SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 1. avgusta 2008 
SEC(2008) 2367 kon č. 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Pregled Uredbe (ES) št. 2037/2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plaš č  
 
„Boljša pravna ureditev na po dlagi dvajsetletnega uspeha“  
 
Povzetek ocene u činka, priložen predlogu za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o 
snoveh, ki tanjšajo ozonski plaš č (prenovitev)  
 
 
[COM(2008) 505 kon č.] 
[SEC(2008) 2366] 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Pregled Uredbe (ES) št. 2037/2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plaš č  
„Boljša pravna ureditev na po dlagi dvajsetletnega uspeha“  
Povzetek ocene u činka,  
priložen predlogu za Uredbo Evropskega parl amenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo 
ozonski plaš č (prenovitev)  
 
 
[COM(2008) 505 kon č.] 
[SEC(2008) 2366] 
 
SL 3   SL 1. UVOD 
Ta dokument vsebuje povzetek ocene u činka, ki je priložena prenovitvi Uredbe (ES) 
št. 2037/2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plaš č (v nadaljnjem besedilu: Uredba)1.  
2. OZADJE  
Ozonski plaš č v stratosferi varuje življenje na  zemlji pred škodljivim ultravijoli čnim 
sevanjem sonca. V zgodnjih osemdesetih le tih 20. stoletja so znanstveniki opazili 
precejšnje zmanjšanje koncentracije ozona v stratosferi nad Antark tiko, kar je postalo 
splošno znano kot „ozonska luknja“. Ozons ka luknja je bila ob vrhuncu tanjšanja 
ozonskega plaš ča (spomladi konec devetdese tih let 20. stoletja) najve čja nad 
zemeljskima poloma, koncentracija ozona pa  je bila znatno manjša tudi drugod. 
Večje ultravijoli čno sevanje je škodlji vo za ljudi (povzro ča nastanek kožnega raka in 
sive mrene) in ekosisteme. 
Vlade so že leta 1987 podpisale Montrealski protokol o snoveh, ki škodljivo delujejo 
na ozonski plaš č, s čimer se je v vseh državah pogodbenicah za čelo postopno 
opuščanje snovi, ki tanjšajo ozonski plaš č (ODS), v skladu s predpisanim časovnim 
razporedom. Leta 2007 so pogodbenice (med katerimi je tudi Evropska skupnost) 
praznovale dvajseto obletnico Mont realskega protokola in ga ozna čile za 
najuspešnejšega izmed vseh mednarodnih sporazumov s podro čja okolja. Do takrat je 
vseh 191 pogodbenic doseglo 95-odstotno zm anjšanje porabe ODS v primerjavi z 
določenimi izhodiš či2. Zmanjšanje je bilo najve čje (99,2 %) v indus trijskih državah 
in nekoliko manjše (80 %) v državah v r azvoju. Zmanjšanje je bilo doseženo na 
podlagi dogovorjene zamrznitve porab e in proizvodnje ter slede čega časovno 
določenega postopnega zmanjševanja3. 
Znanstvena skupina za presojo (SAP),  ustanovljena na podlagi Montrealskega 
protokola, je v zadnjem poro čilu, objavljenem leta 2007, potrdila, da se ozonski plaš č 
počasi obnavlja, in sicer zaradi nadzornih ukrepov, uvedenih s Protokolom, četudi 10 
do 15 let pozneje, kot je predvidela v poro čilu iz leta 2002. Pri čakuje se, da se bosta 
povprečna koncentracija ozona in koncentracija ozona nad Arktiko obnovili do leta 
2050, ozonska luknja nad Antarktiko pa na j bi izginila med letoma 2060 in 2075.  
V skladu s Programom Združenih narodov za  okolje se bodo z nadzorom, uvedenim 
z Montrealskim protokolom, po svetu prepre čili milijoni primerov smrtno nevarnega 
kožnega raka ter na desetine milijonov primerov sive mrene in kožnega raka, ki ni smrtno nevaren. Ameriške oblasti ocenju jejo, da se bo samo v ZDA prepre čilo 
6,3 milijona primerov kožnega raka. Poleg tega bo nadzor, uveden z Montrealskim 
protokolom, med letoma 1990 in 2010 pripomogel k prepre čevanju emisij 
                                                
 
1 Glej SEC(2008) xxx in COM(2008) xxx. 
2 V skladu s členom 1 Montrealskega protokola „poraba“ pomeni proizvodnjo, pove čano za uvoz in 
zmanjšano za izvoz nadzorovanih snovi.  
3 Uspešno zmanjšanje v državah v razvoju je omogo čil večstranski sklad, prek katerega so do danes 
projekti prenosa tehnologije in povezani projekti za krepitev zmogljivosti pridobili približno 
2,4 milijarde USD. Časovni razporedi za države v razvoju obi čajno za par let zaostajajo za razporedi 
industrijskih držav. 
 
SL 4   SL toplogrednih plinov za ve č kakor 100 milijard ton CO 2. Emisije ODS, ponderirane na 
podlagi potenciala globalnega segrevanja , bodo do leta 2010 obsegale manj kakor 
5 % svetovnih emisij CO 2 v primerjavi s skoraj 50 % leta 19904.  
3. UREDBA (ES)  ŠT. 2037/2000  O SNOVEH , KI TANJŠAJO OZONSKI PLAŠ Č  
Uredba je glavni instrument Evropski h skupnosti za izvajanje Montrealskega 
protokola. Okvirni mednarodni predpisi in okvirni predpisi Skupnosti so tesno 
usklajeni in medsebojno podkrep ljeni, kar je prineslo odli čne rezultate, ki kažejo na 
skoraj kon čano opustitev porabe in proizvodnje  nadzorovanih ODS (glej spodnjo 
sliko).  
  Proizvodnja in poraba ODS v EU (od izhodiš čnega leta do 2006)
-100000 0 100000 200000 300000 400000 500000 600000 700000 
Izhodišče 1986 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 ODP (v tonah))poraba
proizvodnja
 
Evropska skupnost je do danes opustila ve č kakor 99 % izhodiš čne porabe in 
proizvodnje ODS. Do leta 2010 bo ES popolnoma opustila uporabo nadzorovanih ODS, razen približno 1 200 ton ODP  na leto. Teh 1 200 ton vklju čuje približno 1 000 
ton recikliranih ali predelanih HCFC, ki  bodo od leta 2015 prepovedani, tako da se 
lahko manj kakor 200 ton ODP na leto št eje za porabo v skladu z Montrealskim 
protokolom (v primerjavi z izhodiš čno porabo 400 000 ton). Poleg tega bodo 
preostale uporabe ODS, ki povzro čajo emisije in jih zajema  Uredba (vendar se v 
skladu s Protokolom še ne štejejo kot por aba), znašale približ no 1 400 ton ODP za 
obdobje po letu 2010 ( če sedanje koli čine ostanejo iste brez nadaljnjih ukrepov). 
Proizvodnja ODS v ES se bo do leta 2010 znižal a na manj kakor 4 000 ton na leto (v 
primerjavi z izhodiš čno proizvodnjo 700 000 ton).  
4. P
OSTOPEK PREGLEDA  
Ta pregled je vklju čen v Zakonodajnem in delovnem programu Komisije za leto 
2008 pod naslovom „Poenostavite v“. Priprave so se za čele konec leta 2006 z 
začetkom izvajanja obširne ankete za organe držav članic in druge zadevne agencije, 
                                                 
4 Prispevek k podnebnim spremembam je tako velik zato, ker imajo snovi, ki tanjšajo ozonski plaš č 
(nekatere so ve č kakor 14 000-krat mo čnejše kot CO 2), zelo visok potencial globalnega segrevanja 
(GWP). 
 
SL 5   SL družbe, panoge in nevladne organizacije. Anketa je pokazala, da so na splošno vsi 
zadovoljni z u činkovitostjo Uredbe. Glavne pripombe se nanašajo na zapletenost 
Uredbe in izražena je bila želja, da bi bila Uredba enostavnejša in jasnejša.  
Na podlagi te ankete in drugi h strokovnih virov (npr. naj novejših analiz in priporo čil 
znanstvenega, tehni čnega in ekonomskega odbora za presojo Montrealskega 
protokola) so bile od januarja 2008 ugotovlje ne in analizirane mo žnosti politike ter z 
njimi povezane ocene u činka.  
5. REŠEVANJE KLJU ČNIH PROBLEMOV  
Znanstveni odbor za presojo Mont realskega protokola je v poro čilu iz leta 2007 
države pogodbenice posvaril, da  je treba kljub uspehu nadaljevati z nadzorom, zato 
da se spoštuje na novo predvideni časovni razpored za obn ovitev ozonskega plaš ča, 
tudi z upoštevanjem preo stalih negotovosti, predvs em glede vpliva podnebnih 
sprememb. Klju čni izzivi vklju čujejo potrebo po precejšnjem zmanjšanju sedanjih 
ravni izvzete uporabe do leta 2015 (vklju čno z uporabo metilbromida za uporabo pri 
karantenskih ukrepih in predtovornih opravi lih), da se zagotovi, da se ODS, ki so 
„shranjene“ v izdelkih in opremi, ne sprostijo v ozra čje, in da se prepre či trženje 
novih ODS (glej razdelek 6.3). Dodatni problemi na ravni EU so zapletena 
zakonodaja in z njo povezani zapleteni upravni postopki ter potreba po popolni 
skladnosti z Montrealskim protokol om, obenem pa je treba prepre čevati tveganje za 
nezakonito trgovino in uporabo ODS . Z upoštevanjem priporo čil znanstvenega 
odbora za presojo in predlogov zainteresi ranih strani za izboljšave ter analize 
Komisije so bili ugotovljeni naslednji splošni in konkretni cilji za reševanje 
preostalih problemov.  
Splošni dolgoro čni cilj pregleda ostaja pravo časna obnovitev in slede ča zaščita 
ozonskega plaš ča, da se prepre čijo škodljivi u činki, predvsem na zdravje ljudi in 
ekosisteme. Povezani kratkoro čni in srednjero čni cilj pa je poenostavitev 
normativnega okvira ter hkrati zmanjšan je nepotrebnega upravnega bremena v 
skladu z zavezanostjo Komisije, da bo oblikovala  in izvajala boljšo pravno ureditev.  
Za izpolnitev teh splošnih ciljev so bili dolo čeni naslednji konkretni  cilji, predvsem 
reševanje problemov, predstavljenih zgoraj, ob krepitvi priznanih prednosti Uredbe.  
(1) Doseganje boljše in preprostejše pra vne ureditve z zmanjšanjem upravnega 
bremena: 
(a) pojasnitev in poenostavitev Uredbe; 
(b) racionalizacija poro čanja in z njim povezanega upravnega bremena; 
(c) posodobitev ureditev o izvzetju in z njimi povezanih upravnih postopkov. 
(2) Zagotovitev nadaljnje skladnosti s popolnim izvajanjem Montrealskega 
protokola, kakor je bil spremenjen le ta 2007, in okrepljenim izvrševanjem: 
(a) izvajanje Sklepa XIX/6 za pospešitev opuš čanja HCFC; 
(b) zagotavljanje upoštevanja Protok ola s strani ES ter prepre čevanje 
nezakonite in škodljive trgovine.  
 
SL 6   SL (3) Reševanje prihodnjih izzivov z obravnava njem ODS, ki še niso nadzorovane 
na podlagi Montrealskega protokola: 
(a) ODS, ki so vsebovane (ali „shranjene“) v izdelkih in opremi; 
(b) nove in kratkožive ODS; 
(c) uporaba metilbromida za karantenske ukrepe in predtovorna opravila. 
6. MOŽNOSTI POLITIKE IN NJIHOV U ČINEK  
Na podlagi že navedenih prispevkov in dr ugih strokovnih virov (npr. najnovejših 
analiz in priporo čil znanstvenega, tehni čnega in ekonomskega odbora za presojo 
Montrealskega protokola) so bile ugotovljene in analiz irane številne možnosti 
politike in z njimi povezane ocene u činka. Veliko truda je bilo vloženega v prou čitev 
čim večjega števila možnosti za poenostavitev, s čimer bi se izboljšala jasnost in s 
tem izvajanje Uredbe, hkrati pa bi se  zmanjšalo nepotrebno upravno breme. Z 
upoštevanjem slednjega so se pri pregledu upoštevali tudi neregul ativni ukrepi, tj. 
morebitna racionalizacija poro čanja o ODS in postopkov spremljanja.  
Možnosti, da bi Uredba ostala nespremenj ena (izvajanje brez sprememb) ali bi jo 
celo umaknili, sta bili podrobno obravnavani , vendar zavrnjeni, med drugim zato, ker 
s tem Evropska skupnost ne bi izpolnjevala dolo čb Montrealskega protokola in ne bi 
mogla izpolniti cilja glede poenostavitve. 
Analiza zajema tri obširne kategorije ukr epov politike, ki so opisani spodaj.  
1. Prva pomembna kategorija možnosti po litike, ki se je pokazala, je bila 
povezana s ciljem poenostavitve in je temeljila na dosedanjem napredku, doseženem 
pri postopnem opuš čanju ODS, in priložnostih za odpravo dolo čb, ki so prenehale 
veljati. Klju čne možnosti, ki so bile izbrane, vklju čujejo: 
– odprava dolo čb in z njimi povezanih postopkov v zvezi z uporabo CFC bistvenega 
pomena, nujno uporabo metilbromida in drugimi izvzetji za CFC in HCFC;  
– poenostavitev zgornje meje za uporabo metilbromida pri karantenskih ukrepih in 
predtovornih opravilih ter hkrati znižanje koli činske omejitve s 607 ton ODP na 
sedanjo raven, ki znaša najve č 300 ton;  
– racionalizacija poro čanja (zahteva, ki jo države članice vedno znova ponavljajo), 
čeprav je bilo premalo manevrskega prostora, saj ve čina zahtev glede poro čanja, 
če ne celo vse, izhaja iz Protokola in ne iz Uredbe; 
– ukinitev izjem, ki majhnemu  številu udeležencev povzro čijo velike upravne 
stroške in prinesejo majhne koristi; 
– pojasnitev opredelitev pojmov in druge izbol jšave priprave pravnih aktov ter s tem 
(skupaj s prejšnjimi ukrepi) izpolnitev zahte v številnih zainteresiranih strani za 
preprostejši in bolje st rukturiran pravni akt. 
Ta sveženj možnosti za poenostavitev naj bi prinesel skupne prihranke pri upravnih 
stroških v višini skoraj 4 milijonov EUR v obdobju do leta 2020. Domneva se, da je s 
 
SL 7   SL tem povezani vpliv na okolje pozitiven ( četudi majhen in težko izmerljiv), saj naj bi 
bilo pregledano Uredbo lažje izvajati in uvel javljati, tudi s strani malih in srednje 
velikih podjetij. Iz iste ga razloga se lahko pri čakujejo majhne neposredne neto 
gospodarske koristi za industrijo in uporabni ke ODS, predvsem za mala in srednje 
velika podjetja, ki imajo slabši dostop do strokovnega znanja za izvajanje Uredbe.  
2. Druga kategorija možnosti se je poj avila zaradi potrebe po zagotovitvi 
nadaljnje skladnosti z Montrealskim pr otokolom. Izbrane možnosti so vklju čevale:  
– prenos roka za opustitev proizvodnje HCFC z leta 2025 na leto 2020, da se 
Uredba uskladi s Sklepom XIX/6 za pospešitev opustitve HCFC;  
– poenostavitev in okrepitev iz vrševanja Uredbe za prepre čitev nezakonite trgovine 
in uporabe ODS v EU, in sicer z u činkovitejšimi dolo čbami o zahtevah v zvezi z 
inšpekcijskimi pregledi s strani držav članic (tj. prehod z „naklju čnih“ pregledov 
na preglede „na podlagi tveganja“), s premišljenimi zahtevami glede ozna čevanja 
za prepre čitev nezakonite trgovine (tudi znot raj EU) ter z izbranimi ukrepi za 
poostritev spremljanja uvoza in izvoza ODS. 
Te možnosti politike bodo prepre čile previsoke upravne stroške in zagotovile 
nadaljnjo skladnost z Montrealskim protokolom, predvsem s prepre čevanjem 
nezakonite trgovine, s čimer bi se upoštevali tudi pomisleki, ki jih je industrija 
izrazila v anketi.  
3. Za zagotovitev, da se preostali izzivi  v prihodnje primerno obravnavajo, so bila 
v središču naslednja podro čja: 
(a) Sprostitev „shranjenih“ emis ij ODS/toplogrednih plinov v ozra čje – Ker je 
Protokol usmerjen na postopno prepoved porabe in proizvodnje ODS, so velike 
količine ODS uskladiš čene ali „shranjene“ v izdelkih  in opremi (npr. peni za 
izolacijo, hladilnih sredstvih in klim atskih sistemih). Zaradi visokega 
potenciala globalnega segrevanja (G WP) teh shranjenih ODS nezmožnost 
njihovega zajetja in kon čnega uničenja pomeni veliko tveganje za globalno 
segrevanje. Leta 2010 bi lahko shrambe ODS v EU obsegale približno 700 000 
ton ODP (5 milijard ton ekvivalenta CO 2), čeprav strokovnjaki priznavajo, da 
so napovedi zaradi omejenih podatkov o meritvah zelo negotove. Emisije bi 
lahko skupaj obsegale približno 24 000 ton ODP (ali 170 milijonov ton ekvivalenta CO
2) na leto v obdobju 2005–20155. Za vklju čitev v Uredbo so 
predlagani številni uk repi za poostritev dolo čb o zajetju in uni čenju ODS, ki jih 
vsebujejo izdelki in oprema. V desetih le tih bi lahko prinesli koristi za okolje v 
višini do 14 000 ton ODP ali 112 milijonov ton ekvivalenta CO 2. Poleg tega se 
izvajanje Okvirne direktive EU o odpa dkih ter Direktive o odpadni elektri čni in 
elektronski opremi izpopolnjuje, da se omejijo emisije ODS/toplogrednih 
plinov, kar bi lahko prineslo dodatne kor isti v višini do 34 000 ton ODP (270 
milijonov ton ekvivalenta CO 2). Poleg tega bodo nadaljnji ukrepi, z 
upoštevanjem velikih razlik med stroški za razli čne izdelke (od 4,5 EUR za 
                                                 
5 Ocene izhajajo iz ekstrapolacije najboljših svetovnih ocen, ki so bile na voljo in so navedene v poro čilu 
TEAP za leto 2005, v skladu s katerim so svetovne shrambe leta 2002 vsebovale 3,5 milijona ton ODP 
(20 milijard ton ekvivalenta CO 2) in v skladu s katerim napovedi za leto 2015 znašajo 2 milijona ton 
ODP (13,4 milijarde ton ekvivalenta CO 2).  
 
SL 8   SL preprosto uni čenje do 100 EUR/kg za zajem in uni čenje ODS v izolacijskih 
penah), usmerjeni na inteligentn e in premišljene spodbude za (ob čutno) 
povečanje količine izdelkov in opreme za zajem in recikliranje ali uni čenje6.  
(b) Trženje novih ODS  – V poro čilu za leto 2007, ki ga je  izdal znanstveni odbor 
za presojo, ustanovljen s Protokolom, so predstavljeni novi znanstveni dokazi, 
da je ODP nekaterih kemijskih snovi, ki  trenutno niso nadzorovane na podlagi 
Protokola (npr. nPB), ob čutno večji, in priporo čeno je, da pogodbenice 
proučijo nadzorne ukrepe, da se prepre či zaustavitev dosedanjega napredka. Za 
emisije ODS v ES je ocenjeno, da skupaj znašajo manj kakor 300 ton ODP na leto. Da se prepre či rast trgov, kar bi bilo treba obravnavati pozneje, so 
predlagani previdnostni ukrepi, in sicer vklju čitev novih ODS na seznam v 
Prilogi k Uredbi (npr. na podlagi nave db podjetij v okviru RE ACH) ter zahteva 
za proizvajalce in uvoznike takih ODS, da poro čajo o koli činah, s katerimi 
trgujejo. Čeprav so ti ukrepi u činkoviti za pove čanje ozaveš čenosti 
uporabnikov ODS, se ne pri čakuje, da bodo imeli ve čji gospodarski u činek na 
industrijo, ki naj bi se še  naprej oddaljevala od ODS. 
(c) Zmanjšanje uporabe metilbromida pri ka rantenskih ukrepih in predtovornih 
opravilih  – Z upoštevanjem dejstva, da je metilbromid strupena snov, ki 
pomeni veliko nevarnost za zdravje (zat o je Uredba strožja od Protokola), je 
boljša možnost ta, da ponovni zajem postane obvezen do leta 2015 in da se snov zatem opusti. Ta ukrep bo omogo čil prehodno obdobje, v katerem bodo 
alternative, kot je toplotna obdelava, najverjetneje v številnih primerih bolj 
konkuren čne, in kateremu bi sledila opus titev, ko bi bilo na voljo ve č 
alternativ. Skupni strošek industrije bi znašal 9,5 milijona EUR za obdobje 
2010–2020, prihranek metilbromida pa bi bil 2 000 ton ODP. 
7. S
KLEPNE UGOTOVITVE  
Predlagane možnosti politike odražajo re sno zavezanost k preprostejši in boljši 
pravni ureditvi, ki temelji na zanesljivi analizi. Na podlagi predlaganega svežnja ukrepov bo nastalo ob čutno poenostavljeno zakonodajno bese dilo, hkrati pa se bo z 
njimi zagotovilo, da se dosedanji napredek pri opuš čanju ODS utrdi in okrepi. 
Čeprav se je z uspešno opustitvijo že zmanjšalo upravno breme, povezano z 
izvajanjem Uredbe, bodo dodatni neto pr ihranki za celote n sveženj (tudi po 
upoštevanju nekaterih ukrepov, ki bi lahko pove čali upravne stroške) znašali skoraj 
3 milijone EUR, od tega bo 2 milijona EUR prihranila industrija, 0,7 milijona EUR 
organi držav članic, preostanek pa Evropska ko misija. Predlagani ukrepi ne bodo 
povzročili velikih dodatnih neposrednih neto stroškov. Skupen dodatni neposredni 
gospodarski u činek naj bi ostal pod 13 milijoni EUR in naj bi bil predvsem povezan 
z ukrepi za zmanjšanje uporabe metilbromida pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih
7. Poenostavitev naj bi še poseb ej koristila malim in srednje 
velikim podjetjem, ki imajo slabši dostop do strokovnega znanja o izvajanju Uredbe. 
                                                 
6 Npr. standardi, povezani  s kompenzacijskim ali zbirni m sistemom, financiranje uni čenja iz regionalnih 
skladov itd. 
7 Stroški bi bili veliko manjši, če bi se upoštevala odlo čitev, ki bo verjetno sprejeta, da se iz zdravstvenih 
razlogov metilbromid izbriše iz registra.  
 
SL 9   SL Najbolj oprijemljive okoljske koristi predlaganih ukrepov so povezane z manjšo 
porabo in ve čjim zajemom, ki izhajata predvsem iz ukrepov politike glede shramb 
ODP ter karantenskih ukrepov in predtovorni h opravil. Te koristi  bi lahko pomenile 
neto pridobitev v višini 16 000 ton ODP ali 112 milijonov ton ekvivalenta CO 28. 
Nadaljnja prera čunavanja v smislu zmanjšanega tveganja za nastanek raka bi bila 
nesmiselna glede na majhne koli čine v primerjavi s svet ovnim merilom problema in 
veliko negotovost glede razmerja med odmerkom in odzivom, tj. kon čnega vpliva 
tone ODP na zdravje ljudi in okolja. Neto  zmanjšanje emisij ODP bi pripomoglo k 
zmanjšanju tveganja za nadaljnje tanjšanje ozonskega plaš ča, obenem pa bi pomenilo 
dejanske prednosti v zvezi s podnebnimi spremembami. Podrobni podatki, vklju čno s 
celotnim seznamom vseh obravna vanih možnosti in njihovih u činkov (tudi 
zavrnjenih možnosti), so na voljo v popolni oceni u činka.  
Sprejetih bo ve č ukrepov za dokon čno opustitev uporabe ODS, za katere naj bi bile 
kmalu na voljo nadomestne snovi. Ti ukrepi so predstavljeni v sporo čilu, 
priloženemu predlogu za prenovitev Uredbe. Hkrati bo Komisija, kot nadaljevanje 
tega pregleda, tesno sodelovala z državami članicami pri reševanju preostalega 
ključnega vprašanja shranjenih ODS. P odobno bo Komisija tesno sodelovala z 
državami članicami in drugimi pogodbenicami Protokol a pri zmanjševanju preostalih 
uporab ODS, predvsem tistih, povezanih z izvajanjem karantenskih ukrepov in predtovornih opravil, in pri prepre čevanju trženja novih ODS.  
                                                
 
8 V smislu potenciala globalnega segrevanja je to približno 2 % emisij toplogrednih plinov v letu 1990. 
Le za primerjavo: zmanjšanja ustrezajo eni desetini zmanjšanj, ki jih je treba dose či za izpolnitev cilja, 
da se emisije toplogrednih plinov do leta 2020 na podlagi svežnja ukrepov v zvezi s podnebnimi 
spremembami in energijo  zmanjšajo za 20 %.