1,5 metra.

Višina listja je izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,3 metra od tal, do zgornje meje poganjkov.“

Ta sprememba je posledica spremembe, ki se nanaša na gostoto zasaditve, ter omogoča, da se ohrani stalno razmerje med listjem in plodovi (SECV/PR).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Toplotna obdelava

Črtana je prepoved uporabe toplotne obdelave za vino s temperaturami, višjimi od 40 °C. Namen spremembe je, da se izvajalcem omogočijo vsi možni tehnični načini za obvladovanje posledic težavnih letnikov z lastnostmi, pri katerih se pojavljajo organoleptična odstopanja vrste „Goût Moisi Terreux“ (okus po plesni in zemlji). Izkazalo se je, da je tehnika segrevanja grozdnega mošta, imenovana topla maceracija ali termovinifikacija, mnogo manj moteča za vina v unesku kot uporaba mezoporoznega oglja za enološko uporabo.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o posebnih enoloških praksah.

7. Pakiranje

Konec obdobja pakiranja vin z navedbo „sur lies“ (na drožeh) je s 30. novembra prestavljen na 31. december. Sprememba omogoča, da se za en mesec podaljša obdobje stekleničenja vin z navedbo „sur lies“ (na drožeh), s čimer se optimizira obdobje trženja te kategorije, ne da bi se spremenila svežina, ki ustreza tej navedbi.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

8. Dajanje vina v promet

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9. Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila spremenjena zaradi posodobitve zadevnega števila občin (69 namesto 92). V povezavi je bilo natančneje opredeljeno, da je gostota zasaditve srednja do velika.

Črtan je bil sklic na obmorsko letovišče Pornic in popravljeno je bilo ime občine Bourgneuf (črtani sta bili besedi „en Retz“).

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o povezavi z geografskim območjem.

10. Prehodni ukrep

— Točka 1 je nadomeščena z naslednjim odstavkom: „Zaradi uskladitve z drugimi določbami sedanje specifikacije proizvoda se za pridelek na parcelah, zasajenih s trto in izključenih z razmejenega območja parcel s kontrolirano označbo porekla, ki so določene z zemljiškoknjižno številko in površino, še naprej uporablja kontrolirana označba porekla, dokler se te parcele ne izkrčijo in najpozneje:

— do vključno trgatve v letu 2021 za občine, katerih razmejeno območje parcel je na zasedanjih pristojnega nacionalnega odbora 21. maja 1996 in 25. maja 2000 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité);

— do vključno trgatve v letu 2031 za občine, katerih razmejeno območje parcel je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 3. maja 2017 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Namen te spremembe je postopna prilagoditev vinorodnega območja.

Črtan je bil prehodni ukrep v zvezi z gojitveno obliko vinske trte.

Spremenjen je prehodni ukrep v zvezi s trsnim izborom, da se je namesto besed „na datum homologacije specifikacije proizvoda“ uvedel datum 16. novembra 2011.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

11. Pravila o označevanju

V oddelku XII je dodan naslednji odstavek: „(c) – Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da:

— gre za kraj, zaveden v katastru;

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini, niti po širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. To ime je navedeno v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.“

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

12. Prijavne obveznosti

Končni datum za izjavo o zahtevi za označbo se s 15. decembra prestavi na 31. decembra.

Redakcijske spremembe so bile vnesene tudi v točko 2 oddelka I poglavja II in točko 2 oddelka II poglavja II.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

13. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati v specifikacijah proizvodov za nantsko območje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Gros Plant du Pays nantais

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

To so suha mirna bela vina.

Ta vina imajo:

— najmanj 9-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

— najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 4 gramov na liter;

— najvišjo vsebnost hlapnih kislin 10 miliekvivalentov na liter;

— največ 11-odstotni volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida v vinih ter skupni delež dejanskega alkohola so znotraj mejnih vrednosti, določenih v predpisih Unije. To so suha mirna bela vina.

So zelo bledo rumene barve, mlada vina pa imajo včasih zelene odtenke.

Imajo uravnotežen okus, v katerem na splošno prevladujeta svežina in lahkost.

Imajo nežne vonjave, med katerimi prevladujejo sadne ali cvetlične, ki jih pogosto spremlja vonj po jodu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,2 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa mora biti med 0,9 metra in 1,1 metra.

Trsi se obrezujejo z največ 14 očesi na trs:

— bodisi s kratko rezjo (kordonska gojitvena oblika royat, kotlasta gojitvena oblika, pahljačasta gojitvena oblika),

— bodisi z rezjo na enojni guyot.

Obrezovanje se konča pred pojavom socvetij v fenofazi 5 lestvice po Eichhornu in Lorentzu.

V fenofazi, imenovani „nastavek plodiča“, ima posamezen trs največ 12 enoletnih rodnih mladik.

Posebni enološki postopek

Prepovedana je vsakršna toplotna obdelava obranega grozdja pri temperaturi pod –5 °C.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 11 %.

Poleg zgornjih določb za enološke postopke veljajo obveznosti iz predpisov Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribolovu.

(b) Največji donosi

75 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 20. junija 2018 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsegalo ozemlje naslednjih občin:

— departma Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz;

— departma Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (samo ozemlje pooblaščene občine La Chaussaire), Orée d’Anjou, Sèvremoine (samo ozemlje pooblaščenih občin Saint-Crespin-sur-Moine in Tillières);

— departma Vendée: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay in Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Glavne sorte vinske trte

Montils B

Colombard B

Folle blanche B

8. Opis povezave

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Površje geografskega območja so izoblikovali vodotoki, ki južno in vzhodno od mesta Nantes prepredajo površino z gosto mrežo. Pokrajino nantskega območja, ki se razprostira od predgorja masiva Mauges na vzhodu do obale Atlantskega oceana na zahodu in od obrežja reke Loare na severu do ravnin departmaja Vendée na jugu, oblikujejo vinogradniški griči, ki se izmenjujejo z dolinami, v katerih poteka živinoreja. Vinograd je zasajen po možnosti po vzpetinah in gričih okoli jezera Grandlieu in njegovih pritokov ter po pobočjih ob močvirju Goulaine in ob dolini Loare. To geografsko območje je najzahodnejši podaljšek velikega vinograda doline Loare ter obsega 69 občin departmajev Loire-Atlantique, Maine-et-Loire in Vendée.

Geografsko območje leži na stari in kompleksni geološki podlagi, ki je kombinacija plutonskih formacij (graniti, gabri) in metamorfnih kamnin (gnajs, blestnik, amfibolit, eklogit), ki jih mestoma pokrivajo peščeno-gruščnate terciarne usedline. Če so te različne kamnine izpostavljene eroziji, na njih pogosto nastanejo kisla, zdrava in zračna tla, bogata z grobimi elementi (pesek, kamni, prod), ki so naravno zelo odcedna, slabo rodovitna in imajo zmerno zalogo vode. Na območju parcel za pridelovanje grozdja so tradicionalno strogo razmejeni najstrmejši griči, na katerih so plitva peščena tla.

Podnebje nantskega območja je povezano z oceanskim vplivom, ki se zlahka širi v notranjost po ustju reke Loare. Zanj so značilne majhne temperaturne razlike med letom. Zime so posebej blage, zaradi česar se tla spomladi zgodaj segrejejo. Poleti ostajajo temperature zaradi morskih vetrov sveže, kar zmanjšuje pogostost in intenzivnost obdobij vročinskih valov. Padavine so razmeroma dobro razporejene prek celega leta, čeprav jih poleti izrazito primanjkuje. Osončenost za to zemljepisno širino je precejšnja.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Nantsko vinorodno območje, ki nadaljuje zelo staro vinogradniško tradicijo, je bilo v srednjem veku eno najobsežnejših v Franciji. Od 16. stoletja se je pod vplivom holandskih trgovcev usmerilo v dejavnosti destilacije. Tedaj se je razširila charentska sorta folle blanche B, ki je znana po tem, da se iz nje pridobivajo izbrana žganja, in ki je nadomestila avtohtone sorte vinske trte. Ta sorta je v naravnih razmerah nantskega območja pokazala svojo primernost za proizvodnjo belih vin. Ime „Gros Plant“ se je za označevanje teh vin, ki so na zahodu Francije dosegla velik uspeh, prvič pojavilo v nekem zapisu iz leta 1732. V sredini 19. stoletja, ko so dejavnosti destilacije nantskega območja zamirale, je vinorodno območje „Gros Plant“ obsegalo približno 20 000 hektarjev.

Po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, so bile poleg sorte folle blanche B v manjšem obsegu zasajene sorte montils B in colombard B ter druge sorte charentskega porekla. Proizvajalci so za obvladovanje vitalnosti naravno rodovitnih sadik sprejeli stroga pravila: zmerna do velika gostota zasaditve, kratka rez vinskih trt, stroga omejitev števila rodovitnih mladik. Parcele, namenjene tej proizvodnji, so izbrali zaradi njihove zmožnosti za zgodnjo dozorelost, omejenih vodnih zalog in manjše rodovitnosti. Z zmanjšanjem donosa se je izboljšala kakovost vin. Označbi „Gros Plant du Pays nantais“ je bila zaradi promocijskih ukrepov, ki jih je izvajala vinska bratovščina reda Bretvins, ustanovljena leta 1948, in prizadevanj prvega sindikata za varstvo, ustanovljenega leta 1951, s sodno odločbo z dne 26. februarja 1954 podeljena označba porekla razmejenega vina višje kakovosti. Vina so tedaj pridobila ugled na nacionalni ravni.

Izvajalci so v želji po proizvodnji bogatejših in kompleksnejših vin prevzeli posebno tehniko proizvodnje vina – t. i. „méthode nantaise“ (nantska metoda), pri kateri se vina pozimi en mesec hranijo na finih vinskih drožeh brez pretakanja; to znanje in veščine izhajajo iz navade proizvajalcev, da so obdržali barik svojega najboljšega vina na drožeh za družinska praznovanja prihodnje pomladi. Tak način zorenja daje vinom okroglost in oljnost, zlasti s tem, da jih obogati z manoproteini in drugimi spojinami, ki nastanejo pri avtolizi celičnih sten kvasovk. Poleg tega ta metoda, pri kateri vina niso obdelana in so hranjena v atmosferi, napolnjeni z ogljikovim dioksidom, kar močno omeji oksidacijo in sproščanje hlapnih spojin, omogoča, da se do pomladi in še dlje ohranijo arome, nastale med alkoholnim vrenjem. Leta 1977 je bil določen poseben predpis za tradicionalni izraz „sur lies“ (na drožeh), kar se od leta 1994 kaže v stekleničenju vin v kleteh za vinifikacijo zaradi omejitve pretakanja in prelivanja vin.

Vinorodno območje s kontrolirano označbo porekla je leta 2009 obsegalo skoraj 1 500 hektarjev, ki jih je obdelovalo 600 proizvajalcev, letna proizvodnja pa je znašala približno 100 000 hektolitrov, od česar več kot tretjina z navedbo „sur lies“ (na drožeh). Vina s kontrolirano označbo porekla „Gros Plant du Pays nantais“ so mirna bela vina. So zelo bledo rumene barve, mlada vina pa imajo včasih zelene odtenke. Imajo uravnotežen okus, v katerem na splošno prevladujeta svežina in lahkost. Imajo nežne vonjave, med katerimi prevladujejo sadne ali cvetlične, ki jih pogosto spremlja vonj po jodu.

Vina, označena z izrazom „sur lies“ (na drožeh), so na splošno uravnoteženega, bolj k okroglosti usmerjenega okusa in kompleksnejšega vonja z rahlim iskrenjem, ki je posledica preostalega ogljikovega dioksida, nastalega med alkoholnim vrenjem. Med zorenjem so zaščitena pred oksidacijo, da se ohranijo njihova svežina, aromatična večplastnost in naravno prisoten ogljikov dioksid. Ker vsebujejo preveč ogljikovega dioksida, da bi se lahko pakirala v mehke embalaže, se ustekleničijo, pri čemer je potrebna posebna previdnost. Zasaditev sort vinske trte, ki prispeva k izvirnosti vin s kontrolirano označbo porekla, v nantski regiji izhaja hkrati iz geografskega položaja in zgodovine mesta Nantes. V tem velikem pristaniškem mestu, ki leži ob izlivu Loare v Atlantski ocean, se je že zelo zgodaj razvila živahna trgovina z vini, ki so bila namenjena za mestna središča na severu Evrope. To izredno pomembno trgovsko mesto je privabilo številne trgovce, med drugim tudi veliko skupino nizozemskih, ki so odločilno prispevali k širitvi sorte folle blanche B po geografskem območju, preden sta bili zasajeni dve drugi sorti montils B in colombard B z zelo podobno agronomsko učinkovitostjo.

Zaradi talnih in podnebnih razmer v nantski regiji se lahko s temi sortami pridelujejo uravnotežena bela vina z nežnimi vonjavami. Groba kisla tla geografskega območja, ki so se razvila na granitih, gnajsih, blestnikih ali peščeno-gruščnatih nanosih, skupaj z blagimi zimami nantskega podnebja namreč spodbujajo zgodnji začetek rastnega cikla vinske trte in zagotavljajo popolno dozorelost grozdja. Lega vinorodnega območja s kontrolirano označbo porekla na severu in njegova izpostavljenost oceanskim vplivom zagotavljata sveže poletne temperature, zaradi česar se lahko ohranijo predhodniki nežnih arom, prisotnih v grozdnih jagodah.

Izvajalci z geografskega območja so si lahko pri prilagoditvi izbranih sort vinske trte naravnemu okviru nantskega območja pomagali z globoko zakoreninjenim vinogradniškim znanjem in veščinami, ki izvirajo iz večstoletne tradicije trgovine z visokokakovostnimi vini. Tehnične odločitve pri izbiri parcel pred zasaditvijo in pri nadzoru nad vitalnostjo vinske trte omogočajo, da se za pridobitev zrelega in zdravega pridelka pri trgatvi čim bolje izkoristijo slabo rodovitna tla in velika osončenost geografskega območja.

Nantski način zorenja vin na finih drožeh iz vinifikacije, brez pretakanja, omogoča, da se lahko v vinih sprostijo molekule vonjev, ki nastanejo pri vrenju. Zaradi blagih zim podnebja se spodbujajo izmenjave z drožmi, tako da se vina še naprej izboljšujejo. S takim način zorenja postanejo vina z navedbo „sur lies“ (na drožeh) bolj okrogla, njihove vonjave sadne ali cvetlične in nežne, prisotno pa je tudi rahlo iskrenje, ki je posledica preostalega ogljikovega dioksida, ki nastane ob koncu vrenja. Da bi izvajalci ohranili prednosti takega zorenja in preprečili kakršno koli oksidacijo, so ob pakiranju vin pridobili posebno znanje in veščine ter stekleničenje izvajajo neposredno v kleteh za vinifikacijo. Ta tradicionalna praksa, s katero se čim bolj zmanjša poseganje v proizvode, je zelo primerna za ohranjanje občutljivih spojin vonjav vin.

Loarsko vino z označbo „Gros Plant du Pays nantais“, ki je oceanu najbližje, saj se geografsko območje razprostira do zaliva Bourgneuf, pusti v ustih kisel okus in na splošno arome, ki spominjajo na jod, ki se odlično prilegajo k rakom in ostrigam. Proizvajalci so nenehoma uveljavljali to značilno povezavo med vini in lokalno gastronomijo, pri čemer jim je bila leta 1954 podeljena označba porekla razmejenega vina višje kakovosti. Obalna lega vinogradniškega območja med Bretanjo in Vendéejem predstavlja v poslovnem smislu še vedno prednost, saj turistični obisk poleti močno prispeva k njegovemu ugledu in krepi podobo vina kot odličnega spremljevalca morskih proizvodov.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin ter vinifikacijo, obdelavo, donegovanje in pakiranje vin, za katera se lahko uporabi izraz „sur lies“ (na drožeh), na podlagi uradnega geografskega kodeksa za leto 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (samo ozemlje pooblaščene občine Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (samo ozemlje pooblaščene občine Varades), La Marne, Mésanger, Paulx in Rezé;

— departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo ozemlje pooblaščene občine Gesté), Montrevault-sur-Èvre (samo ozemlja pooblaščenih občin La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet in Le Puiset-Doré).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Za vina, ki ustrezajo pogojem proizvodnje, ki so za ta izraz določeni v specifikaciji proizvoda, je lahko ime kontrolirane označbe porekla dopolnjeno z izrazom „sur lies“ (na drožeh).

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnim geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda za uporabo tega geografskega imena.

Velikosti črk v izrazu „sur lies“ (na drožeh) in v geografskem imenu „Val de Loire“ niti po višini ter niti po širini in debelini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Na vinih z izrazom „sur lies“ (na drožeh) je naveden letnik.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

— gre za kraj, zaveden v katastru;

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini, niti po širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. To ime je navedeno v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Zaradi omejitve pretakanja se ta vina stekleničijo v kleteh za vinifikacijo, in sicer med 1. marcem in 31. decembrom leta, ki sledi letu trgatve, da se ohranijo lastnosti, ki izhajajo iz njihovega načina vinifikacije in donegovanja, zlasti njihova svežina, aromatična večplastnost in rahlo iskrenje, ki je posledica vsebnosti naravno prisotnega ogljikovega dioksida.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-347ec668-4e57-45b4-b27e-0cf1ba019400

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.