SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 14.11.2008 
SEC(2008) 2761 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE, 
 
ki spremlja 
Predlog  
 
UREDBA SVETA 
 
o oblikovanju nadzornega sistema Skupnosti za zagotovitev skladnosti s pravili na 
področju skupne ribiške politike 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 721 kon č.} 
{SEC(2008) 2760} 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA  
Komisija je pri pripravi predloga za reform o sistema nadzora na podlagi sedanje skupne 
ribiške politike (SRP) pripravila to poglobljeno oceno u činka, da bi analizirala mogo če 
posledice razli čnih možnosti za odpravljanje sedanjih  pomanjkljivosti v sistemu nadzora 
ribištva EU. V sedanjem sistemu nadzora v SR P so precejšnje pomanjkljivosti, ki sta jih 
opredelila Evropska komisija1 in Evropsko ra čunsko sodiš če2, zato ni tako u činkovit ali 
uspešen, kot bi lahko bil. Zato je po membno, da se vzpostavi skladen in u činkovit sistem 
nadzora, ki bo zagotovil, da se pravila SRP v celoti izvajajo in so dovolj skladna, da se 
zagotovi trajnostno izkoriš čanje živih vodnih virov. 
Komisija je zato predlagala vr sto sprememb, s katerimi bi dosegla izboljšave, in v tem 
poročilu so ocenjeni verjetni vplivi teh sprememb na u činkovitost in uspešnost nadzora in 
skladnosti ter verjetnost zagotavlja nja optimalnih koristi sedanjih in prihodnjih naložb, zlasti 
v obnovitev staležev, da se ohr ani trajnostna industrija. 
Da bi pridobili informacije, potrebne za ustrezno pripravo in analizo razli čnih možnosti, in da 
bi vsem zainteresiranim stranem omogo čili, da se zgodaj vklju čijo v razpravo, je bilo 
opravljeno obsežno posvetovanje, na katerem so sodelovali države članice, ribiški sektor in 
vse zainteresirane strani. Poleg tega je Komisija uporabila z unanja izvedenska mnenja za 
študijo primera, ki je temeljila na sedmih staležih, za ve čino katerih so veljali ve čletni načrti 
za obnovitev, da bi podprla nekatere od utemeljitev v tem poro čilu. 
V tem poro čilu so bile prou čene naslednje možnosti: 
- Možnost 1: brez spremembe politike. N adaljevati sedanjo politiko ter se osredoto čiti 
na izvajanje in uveljavljanje obstoje čega okvira 
 Podmožnost 1: brez spremembe politike, nadaljevati sedanje stanje 
 Glavna predpostavka za to podmožnost je, da sedanja politika nadzora zadostuje za 
zagotovitev skladnega vedenja v podporo ciljem SRP in da je  osrednja težava ta, da 
države članice slabo izvajajo veljavne za konodajne zahteve. Komisija je ve čkrat 
izrazila resno zaskrbljenost zaradi nezadostnega ukrepanja držav članic na tem 
področju3. Za rešitev teh vprašanj bi lahko poudarili boljše izvajanje veljavne 
zakonodaje. Vendar ta možnost ne bi mogla odpraviti precejšnjih pomanjkljivosti v 
sedanjem sistemu, kot so zapletenost pra vnega okvira, neobstoj  skupnih standardov 
inšpekcijskih pregledov, neobstoj si stema usklajenih in dovolj odvra čilnih kazni ali 
omejene pristojnosti Komisije, in razm ere se verjetno ne bi izboljšale. 
 Podmožnost 2: izvajanje in uveljavljanje obstoje čega okvira z izvedbenimi predpisi 
 Glavna predpostavka za to podmožnost ko t alternativo preprostemu nadaljevanju 
sedanjega stanja je, da bi lahko dali poudarek na sp rejetje izjemne izvedbene 
zakonodaje. Dejstvo, da veliko izvedbeni h predpisov ni bilo sprejetih, o čitno 
preprečuje, da bi bila prvotna uredba o nadzoru v celoti u činkovita. Vendar ta pristop 
pomeni, da se obstoje či mreži zapletenosti neusklaje no dodajo dodatne plasti pravil 
kot odziv na osamljene politi čne zahteve ali izjemne razmere v ribištvu. Tudi če bi se 
sprejeli vsi izvedbeni pr edpisi, to ne bi omogo čilo razvoja novega pristopa k nadzoru 
in inšpekcijskim pregledom. Dodatne dolo čbe bi samo še poslabšale razdrobljenost 
                                                 
1 Poro čilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o spremljanju izvajanja skupne ribiške politike s 
strani držav članic v obdobju 2003–2005 – COM(2007) 167,10.4.2007. 
2 Posebno poro čilo Računskega sodiš ča št. 7/2007 o sistemih nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni v 
zvezi s pravili za ohranjanje ribolovnih virov Skupnosti. 
3 COM(2007) 167. 
SL 3   SL sedanjih pravil in ustvarile še zapleten ejši pravni okvir. Tako bi se nadaljeval 
začarani krog, v katerem slabi podatki ne omogo čajo zanesljivega znanstvenega 
svetovanja, kar vodi k netrajnostnim odlo čitvam v zvezi z upravljanjem in 
čezmernemu izkoriš čanju staležev. Razen morda ne kaj obnovljenih staležev, za 
katere bi veljali posebni pogoji, bi se pada nje gibanja kvot verj etno nadaljevalo. 
Pristojnosti Komisije in njenih inšpektorjev bi ostale omejene. Nezmožnost Komisije bi še naprej dopolnjevala vztrajna prizanes ljivost nacionalnih pravnih sistemov glede 
kršitev, nezadovoljivega nadaljnjega ukr epanja zaradi pravnih ali postopkovnih 
razlogov ter nepopolnih podatkov o kazn ih in predhodni neskladnosti. 
- Možnost 2: preoblikovati uredbo o n adzoru v povezavi s kodeksom ravnanja 
 Razvoj pristopa, pri katerem se reforma izvaja na podlagi okrepljenega pravnega 
okvira v kombinaciji z usmerjevalnim inst rumentom, kot so „kodeks ravnanja“ ali 
„smernice najboljše prakse“, bi lahko delno pripomogel k izboljšanju sedanjega 
nadzornega sistema. Ker bi ta pristop temeljil na pobudah, ki so jih z leti razvile države članice, bi se usklajevanje dejavnosti in špekcijskih pregledov in nadzora, ki 
jih izvajajo nacionalni organi, na ravni  Skupnosti izboljšalo na  podlagi strategij 
inšpekcijskih pregledov in nadzora, ki bi jih sprejela Komisija, in združitve 
nacionalnih inšpekcijskih virov za skupno uporabo. Nacionaln i viri za inšpekcijske 
preglede bi se tako čim gospodarneje in u činkoviteje uporabili. Nekatera ribištva bi si 
lahko opomogla zaradi enostranskega ukrepanja na enem ali ve č delih ladjevja, 
vendar na splošno ta pristop ne spreminja vsebine sedanjih dolo čb ali dodaja novih 
pravnih instrumentov in je preve č odvisen od prostovoljnega izvajanja držav članic. 
Kljub preoblikovanju sedanjih dolo čb bi države članice še vedno potrebovale nov 
pravni okvir, ki zagotavlja nova obvezujo ča orodja za zagotovitev u činkovite 
uporabe pravil SRP. Kombinacija okrepitve in usmerjevalnih ukrepov zato ne bi 
zadostovala. 
- Možnost 3: regulativni inst rument v obliki nove zavezujo če uredbe 
 Tretja možnost, predstavljena za oceno, je izvajanje reformnega svežnja ukrepov z 
regulativnim instrumentom, ki bi bil zavezujo č na ravni EU. Cilj tega pristopa je 
vzpostaviti enake pogoje delovanja v EU, kar zelo odlo čno zahtevajo države članice 
in zlasti sam sektor. S tem bi zagotovili enotno uporabo pravil SRP po vsej EU in 
nediskriminacijsko obravnavo vseh ribi čev. Regulativni instrument bi bil skladen s 
cilji resni čno globalne in celostne politike nadzora, saj bi vklju čeval vse ravni 
nadzora „od mreže do krožnika“. Izvaja nje ustreznih ukrepov nadzora bi omogo čilo 
tudi nekatere potrebne str ukturne prilagoditve ladjev ja. Po eni strani bi u
činkovit in 
okrepljen nadzor ureditev ribolovnega napora zmanjšal sedanje preseganje 
dovoljenih koli čin ulova, ki umetno ohranja donosnost ladjevja in tako ustvarja 
spodbudo za neskladnost s predpisi. Po drugi strani bi se prevelika zmogljivost odpravila z uvedbo u činkovitih orodij za boljši nadzor zmogljivosti ribiških plovil. 
Določitev skupnih standardov nadzora in in špekcijskih pregledov bi zagotovila 
skupno podlago in tako pomagala zagotovit i enake pogoje del ovanja. Usklajene 
sankcije bi tudi prispevale k oblikovanju en akih pogojev delovanja, saj bi bile kazni 
sorazmerne s koristjo, pridobljeno z nezakoniti mi dejavnostmi, in primerljive v vseh 
državah članicah. Obvezni regulati vni okvir bi Komisiji omogo čil, da zagotavlja 
učinkovito uporabo pravil SRP. Prvi č, izboljšala bi se sposobnost Komisije, da 
odgovori sorazmerno z ravnjo neskladnosti države članice. Zaradi okrepljenih 
pristojnosti inšpektorjev Komisije bi države članice težje prikrile pomanjkljivosti pri 
izvajanju pravil SRP. Drugi č, Komisija bi lahko zaradi okrepljene zmogljivosti zlasti 
SL 4   SL zagotovila boljše upravljanje ribolovnih možnosti in lažje zapirala ribolovna obmo čja 
v realnem času na lastno pobudo, da bi prepre čila prelov. 
 Okvirne kvalitativne in kvan titativne analize kažejo, da čeprav so nekateri predlagani 
ukrepi pomembnejši od drugih, bo popolno izva janje svežnja ukrepov kot celote z 
obvezujočim namesto prostovoljnim instru mentom, podobnim, kot je Kodeks 
odgovornega ribištva FAO, verjetno naju činkovitejše sredstvo za doseganje visoke 
ravni skladnosti. 
 Če se bodo predlogi izvajali z obvezujo čo uredbo in če bodo države članice 
uporabljale to uredbo skupaj z veljavnimi ve čletnimi na črti za obnovitev, bi lahko 
naraščajoči čisti dobiček industrije kot r ezultat obnovljenih in bolje zavarovanih 
staležev znašal 10 milijard EUR v 10 letih. Takim gospodarskim koristim se bodo verjetno pridružila neto pove čanja v zaposlitvah, in sice r do 4 000 novih delovnih 
mest v vseh podsektorjih. Pove čanje v proizvodnji rib je  lahko pomemben dejavnik 
ustvarjanja novih delovnih mest na  sektorski in regionalni ravni. 
 S popolnoma obvezujo čo uredbo bi se lahko ulovi iz vseh staležev pove čali za 
približno 270 000 ton vrst vi soke vrednosti. To bi velik o prispevalo k zagotovitvi 
oskrbe trga in trajnostne industrije. 
 Podlaga za pove čan ulov bodo pomembne okoljske koristi izboljšanih staležev rib, 
zlasti na podlagi na črtov za obnovitev – že samo  ti bodo verjetno omogo čili 
povečanje za 830 000 ton „biomase drstitven ega staleža“ v analiziranem obdobju. 
Poleg tega je analiza pokazala, da bi to pove čanje biomase klju čnih vrst obrnilo 
trenutno smernico upadanja v ekosistemu, ki je posledica „ribolova na dnu prehranske verige“. 
- Možnost 4: centralizacija po litike nadzora SRP na ravni EU z ve čjimi pristojnostmi 
Komisije in Agencije Skupnosti za nadzor ribištva (CFCA) 
 Komisija in Agencija bi združili vire držav članic za inšpekcijske preglede in razvili 
splošno sprejete standarde z dolgoro čnim ciljem oblikovanja neke vrste evropskega 
sistema obalne straže. To bi zagot ovilo enotno uporabo pravil SRP in 
nediskriminacijsko obravnavo vseh ribi
čev v EU. Komisija bi  imela nadzorna in 
izvršilna pooblastila, kar bi omogo čilo tudi zbiranje informacij o mogo čih kršitvah in 
tako pove čalo splošno u činkovitost sistema. To pa bi zahtevalo znatno pove čanje 
človeških in tehni čnih virov v Komisiji in Agenciji ter ogromne finan čne naložbe.  
 To možnost je bilo treba že kmalu zavrniti iz ve č razlogov. Zlasti bi vnovi čna 
razdelitev nalog med Komisijo in državami članicami presegla tisto, kar je dolo čeno 
v Pogodbi. Komisija bi sama izvajala in izvrševala pravila, ki jih dolo či. To bi tudi 
pomenilo, da bi bila ribiška plovila Skupnos ti pod pristojnostjo Komisije. Poleg tega 
si je težko zamisliti, da bi države članice privolile v to, da bi pristojnost nenadoma 
prepustile nadnacionalnemu organu. Tak pristop bi lahko celo presegel na čeli 
sorazmernosti in subsidiarnosti. Naza dnje bi imela taka možnost drasti čen vpliv na 
proračun EU v smislu kadrovskih stroškov in st roškov operativne razmestitve, ki si 
jih ne bi mogli privoš čiti. 
Sklepne ugotovitve 
Ker je za reformni sveženj ukrepov mogo če dokazati, da lahko omogo či visoko raven 
skladnosti, kar bi imelo koristi za vso indus trijo, zlasti zaradi obnovitve staležev, se v poro čilu 
kot najboljše sredstvo za njegovo izvajanje priporo ča obvezujo ča uredba, saj je analiza bolj 
prostovoljnih in neobvezujo čih možnosti pokazala, da bi bile te neu činkovite. 
SL 5   SL Ocena učinka je pokazala, da na podlagi možnosti 1 ni mogo če pričakovati pomembnih 
izboljšav, saj ta možnost ne bi obravnavala ene od glavnih pomanjkljivosti sedanjega sistema, 
in sicer zapletenosti pravnega okvira, ki zajema ve č uredb in je bil v zadnjem letu ve čkrat 
spremenjen, medtem ko bi dodatne izvedbene dolo čbe, predlagane v pod možnosti 2, verjetno 
še poslabšale razdrobljenost sedanjih pravil. 
Možnost 2 bi zagotovila poenosta vljen pravni okvir in omogo čila delne izboljšave nadzornega 
sistema nekaterih držav članic. Ker pa ne bi bilo mogo če odpraviti pomanjkljivosti v sedanjih 
pravnih dolo čbah in bi bile izboljšave odvisne pre dvsem od prostovoljnih ukrepov držav 
članic, ta možnost ne bi zagotov ila globalnega pristopa k nadzoru niti ne bi ustvarila enakih 
pogojev delovanja za vse zainteresirane strani. 
Celovita reforma sedanjega sistema na dzora ribištva, ki temelji na obvezujo či uredbi, kot je 
opisano v možnosti 3, bi ne le konsolidirala in poenostavila sedanjo zakonodajo, ki vklju čuje 
več različnih uredb, temve č bi tudi omogo čila razvoj novega usklajenega pristopa k 
inšpekcijskim pregledom in nadzoru, ki bi za jemal vse vidike „od mreže do krožnika“ za 
razvoj skupne kulture sk ladnosti in zagotovitev u činkovite uporabe pravil SRP. Rezultat bi bil 
resnično globalen in celosten sist em nadzora, ki bi lahko povrnil zaupanje interesnih skupin v 
SRP.