RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2020/1903

z dne 14. maja 2020

s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje

EVROPSKI PARLAMENT,

— ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje,

— ob upoštevanju člena 100 in Priloge V Poslovnika,

— ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve,

— ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0043/2020),

A. ker so uspešnost in učinkovitost upravljavskih sistemov ter raba virov na sedežu in v delegacijah Unije ključna vodilna načela za uresničitev ciljev zunanje politike, za odzivanje na geopolitične izzive in za okrepitev vloge Unije kot globalnega akterja;

B. ker je bistveno spodbujati skupno upravljavsko kulturo v Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD), in sicer z okrepitvijo evropskega značaja in občutka pripadnosti diplomatskega osebja;

C. ker želi organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve poudariti poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrega upravljanja človeških virov;

1. v splošnem obžaluje, da je deseto poglavje o upravi v poročilu Računskega sodišča o zaključnem računu institucije za finančno leto 2018 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) dokaj omejeno tako po obsegu kot po ugotovitvah, čeprav se razdelek 5 „Uprava“ večletnega finančnega okvira obravnava kot razdelek z majhnim tveganjem;

2. meni, da bi moralo biti revizijsko delo, izvedeno v okviru desetega poglavja poročila Računskega sodišča, bolje uravnoteženo med institucijami Unije in bi moralo presegati zahteve glede skladnosti;

3. meni, da bi bilo treba več revizijskega dela posvetiti operativnim odhodkom ali vprašanjem, ki postajajo zelo pomembna ali celo ključna za ESZD, kot so zmogljivost za strateško komuniciranje in informacijska tehnologija, na primer kibernetska varnost, uspešnost globalnega varnostnega svežnja za delegacije ali finančno poslovodenje in upravna podpora platforme za podporo misijam za civilno skupno varnostno in obrambno politiko;

4. poudarja tudi, da Računsko sodišče že drugo leto zapored ni poročalo o nobenih posebnih vprašanjih v zvezi z ESZD;

5. z zadovoljstvom ugotavlja, da Računsko sodišče že drugo leto zapored ni odkrilo pomembne stopnje napake v letnem poročilu o dejavnostih ali ureditvah upravljanja ESZD;

6. je seznanjen, da je skupni proračun ESZD za leto 2018 znašal 678,5 milijona EUR (tj. povečanje za 2,8 % v primerjavi z letom 2017), pri čemer je bila ob koncu leta stopnja izvrševanja za obveznosti 99,9 %, za plačila pa 84,8 % (nekoliko manj kot leta 2017, ko je bila 86,7 %), poleg tega pa so se z dodatnimi prispevki Komisije krili upravni stroški uslužbencev Komisije, napotenih v delegacije Unije; je seznanjen s sedanjo razdelitvijo proračuna, v okviru katerega je 249,7 milijona EUR namenjenih sedežu ESZD in 428,8 milijona EUR delegacijam;

7. je seznanjen, da je bil od Evropskega razvojnega sklada in skrbniških skladov v letu 2018 prejet tudi prispevek v višini 58,5 milijona EUR, pri čemer je ta znesek leta 2017 znašal 55 milijonov EUR;

8. spodbuja ESZD, naj v okviru možnosti poenostavi veljavno proračunsko nomenklaturo, da bi se ji omogočilo lažje in učinkovitejše upravljanje, tako da postopoma racionalizira 35 proračunskih vrstic, ki se uporabljajo za financiranje operacij uslužbencev Komisije v delegacijah, pri čemer naj se odražajo geografski in različni razvojni instrumenti;

9. ceni poenostavitev upravljanja proračuna, pri čemer se je celotno financiranje skupnih režijskih stroškov za vse urade delegacij v letu 2018 (najemnina, varovanje, čiščenje in drugi režijski stroški), vključno z delegacijami Evropskega razvojnega sklada, že tretje leto zapored opravilo iz proračunskih vrstic za ESZD; podpira prizadevanja ESZD za posodobitev in poenostavitev svoje uprave prek projekta „Innovative 2019“, ki vključuje 20 predlogov, ki se preučujejo; poziva ESZD, naj Odboru za proračunski nadzor poroča o predlogih, ki se preučujejo;

10. ugotavlja, da je proračun sedeža znašal 249,7 milijona EUR, od tega 162,4 milijona EUR (tj. 65,5 %) za izplačilo plač in drugih pravic notranjih uslužbencev in zunanjih sodelavcev, 30,8 milijona EUR (tj. 12 %) za stavbe in z njimi povezane stroške ter 34,9 milijona EUR (tj. 14 %) v povezavi z računalniškimi sistemi IT, opremo in pohištvom;

11. ugotavlja, da je bil proračun delegacij v višini 428,8 milijona EUR razdeljen na 118,4 milijona EUR (tj. 27,6 %) za prejemke notranjih uslužbencev, 168 milijonov EUR (39,2 %) za stavbe in z njimi povezane stroške, 72,1 milijona EUR (ali 16,8 %) za zunanje sodelavce in zunanje storitve, 27,6 milijona EUR (6,4 %) za druge izdatke v zvezi z osebjem in 42,7 milijona EUR (10 %) za druge upravne odhodke; ugotavlja tudi, da je bil znesek 196,4 milijona EUR (v primerjavi s 185,6 milijona EUR v letu 2016 in 204,7 milijona EUR v letu 2015), prejet od Komisije za upravne stroške uslužbencev Komisije, napotenih v delegacije Unije, razdeljen med razdelek V Komisije v višini 47,2 milijona EUR, upravne vrstice operativnih programov v višini 93,2 milijona EUR ter Evropski razvojni sklad in skrbniške sklade v višini 58,5 milijona EUR (v primerjavi s 55 milijoni EUR leta 2017 in 45,4 milijona EUR leta 2016);

12. je seznanjen z zapletenostjo politike upravljanja stavb v luči poslanstva ESZD; poudarja, da mora ESZD zagotoviti zadostno pojasnilo v zvezi z njeno politiko upravljanja stavb, kadar gre za nakup, najem ali upravljanje stavb; poziva ESZD, naj bo nenehno pozorna v zvezi s svojo politiko upravljanja stavb in naj zlasti zagotovi, da se bodo domnevni primeri goljufije ali korupcije, ki bi lahko bili ugotovljeni pri nakupu, najemu ali upravljanju stavb, nemudoma obravnavali; poziva ESZD, naj v okviru postopka podelitve razrešnice v zadostni meri pojasni svoje razpisne postopke in stroške stavb;

13. poudarja, da je dobro sodelovanje med Parlamentom in ESZD bistveno za upravljanje in pregled dokumentov o stavbah; odločno spodbuja ESZD, naj dokumente o stavbah pravočasno predloži v odobritev, da bi omogočila temeljit pregled in nadaljnja vprašanja; ponavlja, da dokumenti, predloženi proračunskemu organu tik pred ključnimi roki, povzročajo nepotrebne časovne omejitve in vsiljujejo odobritev proračunskega organa brez možnosti podaljšanja obdobja pregleda;

14. poziva ESZD, naj se za naslednje postopke razrešnice zaveže, da bo Odboru za proračunski nadzor še naprej posredovala svoj delovni dokument o politiki ESZD glede stavb, vključno z informacijami glede ozadja in kritja stroškov za stavbe; je seznanjen z izčrpnimi in podrobnimi informacijami o politiki ESZD glede stavb, predloženimi prek pisnih vprašalnikov;

15. je seznanjen, da je ESZD prenesla 30,8 milijona EUR, od katerih je bil največji delež porabljen za nakup stavbe v Washingtonu, in da se je zaradi navedenega deleža končni proračun za sedež zmanjšal na 239 milijonov EUR, proračun za delegacije pa se je povečal za 10,7 milijona EUR;

16. ugotavlja, da se Unija sooča z vse bolj zahtevnim mednarodnim okoljem, zaradi česar so vse glasnejši pozivi, da bi morala imeti vodilno vlogo na mednarodnem prizorišču; poudarja osrednjo vlogo ESZD pri vodenju zunanje politike Unije pod vodstvom visokega predstavnika/podpredsednika Komisije; ugotavlja, da okrepljena vloga ESZD ni bila podprta z ustreznim povečanjem števila zaposlenih; poziva, naj se zagotovijo ustrezni človeški viri, da ne bo ogrožena učinkovitost Unije kot svetovnega akterja;

17. ugotavlja, da ima ESZD bistveno vlogo pri zagotavljanju skladnosti zunanje politike Unije; poudarja tudi, da je treba zagotoviti nujna sredstva za uspešno izvajanje učinkovite skupne varnostne in obrambne politike EU;

18. se zaveda težavnega področja delovanja ESZD, na katerem se razvijajo delegacije Unije, saj so politične in socialno-ekonomske razmere pogosto zapletene in nestabilne ter so povezane z velikimi tveganji s potencialno znatnimi proračunskimi in stroškovnimi posledicami, zlasti za uslužbence in varnost infrastrukture;

19. poziva ESZD, naj ustvari delovna mesta za lokalne uslužbence, ki bodo odgovorni za poročanje o zakonodajnem delu v državah strateškega interesa, zlasti državah pristopnicah in državah vzhodnega partnerstva, da bi Unija bolje razumela sosedstvo in njegovo približevanje pravnemu redu Unije; poziva ESZD, naj sprejme ukrepe za rešitev težav, ki so privedle do odkritih napak pri javnem naročanju, in prepreči prihodnje kršitve ustreznih pravil;

20. je seznanjen, da je bilo projektni skupini EU East StratCom v letu 2018 odobrenega 1,1 milijona EUR za njeno delo v zvezi z dezinformacijami, za katere je odgovorna Rusija; leta 2019 se je proračun povišal na 3 milijone EUR; poziva k znatnemu povečanju proračuna, da bi se lahko Unija uspešno zoperstavila ruski informacijski vojni; poziva k več kampanjam obveščanja, da bi bolje razložili politike Unije v državah vzhodnega partnerstva;

21. v zvezi s tem priznava, da je morda težje obvladovati strukturo nekaterih stroškov ESZD, kot so infrastrukturni stroški, zaradi gibanja menjalnih tečajev ali lokalnih specifičnih tržnih pogojev, s tem pa je upravljanje in načrtovanje na ravni delegacij bolj težavno;

22. je seznanjen, da člen 60 finančne uredbe določa nove načine prenosa pooblastil za izvrševanje proračuna delegacij, in sicer možnost, da lahko namestniki vodij delegacij delujejo kot odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil in izvršujejo operativni proračun Komisije, da se zagotovi neprekinjeno poslovanje;

23. v zvezi s tem pozdravlja, da je ESZD ustrezno prilagodila svoja notranja pravila, vendar jo kljub temu poziva, naj pozorno spremlja tovrstne primere, ko se bodo te nove določbe uporabljale, in sicer v manjših delegacijah; poziva jo, naj v okviru svoje strategije za notranjo kontrolo posebno pozornost nameni povezanim potencialnim tveganjem, tako da začne izvajati okrepljen oddaljeni nadzor nad operacijami v zvezi z ustreznostjo poteka finančnega dela in/ali tako da zagotovi večjo začasno podporo z ustreznim priložnostnim spremljanjem in poročanjem za ta obdobja; želi spomniti, da je bil standard notranje kontrole „neprekinjeno poslovanje“ več let ena najšibkejših komponent sistema notranje kontrole ESZD, zlasti za delegacije;

24. meni, da je pozitivno, da je bil uveden instrument za ocenjevanje in obvladovanje tveganja z evidencami tveganja za sedež in delegacije, pa tudi, da je bil sprejet nov okvir notranje kontrole; vendar poziva ESZD, naj preseže samo zavedanje o tveganjih ter zagotovi, da se bo zmanjševanje tveganj učinkovito izvajalo in redno pregledovalo;

25. je seznanjen z neskladnostmi, ugotovljenimi v predhodnih preverjanjih obveznosti in plačil (in sicer 209 napak v 1041 primerih oziroma 258 napak v 1841 primerih); obžaluje ponavljajočo se naravo odkritih napak, tj. zlasti nerazpoložljivost dokazil, kadar se finančne operacije predložijo v predhodno finančno preverjanje; prav tako poziva ESZD, naj še naprej zagotavlja specifično podporo za vse vrednosti javnih naročil v delegacijah; pozdravlja uvedbo elektronskih orodij za potek finančnega dela na sedežu do konca leta 2019, ki naj bi prispevala k splošnemu zmanjšanju stopnje napak;

26. pozdravlja, da je bila leta 2018 metodologija za naknadno preverjanje usklajena z metodologijo Računskega sodišča, zaradi česar je mogoče predložiti stopnjo napake za glavna področja odhodkov, in sicer odhodke za zaposlene, infrastrukturo, varnost ter IT/telekomunikacije, ter na podlagi stratificiranih, naključno izbranih vzorcev operacij; meni, da bo ta pozitiven razvoj vodstvu in odredbodajalcu na podlagi prenosa pooblastil omogočil boljši pregled nad operativnimi in skupnimi finančnimi zneski, ki so podvrženi tveganju, in sicer na podlagi obsežnejše in izčrpne obravnave finančnih transakcij; poudarja, da bo ta metodologija zagotovila objektivnejšo podlago za pripravo namenskih akcijskih načrtov z blažilnimi ukrepi ali morebitnimi pridržki;

27. ponavlja, kako pomembno je zagotoviti k rezultatom usmerjeno podporo za delegacije na vseh področjih, in sicer za podporo za javna naročila; meni, da bi bilo treba ustrezno oceniti izkušnje, sodelovanje in rezultate regionalnega centra Evrope, ki zajema 27 delegacij, zlasti kar zadeva višjo raven zagotovljene pomoči, pri tem pa po možnosti upoštevati druge enako učinkovite načine;

28. poziva ESZD, naj postopoma okrepi svojo verigo zagotovil v skladu z novimi standardi notranje kontrole, pri tem pa več poudarka nameni tako individualnim pristojnostim in odgovornosti za njihovo vlogo pri uresničevanju kontrol (kot se odraža tudi v vprašalniku iz leta 2018 o izvajanju načel notranje kontrole, zlasti na področju kontrole nad tehnologijo, ki je bilo nekoliko slabše ocenjeno), kot tveganju goljufije;

29. pozdravlja prizadevanja ESZD, da pri novoimenovanih vodjih delegacij spodbuja občutek odgovornosti za dobro finančno poslovodenje sredstev Unije, ki poleg njihovega političnega mandata sodi med njihove operativne odgovornosti; meni, da se to nanaša tudi na vse akterje v zunanjih odnosih, kot so posebni predstavniki EU, posebni odposlanci EU, vodje vojaških operacij in vodje civilnih misij;

30. želi spomniti, da je pridržek ključen pri določanju odgovornosti in zato pomeni instrument preventive in preglednosti pri gradnji verige zagotovil ESZD, ki odraža stalne izzive ali preostale pomanjkljivosti in pomanjkljivosti, do katerih je prišlo, s katerimi se soočajo vodje delegacij;

31. je seznanjen, da sta le dve delegaciji izrazili utemeljen pridržek, in sicer delegacija v Siriji, kot že leta 2017, in delegacija v Svetu Evrope v Strasbourgu zaradi neskladnosti izvedenih pogodb s pravili o javnih naročilih; spodbuja ESZD, naj nadaljuje popoln pregled vseh pogodb, da bi zagotovila skladnost s finančnimi pravili;

32. ugotavlja, da je ob koncu leta 2018 število diplomatov držav članic v skupnem številu upravnih uslužbencev znašalo 33,76 %, kar je skoraj toliko kot leta 2014, ko je znašalo 33,8 %; je seznanjen z naslednjimi manjšimi spremembami v obdobju 2014–2018: 32,83 % ob koncu leta 2017, 31,7 % ob koncu leta 2016, 32,9 % ob koncu leta 2015; poziva ESZD, naj še naprej upošteva formulo za kadrovanje, kot je določena v Sklepu 2010/427/EU (1), in sicer ena tretjina uslužbencev iz držav članic in dve tretjini iz institucij Unije;

33. je še vedno zaskrbljen zaradi nadaljnjih neravnovesij glede državljanstva uslužbencev v ESZD; je seznanjen, da so ob koncu leta 2017 diplomati držav članic predstavljali 32,83 % vseh upravnih uslužbencev ESZD (tj. 307 oseb), ob koncu leta 2016 pa je bilo 31,7 % uslužbencev ESZD iz držav članic v primerjavi z 32,9 % leta 2015 in 33,8 % leta 2014;

34. poudarja, da ESZD kljub ponavljajočim se pozivom še vedno ne izpolnjuje zahtev glede geografskega neravnovesja in je zelo nesorazmerna, saj ima vodje delegacij iz Belgije (9), Nemčije (15), Francije (16), Italije (21), Poljske (5) in Češke (2); je seznanjen zlasti s povečanjem števila italijanskih vodij delegacij v zadnjih dveh letih;

35. poziva k povečanju geografskega ravnovesja v ESZD; ponavlja, kako pomembna je ustrezna in koristna prisotnost državljanov vseh držav članic; poudarja, da mora ESZD zagotoviti, da bodo vse države članice ustrezno zastopane, pri tem pa spoštovati kompetence in zasluge kandidatov; zato jo spodbuja, da še naprej sodeluje z državami članicami, da bi prosta delovna mesta objavljala v nacionalnih diplomatskih omrežjih;

36. poziva ESZD, naj pri vseh javnih odhodkih uvede pripravo proračuna, ki upošteva vidik spola;

37. želi spomniti, da je vključevanje vidika spola (re)organizacija, izboljšanje, razvoj in ocenjevanje političnih procesov, da bi akterji, vključeni v oblikovanje politik, vidik enakosti spolov vključili v vse politike na vseh ravneh in v vseh fazah;

38. z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo doseženo skoraj popolno ravnovesje zastopanosti spolov, saj so47,4 % delovnih mest zasedale ženske, vseeno poziva ESZD, naj še zmanjša obstoječa kvalitativna neravnovesja na vseh ravneh, pri vseh funkcijah in v vseh kategorijah, zlasti za delovna mesta upravnih uslužbencev, od katerih trenutno 34,92 % zasedajo ženske; spodbuja ESZD, naj se še naprej ukvarja s številnimi ukrepi, sprejetimi v podporo ravnovesja zastopanosti spolov in večje raznolikosti, kot je mreža za ženske na položajih, ki še niso vodstveni, ter namensko usposabljanje za ženske v vodstvu in tiste, ki si za te položaje prizadevajo;

39. ugotavlja, da bi bilo treba ravnovesje zastopanosti spolov in geografsko ravnovesje spoštovati tudi v zvezi s posebnimi predstavniki EU in ugotavlja, da sta trenutno dva od osmih posebnih predstavnikov EU ženski; meni, da je treba upoštevati tudi etične standarde, da bi preprečili morebitna nasprotja interesov; podpira, da je ESZD pripravila smernice o etiki, pri čemer je upoštevala posebnosti dela v delegacijah;

40. poudarja, da so razmere enake pri splošni porazdelitvi uslužbencev glede na spol pri vodstvenih položajih, pri čemer ugotavlja rahlo izboljšanje v letu 2018, in sicer 27,1 % v primerjavi s 24,5 % v letu 2017, kar pomeni 71 žensk, in sicer 60 od 211 delovnih mest srednjega vodstva (28,4 % v primerjavi s 26 % leta 2017) in 11 od 51 delovnih mest višjega vodstva (21,57 % v primerjavi z 18 % leta 2017);

41. poziva k nadaljnjim prizadevanjem za odpravo teh neravnovesij; poziva ESZD, naj posodobi svojo strategijo glede spola in enakih možnosti, da bi vključila konkretne cilje v zvezi s prisotnostjo žensk na vodstvenih položajih; poudarja, da bi izboljšanje geopolitičnega ravnovesja in ravnovesja zastopanosti spolov v ESZD prispevalo k povečanju odgovornosti Unije za zunanje delovanje;

42. je seznanjen, da so 34 od 135 delovnih mest vodij delegacij zasedale ženske; obžaluje tudi nizek delež kandidatk za vodstvene položaje v letni rotaciji za delegacije, ki ostaja nizek in znaša le 18 %; spodbuja ESZD, naj še naprej sodeluje z državami članicami, da bi pridobila več kandidatk;

43. ugotavlja, da se je po stalnem povečevanju od leta 2011 število napotenih nacionalnih strokovnjakov iz držav članic ustalilo pri 449, kar je enako kot leta 2017; je seznanjen, da 87,31 % napotenih nacionalnih strokovnjakov dela na sedežu ESZD, pri čemer je utemeljitev za to, da izpolnjujejo zelo specializirane potrebe v okviru strukture ESZD; prav tako poziva ESZD, naj posebno pozornost nameni potencialnemu vprašanju nasprotja interesov v svoji politiki zaposlovanja za napotene nacionalne strokovnjake;

44. želi spomniti, kako pomembna so obdobja mirovanja za uradnike, ki so bili pred tem zaposleni v institucijah ali agencijah Unije, saj bi lahko neobravnavani primeri nasprotja interesov ogrozili uveljavljanje visokih etičnih standardov po vsej upravi Unije; poudarja, da člen 16 kadrovskih predpisov institucijam in agencijam Unije, vključno z ESZD, omogoča, da zavrnejo prošnjo nekdanjega uradnika glede specifičnega delovnega mesta, če omejitve ne zadostujejo za zaščito legitimnih interesov institucije; izraža bojazen, da pogosto ni mogoče uveljavljati pogojev, naloženih dejavnostim po koncu zaposlitve v javnem sektorju; zato spodbuja ESZD ter vse druge agencije in institucije Unije, naj razmislijo o celotnem naboru orodij, ki so na voljo v okviru člena 16 kadrovskih predpisov, zlasti kadar so obveščene o prehodu na organizacijo ali podjetje, ki je vpisana v register preglednosti, da bi izključile vsakršno tveganje, da bi nekdanji uradniki Unije lobirali pri institucijah Unije v dveh letih po njihovem prenehanju funkcije; prav tako poziva vse institucije in agencije Unije, vključno z ESZD, naj strogo objavijo svojo oceno vsakega primera, kot se zahteva v členu 16 kadrovskih predpisov;

45. meni, da je potrebno nadaljnje združevanje izkušenj z uveljavljanjem in nadzorovanjem člena 16 kadrovskih predpisov in povezanih etičnih pravil v vseh institucijah Unije; pozdravlja zavezanost predsednice Komisije Ursule von der Leyen etičnemu organu, skupnemu vsem institucijam Unije;

46. ugotavlja, da sta se privlačnost in število projektov kolokacije postopoma povečala zaradi njihove stroškovne učinkovitosti in sinergij ter tega, da ponujajo mehanizem za nadomestilo celotnih stroškov kolokacije;

47. pozdravlja povečanje števila dogovorov o kolokaciji, ki so jih delegacije Unije dosegle z državami članicami, saj je bilo v letu 2018 podpisanih dvaindvajset novih dogovorov o kolokaciji, ki se nanašajo na 65 delegacij in s katerimi se je število projektov kolokacije povečalo na 114; je seznanjen tudi s sklenitvijo dveh sporazumov o ravni storitve z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino in Generalnim direktoratom Komisije za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči ter pozdravlja, da potekajo pogajanja o nadaljnjih sporazumih o ravni storitve z Evropsko investicijsko banko, Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo ter Evropsko agencijo za varnost v letalstvu;

48. z zadovoljstvom ugotavlja, da so kolokacije prinesle nezanemarljive nove vire prihodkov za ESZD, ki so znašali 52,1 milijona EUR, in zagotovile manevrski prostor za razvoj njene politike nakupa nepremičnin; je seznanjen, da je ESZD imela v lasti 34 pisarniških zgradb v delegacijah, najemala pa jih je 143;

49. poziva, naj ESZD zagotovi, da bo kolokacija v njenih prostorih na voljo za vse zainteresirane institucije in organe Unije, kot sta Parlament in Evropska investicijska banka, pod enakimi pogoji kot jih ima ESZD; poudarja ekonomsko korist kolokacije z zmanjšanjem stroškov vzdrževanja in obratovanja, pa tudi stroškov varovanja; ponavlja tudi, da mora ESZD zagotoviti, da se bo pri stroških za zakup ali nakup nepremičnin za njene delegacije spoštoval cenovni razpon, ki ga morajo upoštevati predstavništva držav članic; poudarja, da mora ESZD v svoje izračune vključiti ustrezne ocene stroškov varovanja, da bi se izognila prošnjam za dodatno financiranje v kasnejših fazah;

50. pozdravlja napredek, dosežen pri zmanjšanju števila delegacij, ki presegajo največji možen prostor 35 m2 na osebo, kot izhaja iz priporočila Računskega sodišča, da bi se kar najbolje uporabili prostori ESZD in bi se preprečila nepotrebna poraba;

51. podpira mehanizem stalnega letnega pregleda kot učinkovito orodje upravljanja delovne sile, da bi se bolje določila prednost in zagotovilo ponavljajoče se prilagajanje človeških virov ESZD v mreži delegacij razvijajočim se geopolitičnim prednostnim nalogam in velikosti portfeljev projektov (npr. priprava odprtja delegacije v Združenem kraljestvu, zaprtje delegacije na Salomonovih otokih, nadgradnja delegacije v Panami in odprtje delegacije v Mongoliji); je seznanjen, da je bilo v letu 2018 med delegacijami premeščenih osem delovnih mest, kar je prvi rezultat te racionalizacije kadrovskih virov;

52. ponavlja, da je Unija na poti proti pravičnemu plačilu za vse v svojih institucijah; poudarja, da bi morala ESZD zagotoviti, da bodo njeni praktikanti na sedežu in v delegacijah deležni dostojnega plačila za vse vrste pripravništev (Modra knjiga, Bruges in druga); pozdravlja izvajanje plačanih pripravništev v delegacijah in odpravo razpisovanja neplačanih pripravništev na priporočilo evropske varuhinje človekovih pravic; ugotavlja, da se je število praktikantov v delegacijah več kot početverilo, in sicer s 26 leta 2017 na 109 leta 2018; vendar obžaluje, da je bilo od 404 pripravništev, ki jih je ESZD razpisal leta 2018, 126 neplačanih, saj so bila del obveznega usposabljanja za študente; poziva ESZD, naj poskrbi za to, da bodo vsi njeni praktikanti prejeli ustrezno nadomestilo, in prepreči še večjo ekonomsko diskriminacijo;

53. meni, da je koristno izboljšati orodja za upravljanje delovne obremenitve, skupaj z akcijskim načrtom, da bi privabili in zadržali osebje, ob upoštevanju različnih strokovnih potreb, izkušenj in nacionalnosti; pozdravlja poročilo o človeških virih in poziva ESZD, naj jasno izrazi svoje institucionalne potrebe (ali zahtevano novo strokovno znanje) ter opredeli tveganja svoje delovne sile na ravni organizacije, ki bi lahko ESZD ovirala pri uresničevanju ciljev politike; podpira ukrepe, ki jih je ESZD sprejela za obvladovanje vedno večje delovne obremenitve zaradi zmanjšanja števila osebja;

54. je zaskrbljen zaradi 135 primerov mediacije, obravnavanih v delegacijah in na sedežu v letu 2018, ki se nanašajo na nerešene spore glede pravic in obveznosti ali različne oblike konfliktov na delovnem mestu, vključno z domnevnim psihičnim nasiljem in spolnim nadlegovanjem; poziva ESZD, zlasti službo za mediacijo, ki sedaj neposredno poroča generalnemu sekretariatu, naj v okviru upravljanja z viri temu vprašanju še naprej namenja največjo pozornost; ponavlja, da je treba razviti kulturo ničelne tolerance do nadlegovanja in v prijavljenih primerih strogo ukrepati; pozdravlja pobudo glede ozaveščanja proti nadlegovanju, ki jo je generalna sekretarka ESZD začela leta 2018 in katere cilj je zagotoviti več informacij o politiki ESZD proti nadlegovanju;

55. v tem okviru prav tako poziva ESZD, naj razširi mrežo zaupnih svetovalcev, ki jih je trenutno šest, zlasti v mreži delegacij, morebiti tako, da poveča število usposobljenih prostovoljnih svetovalcev v delegacijah; spodbuja ESZD, naj omogoča socialni dialog, ne glede na izvor in različen status uslužbencev;

56. ugotavlja, da je ESZD nadaljevala s prizadevanji za izpopolnitev svoje strategije proti goljufijam, potem ko je leta 2017 posodobila svojo upravno ureditev z Evropskim uradom za boj proti goljufijam in okrepila sodelovanje pri vprašanjih, ki se nanašajo na goljufije, z generalnimi direktorati na področju zunanjih zadev, kot so Generalni direktorat za instrumente zunanje politike (GD FPI), Generalni direktorat za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja (GD NEAR) ter Generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj (GD DEVCO); poudarja, da bi bilo treba okrepiti sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam in Komisijo (generalni direktorati na področju zunanjih zadev, kot so GD FPI, GD NEAR in GD DEVCO); ceni ozaveščanje vodij delegacij v dogovoru z GD DEVCO in GD NEAR o preprečevanju goljufij ter poročanju prek načela notranje kontrole „Preprečevanje goljufij“; pozdravlja, da je ESZD članica mreže za preprečevanje in odkrivanje goljufij, ki ji predseduje Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF);

57. poziva ESZD, naj v svojem letnem poročilu o dejavnostih navede število primerov, ki jih je posredovala OLAF, ter potekajočih preiskav OLAF, ki so povezane s potencialnimi nasprotji interesov v ESZD;

58. je seznanjen, da je bil v letu 2018 en prijavljen primer domnevne nepravilnosti zunanje osebe proti uslužbencu Komisije v delegaciji Unije; poziva ESZD, naj Parlamentu posreduje informacije o politiki in postopkih, ki jih je uvedla, zlasti v delegacijah, kadar se sooča s primerom prijave nepravilnosti;

59. podpira prizadevanja ESZD za povečanje preglednosti s spodbujanjem in izboljševanjem registra e-ESZD, prek katerega lahko državljani zaprosijo za dostop do dokumentov; je zadovoljen, da so državljani register e-ESZD uporabljali pogosteje kot v letu 2017; poziva ESZD, naj zagotovi hiter odziv na prošnje državljanov;

60. pozdravlja, da so v letu 2020 začeli veljati trije skupni sklepi o zaposlitvenih pogojih, o skladu LA-Medical (dodatno zdravstveno zavarovanje za lokalne uslužbence) in skladu LA-Provident (dodatno pokojninsko zavarovanje za lokalne uslužbence), s katerimi se uvaja nov okvir pravil za lokalne uslužbence v delegacijah, da bi posodobili in izboljšali sisteme socialne varnosti; pozdravlja prvo skupno anketo ESZD in Komisije med zaposlenimi v delegacijah v letu 2018; podpira začetek notranje revizije o zaposlitvi in upravljanju lokalnih uslužbencev za odpravo nekaterih pomanjkljivosti, ki jih je Računsko sodišče ugotovilo pri postopkih zaposlovanja lokalnih uslužbencev v delegacijah (pomanjkanje preglednosti glede nekaterih faz postopka);

61. je seznanjen z revizijo notranje revizijske službe o usklajevanju med Komisijo in ESZD ter ceni sklepe revizije, da so dejavnosti usklajevanja med službami Komisije (GD DEVCO, GD NEAR in GD FPI) ter ESZD na splošno učinkovite in uspešne; vseeno ugotavlja, da je treba opredeliti nerazdrobljen pregled celotne zunanje pomoči Unije za določeno državo in da je treba v sodelovanju z GD DEVCO in GD NEAR okrepiti oceno in obvladovanje tveganj, da bi oblikovali skupno stališče o strategijah za negotovost in zmanjševanje tveganj;

62. opozarja na ugotovitve in priporočila iz posebnega poročila Računskega sodišča št. 15/2018 z naslovom Krepitev zmogljivosti notranjih varnostnih sil v Nigru in Maliju: le zmeren in počasen napredek; poziva ESZD, naj (i) sprejme ukrepe za izboljšanje operativne učinkovitosti misij, tako da zagotovi ustrezne praktične smernice in zadostno podporo, (ii) izboljša stopnjo zasedenosti delovnih mest v misijah, (iii) določi mandate in proračun, ki bodo ustrezali operacijam, in pripravi skupno, celovito izhodno strategijo, v kateri bodo jasno opredeljene vloge in odgovornosti pri prenehanju misij v okviru skupne varnostne in obrambne politike, (iv) se bolj osredotoča na vidike trajnosti ter (v) izboljša kazalnike uspešnosti in ocene učinka ESZD za ustrezno spremljanje in ocenjevanje izvajanja nalog;

63. podpira okrepitev povezave med oblikovanjem politik, javno diplomacijo in strateškim komuniciranjem; v zvezi s tem je seznanjen, da je bilo ESZD leta 2018 dodeljenih 3 milijone EUR (v primerjavi z 1,1 milijona EUR leta 2017) za utrditev njenega ukrepa Strateško komuniciranje plus, namenjenega za boj proti dezinformacijam in hibridnim grožnjam, za razvoj odpornosti na tuje vmešavanje, in sicer ob upoštevanju razvoja storitev poslovnega obveščanja;

64. poudarja, da se je treba boriti proti propagandi in razkrivati dezinformacije ter škodljive zunanje vplive; poudarja pomen projektne skupine ESZD za strateško obveščanje in poziva, naj se ji zagotovijo potrebni finančni in kadrovski viri;

65. pozdravlja uvedbo sistema za hitro opozarjanje, vzpostavljenega med institucijami Unije in državami članicami, da bi se olajšala izmenjava najboljše prakse v zvezi z dezinformacijskimi kampanjami in uskladili odzivi na podlagi odprtokodnih informacij, ki jih zagotavljajo akademski sektor, preverjevalci dejstev, spletne platforme in mednarodni partnerji; spodbuja ESZD, naj razvije dolgoročno vizijo za sistem za hitro opozarjanje ter spodbuja usklajevanje z državami članicami in drugimi ključnimi partnerji; prav tako jo spodbuja, naj promovira spletno mesto EUvsDisinfo.eu, na katerem je zbranih več kot 5 000 primerov dezinformacij, a je bilo v letu 2018 deležno le 1,2 milijona obiskov strani;

66. podpira prizadevanja ESZD za okrepitev vseh vidikov vprašanj fizične varnosti in varnosti IT, in sicer od varnosti uslužbencev in stavb z nakupom nove varnostne opreme do usposabljanja regionalnih varnostnikov za varovanje varnostnih interesov ESZD in zagotavljanje dodatnega znanja s področja varnosti z izvajanjem formalnega obvladovanja varnostnih tveganj ter izziva in politike v zvezi s kibernetsko varnostjo; zlasti pozdravlja začetek programa ozaveščanja o varnosti za zmanjšanje tveganj na sedežu, ki temelji na anketi med zaposlenimi iz leta 2018, ter sistem za upravljanje varnostnih tveganj v delegacijah za standardizacijo poročanja o lokalnih varnostnih grožnjah, vključno s tveganji za zdravje in varnost; spodbuja ESZD, naj nadaljuje resnično politiko digitalizacije storitev;

67. pozdravlja prvo poročilo o nadaljnjih ukrepih v zvezi z resolucijo o razrešnici za ESZD za proračunsko leto 2017, ki ga je sprejela večina poslancev, in zavezanost ESZD obravnavanju glavnih priporočil in pripomb iz postopka podelitve razrešnice z namenom, da bi še izboljšala upravljanje sredstev Unije;

68. poziva ESZD, naj zagotovi poročilo o nadaljnjih ukrepih za proračunsko leto 2018, v skladu s členom 266 finančne uredbe;

69. pozdravlja nove pobude za izboljšanje komunikacije v odnosu do državljanov Unije, in sicer v zvezi s pomembnostjo javne diplomacije in strateških komunikacij kot bistvenih vidikov zunanjih odnosov Unije; spodbuja ESZD, naj vlaga v digitalne komunikacije, in sicer prek družbenih medijev in svojih spletnih mest; izreka pohvalo ESZD, da začenja sodelovati z oblikovalci mnenja pri vodenju vseevropskih kampanj ozaveščanja javnosti; prav tako spodbuja uporabo brezplačnih odprtokodnih platform za družbena omrežja, ki imajo lastnega gostitelja in posebno pozornost namenjajo varstvu podatkov uporabnikov;

70. obžaluje, da ESZD še nima sistema za okoljsko ravnanje; je seznanjen s prizadevanji za spodbujanje uporabe videokonferenc; vendar poziva ESZD, naj uvede konkreten akcijski načrt, da bi zmanjšala okoljski odtis svojega sedeža in delegacij;

71. pozdravlja program kratkoročnih napotitev osebja med ESZD in Parlamentom; poudarja vlogo programa pri krepitvi vzajemnega razumevanja struktur in delovnih metod partnerske institucije in s tem pri izboljševanju sodelovanja med institucijama; spodbuja ESZD, naj dejavneje spodbuja ta program med svojim osebjem, da bi se povečalo število udeležencev; priporoča, naj se program izmenjave in napotitev diplomatskega osebja med ESZD in diplomatskimi službami držav članic še dodatno razširi, s čimer bi prispevali k razvoju skupne diplomatske kulture;

72. poudarja vedno večji pomen politike EU za Arktiko in potrebo po okrepitvi verodostojnosti Unije med partnerji, tako da se zagotovi stabilnost delovnega mesta ambasadorja EU za Arktiko.

(1) Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).