EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 20.12.2011 
SEC(2011) 1586 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 
o javnih naro čilih 
in 
predlog Direktive Evropskega parl amenta in Sveta o javnih naro čilih naročnikov v 
vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev 
{COM(2011) 896 kon č.} 
{SEC(2011) 1585 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. OZADJE  
Javno naro čanje je postopek, ki ga uporabljaj o vladne ustanove in organizacije 
javnega sektorja (naro čniki) za kupovanje blaga, storit ev in javnih gradenj. Taki 
odhodki so pomemben in vpliven elem ent gospodarstva. Leta 2009 so naro čila, ki jih 
urejajo predpisi o javnih naro čilih, zajemala 3,6 % BDP EU (420 milijard EUR). 
V nekaterih nedavnih poro čilih in izjavah o politik i je poudarjena potreba po 
pregledu teh direktiv. Pregled okvira javnih naro čil je prednostna naloga akta za 
enotni trg. 
Ta ocena u činka vsebuje analizo trenutni h izzivov politike EU na podro čju javnih 
naročil ter preu čitev možnosti za podporo in prila goditev direktiv 2004/17/ES in 
2004/18/ES. 
2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
To poročilo temelji na obsežnih zunanjih izvedenskih mnenjih, posvetovanju in 
analizi, ki podpira oceno javnega naro čanja, opravljeno leta 2011, in oceno 
akcijskega na črta za elektronsko javno naro čanje iz leta 2004, opr avljeno leta 2010. 
Opira se na ugotovitve razpra v o dveh zelenih knjigah o: 
(a) modernizaciji politike EU na podro čju javnih naro čil (več kot 620 odgovorov); 
(b) razširitvi uporabe e-javnih naro čil v EU (77 odgovorov). 
Obe zeleni knjigi sta bili podprti z dobro obiskan imi konferencami v Bruslju, kjer so 
imele zainteresirane strani dodatno priložnost izraziti svoja stališ ča. 
Posvetovanja s predstavniki držav članic so potekala prek  Svetovalnega odbora za 
javna naro čila. 
3. OPREDELITEV PROBLEMA  
Opredeljene so tri klju čne težave: 
• nezadostna stroškovna u činkovitost – veljavni predpisi EU ustvarjajo 
prihranke, ocenjene v višini približno  20 milijard EUR na 420 milijard EUR na 
leto, vendar so lahko postopki neupravi čeno obremenjujo či, saj povezani 
stroški znašajo pribli žno 5,6 milijarde EUR; 
• zamujene priložnosti za družbo – velj avni predpisi morda zainteresiranim 
stranem ne omogo čajo vedno, da optimizirajo upora bo svojih sredstev in/ali 
sprejmejo najboljše odlo čitve o nakupu; 
• trg javnih naro čil na nacionalni ravni na mesto na ravni EU – ve č kot 98 % 
naročil, oddanih v skladu s predpisi EU , dobijo nacionalni ponudniki (približno 
96 % skupne vrednosti). 
 
SL 3   SL Nadaljnja analiza je pokazala nasled nje vzroke za te težave, razvrš čene v pet glavnih 
področij. 
3.1. Področje uporabe 
Vzrok: zapleteni predpisi Zapleteni in nejasni predpisi EU, ki dolo čajo podro čje in obseg uporabe, povzro čajo 
negotovost, izogibanje tvegan jem in ravnanje javnih naro čnikov po na čelu 
„odkljukaj ustrezno okence“, zaradi česar je kakovost rezultatov javnega naro čanja 
nižja. Drag regulativni aparat se uporablja za veliko množico naro čnikov ali 
transakcij brez zadostnega izravnalnega u činka. Obstaja veliko „sivih podro čij“ v 
zvezi z dejavnostmi, zajetimi v direktivah (na primer oblika sodelovanja med javnimi 
organi), in predpisi, ki veljajo za razli čne vrste naro čil. Taka zapletenost povzro ča 
stroške sodnih postopkov, ki jih ve činoma nosijo naro čniki, ki potrebuj ejo svetovanje 
glede doseganja skladnosti. 
3.2. Postopki 
Vzroki: nesorazmerni in  neprilagodljivi postopki 
Nesorazmerni postopki povzro čajo dodatne stroške, zlasti pri manjših naro čilih. 
Običajen postopek stane s koraj 28 000 EUR (povpre čen strošek za naro čnike je 
5 500 EUR; ponudbe odda 5,9 podjetij, pri čemer strošek na podjetje znaša 
3 800 EUR). Pri najnižjem pragu EU (125 000 EUR) taki stroški znašajo od 18 do 
29 % vrednosti naro čila. Poleg tega so opazne znatne razlike v izvajanju v državah 
članicah (na primer razlike v času, ki je potreben od poš iljanja obvestila o naro čilu 
do dodelitve, so v razponu 180 dni). 
Veliko zainteresiranih strani se pritožuje, da so sedanji postopki neprilagodljivi in 
omejujejo njihove možnosti za pogajanje. Zlasti naro čniki ne morejo najbolje 
izkoristiti nestandardni h rešitev za javno naro čanje (na primer inovativno naro č
anje). 
3.3. Strateško javno naro čanje 
Vzroki: negotovost in nezadostne dolo čbe o vklju čevanju strateških ciljev  
Kljub številnim sporo čilom, ki naj bi razjasnila, kako vklju čiti druge cilje politik (na 
primer okoljskih, socialnih, inovativnih)  v uporabo predpisov o javnih naro čilih, 
številne zainteresirane strani menijo, da so  težave še vedno prisot ne. Menijo tudi, da 
bi se lahko ve č storilo za pomo č naročnikom, ki želijo javna sredstva porabiti bolj 
strateško odgovorno. Strah pred sodnimi postopki (zaradi neskladnosti) je povzro čil 
manjšo izkoriš čenost takih možnosti, splošno pomanjkanje spremljanja pa prepre čuje 
prepoznavanje uspešnosti in širše spodbujan je. Premalo je tudi skladnosti pri uporabi 
razpoložljivih ukrepov v državah članicah, razli čni standardi/oznake, ki so posledica 
tega, pa dejansko pomenijo nevarnost doda tnega drobljenja trga  po nacionalnih 
mejah. 
3.4. Dostop 
Vzroki: regulativne in „naravne“ tržne ovire 
 
SL 4   SL Težave, ki vplivajo na dostop do trga po vsej Evropi, zmanjšujejo udeležbo malih in 
srednje velikih podjetij (MSP) ter čezmejno oddajanje ponudb. Številni ponudniki 
niso nikoli poskusili oddati ponudbe v drugi državi zaradi kombinacije naravnih (na 
primer jezikovnih, geografskih ) in regulativnih upravnih ov ir. Mala in srednje velika 
podjetja ter čezmejne ponudnike ovirajo upravne zah teve (na primer zagotavljanje 
dokazne dokumentacije) in težave pri pridobivanju informacij. Delež malih in srednje velikih podjetij, ki dobijo pogodbe o javnih naro čilih, se ni bistveno 
spremenil od leta 2002; prav ta ko se niso izboljšale stopnje čezmejne udeležbe. 
Najpomembnejši dejavnik, ki vpliva na sode lovanje malih in sre dnje velikih podjetij, 
je vrednost naro čila, saj imajo ta podjetja težave pri oddajanju ponudb ali 
izpolnjevanju naro čil, ki presegajo 300
 000 EUR. 
3.5. Upravljanje  
Vzroki: razli čni modeli in upravne zmogljivosti v državah članicah  
Znatne razlike v upravni organiziranosti v državah članicah so povzro čile 
neskladnosti pri uporabi, nadzoru in spre mljanju v Evropski uniji. To je povzro čilo 
povečano tveganje goljufije in neoptimalno upravljanje virov. Nedavne revizije 
projektov, ki jih je financ irala Evropska unija, so pok azale znatne stopnje napak 
zaradi nepravilne uporabe predpisov o javnih naro čilih, v nekaterih primerih pa tudi 
nepravilen prenos direktiv EU. Analiza postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je 
Komisija uvedla leta 2005, je pokazala podobno vrsto napak in vprašanj, kar pomeni, da take napake niso enkratne, temve č se ponavljajo. 
3.6. Posledice 
Na podlagi navedenih treh klju čnih težav je mogo če skleniti, da niso izkoriš čene vse 
možnosti notranjega trga na podro čju javnega naro čanja.  Brez ukrepanja se bo ta 
položaj v najboljšem primeru nadaljeval, lahko pa bi se  celo poslab šal, ko bodo 
razlike postale bolj izrazite  in ob upoštevanju stroškov izgubljenih pr iložnosti zaradi 
neoptimalnega okvira. 
Ker so številne ugotovljene težave posledica ukrepov in razlag, ki izhajajo iz dveh 
direktiv EU, je ukrepa nje na ravni EU upravi čeno in bi lahko b ilo potrebno za 
obravnavo teh vprašanj. 
4. CILJI 
V oceni je ugotovljeno, da so splo šni cilji sedanje politike na podro čju javnih naro čil 
še vedno veljavni, zlasti glede na trenutne finan čne pritiske v številnih državah 
članicah. Zato bo Evropska unija še naprej  spodbujala pošteno, nediskriminatorno in 
vseevropsko konkurenco, katere cilj je zagotoviti najboljše razmerje med ceno in kakovostjo ter dose či najboljše možne rezultate javnega naro čanja za družbo. Poleg 
tega bo ostala dejavna na podro čju boja proti korupciji. 
Kot odziv na zgoraj opredeljene glavne težave so bili dolo čeni posebni cilji. Ti so: 
(1) izboljšati stroškovno u činkovitost predpisov in postopkov EU o javnih 
naročilih; 
 
SL 5   SL (2) v celoti izkoristiti vse priložnosti za doseganje najboljših možnih rezultatov 
za družbo; 
(3) ustvariti trg javnih naro čil na ravni EU namesto na nacionalni ravni. 
Določenih je bilo tudi devet operativni h ciljev za obravnavo vzrokov za težave. 
Uresničevanje teh operativnih ciljev naj bi pomagalo dose či posebne cilje in 
izboljšati uspešnost pri do seganju splošnih ciljev. 
5. MOŽNOSTI  
Preučena je bila vrsta možnosti, čeprav je bil radikalen ukrep (popolna odprava ali 
popolna uskladitev zakonodaje EU) kmalu izlo čen. Z uporabo operativnih ciljev je 
bila za obravnavo vsakega od petih podro čij težav razvita vrsta nezakonodajnih 
(SOFT) in zakonodajnih (LEGI) možnosti, ki so temeljile na nekaterih kriti čnih 
izbirah. Uporabljen je bil pristop na  visoki ravni, saj bi z mikroskopskim 
preučevanjem vseh možnih zakonodajn ih sprememb dobili dokument z ve č sto 
stranmi. 
Po dodatnem pregledu je bilo izbranih 12 možnosti za nadaljnjo analizo na podlagi 
osnovnega scenarija (brez sp rememb). Za vsako podro čje težav sta bili ohranjeni dve 
možnosti LEGI, ki sta se razlikovali po stopnji ambicioznos ti, ter nezakonodajne 
možnosti za težave na podro čju dostopa in upravljanja. 
Za zadevno podro čje težav ni vedno navedena izbira „ali/ali“ v prid ene možnosti. Za 
rešitve, predlagane v zvezi s podro čjem uporabe, postopki in upravljanjem, bi bila 
lahko najboljša rešitev združitev obeh mo žnosti LEGI ali možnosti LEGI in možnosti 
SOFT. 
6. UČINKI IN PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Glavni učinki navedenih možnosti so povzeti v na daljevanju. Na splošno so najbolj 
neposredni u činki ekonomske narave z omejenimi socialnimi in okoljskimi vplivi, 
razen pri možnostih, povezanih s strateš ko uporabo, ki so že po svoji naravi 
namenjeni ustvarjanju (pozitivni h) socialnih in okoljskih u činkov. 
6.1. Področje uporabe 
Možnosti 
SCO.LEGI.TARGET:  ciljno usmerjene prilagoditve podro čja uporabe zakonodaje pri 
javnih naro čilih. 
SCO.LEGI.REDUCE:  znatne prilagoditve za izklju čitev nekaterih naro čnikov/naro čil 
Učinki 
Ti možnosti naj bi izboljšali jas nost in s tem tudi stroškovno u činkovitost. Možnost 
SCO.LEGI.TARGET naj bi obrav navala sedanja siva podro čja in izboljšala pravno 
varnost brez sprožitv e kakršnih koli pri čakovanih mednarodnih posledic. 
 
SL 6   SL Oblikovanje nove blažje ureditve za javna naro čila storitev, katerih vrednost presega 
500 000 EUR, in uporaba celotne ureditve za vs e druge storitve bi izboljšala jasnost 
in uporabo predpisov EU. 
Učinki in s tem tudi koristi možnosti SCO.LEGI.REDUCE bi bili omejeni na 
izključeno javno naro čanje in temeljijo na predpos tavki, da je vsaka nadomestna 
nacionalna ureditev blažja od ureditve na ravni EU. Čeprav so nacionalni predpisi o 
javnih naro čilih (pod pragi EU) morda manj strogo predpisovalni, bi ostali precejšnji 
regulativni stroški takih izvzetih naro čil ter tudi povezani in  neizogibni stroški 
dobrega upravljanja javnega naro čanja. Izklju čitve bi prav tako zmanjšale 
preglednost na ravni EU in ve rjetno tudi na nacionalni ra vni, kar bi imelo negativen 
učinek na konkurenco in pla čano ceno. Odvisno od dejanskih izklju čitev lahko 
nastanejo dodatni stroški, če se kršijo mednarodne obveznosti, kar sproži zaprtje 
trgov v partnerskih državah z možnimi pomembnimi negativnimi u činki za podjetja 
EU, ki trgujejo s temi državami. 
Izboljšanje pravne jasnosti (SCO.LEGI.TA RGET) ne bi obravnavalo vprašanj, ki 
vplivajo na zajetje zainteresiranih strani in transakcij. Odlo čitev, ali bi bile zajete 
prave zainteresirane strani in pravi predmet javnih naro čil, je bolj zapletena (in v 
določenem obsegu politi čna glede na možne mednarodne posledice). 
6.2. Postopki 
Možnosti 
PRO.LEGI.DESIGN:  popraviti in izboljš ati sedanje postopke 
PRO.LEGI.FLEXIB:  razširiti izbor postopkovnih možnosti, ki so na voljo 
naročnikom, in zmanjšati postopke, ki povzro čajo nesorazmerne stroške. 
Učinki 
Možnost PROC.LEGI.DESIGN bi iz boljšala zasnovo nekaterih postopkov in 
zagotovila ve čjo pravno jasnost glede zahtev. S te m naj bi se izbo ljšala stroškovna 
učinkovitost in splošna sorazmernost postopka javnega naro čanja. Čeprav naj bi 
imela večja uporaba ponavljajo čih se tehnik naro čanja na splošno pozitivne posledice 
za naročnike, so prisotni tudi nekateri pomis leki glede zaprtja trga in dolgoro čnega 
dostopa podjetij do takih orod ij. To bi bilo treba obr avnavati, da se zagotovi 
preglednost in nediskri minacija ter prepre či omejevanje konkurence. Izvajanje orodij 
in ukrepov, ki lahko olajšajo upor abo elektronskega javnega naro čanja, naj bi znatno 
izboljšalo stroškovno u činkovitost in okrepilo zdru ževanje trgov javnih naro čil v EU, 
čeprav bi bilo treba premostiti stroške vzpostavitve in tehni čne ovire (da se prepre či 
razdrobljenost trga). 
Možnost PROC.LEGI.FLEXIB bi pove čala izbiro in prilagodljivost za naro čnike, 
kar bi lahko izboljšalo t udi rezultate javnega naro čanja, zlasti z ve čjo uporabo 
pogajanj (kljub nekaterim opozorilom glede us trezne uporabe in morebitnih stroškov 
razvoja strokovnega znanja na podro čju pogajanj). Blažja ureditev za naro čila, ki jih 
oddajo naro čniki na poddržavni ravni, na j bi izboljšala stroškovno u činkovitost, ob 
predpostavki, da so izpolnjene nekatere  minimalne zahteve glede preglednosti 
 
SL 7   SL (uporaba predhodnega informativnega obvestila),  pa naj ne bi priš lo do izrazitega 
zmanjšanja konkurence in mednarodnih posledic. 
6.3. Strateško javno naro čanje 
Možnosti 
STR.LEGI.FACILIT:  omogočiti naročnikom, da svoje potrebe po javnih naro čilih 
oblikujejo tako, da vklju čijo druge cilje politik. 
STR.LEGI.ENFORC:  naročnikom odvzeti prosto presojo. Naro čila morajo (v celoti 
ali delno) oddati na pod lagi uspešnosti na podro čju drugih ciljev politik.  
Učinki 
Na splošno so si ukrepi na podlagi obe h navedenih možnosti zelo podobni. Njuni 
učinki bi se razlikovali predvs em glede na to, ali bi bil na ravni EU sprejet popustljiv 
ali prisilen pristop. Cilj obeh bi bil izboljšati sposobnost naro čnikov za doseganje 
širših strateških ciljev. Strateški u činek možnosti FACILIT bi bil na splošno manjši 
kot pri možnosti ENFORC zaradi verjetni h razlik pri izvajanju v državah članicah 
glede na njihove izbire. Vendar bi imeli nacionalni organi in naro čniki še naprej 
možnost izbire glede na dejanske okoliš čine in razpoložljiva sredstva, kar je zlasti 
pomembno v sedanjih finan čnih razmerah. Možnost ENFORC bi zagotovila ve čjo 
doslednost in uporabo po vsej EU. Obe možnosti bi pomenili stroške za naro čnike in 
podjetja zaradi ve čjih zahtev po informacijah in ve čjih potreb po znanju in nadzoru 
na področju številnih politik. Obe mo žnosti bi vsaj kratkoro čno povečali zapletenost 
in upravno obremenitev. 
6.4. Dostop 
Možnosti 
ACC.SOFT:  dodatne smernice in usposabljanje na ravni EU glede dostopa, na primer 
za lažje čezmejno kupovanje in prodajanje.  
ACC.LEGI.FACILIT:  odprava upravnih ovir za sodelova nje malih in srednje velikih 
podjetij ter čezmejni dostop. 
ACC.LEGI.ENFORC:  uvedba predpisovalnih ukrepov, da se del trgov javnih naro čil 
rezervira za mala in sr ednje velika podjetja  ali zahteva strukturiranje naro čanja na 
način, ki daje prednost sodelovanju malih in srednje velikih podjetij.  
Učinki 
Tudi tukaj imata obe možnosti LEG I podobno vsebino, glavna razlika v u činku pa je 
odvisna od tega, ali je sprejet popustljiv ali prisilen pristop. Čeprav bi prisilni ukrepi 
omogočili večji dostop za mala in srednje velik a podjetja in verjetno tudi ve čji 
čezmejni dostop ter na splošno izbol jšali notranji trg za javna naro čila, to nujno ne 
pomeni racionalizacije in poenostavitve predpisov. Ve čje zahteve po informacijah bi 
lahko pove čale zapletenost in upravno breme za naro čnike in podjetja. Nekateri od 
teh stroškov bi lahko bili nižji, če bi se uporabil popustljiv pristop, ki bi bil lahko bolj 
ciljno usmerjen v lokalne potrebe. 
 
SL 8   SL Instrumenti, katerih cilj je ol ajšati dostop do trgov javnih naro čil v EU, na primer z 
zmanjševanjem zahtev po dokazilih pri oddajanju ponudb, naj bi omogo čili 
enostavnejše in manj obremenjujo če postopke za mala in sr ednje velika podjetja ter 
čezmejne ponudnike. Z uvedbo pristopa, ki temelji na najboljšem ponudniku, pri 
zagotavljanju dokazil bi se upravni stroški znižali za 80  %. Uporaba sklopov za 
naročila, katerih skupna vr ednost presega dolo čene prage, bi prav tako pove čala 
število naro čil, dostopnih malim in srednje velikim podjetjem. 
Možnost ACC.SOFT bi imela manjši pozitivni u činek na stopnje dostopnosti, vendar 
bi bili stroški nizki. 
6.5. Upravljanje 
Možnosti 
GOV.SOFT: opredeliti in zagotoviti smernice na podro čjih, kjer se ponavljajo težave, 
ki vplivajo na upravljanje, na primer u čenje iz „najboljših praks“ in primerjanje z 
njimi. 
GOV.LEGI.TARGET:  izkoriščanje vzvodja ekonomije obsega in optimalnih 
rezultatov za naro čnike z uporabo specializiranih strokovnih organov, ki združujejo 
naročanje, kadar je to primerno. 
GOV.LEGI.ENHANC:  zavezati države članice, da ustanovijo nacionalni organ, ki je 
odgovoren za izvajanje, nadzor in spremljanje javnega naro čanja ter letno poro ča o 
uspešnosti.  
Učinki 
Povečanje razpoložljivosti in okrepitev vl oge specializiranih organov za naro čanje 
naj bi bistveno pomagala številnim naro čnikom, ki redko iz vajajo javna naro čila 
visokih vrednosti in niso prepri čani glede usklajenosti s predpisi EU. Čeprav večje 
združevanje sproža pomisleke glede možnega zaprtja trga, ki jih je treba obravnavati, 
naj bi imela možnost GOV.LEGI.TARGET splošne koristi za naro čnike in podjetja. 
Možnost GOV.LEGI.ENHANC naj bi us tvarila podobne pogoje in strukturo za 
nadzor, spremljanje in uporabo predpisov o javnih naro čilih na nacionalni ravni in 
ravni EU, izboljšanje doslednosti in got ovosti po vsej EU ter krepitev notranjega 
trga. Čeprav bi imeli države članice in naro čniki verjetno nekaj dodatnih stroškov, 
imajo številni med njimi že potrebne struktur e in bi lahko ustvarili prihranke zaradi 
izboljšanega usklajevanja in spremljanja. 
Podobni, vendar manjši u činki se lahko pri čakujejo od možnosti GOV.SOFT, ki 
zaradi svoje prostovoljne nara ve verjetno ne bi dosegla enake stopnje sprejetja in 
doslednosti. 
7. PREDNOSTNE MOŽNOSTI  
Na podlagi te analize se predlaga na slednji sklop rešitev (sivo obarvano):  
 
SL 9   SL Možnosti 
 
Skupine težav Možnosti 
brez 
sprememb 
(NC) Nezakonodajne 
možnosti 
(SOFT) Zakonodajne možnosti – 
na splošno znotraj 
sedanjega okvira 
(LEGI._) Zakonodajne možnosti – 
nove ali bistveno 
spremenjene 
(LEGI._) 
Področje 
uporabe (SCO) SCO.NC  SCO.SOFT  SCO.LEGI.TARGET  
(natančna določitev mej)  SCO.LEGI.REDUCE 
(bistvena sprememba 
področja uporabe) 
Postopki (PRO) PRO.NC  PRO.SOFT  PRO.LEGI.DESIGN 
(izboljšanje opredelitev in 
zasnove)  PRO.LEGI.FLEXIB 
(povečanje izbire, 
povečanje e-naro čanja) 
Strateško javno 
naročanje (STR) STR.NC  STR.SOFT  STR.LEGI.FACILIT 
(olajšanje strateškega 
javnega naro čanja)  STR.LEGI.ENFORC 
(izvrševanje strateškega 
javnega naro čanja)  
Dostop (ACC) ACC.NC  ACC.SOFT  ACC.LEGI.FACILIT 
(olajšanje dostopa)  ACC.LEGI.ENFORC 
(izvajanje orodij za 
dostop)  
Upravljanje 
(GOV) GOV.NC GOV.SOFT GOV.LEGI.TARGET 
(optimiziranje uporabe 
sredstev) GOV.LEGI.ENHANC 
(okrepitev nadzora in 
odgovornosti)  
8. PRIHODNJE SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Pomanjkanje doslednih in primerljivih poda tkov ovira trenutna prizadevanja za 
spremljanje dosežkov na podro čju javnega naro čanja in opredelitev podro čij za 
nadaljnje ukrepanje. Ve č preučenih ukrepov vsebuje nekate re izboljšave ureditev na 
področju spremljanja, na primer izboljšanje  upravljanja in el ektronskega javnega 
naročanja. Preu čiti bi bilo treba boljše statisti čne podatke in metodologije 
spremljanja za spremljanje: 
• stroškov uskladitve; 
• uporabe in prihrankov/stroškov pr ehoda na elektronsko javno naro čanje in 
doseganja strateških ciljev; 
• stopnje dostopnosti za mala in srednje velika podjetja ter čezmejne dostopnosti; 
• ukrepov za obravnavo goljufij,  korupcije in nekonkuren čnega ravnanja. 
Osnutek besedila bi vseboval zavezo za ocenjevanje vsakršne nove zakonodaje.