SL

Bruselj, 19.9.2007

COM(2007) 534 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

NAPREDEK PROGRAMA GALILEO:

EVROPSKI PROGRAMI GNSS DOBIVAJO NOV PROFIL

{SEC(2007) 1210}

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

NAPREDEK PROGRAMA GALILEO:

EVROPSKI PROGRAMI GNSS DOBIVAJO NOV PROFIL

1. Uvod

Svet je v svoji Resoluciji z dne 8. junija 2007 ponovno poudaril pomen Galilea, sklenil prekiniti pogajanja o koncesijski pogodbi glede javno-zasebnega partnerstva, načelno odobril [1] določitev novega profila za evropske programe GNSS in ugotovil potrebo po dodatnem javnem financiranju. Na svojem zasedanju 21.–22. junija 2007 je Evropski svet ponovno poudaril pomen Galilea kot ključnega projekta Evropske unije in zaprosil Svet, da sprejme usklajeno odločitev o izvajanju Galilea jeseni 2007 [2].

Da bi Svet lahko sprejel tako usklajeno odločitev, tudi glede financiranja novega pristopa, strukture javne uprave in z njo povezanega pristopa za obvladovanje tveganja, načel oddaje naročil in več s tem povezanih programskih odločitev, je Svet zahteval od Komisije, da predloži dodatne analize in predloge. Komisija s tem dokumentom odgovarja na to zahtevo [3] in poleg tega dostavlja spremenjen predlog uredbe o nadaljevanju evropskih programov GNSS [4] ter predlog za spremembo finančnega okvira [5].

S to usklajeno odločitvijo bi moralo biti zagotovljeno, da upravljalske in pogodbene strukture omogočijo učinkovito dolgoročno delovanje, vzdrževanje in gospodarsko izkoriščanje Galilea na podlagi integriranega pristopa, prilagojenega tehnološkemu življenjskemu ciklu, in ustreznega obvladovanja tveganj. Nujnost te odločitve je med drugim povezana s tekočimi stroški razvojne faze programa in finančnimi posledicami izgube tržnega deleža, oboje pa se bo z nadaljnjim odlašanjem močno povečalo.

Komisija pričakuje, da bo taka odločitev sprejeta do konca leta in želi spomniti ne le na finančne vidike in vidike, povezane z javnimi naročili, ampak tudi na strateške posledice te odločitve. Evropska sredstva sistema GNSS so bistvenega pomena za Evropo in evropsko gospodarstvo. Sodobna družba je in bo vse bolj odvisna od uporabe aplikacij GNSS glede bistvenih varnostnih in gospodarskih funkcij. Poleg tega je Galileo steber evropske vesoljske politike [6] in simbolizira ambicije Evrope glede vesolja, tehnologije in inovativnosti.

Če Evropa ne sprejme ustreznih odločitev o evropskem programu GNSS, bo srednjeročno ali dolgoročno odvisna od tujih signalov GNSS in bo lahko le malo ali nič vplivala na njihovo kakovost, dostopnost ali ceno. Poleg tega bi to pomenilo izgubo evropskega strokovnega znanja na področju GNSS in s tem veliko izgubo makroekonomskih priložnosti za evropska proizvodna in storitvena podjetja. Evropa v predvidljivi prihodnosti ne bi mogla imeti pomembne vloge na področju vesoljskih inovacij.

2. Stroški infrastrukture sistema

Oddaja naročil in vzpostavitev Galilea sta se začeli na podlagi dvofaznega pristopa. Na podlagi pogodbe o preverjanju v orbiti (IOV – In-Orbit-Validation), ki jo je ESA sklenila v začetnem delu leta 2006, so bili nabavljeni prvi štirje sateliti in velik del zemeljske infrastrukture. Ostali deli konstelacije, namreč 26 satelitov, in infrastrukture na Zemlji spadajo v fazo vzpostavitve, ki bo pripeljala Galieo do popolne operativne zmogljivosti (FOC – Full Operational Capability).

Nadaljnje analize in ocene so zagotovile potrebno gotovost, da so te ocene stroškov zares realistične in prožne [7].

Stroški za vzpostavitev popolne operativne zmogljivosti vsebujejo stroške upravljanja nabavnega posrednika, stroške gospodarskega izkoriščanja in delovanja Skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS – European Geostationary Navigation Overlay Service) do leta 2013 in stroške podpore za programskega upravitelja, njihova ocenjena nominalna vrednost pa znaša 3 milijarde EUR. Na podlagi ocene tveganj, povezanih s tehničnim načrtovanjem in vzpostavitvijo, je v to oceno vključena še rezerva za nepredvidene izdatke v višini 14 % nominalnih stroškov [8].

Postavka | Ocenjeni stroški v milijonih EUR |

Popolna operativna zmogljivost sistema Galieo |

Sateliti + nosilne rakete | 1 600 |

Nadzorna infrastruktura na Zemlji | 400 |

Obratovanje | 275 |

Sistemski inženiring | 150 |

Upravljalni stroški nabavnega posrednika | 195 |

EGNOS |

Gospodarsko izkoriščanje in obratovanje (2008–2013) | 330 |

Podpora za Komisijo |

Podpora pri upravljanju projekta in svetovalne storitve | 27 |

Nepredvideni izdatki [9] | 428 |

SKUPAJ | 3 405 |

Te ocene temeljijo na takojšnji izvedbi ukrepov javnih naročil na podlagi usklajene politične odločitve EU do konca 2007.

Seveda so vse številke le najboljša možna ocena pričakovanih nominalnih stroškov naročil, ki jih je mogoče doseči v primeru konkurenčnih ponudb, učinkovitih pogajanj o pogodbah in upoštevanja predvidenega časovnega načrta. Vendar bodo cene iz ponudb zasebnega sektorja, in z njimi stroški za Skupnost, postale znane šele med pogajanji o naročilih. Da se Skupnosti zagotovi najboljše možno razmerje med kakovostjo in ceno in da se cene čim bolj približajo dejanskim stroškom, je treba Skupnost (in njenega nabavnega posrednika) postaviti v ugoden pogajalski položaj s konkurenčnim postopkom za oddajo naročil, ki temelji na ustreznih načelih, dogovorjenih kot del politike naročil.

Zato se pričakuje, da bodo odločitve, sprejete glede politiki naročil, imele znaten učinek na končne stroške za Skupnost. Poleg tega bi bilo treba v primeru zamud pri sprejemanju političnih in programskih odločitev predvideti dodatne stroške zaradi sorazmernega povečanja stroškov iz tekočih pogodb (pogodb o preizkušanju v orbiti (IOV) [10]) in izgube tržnih priložnosti zaradi prihoda konkurenčnih sistemov.

Komisija priporoča proračunskemu organu, da svoje odločitve sprejema na podlagi ocenjenih stroškov naročil za popolno operativno zmogljivost (FOC) sistema Galileo, ki znašajo 3,4 milijarde EUR za obdobje 2007–2013, vključujejo pa tudi stroške za EGNOS in nabavnega posrednika, stroške upravljanja programa in rezervo za nepredvidene izdatke.

3. Tveganja v programu Galileo in upravljanje z njimi

EU, kot lastnica sistema, ki je plod programa Galileo, bo morala opredeliti tveganja, povezana z evropskimi programi GNSS, in ta tveganja, če bodo zanjo sprejemljiva, potem tudi obvladovati. Podrobnosti glede teh tveganj so navedene v Prilogi 1 in v Delovnem dokumentu služb Komisije. Najpomembnejša tveganja za fazo nabave so tveganja tehničnega načrtovanja in tveganja vzpostavitve.

Tveganja tehničnega načrtovanja so povezana z nevarnostjo, da Galileo ne doseže ciljne zmogljivosti zaradi morebitnih težav pri tehničnem načrtovanju. Te težave pri tehničnem načrtovanju in njihova verjetnost so tipične za vesoljske programe. Treba jih je pozorno spremljati in nadzorovati, vendar pa trenutno ne povzročajo posebnih skrbi.

Tveganja za zamude programa Galileo so povezana s tehničnimi, poslovodnimi, finančnimi ali političnimi zadevami, ki povzročajo zamude glede na časovni načrt in prekoračitve stroškov ter, kot posledico, prepozen prihod na trg. Večino teh zamud programa bi moralo biti mogoče omiliti s posebnimi dejavnostmi, s predlaganimi ukrepi javne uprave, z discipliniranim upravljanjem programa in odločitvami glede nadzora ter pravočasnimi političnimi odločitvami. Poleg posebnih enkratnih stroškov, povezanih s temi tveganji, je največja posledica zamud povečanje stroškov vzpostavitve in izguba prihodkov gospodarskega izkoriščanja.

Predvidena rezerva za nepredvidene izdatke, povezane z oddajo naročil, je določena glede na stroškovne učinke in verjetnost uresničitve tveganj v zvezi s tehničnim načrtovanjem in vzpostavitvijo.

Komisija predlaga Svetu in Evropskemu parlamentu, da ugotovita, da se zdijo ugotovljena tveganja ustrezna glede na cilje in obseg evropskih programov GNSS in da trenutno ni potrebe po posebnih proračunskih ukrepih, razen po predvideni rezervi za nepredvidene izdatke. Vendar, če bi se tveganja dejansko uresničila, bo Komisija dostavila podrobno analizo in bo, če bo to ustrezno, predložila celovite predloge proračunskemu organu.

Komisija se zavezuje, da bo izvajala celosten pristop za obvladovanje tveganj programa v vseh fazah in na vseh ravneh programa in strukturne ukrepe za ugotavljanje, nadzorovanje, zmanjševanje in spremljanje tveganj ter da bo redno poročala proračunskemu organu.

4. Gospodarske koristi sistema Galileo in prihodki njegovega gospodarskega izkoriščanja na svetovnem trgu satelitske navigacije

4.1. Svetovni prodajni trgi za storitve satelitske navigacije

V splošnem je svetovni trg na področju satelitske navigacije v zadnjih desetih letih spektakularno rastel. Z vidika aplikacij in zadevne opreme je vrednost tega trga znatna, ta trg je tudi eden od najhitreje rastočih visokotehnoloških trgov. Pričakuje se, da bo samo v EU letos prodanih 10 milijonov sprejemniških enot za GNSS, leta 2011 pa približno 230 milijonov [11].

Trg za GNSS bo postal pomembno gonilo svetovnega gospodarstva po letu 2010 in Evropa si ne more privoščiti, da ne bi prevzela pomembne vloge na tem področju, zato so evropski programi GNSS strateško pomembni. Jasno je, da bodo imeli ponudniki sistemov GNSS pomemben vpliv na vse bistvene odločitve, ki zadevajo uporabnike GNSS, na primer na opredeljevanje in posodabljanje standardov, zagotavljanje neprekinjenega dostopa na lokalni ravni, opredeljevanje politike nadzora industrijskega izvoza in zadovoljevanje prihodnjih potreb uporabnikov prek modernizacije sistema. EU se ne more zanašati le na tuje politike, ko gre za te pomembne odločitve, ki vplivajo na pomemben del evropskega gospodarstva. Zato je dokončanje programa Galileo za EU neizogibna naložba v infrastrukturo.

Razvoj sistema Galileo bo moral nujno spremljati poseben napor, da se razvijejo aplikacije in storitve (gl. poglavje o potrebah uporabnikov), kar bo pomagalo evropski industriji doseči močan položaj, razviti strokovno znanje in ponuditi aplikacije za tržne niše. To bo pripomoglo k ustanavljanju in rasti malih in srednje velikih podjetij in ustvarjalo delovna meseta za visoko kvalificirano delovno silo. Galileo in EGNOS je zato treba obravnavati kot naložbi, ki bosta omogočili Evropi, da zasede, razvije in ohrani bistven del trga GNSS.

Galileo bo povečal koristi, ki jih GNSS lahko ima za javnost, na primer glede zaposlovanja, okolja (zmanjšani zastoji na cestah, potovanje po krajših in bolj neposrednih poteh, na katerih se porabi manj goriva), družbenih koristi (povečana varnost), povečane učinkovitosti javnih služb (iskanje in reševanje, gasilske službe in službe za prevoz v bolnišnico, varnost) in gospodarskega sektorja (kmetijstvo, ribištvo, transport) ter upravljanja z redkimi javnimi viri (v letalstvu).

Poleg tega prinaša Galileo veliko dodatnih neposrednih koristi. Z združeno uporabo sistemov GPS in Galileo se ne bo le povečala dostopnost satelitske navigacije v velikih mestih, tehnična zasnova sistema Galileo predvideva tudi zmogljivosti za ugotavljanje položaja v zaprtih prostorih. Natančnost satelitske navigacije se bo povečala in „tekmovanje“ med GPS in Galileom bo prineslo nadaljnje inovacije na področju satelitske navigacije za uporabnike po vsem svetu, npr. Galileovo izboljšano natančnost in zmožnost ugotavljanja položaja v zaprtih prostorih v primerjavi z GPS-II in izboljšane signale za množični trg pri GPS-III in tudi pri Galileu. Poleg tega je Galileo s petimi funkcionalnimi storitvami optimiran za civilno uporabo. Na tej podlagi se bo mogoče odzvati na nove tržne potrebe na trgih cestnega, pomorskega in letalskega prevoza, ki jih obstoječa tehnologija ne zadovoljuje. Galileo poleg tega zagotavlja, da se bodo zmanjšala tveganja, ki jih povzročajo odvisnosti od le enega vira. To je pomembno na primer pri uporabi časovnih signalov za sinhronizacijo elektronskih komunikacijskih omrežij in električnih omrežij. Končno tudi pravni okvir, v katerem se Galileo izgrajuje, zagotavlja jasna in nedvoumna jamstva. Jamstvo je ključnega pomena za operaterje, bodisi javne bodisi zasebne, ko uvajajo nove storitve za državljane in/ali podjetja. Za uporabnike torej obstajajo tehtni razlogi, da uporabljajo Galileo.

4.2. Prihodki gospodarskega izkoriščanja evropskih programov GNSS in neposredne koristi teh programov

Neposredni prihodki gospodarskega izkoriščanja sistema Galileo so le majhen delček donosov, ki jih imajo države članice, in še manjši delček glede na prihodke na svetovnih in evropskih trgih GNSS. Pričakovani dohodki gospodarskega izkoriščanja sistema Galileo so veliki in dobro diverzificirani, vseeno pa tudi glede njih obstajajo nekatere negotovosti.

Na podlagi študij iz preteklosti, podatkov iz različnih razpisov iz prejšnje faze, neodvisnih preverjanj, analiz, ki so bile opravljene za Skupno podjetje Galileo (GJU – Galileo Joint Undertaking), in podatkov, ki jih je v zadnjem obdobju dostavil organ za nadzor GNSS (GSA – GNSS Supervisory Authority), so zdaj na voljo naslednje ocene neposrednih prihodkov gospodarskega izkoriščanja sistema Galileo (ki upoštevajo tudi negotovosti) [12] za zagotavljanje vesoljskih signalov za EGNOS in Galileo.

Ocenjuje se, da je negotovost prihodkov gospodarskega izkoriščanja [13] med plus eno tretjino in minus eno polovico izhodiščnega scenarija, ki znaša 9,1 milijarde EUR, torej je razpon med 4,6 in 11,7 milijarde EUR za obdobje 20 let. Vendar bodo imele dejavnosti za zmanjševanje tveganj in ustvarjanje priložnosti za prihodke pozitiven učinek.

Ocenjuje se, da bo razdelitev teh prihodkov gospodarskega izkoriščanja [14] naslednja:

Razdelitev prihodkov gospodarskega izkoriščanja za Galileo/EGNOS |

za posamezno storitev | za vsak način zaračunavanja | za posamezen sektor |

odprta storitev – normalna uporaba – posebna uporaba | 0% | zaračunavanje prek terminalov | 46% | cestni promet | 30% |

| 54% | vladne storitve | 29% | PRS | 29% |

PRS | 29% | ponudniki storitev | 14% | mobilna telefonija | 17% |

varnost življenja | 10% | proizvodnja sprejemnikov | 7% | profesionalne storitve | 9% |

komercialne storitve | 7% | končni uporabniki | 4% | letalstvo | 5% |

iskanje in reševanje | 0% | | | drugo | 10% |

Dejanski prihodki gospodarskega izkoriščanja bodo zelo odvisni od tega, kdaj se bo Galileo začel tržiti, od uspeha dejavnosti javnega sektorja, ki pripravljajo trge in vzpostavljajo regulativni okvir brez ovir za razvoj trga, od tega, kako hitro javni organi EU začnejo izvajati javno s predpisi urejeno storitev (PRS – Public Regulated Service), od uspešnosti konkurenčnih sistemov GNSS ter od zmožnosti EU, da v zasebnem sektorju najde partnerje, zmožne uspešno nastopiti na svetovnih trgih satelitske navigacije. Zlasti velika odvisnost prihodkov gospodarskega izkoriščanja od posebnih vrst uporabe „odprte storitve“, kot so avtentikacijske storitve in javne reševalne storitve, zahteva skrbno proučitev, na primer glede prilagoditve regulativnega okvira, tako da bi slednji predvideval uporabo avtenticiranih signalov za sisteme pobiranja cestnine.

Zato bi se morali prihodki gospodarskega izkoriščanja sistema Galileo obravnavati kot dodatna korist in ne kot edino gonilo evropskih programov GNSS. Prav možnost teh prihodkov gospodarskega izkoriščanja bi lahko bila zanimiva za zasebni sektor. Zato so pomembni za javni sektor EU, kateremu omogočajo, da preloži tveganja na zasebni sektor in ima koristi od udeležbe zasebnega sektorja v programu.

Če sklenemo, lahko ugotovimo, da so potencialni prihodki gospodarskega izkoriščanja močan argument za Galileo, še močnejši argument pa je vpliv Galilea na evropsko panogo GNSS in na gospodarstvo v celoti.

Komisija predlaga, da Svet in Evropski parlament v svoji odločitvi, da dasta nov profil evropskim programom GNSS, upoštevata makroekonomske in javne koristi programov, neposredne koristi Galilea glede novih storitev in trgov, povečano zmogljivost, dejstvo, da se sistema Galieo in GPS medsebojno dopolnjujeta, in dejstvo, da obstaja razumna podlaga za pričakovanja glede prihodkov gospodarskega izkoriščanja Galilea.

5. financiranje Evropskih programov GNSS

Predlagani scenarij zahteva sredstva v višini skupno 3,4 milijarde EUR za obdobje 2007–2013. Vendar pa je Skupnost v finančnem okviru za obdobje 2007–2013 predvidela le znesek 1 milijarde EUR. Zato je treba preveriti druge možnosti, da bi našli dodatna finančna sredstva do 2,4 milijarde EUR za obdobje 2008–2013. Pri tem je treba najprej razlikovati dve možnosti: financiranje prek proračuna Skupnosti in medvladno financiranje izven proračuna Skupnosti.

Financiranje s strani Skupnosti

Točke 21 do 23 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (IIA – Inter-Institutional Agreement) opredeljujejo načine, v skladu s katerimi lahko proračunski organ odloči o spremembi večletnega finančnega okvira v primeru nepredvidenih okoliščin. Neuspeh pogajanj o koncesijski pogodbi z zasebnim konzorcijem je taka nepredvidena okoliščina.

Glede na zneske, za katere gre, Komisija meni, da je treba večletni finančni okvir spremeniti. Druge možnosti, ki jih načelno ponuja medinstitucionalni sporazum (IIA), so manj uporabne kot taka sprememba:

– Ocenjene varnostne rezerve, ki se v skladu z določbami točke 13 medinstitucionalnega sporazuma vzdržujejo pod zgornjo mejo iz postavke 1A, niso primerne za dolgoročno financiranje tako velikega obsega. Isto velja za mobilizacijo instrumenta fleksibilnosti, ki ni predviden za večkratno uporabo. Program Galileo glede na svoj pomen zahteva močno in trajnostno politično in pravno zavezo, da bi nadoknadil nastale zamude in ponovno pridobil zaupanje zasebnega sektorja, katerega sodelovanje je neizogibno.

–

Točka 37 medinstitucionalnega sporazuma omogoča odstopanje za največ 5 % od zneska, določenega v pravnih aktih, ki se nanašajo na večletni program, sprejet v skladu s postopkom soodločanja. Na tej podlagi bi bilo načelno mogoče znaten znesek prenesti na program Galileo tako, da se prerazporedijo sredstva iz postavke 1A. Vendar pa taka prerazporeditev na začetku programskega obdobja ne bi bila primerna. Na tej stopnji nepopolna izvedba teh programov ne bi pomenila nobene prednosti, saj se njihovo izvajanje komaj začenja.

Medvladno financiranje

Medvladno financiranje bi se lahko izvajalo v naslednjih oblikah:

a) Evropska vesoljska agencija (ESA) financira polovico razvojne faze programa Galileo. Model financiranja bi teoretično lahko raztegnili tudi na fazo vzpostavitve. Vendar ima izvedba te rešitve nekaj pomanjkljivosti:

· Nekatere države članice EU, zlasti nove države članice, niso članice Evropske vesoljske agencije. Prav tako nekatere države članice Evropske vesoljske agencije niso članice EU. Zato obstaja problem materialnih in nematerialnih lastninskih pravic znotraj programa.

· Financiranje s strani agencije ESA je v nasprotju s skupnostnim značajem programa, saj proračunski organ ne izvaja nadzora nad tistim delom, ki ga neposredno financirajo države članice agencije ESA [15].

· Sofinanciranje resno ogroža javno upravljanje programa, saj je finančno vlogo agencije ESA težko uskladiti z njeno vlogo vodje izgradnje sistema.

b) Neposredni prispevki držav članic za program Galileo bi lahko prihajali prek podobnega instrumenta, kot ga uporabljajo evropski razvojni skladi. Glede možnosti neposrednih kreditov za program, pri katerih države članice ne bi bile poroki, je treba spomniti, da Evropska skupnost v nasprotju z državami članicami ne sme najemati kreditov. Možnost dajanja takih prispevkov je treba zelo natančno proučiti, saj v preteklosti ni bilo primera, po katerem bi se bilo mogoče na enostaven način zgledovati.

Vendar iz pravnih, institucionalnih in programskih razlogov Komisija meni, da bi morala le Evropska unija kot lastnik sistema zagotavljati dodatna finančna sredstva. Lahko pa bi predvideli tudi mednarodno udeležbo, če bi obstajali sprejemljivi pogoji za dejavnosti, kot je na primer poenostavljanje dostopa do storitev evropskih GNSS po vsem svetu.

Komisija vlaga hkrati s tem sporočilom tudi predlog [16] za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi večletnega okvira z namenom, da se priskrbi potrebno javno financiranje v višini 3,4 milijarde EUR za obdobje 2007–2013 in da se Uniji zagotovijo potrebna sredstva za nadaljevanje programov EGNOS in Galileo, katerima so vse tri ustanove pravkar ponovno potrdile največji pomen.

V sedanjem finančnem okviru (2007–2013) je že predviden znesek 1 005 milijarde EUR pod postavko zakonodajnega predloga [17] Komisije za izvedbo faze vzpostavitve in gospodarskega izkoriščanja programa Galileo. Predlagano je, da se k navedenemu znesku doda še znesek 2 100 milijard EUR. Sprostitev tega zneska bo odvisna od spremembe sedanjega finančnega okvira (2007–2013). Sredstva bodo prišla iz neizkoriščenih varnostnih rezerv za leti 2007 in 2008 v postavkah 2 in 5. Zato bo besedilo spremenjenega predloga določilo 3 105 milijard EUR kot znesek, predviden v proračunu Skupnosti za obdobje 2007–2013 za evropske programe GNSS. Znesek 300 milijonov EUR je na voljo v okviru 7. okvirnega programa za raziskave in razvoj za evropske programe GNSS, tako da skupni znesek financiranja znaša 3,4 milijard EUR.

Glede storitve EGNOS je bilo v začetku predvideno, da bo njeno financiranje zagotovljeno na podlagi njene celovite vgradnje v Galileo in da bodo proračunska sredstva na voljo pred koncem leta 2007. Ker se faza vzpostavitve storitve EGNOS približuje zaključku, namerava ESA ovrednotiti različico programske opreme za EGNOS kot skladno z zahtevami letalskega prometa. Zato se predvideva, da se tekoče finančne ureditve nadaljujejo, tako da bi pokrile to predkvalifikacijsko fazo do marca 2009.

6. Izpolnjevanje zahtev uporabnikov, priprava trgov in povečevanje priložnosti za prihodke

Ker je končni cilj sistemov EGNOS in Galileo zagotoviti svetovne storitve satelitske navigacije, ki po vsem svetu izpolnjujejo zahteve uporabnikov, je bistvenega pomena dobro razumeti te zahteve in jih poskušati izpolniti z neprekinjenim razvojnim in inovacijskim delom na sistemu.

Po posvetovanju glede Zelene knjige bo Komisija v bližnji prihodnosti objavila akcijski načrt, katerega glavni cilj je z ustrezno usmerjenimi ukrepi za vsako aplikacijo in vsak del trga vzpostaviti okvir, ki omogoča razvoj aplikacij in storitev, ki temeljijo na sistemih EGNOS in Galileo.

Uvedba tega akcijskega načrta je zelo pomembna, saj bodo tudi ukrepi javnega sektorja prispevali k strukturnemu zmanjšanju tržnih tveganj in tveganj glede prihodkov za sistem.

GSA bi moral v sodelovanju s službami Komisije prispevati k izvedbi te pomembne naloge, usklajevati svoje dejavnosti tudi z javnimi organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni in tesno sodelovati z vsemi akterji na vseh zadevnih sektorjih in trgih.

Na podlagi tega dela in kjer bo to primerno, bo Komisija pripravila potrebne regulativne in druge predloge, ki bodo odstranjevali ovire za razvoj skupnostnih politik, ki bi lahko imele korist od uporabe satelitske navigacije, zlasti na področjih interoperabilnosti storitev in sistemov, ki predvidevajo uporabo satelitske navigacije, interoperabilnosti cestninskih sistemov, komuniciranja v sili, varnostnih ukrepov, nadzora kritične infrastrukture, prevoza živali in nevarnega blaga in drugih. Komisija predlaga, da Svet in Evropski parlament upoštevata potrebo javnega sektorja EU, da pripravi trge GNSS in izvede vse zadevne dejavnosti, med drugim krepitev ozaveščenosti, zagotavljanje tehničnih informacij, pomoč vsem akterjem zasebnega in javnega sektorja v vseh zadevnih gospodarskih sektorjih, priprava postopkov standardizacije in certificiranja in jasna določitev zahtev trga.

Komisija zato predlaga, da se okrepi vloga organa za nadzor GNSS (GSA) in da se slednjemu podeli usklajevalna in ključna vloga pri pripravi evropskih trgov GNSS ter pregleda njegove naloge, kadrovsko sestavo in način delovanja.

7. Upravljanje s strani javnega sektorja

Nadzor in upravljanje programa sta sestavna dela programa, kakršen je Galileo. Jasna razdelitev vlog in obveznosti in učinkoviti postopki odločanja prispevajo k temu, da stroški ne presežejo predvidenih in da ni zamud pri izvajanju programa. Komisija zato predlaga poenostavitev strukture javnega upravljanja in strukturno razdelitev vlog na podlagi jasne ločitve nadzora in upravljanja programa v skladu s pravili EU o financiranju. Poleg tega namerava izvesti več konkretnih ukrepov za okrepitev upravljanja programa.

(...PICT...)

(1) Vloga Sveta in Evropskega parlamenta:

Vlogo nadzora imata Svet in Parlament, izvaja pa se kot:

· politični nadzor, ki ga neposredno izvajata Svet in Evropski parlament, in

· programski nadzor prek „Evropskega odbora za program GNSS” [18], v katerem predstavniki držav članic pomagajo pri izvajanju programa in zagotavljajo celovito usmerjanje glede vseh pomembnih vidikov programa.

(2) Vloga Evropske Komisije

Evropska komisija, kot ustanova, ki je neposredno odgovorna Svetu in Parlamentu, mora biti odgovorna za upravljanje celotnega programa.

Komisija meni, da je bistvenega pomena, da je na strani javnega sektorja en sam programski upravitelj, ki je odgovoren za celoten program Galileo, ima upravljalski in/ali pogodbeni nadzor nad vsemi podrejenimi izvajalskimi ravnmi in dostop do finančnih sredstev in do političnih organov ter lahko zagotavlja potrebno funkcijo arbitraže med vsemi elementi programa. Delitev pristojnosti z različnimi linijami poročanja in odgovornosti bi povzročila zlome v programu in imela negativne strukturne učinke.

Evropska Komisija deluje med drugim kot naročnik (oziroma „sponzor“) programa, ki nadzoruje ves razvoj, nabavo, obratovanje in vzdrževanje ter pogodbe o uporabi sistemske infrastrukture.

(3) Vloga organa za nadzor GNSS (GSA – GNSS Supervisory Authority)

Pripomniti je treba, da je prekinitev koncesijskih pogajanj glede javno-zasebnega partnerstva povzročila pravno praznino glede vloge organa GSA, ki naj bi v skladu s sedaj veljavno Uredbo [19], na podlagi katere je bil ustanovljen, sodeloval le pri določitvi nosilca koncesije.

Zato je pomembno, da se GSA zdaj okrepi glede vseh zadevnih dejavnosti, povezanih s pripravo trgov, da bi EU lahko okrepila svojo zavezanost programu Galileo. GSA je poleg tega akreditacijski organ, odgovoren za organiziranje certificiranja. GSA tudi svetuje upravljalcu programa in ga podpira glede vseh vidikov programa.

Da bi vzpostavili skladen okvir za javno upravljanje, bo Komisija predložila predlog za spremembo navedene uredbe takoj, ko bodo sprejete politične odločitve EU o programu.

(4) Vloga Evropske vesoljske agencije

Ko sopobudnik evropskih programov GNSS in tehnični arhitekt teh programov je ESA v odličnem položaju, da prevzame naloge nabavnega posrednika in vodje izgradnje (oziroma „glavnega izvajalca“). Poleg tega so tehnično znanje in izkušnje, ki jih je ESA zbrala v zadnjih 10 letih glede evropskih programov GNSS edinstveni in jih ni mogoče vzpostaviti nanovo brez večjih zastojev, stroškov in tveganj za program.

ESA bo delovala na podlagi podrobnega sporazuma med Evropsko vesoljsko agencijo in Evropsko skupnostjo glede GNSS, ki bo določil obveznosti obeh strani, politiko nabave, ureditev glede poročanja in medsebojnega sodelovanja, omejitev samostojnega odločanja agencije ESA, in postopke, po katerih sprejemajo odločitve Komisija in, v ustreznih primerih, Svet in Evropski parlament.

Glede vloge organa za tehnično načrtovanje je treba zagotoviti, da evropski javni sektor, kot lastnik sistemov, ohrani bistveno znanje o podrobni tehnični opredelitvi evropskih programov GNSS in ostane vključen vanje. To je bistvenega pomena za prihodnje dodeljevanje naročil za evropske programe GNSS. Sporazum med ESA in Evropsko skupnostjo o GNSS bo te zadeve podrobno določal.

Komisija predvideva redno in podrobno poročanje Svetu in Evropskemu parlamentu, med drugim o napredku, tveganjih, finančnih zadevah, primernosti ureditev glede upravljanja in vseh ostalih pomembnih zadevah.

Komisija predlaga, da Svet in Evropski parlament odobrita zgoraj omenjeni paket predlogov za javno upravljanje evropskih programov GNSS, zlasti glede:

1) ustanovitve evropskega odbora za program GNSS;

2) vloge Komisije kot upravitelja evropskih programov GNSS in vodje izvedbe;

3) krepitve vloge GSA pri pripravi trgov in kot svetovalca Komisije, kateri pomaga pri upravljanju programa;

4) vloge ESA kot vodje izvedbe, ki deluje na podlagi sporazuma med ESA in Evropsko skupnostjo o GNSS;

5) rednega in preglednega poročanja Svetu in Evropskemu parlamentu.

8. Načela javnega naročanja za Galileo

Komisija je trdno prepričana, da je treba v program vnesti zdravo in pošteno konkurenco, tako da se nabavlja iz dveh virov in da se redno izvaja javne razpise za vse elemente programa, kadar koli je to mogoče, tako da se izboljša učinkovitost in zmanjšajo odvisnosti ter da se predvsem omejijo stroški in tveganja. Vendar pa mora naročanje za Galileo zdaj in v prihodnosti tudi imeti možnost opreti se na diverzificirana in konkurenčna evropska podjetja in na širok spekter kompetenc. Zato je treba na vseh ravneh kar najbolj zmanjšati tveganje nastanka ozkih grl pri nabavi in omejitve na le en nabavni vir. Vendar bo treba v naslednji fazi upoštevati nekatere odločitve iz preteklosti in dosežke, ki so zlasti posledica pogodb o preverjanju v orbiti (IOV), sklenjenih z zasebnim sektorjem. Poleg tega je možno, da zagotovitev konkurenčne nabave in nabave iz dveh virov povzroči stroške in zamude, saj povzroča dodatne režijske stroške in potrebo, da se ovrednotijo tehnični načrti in proizvodnja dodatnih dobaviteljev.

Zato je treba najti primerno ravnovesje med vsemi temi elementi, pri čemer se upošteva celotna učinkovitost programa, pretekle odločitve in potreba po diverzificirani nabavi v konkurenčnih razmerah. Komisija zato predlaga, da se uporabijo naslednja načela:

(1) uporaba pravil Skupnosti za javna naročila;

(2) izvedba odprte konkurenčne arhitekture nabave, da se doseže:

· odprt dostop in poštena konkurenca vzdolž celotne verige industrijske nabave, tako da obstaja možnost uravnovešene udeležbe akterjev zasebnega sektorja na vseh ravneh, tudi malih in srednje velikih podjetij, v vseh državah članicah;

· ustrezen nadzor stroškov in časovnega načrta za celoten program;

(3) ustrezno je treba upoštevati obstoječe dosežke in investicije in sklenjene sporazume ter izkušnje, pridobljene v fazah opredelitve in razvoja evropskih programov GNSS;

(4) hkrati je treba zagotoviti nabavo iz dveh virov, kadarkoli je to mogoče, s ciljem zmanjšati tehnološka in podjetniška tveganja in odvisnosti ter doseči boljši splošen nadzor stroškov in časovnega načrta programa;

(5) postopno uvajanje infrastrukture sistema od preverjanja v orbiti (IOV) do popolne operativne zmogljivosti (FOC), z namenom nadzorovati tveganja in čim prej uvesti storitve;

(6) ustrezno je treba upoštevati strateško naravo evropskih programov GNSS in varnost ter zahteve izvozne kontrole.

9. Koncepti za fazo obratovanja in gospodarskega izkoriščanja

Komisija ostaja odločena, da zgodaj vključi zasebni sektor v evropske programe GNSS, tudi v fazo obratovanja in fazo gospodarskega izkoriščanja. V praksi je na voljo omejeno število različnih možnosti ali njihovih kombinacij, na primer različne različice javno-zasebnega partnerstva, storitvene pogodbe ali podjetja v javni lasti.

Vendar bo potrebno še veliko analiz, ki se jih je Komisija s pomočjo GSA že lotila. Časovni razpored posameznih odločitev, povezanih z različnimi koraki, je pomemben za zagotovitev splošne usklajenosti pristopa k programu.

Komisija meni, da je mogoče odločitve o fazi obratovanja in gospodarskega izkoriščanja evropskih programov GNSS sprejeti le po fazi podrobnih tehničnih, komercialnih, finančnih in programskih študij. Komisija bo predložila svoje predloge v primernem trenutku.

10. Časovni načrt za vzpostavitev evropskih programov GNSS

Kot je razloženo v dokumentih, ki jih je Komisija predložila maja, se pogodba za celotno fazo vzpostavitve začne ne prej kot eno leto po sprejetju politične odločitve EU o določitvi novega profila; začne se pod pogojem, da se zadevne pravne odločitve glede proračuna in financiranja sprejmejo nekaj mesecev po tem. Če se elementi z dolgimi dobavnimi roki dobavijo kmalu, vsaj šest mesecev pred rokom, je lahko popolna operativna zmogljivost (FOC) dosežena 4 leta in pol po začetku te pogodbe.

Glede na čas, potreben za sprejetje odločitev o evropskih programih GNSS, se lahko popolna operativna zmogljivost doseže do sredine leta 2013, pod pogojem, da se sprejme pozitivna politična odločitev do konca leta 2007.

Iz navedenega razmišljanja sledi naslednji časovni načrt za vzpostavitev evropskih programov GNSS; podoben seznam ključnih datumov in etap je v delovnem dokumentu služb Komisije.

________

Priloga 1: Pregled tveganj za program Galileo

Kategorija tveganja | Vzroki | Učinek, | Verjetnost | Razpon stroškov za posamezen dogodek |

Faza nabave/vzpostavitve |

Tveganja tehničnega načrtovanja | Atomske ure, obnašanje v orbiti, kakovost storitve SOL, zahteve glede varnosti izvedbe, prehod od IOV na FOC | Tehnično načrtovanje na novo | Ni verjetno | ~ 250 do 500 milijonov EUR |

Tveganja pri vzpostavitvi | Tehnične, poslovodne, finančne in politične zadeve Tveganja ob lansiranju | Zamude | Ni verjetno | Do 250 milijonov EUR |

Faza obratovanja/gospodarskega izkoriščanja |

Tržna tveganja/ tveganja glede prihodkov | Nezadostna uspešnost na trgu ali učinek tveganj tehničnega načrtovanja/vzpostavitve na prihodke | Izguba prihodkov | Verjetno | Do polovice letnih temeljnih prihodkov |

Odgovornost tretje strani | Odškodninski zahtevki | Izplačilo odškodnin | Zelo malo verjetno | > 1 milijarda EUR |

Tveganja, ki jih ni mogoče zavarovati | Nezadostna tržna zmogljivost | Neposredno financiranje | Malo verjetno | > 1 milijarda EUR |

Slučajni dogodki | Vzroki, na katere program nima vpliva | - | Malo verjetno | ~ 250 do 500 milijonov EUR |

Dodatne podrobnosti je mogoče najti v delovnem dokumentu služb Komisije.

[1] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st10/st10126.en07.pdf

[2] Evropski vrh, 21.–22. junij 2007, 11177/1/07 Rev.1, odstavek 36.

[3] Temu sporočilu je priložen delovni dokument služb Komisije - SEC(2007) 1210, 19.9.2007.

[4] Spremenjeni predlog za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskih programov za GNSS - COM(2007) 535, 19.9.2007.

[5] Sporočilo o spremembi večletnega finančnega okvira in Predlog za Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem poslovodenju v zvezi z večletnim finančnim okvirom - COM(2007) 549, 19.9.2007.

[6] Sporočilo o Evropski vesoljski politiki - COM(2007) 212, 26.4.2007.

[7] Podatki, dobljeni od Evropske vesoljske agencije (ESA) ter pridobljeni na podlagi prejšnjih ponudb za koncesije javno-zasebnega partnerstva, pogodbe o preverjanju v orbiti (IOV), ocen ESA in nadzornega organa za GNSS (GSA – GNSS Supervisory Authority) ter neodvisnih konzultantskih podjetij PriceWaterhouseCoopers in Satel Conseil International ter preverjevalnega sestanka s strokovnjaki iz nacionalnih vesoljskih agencij.

[8] Rezerve za nepredvidene izdatke vesoljskih programov običajno znašajo 10–20 %.

[9] Morebitne prekoračitve stroškov v fazi preverjanja v orbiti (IOV) se bodo krile z obstoječimi finančnimi ureditvami in/ali iz rezerve za nepredvidene izdatke.

[10] Na podlagi pogodb o preizkušanju v orbiti je bilo nabavljeno naslednje: 4 sateliti in nosilne rakete zanje, prvi center za nadzor satelitov in približno polovica potrebnih postaj za povezave v smeri satelitov („uplink“) in sledenje („tracking“) ter spremljanje („monitoring“) satelitov.

[11] Vir: ABI Research 2006.

[12] Viri: Organ za nadzor GNSS (GSA) na podlagi Ovum 2006, ABI Research 2006, Berg Insight 2006, ESYS 2006.

[13] Prav zaradi te negotovosti zasebni sektor ni sprejel tržnega tveganja v koncesijskih pogajanjih za javno-zasebno partnerstvo.

[14] Viri: Ovum 2006, ponudbe med fazo pogajanj glede javno-zasebnega partnerstva.

[15] Evropski parlament je zato že večkrat izrazil svoje nasprotovanje tej rešitvi.

[16] Sporočilo o spremembi večletnega finančnega okvira in Predlog za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira - COM(2007) 549, 19.9.2007.

[17] COM(2004) 477 konč./2.

[18] Gl. Spremenjeni predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta glede uvedbe evropskih programov GNSS - COM(2007) 535, 19.9.2007.

[19] Uredba Sveta (ES) 1321/2004 z dne 12. julija 2004.

--------------------------------------------------