SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.6.2011 
SEC(2011) 813 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim pr ogramom Nizozemske za leto 2011 
  
in mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi programa stab ilnosti Nizozemske 2011-2015 
{SEC(2011) 727 kon č.} 
 
 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim pr ogramom Nizozemske za leto 2011 
  
in mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi programa stabilnosti Nizozemske 2011-2015 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
1, zlasti člena 5(3) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil  predlog Evropske komisije za za četek 
izvajanja nove strategije za delovna mesta in rast, imenova ne Evropa 2020, ki temelji 
na okrepljenem usklajevanju ekonom skih politik ter se bo osredoto čala na klju čna 
področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za 
trajnostno rast in konkuren čnost. 
(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah ekonomskih politik držav 
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike 
zaposlovanja držav članic, ki skupaj sestavljajo„int egrirane smernice“. Države članice 
so bile pozvane, naj upoštevajo integriran e smernice v svojih nacionalnih ekonomskih 
in zaposlovalnih politikah. 
                                                
 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL C …, str. … 
 
SL 3   SL (3) Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi  letni pregled rasti, ki zaznamuje za četek 
novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega „evropskega semestra“ 
predhodnega in integriranega usklajevanja pol itik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.  
(4) Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednos tne naloge za fiskalno konsolidacijo in 
strukturne reforme (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pr ipravila Komisija). Poudaril je potrebo po 
prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdni h javnih financ in fiskalne vzdržnosti, 
zmanjšanju brezposelnosti z reformami na trgu dela ter po novih prizadevanjih za 
povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te pr ednostne naloge pretvorijo v 
konkretne ukrepe ter jih vklju čijo v svoje programe stabilnosti ali konvergen čne 
programe in nacionalne reformne programe.  
(5) Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v 
paktu „euro plus“, naj pravo časno predložijo svoje zaveze, da bodo lahko vklju čene v 
njihove programe stabilnosti ali konvergen čne programe in nacionalne reformne 
programe. 
(6) Nizozemska je 29. aprila 2011 predložila dopolnitev 2011 programa stabilnosti za 
obdobje 2011–2015 in nacionalni reformni program za leto 2011. Programa sta bila 
ocenjena isto časno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. 
(7) Kljub prej dobrim rezultatom je zelo odprto  nizozemsko gospodarstvo zaradi krize 
utrpelo velik upad: realni BDP se je leta 2009 zmanjšal za skoraj 4 %. Okrevanje se je 
začelo v drugi polovici leta 2009 s krepitvijo zunanjega povpraševanja in je dobilo 
zagon v prvi polovici leta 2010, kar se odr aža kot dvig BDP za 1,8 %. Vpliv krize na 
trg dela je bil sorazmerno omejen. Pri čakuje se, da se bo brezposelnost v naslednjih 
dveh letih postopoma zmanjšala s 4,5 % v letu 2010 na 4 % v letu 2012. Kriza je močno vplivala na nizozemske javne finance, javnofinan čni primanjkljaj je namre č v 
letu 2009 dosegel 5,5 % BDP in v letu 2010 5,4 % BDP. Državni ukrepi za podporo finančnim institucijam in stabilizacijo finan čnega trga so povzro čili povečanje deleža 
javnega dolga za 15 odstotnih to čk BDP, v letu 2009 je delež dolga namre č znašal 
60,8 % BDP. 
(8) Na podlagi ocene dopolnjenega programa stabilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1466/97 Svet meni, da je makroekono mski scenarij, na katerem temeljijo 
proračunske projekcije v programu stabilnosti, verjeten. Ta program temelji na 
nekoliko previdnejših projekcijah rasti za leti 2011 in 2012 v primerjavi z napovedjo 
služb Komisije iz pomlad i 2011. Program stabilnosti na črtuje zmanjšanje 
javnofinan čnega primanjkljaja pod referen čno vrednost 3 % v letu 2012 , kar bi bilo 
eno leto pred rokom, dolo čenem v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Po podatkih v pr ogramu stabilnosti bo srednjero čni cilj, namre č 
strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BD P, skoraj dosežen ob koncu programskega 
obdobja, saj strukturni saldo, ki ga je izra čunala Komisija, v letu 2015 znaša –
0.8 %BDP. Prora čunska strategija je v celoti pod prta z dovolj podrobno  opredeljenimi 
ukrepi do leta 2015, vendar so z njihovo izvedbo  povezana nekatera tveganja, zlasti ob 
upoštevanju sposobnosti izravnave prekora čitve prora čuna za zdravstveno varstvo in 
spremljanja odhodkov lokalne ravni države. Povpre čna letna fiskalna konsolidacija v 
obdobju 2011–2013, ki jo v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem v 
Priporočilu z dne 2. decembra 2009 priporo ča Svet, znaša 0,75 % BDP. Za leta po 
roku za odpravo čezmernega primanjkljaja (2014 in 2015) se prera čunani strukturni 
 
SL 4   SL saldo izboljša za 0,25 % v letu 2014 in za 0,5 % v letu 2015,  in tako nekoliko zaostaja 
za zahtevanim 0,5-odstotnim izboljšanjem st rukturnega salda, dokler ne bo dosežen 
srednjeročni cilj.  
(9) Proračunska konsolidacija, ki so jo na črtovali in izvedli nizo zemski organi, v veliki 
meri temelji na pretežno strukturnih zmanjšanjih odhodkov, ki v primerjavi z osnovnim scenarijem znašajo približno 3 % BDP ob koncu programskega obdobja (2015). Posledi čna prilagoditev predvideva  zmanjšanje javnofinan čnega primanjkljaja 
s 3,8 % BDP v letu 2011 na 2,4 % BDP v letu  2012 in nadaljnja letna zmanjšanja za 
približno 0,5 % v obdobju 2013–2015. Nizozemska  je trdno zavezana, da bo izpolnila 
te cilje. Varovanje podro čij politik, ki spodbujajo rast i kot izobraževanje, pred 
proračunskimi kr čenji, bi prepre čilo oviranje bodo čega potenciala za gospodarsko rast 
in prispevalo k doseganju trajnostne odprave čezmernega primanjkljaja. 
(10) Poleg kratkoro čne konsolidacije je eden gla vnih izzivov izboljšanje dolgoro čne 
vzdržnosti javnih financ, na ka tere negativno vpliva veliko pove čanje odhodkov, 
povezanih s staranjem. Dolgoro čni strošek staranja je o čitno nad povpre čjem EU, 
zlasti za dolgotrajno os krbo in pokojnine. Pri čakovano pove čanje odhodkov za 
dolgotrajno oskrbo je najvišje v Evropi, kot je razvidno iz poro čila Komisije o staranju 
iz leta 2009. Glavni razlog za to je obstoj že zdaj obsežnega sistema formalne 
dolgotrajne oskrbe (na primer dolgoro čno zavarovanje za osebno nego, bolniško nego, 
asistenco, zdravljenje in bolnišni čno oskrbo), medtem ko ima neformalno varstvo na 
Nizozemskem bolj omejen pomen. 
(11) Za nizozemski trg dela je zna čilna relativno visoka stopnja aktivnosti, visoka 
produktivnost na uro dela in nizka brezposelnost. Vendar bo  glavni izziv za trg dela 
povečanje uporabe neizkoriš čenega delovnega potenciala, zlasti kompenzacija za 
pričakovano zmanjšanje deleža delovno sp osobnega prebivalstva kot posledice 
staranja. Povpre čno število delovnih ur na leto je najnižje v EU, kot potrjujejo zadnji 
razpoložljivi podatki. Nizko število delovnih ur je posledica velikega deleža oseb, ki 
delajo s krajšim delovnim časom, zlasti žensk, kar je odra z osebne izbire, vendar tudi 
obstoja finan čnih odvra čilnih dejavnikov, ki odvra čajo bodisi vstop na trg dela bodisi 
podaljševanje delovnih ur. Eden od glavnih odvra čilnih dejavnikov za t o, da se oseba z 
drugim dohodkom v skupne m gospodinjstvu vklju či v trg dela ali da dela ve č delovnih 
ur, je na Nizozemskem visoka mejna dav čna stopnja na drugi dohodek v skupnem 
gospodinjstvu, ki lahko v nekate rih primerih znaša prek 80 %, kar je med drugim 
posledica splošnega dav čnega odbitka in zmanjšanja nadomestil, ki so odvisna od 
višine dohodka, kot je na primer otroški dodatek.  
(12) Za vedno ve čjo in raznoliko skupino delno invalidnih, dolgotra jno brezposelnih oseb, 
ki se soočajo z vedno ve čjim tveganjem strukturne brezpo selnosti, izvajanje aktivnih 
politik trga dela o čitno ni obrodila sadov. Zlasti imajo t ežave osebe, ki niso državljani 
EU, kar še pove čuje trdovratne razlike v za poslenosti in brezposelnosti.  
(13) Nizozemski sistem za raziskave in inov acije je uspel ohraniti svojo inovativno 
sposobnost, vendar bi nizek delež zasebnega se ktorja v naložbah za raziskave in razvoj 
lahko negativno vplival na prihodnj o gospodarsko rast in konkuren čnost 
nizozemskega gospodarstva. Vlada želi z dav čnimi spodbudami, prostorom za 
podjetnike in odli čnostjo pri raziskovanju, oblikovati privla čno okolje za tuja podjetja, 
ki se intenzivno ukvarjajo z raziskavami in inovacijami. Zaradi potrebe po prora čunski 
konsolidaciji v letošnjem letu nekateri h subvencij za podjetja morda ne bo ve č, 
 
SL 5   SL medtem ko bodo druge prilagojene in us merjene na „vodilna gospodarska podro čja“ 
ter preusmerjene na bolj splošne dav čne instrumente.  
(14) Na poslovno okolje negativno vpliva obseg zastojev v cestnem in železniškem 
prometu, ki je med najvišjimi v EU. V tem okviru relativno neu činkovita prometna 
infrastruktura vpliva na mobilnost delavcev in s tem na potencial rasti prek produktivnosti. Delavci imajo težave z velikim i razdaljami med krajem prebivanja in 
delovnim mestom, nezanesljivim potovalnim časom in visokimi stroški zaradi 
zastojev. Za slednje se pri čakuje, da bodo do leta 2020 še narasli, če se ne bo 
spremenila politika na tem podro čju. Izboljšave u činkovite rabe infrastrukture, na 
primer prek ukrepov zara čunavanja cestnih pristojb in, bi prispevale k ve čji mobilnosti 
delavcev in produktivnosti ter s tem k potencialni rasti.  
(15) Nizozemska je 4. aprila 2011 v okviru pakt a „euro plus“ napove dala številne zaveze
3. 
Med njimi so ukrepi za pove čanje konkuren čnosti (uvedba nove poslovne politike, ki 
temelji na bolj splošnih zmanjšanjih obdav čitve in upravnih bremen) in zaposlovanje 
(vzpostavitev socialne varnosti, ki bolj ak tivira delavce in zmanjšuje odvisnost od 
nadomestil za brezposelnost), za nadaljnje pr ispevanje k vzdržnosti javnih financ 
(vključitev Pakta za stabilnost in rast v na cionalno pravo) in za okrepitev finan čne 
stabilnosti (ve č moči nadzornim institucijam). Te zav eze se nanašajo na vsa podro čja 
pakta. Predstavljajo nadaljevanj e širšega programa reform, dolo čenega v programu 
stabilnosti in nacionalnem reformnem programu. Vendar njihova časovna veljavnost 
in ukrepi, potrebni za njihovo izvajanje, niso podrobneje dolo čeni. Te zaveze so bile 
ocenjene in upoštevane v priporo čilih. 
(16) Komisija je ocenila program stabilnosti in nacionalni reformni program ter zaveze 
pakta „euro plus“4. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje 
Evropske unije z vklju čitvijo ravni EU v pr ihodnje nacionalne odlo čitve, Komisija pri 
tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi spoštovanje prav il in smernic EU. Meni, da bi popolnoma 
opredeljena nizozemska strategija prora čunske konsolidacije mora la biti izvedena, kot 
je določeno, hkrati pa bi bilo tr eba ohraniti odhodke na podro čjih, ki najbolj prispevajo 
k dolgoro čni rasti. Nadaljnji koraki so  potrebni za izboljšanje dolgoro čne vzdržnosti 
javnih financ, zlasti na podro čjih pokojnin in dolgotrajn e oskrbe, da se pove ča 
vključevanje na trg dela in integracija, in da  se rešijo težave, ki nastajajo zaradi 
prometnih zastojev. 
(17) Glede na to oceno, tudi ob upoštevanju Priporo čila Sveta na podlagi člena 126(7) 
Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009, je Svet prou čil 
dopolnitev programa stabilnosti Ni zozemske za leto 2011, njegovo mnenje
5 pa je zlasti 
odraženo v njegovih priporo čilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju 
sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet prou čil nacionalni reformni 
program Nizozemske – 
                                                 
3 Ve č podrobnosti o zavezah v okviru pakta „euro plus“ je na voljo v SEC(2011) 727. 
4 SEC(2011) 727. 
5 Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
 
SL 6   SL PRIPORO ČA, naj Nizozemska v obdobju 2011–2012: 
(1) Izvaja prora čunsko strategijo za leto 2012 in v na daljnjih letih, kot je predvideno; 
zagotovi, da bo odprava čezmernega primanjkljaja vzdržna in usmerjena v rast, tako 
da varuje odhodke na podro čjih, ki so neposredno povezana z rastjo, kot so raziskave 
in inovacije, izobraževanje in usposabljanje.  
(2) Sprejme ukrepe za dvig zakonsko dolo čene upokojitvene starosti, tako da jo veže na 
pričakovano življenjsko dobo, in podkrepi te  ukrepe z drugimi ukrepi za dvig 
dejanske starosti ob upokojitvi in za izboljšanje dolgoro čne vzdržnosti javnih financ. 
Pripravi naj tudi na črt za reformo dolgotrajne oskrbe gl ede na staranje prebivalstva.  
(3) Spodbuja vklju čevanje na trg dela, tako da zmanjša dav čne dejavnike, ki osebe z 
drugim dohodkom v okviru s kupnega gospodinjstva odvra čajo od dela, in dolo či 
ukrepe za podporo najbolj ranljivih skupin in jim pomaga pri ponovni vklju čitvi na 
trg dela.  
(4) Spodbuja inovacije, zasebne nalo žbe v raziskave in razvoj ter tesnejše znanstveno-
poslovne povezave z zagotavljanjem pr imernih spodbud v okviru nove podjetniške 
politike (‘Naar de top’).  
(5) Še naprej odpravlja visoke stroške zastojev  v prometnih omrežjih, tako da preide od 
fiksnih na variabilne cestne pristojbine, ciljno razširi železniško omrežje in uvede 
cestnine.  
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik