Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper in razveljavitvi Sklepa Sveta 2013/236/EU /* COM/2013/0602 final - 2013/0290 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Ciper je 25. junija 2012 zaprosil za finančno pomoč iz Evropskega mehanizma za stabilnost (EMS). Svet je 25. aprila 2013 odločil (Sklep Sveta 2013/236/EU), da mora Ciper dosledno izvesti program makroekonomskega prilagajanja, v katerem so obravnavana specifična tveganja, ki jih predstavlja Ciper za finančno stabilnost euroobmočja, pri čemer je cilj programa hitra ponovna vzpostavitev trdnega in vzdržnega gospodarskega in finančnega stanja na Cipru. Svet guvernerjev EMS je 24. aprila 2013 odločil, da Cipru načeloma odobri pomoč za stabilnost, in je odobril Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) in njegovem podpisu s strani Komisije v imenu EMS. Upravni odbor EMS je 8. maja 2013 odobril sporazumom o finančni pomoči. Cilji programa makroekonomskega prilagajanja so povrnitev zaupanja finančnih trgov, ponovna vzpostavitev ustreznega makroekonomskega ravnovesja in omogočanje ponovne vzpostavitve trajnostne gospodarske rasti. Za doseganje teh ciljev program temelji na treh stebrih. Prvi steber je strategija finančnega sektorja, ki temelji na prestrukturiranju in zmanjšanju finančnih institucij ter okrepitvi nadzora nad njimi, pri čemer si je treba prizadevati za reševanje kapitalskega in likvidnostnega primanjkljaja. Drugi steber je ambiciozna strategija za fiskalno konsolidacijo, ki temelji na prizadevanjih za konsolidacijo, ki so se začela leta 2012, zlasti na ukrepih za zmanjšanje primarnih tekočih izdatkov, okrepitev javnofinančnih prihodkov, izboljšanje delovanja javnega sektorja in ohranjanje fiskalne konsolidacije v srednjeročnem obdobju. Njen cilj je srednjeročno zmanjšati čezmerni javnofinančni primanjkljaj in znatno zmanjšati delež bruto javnega dolga v BDP. Oblasti so zavezane, da bodo do leta 2016 zmanjšale primanjkljaj pod 3 % BDP. Še naprej je treba ustrezno izvajati strukturne in druge sklade EU ter pobude politike EU, namenjene ustvarjanju delovnih mest in krepitvi rasti. To bo prispevalo k dolgoročni rasti Cipra. Tretji steber vključuje ambiciozen program strukturnih reform, ki podpira konkurenčnost ter trajnostno in uravnoteženo rast v skladu s priporočili za posamezno državo, ki so bila naslovljena na Ciper leta 2012, in omogoča odpravo makroekonomskih neravnovesij. Ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino[1] bi bilo treba povečati možnosti za mlade in njihovo zaposljivost. Triletni program zajema obdobje od sredine leta 2013 do sredine leta 2016. V skladu s členom 1(2) Sklepa 2013/236/EU je Komisija v povezavi z ECB in po potrebi z MDS izvedla prvi pregled napredka na področju izvajanja dogovorjenih ukrepov, kot tudi njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Posledično je bil memorandum o soglasju posodobljen na področjih reforme finančnega sektorja, fiskalne politike in strukturnih reform. Za finančni sektor revidirani memorandum o soglasju vključuje sporazum o objavi načrta za postopno zmanjšanje nadzora kapitala na podlagi mejnikov in je usklajen z likvidnostjo bank. Poleg tega memorandum o soglasju zahteva vzpostavitev pravnega okvira za novo strukturo upravljanja z deležem države v sektorju zadružnih kreditnih institucij. Kot del prizadevanj Cipra za boj proti pranju denarja je bil dogovorjen akcijski načrt za skrbno preverjanje strank in zagotavljanje preglednosti subjektov. V zvezi z davčno politiko vključuje revidirani memorandum o soglasju zavezo za vzpostavitev socialnega in pokojninskega sklada pri banki Cyprus Popular Bank, ki bi moral zagotoviti primerljivo obravnavo kot jo taki skladi zagotavljajo pri Bank of Cyprus. Iz dokumenta izhaja tudi, da bi za zagotovitev učinkovitega izvajanja skladov EU, ciprski organi morali zagotoviti, da so za kritje nacionalnih prispevkov še naprej na voljo potrebni nacionalni skladi. Nazadnje revidirani memorandum o soglasju v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 od Cipra zahteva, da predloži zahtevek za tehnično podporo v zadevnem programskem obdobju in izvede obsežen pregled svojih javnih financ. Na področju strukturnih reform revidirani memorandum o soglasju podrobno določa načrtovano reformo javne pomoči, ki naj bi zagotovila, da socialna pomoč deluje kot varnostna mreža za zagotovitev minimalnega dohodka za osebe, ki si ne morejo privoščiti osnovnega življenjskega standarda, medtem ko se ohranijo spodbude za zaposlitev. Poleg tega se zahteva, da Ciper pripravi podrobne predloge politik v zvezi z odpravljanjem pomanjkljivosti pri svojih aktivacijskih politikah ter da Ciper hitro ukrepa za ustvarjanje priložnosti za mlade in za izboljšanje njihove zaposljivosti v skladu s cilji Priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade. Po začetku veljavnosti Uredbe (EU) št. 472/2013 je treba program makroekonomskega prilagajanja sprejeti v obliki izvedbenega sklepa Sveta. Zaradi pravne jasnosti in varnosti Komisija predlaga, da bi ponovno sprejela program na podlagi člena 7(2) Uredbe (EU) št. 472/2013. Vsebina programa je v bistvu enaka vsebini programa, ki je bil odobren s Sklepom Sveta 2013/236/EU, vendar vključuje tudi rezultate pregleda, opravljenega v skladu s členom 1(2) Sklepa 2013/236/EU. Hkrati se predlaga razveljavitev Sklepa Sveta 2013/236/EU. Predlagani sklep bo zagotovil popolno skladnost med okvirom večstranskega nadzora na ravni Unije, določenega s PDEU, in političnim pogojevanjem, na katerem temelji program ekonomskega prilagajanja. Zlasti člen 10 Uredbe (EU) št. 472/2013 zagotavlja skladnost pri poročanju in spremljanju obveznosti. 2013/0290 (NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper in razveljavitvi Sklepa Sveta 2013/236/EU SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo, zlasti člena 7(2) in (5) Uredbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (EU) št. 472/2013 se uporablja za države članice, ki so na dan začetka njene veljavnosti že prejemale finančno pomoč, vključno s tistimi iz EMS. (2) Uredba (EU) št. 472/2013 določa pravila za odobritev programa makroekonomskega prilagajanja za države članice, ki prejemajo finančno pomoč, ta pa morajo biti v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost (EMS). (3) Svet je 25. aprila 2013 glede prošnje Cipra za finančno pomoč iz Evropskega mehanizma za stabilnost (ESM) z dne 25. junija 2012 (Sklep Sveta 2013/236/EU) odločil, naj Ciper dosledno izvaja program makroekonomskega prilagajanja. (4) Svet guvernerjev EMS je 24. aprila 2013 odločil, da Cipru načeloma odobri pomoč za stabilnost, in je odobril Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) in njegovem podpisu s strani Komisije v imenu EMS. (5) V skladu s členom 1(2) Sklepa Sveta 2013/236/EU je Komisija v povezavi z ECB in po potrebi z MDS izvedla prvi pregled napredka na področju izvajanja dogovorjenih ukrepov, kot tudi njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Zaradi tega pregleda je bil obstoječi program makroekonomskega prilagajanja dopolnjen tako, da odraža ukrepe, ki so jih ciprski organi izvedli v drugem četrtletju leta 2013. (6) Zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 472/2013 je treba program makroekonomskega prilagajanja sprejeti v obliki izvedbenega sklepa Sveta. Zaradi pravne jasnosti in varnosti bi bilo program treba ponovno sprejeti na podlagi člena 7(2) Uredbe (EU) št. 472/2013. Vsebina programa bi morala ostati enaka tisti, ki je bila odobrena s Sklepom Sveta 2013/236/EU, vendar bi morala vključevati tudi rezultate pregleda, opravljenega v skladu s členom 1(2) Sklepa 2013/236/EU. Hkrati bi bilo treba Sklep Sveta 2013/236/EU razveljaviti. (7) Komisija je v povezavi z ECB in MDS izvedla prvi pregled napredka na področju izvajanja dogovorjenih ukrepov, kot tudi njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Posledično je bil memorandum o soglasju posodobljen na področjih reform finančnega sektorja, fiskalne politike in strukturnih reform, zlasti v zvezi z (i) načrtom za postopno zmanjšanje nadzora kapitala, (ii) vzpostavitvijo pravnega okvira za novo strukturo upravljanja z deležem države v sektorju zadružnih kreditnih institucij, (iii) akcijskim načrtom za preprečevanje pranja denarja, (iv) socialnim in pokojninskim skladom pri Cyprus Popular Bank, (v) zagotavljanjem, da so za kritje nacionalnih prispevkov za projekte, ki se financirajo iz strukturnega sklada in drugih skladov EU, še naprej na voljo potrebni nacionalni skladi, (vi) zagotavljanjem podrobnosti o načrtovani reformi javne pomoči, in (vii) pripravo podrobnih predlogov politik za aktivacijske politike ter pospešene ukrepe za ustvarjanje priložnosti za mlade in za izboljšanje njihove zaposljivosti. Izvajanje celovitih in ambicioznih reform na finančnem, fiskalnem in strukturnem področju bi moralo zagotoviti srednjeročno vzdržnost ciprskega javnega dolga. (8) Med celotnim izvajanjem ciprskega celovitega svežnja politike bi morala Komisija zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično podporo na specifičnih področjih. Država članica, ki se pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja sooča z nezadostnimi upravnimi zmogljivostmi, zaprosi za tehnično podporo Komisijo, ki lahko v ta namen sestavi skupine strokovnjakov. (9) Ciprski organi v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami vključijo v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programa makroekonomskega prilagajanja socialne partnerje in organizacije civilne družbe. SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 1. Da bi omogočili ponovno vzpostavitev trajnostne rasti ter fiskalne in finančne stabilnosti ciprskega gospodarstva, Ciper dosledno izvaja program makroekonomskega prilagajanja (v nadaljnjem besedilu: program), katerega glavni elementi so določeni v členu 2 tega sklepa. V programu so obravnavana posebna tveganja, ki jih pomeni Ciper za finančno stabilnost euroobmočja, pri čemer je cilj programa hitra ponovna vzpostavitev trdnega in vzdržnega gospodarskega in finančnega položaja na Cipru ter zmožnosti, da se v celoti sam financira na mednarodnih finančnih trgih. V programu so ustrezno upoštevana priporočila Sveta, ki so bila naslovljena na Ciper na podlagi členov 121, 126, 136 in 148 PDEU, ter ukrepi Cipra za njihovo upoštevanje, pri tem pa je njegov cilj razširitev, okrepitev in poglobitev potrebnih ukrepov politike. 2. Komisija v povezavi z ECB in po potrebi z MDS spremlja napredek Cipra pri izvajanju programa. Ciper v celoti sodeluje s Komisijo in ECB. Zagotovi jima zlasti vse podatke, za katere meni, da so potrebni za spremljanje programa. Ciprski organi se predhodno posvetujejo s Komisijo, ECB in MDS o sprejetju politik, ki niso vključene v ta izvedbeni sklep, vendar pa bi lahko imele pomemben učinek na doseganje ciljev programa. 3. Komisija v povezavi z ECB in po potrebi z MDS v sodelovanju s ciprskimi organi preuči morebitne spremembe in posodobitve programa, ki bi lahko bile potrebne, da se med drugim ustrezno upoštevajo morebitne znatne razlike med makroekonomskimi in fiskalnimi napovedmi ter dejanskimi podatki (vključno z zaposlovanjem), negativni učinki prelivanja ter makroekonomski in finančni pretresi. Komisija za zagotovitev nemotenega izvajanja programa ter prispevanje k trajnostnemu odpravljanju neravnovesij zagotavlja stalne nasvete in smernice glede fiskalnih in strukturnih reform ter reform finančnega trga. Komisija redno ocenjuje ekonomski vpliv programa in predlaga potrebne korektivne ukrepe, da se okrepita rast in ustvarjanje delovnih mest, zagotovi potrebna fiskalna konsolidacija in čim bolj zmanjšajo škodljivi socialni učinki. V tem okviru se objavi program za makroekonomsko prilagoditev, vključno s cilji in pričakovano razdelitvijo prizadevanja za prilagoditev. Člen 2 1. Ključni cilji programa so: ponovna vzpostavitev stabilnosti ciprskega bančnega sektorja; nadaljevanje procesa fiskalne konsolidacije in izvajanje strukturnih reform v podporo konkurenčnosti ter trajnostni in uravnoteženi rasti. 2. Ciper izvaja fiskalno konsolidacijo v skladu s svojimi obveznostmi na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer s sprejetjem visokokakovostnih trajnih ukrepov in sočasnim čim večjim zmanjšanjem učinka na ranljive skupine. 3. Da bi se primanjkljaj do leta 2016 znižal na raven pod 3 % BDP, je Ciper pripravljen sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe. Vlada je zlasti v primeru prenizkih javnofinančnih prihodkov ali večjih potreb po socialnih izdatkih zaradi škodljivih makroekonomskih učinkov pripravljena sprejeti dodatne ukrepe za ohranitev ciljev programa, vključno z zmanjšanjem diskrecijske porabe in sočasnim čim večjim zmanjšanjem učinka na ranljive skupine. V programskem obdobju se denarni prihodki, ki presegajo napovedi iz programa, vključno z morebitnimi nepričakovanimi dobički, prihranijo ali uporabijo za zmanjšanje dolga. Presežek, dosežen v takem obsegu, da se bo štelo, da je trajen, lahko zmanjša potrebo po dodatnih ukrepih v poznejših letih. 4. Ciper v zvezi s proračunskimi cilji programa ohrani dobro izvajanje strukturnih in drugih skladov EU. Da se zagotovi učinkovito izvajanje sredstev EU, bo vlada zagotovila, da potrebni nacionalni skladi ostanejo na voljo za kritje nacionalnih prispevkov, vključno z neupravičenimi odhodki v okviru evropskih strukturnih skladov in investicijskih skladov (ESRR, ESS, Kohezijski sklad, EKSRP in ESR/ESPR) v okviru programskega obdobja 2007–2013 in 2014–2020, pri čemer bodo upoštevana razpoložljiva sredstva EIB. Organi zagotovijo, da je izboljšana institucionalna usposobljenost za izvajanje sedanjih in prihodnjih programov ter da so na voljo ustrezni človeški viri organov za upravljanje in izvajalska telesa. 5. Da bi Ciper ponovno vzpostavil trden finančni sektor, bo še naprej izvajal korenito reformo in prestrukturiranje bančnega sektorja ter okrepil uspešne banke s ponovno zagotovitvijo njihovega kapitala, obravnavo njihove likvidnosti in okrepitvijo nadzora nad njimi. V okviru programa so določeni naslednji ukrepi in rezultati: (a) zagotavljanje natančnega spremljanja likvidnosti bančnega sektorja. Začasne omejitve prostega pretoka kapitala (med drugim omejitve dvigov gotovine, plačevanja in prenosa sredstev) se natančno spremljajo. Cilj je doseči, da se nadzor izvaja le tako dolgo, kot je to nujno za ublažitev resnih tveganj za stabilnost finančnega sistema. Objavljen je bil časovni načrt za postopno sprostitev nadzora, ki temelji na mejnikih in napredku pri izvajanju programa ter je skladen z likvidnostjo bank. V srednjeročnih načrtih glede financiranja in kapitala domačih bank, ki so odvisne od financiranja centralne banke ali prejemanja državne pomoči, je treba stvarno upoštevati pričakovano zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju, njihov cilj pa mora biti zmanjšati odvisnost od najemanja posojil pri centralnih bankah ter hkrati preprečiti hitro prodajo premoženja in kreditni krč. Predpisi o zahtevah za minimalno likvidnost so posodobljeni tako, da bo v prihodnosti preprečena prevelika koncentracija izdajateljev; (b) sprejetje potrebnih predpisanih zahtev v zvezi s povečanjem količnika minimalne kapitalske ustreznosti navadnega lastniškega temeljnega kapitala na 9 % do konca leta 2013; (c) sprejetje ukrepov, da se čim bolj zmanjšajo stroški davkoplačevalcev za prestrukturiranje bank. Pred odobritvijo ukrepov državne pomoči poslovne in zadružne kreditne institucije, ki jim primanjkuje kapitala, tega zberejo v čim večji meri iz zasebnih virov. Vsi načrti prestrukturiranja so pred zagotovitvijo takšne državne pomoči uradno odobreni v skladu s pravili o državni pomoči. Kadar drugi ukrepi ne zadoščajo, lahko poslovne banke, ki jim primanjkuje kapitala, v skladu s pravili o državni pomoči prosijo za pomoč države za dokapitalizacijo; (d) zagotovitev vodenja evidence posojil, pregleda in spremembe sedanjega regulativnega okvira o izvoru in upravljanju kreditov, če je to potrebno, in sprejetja zakonodaje o krepitvi upravljanja poslovnih bank; (e) krepitev upravljanja bank, vključno s prepovedjo dajanja posojil neodvisnim članom odbora ali z njimi povezanim osebam; (f) zagotovitev vračila slabih posojil v čim večjem obsegu ob zmanjševanju števila pobud posojilojemalcev za preračunljivo prenehanje odplačevanja posojila. To vključuje omilitev omejitev glede zasega premoženja, uporabljenega za zavarovanje, ter ustrezno spremljanje in upravljanje slabih posojil; (g) dokončanje harmonizacije urejanja in nadziranja zadružnih kreditnih institucij z urejanjem in nadziranjem poslovnih bank; (h) izvajanje strategije za prihodnjo strukturo, delovanje in sposobnost preživetja sektorja zadružnih kreditnih institucij, kot jo je oblikovala Centralna banka Cipra po posvetovanju s Komisijo, ECB in MDS; (i) povečano spremljanje zadolženosti podjetij in gospodinjstev ter vzpostavitev okvira za ciljno usmerjeno prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja, da se olajša pridobivanje novih posojil ter zmanjšajo kreditne omejitve; (j) nadaljnja krepitev okvira za boj proti pranju denarja in izvajanje akcijskega načrta za zagotavljanje izvajanja izboljšanih praks v zvezi skrbnim preverjanjem strank in preglednostjo subjektov v skladu z najboljšimi praksami; (k) vzpostavitev zakonodaje za obvezni nadzor, ki temelji na stopnjah kapitalizacije; (l) vključitev obremenitvenega testiranja v reden nadzor nad bankami zunaj njihove lokacije; (m) uvedba zahtev po obveznem razkritju za zagotovitev, da bodo banke redno poročale trgom o napredku pri prestrukturiranju svojega poslovanja in (n) vzpostavitev pravnega okvira za novo strukturo upravljanja z deležem države v sektorju zadružnih kreditnih institucij. 6. V letu 2013 ciprski organi dosledno izvajajo zakon o proračunu za leto 2013 (kot je bil spremenjen), vključno z dodatnimi trajnimi ukrepi, sprejetimi pred dodelitvijo prvega izplačila finančne pomoči, ki naj bi znašalo vsaj 351 milijonov EUR (2,1 % BDP). Ciper sprejme naslednje ukrepe: (a) reformo svojega davčnega sistema za motorna vozila na podlagi okolju prijaznih načel, da bi v srednjeročnem obdobju zbral dodatne prihodke; in (b) socialni in pokojninski skladi pri banki Cyprus Popular Bank, ki bi morali zagotoviti primerljivo obravnavo kot jo taki skladi zagotavljajo pri banki Bank of Cyprus, bi morali upoštevati denarni tok in aktuarski položaj vsakega sklada ter bi morali zmanjšati učinek na javnofinančni primanjkljaj. Glede na socialnovarstveno naravo takšnih skladov, se lahko ciljni javnofinančni primanjkljaj za leto 2013 spremeni, da se upošteva proračunski vpliv te sheme; (c) zagotovi popolno izvajanje konsolidacijskih ukrepov, sprejetih od decembra 2012. 7. Naslednje ukrepe Ciper uporablja od 1. januarja 2014: (a) na strani odhodkov proračun vključuje: zmanjšanje skupnih stroškov socialnih transferjev z njihovo boljšo ciljno usmerjenostjo; dodatno znižanje plač in nadomestil za nadurno delo v javnem in širšem javnem sektorju; uvedbo plačila za uporabo javnega prevoza za študente in upokojence; ukrepe strukturnih reform v izobraževalnem sektorju za izboljšanje uporabe virov in (b) na strani prihodkov proračun za leto 2014 vključuje: podaljšanje plačevanja začasnega prispevka za bruto dohodek zaposlenih v javnem in zasebnem sektorju do 31. decembra 2016; zvišanje DDV; zvišanje trošarin in zvišanje prispevkov za splošen sistem socialnega zavarovanja. 8. Ciper za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ izvaja fiskalne strukturne reforme, ki med drugim vključujejo naslednje ukrepe in rezultate: (a) po potrebi dodatne reforme splošnega in javnega pokojninskega sistema za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja pokojninskega sistema, hkrati pa bi se upoštevala primerna raven pokojnin. Možne reforme bodo zagotovljene z aktuarsko študijo; (b) nadzor rasti odhodkov za zdravstvo, da bi se zagotovila zadostna sredstva za osnovno zdravstveno varstvo z okrepitvijo vzdržnosti strukture financiranja in učinkovitosti zagotavljanja javnega zdravstvenega varstva; izvajanje nacionalnega zdravstvenega sistema, zagotavljanje njegove finančne vzdržnosti in univerzalne pokritosti; (c) izboljšanje učinkovitosti javne porabe in proračunskega postopka z učinkovitim srednjeročnim proračunskim okvirom kot delom boljšega upravljanja javnih financ, s tem pa prispevati k prizadevanjem za konsolidacijo proračuna ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi zadostnih sredstev za temeljne politike, kot sta izobraževanje in zdravstvo. ta okvir je v celoti skladen z Direktivo Sveta z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic[2] in Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, podpisano v Bruslju 2. marca 2012; (d) sprejetje ustreznega pravnega in institucionalnega okvira za javno-zasebna partnerstva, oblikovana v skladu z najboljšo prakso; (e) priprava programa za vzpostavitev trdnega sistema korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti in v delni državni rasti ter začetek priprave načrta privatizacije, da bi se prispevalo k izboljšanju gospodarske učinkovitosti in ponovni vzpostavitvi vzdržnosti zadolževanja; (f) priprava in izvajanje celovitega načrta reform za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti pobiranja davkov in upravljanja, vključno z ukrepi za boj proti davčnim goljufijam in utajam ter za zagotovitev popolne in pravočasne uporabe zakonov ter standardov, ki urejajo mednarodno davčno sodelovanje in izmenjavo davčnih podatkov; (g) reforma ureditve davka na nepremičnine; (h) reforma javne uprave za izboljšanje njenega delovanja in stroškovne učinkovitosti, zlasti s pregledom velikosti, pogojev zaposlovanja in funkcionalne organizacije javnih storitev, da se zagotovita učinkovita poraba javnofinančnih virov in izvajanje kakovostnih storitev za državljane; (i) reforme splošne strukture in ravni socialnih ugodnosti, da bi zagotovili učinkovito porabo virov ter ustrezno ravnovesje med socialno pomočjo in spodbudami za zaposlitev. Z načrtovano reformo javne pomoči se zagotovi, da socialna pomoč deluje kot varnostna mreža za zagotovitev minimalnega dohodka za osebe, ki si ne morejo privoščiti osnovnega življenjskega standarda, medtem ko se ohranijo spodbude za zaposlitev; in (j) izvede obsežna revizija javnih financ, da bi se med drugim lahko ocenilo razloge, ki so privedli do oblikovanja čezmernega dolga. 9. Ciper zagotovi, da opustitev indeksacije plač v širšem javnem sektorju ostane v veljavi do konca programa. Vsaka sprememba minimalne plače je skladna z gospodarskim razvojem in razvojem trga dela ter se sprejme po posvetovanju s socialnimi partnerji. 10. Ciper pripravi natančne predloge politik v zvezi z odpravljanjem ugotovljenih pomanjkljivosti pri svojih aktivacijskih politikah. Ciper hitro ukrepa za ustvarjanje priložnosti za mlade in za izboljšanje njihove zaposljivosti v skladu s cilji Priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade. Oblikovanje, upravljanje in izvajanje ukrepov, namenjenih mladim, mora biti dobro vključeno v širši sistem aktivacijskih politik in biti skladno z reformo sistema socialnega varstva ter dogovorjenimi proračunskimi cilji. 11. Ciper sprejme preostale nujne spremembe sektorske zakonodaje, potrebne za izvajanje Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu[3] v celoti. Odpravijo se neupravičene ovire na trgih storitev, zlasti v zvezi z reguliranimi poklici. Okvir za konkurenčnost se izboljša z izboljšanjem delovanja organa, pristojnega za konkurenco, ter z okrepitvijo neodvisnosti in pristojnosti nacionalnih regulativnih organov. 12. Ciper zagotovi zmanjšanje zaostanka v zvezi z izdajanjem listin o lastništvu in sprejme ukrepe za pospešeno odpravo obremenitev listin o lastništvu, ki naj bi se prenesle na nakupe nepremičnin, ter upošteva predpisane časovne okvire za izdajo gradbenih dovoljenj in listin o lastništvu. 13. Ciper spremeni pravila o prisilni prodaji premoženja, zavarovanega s hipoteko, in v najkrajšem izvedljivem roku dovoli zasebne dražbe. Pospeši obravnavo sodnih primerov in do konca programa odpravi sodne zaostanke. Ciper sprejme spodbude za povečanje konkurenčnosti v svojem sektorju turizma z zagotovitvijo konkretnega akcijskega načrta, ki bo omogočil izvajanje količinsko opredeljenih ciljev iz, med drugim, pred kratkim revidirane strategije za turizem za obdobje 2011–2015. Ciper poroča o potrebah po povezavah v letalskem prometu, ki so osnova za strategijo letalske politike. 14. Ciper v energetskem sektorju v celoti izvede tretji energetski sveženj, ne glede na člen 44.2 Direktive o električni energiji in Člen 49.1 Direktive o plinu. Ciper preuči, ali naj izkoristi odstopanja, zagotovljena v zgoraj navedenih členih. Hkrati se pripravi celovit razvojni načrt za prestrukturiranje energetskega sektorja na Cipru. Ta načrt vključuje: (a) razvojni načrt za infrastrukturo, potrebno za izkoriščanje plina, ob upoštevanju gospodarskih možnosti in tveganj; (b) celovit pregled regulativnega režima in ureditve trga prestrukturiranega energetskega sektorja ter izvoza plina, vključno z licenčno in davčno ureditvijo, ki čim bolj poveča prihodke; in (c) načrt za vzpostavitev institucionalnega okvira za upravljanje virov ogljikovodikov, vključno s skladom virov, ki bi moral prejemati in upravljati javne prihodke iz črpanja plina na morju ter ki je ustanovljen na podlagi mednarodno priznanih najboljših praks. 15. Ciper Evropski komisiji predloži zahtevek za tehnično podporo v zadevnem programskem obdobju. V zahtevku se opredelijo in navedejo področja tehnične pomoči ali svetovalnih storitev, za katere ciprski organi menijo, da so bistvenega pomena za izvajanje programa makroekonomskega prilagajanja. Člen 3 Sklep Sveta 2013/236/EU se razveljavi. Člen 4 Ta sklep je naslovljen na Republiko Ciper. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL C 120, 26.4.2013, str. 1. [2] UL L 306, 23.11.2011, str. 41. [3] UL L 376, 27.12.2006, str. 36.