Povzetek

Ocena učinka Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje informacij in postopkov ter služb za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012.

A. Nujnost ukrepanja

Zakaj? V čem je težava?

Za državljane in podjetja v EU je uveljavljanje njihovih pravic na enotnem trgu zamudno in drago. Informacije, postopki in službe za pomoč, ki jih potrebujejo za čezmejno delovanje, pogosto niso na voljo na spletu, niso dobro znani ali dovolj kakovostni ali pa niso dostopni čezmejnim uporabnikom v EU.

Kaj naj bi prinesla ta pobuda?

Namen enotnega digitalnega portala je izboljšati spletno dostopnost, kakovost in najdljivost informacij in služb za pomoč v zvezi s pravicami EU in nacionalnimi pravili o delovanju in gibanju v EU. Države članice bodo morale zagotoviti, da je mogoče ključne nacionalne postopke v celoti opraviti na spletu in da so vsi spletni postopki v celoti dostopni čezmejnim uporabnikom v EU.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU?

Nacionalna pravila na enotnem trgu niso v celoti usklajena. Bistveno je, da se lahko uporabniki enostavno seznanijo s pravili vsake države članice. Bistveno je tudi, da postopki ne ustvarijo nepotrebnega dodatnega regulativnega bremena za druge uporabnike v EU. Za uresničitev teh ciljev je treba ukrepati na ravni EU.

B. Rešitve

Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so se upoštevale? Ali ima katera od njih prednost? Zakaj?

Ocena obstoječih informacij in služb za pomoč kaže, da sedanja kombinacija pravno zavezujočih in nezavezujočih aktov ni učinkovita. Uredba na podlagi členov 21(2), 48 in 114 Pogodbe je najustreznejši akt za dosego ciljev te pobude. Možnosti za enotni digitalni portal segajo od močnega nacionalnega usklajevanja (možnost 1) do popolne uskladitve na ravni EU (možnost 3). Prednostna možnost je možnost 2: usklajen pristop EU za zagotovitev, da je mogoče informacije, postopke in službe za pomoč najti z iskalnim pripomočkom EU. Države članice upravljajo vsebino. To se dopolni z jasnimi in izvršljivimi merili kakovosti ter ključnimi postopki, dostopnimi na spletu.

Kdo podpira katero možnost?

Pobuda uživa široko podporo podjetij, državljanov in javnih organov. Evropska in nacionalna poslovna združenja so izrazila močno podporo. Številne države članice so pozdravile pobudo, tudi v skupnem dopisu, ki ga je septembra 2015 podpisalo 17 ministrov. Evropski parlament in podjetja podpirajo ambicioznejšo možnost 3. Platforma REFIT se je zavzela za rešitev v skladu z možnostjo 1. Države članice so naklonjene možnostim, ki temeljijo na obstoječih portalih, kot sta možnosti 1 in 2.

C. Učinki prednostne možnosti

Kakšne so koristi prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Prednostna možnost bo znižala stroške transakcij za iskanje informacij in služb za pomoč ter izvedbo ključnih postopkov, zlasti za MSP, ki nimajo notranjega pravnega svetovanja ali namenskih sredstev. To bo prispevalo k boljšemu delovanju enotnega trga in ustvarilo nove poslovne priložnosti. Ker zakonodaja EU že zahteva zadevne storitve ali pa se te financirajo s proračunskimi sredstvi EU, bo uvedba minimalnih meril kakovosti izboljšala izkušnjo uporabnikov in ustvarila višjo dodano vrednost. Z zagotovitvijo, da so ključni postopki na voljo na spletu in jih je mogoče v celoti opraviti čezmejno, se bo zmanjšala diskriminacija med državljani države članice in drugimi državljani EU. Zaradi manjših ovir za mobilnost se bodo izboljšale izobraževalne in poklicne priložnosti ter socialna kohezija.

Kakšni so stroški prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Glavni stroški bodo povezani z razvojem informacijske tehnologije v podporo enotnemu digitalnemu portalu, človeškimi viri za usklajevanje in zagotavljanje kakovosti, promocijo ter prevajanjem. Začetni stroški držav članic za vzpostavitev enotnega digitalnega portala in zagotovitev, da so vsi ključni postopki v celoti na voljo na spletu, so v povprečju ocenjeni na 5,8 milijona EUR. Stroški Komisije bodo znašali med 4,3 in 4,8 milijona EUR. Letni tekoči stroški so ocenjeni na približno 212 000 EUR na državo članico in 2,2 milijona EUR za Komisijo.

Kakšen bo vpliv na podjetja, MSP ter mikropodjetja?

Enotni digitalni portal bo znižal stroške transakcij za zagotavljanje storitev ali prodajo blaga v drugi državi članici, zlasti za MSP. Predvideva se, da bi se lahko stroški podjetij znižali za 11 do 55 milijard EUR letno. Pri tej oceni se upošteva samo devet poslovnih postopkov in devet področij, glede katerih podjetja običajno zbirajo informacije, ko se širijo prek meja.

Ali bo prišlo do pomembnih učinkov na nacionalne proračune in uprave?

Stroški se bodo precej povrnili s prihranki pri upravnih stroških, saj so spletni postopki na splošno učinkovitejši od nespletnih. Države članice, ki so manj razvite z vidika digitalizacije postopkov, bodo imele zaradi razvoja enotnega digitalnega portala znatne stroške. Skladi ESI so eden od virov financiranja, ki se lahko uporabijo za začetne naložbe, če je to v skladu s prednostnimi nalogami nacionalnih operativnih programov.

Ali bo imela pobuda druge pomembnejše učinke?

Enotni digitalni portal bi lahko tudi izboljšal poenostavitev ureditve, s čimer bi prispeval k temu, da več evropskih podjetij in državljanov sprejme enotni trg za svojega.

D. Spremljanje

Kdaj se bo politika pregledala?