SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 11.6.2015  
COM(2015) 288 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ 
Tretje poro čilo o izvajanju nacionalnih strateških na črtov in strateških smernic 
Skupnosti za razvoj podeželja (2007–2013) 
{SWD(2015) 114 final}  
 
2 PREDGOVOR  
 
To poročilo je tretje poro čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu 
odboru in Odboru regij o izvajanju nacionalnih strateških na črtov1 in strateških smernic Skupnosti za razvoj 
podeželja (2007–2013)2.  
To poročilo Komisije3 temelji na analizi in pregledu zbirnih poro čil, ki so jih v letu 2014 predložile države 
članice4, ter na drugih razpoložljivih inform acijah, zlasti skupni h kazalnikih finan čnega in fizi čnega spremljanja 
ter dejavnostih Evropske  mreže za razvoj podeželja. 
V njem so povzete glavne zna čilnosti razvoja dogodkov, trendov in izzivov v zvezi z izvajanjem nacionalnih 
strateških na črtov in strateških smernic Skupnosti.  
Poudariti je treba, da so bili v tem poro čilu uporabljeni združeni podatki od za četka programskega obdobja leta 
2007 do konca leta 2013. V letu 2013 se je programsko obdobje sicer kon čalo, kar pa ne pomeni, da se je 
končalo tudi njegovo izvajanje, ki traja do 31. decembra 20155. Dotlej bo izvedenih še zelo veliko dejavnosti, 
končni pregled dosežkov programov pa bo na voljo šele konec leta 2016.  
                                                            
1 Glej Poglavje II Naslova II Ure dbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropske ga 
kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). 
2 Sklep Sveta z dne 20. februarja 2006 o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (p rogramsko obdobj e 2007–2013). 
3 Glej člen 14 „Poro čilo Komisije“ Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005. 
4 Glej člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 . V teh zbirnih poro čilih sta prikazana napredek pri 
uresničevanju nacionalnih strateških na črtov in doseganju ciljev ter prispevek k izpolnjevanju strateških smernic Skupnosti. 
5  Države članice lahko imajo v skladu s tako imenovanim pravilom „N +2“ odhodke za obdobje 2007–2013 do konca leta 2015. 
 
3  
 
VSEBINA 
1. Ozadje in pregled ............................................................................................................................... .....4  
1.1 Prednostne naloge Skupnosti za razvoj podeželja za obdobje 2007-2013 ..............................................4  
1.2 Pregled prora čuna in operativnih ciljev ...................................................................................................5  
2. Izvajanje prednostnih nalog Skupnosti ....................................................................................................6  
2.1 Pregled glavnih rezultatov .......................................................................................................................6  
2.2. Izvajanje glede na osi in ukrepe ..............................................................................................................8  
3. Obeti ............................................................................................................................... .......................12  
 
 
4 1. OZADJE IN PREGLED  
1.1 Prednostne naloge Skupnosti za razvoj podeželja za obdobje 2007–2013 
Svet Evropske unije je februarja 2006 sprejel st rateške smernice za razvoj podeželja za obdobje 2007–
20132, v katerih so bile navedene tri glavne tematske prednostne naloge: 
• izboljšanje konkuren čnosti za kmetijstvo in gozdarstvo . Evropski kmetijski sklad za razvoj 
podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP6) mora prispevati k mo čnemu in dinami čnemu 
evropskemu kmetijsko-živilskemu sektorju z osredoto čanjem na prednostne naloge prenosa 
znanja, modernizacije, inovacij in kakovosti v prehranski verigi in prednostne sektorje za 
naložbe v fizi čni in človeški kapital. Ukrepi, razvrš čeni pod „os 1“ prispevajo predvsem k cilju 
programov razvoja podeželja v zvezi s konkuren čnostjo; 
• izboljšanje okolja in podeželja . Za varstvo in pove čanje naravnih virov EU in krajine 
podeželskih obmo čij morajo viri, namenjeni tej prednostni nalogi, prispevati k trem 
prednostnim podro čjem na ravni EU: biotski raznovrstnosti in ohranjanju ter razvoju sistemov 
kmetijstva in gozdarstva visoke naravne vrednosti in tradicionalnih kmetijskih krajin; vodi in 
podnebnim spremembam. Ukrepi, razvrš čeni pod „os 2“ programov razvoja podeželja, 
prispevajo predvsem k okoljskemu cilju; 
• izboljšanje kakovosti življenja v podeželskih obmo čjih in spodbujanje diverzifikacije 
podeželskega gospodarstva . Viri, namenjeni tem ciljem, morajo prispevati h glavni prednostni 
nalogi ustvarjanja zaposlitvenih možnosti in pogojem za rast. Intervencije bi bilo treba 
uporabljati zlasti za spodbujanje oblikovanja zmogljivosti, pridobivanja spretnosti in 
organizacije za razvoj lokalne strategije, kot tudi za pomo č pri zagotavljanju, da bodo 
podeželska obmo čja ostala privla čna za prihodnje generacije. Pri pospeševanju usposabljanja, 
informiranja in podjetništva je treba upoštevati posebne potrebe žensk, mladih in starejših 
delavcev. Ukrepi, ki so razvrš čeni pod „os 3“ programov razvoja podeželja, skupaj z osjo 4 
prispevajo k širšim ciljem v zvezi z razvojem podeželja. 
Poleg tematskih prednostnih nalog je v sprejetih st rateških smernicah za raz voj podeželja poudarjena 
tudi potreba po: 
• gradnji lokalnih zmogljivosti za zaposlovanje in diverzifikacijo  ob prispevanju k tematskim 
prednostnim nalogam. Ta horizontalna os, imenovana tudi „os Leader“ (os 4), mora imeti pomembno vlogo pri izboljševanju upravljanja in sprostitve endogenega razvojnega potenciala 
podeželja prek lokalnih razvojnih strategij; 
• zagotavljanju usklajenosti pri programiranju.  Sinergije med osmi in znotraj njih morajo biti 
čim večje. Po potrebi je treba upoštevati druge strategije na ravni EU.
 Uporabiti je treba 
sredstva za izboljšanje upravljanja in izvajanj a politike. Zlasti je treba oblikovati evropske in 
nacionalne mreže za razvoj podeželja kot plat formo za izmenjavo na jboljše prakse ter 
strokovnega znanja in izkušenj med deležniki v zvezi z vsemi vidiki oblikovanja, upravljanja in 
izvajanja politike; 
• komplementarnosti med instrumenti Skupnosti.  Da bi spodbudile sinergijo med strukturno in 
zaposlitveno politiko ter politiko razvoja podeželja, morajo države članice zagotoviti 
dopolnjevanje in skladnost med ukrepi, ki naj bi se financirali iz razli čnih skladov EU. 
Strateške smernice pomenijo okvir, na podlagi katerega so države članice pripravile svoje nacionalne 
strateške na črte, s katerimi se prednostne naloge EU prenašajo v nacionalne prednostne naloge in ki se 
uporabljajo kot referenca za programe razvoja pod eželja. Prednostne naloge se v programih razvoja 
podeželja izvajajo prek sklopov izbranih ukrepov, ki so razvrš čeni po oseh (glej preglednico 17 s 
seznamom ukrepov po posameznih oseh). Programe, ki so nacionalni ali regionalni, je Komisija 
odobrila v letih 2007 in 2008. Njihovo izvajanje se spremlja in ocenjuje na podlagi okvira skupnega spremljanja in vrednotenja. 
 
                                                            
6 Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeže lja iz Evropskega kmetijskega sklada za 
razvoj podeželja (EKSRP). 
7 Vse preglednice so prikazane v de lovnem dokumentu služb Komisije. 
 
5 1.2 Pregled prora čuna in operativnih ciljev 
Skupni prora čun EKSRP za celotno programsko obdobje 2007–2013 znaša 96,2 milijarde EUR. Za 
zagotovitev uravnotežene strategije ima EKSRP za vsako tematsko os dolo čene najnižje ravni porabe, 
ki jih je treba uporabljati v vsakem programu raz voja podeželja (10 % za os 1, 25 % za os 2 in 10 % 
za os 3). Pri osi 4 (Leader) je za vsak program r ezerviranih najmanj 5 % (2,5 % za EU-12) sredstev 
EU. Skupni razpoložljivi prora čun je višji, saj se sredstva EKSRP dopolnjujejo z nacionalnim javnim 
financiranjem 8. 
 
Os 1
33%Os 2
45%
Os 3
14%
Os 4
6%tehnična pomoč
1,5%
neposredna pla čila BG 
in RO
0,5% 
Slika 1: Relativna pomembnost osi znotraj skupne ga prispevka EKSRP za programsko o bdobje 2007–
2013 – EU-27 
 
Potem ko je bilo na črtovanje programov izvedeno na ravni držav članic, je bila finan čna razdelitev 
med različne osi ter opredelitev glavnih ciljev za leto 2013, kot je prikazana na Sliki 1: 
– za os 1 „izboljšanje konkuren čnosti za kmetijstvo in gozdarstvo“  je namenjenih 33 % skupnih 
sredstev EKSRP. Pri čakuje se, da se bo v okviru te osi do konca programskega obdobja 
prispevalo k 575 000 naložbenim projektom za posodabljanje kmetijskih gospodarstev in podprlo 34 000 podjetij za dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom; 
– za os 2 „izboljšanje okolja in podeželja“  je namenjenih najve č skupnih sredstev EKSRP, in 
sicer 45%. Na črtovan rezultat je zagotoviti 47 milijonov ha kmetijskih zemljiš č v okviru 
kmetijsko-okoljskega upravljanja, nadomestilo za naravne ovire za 55 milijonov ha kmetijskih 
površin na obmo čjih z omejenimi možnostmi in gorskih obmo čjih ter podporo za 
1,3 milijona ha kmetijskih zemljiš č za izpolnjevanje zahtev omrežja Natura 2000; 
– delež sredstev za os 3  „kakovost življenja na podeželskih obmo čjih in diverzifikacija 
podeželskega gospodarstva“  je manjši, in sicer 14 % skupnih sredstev EKSRP. Pri čakuje se, 
da se bo v okviru te osi do leta 2013 prispevalo  k razvoju ali ustanovitvi 73 350 podjetij na 
podeželju in podprlo 29 000 projektov za obnovo vasi; 
– za os 4 „LEADER“ je namenjenih 6 % skupnih sredstev EKSRP. Najve čji delež podpore za 
izvajanje lokalnih razvojnih strategij naj bi pr ispeval k diverzifikaciji in kakovosti življenja 
(vrste projektov v okviru osi 3). 
Zaradi sistematskega pregleda in evropskega na črta za oživitev gospodarstva (EERP) je bilo šestim 
„izzivom“ dodeljenih 4,9 milijarde dodatnih prora čunskih sredstev. Ve čina sredstev je namenjenih 
področju biotske raznovrstnosti (31 % oziroma 1,5 milijarde EUR) in podro čju gospodarjenja z 
vodami (27 % oziroma 1,3 milijarde EUR). Za prestrukturiranje sektorja mleka je bilo namenjenih 15 % dodatnega prora čuna (0,7 milijarde EUR), za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami 14 % 
(0,7 milijarde EUR) in za obnovljivo ener gijo 6 % (0,3 milijarde EUR). Države članice so se poleg 
tega odlo čile vložiti 35 % sredstev iz okvira evropskega na črta za oživitev gospodarstva v 
širokopasovno infrastrukturo, kar znaša 0,3 mili jarde EUR od razpoložljive 1 milijarde EUR.  
                                                            
8 Če ni posebej ozna čeno, se vsi finan čni podatki v poro čilu nanašajo na EKSRP. 
 
6 2. IZVAJANJE PREDNOSTNIH NALOG SKUPNOSTI  
2.1 Pregled glavnih rezultatov 
Skupni odhodki EKSRP, ki bili izpla čani državam članicam EU-27, so konec leta 2013 znašali 71 
milijard EUR9, kar pomeni 74 % skupnega prora čuna za obdobje 2007–2013 v višini 96,2 milijarde 
EUR (obravnavano obdobje zajema 7 let od skupno 9 let, kolikor traja celotno obdobje izvajanja10). 
Pri letnih odhodkih se, po po časnejšem za četku v prvih letih programskega obdobja 2007–2013, na 
splošno dosegajo postavljeni cilji.  
Stanje porabe se med državami članicami zelo razlikuje (Slika 2) , saj je bila v dveh državah članicah 
raven porabe nad 90 %, medtem ko je osem držav članic porabilo manj kot 70 %. 
  
0%20%40%60%80%100%
IE
ATLU
FI
LV
BE
SE
SK
EE
DE
SI
UK
CZ
FR
PT
LT
EU-27
NL
PL
CY
HUDK
ES
MT
IT
BG
ROGR
 
Slika 2: Skupni prora čunski odhodki EKSRP do konca leta 2013 v primerjavi s skupnimi dodeljenimi 
sredstvi za obdobje 2007–2013 
 
Izvajanje osi 1 (68 %) je na splošno v skladu s ciljem porabe za obdobje 2007–2013, ker je znatno 
število odobrenih naložbenih projektov treba zaklju čiti.  
Stopnja izvrševanja je najvišja pri osi 2 (86 %), vrednosti za države članice pa so uravnotežene. To 
visoko stopnjo izvrševanja je mogo če pojasniti z razlikami v mehanizmih izvajanja med naložbenimi 
ukrepi v oseh 1 in 3 ter najpomembnejšimi ukrepi v osi 2. 
V osi 3 se kaže znatno pove čanje v primerjavi s koncem leta 2011 (60 % v primerjavi z 31 %, 
doseženimi do konca leta 2011), ko je bila sporo čena znatna zamuda pri izvajanju ukrepov11. Vendar 
pa med državami članicami obstajajo razlike in nekatere še vedno zamujajo pri doseganju ciljev. 
Pri osi 4 je stopnja izvedbe 46 %, na to vrednost so mo čno vplivale zamude pri izvajanju lokalnih 
strategij in lokalnih akcijskih skupin v razli čnih državah članicah. Pri izvajanju osi Leader obstajajo 
med državami članicami znatne razlike. 
                                                            
9 Pla čila državam članicam se nanašajo na koledarska leta 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 in 2013. Niso primerljiva s tistimi 
iz finančnih poročil Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o iz vajanju EKSRP, saj slednja temeljijo na prora čunskem letu.  
10 Pla čila EKSRP za obdobje 2007–2013 je mogo če izvesti 2 leti po zadnji obveznosti (leta 2013), torej do konca leta 2015. 
11 Drugo poro čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ek onomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju 
nacionalnih strateških na črtov in strateških smernic Skupnosti za razvoj podeže lja (2007–2013). 
 
7 
01020304050
Os 1 Os 2 Os 3 Os 4milijard EUROdhodki EKSRP 2007–2013
Dodeljena sredstva EKSRP 2007–2013
 
Slika 3: Prora čunski odhodki EKSRP do konca leta 2013 v primerjavi s skupnimi dodeljenimi sredstvi 
za obdobje 2007–2013, prikazani po oseh 
 Če se posebej osredoto čimo na stopnjo izvedbe sistematskega pregleda (HC) in evropskega na črta za 
oživitev gospodarstva (EERP), so bile do konca leta 2013 porabljene 3,3 milijarde EUR od skupno 
načrtovanih 4,95 milijarde (74 %), kar po pri čakovano skromnem za četku v letu 2010 potrjuje 
pozitiven trend, sporo čen za leto 2012. Poraba po posameznih izzivih kaže, da je najvišja pri 
podnebnih spremembah (100 %), biotski raznovrstnos ti (94 %) in sektorju ml eka (85 %), zaostajajo pa 
širokopasovna infrastruktura (31 %), gospodarjenje z vodami (28 %) in obnovljiva energija (21 %). Večjo porabo za izzive biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb je mogo če pojasniti z dejstvom, 
da so bili ti izzivi pretežno obravnavani v okviru ukrepov v okviru osi 2. 
 
 - 250 500 750 1,000 1,250 1,500
podnebne
spremembeobnovljive
energijeupravljanje
vodabiotska
raznovrstnostsektor mleka širokopas.
infrastrukt.v millijonih EUR
Novi izzivi
Odhodki HC & EERP 2010–2013
Dodeljena sredstva za HC & EERP 2010–2013
 
Slika 4: Skupni prora čunski odhodki (EKSRP) v okviru sistem atskega pregleda (HC) in evropskega 
načrta za oživitev gospodarstva (EERP) do konca leta  2013 v primerjavi s skupnimi dodeljenimi 
sredstvi za obdobje 2007–2013 v okviru „novih izzivov“ (podatki iz skupnega okvira spremljanja in 
vrednotenja (CMEF) za leto 2013) 
 
8 Med postopkom na črtovanja programa so bile upoštevane sinergije med osmi in znotraj njih ter 
splošna skladnost (odvisnost progra ma razvoja podeželja od analize st anja glede prednosti in slabosti, 
predhodna ocena programa razv oja podeželja ...). Izvajale so  se skozi celotno obdobje na črtovanja 
programa, zlasti v obliki spremljanja (odbori za spre mljanje ...), ocenjevanj in dejavnosti nacionalnih 
mrež za podeželje ter Evropske mreže za razvoj podežel ja (skupne analize ali izmenjava informacij in 
praks med upravljavci programov za razvoj podeželja in deležniki ...). 
V prvih letih programskega obdobja so bili vzpostavljeni mehanizmi za zagotavljanje dopolnjevanja 
med EKSRP in strukturnimi skladi EU. Nastopajo v obliki razmejitvenih črt in/ali mehanizmov 
usklajevanja, kot je npr. medresorski organ. 
 
2.2. Izvajanje glede na osi in ukrepe 
 
Os 1: Izboljšanje konkuren čnosti za kmetijstvo in gozdarstvo 
Skupni odhodki EKSRP v okviru osi 1, evidentirani za obdobje 2007–2013, znašajo 68 % skupnih 
dodeljenih sredstev za obdobje 2007–2013 (povpre čje v EU-27).  
Konec leta 2013 sta glavna rezultata za ta cilj: 
• 2 430 000 udeležencev je uspešno dokon čalo usposabljanje, povezano s kmetijstvom in/ali 
gozdarstvom (88 % ocenjenega cilja za obdobje za leto 2013); 
• 136 000 kmetijskih gospodarstev, ki uvajajo nove proizvode in/ali nove tehnologije (54 % 
cilja); 
• 80 milijard EUR skupnega obsega naložb (80% cilja12) za glavne naložbene ukrepe v okviru 
osi 1 za prispevek za EKSRP v višini 17 m ilijard EUR (28 milijard EUR skupnih javnih 
odhodkov (EKSRP + ustrezni prispevek držav članic)). 
 
051015
121 123 125 112 113 111 141 drugi os 1v milijardah EUR
Ukrepi
odhodki EKSRP 2007–2013
dodeljena sredstva EKSRP 
2007–2013
 
Slika 5: Prora čunski odhodki EKSRP do konca leta 2013 v primerjavi s skupnimi dodeljenimi sredstvi 
za obdobje 2007–2013, prikazani znotraj osi 1 po ukrepih  
 Ukrep 121 (posodabljanje kmetijskih gospodarstev) je z vidika dodelitve prora čunskih sredstev 
EKSRP najve čji ukrep v okviru osi 1 (11,6 milijarde EUR). Poraba pla čil v okviru tega ukrepa znaša 
75 % skupnega prora čuna za ta ukrep, pri čemer je dokon čanih 379 000 projektov posodobitve (66 % 
cilja). Skupni obseg izvedenih vlaganj presega 39 milijard EUR, do konca programskega 
                                                            
12 Skupne naložbe vklju čujejo zasebne in javne odhodke za naslednje naložbene ukrepe (112; 121; 122; 123; 125; 126). 
 
9 obdobja 2007–2013 pa naj bi  dosegel 49 milijard EUR. Pozitivna poraba kaže, da je interes kmetov za 
naložbe zelo velik, kar potrjuje pove čanje prora čuna med programskim obdobjem.  
Poraba v okviru ukrepa 123 (dodajanje vrednosti km etijskim in gozdarskim proizvodom) je 58 %, pri 
čemer je podprtih 22 885 gospodarstev od ciljnih 34 029. Skupni obseg naložbe znaša 17,4 milijarde 
EUR (71 % cilja).  
Stopnja finan čnega izvajanja za ukrep 125 (infrastrukt ura, povezana z razvoj em in prilagoditvijo 
kmetijstva in gozdarstva) do konca leta 2013 znaša 55 %. Rezultat dosedanjih odhodkov EKSRP v višini 2,6 milijarde EUR je skupna naložba v višini  7,2 milijarde EUR (javna + zasebna sredstva). 
Podprtih je nad 43 500 dejavnosti (99 % cilja), pri čemer znaša povpre čna naložba okrog 160 000 
EUR, kar je manj od pri čakovanega in je skladno z nižjo porabo odhodkov (55 %).  
Stopnja porabe v okviru ukrepa 112 (vzpostavitev kmetijskega gospodarstva mladih kmetov) je 77 %, 
odhodki EKSRP presegajo 2,1 milijarde EUR, pod prtih pa je skoraj 145 000 mladih kmetov. 
 
Os 2 – Izboljšanje okolja in krajine 
Skupni izdatki EKSRP v okviru osi 2 za obdobje 2007–2013 pomenijo 86 % skupnih dodeljenih 
sredstev.  
Glavni rezultati, doseženi za ta cilj  ob koncu leta 2013, so predvsem: 
• 46,9 milijona ha v okviru upravljanja zemljiš č, ki prispevajo k izboljševanju okolja (biotska 
raznovrstnost, kakovost vode, prst in obravnava podnebnih sprememb), kar pomeni 27 % vseh 
kmetijskih zemljiš č v uporabi (KZU) v EU
13. Vključenih je 7,6 milijona ha za podporo 
ekološkemu kmetovanju; 
• 1,5 milijona ha za podporo dolo čenim načinom upravljanja zemljiš č na obmo čjih omrežja 
Natura 2000 ali na podlagi okvirne direktive o vodah; 
• za pogozdovanje na kmetijskih in nekmetijskih obmo čjih podprtih 340 000 ha. 
 
0510152025
2 1 42 1 22 1 12 2 12 2 62 1 52 2 7 d r u g i  o s
2v mililjardah EUR
Ukrepi
odhodki EKSRP 2007–2013
dodeljena sredstva EKSRP 
2007–2013
Slika 6: Prora čunski odhodki EKSRP do konca leta 2013 v primerjavi s skupnimi dodeljenimi sredstvi 
za obdobje 2007–2013, prikazani znotraj osi 2 po ukrepih  
 
Trije najve čji ukrepi z vidika dodelitve prora čunskih sredstev imajo hkrati tudi najve čjo porabo med 
ukrepi v okviru osi 2: ukrep 211 (pla čila kmetom zaradi omejenih možnosti na gorskih obmo čjih, 
poraba v višini 100 %), ukrep 212 (pla čila kmetom na obmo čjih z omejenimi možnostmi, ki niso 
                                                            
13 KZU iz raziskovanja strukture kmetij skih gospodarstev za leto 2010 (Euros tat, posodobljeno novembra 2014). 
 
10 gorska obmo čja, poraba v višini 91 %) in ukrep 214 (kmetijsko-okoljska pla čila, poraba v višini 
87 %).  
Odhodki EKSRP za ukrep 214 presegajo 20 milijard EUR. Kmetijsko-okoljska pla čila so se izvedla za 
več kot 1,5 milijona kmetijskih gospodarstev, skupna podprta površina pa je znašala 46,9 milijona 
hektarov. Izvajanje razli čnih dejavnosti v evropskih programih za razvoj podeželja ni enotno, vendar 
pa se v celotnih stopnjah izvrševanja pla čil potrjuje prevlada kmetijsko–okoljskih pla čil znotraj 
okoljskih ukrepov. Ukrep 214 ima odlo čilno vlogo tudi pri doseganju ci ljev sistematskega pregleda 
SKP glede biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb. 
Z ukrepoma 211 in 212 je skupno podprtih ve č kot 55 milijonov ha na obmo čjih z omejenimi 
možnostmi in gorskih obmo čjih kot nadomestilo za naravne ovire. Njihova stopnja finan čne porabe je 
skoraj 100 %. 
Ukrep 221 (prvo pogozdovanje kmetijskih površin) je pomemben tudi v prora čunu za os 2, zlasti za 
nadaljevanje izvajanja zavez iz prejšnjih programskih obdobij. V ve čini programov za razvoj 
podeželja se je celoten prora čun od začetka programskega obdobja znižal, vendar pa se pri ukrepu 
kaže stopnja porabe v višini 77 %, in sicer za ve č kot 271 000 ha pogozdene površine. 
Najpomembnejša ukrepa za podporo gozdarskemu sektorju z vidika dodelitve prora čunskih sredstev 
sta ukrep 226 (obnavljanje proizvodnega potenciala gozdov in uvajanje preventivnih ukrepov) in 
ukrep 227 (neproizvodne naložbe). Z obema ukrepoma skupaj je bilo podprtih ve č kot 3 milijarde 
EUR naložb v evropske gozdove. 
 
Os 3 - Izboljšanje kakovosti življenja v podeželskih obmo čjih in spodbujanje diverzifikacije podeželskega 
gospodarstva 
Skupni izdatki EKSRP v okviru osi 3 za obdobje 2007–2013 pomenijo 60 % skupnih dodeljenih 
sredstev.  
Glavni rezultati, doseženi za ta cilj ob koncu leta 2013, so: 
• os 3 je prispevala k ustvarjanju (75 000) delovnih mest v času rasti brezposelnosti na 
podeželju14; 
• 21 milijard EUR skupnega obsega (zasebnih in javnih) naložb, izvedenih s prispevkom EKSRP 
v višini 7 milijard EUR (10 milijard EUR skupnih javnih sredstev (EKSRP + javni prispevek 
držav članic))15. 
• 135 000 dejavnosti za podporo razvoju nekm etijskih dejavnosti na podeželskih obmo čjih, 
vključno z ustanavljanjem podjetij in novimi turisti čnimi dejavnostmi16. 
 
                                                            
14 Na redko poseljenih podeželskih obmo čjih se je brezposelnost globalno pove čala s 7,1 % leta 2007 na 10,3 % leta 2013, medtem 
ko se je na redko poseljenih obmo čjih s 7 % leta 2007 pove čala na 10,2 % leta 2013 (vir: Eurostat). 
15 Pri naslednjih naložbeni ukrepih (311, 313, 321, 322, in 323). 
16 Pri ukrepih 311, 312 in 313. 
 
 
11 
024
3 2 13 2 23 1 23 1 13 1 33 2 3 d r u g i  o s  3v milijardah EUR
Ukrepi
odhodki EKSRP 2007–2013
dodeljena sredstva EKSRP 2007–
2013
 
Slika 7: Prora čunski odhodki EKSRP do konca leta 2013 v primerjavi s skupnimi dodeljenimi sredstvi 
za obdobje 2007–2013, prikazani znotraj osi 3 po ukrepih 
Z vidika skupnih dodeljenih sredstev je v okviru osi 3 najve čji ukrep 321 (osnovne storitve za 
gospodarstvo in podeželsko prebivalst vo) s porabo v višini 60 % in ve č kot 50 000 dokon čanimi 
projekti. Celotni obseg naložb, izvedenih v okviru tega ukrepa do konca leta 2013, znaša okrog 
5,3 milijarde EUR, prispevek EKSR P pa je 2,3 milijarde EUR.  
Z vidika izvrševanja pa je v okviru osi 3 najvišja vrednost za ukrep 322 (obnova in razvoj vasi), pri 
katerem je stopnja porabe 73 %, kar ustreza 6,8 milijarde EUR skupnega obsega naložb za podporo 
izvajanju obnove (prispevek EKSRP je 2,5 milijarde EUR) v skoraj 40 000 vaseh. 
Nasprotno pa je stopnja izvrševanja pri ukrepu 312 (ustanavljanje in razvoj podjetij) precej nizka 
(45 %), čeprav je število podprtih mikropodjetij (nad 61 000) zelo blizu cilju (84 %). 
Pri ukrepu 311 (diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti) je stopnja izvajanja skladna z osjo 3 (62 %). 
Skupni obseg naložb je ve č kot 4,2 milijarde EUR, število upravi čencev pa 35 000. 
 
Os 4 – Gradnja lokalnih zmogljivosti za zaposlovanje in diverzifikacijo 
Skupni izdatki EKSRP v okviru osi 4 za obdobje 2007–2013 pomenijo 46 % skupnih dodeljenih 
sredstev. 
Glavni rezultat, dosežen za ta cilj ob koncu leta 2013, je: 
• skoraj 139 000 projektov, ki sta jih financirali 2 402 lokalni akcijski skupini. 
 
 
12 
02.55
413 431 drugi os 4v milijardah EUR
Ukrepi
odhodki EKSRP 2007–2013
dodeljena sredstva EKSRP 2007–
2013
 
Slika 8: Prora čunski odhodki EKSRP do konca leta 2013 v primerjavi s skupnimi dodeljenimi sredstvi 
za obdobje 2007–2013, prikazani znotraj osi 4 po ukrepih17 
 
Skupno število lokalnih akcijskih skupin ob koncu leta 2013 je bilo 2 40218. V primerjavi s pristopom 
Leader+ se je njihovo število podvojilo in polovica ozemelj pristop Leader izvaja prvi č.  
Ker se je izbirni postopek za lokalne akcijske skupine v državah članicah zaklju čil razmeroma pozno, 
je veliko izbranih lokalnih akcijskih skupin šele za čelo izvajati projekte, pov ezane z njihovo lokalno 
razvojno strategijo. To je razlog za razmeroma majhno porabo finan čnih sredstev EKSRP v okviru 
osi 4, ki pomeni 46 % skupnih dodeljenih sredstev v okviru te osi za programsko obdobje, vendar so 
se odhodki v zadnji četrtini obdobja precej pove čali. 
Nekatere države članice so opozorile na posebne težave. Vklju čitev osi Leader je spremenila 
predvsem pristop, ki vklju čuje pomembne upravne prilagoditve (upr avna reorganizacija, usposabljanje 
osebja).  
 
 
3. OBETI  
Celotna finan čna poraba kljub nekaterim neugodnim okoliš činam, kot so npr. gospodarske razmere, 
na splošno dosega postavljene cilj e. Stopnja izvrševanja, dosežena do konca leta 2013, in skupno 
doseganje kazalnikov u činka potrjujeta, da so bile glavne t ežave pri izvajanju, navedene v prejšnjih 
poročilih, v veliki meri odpravljene. 
Vendar pa je poraba v nekaterih državah članicah še vedno nižja, predvsem glede izvajanja osi 3 in 
osi 4. Iz podatkov, ki so na voljo za ti dve osi, so vidne razlike med državami članicami, zlasti pri 
izvajanju osi Leader. Izvajanje, ki je na splošno dob ro, sicer jasno kaže, da je os Leader izvedljiva, 
vendar nizka raven izvrševanja, ki je sporo čena za nekatere programe razvoja podeželja, kaže na 
razlike med podeželskimi obmo čji Unije. V zvezi s tem bi la hko imelo pomembno vlogo mreženje 
preko Evropske mreže za razvoj podeželja. 
Pri posameznih programih je bilo narejenih veliko popravkov, ki so izhaja li iz težav, ugotovljenih v 
prvih letih izvajanja, pri čemer so bila upoštevana priporo čila iz vmesnih ocenjevanj in vklju čena 
dodatna sredstva za obravnavanje novih izzivov (sistematski pregled) in gospodarske krize (evropski 
načrt za oživitev gospodarstva). Spremembe so bile ve činoma: prenos prora čunskih sredstev med 
ukrepi, prilagoditev upravi čencev za prejemanje pomo či in/ali meril za prejemanje pomo či. Glavni 
razlogi za spremembe v prora čunu so bili: spremembe strateških prednostnih nalog, nizke stopnje 
                                                            
17   Številka 413 ustreza dejavnostim vrste osi 3 v okviru osi Le ader, številka 431 pa delovanju in animaciji lokalnih akcijskih skupin. 
18 Podatki iz raziskave Evropske mrež e za razvoj podeželja (junij 2014). 
 
13 črpanja ter odzivi z namenom reševanja nepredvidenih problemov, ki so izhajali iz širšega politi čnega, 
gospodarskega ali zakonodajnega okvira.  
Sistem spremljanja politike razvoja podeželja daje sliko glavnih u činkov in rezultatov za drugi steber 
SKP. Natan čneje, v okviru osi 1 je bilo uspešno usposobljenih okrog 2,4 milijona kmetov, v 637 000 
projektih pa je bilo izkoriš čenih več kot 80 milijard EUR skupnih naložb. V okviru osi 2 so bili 
izvedeni ukrepi v zvezi z okoljskimi težavami na 47 milijonih ha. V okviru osi 3 je kon čanih več kot 
50 000 projektov osnovnih storitev za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo, podprtih ali ustanovljenih pa je bilo 62 000 mikropodjetij. Doslej je bilo podprtih 140 000 projektov osi Leader 
(os 4).  
Ta slika bo dopolnjena z naknadnim ovrednotenjem, v katerem se bodo ocenjevali splošni vplivi 
politike razvoja podeželja. Organi upravljanja bodo  do konca leta 2016 Komisiji predložili naknadno 
ovrednotenje programov razvoja podeželja za vsak program posebej, temu pa bo sledila sinteza na 
ravni EU.