SL Uradni list Evropske unije C 91/15

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 91/05

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ΠΑΤΑΤΑ ΝΑΞΟΥ“ (PATATA NAXOU)

ES št.: EL-PGI-0005-0708-27.06.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Πατάτα Νάξου“ (Patata Naxou)

2. Država članica ali tretja država:

Grčija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 – Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

„Patata Naxou“ je užiten gomolj vrste Solanum tuberosum, ki ga ljudje uživajo brez predhodne predelave (jedilni krompir). Gomolji so veliki od 35 do 65 mm in so okrogli ali podolgovati. Lupina je rumena, gladkega videza in enotne teksture. Na gomolju je približno deset očes, ki so na površini; sredica gomolja je značilne belorumene barve.

Poleg tega so za krompir „Patata Naxou“ značilni enotna velikost, čist videz, odsotnost škodljivcev in bolezni, visok odstotek suhe snovi (> 18 %) in nizka vsebnost sladkorjev (< 1 %) ter zelo zgoden spomladanski pridelek.

Sorte krompirja, ki se pridelujejo na geografskem območju Naxosa, so Liseta, Spunta, Marfona, Vivaldi in Alaska.

Na Naxosu sta dve obdobji sajenja krompirja: sajenje za spomladanski pridelek poteka od sredine februarja do začetka marca, za jesenski pridelek pa od začetka avgusta do prvih dni septembra. Spomladanski krompir se pobira od konca maja dalje in se konča v prvih desetih dneh julija.

3.3 Surovine:

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Proizvodni postopki, ki se izvajajo na opredeljenem geografskem območju, so sajenje, pridelovanje, pobiranje in zorenje gomoljev.

Ti postopki morajo ostati na opredeljenem geografskem območju, kajti lokalni pridelovalci krompirja so pridobili znanje, ki zagotavlja zgoden pridelek, tako da najbolje izkoristijo lokalne okoljske parametre (obdobje sajenja v povezavi s padavinami); ko so gomolji izkopani, pa uporabijo posebno tehniko pokrivanja s slamo, da se lupina krompirja odebeli, tako da je odpornejši pri prevozu, ter se zaprejo različne površinske poškodbe.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7 Posebna pravila za označevanje:

V skladu s predpisi zakonodaje Skupnosti in nacionalne zakonodaje.

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Krompir „Patata Naxou“ se prideluje na otoku Naxos. Ta otok s površino 428 km2 je največji otok v prefekturi Kikladi v regiji na jugu Egejskega morja. Skupna površina, na kateri se prideluje krompir, je odvisna od sezone pridelovanja in se spreminja od 150 do 170 hektarov jeseni do 300 hektarov spomladi.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

A. Podnebje: razvrstitev proizvodov po kakovosti je še zlasti odvisna od spodaj navedenih podnebnih dejavnikov:

Podnebni dejavniki, ki vplivajo na kakovost krompirja „Patata Naxou“, so nizka stopnja vlažnosti in visoke temperature, ki preprečujejo napade pepelaste plesni, ki je najpogostejši povzročitelj izgub na pridelku krompirja. Te napade namreč spodbujajo več kot 90-odstotna relativna vlažnost in temperature pod 27 °C. Zato podnebni pogoji na otoku Naxos odločilno prispevajo k preprečevanju hujšega izbruha bolezni na pridelku krompirja in skupaj z drugimi redkimi bolezenskimi dejavniki na tem geografskem območju zmanjšujejo uporabo fitofarmacevtskih sredstev.

Poleg tega visoke temperature in veliko sonca na otoku Naxos omogočajo, da se doba rasti krompirja podaljša na celo leto in da gomolji odlično dozorijo. Nazadnje, razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami spodbujajo rast gomoljev.

B. Tla: geološko podlago goratega dela otoka Naxos sestavljajo kristalne kamnine, predvsem granit, gnajs, marmor in skrilavec, geološko podlago ravnin in obalnega dela pa predvsem terciarne usedline, kot so lapor, peščenec in konglomerati.

Za tla na otoku je značilno, da so globoka, imajo peščeno in ilovnato sestavo grudastega videza, so brez natrija in tveganja erozije. Vsebujejo dovolj fosforja in kalija, srednje veliko magnezija ter malo organskih snovi. Peščena in ilovnata sestava tal omogoča dobro precejanje ter normalen razvoj enotnih in pravilnih gomoljev.

C. Človeški dejavnik: tehnike pridelovanja so posebej prilagojene lokalnim razmeram, saj se s povezovanjem vseh navedenih prednosti najbolje izkoristijo sezonske padavine. Deževno obdobje od novembra do februarja se ujema z obdobjem, ko se razvijajo gomolji jesenskega pridelka in kali spomladanski pridelek. Ta popolna prilagoditev lokalnim podnebnim razmeram je dejansko vzrok za eno glavnih značilnosti pridelovanja krompirja na otoku Naxos: zgodnji pridelek.

Druga posebna tehnika pridelovalcev na otoku Naxos je zorenje pobranih in pokritih gomoljev na polju. Natančneje, potem ko regionalni pridelovalci krompirja izkopljejo gomolje in jih prvič preberejo, da odstranijo tujke in poškodovane gomolje, uporabijo tehniko pokrivanja gomoljev na polju s plastjo slame in krompirjevih rastlin, da jih zaščitijo pred soncem. Ves ta čas krompir „Patata Naxou“ zori in postaja trši, njegova lupina se debeli, zato je odpornejši pri prevozu, različne površinske poškodbe pa se zaprejo. S to tehniko se tudi lahko zmanjša tveganje za povečanje vsebnosti glikoalkaloidov med nadaljnjim ravnanjem.

5.2 Posebnosti proizvoda:

Krompir „Patata Naxou“ je na trgu pridobil prav poseben sloves proizvoda z izjemno kakovostnimi in trajnimi lastnostmi. Ta sloves sega nazaj v začetke moderne grške države in obstaja že skoraj dve stoletji. Ta proizvod, ki se istoveti z otokom Naxos, je zelo pomemben za lokalno skupnost. Krompir „Patata Naxou“ se odtlej omenja v turističnih vodnikih, grškem in tujem tisku ter receptih uglednih kuharskih mojstrov.

Poleg tega ima krompir „Patata Naxou“, ker je spomladanski pridelek zgoden, posebno tržno vrednost.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Povezanost proizvoda z geografskim območjem temelji na slovesu. Kakovostna razlika krompirja „Patata Naxou“ je rezultat kombinacije posebnih geoloških in podnebnih značilnosti otoka Naxos ter tehnik pridelovanja, prilagojenih lokalnim razmeram. Ta razlika je dala krompirju „Patata Naxou“ poseben sloves v grškem prostoru, kar dokazujejo omembe, ki se pojavljajo od prve polovice 19. stoletja, ko se je krompir pojavil v Grčiji.

Krompir „Patata Naxou“ si je sloves pridobil leta 1841, ko so ga kot prvovrstno lokalno specialiteto ponudili kralju Otonu na obisku na otoku. Nato ga je Dugit leta 1874 opisal kot enega od znamenitih kmetijskih proizvodov otoka Naxos. Precej pozneje, leta 1911 je bilo v prvem ohranjenem popisu podeželja v Grčiji na otoku Naxos zabeleženih 111,9 hektarov, na katerih se je prideloval krompir. Leta 1926 je bil sloves krompirja „Patata Naxou“ tako velik, da je občina Glinado za emblem na svojem žigu izbrala krompirjevo rastlino.

Odlična kakovost krompirja, pridelanega na otoku Naxos, je grško državo spodbudila, da je na tem otoku leta 1953 ustanovila Državni center za pridelavo semenskega krompirja in leta 1959 krompir „Patata Naxou“ uvrstila na seznam proizvodov, ki jih mora varovati država. Od takrat je krompir „Patata Naxou“ eden od lokalnih proizvodov otoka, ki ga hvalijo grški in tuji turistični vodniki.

Danes je krompir „Patata Naxou“ znan po vsej Grčiji, kot dokazujejo številni članki v revijah in časopisih. O krompirju „Patata Naxou“ pišejo tudi specializirani turistični vodiči in gastronomske revije. Pojavlja se v receptih znanih grških kuharskih mojstrov, gastronomskih kritikah in na jedilnih listih uglednih restavracij. Poleg tega lokalni organi otoka Naxos vsako leto organizirajo praznike krompirja, ki potrjujejo njegov sloves in zgodovinski pomen za lokalno skupnost.

Za krompir „Patata Naxou“ je značilno, da je spomladanski pridelek zgoden. Natančneje, tehnike pridelovanja so zelo pomembne, kajti pridelovanje (sajenje) poteka v sezonah pridelovanja, ki najbolje izkoristijo sezonske padavine in razpoložljive vodne vire. Zgoden spomladanski pridelek krompirja „Patata Naxou“ je lastnost, ki daje proizvodu posebno tržno vrednost in spodbudi povpraševanje na začetku poletja, ko so zgodnje vrste krompirja redke.

Poleg tega pridelovalci krompirja na otoku Naxos gomolje prvič preberejo na polju po izkopu, da odstranijo tujke in poškodovane gomolje; nato gomolje na polju zložijo na kup ter jih pokrijejo s plastjo slame in plastjo krompirjevih rastlin, da jih zaščitijo pred soncem. Tako obdobje zorenja na polju izboljša shranjevanje proizvoda, ker postane trši, njegova lupina pa debelejša, zato je odpornejši pri prevozu, obenem pa se zaprejo različne površinske poškodbe. To tudi zniža vsebnost strupenih glikoalkaloidov.

Poleg tega so za to regijo značilni podnebni dejavniki, ki spodbujajo pridelavo krompirja „Patata Naxou“, in sicer nizka stopnja vlažnosti in visoke temperature, ki preprečujejo napade pepelaste plesni in tako zmanjšujejo izgube zaradi te hude bolezni krompirja. To v povezavi z redkimi bolezenskimi dejavniki na otoku zmanjšuje uporabo fitofarmacevtskih sredstev. Hkrati visoke temperature in veliko sonca na otoku Naxos omogočajo, da se doba rasti krompirja podaljša na celo leto in gomolji odlično dozorijo. Nazadnje, razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami spodbujajo rast gomoljev, peščena in ilovnata sestava tal pa omogoča dobro precejanje ter normalen razvoj enotnih in pravilnih gomoljev.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.minagric.gr/greek/data/ΠΡΟΔΙΑΓΡΑΦΕΣ%20ΠΡΟΪΟΝΤΟΣ%20YPAAT%2016%20ΦΕΒΡΟΥΑΡΙΟΥ%202010.pdf

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.