[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 10.9.2007

SEC(2007) 1137

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote Povzetek ocene učinka [COM(2007) 510 konč. SEC(2007) 1136]

Ocena učinka se nanaša na Direktivo 80/181/EGS o merskih enotah. V skladu z Direktivo se morajo meritve v EU izvajati v metričnih enotah, do konca leta 2009 pa je dovoljena tudi uporaba dodatnih navedb (brez opredelitve, kaj pomenijo). Po tem datumu bodo morale biti v skladu z Direktivo vse navedbe samo metrične, kar bo zahtevalo nenehno ponovno označevanje blaga v čezatlantski trgovini, zlasti ker bo zakonodaja EU o samo metričnih navedbah takrat v nasprotju z zakonodajo ZDA, ki zahteva dvojno označevanje (metrično označevanje in označevanje v enotah ZDA, kot sta cola in funt).

Na podlagi odzivov na delovni dokument služb Komisije, izraženih med javnim posvetovanjem, so se obravnavale tri možnosti, ki izpolnjujejo minimalne standarde Komisije.

- Možnost 1 – neukrepanje: klavzula o zapadlosti bi pomenila, da po letu 2009 uporaba dodatnih navedb ne bi bila več dovoljena. Morda bo obstajala potreba po pregledu obstoječega pravnega reda Evropskih skupnosti, ki bi v posameznih primerih omogočil uporabo navedb v ne-SI enotah, kot je kcal. Brez prilagoditve tehničnemu napredku. Združeno kraljestvo in Irska bi ostala zavezana k določitvi datuma za odpravo preostalih izjem (pinta, milja, unča).

- Možnost 2 – razveljavitev Direktive: države članice bi lahko sprejemale nacionalno zakonodajo, ki bi temeljila na mednarodnih standardih, kot to velja za Direktivo. Nekatere države članice bi se lahko zato odločile, da ne sprejmejo nobenih predpisov. Vzajemno priznavanje bi se uporabljalo v skladu s členom 28 Pogodbe.

- Možnost 3 – posodobitev Direktive: prilagoditev Direktive, da se odpravijo pomanjkljivosti, omenjene v možnosti 1, tj. uporaba dodatnih navedb (cola, funt) za nedoločen čas v sektorjih, v katerih metrične enote ne obstajajo. Ta možnost ohranja obstoječi položaj in za nedoločen čas podaljšuje veljavnost vseh obstoječih izjem za uporabo nemetričnih enot. Ta možnost predvideva tudi prilagoditev tehničnemu napredku (sprejetje nove enote katal). Prav tako bi bila razveljavljena obveznost Združenega kraljestva in Irske za določitev datuma odprave preostalih izjem.

Možnost 3 „posodobitev Direktive“ je najprimernejša, saj ohranja obstoječi položaj in ne povzroča novih upravnih stroškov, v tem primeru zlasti stroškov označevanja. Ta možnost vključuje sinergijo med podaljšanjem uporabe dodatnih navedb in nadaljevanjem prožnosti pri sedanjem izvrševanju Direktive, kar zadeva uporabo nemetričnih enot, zlasti v sektorjih, v katerih metrične enote ne obstajajo, npr. binarne enote v računalništvu (biti, bajti). Ta možnost bi zagotovila stalno uporabo sedanje prakse, ki na splošno ni povzročila velikih težav. Dopustitev nadaljnje uporabe izjem za pinto, miljo in unčo v Združenem kraljestvu in na Irskem za nedoločen čas koristi večini potrošnikom, ki želijo ohraniti obstoječi položaj.

Stroški možnosti 1 „neukrepanje“ bi bili v glavnem upravni, ki pa so znatni ter bi verjetno najbolj prizadeli mala in srednja podjetja, saj so pri njih učinki merilne lestvice manjši. Za ohranitev sorazmernosti ocene učinka ni bila izvedena obsežna ocena učinka na podlagi standardnega stroškovnega modela. Namesto tega so se uporabile podobne ocene iz različnih virov v industriji.

Stroški možnosti 2 „razveljavitev Direktive“ so zelo negotovi, vendar pa bi se lahko hitro zvišali, če bi države članice različno izvajale mednarodne standarde, kar bi povzročilo negotovost in možne ovire za trgovino. Zaradi nesporazumov bi lahko občasno nastala tudi večja finančna škoda. Tako se je na primer vesoljsko vozilo ZDA Marslander zrušilo na Marsu zaradi okvare, ki je bila posledica zamenjave navedb cola/funt z metričnimi navedbami v fazi proizvodnje.

Možnost odobritve dodatnih navedb za nadaljnjih 10 let (četrto obdobje po letih 1989, 1999 in 2009) bi v prihodnosti pomenila velike spremembe vsaj na treh političnih področjih (in vitro diagnostika, označevanje hranilne vrednosti in pravice intelektualne lastnine) in se ne bi obravnavala kot pozitiven odziv na spremembe v Združenih državah Amerike, saj bi ZDA z odobritvijo zgolj metričnega označevanja naletele na trgovinsko oviro EU za blago, označeno z dodatnimi navedbami.