SL Uradni list Evropske unije C 255/54

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Nova obzorja IKT – strategija za raziskovanja na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij v Evropi

(COM(2009) 184 konč.)

(2010/C 255/09)

Poročevalka: ga. DARMANIN

Soporočevalec: g. WOLF

Evropska komisija je 20. aprila 2009 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij

Nova obzorja IKT – strategija za raziskovanja na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij v Evropi

COM(2009) 184 konč.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 17. novembra 2009. Poročevalka je bila ga. DARMANIN, soporočevalec pa g. WOLF.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje soglasno sprejel na 458. plenarnem zasedanju 16. in 17. decembra 2009 (seja z dne 16. decembra).

1. Sklepi in priporočila

1.1 Krepitev raziskav, razvoja in inovacij je bistven element za izhod iz trenutne gospodarske in finančne krize.

1.2 Med osrednjimi temami na področju raziskav in razvoja, kot so npr. podnebje, energija in zdravstvo, ima IKT kot medsektorska tehnologija, ki se dotika skoraj vseh vidikov družbe, gospodarstva, znanosti in tehnologije, ključno vlogo.

1.3 Pri razvoju in raziskavah na področju IKT ima podprogram „prihodnje in nastajajoče tehnologije“ (FET) pionirsko vlogo in bi lahko dolgoročno privedel do popolnoma novih, morda celo revolucionarnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij.

1.4 EESO zato v celoti podpira predloge, ki so navedeni v sporočilu Komisije o prihodnjih in nastajajočih tehnologijah. Prav tako podpira predlog, da se v okviru IKT proračunska sredstva za FET povečajo za 20 % letno.

1.5 Čeprav omenjeno povečanje odraža zgolj predvideno povečanje sredstev za program IKT kot celoto, kar pomeni, da se sorazmerni delež programa FET ne spreminja, EESO priporoča, da se v sedmem okvirnem programu (OP7) trenutni sorazmerni delež FET postopno poveča na 15 % in da se ta usmeritev nadaljuje tudi v OP8.

1.6 EESO v zvezi s „pravili za udeležbo v sedmem okvirnem programu“ države članice in njihove organizacije za financiranje poziva, naj prispevajo zahtevane deleže in tako omogočijo uspešno izvedbo programa.

1.7 Države članice tudi poziva, naj na področju IKT in FET pripravijo učinkovite nacionalne programe za raziskave in razvoj ter tako postanejo pomembne partnerice v evropskem in mednarodnem sodelovanju. Temu bi bilo treba nameniti več sredstev iz strukturnih skladov. EESO meni, da je doseganje napredka na tem področju pomemben element nove lizbonske strategije (1), za kar bi si morali prizadevati z instrumentom odprte metode usklajevanja.

1.8 EESO prav tako podpira predlagano strukturo programa FET z dvema ločenima deloma: spodbujanje novih idej na obetavnih področjih (FET Pro-active), kar vključuje tudi nedavno predlagane vodilne projekte, in raziskovanje novih idej (FET Open). Odprtost programa FET za nove ideje je zlasti pomembna za spodbujanje znanstvenega in intelektualnega potenciala v državah članicah.

1.9 EESO v okviru predlaganega programa FET podpira tudi dodatne značilnosti, kot so multidisciplinarni pristop, skupna priprava programov med državami članicami in mednarodno sodelovanje. Vendar bi bilo treba zagotoviti, da obetavne pobude ne bi ugasnile zaradi zapletenosti postopkov, ki so z njimi povezani, ter da bi se izjemne znanstvenike in ustanove spodbujalo k sodelovanju v njih.

1.10 Odbor poziva k takojšnjim in oprijemljivim ukrepom v zvezi s patentom Evropske skupnosti.

1.11 EESO poziva Komisijo in države članice, naj za to področje raziskav pridobijo vrhunske talente in preprečijo beg najbolj nadarjenih mladih znanstvenikov. Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da so nekatere raziskovalne organizacije že uvedle uspešne programe za soočanje s tem izzivom.

1.12 Odbor ponavlja svoje priporočilo, da bi bilo treba v skupen program IKT vpeljati novo kategorijo, poimenovano „IKT za znanost in raziskave“.

2. Sporočilo Komisije

2.1 Raziskave in razvoj na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) so znotraj posebnega programa „sodelovanje“ glavni steber sedmega okvirnega programa Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj (2007–2013) (2), na kratko OP7. Raziskovanje prihodnjih in nastajajočih tehnologij (FET) pa predstavlja le majhen del omenjenega programa raziskav in razvoja v zvezi z IKT in trenutno zajema okoli 10 % njihovega proračuna. Čeprav se večji del programa IKT nanaša predvsem na uporabo obstoječih znanstvenih spoznanj pri razvoju inovativnih tehnologij IKT, ima raziskovanje FET v programu IKT pionirsko vlogo, saj obravnava bolj temeljna znanstvena vprašanja, katerih rešitve bi dolgoročno utegnile privesti do popolnoma novih, morda celo revolucionarnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij.

2.2 Komisija v svojem sporočilu navaja cilj krepitve raziskovanja prihodnjih in nastajajočih tehnologij (FET) v okviru programa IKT. S tem bodo dopolnjene in okrepljene dejavnosti, opisane v nedavnem sporočilu Komisije (3) o strategiji za raziskave, razvoj in inovacije na področju IKT v Evropi.

2.3 S sedanjim letnim proračunom približno 100 milijonov EUR program FET podpira znanstvenike in inženirje, ki se podajajo v neznano, onkraj meja tradicionalne IKT. Evropska komisija podpira letno povečanje proračuna OP7 za raziskovanje FET v višini 20 % v obdobju od leta 2011 do 2013 ter države članice poziva k podobnemu povečanju.

2.4 Evropski program raziskav FET na edinstven način kombinira naslednje značilnosti. Je:

— temeljen. Postavlja temelje prihodnjim IKT z raziskovanjem novih nekonvencionalnih idej in znanstvenih paradigem, ki so preveč dolgoročne ali tvegane za industrijske raziskave;

— preobrazben. Spodbujajo ga ideje, ki so kritične do našega razumevanja znanstvenih konceptov obstoječe informacijske tehnologije in ga lahko radikalno spremenijo;

— visoko tvegan. Vendar ta tveganja uravnoteži z visokimi potencialnimi donosi in možnostjo revolucionarnih prodorov;

— ciljno naravnan. Njegov namen je, da vpliva na prihodnje programe raziskav na področju IKT;

— multidisciplinaren. Gradi na sinergijah in medsebojnem bogatenju različnih strok, kot so biologija, kemija, nano-, nevro- in kognitivne znanosti, etologija, družbene vede ali ekonomija;

— sodelovalen. Za sodelovanje pri skupnih raziskovalnih temah zbira najboljše skupine v Evropi in vse bolj tudi po svetu.

2.5 FET se izvaja s tematskim raziskovanjem na nastajajočih področjih (FET Pro-active) in z odprtim, neoviranim raziskovanjem novih idej (FET Open).

2.6 Komisija v svojem sporočilu predlaga strategijo za več elementov, kot so:

— krepitev FET v okviru teme IKT

— začenjanje vodilnih pobud na področju FET

— udejstvovanje pri skupnem načrtovanju in FET ERA pobudah

— povečanje udejstvovanja mladih raziskovalcev v raziskovanju FET

— omogočanje hitrejše kapitalizacije znanstvenih spoznanj in pospeševanje inovacij

— omogočanje sodelovanja z vodilnimi v svetu na področju raziskovanja in privabljanje svetovnih talentov v Evropo

2.7 Komisija poziva države članice, da podprejo predlagane cilje in strategijo ter spodbujajo nacionalne in regionalne oblasti, univerze in javne raziskovalne organizacije ter zasebni sektor k sodelovanju pri pripravah prihodnjih ukrepov.

3. Splošne ugotovitve

3.1 IKT v sklopu OP7. EESO je v svojem mnenju o sedmem okvirnem programu Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj (2) navedel, da so „[u]činkovite in kakovostne raziskave in razvoj, ki imajo zadostno podporo, […] namreč odločilna osnova in predpogoj za inovativnost, konkurenčnost in blaginjo ter tako tudi za razcvet kulture in socialnih storitev. Naložbe v raziskave in razvoj vodijo – z visokim ojačevalnim faktorjem – k povečani gospodarski moči“. To je zlasti aktualno, če upoštevamo trenutno resno gospodarsko in finančno krizo, ki skupaj z obstoječimi energetskimi in podnebnimi problemi kaže na nujno potrebo po nadaljnjem raziskovanju in revolucionarnih inovacijah.

Vpliv IKT. V tem okviru ima IKT kot ključna medsektorska tehnologija, ki podpira skoraj vse vidike in procese sodobnega življenja, bistveno vlogo. V zadnjih nekaj desetletjih so IKT in sorodne tehnologije privedle do revolucionarnih sprememb in napredka, kar zadeva vzorce delovanja družbe, pri čemer so imele vpliv na življenjski slog posameznikov, industrijsko proizvodnjo, trgovino, upravo in tudi na samo znanost.

3.2.1 IKT kot raziskovalno orodje. IKT je orodje, ki omogoča nadaljnje raziskave in razvoj na drugih področjih inovacij, kot so energija (4), podnebje, zdravstvo in starajoča se družba, pa tudi raznovrstna družbeno-ekonomska vprašanja. IKT tako sama po sebi ne predstavlja zgolj področja inovacij, ampak je tudi orodje za inovacije na drugih področjih znanosti, družbe in tehnologije. Nadaljnji razvoj IKT bo po pričakovanjih ta napredek pospešil in spodbudil.

3.3 Raziskave in razvoj na področju IKT. Raziskave in razvoj na področju IKT se pri razvoju ali izboljšavah novih naprav, metod in instrumentov za računanje in komuniciranje opirajo predvsem na obstoječa znanstvena spoznanja. Teme obsegajo vse od omrežnega računalništva do UMTS; celoten nabor teh številnih različnih projektov je na voljo na naslovu http://cordis.europa.eu/fp7/ict/projects/home_en.html.

3.4 Program FET. Če želimo preseči obstoječe omejitve in odkriti povsem nova področja znanja, ki obetajo nov potencial za inovacije in tehnologijo IKT, je za raziskave in razvoj na področju IKT potrebno tudi poglobljeno poznavanje zakonov narave in zlasti načinov, kako podatke obdeluje narava. Prav to je namen programa FET, ki je že zbudil zanimanje mednarodne znanstvene elite.

3.5 Pionirska vloga. EESO meni, da je program FET Evropske komisije zelo uspešen in dejansko igra pionirsko vlogo. Odbor zato podpira nadaljevanje in razširitev programa v skladu s predlogom Komisije. EESO prav tako podpira predlagano povečanje proračuna za FET v višini 20 % letno ter koncept podajanja v neznano z namenom iskanja temeljnih novih priložnosti.

3.6 Povečanje sorazmernega deleža FET. EESO se zaveda, da vlaganje v FET danes pomeni osnovo za IKT prihodnosti. Čeprav povečanje proračunskih sredstev za FET v višini 20 % letno zgolj odraža predvideno povečanje sredstev za program IKT kot celoto in ne spreminja sorazmernega deleža programa FET, EESO priporoča, da se v OP7 trenutni delež FET postopno poveča na 15 % in da se ta usmeritev nadaljuje tudi v OP8.

3.7 Dva dela. EESO prav tako podpira strukturo programa FET z dvema ločenima deloma: delom za proaktivno tematsko raziskovanje, zlasti spodbujanje novih idej na obetavnih področjih (FET Pro-active), kar vključuje tudi predlagane vodilne projekte (5) (npr. decentralizirani samoorganizirani sistemi), in delom za raziskovanje novih idej (FET Open), pri katerem se uporablja pristop od spodaj navzgor in je odprt za prijavitelje, ki predlagajo povsem nove ideje. Odprtost programa FET je zlasti pomembna za spodbujanje znanstvenega in intelektualnega potenciala v državah članicah.

3.8 Države članice in pravila za udeležbo. Čeprav glavnino razvoja IKT nosijo industrija in MSP (6), se program FET, ki je obravnavan v tem dokumentu, nanaša predvsem na univerze in javne raziskovalne institucije v EU. Program FET v skladu s „pravili za udeležbo (7)“ v sedmem okvirnem programu Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj spodbuja sodelovanje med državami članicami in financiranje s strani držav članic. EESO zato poziva organizacije za financiranje v državah članicah, naj prispevajo svoj delež in s tem olajšajo ali povečajo udeležbo v tem pomembnem programu.

3.9 Raziskave in razvoj na področju FET v državah članicah. EESO poziva države članice, da na področju IKT (8) in FET pripravijo učinkovite nacionalne programe za raziskave in razvoj ter tako postanejo pomembne partnerice v evropskem in mednarodnem sodelovanju. Temu bi bilo treba nameniti več sredstev iz strukturnih skladov.

Značilnosti programa in merila za izbor. Odbor meni, da je glavni cilj, tj. obravnavanje in podpiranje novih tematskih, metodoloških in tehnoloških idej, odličen in si zasluži podporo. Meni tudi, da so drugi cilji, našteti v točkah 2.4 in 2.6, zanimivi in pomembni. Odbor z veseljem ugotavlja, da značilnosti in elementi, navedeni v točkah 2.4 in 2.6, zlasti, kadar so povezani, spodbujajo znanstveno izvirnost in odličnost kot najpomembnejši merili za izbor. Odbor je prepričan, da so izvirnost, odličnost in ustreznost bistvenega pomena, in meni, da je bilo tako v preteklosti in bi tako moralo biti tudi v prihodnosti.

3.10.1 Izogibanje enakemu pristopu za vse. Pri uporabi instrumentov programa FET bi se zato morali izogibati pristopu, ki bi bil enak za vse primere. Čeprav program zajema in združuje različne značilnosti (9), od katerih je vsaka tehtna in pomembna, pa projektov, ki kandidirajo za podporo, ne bi smeli izbirati glede na to, ali imajo vse te različne značilnosti, kar z drugimi besedami pomeni, da obravnavanje vseh značilnosti ne bi smelo biti obvezno.

3.11 Sprejemanje neuspehov. Ker ima raziskovanje novih področij na splošno pozitiven skupni učinek, je treba pri „visoko tveganih“ projektih, ki so značilni za program FET, sprejemati tudi neuspehe, sodelujočih raziskovalcev ali podpore, ki jo nudi OP7, pa ne stigmatizirati. Tveganja neuspeha ni mogoče izključiti niti pri vodilnih projektih. EESO z veseljem ugotavlja, da je bilo to načelo vključeno v dokument Komisije in v njem tudi poudarjeno.

3.12 Program FET in seznam ESFRI. Da bi lahko v celoti izkoristili potencial obstoječe in nove raziskovalne infrastrukture ter zagotovili povezavo med to infrastrukturo in programom FET, je treba spodbujati in podpirati načrt Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture (seznam ESFRI (10)).

4. Posebne ugotovitve

V tem delu so obravnavana nekatera vprašanja, ki so orisana v točkah 2.4 in 2.6 zgoraj.

4.1 Multidisciplinarni pristop. EESO priznava in poudarja izzive, ki jih je Komisija orisala v svojem sporočilu. Eden od izzivov je spodbujanje sodelovanja med strokami, ki je ključno za uspešnost FET. Zato EESO ceni dejstvo, da je multidisciplinarni pristop nepogrešljiva zahteva za izbrane projekte in pred kratkim predlagane „vodilne teme“ (11).

4.2 Udeležba industrije, MSP in družbe. Predstavniki industrije, MSP in družbe bi morali sodelovati v ustreznih svetovalnih odborih, da se zagotovi ustrezno uvajanje prihodnjih industrijskih ali družbenih aplikacij programa FET, ki je bolj usmerjen v temeljna vprašanja. EESO ugotavlja, da takšna praksa že obstaja (12), in priporoča, da se ohrani tudi v prihodnje. EESO poleg tega poziva k aktivnejši udeležbi raziskovalcev na družbenem področju.

4.3 Pridobivanje vrhunskih talentov in preprečevanje bega možganov. Pridobivanje vrhunskih talentov na področje raziskav in preprečevanje bega najbolj nadarjenih mladih znanstvenikov sta še posebej resna izziva, na katera je EESO že večkrat opozoril (13). EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da so nekatere raziskovalne organizacije (14) že uvedle uspešne programe za soočanje s tem izzivom. EESO priporoča, da temu zgledu sledi še več organizacij iz vseh držav članic in da Komisija podpre to politiko. EESO poleg tega priporoča okrepitev programov za študente, da bodo diplomante pritegnila specifična področja raziskav, vendar je treba že v srednji šoli zbuditi splošno zanimanje dijakov za inovacije, znanost in raziskave. Te programe bi bilo treba izvajati tako, da bo mogoče odličnost odkriti še pred diplomiranjem.

4.4 Skupno načrtovanje (8). EESO opozarja na dejstvo, da se velika večina javno financiranih projektov raziskav in razvoja izvede v državah članicah ali jih te financirajo, zato ponovno poziva k usklajenemu postopku držav članic, da bo mogoče v celoti izkoristiti njihov potencial raziskav in razvoja ob podpori okvirnega programa Skupnosti za raziskave in razvoj.

4.5 Sodelovanje raziskovalcev na področjih FET. EESO ponovno opozarja na svoje nedavno mnenje (8) o tej temi in pozdravlja priporočila Komisije za odpravo razdrobljenosti sedanjih raziskovalnih prizadevanj v Evropi in o nadaljnjem izboljšanju sodelovanja raziskovalcev na izbranih področjih FET. Če zahteve, določene v „pravilih za udeležbo“, še ne zadostujejo, EESO priporoča, da Komisija čim prej pozove države članice, da začnejo skupne pobude v okviru skupnega načrtovanja raziskovalnih programov na področjih, kot so kvantne in nevroinformacijske tehnologije, za katere že obstajajo evropski raziskovalni načrti, ter da te pobude pozneje razširijo na druga področja FET, na katerih obstaja skupen interes. EESO meni, da je doseganje napredka na tem področju pomemben element nove lizbonske strategije (1), za kar bi si morali prizadevati z instrumentom odprte metode usklajevanja.

4.6 Mednarodno sodelovanje. Odbor se strinja s Komisijo, da je raziskovanje FET še posebno primerno za (globalno) mednarodno sodelovanje, saj postavlja temelje prihodnje IKT in obravnava globalne znanstvene izzive. EESO se pri tem sklicuje na svoje nedavno mnenje na to temo (15). EESO se strinja s Komisijo, da so glavni tekmeci Evrope spoznali pomen temeljnega raziskovanja za doseganje in vzdrževanje vodilne vloge na področju IKT.

4.7 Zapletenost postopkov. EESO se v zvezi z vprašanji, obravnavanimi v točkah 4.4 in 4.5, prav tako zaveda, da utegnejo s tem povezani postopki občutno povečati kompleksnost tehničnih in znanstvenih prizadevanj. Treba si je prizadevati in zagotoviti, da obetavne pobude zaradi teh postopkovnih vprašanj ne bi ugasnile ter da bi se izjemne znanstvenike in ustanove spodbujalo k sodelovanju v njih.

4.8 Potreba po patentu Evropske skupnosti. Odbor poudarja dejstvo, da bi patent Evropske skupnosti pripomogel k hitrejši in boljši zaščiti pravic intelektualne lastnine, izhajajočih iz evropskih vlaganj v raziskave in razvoj. Odbor globoko obžaluje, da na tem področju že deset ni bilo oprijemljivega napredka.

4.9 IKT za znanost in raziskave. EESO ponavlja svoje predhodno priporočilo (15), da bi bilo treba v skupen program IKT vpeljati novo kategorijo, „IKT za znanost in raziskave“, ki bi bila osredotočena predvsem na programsko opremo. Odbor meni, da bi bila takšna poteza koristna za razširjeni program FET.

V Bruslju, 16. decembra 2009 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) UL C 277, 17.11.2009, str. 1.

(2) UL C 65, 17.3.2006, str. 9.

(3) COM(2009) 116 konč.

(4) Glej tudi C(2009) 7604 konč., 9.10.2009.

(5) Glej končno različico Poročila svetovalne skupine za tehnologije informacijske družbe (ISTAG) z dne 31. julija 2009.

(6) EESO v tej zvezi opozarja na koristno vlogo programa EUREKA, ki projektnim partnerjem iz vse Evrope omogoča hiter dostop do obsežnega znanja, sposobnosti in strokovnih izkušenj ter olajšuje dostop do javnih in zasebnih programov financiranja v posameznih državah (http://www.eureka.be/about.do).

(7) UL C 309, 16.12.2006, str. 35.

(8) UL C 228, 22.9.2009, str. 56.

(9) COM(2009) 184 konč., točka 2.

(10) UL C 182, 4.8.2009, str. 40.

(11) Glej npr. poročilo Komisije o posvetovanjih o FET 2007–2008 Shaping the future: Report on FET consultations 2007–2008 – Future and Emerging Technolgies, ISBN 978-92-79-09565-8, september 2008.

(12) Člani svetovalne skupine za tehnologije informacijske družbe (ISTAG), glej: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/istag/home_en.html.

(13) UL C 110, 30.4.2004, str. 3.

(14) Na primer združenje nemških raziskovalnih središč Helmholtz in združenje Max Planck.

(15) UL C 306, 16.12.2009, str. 13.