[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 30.6.2010

COM(2010) 350 konč.

2010/0198 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA (EU)

o ureditvi prevajanja za patent Evropske unije

{SEC(2010) 796}{SEC(2010) 797}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Okvir predloga

V Evropski uniji (EU) patentno varstvo trenutno zagotavljajo nacionalni patenti, ki jih podelijo države članice, ali evropski patenti, ki jih podeli Evropski patentni urad (EPO) v skladu z Evropsko patentno konvencijo (EPK). Evropski patent je treba ob podelitvi potrditi v državah članicah, v katerih se zahteva varstvo.

Da bi bil lahko evropski patent potrjen na ozemlju države članice, lahko nacionalna zakonodaja med drugim zahteva, da mora imetnik patenta predložiti prevod evropskega patenta v uradni jezik zadevne države članice. Za zmanjšanje stroškov, ki so posledica obveznosti potrjevanja, so pogodbenice EPK leta 2000 sprejele tako imenovani „Londonski sporazum“[1], ki je trenutno veljaven v desetih državah članicah EU. Londonski sporazum ni obvezen, zato se ureditve prevajanja razlikujejo med državami članicami EU. Sedemnajst držav članic, ki niso pristopile k Londonskemu sporazumu, še vedno zahteva prevod celotnega patenta v svoj uradni jezik. Samo Francija, Nemčija, Luksemburg in Velika Britanija (katerih uradni jezik je eden od uradnih jezikov EPO) so se dogovorile, da v celoti odpravijo obveznost prevajanja. Šest drugih držav članic EU, ki so ratificirale Londonski sporazum (njihov jezik pa ni uradni jezik EPO), se je odločilo, da samo delno odpravijo obveznost prevajanja. Še vedno zahtevajo prevod zahtevkov v svoj uradni jezik, nekatere pa tudi prevod opisa v angleški jezik, če je bil evropski patent podeljen v francoščini ali nemščini.

Sedanji patentni sistem v EU, zlasti v smislu prevajalskih zahtev, je torej stroškovno zelo neugoden in zapleten. Evropski patent, potrjen v 13 državah, stane kar 20 000 EU, od tega skoraj 14 000 EUR predstavljajo stroški prevajanja. Zaradi tega je evropski patent več kot desetkrat dražji od ameriškega, ki stane približno 1 850 EUR[2]. Ti visoki stroški v Evropi bi bili znatno nižji, če bi bila ureditev prevajanja za patent EU stroškovno učinkovita, pravno varna in poenostavljena. S tem predlogom se bodo pristojbine za obdelavo za patent EU, ki velja v vseh 27 državah članicah, zmanjšale pod 6 200 EUR, od tega bodo samo 10 % predstavljali stroški prevajanja. Z izboljšanjem dostopnosti patentnega varstva, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) ter javne raziskovalne organizacije, bi bil cenovno dostopen patent EU pomemben element pri spodbujanju inovacij in konkurenčnosti v EU.

Avgusta 2000 je Komisija sprejela predlog Uredbe Sveta o patentu Skupnosti na podlagi člena 308 ES[3]. Cilj tega je bila uvedba naziva enotnega patenta Skupnosti, ki je dostopen v smislu stroškov prevajanja. Potem ko bi EPO podelil patent v enem od svojih uradnih jezikov (angleščini, francoščini ali nemščini) in ga v tem jeziku objavil skupaj s prevodom zahtevkov v ostala dva uradna jezika EPO, bi patent Skupnosti začel veljati v vsej EU. Leta 2002 je Evropski parlament sprejel zakonodajno resolucijo[4]. Leta 2003 je Svet na podlagi skupnega političnega pristopa[5] začel razprave o drugačni rešitvi, po kateri naj bi se zahtevki prevedli v vse jezike EU. Vendar dokončni dogovor o tem ni bil dosežen, saj so uporabniki patentnega sistema ta pristop zavrnili, ker naj bi bil predrag in preveč zapleten.

V Svetu so bile razprave o tem predlogu obnovljene po tem, ko je Komisija aprila 2007 sprejela sporočilo „Izboljšanje patentnega sistema v Evropi“[6]. V njem je potrdila zavezanost k uvedbi enotnega patenta Skupnosti. Prav tako je ponudila, da skupaj z državami članicami razišče pristop k ureditvi prevajanja, ki bi pomenil zmanjšanje stroškov prevajanja in hkrati olajšal razširjanje patentnih informacij v vseh uradnih jezikih EU.

Decembra 2009 je Svet sprejel sklepe o „Izboljšanju patentnega sistema v Evropi“[7] in splošni pristop o predlogu Uredbe o patentu EU[8]. Zaradi spremembe pravne podlage za uvedbo patenta EU po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe mora ureditev prevajanja za patent EU, ki je bila najprej del predloga Komisije iz leta 2000, zdaj biti predmet ločenega predloga. Ta predlog v veliki meri odraža sistem prevajanja iz prvotnega predloga Komisije, vendar se opira na napredek, ki ga je dosegel Svet od ponovnega začetka razprav v letu 2007.

Svet je v sklepih potrdil potrebo, da se sistem prevajanja uredi z uredbo, ki bi začela veljati hkrati z Uredbo o patentu EU. Potrdil je tudi, da bi bilo treba v potrebnem obsegu spremeniti EPK, da bi se patent EU lahko začel izvajati. Svet se je tudi dogovoril o glavnih značilnostih enotnega patentnega sodišča, ki je še en pomemben element za izboljšanje patentnega sistema v Evropi. Sklepi ne vplivajo na še neizoblikovano mnenje Sodišča Evropske unije o skladnosti med osnutkom Sporazuma o vzpostavitvi enotnega patentnega sodišča in pogodbami EU.

Poleg tega Komisija v strategiji Evropa 2020[9] kot del vodilne pobude „Inovativna Unija“ ponovno potrjuje svojo zavezanost k prizadevanjem za uvedbo enotnega patenta EU in vzpostavitev specializiranega patentnega sodišča, da bi se izboljšali okvirni pogoji za inovacije kot gonilno silo prihodnje rasti. Evropski Svet se je 25. in 26. marca 2010 dogovoril o glavnih elementih te strategije[10]. Potrebo po dostopu do privlačne in stroškovno učinkovite enotne patentne ureditve in sodnega sistema s strani podjetij in inovatorjev, zlasti MSP, je izpostavil tudi Mario Monti v poročilu predsedniku Komisije[11]. V njem priporoča hitro sprejetje enotnega patenta in enotnega patentnega sodišča in navaja, da je patent preskusni teren za merjenje resnosti zaveze k obnovitvi enotnega trga, Komisijo pa poziva, naj ohrani svoja prizadevanja na tem področju. Komisija naj bi v sporočilu „Obnovitev enotnega trga“, ki je načrtovano za jesen 2010, ponovno potrdila patentno reformo kot eno od prednostnih nalog za tako obnovitev. Sedanji predlog, ki vključuje ureditev prevajanja za patent EU, je torej bistveni element pri doseganju tega cilja.

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Januarja 2006 je Komisija začela široko posvetovanje o prihodnji patentni politiki v Evropi[12]. Prejetih je bilo več kot 2 500 odgovorov od različnih zainteresiranih strani, med drugim od podjetij iz vseh gospodarskih sektorjev, industrijskih združenj, združenj MSP, patentnih strokovnjakov, javnih organov in akademikov. Iz odgovorov je bilo jasno razvidno razočaranje zaradi pomanjkanja napredka pri patentu Skupnosti. Ostra kritika je bila izrečena predvsem zoper ureditev prevajanja v splošnem političnem pristopu Sveta z dne 3. marca 2003[13]. Skoraj vse zainteresirane strani so to rešitev zavrnile kot nezadovoljivo zaradi visokih stroškov in praktičnih težav za imetnike patentov kot tudi zaradi pravne negotovosti za vse uporabnike patentnega sistema, ki izhaja iz pravnega učinka, ki bi ga imeli prevodi. Podpora drugim možnostim je bila zelo različna; nekatere zainteresirane strani so zahtevale ureditev izključno v angleškem jeziku, medtem ko so drugi dali prednost različnim večjezičnim ureditvam. Navkljub tem kritikam pa so zainteresirane strani vseeno izrazile stalno podporo enotnemu, cenovno dostopnemu in konkurenčnemu patentu Skupnosti. Ta sporočila so bila potrjena na javni obravnavi, ki je potekala 12. julija 2006.

Razprave z zainteresiranimi stranmi so se nadaljevale po sprejetju sporočila v aprilu 2007. Komisija je 16. in 17. oktobra 2008 skupaj s francoskim predsedstvom organizirala konferenco o pravicah industrijske lastnine v Evropi[14]. Udeleženci so ponovili, da mora biti patent EU „stroškovno učinkovit, pravno varen in manj zapleten“, ter izrazili široko podporo novim pobudam, da se razvijejo specializirani strojni prevodi za patentne dokumentacije za namene patentnih informacij[15].

Ureditev prevajanja za patent EU je bila izčrpno obravnavana tudi med posvetovanjem o Aktu za mala podjetja v letu 2008. Zainteresirane strani so ponovno izpostavile visoke stroške patentiranja kot glavno oviro za patentno varstvo v EU in zahtevale čimprejšnjo uvedbo enotnega patenta EU[16]. Podjetja na splošno, predvsem pa predstavniki MSP, so v svojih ločenih prispevkih k posvetovanju nedvomno zahtevali bistveno znižanje stroškov patentiranja (vključno s stroški prevajanja) za prihodnji patent EU[17]. Ostali najnovejši dokumenti o stališčih zainteresiranih strani zadevajo prevode za patent EU. Nov pristop, ki temelji na specializiranih strojnih prevodih, je večinoma dobro sprejet, vendar je treba poudariti, da taki strojni prevodi ne smejo imeti pravnega učinka in se uporabljajo izključno v informativne namene.

3. Ocena učinka

Temu predlogu je priložena ocena učinka, v kateri so primerjani gospodarski učinki štirih možnosti:

1) patentni sistem EU samo v angleščini,

2) patent EU, ki je obdelan, podeljen in objavljen v enem od treh uradnih jezikov Evropskega patentnega urada, zahtevki pa se prevedejo v ostala dva uradna jezika,

3) patent EU, ki je obdelan, podeljen in objavljen, kakor predvideva možnost 2, zahtevki pa se prevedejo še v štiri druge najpogosteje govorjene uradne jezike EU, in

4) patent EU, ki je obdelan, podeljen in objavljen, kakor predvidevata možnosti 2 in 3, zahtevki pa se prevedejo v vse jezike EU.

Analiza, izvedena v okviru ocene učinka, je pokazala, da je možnost 2 najbolj zaželena, saj ohranja jezikovno ureditev dobro delujočega sistema EPO in pomeni samo minimalne stroške prevajanja.

4. Pravni elementi predloga

Lizbonska pogodba je vzpostavila novo pravno podlago, in sicer člen 118 PDEU, za oblikovanje evropskih pravic intelektualne lastnine, ki omogoča enotno zaščito po vsej Evropski uniji. Prvi odstavek tega člena določa podlago za vzpostavitev ukrepov za uvedbo teh pravic po rednem zakonodajnem postopku. Na podlagi tega člena bo patent EU uveden z Uredbo xx/xx o patentu Evropske unije. Kakor izhaja iz Uredbe xx/xx, bo patent EU evropski patent, ki ga podeli EPO.

Drugi odstavek člena 118 določa podlago za uvedbo jezikovne ureditve za evropske pravice intelektualne lastnine, ki zagotavlja enotno varstvo na podlagi uredb, sprejetih po posebnem zakonodajnem postopku, pri katerem Svet odloča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

Težave zaradi visokih stroškov in zapletenih postopkov, ki izhajajo iz sedanjega razdrobljenega patentnega sistema, zlasti ureditev prevajanja, ki so jih izpostavile države članice, se lahko rešijo samo z enotnim patentom na ravni Evropske unije.

5. Proračunske posledice

Predlog kaže med drugim na nujnost sprejetja ukrepov v zvezi s postopnim uvajanjem programa za samodejno strojno prevajanje pri EPO. Predlog ne vpliva na proračun EU.

6. Podroben opis

6.1. Pripombe na člene

Člen 1 – Vsebina

Ta člen opredeljuje vsebino te uredbe.

Člen 2 – Opredelitve pojmov

Ta člen navaja opredelitve glavnih pojmov, ki se uporabljajo v tej uredbi.

Člen 3 – Objava specifikacije za patent EU

Ta člen določa, da po objavi specifikacije za patent EU v skladu s členom 14(6) EPK nadaljnji prevod ni potreben. Člen 14(6) EPK določa, da se specifikacije evropskih patentov objavijo v jeziku postopka (v enem od treh uradnih jezikov EPO, v katerem je bila vložena patentna prijava – angleščina, francoščina ali nemščina) in vključujejo prevode zahtevkov v ostala dva uradna jezika EPO. Ta minimalna zahteva, določena v EPK, se bo uporabljala tudi za patente EU, vendar po podelitvi patenta EU nadaljnji prevodi ne bodo potrebni. Člen tudi določa, da bo v skladu z EPK besedilo specifikacije za patent EU v jeziku postopka verodostojno besedilo.

Ta zahteva je enaka izvirnemu predlogu Komisije za Uredbo o patentu Skupnosti iz avgusta 2000 ter temelji na obstoječem sistemu uradnih jezikov EPO in jezikih, ki jih uporablja večina prijaviteljev[18]. Ta rešitev bi verjetno pozitivno vplivala na vse uporabnike patentnega sistema v Evropi, saj bi se stroški prevajanja znatno znižali.

Člen 4 – Prevod v primeru spora

Ta člen zahteva, da imetnik patenta v primeru pravnega spora na zahtevo in po izbiri domnevnega kršitelja zagotovi celoten prevod patenta EU v uradni jezik države članice, v kateri se je domnevna kršitev zgodila oziroma v kateri prebiva domnevni kršitelj. Imetnik patenta mora prav tako zagotoviti celoten prevod patenta EU v jezik postopka pred pristojnim sodiščem v Evropski uniji na zahtevo tega sodišča. Stroške teh prevodov krije imetnik patenta.

Člen 5 – Poročilo o izvajanju te uredbe

Ta člen predpisuje izvedbo ocene, ki vključuje poročilo o izvajanju te uredbe. Komisija najpozneje pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe predloži Svetu poročilo o delovanju ureditve prevajanja za patent EU in po potrebi oblikuje predloge za spremembo te uredbe.

Člen 6 – Začetek veljavnosti

Ta člen določa, da ta uredba začne veljati dvajseti dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije , vendar se uporablja od datuma začetka veljavnosti Uredbe o patentu Evropske unije. Ker bo vsebinske pravne določbe, ki se uporabljajo za patent EU kot evropski naziv intelektualne lastnine, urejala Uredba o patentu EU, ureditev prevajanja, ki se uporablja za te patente, pa bo urejal ta predlog, je treba oba zakonodajna instrumenta uporabljati skupaj.

6.2. Spremljevalni ukrepi, ki se sprejmejo skupaj z uvedbo patenta EU

Prevodi za zagotovitev patentnih informacij

Med Evropsko unijo in EPO se sprejmejo potrebni dogovori za strojne prevode patentnih prijav in patentnih specifikacij, ki bodo na voljo v vseh uradnih jezikih Evropske unije brez dodatnih stroškov za prijavitelje. Taki prevodi morajo biti dostopni na zahtevo, na spletu in brezplačno ob objavi patentne prijave. Predložijo se zaradi zagotavljanja patentnih informacij in nimajo nobenega pravnega učinka. Na to bodo uporabniki opozorjeni z ustreznim opozorilom. V nasprotju s sedanjo prakso, po kateri se prevodi zagotovijo šele nekaj mesecev po podelitvi – če so manj potrebni in se redko uporabljajo – bi njihova hitra razpoložljivost lahko bistveno izboljšala razširjanje patentnih informacij, zlasti za posamezne inovatorje, raziskovalce in inovativne MSP. Cilj programa za strojno prevajanje bo zagotavljanje visokokakovostnih prevodov na podlagi tehničnih standardov in elektronskih slovarjev z besediščem, povezanim s sistemom mednarodne klasifikacije patentov.

EPO je že razvil visokokakovostne strojne prevode za omejeno število jezikov. Komisija prav tako podpira projekt za strojne prevode (Spletni prevodi jezika patenta, PLuTO)[19], ki vključuje razvoj prevajalske programske opreme na podlagi patentnega spisa za vse uradne jezike držav članic EU v naslednjih petih letih. Uvedba patenta EU bi zahtevala pospešitev dela in postopno uvedbo takega programa, ki bi pokrival vse jezike EU. Izvedbene določbe, ki se uporabljajo za sistem strojnega prevajanja, bi moral določiti ožji odbor Upravnega sveta EPO, sestavljen iz predstavnikov EU in vseh držav članic.

Povračilo stroškov

Prijave za evropski patent se lahko vložijo v katerem koli jeziku v skladu s členom 14(2) EPK. Kadar jezik prijave ni uradni jezik EPO, je treba v predpisanem roku zagotoviti prevod prijave v enega od uradnih jezikov EPO, da lahko EPO obdela prijavo. V skladu z veljavnimi izvedbenimi predpisi EPK[20] so prijavitelji, ki vložijo prijavo v jeziku, ki ni eden od uradnih jezikov EPO, upravičeni do delnega povračila stroškov prevajanja na različnih stopnjah postopka pred EPO v obliki znižanja pristojbine. To bi veljalo tudi za patente EU. Za prijavitelje patentov EU s sedežem v državah članicah EU pa se sprejmejo potrebni ukrepi za zagotovitev celotnega, ne le delnega povračila stroškov prevajanja do določenih zgornjih mej. Ta dodatna povračila se bodo financirala iz pristojbin za patente EU, ki jih zaračunava EPO. Te ukrepe bi moral določiti ožji odbor Upravnega sveta EPO, sestavljen iz predstavnikov EU in vseh držav članic.

2010/0198 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA (EU)

o ureditvi prevajanja za patent Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti drugega odstavka člena 118 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[21],

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Patent Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: patent EU) je bil uveden z Uredbo xx/xx o patentu Evropske unije[22]. Navedena uredba v skladu s prvim odstavkom člena 118 Pogodbe predpisuje enotno patentno varstvo v vsej Evropski uniji ter vzpostavitev centralizirane ureditve na ravni Unije na področju potrjevanja, usklajevanja in nadzorovanja.

(2) Ureditev prevajanja za patent EU, ki je stroškovno učinkovita, poenostavljena in zagotavlja pravno varstvo, naj bi spodbudila inovacije ter zlasti koristila malim in srednjim podjetjem (MSP), hkrati pa dopolnjevala sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru Regij „Najprej pomisli na male“ – „Akt za mala podjetja“ za Evropo[23]. S tako ureditvijo prevajanja naj bi bil dostop do patenta EU in celotnega patentnega sistema enostavnejši, stroškovno ugodnejši in manj tvegan.

(3) Ker je Evropski patentni urad (v nadaljnjem besedilu: EPO) pristojen za podeljevanje evropskih patentov, vključno s patenti EU, mora ureditev prevajanja za patent EU temeljiti na sedanjem postopku, ki ga uporablja EPO. Cilj navedene ureditve je vzpostaviti potrebno ravnovesje med interesi gospodarskih subjektov in javno koristjo v smislu stroškov postopkov in razpoložljivosti tehničnih informacij.

(4) V primeru spora glede patenta EU je zahteva, da imetnik patenta zagotovi celoten prevod patenta EU v uradni jezik države članice, v kateri se je domnevna kršitev zgodila oziroma v kateri prebiva domnevni kršitelj, pravno upravičena. Imetnik patenta mora prav tako zagotoviti celoten prevod patenta EU v jezik postopka pred pristojnim sodiščem v Evropski uniji na zahtevo tega sodišča. Stroške teh prevodov krije imetnik patenta.

(5) Da se olajša dostop do patenta EU, zlasti za MSP, je treba prijaviteljem, katerih jezik ni eden od uradnih jezikov EPO, omogočiti, da svoje prijave vložijo v katerem koli drugem uradnem jeziku Evropske unije. Kot dopolnilni ukrep za prijavitelje, ki želijo pridobiti patent EU, njihovo stalno prebivališče ali glavni sedež podjetja pa je v državi članici, katere uradni jezik ni eden od uradnih jezikov EPO, je treba do takrat, ko se ta uredba začne uporabljati, poleg že obstoječih ukrepov za evropske patente, vzpostaviti sistem dodatnega povračila stroškov, povezanih s prevajanjem iz tega jezika v jezik postopka EPO.

(6) Za spodbujanje razpoložljivosti patentih informacij in razširjanja tehnološkega znanja je treba do takrat, ko se ta uredba začne uporabljati, vzpostaviti sistem strojnih prevodov specifikacij za patent EU v vse uradne jezike EU. Taki strojni prevodi služijo zgolj v informativne namene in ne smejo imeti nobenega pravnega učinka.

(7) Ker vsebinske določbe, ki se uporabljajo za patent EU kot evropski naziv intelektualne lastnine, predpisuje Uredba xx/xx o patentu Evropske unije, dopolnjuje pa jih ureditev prevajanja iz te uredbe, se mora ta uredba uporabljati od datuma začetka veljavnosti Uredbe xx/xx.

(8) V skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji, se cilj ukrepa, ki se sprejme, namreč uvedba enotne in poenostavljene ureditve prevajanja za patent EU, lahko doseže samo na evropski ravni. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja.

(9) Ta uredba ne posega v predpise, ki urejajo jezike institucij Unije, določene v skladu s členom 342 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in v Uredbo Sveta 1/1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Vsebina

Ta uredba uvaja določbe o ureditvi prevajanja, ki se uporabljajo za patent Evropske unije.

Člen 2Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „patent Evropske unije“ (v nadaljnjem besedilu: patent EU) pomeni patent, kakor je opredeljen v Uredbi xx/xx o patentu Evropske unije;

(b) „specifikacija za patent EU“ vključuje opis, zahtevke in morebitne skice.

Člen 3Objava specifikacije za patent EU

1. Po objavi specifikacije za patent EU v skladu z odstavkom 6 člena 14 Konvencije o podeljevanju evropskih patentov z dne 5. oktobra 1973, kakor je bila spremenjena (v nadaljnjem besedilu: EPK), nadaljnji prevodi niso potrebni nobeni.

2. Besedilo patenta EU v uradnem jeziku Evropskega patentnega urada, ki je v odstavku 3 člena 14 EPK naveden kot jezik postopka, se šteje kot verodostojno besedilo.

Člen 4Prevod v primeru spora

1. V primeru spora v zvezi s patentom EU imetnik patenta na zahtevo in po izbiri domnevnega kršitelja zagotovi celoten prevod patenta v uradni jezik države članice, v kateri se je domnevna kršitev zgodila oziroma v kateri prebiva domnevni kršitelj.

2. V primeru spora v zvezi s patentom EU imetnik patenta na zahtevo pristojnega sodišča v Evropski uniji v okviru sodnih postopkov zagotovi celoten prevod patenta v jezik postopka pred sodiščem.

3. Stroške prevajanja iz odstavkov 1 in 2 krije imetnik patenta.

Člen 5Poročilo o izvajanju te uredbe

Komisija najpozneje pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe predloži Svetu poročilo o delovanju ureditve prevajanja za patent EU in po potrebi oblikuje predloge za spremembo te uredbe.

Člen 6Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od [ datum začetka veljavnosti Uredbe xx/xx o patentu Evropske unije ].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s pogodbami.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] Sporazum o uporabi člena 65 EPK, UL EPO 2001, 550.

[2] Bruno van Pottlesberghe de la Potterie in Didier François, The Cost factor in Patent Systems (Stroškovni dejavniki v patentnih sistemih), Université Libre de Bruxelles, delovni dokument WP-CEB 06-002, Bruselj 2006, glej str. 17 in naslednje.

[3] Predlog Uredbe Sveta o patentu Skupnosti – COM(2000) 412.

[4] Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o patentu Skupnosti – COM(2000) 412 - C5-0461/2000 - 2000/0177(CNS) (UL C 127E, 29.5.2003, str. 519–526).

[5] Dokument Sveta 7159/03.

[6] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – COM(2007) 165.

[7] Dokument Sveta 17229/09.

[8] Dokument Sveta 16113/09 Add 1.

[9] Evropa 2020 „Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ – COM(2010) 2020.

[10] Sklepi Evropskega Sveta z dne 25./26. marca 2010, EUCO 7/10.

[11] „Nova strategija za enotni trg – v službi evropskega gospodarstva in družbe“ – poročilo Maria Montija z dne 9. maja 2010 predsedniku Evropske komisije Joséju Manuelu Barrosu.

[12] Dokument o posvetovanju, odgovori zainteresiranih strani in poročilo o predhodnih ugotovitvah posvetovanj so na voljo na http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/patent/consultation_en.htm.

[13] Dokument Sveta 6874/03, 2490. zasedanje Sveta – Konkurenčnost (notranji trg, industrija in raziskave), Bruselj, 3. marec 2003.

[14] Dokumenti in sklepi konference so na voljo na:http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/rights/index_en.htm.

[15] Glej dokument Sveta 6985/08 z dne 28. februarja 2008 in dokument Sveta 8928/08 z dne 28. aprila 2008.

[16] Akt za mala podjetja za Evropo, poročilo o rezultatih odprtega posvetovanja z dne 22. aprila 2008 je na voljo na www.ec.europa.eu/enterprise/newsroom.

[17] Pričakovanja UEAPME o predlogu evropskega Akta za mala podjetja z dne 14. decembra 2007 so na voljo na www.ueapme.com. Odziv na posvetovanje o Aktu za mala podjetja za Evropo z dne 2. aprila 2008 je na voljo na http://www.eurochambres.eu.

[18] Trenutno kar 88,9 % prijaviteljev evropskih patentov svoje patentne prijave vloži v angleškem, francoskem ali nemškem jeziku. Prijavitelji iz Evrope te jezike uporabljajo kot jezik prijave v 93 % primerih.

[19] Informacije na voljo na http://cordis.europa.eu/home_en.html.

[20] Člen 14(4) EPK, pravilo 6(1) izvedbenih predpisov.

[21] UL C , , str. .

[22] UL C , , str. .

[23] COM(2008) 394.