Priporočilo za

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2012 in mnenje Sveta o estonskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2015

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2)(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo v zvezi s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[4], ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3)(3) Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2011 in dal mnenje o dopolnitvi estonskega programa stabilnosti za obdobje 2011–2014.

(4)(4) Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5], v katerem Estonije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

(5)(5) Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave. Pozval je države članice, naj izvajajo priporočila Sveta po posameznih državah za leto 2011 in preoblikujejo te prednostne naloge v konkretne ukrepe, ki se vključijo v programe stabilnosti oziroma konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.

(6)(6) Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe stabilnosti oziroma konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.

(7)(7) Estonija je 26. aprila 2012 predložila program stabilnosti za obdobje 2012–2015 in nacionalni reformni program za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

(8)(8) Na podlagi ocene programa stabilnosti v skladu s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten za obdobje 2012-13, za katero pričakovana rast BDP znaša okoli 2,4 %. Napoved Komisije iz pomladi 2012 za rast BDP v letu 2013 je 3,8 %. Namen proračunske strategije, opisane v programu, je zagotoviti vzdržno fiskalno politiko, ki podpira uravnoteženo rast, z doseganjem strukturnega presežka in hkratnim zagotavljanjem zadostnih fiskalnih rezerv ter zmanjšanjem davčne obremenitve dela. Cilj strategije je tudi izpolnitev zahtev Pakta za stabilnost in rast. Program poskuša preseči srednjeročni proračunski cilj strukturnega presežka od leta 2012. Srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi (preračunanega) strukturnega proračunskega salda[6] stopnja rasti javnofinančnih odhodkov, ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov, ustreza referenčni vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast v vseh letih, razen v letih 2013 (ko naj bi se dosegel srednjeročni proračunski načrt) in 2014. Hkrati namerava program doseči nominalne presežke od leta 2014. Delež dolga je krepko pod 60 % BDP in se bo skladno s programom po letu 2013 verjetno znižal na okrog 10 % leta 2015.

(9)(9) Estonija je v letu 2011 dosegla velik proračunski presežek. Predvidena gospodarska rast za leto 2012 v napovedi Komisije iz pomladi 2012 je veliko slabša kot za leto 2011; rast naj bi padla s 7,6 % na 1,6 %, zato je potreben nadaljnji nadzor nad učinkovitostjo porabe. Estonija namerava v letu 2012 uvesti strukturno proračunsko pravilo, ki naj bi pomagalo pri nadzoru nad izdatki. Pravilo bi moralo biti dopolnjeno s krepitvijo zavezujoče narave večletnih ciljev glede izdatkov, in sicer takoj, ko bo uvedeno. Estonija je tako delno izvedla priporočilo na tem področju za leto 2011.

(10)(10) Kar zadeva trg dela, je bila sprejeta vrsta ukrepov na področju obdavčitve dela. Vendar bi se spodbude za delo lahko izboljšale, če bi se odpravil naraščajoči trend invalidskih upokojitev in prejemanja nadomestil za nezmožnost za delo ter uvedlo programe, v okviru katerih bi osebe z nizkimi in visokimi prihodki, ki prejemajo nadomestila za brezposelnost in starševske dodatke, v zameno za te delale. Medtem ko so bili sprejeti obetavni ukrepi za zmanjšanje velike brezposelnosti, pa sta dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih še vedno visoki. Rezultat je povečano tveganje revščine za otroke v gospodinjstvih s starši brez zaposlitve, ki ga je treba odpraviti z učinkovitimi storitvami socialnega varstva, vključno s socialno pomočjo družinam. Sama socialna pomoč družinam bi lahko postala bolj učinkovita, in sicer na proračunsko nevtralen način, z bolje usmerjenim dodeljevanjem starševskih in družinskih dodatkov ter z odpravo neučinkovitih oprostitev davka na dohodek v povezavi z otroci.

(11)(11) Ukrepi iz nacionalnega akcijskega načrta za energetsko učinkovitost so še vedno nezadostni glede na trenuten trend prehajanja z javnega na zasebne oblike prevoza. Novi avtomobili v Estoniji so najbolj energetsko intenzivni v EU. Trošarine na gorivo so nezadostne, da bi zagotovile spremembo vedenjskih vzorcev potrošnikov. Prenos več direktiv EU na področju energije še ni bil v celoti zaključen. Estonija mora še vedno diverzificirati dobavo energije. Infrastrukturo za električno energijo bi se lahko nadgradilo, da bi se vanjo lahko integriralo vedno večje količine vetrne energije.

(12)(12) Kakovost in razpoložljivost poklicnega izobraževanja sta se znatno izboljšali, v obdobju 2012–2013 pa je načrtovanih še več ukrepov za modernizacijo. Vendar se mora prehod s splošnega izobraževanja na poklicno izboljšati, obravnavalo pa bi se lahko tudi izboljšanje več programov učenja ob delu. Udeležba v programih vseživljenjskega učenja se izboljšuje, vendar pa je premajhen poudarek namenjen nizko kvalificiranim delavcem. Težave z usklajevanjem rezultatov izobraževanja s potrebami na trgu dela se nadaljujejo. Obstaja tudi potreba po nujni reformi višjega sekundarnega izobraževanja in nadaljnjem izboljševanju zagotavljanja storitev izobraževanja s strani lokalnih oblasti. Poleg tega sodelovanje med gospodarstvom in visokošolskimi ustanovami ostaja slabo, del zasebnega sektorja, ki temelji na znanju, pa bi se moral dodatno razviti.

(13)(13) Da bi se odrazil padajoči demografski trend in zagotovil uravnotežen ter konkurenčen regionalni razvoj, je dolgoročno treba zagotoviti finančno vzdržnost lokalnih upravnih organov ter boljše javne storitve, pa tudi optimizirati uporabo razmeroma razpršenih virov. Ker so majhni, ima večina lokalnih upravnih organov težave z univerzalnim zagotavljanjem potrebnih storitev, povezanih s socialnim varstvom, zdravstvenim varstvom, trgom dela, prevozom in izobraževanjem.

(14)(14) Estonija je v okviru pakta za euro plus sprejela več zavez. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti in spodbujanje vzdržnosti javnih financ. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala pri priporočilih.

(15)(15) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo estonske ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Estoniji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila, pripravljena med evropskim semestrom, so izražena v priporočilih iz točk od (1) do (5) v nadaljevanju.

(16)(16) Svet je ob upoštevanju te ocene preučil estonski program stabilnosti, njegovo mnenje[7] pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke (1) v nadaljevanju –

PRIPOROČA, naj Estonija v obdobju 2012–2013 sprejme naslednje ukrepe:

1.1. Ohrani naj stabilen fiskalni položaj z izvajanjem proračunskih načrtov, kot so bili predvideni, zagotovitvijo, da bo srednjeročni proračunski cilj dosežen najpozneje do leta 2013, in doseganjem referenčne vrednosti za odhodke. Načrtovano proračunsko pravilo naj dopolni z bolj zavezujočimi večletnimi izdatkovnimi pravili v srednjeročnem proračunskem okviru, nadaljuje s povečevanjem učinkovitosti javne porabe in okrepi boj proti sivi ekonomiji.

2.2. Izboljša naj spodbude za delo z racionalizacijo sistema socialne podpore in povečanjem prilagodljivosti pri dodeljevanju nadomestil za brezposelnost in invalidnost ter starševskih dodatkov, hkrati pa zagotavlja ustrezno socialno varstvo. Izboljša naj storitve socialnih služb in hkrati bolje usmerja družinske in starševske dodatke ter odpravi izkrivljajoče oprostitve davka na dohodek v zvezi z otroci. Poveča naj udeležbo mladih in dolgotrajno nezaposlenih na trgu dela.

3.3. Usposabljanje in izobraževanje naj učinkovitejše poveže s potrebami trga dela ter poveča sodelovanje gospodarstva in šolstva. Poveča naj priložnosti nizko kvalificiranih delavcev za boljši dostop do vseživljenjskega učenja. Spodbuja naj oblikovanje prednostnih nalog v zvezi s sistemi raziskav in inovacij ter njihovo internacionalizacijo.

4.4. Izboljša naj energetsko učinkovitost, zlasti zgradb in prevoza, ter okrepi okoljske spodbude v zvezi z vozili in odpadki, pri tem pa naj obravnava tudi spodbude, kot je obdavčitev vozil. Spodbuja naj uporabo energije iz obnovljivih virov energije, vključno z nadgraditvijo infrastrukture in posodobitvijo zakonodaje. Nadaljuje naj z razvojem čezmejnih povezav, da bo odpravila relativno izolacijo trga.

5.5. Izboljša naj fiskalno vzdržnost občin, hkrati pa poveča učinkovitost lokalnih upravnih organov ter zagotovi učinkovito zagotavljanje storitev, predvsem z večjimi spodbudami za združevanje ali tesnejše sodelovanje občin. Ustrezni predlogi za reforme bi morali biti pripravljeni v razumnem roku.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] COM(2012) 311 final.

[3] P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.

[4] Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije ponovno izračunale na podlagi informacij, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

[7] V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.