Mnoge študije in merila so pokazali, da je uspešnost biometričnih sistemov odvisna od kakovosti vhodnih vzorcev. Izboljšanje kakovosti lahko zadeva tehnično raven, raven standardov ali je celo povezano z metodo pridobivanja odtisov, tj. elektronsko skeniranje („skeniranje brez črnila“) ali ročni odvzem odtisov s črnilom. Elektronsko skeniranje ob nadzoru izkušenega upravljavca je najprimernejša metoda za zagotovitev najboljše kakovosti. Vendar še vedno obstaja metoda skeniranja ročno odvzetih odtisov s črnilom v podatkovno zbirko. V sisteme bi bilo treba vključiti postopke za odkrivanje odtisov slabe kakovosti.

drugi dejavniki, ki lahko vplivajo na uspešnost sistema AFIS, so velikost podatkovne zbirke, po kateri poteka iskanje, število odtisov v iskalnem nizu in pričakovani odzivni čas;

JRC je pripravil pregled najpomembnejših neodvisnih kampanj ocenjevanja uspešnosti, pri čemer je izbiral med pobudami, ki so relevantne za sistem SIS. Iz tega so izšla tri ključna spoznanja:

Okvirni program za raziskave in inovacije EU Obzorje 2020 opisuje pripravljenost in razpoložljivost tehnologije z uporabo devetstopenjske lestvice: prva raven predstavlja izpolnjevanje osnovnih načel, deveta raven pa dokaz delovanja dejanskih sistemov v operativnem okolju. Tehnologija AFIS je že dosegla deveto raven, saj po svetu že deluje mnogo tovrstnih sistemov.

Raven pripravljenosti in razpoložljivosti je treba oceniti ob upoštevanju edinstvene situacije in značilnosti SIS II, ki predstavljajo vrsto tehničnih in organizacijskih izzivov, za katere je treba poiskati ustrezne in prilagojene rešitve. To poročilo na podlagi študije, ki jo je izvedlo Skupno raziskovalno središče Komisije (v nadaljnjem besedilu: JRC), navaja tudi tehnične in organizacijske zahteve glede SIS, opisuje vrsto scenarijev, v katerih se prstni odtisi operativno uporabljajo, ter vsebuje priporočila za uspešno izvajanje funkcije sistema AFIS.

Člena 22(c) Sklepa o SIS II in Uredbe o SIS II sta pravna podlaga za uporabo sistema AFIS. Preden se ta funkcija uporabi, mora Komisija predstaviti poročilo o razpoložljivosti in pripravljenosti potrebne tehnologije, pri čemer se posvetuje z Evropskim parlamentom. Cilj tega poročila je izpolniti to zahtevo in potrditi, da je tehnologija za identifikacijo prstnih odtisov na voljo in pripravljena za integracijo v SIS II.

Sistem AFIS se uspešno uporablja v številnih nacionalnih podatkovnih zbirkah in podatkovnih zbirkah za čezmejno sodelovanje. V EU sta očitna zgleda vizumski informacijski sistem (v nadaljnjem besedilu: VIS) in EURODAC.

Schengenski informacijski sistem (SIS) druge generacije se uporablja od 9. aprila 2013. Nova značilnost sistema je hramba prstnih odtisov v centralnem sistemu. Za zdaj se odtisi uporabljajo za potrditev identitete osebe, ki je bila najdena na podlagi iskanja, navadno po imenu in datumu rojstva. To je iskanje ena na ena – odtisi osebe se primerjajo z enim nizom odtisov, shranjenih v SIS. Vendar možnost identifikacije osebe na podlagi njenih prstnih odtisov zahteva nadgradnjo sedanje prakse organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj: primerjava odtisov osebe z vsemi nizi odtisov – iskanje ena na več – za ugotovitev identitete osebe izključno na podlagi prstnih odtisov. Ta funkcija zahteva vzpostavitev avtomatskega sistema za identifikacijo prstnih odtisov (v nadaljnjem besedilu: sistem AFIS).

Uporaba lažnih potnih listin v povezavi z nedavnimi terorističnimi napadi v Parizu prav tako potrjuje potrebo po orodju, s katerim bo mogoče osebe identificirati na podlagi prstnih odtisov. V zvezi s tem je bila v Sklepih Sveta iz novembra 2015 poudarjena pomembnost okrepitve nadzora in izvajanja sistematičnih preverjanj. Do danes v EU ni uveljavljen skupni sistem, ki bi omogočal preverjanje oseb na podlagi prstnih odtisov.

Ponarejevalci dokumentov ne le spodkopavajo varnost na mejah, temveč tudi notranjo varnost v EU. Osebe, ki jih išče policija, se pogosto izmikajo razkritju svoje identitete in uporabljajo številne vzdevke in druga imena. Nekatere osebe, za katere velja prepoved vstopa na schengensko območje, lahko v matični državi zakonito spremenijo svojo identiteto, da bi se izognile odkritju. Zato je treba vzpostaviti zanesljivo metodo za ugotavljanje identitete. Mejni policisti in uslužbenci organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj bi lahko z uporabo prstnih odtisov učinkovito ugotavljali identiteto oseb, ki jih iščejo oblasti, in odkrivali primere ponarejanja dokumentov.

Zaradi sprememb imen in uporabe vzdevkov oziroma drugih imen ali lažnih dokumentov je vse težje ugotoviti identiteto oseb. Vse pogosteje se za nezakonito vstopanje in gibanje na schengenskem območju uporabljajo ponarejene listine. Agencija Frontex je v letni analizi tveganja za leto 2015 poročala, da je bilo v letu 2014 ob vstopu v EU/na schengensko območje iz tretjih držav odkritih okoli 9 400 primerov lažnih dokumentov, kar je nekoliko manj kot v letu pred tem. Nasprotno pa se je močno povečalo število takšnih primerov pri gibanju znotraj EU/schengenskega območja, in sicer s 7 867 v letu 2013 na 9 968 v letu 2014 (+27 %).

čeprav merjenje kakovosti odtisov ni standardizirano, sta se kot dejanska standarda uveljavila NFIQ in NFIQ-II (kakovost slik odtisov ameriškega nacionalnega inštituta za standarde in tehnologijo (American National Institute for Standards and Technology (NIST) Fingerprint Image Quality), zaradi njune dokazane visoke uspešnosti in razpoložljivosti.

V večini obiskanih držav članic se kakovost upravlja tudi s pomočjo „večkratnih podatkovnih nizov“. To pomeni, da se prstni odtisi shranijo vsakič, ko so odvzeti, npr. ob vsakokratnem prijetju iste osebe. Posamezne odtise v nizih je mogoče primerjati glede na njihovo oceno kakovosti ter sestaviti sestavljen niz najkakovostnejših 10 odtisov. Tak pristop bi lahko uporabili tudi za SIS.

V sistemu VIS je okoli 20 milijonov vnosov prstnih odtisov (po 10 odtisov). Na splošno se VIS uporablja za preverjanja na mejah, tj. ali je oseba istovetna izvirnemu prosilcu za vizum. Vendar se s sistemom VIS opravljajo tudi iskanja ena na več za nove prosilce za vizum in ob preverjanjih v drugi vrsti nadzora na mejah s primerjavo nizov vseh 10 odtisov. V povprečju se vsak dan opravi od 20 000 do 30 000 takih identifikacij, pri čemer je največja pogostost 3 000 preverjanj na uro. Pričakovani odzivni čas za posamezno identifikacijo je manj kot dvajset minut (manj kot tri sekunde za iskanje ena na ena z uporabo od enega do štirih prstov ob običajni mejni kontroli).

Kot je bilo navedeno v letnem poročilu agencije eu-LISA za leto 2014, je bilo v sistemu EURODAC 2,7 milijona vnosov prstnih odtisov (po 10 odtisov) in izvedenih skupno 756 368 transakcij. Zahvaljujoč vgrajenim postopkom preverjanja kakovosti je bila stopnja zavrnitve zaradi neprimerne kakovosti odtisov 4,49 %, pri čemer je bilo treba v teh primerih odtise še enkrat odvzeti in znova vnesti v sistem. Velikost podatkovne zbirke je podobna potencialu sistema SIS, vendar je število transakcij precej manjše, odzivni čas pa veliko daljši, kot bi bil zahtevan za SIS – nujna primerjava v sistemu EURODAC se opravi v eni uri, za sistem SIS pa bi se zaradi zelo drugačnih operativnih scenarijev pričakovalo preverjanje v nekaj sekundah.

Na primer, prijeti osumljenec se odvede na policijsko postajo, kjer so mu odvzeti prstni odtisi. Niz 10 odtisov se uporabi za iskanje v centralni podatkovni zbirki prstnih odtisov. Zadetek iskanja je ujemajoč niz 10 odtisov, odvzet ob predhodnem prijetju osumljenca. Oseba je bila prisotna ob vsakokratnem odvzemu niza odtisov, zato je mogoče pričakovati visoko kakovost. Ker se oseba lahko pridrži tudi do več ur, hiter odzivni čas ni potreben.

Vsaka obdelava prstnih odtisov v SIS II, vključno s hrambo in uporabo za identifikacijo, mora izpolnjevati relevantne določbe o varstvu podatkov iz pravnih aktov SIS II in veljavne nacionalne določbe o varstvu podatkov, s katerimi se izvajata Direktiva 95/46/ES in Okvirni Sklep 2008/977/PNZ. Oba pravna akta se uporabljata za obdelavo prstnih odtisov državljanov tretjih držav in državljanov Unije. Vsaka uporaba prstnih odtisov mora biti dovoljena s pravom Unije ali države članice. V skladu z načelom opredelitve namena morata biti jasno opredeljena namen in način uporabe prstnih odtisov v SIS II. Obdelava prstnih odtisov ne sme presegati potrebnega za dosego zastavljenega cilja splošnega pomena, po potrebi pa je treba uporabiti ustrezne zaščitne ukrepe. Pri izvajanju tovrstnih novih funkcij v SIS II je treba upoštevati načeli privzetega in vgrajenega varstva podatkov.

Kot je bilo navedeno v uvodu tega poglavja, je tehnologija na voljo in pripravljena. Komisija je tudi že izpostavila izzive, ki jih je treba obravnavati. Priporočila za uspešno izvajanje in obravnavanje teh izzivov so opisana v poglavju 4.

Če žrtev zlorabe identitete s tem soglaša, lahko država članica doda njene odtise razpisu ukrepa za osebo, ki je zlorabila njeno identiteto. S tem ne bo ustvarjen nov razpis ukrepa, ampak bo posodobljen obstoječi razpis ukrepa. Pristojni organi lahko tako identificirajo storilca in žrtev, saj lahko žrtev po potrebi izkaže svojo identiteto. Po zadetku v poizvedbi po imenu in datumu rojstva v okviru mejne kontrole v prvi vrsti nadzora se lahko identiteta žrtve preveri v drugi vrsti nadzora.

Ko se ustvari razpis ukrepa, odtisi pogrešanih oseb niso vedno na voljo. Vendar je mogoče v nekaterih primerih odtise prenesti k razpisu ukrepa, če obstaja nacionalni register in zakonodaja to dovoljuje.

Oseba, za katero je razpisan ukrep, morda v času izdaje razpisa ukrepa ni dosegljiva, kar pomeni, da njeni odtisi ne bodo na voljo. Vendar ima lahko država članica, ki izda razpis ukrepa, odtise zadevne osebe že shranjene v nacionalnem sistemu AFIS in lahko z njimi dopolni razpis ukrepa. Zbere se 10 odtisov, ki se dodajo razpisu ukrepa in primerjajo z nizi 10 odtisov, ki so že shranjeni v sistemu SIS pri drugih razpisih ukrepov.

Ta razpis ukrepa za osebe je daleč najpogostejši. Ob predpostavki, da ima država članica, ki izda razpis ukrepa, dostop do osebe, za katero velja razpis ukrepa v sistemu SIS, se ji odvzame 10 odtisov, ki se dodajo razpisu ukrepa in primerjajo z nizi 10 odtisov, ki so že shranjeni v sistemu SIS. Pri tem se lahko odkrijejo povezave z drugimi razpisi ukrepov.

Če država članica ustvari razpis ukrepa, vendar nima na voljo odtisov za dopolnitev ukrepa, se lahko zgodi, da odtise v svojem nacionalnem sistemu AFIS hrani druga država članica, ki je že obravnavala zadevno osebo. V priročniku SIRENE je opisan način pošiljanja takšnih odtisov, ki jih je treba pripeti k razpisu ukrepa. Ker se lahko zgodi, da so odtisi vzeti iz drugega sistema, je treba zagotoviti, da so opremljeni s podatkom o oceni kakovosti, tako da so pri vsaki uporabi odtisov na voljo ustrezne informacije o okoliščinah.

Kadar so odtisi na voljo, jih je treba pripeti k razpisu ukrepa v sistemu SIS. Okoliščine, v katerih je mogoče v sistemu SIS najti odtise, so določene v podpoglavju v nadaljevanju. Opravljena je bila primerjava vsakega primera s podobnimi primeri rabe, ki so že bili obdelani s sistemi AFIS držav članic. Primeri so glede na posamezen scenarij že v veliki meri zajeti v primerih rabe v študiji JRC v opisih preverjanj „10 na 10 odtisov“.

3.3.2 Število transakcij

Upoštevati je treba dve vrsti transakcij:

poizvedbe/vpogled: največjo obremenitev sistema SIS bodo povzročile poizvedbe oziroma vpogledi. Leta 2014 je bilo v sistem SIS opravljenih skoraj dve milijardi poizvedb v vseh kategorijah razpisov ukrepov, bodisi v nacionalnih kopijah ali centralnem sistemu. To bo vključevalo informativne vpoglede, ki so bili že opravljeni v sistemu SIS in ki jih bo podprla uvedba funkcije AFIS. Vloge za vizume prek sistema VIS bi bilo treba preveriti v sistemu SIS. Na dan se opravi med 20 000 in 30 000 poizvedb za identifikacijo. EURODAC je v letu 2014 obdelal 750 000 transakcij. Pred temi transakcijami je treba v sistemih VIS in SIS opraviti vpogled zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih in drugih hudih kaznivih dejanj. Pričakuje se, da se bodo izvajala tudi preverjanja na podlagi prstnih odtisov. Preverjanja na schengenskih mejah se izvajajo na podlagi imena in datuma rojstva. V prihodnje naj bi se za državljane tretjih držav opravljala preverjanja na podlagi prstnih odtisov. Vendar vsi razpisi ukrepov niso opremljeni z odtisi, zato ta način poizvedbe ni mogoč za vse osebe. Mnoga preverjanja bodo še naprej opravljena na podlagi imena in datuma rojstva. Prav tako poizvedbe na podlagi odtisov niso mogoče na vseh točkah dostopa do sistema SIS;

ustvarjanje/posodabljanje/izbris razpisov ukrepov: v letu 2014 je bilo izvedenih 1,4 milijona transakcij. Od teh jih je 780 000 predstavljalo ustvarjanje in posodabljanje razpisov ukrepov za osebe in so zato lahko zajemale dodajanje odtisov. Brisanje odtisov bi se moralo izvesti samodejno ob izbrisu razpisa ukrepa, vendar je treba pri tem upoštevati tehnične zahteve, potrebne za obdelavo.

Treba je zagotoviti, da so na voljo točni statistični podatki, da bo mogoče pravilno določiti velikost sistema AFIS v okviru SIS. Strokovno znanje, pridobljeno na podlagi razvoja nacionalnih sistemov AFIS, je mogoče uporabiti pri razvoju v okviru sistema SIS.

3.3.3 Standardi izmenjave prstnih odtisov

Standardi inštituta NIST in Interpolov vodnik po najboljših praksah sta ustrezna podlaga za tovrstne izmenjave.

3.3.4 Arhitektura

Arhitektura sistema SIS zajema:

centralni sistem, ki obravnava 20 % transakcij – centralni sistem neposredno uporablja pet držav članic,

nacionalne kopije (80 % transakcij), ki so lahko:

o„delne“ (samo podatki, sestavljeni iz besed in številk – takšne kopije ima devet držav članic) ali

o„popolne“ (podatke sestavljajo besede in številke ter fotografije in odtisi – takšne kopije ima 16 držav članic).

Centralni sistem AFIS je potreben za zagotavljanje storitev državam članicam brez nacionalne kopije, državam članicam z delno nacionalno kopijo ali celo državam članicam, ki jim zaradi tehničnih težav ni na voljo njihova popolna nacionalna kopija.

Vse transakcije ustvarjanja/posodabljanja/izbrisa razpisov ukrepov se izvajajo prek centralnega sistema. Dodajanje odtisov razpisu ukrepa bo zahtevalo kakovostno preverjanje v sistemu AFIS na centralni ravni.

Transakcije ustvarjanja/posodabljanja/izbrisa, ki se opravijo v centralnem sistemu, se v treh minutah prenesejo v nacionalne kopije. Centralni sistem AFIS bo potreben za podporo teh transakcij.

V skladu s pravnimi akti o SIS II mora iskanje v nacionalni kopiji dati enak rezultat kot iskanje v podatkovni zbirki SIS. Izpolnjevanje tega koncepta za iskanja na podlagi imen in številk bo treba uporabiti tudi za iskanja na podlagi prstnih odtisov.

Če država članica razvije lasten sistem AFIS kot del nacionalne kopije, bo moral ta zagotavljati enako uspešnost pri identifikaciji kot centralni sistem AFIS. Tehnično in pravno je sicer mogoče vključiti sistem AFIS v nacionalno kopijo, vendar bo težko zajamčiti enakovredne rezultate.