[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 18.11.2010

COM(2010) 650 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za proračunsko leto 2008 (povzetek){SEC(2010) 1437}{SEC(2010) 1438}

PREDGOVOR

V tem poročilu Komisije Evropskemu parlamentu (EP) in Svetu je obravnavano nadaljnje ukrepanje na podlagi sklepov o razrešnici za proračunsko leto 2008[1] v skladu s členom 319(3) Pogodbe o delovanju EU in členom 147 finančne uredbe ter členom 119(5) finančne uredbe za evropske razvojne sklade (ERS). Poročilo je v tej strnjeni obliki objavljeno v vseh uradnih jezikih EU.

Odgovori Komisije na vsako posamezno zahtevo Parlamenta in Sveta so na voljo v dveh delovnih dokumentih služb Komisije[2]. Kolikor je mogoče, to strnjeno poročilo in delovna dokumenta sledita strukturi resolucij, ki vsebujejo zahteve Evropskega parlamenta in Sveta. V delovnih dokumentih služb Komisije je pri vsaki zahtevi naveden sklic na ustrezni odstavek v dokumentih Evropskega parlamenta ali Sodišča.

V sklepih o razrešnici za splošni proračun, za ERS in za agencije je Komisija naštela skupno 238 zahtev, ki jih je nanjo naslovil Evropski parlament. Za 108 od teh zahtev je pripravljena sprejeti ukrepe, ki jih je zahteval Parlament. Meni, da so bili zahtevani ukrepi za 120 zahtev že sprejeti ali se izvajajo, čeprav bo treba v nekaterih primerih njihove rezultate še oceniti. Vendar pa iz razlogov, povezanih z obstoječim pravnim okvirom ali njenimi institucionalnimi pooblastili, Komisija ne more sprejeti 10 zahtev[3] Parlamenta.

Komisija je naštela tudi 126 zahtev, ki jih je nanjo naslovil Svet. Za 61 od teh zahtev je pripravljena sprejeti ukrepe, ki jih je zahteval Svet. Meni, da so bili zahtevani ukrepi za 63 zahtev že sprejeti ali se izvajajo, čeprav bo treba v nekaterih primerih njihove rezultate še oceniti. Vendar pa Komisija iz razlogov, povezanih z obstoječim pravnim okvirom ali njenimi institucionalnimi pooblastili, ne more sprejeti 2 zahtev[4] Sveta.

Odgovori Komisije na zahteve Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z več posebnimi poročili, ki jih je objavilo Računsko sodišče, so vključeni v delovnih dokumentih služb Komisije.

Kar zadeva zahteve v resolucijah v zvezi z agencijami, se večina zastavljenih horizontalnih vprašanj obravnava znotraj medinstitucionalne delovne skupine za agencije. Delovna skupina naj bi pripravila sklepne ugotovitve do konca leta 2011. Odgovori Komisije na zahteve, ki so bile nanjo naslovljene v zvezi z agencijami, so vključeni v delovnih dokumentih služb Komisije.

POVZETEK ODGOVOROV KOMISIJE NA ZAHTEVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA V SKLEPIH O RAZREŠNICI ZA LETO 2008

A) HORIZONTALNA VPRAšANJA

Stopnje napak v izjavi o zanesljivosti (DAS), ki jo izda Računsko sodišče, so se v zadnjih letih zmanjševale zaradi ustreznih ukrepov Komisije. Na nekaterih področjih (zlasti pri kohezijski politiki) je stopnja napak še vedno previsoka. Komisija bo storila vse v svoji moči, da za nadaljnje zmanjšanje stopnje napak določi pogoje, na podlagi katerih bo lahko do leta 2014 dodatnih 20 % proračuna prešlo v „zeleno območje“ v grafičnih prikazih Računskega sodišča. Vendar je treba v zvezi s tem omeniti, da bo napredek odvisen od vrste dejavnikov, zlasti od poteka ukrepov, ki se izvajajo za okrepitev načrtov za kontrolne sisteme, učinka zakonodaje za obdobje 2007–2013 in načina združevanja področij politik v letnem poročilu Računskega sodišča.

Komisar Šemeta je maja 2010 predstavil svoj program za razrešnico in revizijski nadzor odboru Evropskega parlamenta za proračunski nadzor. V programu so določeni prednostni ukrepi za mandat te Komisije (do leta 2014), ki vključujejo zlasti poenostavitev zakonodaje, ustanavljanje evropskih skrbniških skladov, zagotovilo držav članic glede upravljanja, sodelovanje z vrhovnimi revizijskimi institucijami in nacionalnimi parlamenti ter dosledno ukrepanje glede izterjav in finančnih popravkov.

Komisija bo po potrebi predlagala dodatno poenostavitev shem odhodkov, da bi se s tem zmanjšalo tveganje napak. Vendar se zaveda, da so poenostavitev pogojev za upravičenost, ciljno usmerjena poraba odhodkov in obvladovanje stopnje napak znotraj praga 2 % včasih težko združljivi cilji, ki jih je treba skrbno uravnovesiti. Komisija je že postavila temelje v svojem predlogu za triletni pregled finančne uredbe, s čimer se bo zagotovilo, da pravila bolje ustrezajo potrebam upravičencev, zaradi širše uporabe poenostavljene metode obračunavanja stroškov pa bo poudarjen tudi pomen rezultatov programov oziroma vložkov. Do konca leta 2010 bo Komisija v okviru svojega programa za razrešnico in revizijski nadzor sprejela sporočilo, v katerem bo določila širša načela za pripravo zakonodaje za obdobje po letu 2013, med drugim tudi za zagotovitev ravnovesja med zahtevami kontrole, pogoji za upravičenost in tveganji, da bi lahko ponudila ustrezna zagotovila glede zakonitosti, dobrega finančnega poslovodenja in ciljno usmerjene porabe odhodkov.

Koncept dopustnega tveganja napak je bistveni del programa, saj upošteva tveganje, ki izhaja iz zakonodajnih zahtev, in stroške kontrole ter predlaga stopnje dopustnega tveganja glede na stroškovno učinkovitost ravni kontrole. Komisija je 26. maja 2010 sprejela sporočilo z naslovom „Več ali manj kontrol? Vzpostavitev pravega ravnovesja med upravnimi stroški kontrole in tveganjem napake“[5]. V njem so bile stopnje dopustnega tveganja za področji „razvoj podeželja“ ter „raziskave, energetika in promet“ predlagane v sredini razpona od 2 % do 5 % („rumeno“ območje).

Čeprav so poenostavitve pomembne, bo potrebno nekaj časa, preden se bo pokazal njihov učinek na letne stopnje napak v DAS. Poleg tega take poenostavitve na nekaterih področjih, kot je razvoj podeželja, ne bodo zadostovale za zmanjšanje stopnje napak pod raven pomembnosti, ne da bi to ogrozilo cilje politike. Učinek poenostavitev, ki se lahko sprejmejo za zakonodajo za obdobje po letu 2013, bo na primer pri velikih večletnih programih prvič opazen šele v letni izjavi o zanesljivosti za leto 2015 (razrešnica leta 2017). Zato je treba določiti stopnje dopustnega tveganja napake, ki upoštevajo trenutno veljavne predpise in določajo ustrezno merilo za stroškovno učinkovitost kontrol (morebitne določene ravni bi se lahko prilagodile glede na poenostavitve v prihodnosti).

Komisija bo predstavila predloge glede dopustnega tveganja napake tudi za druga pomembnejša področja politik. Za upravne odhodke bo to storila še pred koncem leta 2010, za zunanjo pomoč, razvoj in širitev v začetku leta 2011, preostala področja, vključno s kohezijo, pa bodo postopoma sledila pozneje v letu 2011. Opozarja, da je določitev dejanske ravni dopustnega tveganja naloga zakonodajnega organa, saj Komisija kot revidirani organ take odločitve ne more sprejeti.

Zanesljivost računovodskih izkazov

Komisija je nadaljevala svoj projekt kakovosti računovodenja, s katerim so se izboljšali osnovni računovodski podatki, ki so bili uporabljeni pri pripravi računovodskih izkazov za leto 2009. Obstoječe lokalne aplikacije za finančno poslovodenje so že v postopku potrjevanja, da bi se zagotovila njihova skladnost z osrednjim računovodskim sistemom. Poleg tega službe odredbodajalca nenehno spremljajo uporabo načel ločitve proračunskih let v vseh generalnih direktoratih.

Pokojninski sistem Evropskih skupnosti je določen v kadrovskih predpisih. Pri pripravi predloga o spremembi kadrovskih predpisov leta 2003 je Komisija ustrezno upoštevala možnost ustanovitve pokojninskega sklada (na podlagi kompleksne aktuarske študije). Vendar rezultati analize niso govorili v prid taki spremembi. Posebno skrb so zbujali začetni stroški ustanovitve sklada, pa tudi tveganje izgube zaradi naložbenega ozračja in naložbene politike. Komisija meni, da se domneve in pogoji iz te analize niso spremenili in so njene sklepne ugotovitve zato še vedno veljavne.

Upravljanje proračuna

Komisija je sprejela vrsto ukrepov, da bi zagotovila realistično zasnovo proračuna že na stopnji priprave predloga proračuna. Med te ukrepe sodijo nenehna prizadevanja za izboljšanje napovedi držav članic glede odhodkov na področju kohezije in za pregledno poročanje o stopnjah izvajanja za vsako poglavje finančnega okvira, izračunanih na podlagi začetnega in končnega proračuna.

V skladu z uredbami za strukturne sklade so povračila pred zaključkom programov omejena na 95 % prispevka EU, države članice pa lahko predložijo zahtevke za končna plačila v 15 mesecih po izteku obdobja upravičenosti. Neporavnane obveznosti za programsko obdobje 2000–2006 so zato omejene z uredbami. Po pričakovanjih se bodo končna plačila za to obdobje začela leta 2010 in se nadaljevala v letu 2011.

V zvezi z obdobjem 2007–2013 Komisija pričakuje, da bodo redki postopki za ugotavljanje skladnosti upravljavskih in kontrolnih sistemov v državah članicah, ki še potekajo, zaključeni pred koncem leta 2010[6].

Izterjave in odložitve plačil

Komisija je v pojasnila k računovodskim izkazom za leto 2009 vključila podrobnejše informacije o izterjavah neupravičenih plačil. Na področju kohezije so se podatki za leto 2009, ki so ji bili predloženi v prvi polovici leta 2010, znatno izboljšali. Komisija je v okviru akcijskega načrta iz leta 2008 za krepitev svoje nadzorne vloge pri deljenem upravljanju strukturnih ukrepov revidirala nacionalne sisteme za umike in izterjave v 19 državah članicah. Preostale nacionalne sisteme bo revidirala leta 2010. Za obdobje 2007–2013 se uporablja standardiziran postopek IT za posredovanje izjav o izterjavah, s katerim bi se morala izboljšati kakovost informacij. Države članice morajo poleg tega razlikovati med popravki, ki izhajajo iz njihovih lastnih kontrol, in tistimi, ki izhajajo iz revizij organov EU.

Komisija je v okviru akcijskega načrta za krepitev svoje nadzorne vloge pri deljenem upravljanju strukturnih ukrepov prenovila svoja notranja pravila in operativne postopke ter pospešila postopke za odložitev plačil in finančne popravke, kadar je odkrila hujše nepravilnosti in pomanjkljivosti sistemov pri izvajanju programov. Iz sporočila o učinku akcijskega načrta z dne 17. februarja 2010[7] je razvidno, da je leta 2008 sprejela 10 odločb o odložitvi plačil, leta 2009 pa 7 tovrstnih odločb. Komisija poleg tega po potrebi uporablja novo možnost, ki jo ponuja regulativni okvir za obdobje 2007–2013, na podlagi katere lahko pri odkritju pomanjkljivosti v sistemu nemudoma ustavi posamezna plačila, preden začne postopek odložitve. Skupna vrednost finančnih popravkov na teh področjih za leti 2008 in 2009 je znašala 3,8 milijarde EUR, za celotno obdobje 2000–2007 pa 3,6 milijarde EUR.

Za področje kmetijstva so že na voljo celovite informacije o izterjavah od končnih upravičencev in finančnih popravkih, ki so bili naloženi državam članicam.

Letni povzetki in nacionalne izjave o upravljanju

Komisija je v svojem predlogu za triletni pregled finančne uredbe okrepila pravno podlago za letne povzetke, s tem da je predlagala, da se za vsa področja politike, za katera se uporablja deljeno upravljanje sredstev EU, pridobijo letne izjave o zanesljivosti upravljanja od akreditiranih upravljavskih organov držav članic, ki so dopolnjene z neodvisnim revizijskim mnenjem (kakor že velja za področje kmetijstva in razvoja podeželja). Z revizijskim mnenjem naj bi se izboljšala kakovost predloženih podatkov. Vzporedno s tem bo Komisija do konca leta 2010 izvedla vrednotenje letnih povzetkov 3 leta po njihovi uvedbi.

Komisija meni, da so izjave o upravljanju, ki jih je predlagala za pregled finančne uredbe, primernejši način pridobivanja zagotovil od držav članic kot nacionalne izjave, ki se podpišejo na politični ravni. Vendar bo še naprej spodbujala države članice, da si prizadevajo za prostovoljne politične izjave o zanesljivosti upravljanja, v katerih so zajeta vsa prejeta sredstva EU ter zabeležene kontrole in ocenjena učinkovitost njihovih upravljavskih in kontrolnih sistemov. Do konca leta 2010 bo pripravila tudi analizo dodane vrednosti prostovoljnih nacionalnih izjav.

Sistem notranjih kontrol Komisije

Komisija je sprejela ukrepe za nadaljnje izboljšanje kakovosti letnih poročil o dejavnostih ter zlasti utemeljitev in dokazov, na katerih temeljijo zagotovila. Navodila glede letnih poročil o dejavnostih za leto 2009 so bila korenito prenovljena, vzpostavljena je bila služba za pomoč uporabnikom in zagotovljenih je bilo več usposabljanj. Komisija je izboljšala svoj sistem medsebojnega strokovnega ocenjevanja, ki njene službe spodbuja k sprejemanju učinkovitih ukrepov za odpravo pomanjkljivosti.

Pri letnih poročilih o dejavnostih za leto 2009 je na ravni celotne Komisije opazno izboljšanje kakovosti dokazov, predstavljenih v podporo zagotovilu, in berljivosti poročil. Službe Komisije v svojih poročilih že zagotavljajo jasne informacije o učinkovitosti lastnih notranjih kontrolnih sistemov in notranjih kontrolnih sistemov izvajalskih partnerjev ter o ugotovljenih pomanjkljivostih in korektivnih ukrepih, ki se izvajajo. Pripraviti morajo akcijske načrte, da bi odpravile vzroke za pridržke v svojih letnih poročilih o dejavnostih, in redno spremljati napredek.

V „Zbirnem poročilu o dosežkih Komisije pri upravljanju“ so obravnavana ključna vprašanja v zvezi z vodenjem, ki so bila opredeljena v letnih poročilih o dejavnostih, in določene so usmeritve za ukrepanje. Prav tako so vključeni informacije o napredku, ki je bil dosežen pri reševanju pomembnejših medsektorskih vprašanj z zvezi z vodenjem, ter pregled pridržkov v zadnjih petih letih.

Komisija meni, da je sistem, ki se izvaja, dosegel zrelost in da na splošno njej in drugim institucijam daje jasno sliko o učinkovitosti njenih sistemov notranje kontrole.

Medinstitucionalna razprava o sedanjem sistemu postopka za razrešnico

Komisija je pripravljena organizirati širšo razpravo z zainteresiranimi stranmi in upa, da bo proračunski organ za ta namen zagotovil potrebna proračunska sredstva v letu 2011. Konferenca, načrtovana za april 2011, bi morala biti priložnost za sklenitev novega partnerstva ter opredelitev vloge in nalog vsake strani, da bi se določili pogoji za nadaljnje izboljšave izjave o zanesljivosti.

Politična in upravna odgovornost v Komisiji

Predsednik Komisije je v svojih političnih smernicah napovedal pregled kodeksa ravnanja komisarjev.

Komisija in uprave držav članic že objavljajo informacije o upravičencih do sredstev EU. Leta 2010 je Komisija dodatno izboljšala spletno stran[8], ki je posvečena sistemu finančne preglednosti in zagotavlja informacije o upravičencih do sredstev EU v okviru centraliziranega upravljanja. Tako so na tej spletni strani zdaj objavljeni tudi izvajalci, s katerimi so bile sklenjene pogodbe o javnih naročilih, ki se financirajo iz upravnega proračuna. Komisija poleg tega v svojem registru strokovnih skupin objavlja informacije o članih strokovnih skupin in na spletnem portalu Europa zagotavlja objavo seznama posebnih svetovalcev ter njihovih življenjepisov.

Kar zadeva informacije o nevladnih organizacijah, je Komisija začela večfazen projekt, s katerim bo v svoji osrednji podatkovni zbirki o pravnih osebah uvedla oznako „profiten“ oziroma „neprofiten“. Prva faza se osredotoča na pravne osebe v državah članicah, ki predstavljajo veliko večino vseh zavedenih subjektov. Komisija načrtuje izvedbo tega cilja z letom 2011.

Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

Kar zadeva reformo urada OLAF, Komisija upa, da bo lahko na podlagi rezultatov medinstitucionalnega dialoga predložila spremenjeni predlog do konca leta 2010 in da bo zakonodajni postopek zaključen do konca leta 2011.

V zvezi z imenovanjem novega generalnega direktorja je Komisija po razpisu zadevnega delovnega mesta odobrila ožji seznam primernih kandidatov, za katerega je v skladu z Uredbo št. 1073/1999 potrebno pozitivno mnenje nadzornega odbora. Nato je bil seznam primernih kandidatov posredovan Evropskemu parlamentu in Svetu v posvetovanje. Komisija bo v celoti upoštevala določbe člena 12 Uredbe št. 1073/1999 glede imenovanja generalnega direktorja ter Evropski parlament in Svet vključila že v zgodnji fazi postopka.

b) Sektorska vprašanja

Lastna sredstva

V zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi bo Komisija še naprej preverjala, ali države članice pravilno vodijo ločene račune B. Morebitne odkrite pomanjkljivosti bo obravnavala z zadevnimi državami članicami in jim pri tem nudila podporo. Po potrebi bodo sprejeti ukrepi za izterjavo morebitnih dolgovanih lastnih sredstev ali zapadlih obresti.

Kar zadeva lastna sredstva iz naslova DDV, je Komisija uvedla sestanke upravljavcev, da bi se učinkovito obravnavali pridržki, ki zahtevajo posebno pozornost. Število pridržkov, ki že dolgo niso bili umaknjeni, se je zmanjšalo s 35 na 12. Istočasno so bili sprejeti ukrepi za odpravo najstarejših pridržkov, tako da je bilo 63 % vseh sedanjih pridržkov izdanih leta 2008 ali pozneje.

Kar zadeva lastna sredstva iz naslova BND, Komisija uporablja celovit skupni okvir za potrjevanje GND, osnovan na preverjanju in izboljševanju statističnih virov in metod, ki jih uporabljajo države članice pri izračunu svojih podatkov o BND. Poleg tega je Komisija z letom 2007 uvedla sistem neposrednega preverjanja, določila je posebna pravila, ki jih je odobril odbor BND, in neposredno preverjanje uporablja že v skoraj vseh državah članicah. Komisija v sodelovanju z odborom BND še naprej obravnava vprašanje nacionalnih nadzornih in kontrolnih sistemov za nacionalne račune.

Kar zadeva Grčijo, so sedanji podatki glede bruto nacionalnega dohodka, ki so bili uporabljeni za izračune in prispevke lastnih sredstev, vključno s podatki, ki so bili dani na voljo leta 2008 in 2009, skladni z rezultati temeljitega preverjanja, ki ga je leta 2007 izvedla Komisija. Poleg tega temeljita analiza potencialnega učinka težav, ki so se pokazale v poročilu COM(2010) 0001 o statistiki grškega javnofinančnega primanjkljaja in dolga, ni razkrila pomembnejšega učinka na raven BDP/BND.

Kmetijstvo in naravni viri

V zahtevah glede kontrole, ki jih morajo države članice izpolnjevati na področju kmetijskih odhodkov, izvršenih v okviru deljenega upravljanja, so upoštevana temeljna pravna načela EU glede učinkovitosti, enakovrednosti, lojalnega sodelovanja in sorazmernosti. Primer uporabe zadnje navedenega načela je odstotek vlog za neposredno pomoč, ki jih morajo preveriti države članice, ki se poveča, če je raven nepravilnosti, odkritih v začetnem vzorcu 5 %, visoka. Če so bile v preteklosti ugotovljene pomembne pomanjkljivosti, se je od zadevnih držav članic zahtevalo, da v tesnem sodelovanju s Komisijo pripravijo podrobne akcijske načrte. Komisija pozorno spremlja izvajanje takih akcijskih načrtov, vključno z akcijskima načrtoma Bolgarije in Romunije iz leta 2009, ki sta namenjena odpravi pomanjkljivosti integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) v teh dveh državah.

Nenehne izboljšave IAKS se kažejo v rezultatih revizij skladnosti, ki jih je Komisija v preteklih letih izvedla v državah članicah, ter nizki stopnji napak, razvidni iz statističnih podatkov o kontrolah, ki jih predložijo države članice in ki jih v velikem obsegu preverijo in potrdijo organi za potrjevanje. Vse odkrite pomanjkljivosti se obravnavajo s postopki potrditve skladnosti, s čimer se zagotovi, da je tveganje za proračun EU ustrezno krito.

Kar zadeva razvoj podeželja in zlasti kmetijsko-okoljske ukrepe, je Komisija sprejela več ukrepov, da bi poenostavila obstoječa pravila ter zagotovila uspešno in učinkovito izvajanje pravil o kontrolah. Pred kratkim je okrepila svoje revizijske dejavnosti na tem področju in ustanovila projektno skupino za obravnavanje visoke stopnje napak, ki so jo leta 2009 sporočile nekatere države članice za ukrepe razvoja podeželja v okviru osi 2. Uredba Komisije (ES) št. 1975/2006 bo v letu 2010 prenovljena, da bi se dodatno poenostavila in razjasnila nekatera pravila.

Kohezija, zaposlovanje in socialne zadeve

Letno poročilo Računskega sodišča za leto 2008 temelji le na vzorcu odhodkov v obdobju 2000–2006, zato je bilo pričakovati, da bo stanje podobno tistemu iz prejšnjih letnih poročil. Komisija bo odpravila pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med izvajanjem za obdobje 2000–2006, in zagotovila stroge postopke zaključevanja.

V zvezi s programi za obdobje 2007–2013 Komisija meni, da so se z okrepljenim pravnim okvirom okrepili tudi upravljavski in kontrolni sistemi. Ukrepi za poenostavitev, sprejeti v letih 2008 in 2009, bi morali omogočiti nižjo stopnjo napak pri vmesnih plačilih. Prvi učinki tega okrepljenega okvira kontrole naj bi bili vidni s koncem leta 2010, ko bodo znani rezultati revizij EU in bodo države članice decembra 2010 (nato pa decembra vsako leto) predložile rezultate revizij letnih statističnih vzorcev odhodkov, prijavljenih v okviru programov za obdobje 2007–2013, ki so jih leta 2009 izvedli njihovi revizijski organi.

Eden od pokazateljev rezultatov okrepljenega okvira kontrole je revizija vzorca projektov iz obdobja 2007–2013, ki jo je Komisija izvedla s podobno metodologijo, kot jo uporablja Sodišče. Kot je bilo razvidno iz sporočila Komisije z dne 17. februarja 2010[9], so prvi predhodni rezultati te preiskave (ki je temeljila na plačilih, izvršenih do maja 2009) razkrili nedvomno zmanjšanje ocenjene stopnje napak, na podlagi česar je mogoče domnevati, da so bili sprejeti pravilni ukrepi. Vendar je pri tem rezultatu potrebna previdnost, saj temelji na populaciji 15 držav članic in v času študije vse države članice še niso prijavile odhodkov, vključno z nekaterimi državami, pri katerih je bilo v preteklosti največ pomembnih napak.

Notranje politike, vključno z raziskavami

Kontrole, ki se uporabljajo na področju raziskav, vključno z revizijsko strategijo, temeljita izvedba rezultatov slednje in popravljanje v revizijah odkritih sistematičnih napak pri nerevidiranih pogodbah (ekstrapolacija) omogočajo strogo kontrolo uveljavljanih stroškov, zaradi česar so se sčasoma zmanjšale stopnje napak. Poleg tega je Komisija zavezana zagotavljanju enotne razlage ter uporabe pravil in postopkov.

Komisija je sprejela Sporočilo o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov[10], da bi začela razpravo o zmanjševanju zapletenosti pravil, ki je pogosto razlog za napake. Verjame, da bi taka razprava lahko dala konkretne predloge, ki bi jih bilo nato mogoče izvesti v 8. okvirnem programu.

Na področju izobraževanja je Komisija decembra 2009 nacionalnim organom poslala posodobljena navodila v zvezi z izvajanjem sekundarnih kontrol. Prav tako je okrepila obiske na kraju samem, s katerimi se preverjata obstoj in izvajanje postopkov upravljanja in kontrol, ki jih opisujejo države članice.

Podrobni odgovori Komisije na zahteve glede drugih posameznih področij v okviru notranjih politik so na voljo v delovnih dokumentih njenih služb.

Zunanji ukrepi, vključno z evropskimi razvojnimi skladi (ERS) in širitvami

Komisija bo še naprej izboljševala svojo nadzorne in kontrolne sisteme, vključno z izboljšavami svoje revizijske strategije in načrtovanja. Urad EuropeAid je močno izboljšal svojo revizijsko metodologijo in informacijska orodja (CRIS).

Komisija v celoti podpira zahteve Računskega sodišča po pridobitvi potrebnih podpornih dokazov od organizacij ZN, to načelo pa je tudi jasno določeno v okvirnem finančnem in upravnem sporazumu (FAFA). S sprejetjem standardnih revizijskih pooblastil za revizijske obiske aprila 2009 se je izboljšalo sodelovanje med agencijami ZN in EU, prav tako pa se je zagotovilo učinkovitejše sodelovanje ZN z Računskim sodiščem. Komisija še naprej izboljšuje sistem in aprila 2010 se je z ZN dogovorila, da bi bile na zahtevo lahko zagotovljene dodatne informacije, vključno z izvlečki iz poročil notranjih in zunanjih revizij.

Komisija je v okviru triletnega pregleda finančne uredbe predlagala, da lahko ustanovi in upravlja skrbniške sklade za zunanje ukrepe, ki bi posredovali v izrednih kriznih razmerah ali po njih ali pri tematskih ukrepih.

Komisija pregleduje svoje smernice o proračunski podpori, ki naj bi bile dokončane do konca leta 2010. V okviru tega pregleda namenja posebno pozornost nadzornim in kontrolnim sistemom. Poleg tega bo okrepila tudi spremljanje skladnosti z merili upravičenosti ter letno poročanje v zvezi s tem. Za projekte krepitve zmogljivosti v okviru ukrepov proračunske podpore se uporabljajo enaki nadzorni in kontrolni sistemi kot za vse druge projekte, pri čemer so vključene tudi revizije. Podrobnejše informacije o tej in drugih zahtevah, povezanih z ERS, so na voljo v delovnih dokumentih služb Komisije.

Ukrepi, ki so bili sprejeti za izboljšanje razpoložljivih informacij o nevladnih organizacijah, so pojasnjeni zgoraj med horizontalnimi vprašanji.

V upravljanju predpristopne pomoči se že izvajajo številne izboljšave, s čimer se bosta povečala učinkovitost in vpliv finančne pomoči, slednja pa bo tudi bolje povezana s političnimi prednostnimi nalogami.

Kar zadeva Romunijo in Bolgarijo[11], Komisija v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje redno poroča o napredku na področju reforme pravosodja, boja proti korupciji in – za Bolgarijo – boja proti organiziranemu kriminalu. Zadnji sveženj poročil je bil sprejet 20. julija 2010.

Upravni odhodki

Kar zadeva informacijski sistem za posamezne pravice (IRIS), je Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic že začel preizkušati na novo razvite module za upravljanje posameznih pravic. V pripravljenem obsežnem programu preizkušanja so bile upoštevane izkušnje iz preteklosti. Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic je okrepil tudi svoje postopke notranje kontrole, da bi odpravil pomanjkljivosti, ki jih je v zvezi s prenosom pridobljenih pokojninskih pravic ugotovilo Računsko sodišče.

* * *

[1] Razrešnica za splošni proračun za leto 2008, razrešnica za ERS za leto 2008, razrešnica za agencije za leto 2008.

[2] Delovna dokumenta služb Komisije, priložena Poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za leto 2008.

[3] Glej zahteve 12, 38, 39, 56, 66, 67, 85, 108, 109 in 198.

[4] Glej zahtevi 83 in 120.

[5] COM(2010) 261.

[6] Na dan 1. oktobra 2010 je nezaključenih še 5 postopkov ugotavljanja skladnosti za ESRR in 1 za ESS.

[7] COM(2010) 52.

[8] Glej: http://ec.europa.eu/beneficiaries/fts/index_en.htm.

[9] COM(2010) 52.

[10] COM(2010) 0187.

[11] V resoluciji Evropskega parlamenta so pripombe glede Romunije in Bolgarije navedene pod naslovom „Zunanji ukrepi“ (odstavki 249–257).