POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje

1. Uvod

Mehanizem za sodelovanje in preverjanje[1] (CVM) je bil vzpostavljen ob pristopu Romunije k EU v pomoč slednji pri vzpostavljanju nepristranskega, neodvisnega in učinkovitega pravosodnega in upravnega sistema. Sprememba pravnega in pravosodnega sistema za njegovo nadaljnjo uskladitev z drugimi državami članicami je nacionalna naloga. Vlada mora za to pripraviti in predlagati glavne okvirne zakone, parlament jih mora sprejeti, sodstvo pa spremeniti svoje postopke in prakso za njihovo izvajanje po načrtu. Mehanizem za sodelovanje in preverjanje ima od leta 2007 podporno vlogo pri pomoči Romuniji pri vzpostavljanju struktur sodobnega pravosodnega sistema. Včasih je kateri izmed elementov tega potrebnega nacionalnega konsenza izpodbijal in kritiziral mehanizem za sodelovanje in preverjanje, zdaj pa je vsesplošno priznano, da je slednji pripomogel k spodbujanju sprememb v pozitivni smeri. Romunska vlada je pokazala odločenost ter zavezanost glede vodenja procesa reforme. Parlament oziroma do nedavnega sodstvo pa nista vedno pokazala enake odločenosti. V petih letih se je pozornost premaknila s priprave in sprejemanja zakonov k njihovemu izvajanju. Elementi pravnega okvira, ki so potrebni za reformo, so zdaj v glavnem vzpostavljeni, čeprav še niso zaključeni. Kakor bo razvidno iz tega poročila, se je treba pri naslednjih korakih v tem postopku osredotočiti na izvajanje novih zakonov s strani sodstva.

To poročilo je peto letno poročilo, odkar je bil vzpostavljen mehanizem za sodelovanje in preverjanje[2]. Komisija bo poleti 2012, pet let po uvedbi mehanizma za sodelovanje in preverjanje, pripravila splošno oceno napredka Romunije od pristopa v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje ter glede na to oceno pripravila ustrezne predloge. To poročilo vključuje več posebnih priporočil za pomoč Romuniji pri pripravi na to splošno oceno.

2. Stanje reformnega procesa v Romuniji

Dosežki in izzivi

Romunija je od zadnjega letnega poročila Komisije sprejela pomembne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti sodnih postopkov in nadaljevala priprave na začetek veljavnosti štirih novih zakonikov, ki so temelj sodobnega sodnega postopka. Pred začetkom izvajanja novih zakonikov je zakon o manjših reformah povečal hitrost sodnih postopkov. Romunija se je tudi hitro odzvala na priporočilo Komisije ter sprejela nov pravni okvir za Nacionalno službo za integriteto. Nacionalna služba za integriteto deluje s tem novim pravnim okvirom, prav tako pa je tudi začela znova dosegati rezultate na področju preiskav. Organi so se odločili, da bodo izvajali preglede pravosodnega sistema in javnih naročil ter pripravili oceno protikorupcijske politike, čeprav to ne spada med merila iz mehanizma za sodelovanje in preverjanje. V istem obdobju je imel Nacionalni direktorat za boj proti korupciji nenehno stabilne in prepričljive rezultate na področju preiskav v zadevah korupcije na visoki ravni.

Kljub temu napredku od julija 2010 ostajajo na več področjih izzivi v zvezi s skladnostjo in rezultati. Nadaljevati je treba boj proti korupciji. Več pomembnih zadev na visoki ravni se na sodišču obravnava z večletno zamudo in v tem obdobju niso veliko napredovale. Nujno je treba sprejeti ukrepe za pospešitev teh sodnih postopkov ter preprečiti, da bi se ti zaradi zastaranja ustavili. Boj proti korupciji mora ostati glavna prednostna naloga, usklajevati pa ga je treba s pomočjo nove celovite in trdne protikorupcijske strategije. Nujno so potrebni ukrepi za izboljšanje odvzema premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji, preganjanja pranja denarja ter zaščite pred navzkrižjem interesov pri upravljanju javnih sredstev. Doseči je treba boljše rezultate na področjih zaplembe neupravičenega premoženja ter izvajanja odvračilnih sankcij zaradi neskladnosti.

Za pospešitev reforme pravosodja v prihodnjem obdobju mora Romunija začetek veljavnosti civilnega zakonika podpreti z aktivnimi ukrepi, sprejeti načrt izvajanja za preostale tri nove zakonike, ki naj bi začeli veljati leta 2012, prav tako pa tudi vzpostaviti okvir sodelovanja s sodstvom in civilno družbo, s čimer se bodo omogočile potrebne strukturne prilagoditve pravosodnega sistema. Zato je treba romunsko strategijo reforme pravosodja uradno sprejeti po zaključku funkcionalnega pregleda, ter jo dopolniti z akcijskim načrtom, časovnim razporedom ter ustreznim proračunom. Novoustanovljeni vrhovni sodni svet mora še dokazati svojo zavezanost reformi z dejanskimi rezultati.

Reforma pravosodja

Romunija je od zadnje ocene Komisije izboljšala učinkovitost sodnih postopkov z nekaterimi poenostavitvami le-teh ter uvedbo novih pravnih sredstev, kot je zagotavljanje tožilstvu več možnosti za opustitev zadev, kadar obstoječi dokazi ne upravičujejo nadaljnje preiskave, ali možnost, da obtoženec na sodišču prizna krivdo, s čimer se skrajšajo sodni postopki. Te pravne spremembe so pripomogle k povečanju učinkovitosti tožilstva ter pospešitvi več zadev na sodišču[3]. Poleg tega je Romunija začela priprave na izvedbo neodvisnega funkcionalnega pregleda pravosodnega sistema. Ta pregled mora opredeliti ukrepe za celovitejšo reformo struktur, postopkov in človeških virov, ki bodo potrebni ob začetku veljavnosti novih zakonikov.

Štirje novi zakoniki se morajo obravnavati kot pomemben korak v reformi pravosodja ter pri izboljšanju skladnosti in učinkovitosti sodnih postopkov. Od zadnje ocene Komisije julija 2010 so se pojavile nekatere zamude v pripravah na izvajanje novih zakonikov. Čeprav je bil za začetek izvajanja civilnega zakonika določen 1. oktober, izvedbeni zakoni za druge zakonike pa se pripravljajo in zaključujejo, se za študije o učinku predvideva, da ne bodo končane do konca poletja, zagotovljenega je bilo tudi malo usposabljanja, prav tako pa manjka tudi še celovit načrt izvajanja. Pomembno bo, da se izogiba različnim praksam, za nemoteno izvajanje drugih zakonikov pa bo ključna dobra priprava.

Od zadnje letne ocene Komisije je bilo doseženega nekaj napredka pri vzpostavljanju preglednega dialoga o reformi pravosodja med vlado, sodstvom in civilno družbo. Toda vlada ni sprejela strategije za reformo pravosodja , pripravljene spomladi 2010, ki še vedno ni dopolnjena s akcijskim načrtom in časovnim razporedom. Predviden funkcionalni pregled pravosodnega sistema mora zagotoviti spodbudo za ta postopek. K temu delu prav tako koristno prispeva zanimiva pobuda za strategijo reforme pravosodja, ki jo je dala skupina sodnikov, odvetnikov, akademikov in predstavnikov civilne družbe.

Od preteklega poletja pa je bilo doseženega malo oprijemljivega napredka na področju izpolnjevanja priporočil Komisije v zvezi z odpravljanjem hudega neravnotežja zmogljivosti pravosodnega sistema . Parlament je zavrnil vladni predlog o zaprtju manjšega števila nedejavnih sodišč. Poleg tega se poziv Komisije k takojšnjim ukrepom za zmanjšanje neravnotežja zmogljivosti ne upošteva sistematično. Podobno še niso bili sprejeti predlogi za okrepitev zaposlovanja in usposabljanja sodnikov , ki so bili prav tako pripravljeni jeseni. Državni sodni inštitut se še ni okrepil, čeprav ima pomembno vlogo pri pripravi na izvajanje novih zakonikov.

Romunija je z zakonom o manjših reformah spremenila pristojnosti vrhovnega kasacijskega sodišča , da bi mu omogočila učinkovitejše delovanje kot kasacijsko sodišče. Toda te reforme ne zadostujejo za učinkovito reševanje problema neenotne sodne prakse. Novi zakoniki o postopkih uvajajo nov mehanizem za poenotenje sodne prakse, to je predhodno odločanje[4], ki bo dopolnilo obstoječo pritožbo z namenom varstva zakonitosti. Julijska predhodna odločba vrhovnega sodišča bi morala podaljšati posebno obdobje zastaranja zadeve v primeru, ko odločitev o pridržku ustavnosti še ni bila sprejeta. Poleg novega mehanizma bo potrebna uporaba strogih pravil v izogib, da bi neutemeljene zahteve za predhodno odločanje neupravičeno zavlačevale sodne obravnave. Romunija še ni dosegla objave vse sodne prakse v elektronskim obliki. Poleg tega so sodne obrazložitve pogosto izdane s precejšnjo zamudo potem, ko je bila obsodba izrečena.

Izboljšanje odgovornosti pravosodja ostaja pomemben izziv. Od zadnje letne ocene Komisije so bila sprejeta nova pravila za zaposlovanje pravosodnih inšpektorjev, sprejeti pa so bili tudi nekateri ukrepi za povečanje učinkovitosti in preglednosti pravosodne inšpekcije ter za poenotenje njene prakse. Zmogljivost in rezultati inšpekcije pa se niso zelo izboljšali. Inšpekcija je opravila analizo vzorca zadev korupcije na visoki ravni, s katerimi se na sodišču zavlačuje, a ta ni pripeljala do nobenih pomembnih ugotovitev ali priporočil glede sodne prakse. Romunija še ni začela temeljite reforme disciplinskega sistema. Vlada je maja predlagala pomembno reformo imenovanj na vrhovnem kasacijskem sodišču, katere namen je povečanje objektivnosti, temeljitosti in preglednosti postopkov, o njej pa zdaj razpravlja parlament.

Januarja je začel svoj mandat novi vrhovni sodni svet , čeprav je njegova dokončna vzpostavitev zamujala zaradi pravnih izzivov in ponovnih delnih volitev. Svet je od začetka mandata sprejel nekatere dobrodošle pobude za okrepitev pravosodne inšpekcije ter za spodbujanje začetka veljavnosti civilnega zakonika. Napredek je na več področjih, ki so pomembna za mehanizem za sodelovanje in preverjanje, odvisen od zavezanosti sveta reformi pravosodja v prihodnjem obdobju. Ta se mora odražati v preglednih in objektivnih odločitvah o imenovanjih, okrepitvi Državnega sodnega inštituta ter napredku na področju upravljanja človeških virov.

Boj proti korupciji

Rezultati Nacionalnega direktorata za boj proti korupciji pri preiskovanju in pregonu primerov korupcije na visoki ravni, tudi proti sedanjim ali nekdanjim poslancem v parlamentu ali članom vlade, so ostali prepričljivi, opaziti pa je mogoče tudi povečanje števila obsodb[5]. Rezultati sodišč pa so še naprej različni. Čeprav se večina sodnih obravnav v zvezi s korupcijo na visoki ravni konča v obdobju treh let, pa za precejšnje število pomembnih zadev, v katere so vpleteni dostojanstveniki, zdaj potekajo sodni postopki več kot tri leta. Več teh zadev je že delno ali v celoti doseglo obdobje zastaranja, več drugih zadev pa se tem rokom približuje.

Romunija je od zadnje letne ocene Komisije določila značilne vzroke za zamude v zvezi z zadevami korupcije na visoki ravni ter ustanovila skupno delovno skupino za njihovo obravnavanje. Od preteklega julija so bile odpravljene nekatere pomembne postopkovne ovire[6]. Druge vzroke, povezane predvsem z zmogljivostjo, notranjo organizacijo[7] in sodno prakso, pa je še treba učinkovito obravnavati. Poleg tega je analiza Komisije pokazala, da sodišča večinoma sprejemajo permisiven in preveč previden pristop v zvezi s postopkovnimi izzivi, ki jih začenjajo obtoženci, kot so zahteve po dodatnem strokovnem znanju in izkušnjah, preložitvi zaslišanj ali postopkovnih izjemah. Osnovni ukrepi upravljanja sodnih zadev, kot je dajanje prednosti pomembnim ali obsežnim zadevam, se ne uporabljajo redno. Za uresničitev svojih zavez glede boja proti korupciji na visoki ravni mora Romunija sprejeti nujne ukrepe in zagotoviti, da se pravnomočne odločbe v zvezi s pomembnimi zadevami korupcije na visoki ravni sprejemajo hitro in da se v vseh zadevah izogne zastaranju rokov.

Rezultati na področju boja proti korupciji so odvisni od politične volje in z avezanosti sodstva . Obstaja več dobrih primerov učinkovite obravnave zadev korupcije na visoki ravni na sodiščih, ki kažejo, kako se lahko preiskave zapletenih zadev učinkovito izvajajo v sodelovanju z različnimi organi[8]. Močna politična podpora parlamenta v boju proti korupciji je v tem smislu ključna. Parlament je od zadnje ocene Komisije glasoval proti temu, da bi se dovolila preiskava obtožb glede korupcije proti nekdanjemu ministru in sedanjem poslancu, uporabil je veto v zvezi s pregledom v drugi potekajoči preiskavi ter zavrnil preventivno pridržanje še enega poslanca parlamenta. Kljub temu sta se obe zadevi sodno obravnavali.

Nacionalna služba za integriteto je od sprejetja svojega novega pravnega okvira avgusta 2010 začela znova dosegati nekdanje rezultate ter več zadev v zvezi z navzkrižjem interesov, neskladnostjo in neupravičenim premoženjem posredovala v odločanje pristojnim institucijam. Čeprav je Nacionalna služba za integriteto izboljšala svojo metodologijo in učinkovitost svojih preiskav, je treba precej izboljšati spremljanje pristojnih pravosodnih in upravnih organov. Na podlagi ugotovitev Nacionalne službe za integriteto je bilo izrečenih malo sankcij, pa še tiste so redko odvračilne[9]. Večina odločitev sodišč v zvezi z navzkrižjem interesov na področju javnih naročil je na splošno prepoznih. Kot kaže, preiskovalne komisije za premoženje, ustanovljene v okviru spremenjenega zakona o Nacionalni službi za integriteto na ravni pritožbenih sodišč, o glavnih točkah zadev, ki jih posreduje Nacionalna služba za integriteto, dejansko odločajo po enakem dokaznem standardu kot prvostopenjsko sodišče. Takšen postopek ne le zavlačuje postopek sodnega odločanja, pač pa tudi podvaja vlogo pritožbenih sodišč, ki bi morala biti pristojna za odločanje o zadevah Nacionalne službe za integriteto. Zato je treba sprejeti ukrepe za preprečitev neusklajene prakse preiskovalne komisije za premoženje. Potrebna je nadaljnja sprememba zakona, da se Nacionalni službi za integriteto omogočijo pritožbe na odločitve preiskovalnih komisij za premoženje. Od zadnje letne ocene Komisije so prvostopenjska sodišča potrdila le dva primera neupravičenega premoženja. Hkrati je bilo izgubljenih več pomembnih zadev, ki so bile preiskovane v okviru starega zakona, ker so dosegle obdobje zastaranja, uvedeno s spremenjenim zakonom o Nacionalni službi za integriteto preteklega avgusta.

Romunija je od zadnje ocene Komisije pripravila neodvisno oceno učinka svoje protikorupcijske politike. V njej zajeto priporočilo poudarja, da so pomembne politične prednostne naloge boj proti korupciji, priprava nove protikorupcijske strategije z dolgoročnimi cilji ter vključevanje zainteresiranih strani iz treh vej oblasti ter civilne družbe.

Učinkovitost boja proti korupciji ovira resna šibkost na področju odvzema premoženjskih koristi . Rezultati na področju zaplembe premoženjskih koristi so v Romuniji slabi[10], predvsem zaradi omejenih možnosti zaplembe, ki jih omogoča zakon, restriktivne sodne prakse ter pomanjkanja proaktivnega obnašanja tožilstva[11]. Generalni tožilec si prizadeva za obravnavo teh vprašanj, toda njegova prizadevanja ovirajo kadrovske možnosti, zlasti pa pravni okvir[12]. V praksi se sredstva, pridobljena s kaznivim dejanjem, lahko zapleni le, če so neposredne premoženjske koristi, na katere se nanaša obsodba ali ki so povezane s škodo, ki jo je povzročilo dokazano kaznivo dejanje. Problemi se pojavljajo tudi pri zaplembi sredstev, ki se jih posreduje tretjim osebam. Tako je precejšen znesek sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem, ušel pravnemu nadzoru, kar je bilo nedavno ponazorjeno v primeru obsežnih preiskav korupcije med mejno policijo in carino, v katerem se pričakuje, da bo odvzet sorazmerno majhen znesek sredstev, čeprav se predvideva, da je ta kriminalna dejavnost potekala sistematično in v dolgem obdobju.

Romunija je od zadnje ocene Komisije sprejela ukrepe za zagotovitev učinkovitejših preverjanj javnih razpisov v zvezi z nepravilnostmi na podlagi ocene tveganj. Romunija je od zadnje ocene Komisije znova vzpostavila pravno podlago za oddelek za boj proti goljufijam, podoben Evropskemu uradu za boj proti goljufijam, za izvajanje preiskovalnih ukrepov. Te izboljšave so dobrodošle, hkrati pa upravne zmogljivosti in kakovost upravnih ukrepov ostajajo šibke ter so glavni izzivi na področju javnih naročil.

3. Sklepne ugotovitve

Romunija je od zadnje ocene Komisije julija 2010 sprejela pomembne ukrepe za izboljšanje sodne učinkovitosti, ponovno je vzpostavila pravno podlago za Nacionalno službo za integriteto, nadaljevala je priprave na izvajanje štirih novih zakonikov, začela je priprave za funkcionalni pregled pravosodnega sistema ter izvedla oceno učinka svoje protikorupcijske politike. V prihodnjem obdobju bo potrebna stalna zavezanost glede izvajanja novih zakonikov, sprejemanja potrebnih odločitev za nadaljnjo reformo pravosodnega sistema, konsolidacije protikorupcijske politike ter doseganja boljših rezultatov na področjih zaplembe neupravičenega premoženja ter izvajanja odvračilnih sankcij zaradi neskladnosti.

Potrebni so nujni ukrepi za pospešitev več pomembnih sodnih obravnav v zvezi s korupcijo na visoki ravni ter preprečitev, da bi se ti zaradi zastaranja ustavili. Boj proti korupciji mora s podporo parlamenta ostati glavna prednostna naloga, sprejeti pa je treba tudi nujne ukrepe za izboljšanje odvzema premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji, preganjanja pranja denarja ter zaščite pred navzkrižjem interesov pri upravljanju javnih sredstev.

4. Priporočila

Komisija Romunijo poziva, naj glede na njeno oceno napredka, ki ga je dosegla od julija 2010, sprejme ukrepe na naslednjih področjih. Ta priporočila naj bi Romuniji pomagala, da pripravi vse potrebno za splošno oceno Komisije glede napredka v Romuniji v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje poleti 2012.

1. Reforma pravosodnega sistema

2. dejavno spremljanje začetka veljavnosti civilnega zakonika ter sprejetje celovitega načrta izvajanja za preostale tri nove zakonike, zagotovitev zadostnih virov za usposabljanje ter reorganizacijo sodišč in tožilstev, povečanje zmogljivost Državnega sodnega inštituta ter sprejetje svojih predlogov za izboljšanje standardov za usposabljanje in zaposlovanje;

3. zaključek podrobne analize neravnotežja delovne obremenitve v pravosodnem sistemu za pripravo na naslednji funkcionalni pregled pravosodnega sistema;

4. zaključek predlaganega funkcionalnega pregleda pravosodnega sistema ter spremljanje izvajanja njegovih priporočil;

5. vzpostavitev okvira za spremljanje napredka reforme pravosodja ter v izvajanje tega akcijskega načrta vključitev zainteresiranih strani iz sodstva.

6. Odgovornost pravosodnega sistema

7. doseganje rezultatov v zvezi s preglednimi in objektivnimi odločitvami glede upravljanja v sodstvu, na primer z imenovanji, disciplinskimi odločitvami ter sistemom ocenjevanja in napredovanja na vrhovnem kasacijskem sodišču;

8. doseganje rezultatov s strani pravosodne inšpekcije glede analiziranja in izboljševanja sodne prakse ter nadaljevanje reforme inšpekcije;

9. objava vse sodne prakse v elektronskim obliki ter uporaba ukrepov za zagotovitev, da se sodne obrazložitve izdajajo v skladu z zakonom in pravočasno.

10. Učinkovitost sodnih ukrepov

11. sprejetje nujnih ukrepov za izboljšanje sodne prakse in upravljanja sodnih zadev ter pospešitev obravnave pomembnih zadev korupcije na visoki ravni, da se prepreči zastaranje v vseh primerih;

12. nadaljevanje reforme vrhovnega kasacijskega sodišča za okrepitev njegove kasacijske vloge ter povečanje njegove zmogljivosti obravnavanja zadev korupcije na visoki ravni;

13. nadaljnje povečanje odvračilnosti in usklajenosti sodnih sankcij v zadevah korupcije na visoki ravni ter doseganje boljših rezultatov na področju preiskovanja, pregona in sojenja v zadevah v zvezi z goljufijami s sredstvi EU ter na področju javnih naročil;

14. sprejetje jasnih postopkovnih pravil za odločitve parlamenta glede odvzema imunitete svojim poslancem, ki temeljijo na dobri praksi v drugih državah članicah EU.

15. Integriteta

16. doseganje rezultatov na področju hitrih in odvračilnih sankcij, ki jih sprejmejo upravni in sodni organi v zvezi z neskladnostmi, navzkrižjem interesov ter zaplembo neupravičenega premoženja kot nadaljevanje ukrepanja na podlagi ugotovitev Nacionalne službe za integriteto;

17. sprejetje ukrepov za poenotenje prakse preiskovalnih komisij za premoženje ter zagotovitev, da zadeve obravnavajo učinkovito brez poseganja v odločitev sodišča;

18. izboljšanje sodelovanja med Nacionalno službo za integriteto ter drugimi upravnimi in sodnimi organi, zlasti na področju javnih naročil, ter izboljšanje preiskovalne zmogljivosti te službe s posodobitvami njenega informacijskega sistema in ciljno oceno tveganja.

19. Boj proti korupciji

20. izboljšanje usklajevanja protikorupcijskih politik na najvišji ravni ter priprava nove trdne večletne strategije za preprečevanje in sankcioniranje korupcije na podlagi priporočil neodvisne ocene učinka ter s civilno družbo ustanovitev skupine za spremljanje za nadzor izvajanja strategije;

21. doseganje prepričljivih rezultatov na področju odvzema premoženjskih koristi na podlagi dobre prakse v drugih državah članicah EU, s sprejetjem novega zakona o razširjeni zaplembi in krepitvijo sodne prakse. Romunija mora prav tako doseči zanesljive rezultate na področju preganjanja pranja denarja kot samostojnega kaznivega dejanja;

22. priprava pravil za preprečevanje navzkrižja interesov pri upravljanju javnih sredstev ter v organih, ki urejajo, preverjajo in odločajo o pritožbah na področju javnih naročil; okrepitev postopkov in zmogljivosti pristojnih organov, vključno s spremljanjem potekajočega funkcionalnega pregleda na tem področju.

[1] Odločba Komisije 2006/928/ES z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Romunije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji (UL L 354, 14.12.2006, str. 56).

[2] Poročilo temelji na rednih prispevkih romunskih organov, zlasti na odgovorih na podrobne vprašalnike Komisije. Komisiji pri njenem delu pomagajo neodvisni strokovnjaki, opira pa se tudi na dokumentacijo in prispevke iz različnih virov. V spremnem delovnem dokumentu je opisana podrobna ocena napredka za vsako merilo iz odločbe o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje, ki jo je pripravila Komisija.

[3] Od januarja do maja 2011 so bile v zadevah korupcije na visoki ravni opuščene tri pravnomočne obsodbe, prav tako pa je bilo opuščenih tudi 20 nepravnomočnih obsodb potem, ko je obdolženec priznal krivdo.

[4] V okviru tega novega postopka lahko sodniki zaprosijo za predhodno odločanje vrhovnega kasacijskega sodišča v potekajoči zadevi, če se lahko ugotovijo nasprotujoče si sodne prakse.

[5] Od julija 2010 do 1. aprila 2011 je Nacionalni direktorat za boj proti korupciji skupaj začel 269 novih zadev in vložil 159 obtožnic proti 611 obtožencem. Statistični podatki Nacionalnega direktorata za boj proti korupciji kažejo, da se je v zadnjih petih letih več kot 90 % njegovih obtožnic spremenilo v obsodbe ter 90 % vseh preiskav traja največ 1,5 leta.

[6] Mednje spadajo spremembe iz zakona 177/210 k zakonu o ustavnem sodišču glede odprave ukinitve mirovanja postopka med čakanjem na rešitev v zvezi z ugovorom protiustavnosti ter določbe iz zakona 202/2010 (zakon o manjših reformah).

[7] Na vrhovnem kasacijskem sodišču, kjer poteka veliko število zadev korupcije na visoki ravni, je veliko pomanjkanje sodnih dvoran, precejšnje pa je tudi število prostih delovnih mest v njegovem kazenskem oddelku.

[8] V pomembni operaciji na mejah v začetku leta je bila s pomočjo dobro načrtovanega skupnega delovanja različnih policijskih organov in sodstva odkrita razširjena korupcija med mejno policijo ter carino. Maja je bila po samo šestih mesecih dosežena odločitev na prvi stopnji proti sodniku v zadevi korupcije na visoki ravni z zaslišanji, ki so potekala tedensko, tudi na božični večer in 30. decembra.

[9] Od skupaj 82 odločitev o neskladnosti, ki so jih potrdila sodišča, so na primer disciplinske komisije uporabile sankcije le v 14 primerih, od katerih je bilo pet oprostilnih in pet samo opozoril.

[10] Statistični podatki, ki so jih zagotovili romunski organi, kažejo, da so bili leta 2010 končni nalogi za zaplembo določeni za sredstva, pridobljena s kaznivim dejanjem, ki izvirajo iz vseh vrst kaznivih dejanj, v skupni vrednosti 1,8 milijona EUR, od katerih je bilo dejansko odvzetega 0,2 milijona EUR.

[11] Elementi iz člena 44 romunske ustave, vključno s klavzulo, ki določa, da se za vse premoženje predvideva, da je bilo pridobljeno zakonito, ovirajo učinkovito preglednost sredstev in njihovo odvzetje.

[12] Vlada je nedavno parlamentu predložila osnutek zakona v zvezi z razširjeno zaplembo.