EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.6.2017 COM(2017) 343 final 2017/0143(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vseevropskem osebnem pokojninskem produktu (PEPP) (Besedilo velja za EGP) {SWD(2017) 243 final}

{SWD(2017) 244 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA 1.1.Razlogi za predlog in njegovi cilji Posamezniki, ki želijo dopolniti svoje pokojnine, po Evropski uniji (EU) za upokojitev varčujejo na različne načine, na primer z vlaganjem v nepremičnine, življenjsko zavarovanje ali druge produkte dolgoročnih naložb. Druga možnost so osebni pokojninski produkti. Vendar so trgi osebnega pokojninskega zavarovanja neenakomerno razviti, osebni pokojninski produkti po EU pa različno cenovno dostopni. Ljudje, ki želijo več prihraniti za upokojitev, potrebujejo večjo izbiro primernih osebnih pokojninskih produktov, ki temeljijo na naložbah na kapitalske trge. Dodaten izziv javne politike je potreba po zagotavljanju dolgoročne primernosti pokojninskih prihodkov iz kombinacije državnih, poklicnih in osebnih pokojnin. Razdrobljenost trga ponudnikom osebnih pokojninskih zavarovanj preprečuje, da bi čim bolj povečali razpršitev tveganj, inovacije in ekonomije obsega. To zmanjšuje izbiro in privlačnost ter povečuje stroške za pokojninske varčevalce. Prispeva tudi k pomanjkanju likvidnosti in globine kapitalskih trgov v primerjavi z drugimi jurisdikcijami, kot so na primer Združene države Amerike, kjer imajo pokojninski skladi kot institucionalni vlagatelji večjo vlogo. Poleg tega imajo nekateri obstoječi osebni pokojninski produkti nezadostne značilnosti, njihova razpoložljivost in čezmejna prenosljivost sta omejeni, čezmejno dejavnih ponudnikov ali varčevalcev pa praktično ni. Pobuda EU o osebnih pokojninskih zavarovanjih bi tako lahko dopolnila trenutna raznolika pravila na ravni EU in nacionalni ravni, saj bi dodala vseevropski okvir pokojnin za posameznike, ki želijo izkoristiti to dodatno možnost varčevanja. Ta okvir ne bo nadomestil ali uskladil obstoječih nacionalnih pokojninskih načrtov osebnih pokojninskih zavarovanj. Posameznikom bo ponudil nov prostovoljni okvir za varčevanje, in sicer tako da bo zagotovil zadostno varstvo potrošnikov glede bistvenih značilnosti produkta. Hkrati bo okvir dovolj prožen, da bo različnim ponudnikom omogočil takšno prilagajanje produktov, da bodo ustrezali njihovemu poslovnemu modelu. Ponudnike bo dolgoročno spodbujal k trajnostnemu vlaganju v realni sektor, zlasti v infrastrukturne projekte in podjetja, s čimer se bo na dolgi rok uskladilo izvajanje naložb in obveznosti v okviru PEPP. Na splošno bo predlog ustvaril znak kakovosti za osebne pokojninske produkte v EU in povečal zaupanje potrošnikov. Zaradi njega bodo potrošniki lahko izbirali med več ponudniki, tem pa bo zagotovil enake konkurenčne pogoje. Predlog bi lahko prispeval tudi k oblikovanju enotnega trga za osebna pokojninska zavarovanja in spodbudil konkurenco med ponudniki, ki bo koristila potrošnikom. V akcijskem načrtu Komisije o uniji kapitalskih trgov iz septembra 2015 je navedeno: „prostovoljno evropsko osebno pokojninsko zavarovanje bi lahko zagotovilo regulativno predlogo, ob upoštevanju ustrezne ravni varstva potrošnikov, ki bi jo ponudniki pokojninskih zavarovanj lahko uporabili pri ponujanju produktov po EU. Večji evropski trg za pokojnine tretjega stebra bi tudi podpiral razpoložljivost sredstev za institucionalne vlagatelje in naložbe v realno gospodarstvo.“ Komisija je v akcijskem načrtu o oblikovanju unije kapitalskih trgov napovedala tudi, da „bo ocenila argumente za okvir politike za vzpostavitev uspešnega evropskega trga za enostavna, učinkovita in konkurenčna osebna pokojninska zavarovanja ter opredelila, ali je za ta trg potrebno sprejeti zakonodajo EU.“ Evropski parlament je v resoluciji z dne 19. januarja 2016 izrazil zaskrbljenost zaradi pomanjkanja razpoložljivih in privlačnih tveganju ustrezajočih (dolgoročnih) naložb ter stroškovno učinkovitih in primernih varčevalnih produktov za potrošnike. Ob ponavljanju, da je treba zagotoviti raznoliko ponudbo za vlagatelje in potrošnike, poudarja, da „je treba spodbujati okolje, ki bo podpiralo inovacije finančnih produktov, ustvarjalo večjo raznolikost in koristi za realno gospodarstvo ter zagotavljalo boljše spodbude za naložbe, ter da bi lahko tako okolje prispevalo tudi k zagotavljanju primernih, varnih in vzdržnih pokojnin, kot je na primer razvoj vseevropskega pokojninskega produkta (PEPP) s preprosto pregledno obliko“. Evropski svet je junija 2016 pozval „k hitremu in odločnemu napredku, da bi (...) podjetjem zagotovili lažji dostop do financiranja in podpirali naložbe v realno gospodarstvo z uresničevanjem agende unije kapitalskih trgov“. Komisija je septembra 2016 v svojem sporočilu Unija kapitalskih trgov – Pospešitev reform ob močni podpori Evropskega parlamenta, Sveta in deležnikov akcijskemu načrtu o uniji kapitalskih trgov napovedala, da bo „preučila predloge za enostaven, učinkovit in konkurenčen produkt osebnega pokojninskega zavarovanja na ravni EU“. Nato je v sporočilu Vmesni pregled akcijskega načrta o uniji kapitalskih trgov napovedala „zakonodajni predlog o vseevropskem standardiziranem produktu osebnega pokojninskega zavarovanja do konca junija 2017. To bo položilo temelje za varnejši, stroškovno učinkovitejši in pregleden trg cenovno dostopnih in prostovoljnih osebnih pokojninskih prihrankov, ki se lahko upravljajo na ravni celotne EU. S tem bo pomagalo zadovoljiti potrebe ljudi, ki želijo povečati svoje pokojninske prihranke, prispevalo k reševanju demografskih izzivov, dopolnjevalo obstoječe pokojninske produkte in sheme ter podprlo stroškovno učinkovitost osebnih pokojnin z zagotavljanjem dobrih priložnosti za dolgoročno vlaganje osebnih pokojnin“. Ta predlog okvira za PEPP ob nacionalnih ureditvah zajema dodatno pokojninsko shemo, kar bi ponudnikom omogočilo oblikovanje osebnih pokojninskih produktov na vseevropski ravni. Njegov cilj je preusmeriti več prihrankov gospodinjstev od tradicionalnih instrumentov, kot so vloge varčevalcev, na kapitalske trge. Namen predloga je zagotoviti, da se potrošniki v celoti zavedajo ključnih značilnosti proizvoda. Potrošniki bodo imeli glede naložbene politike izbiro med varno standardno naložbeno možnostjo in alternativnimi možnostmi z različnimi profili tveganj in donosa. Izkoristili bodo lahko prenosljivost produkta po vsej EU, popolno preglednost stroškov vseevropskih osebnih pokojninskih produktov in možnost zamenjave ponudnikov (z navzgor omejenimi stroški zamenjave). Kar se ponudnikov tiče, bo na podlagi predloga omogočeno, da bo PEPP lahko ponujal širok nabor ponudnikov (banke, zavarovatelji, upravitelji premoženja, skladi poklicnega pokojninskega zavarovanja, investicijska podjetja), zagotovljeni pa bodo enaki konkurenčni pogoji. PEPP bi bili na voljo na spletu, vključno s svetovanjem, in ne bi potrebovali mreže poslovalnic, kar bi omogočalo preprostejši dostop do trga. Pravila o čezmejnem opravljanju plačilnih storitev z enotnim dovoljenjem bodo ponudnikom omogočila vstop na nove nacionalne trge. Standardizacija ključnih značilnosti bi prav tako morala zmanjšati stroške ponudnikov in jim pomagati združiti prispevke z različnih nacionalnih trgov, da bi lahko sredstva usmerili v naložbe na ravni EU. Prožnost pri drugih značilnostih, kot so pogoji za vplačevanje pokojninskih prispevkov, naj bi potrošnikom omogočila, da izkoristijo nacionalne davčnih spodbude, ki so na voljo v njihovi državi članici prebivanja, pod pogojem, da ponudniki PEPP prilagodijo nacionalnim merilom za davčne spodbude. Da bi države članice spodbudila, naj odobrijo davčne olajšave za PEPP, je Komisija ob tem predlogu sprejela Priporočilo o davčni obravnavi produktov osebnega pokojninskega zavarovanja, vključno z vseevropskim produktom osebnega pokojninskega zavarovanja. 1.2.Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike EU je na področju pokojnin v zadnjih letih sprejela naslednje pomembne pobude:

·leta 1998 Direktivo o zaščiti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja zaposlenih in samozaposlenih oseb, ki se gibljejo v Skupnosti; ·leta 2014 Direktivo o prenosljivosti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja za povečanje mobilnosti delavcev med državami članicami z zmanjšanjem ovir, ki jih povzročajo nekatera pravila o poklicnih pokojninah; ·leta 2016 Direktivo o institucijah za poklicno pokojninsko zavarovanje (IORP2), ki krepi upravljanje, razkrivanje informacij in čezmejne zahteve za sklade poklicnega pokojninskega zavarovanja. Drugi nezakonodajni ukrepi Komisije na področju pokojnin vključujejo projekt spremljanja in sledenja pokojninam v Evropi, predlog o oblikovanju evropske storitve sledenja, ki bi ljudem pomagala, da sledijo informacijam o svojih pokojninskih pravicah po državah članicah, in projekt RESAVER. Predlog okvira za PEPP ne vpliva na tri zgoraj omenjene direktive, saj se te nanašajo na poklicne pokojnine. V zvezi z nezakonodajnimi pobudami bi okvir za PEPP lahko vključili v prihodnje projekte. 1.3.Skladnost z drugimi politikami EU Cilj predloga je povečati spodbujanje uporabe osebnih pokojninskih zavarovanj v EU. Skladen je s politiko EU glede spodbujanja dodatnega pokojninskega varčevanja, da bi zagotovili ustreznost pokojnin, kot je določena v beli knjigi Komisije o pokojninah iz leta 2012. V skladu s tem je bilo v poročilu o ustreznosti pokojnin iz leta 2015 ugotovljeno, da bi lahko povečane pravice iz dodatnega (t.j. poklicnega in osebnega) pokojninskega varčevanja skupaj z drugimi ukrepi ublažile vpliv nižjih pokojnin iz javnih shem v nekaterih državah članicah. V letnem pregledu rasti za leto 2017 se poroča, da bi široka pokritost (t.j. široka razpoložljivost in povečana uporaba) z dodatnim pokojninskim zavarovanjem lahko imela ključno vlogo pri zagotavljanju pokojninskih prihodkov, zlasti kadar bi lahko bile javne pokojnine nezadostne, in da bi jo bilo treba spodbujati z ustreznimi ukrepi glede na nacionalni kontekst. Predlog je skladen s politiko EU o krepitvi varstva potrošnikov, zlasti z oblikovanjem standardne naložbene možnosti z nizkim tveganjem, zahtevo po popolni preglednosti za varčevalce v PEPP, predvsem glede stroškov, in omogočanjem, da varčevalci zamenjajo ponudnika, pri čemer bodo stroški zamenjave omejeni. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST 2.1.Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), ki dovoljuje sprejetje ukrepov za približevanje nacionalnih določb, katerih cilj je vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Delovanje notranjega trga za osebna pokojninska zavarovanja zdaj ovira visoka razdrobljenost med nacionalnimi trgi in omejena prenosljivost osebnih pokojninskih produktov. Zaradi tega lahko imajo posamezniki težave pri izvajanju svojih temeljnih svoboščin. Tako jim to lahko na primer prepreči, da bi sprejeli delovno mesto ali se upokojili v drugi državi članici. Poleg tega pomanjkanje standardizacije obstoječih osebnih pokojninskih produktov ponudnikom ovira možnost izvajanja svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev. Na podlagi predloga se bo oblikoval v veliki meri standardiziran vseevropski produkt, ki bo na voljo v vseh državah članicah in bo potrošnikom omogočil, da v celoti izkoristijo notranji trg, saj jim bo omogočil prenos pokojninskih pravic v tujino ter omogočil večjo izbiro med ponudniki, vključno s ponudniki v drugih državah EU. Predlog usklajuje temeljne značilnosti PEPP: dovoljenja, distribucijo (vključno z zagotavljanjem informacij in svetovanjem), naložbeno politiko, zamenjavo ponudnikov ter čezmejno zagotavljanje in prenosljivost. Predlog dopolnjuje priporočilo o davčni obravnavi produktov osebnega pokojninskega zavarovanja, vključno z vseevropskim produktom osebnega pokojninskega zavarovanja. Njegov cilj je preprečiti, da bi PEPP v nekaterih državah članicah izpadli iz področja uporabe nacionalnih davčnih spodbud, če temeljne značilnosti produkta ne bi izpolnjevale vseh nacionalnih meril za davčno olajšavo. 2.2.Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) V skladu s členom 4 PDEU mora biti ukrepanje EU za dokončanje notranjega trga ocenjeno z vidika načela subsidiarnosti iz člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Oceniti je treba, ali države članice ciljev predloga ne morejo zadovoljivo doseči v okviru nacionalnih pravnih sistemov (preverjanje potrebnosti), temveč se zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni EU (preverjanje učinkovitosti). Prvič, v zvezi s preverjanjem potrebnosti: neusklajena prizadevanja držav članic ne glede na to, ali gre za prizadevanja na osrednji, regionalni ali lokalni ravni, ne morejo odpraviti pravne razdrobljenosti ureditev produktov, ki povzroča dodatne stroške izpolnjevanja obveznosti za ponudnike in odvrača od čezmejnih dejavnosti. Zakonodaja EU o zahtevah glede distribucije finančnih produktov (kot so direktiva o distribuciji zavarovanj, direktiva o trgih finančnih instrumentov (MiFID II) in uredba o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktov (PRIIP)) se za večino osebnih pokojninskih produktov ne uporablja, zato takšni produkti ne spadajo v področje uporabe nacionalne zakonodaje. Ker so trgi za osebne pokojninske produkte prepuščeni izključno nacionalnemu urejanju, prihaja do nesimetričnosti med ponudniki in varčevalci, zlasti v čezmejnem kontekstu. Posledično se varčevalci ne zavedajo dovolj dejanske uspešnosti svojih osebnih pokojninskih produktov ali celo ne morejo zamenjati ponudnika. Če ponudniki varčevalcem na nacionalni ravni ne zagotovijo dovolj informacij, lahko to zmanjša zaupanje v ponudnike osebnih pokojninskih produktov in pomeni manj poslov, manj odločanja za osebna pokojninska zavarovanja in slabe odločitve varčevalcev. Prenosljivost osebnih pokojninskih produktov je pomembno vprašanje za ljudi, ki se preselijo v drugo državo članico EU in poskušajo ohraniti isti produkt in ponudnika. Zdaj pri selitvi v drugo državo članico nimajo druge izbire, kot da poiščejo nov produkt, ki ga ponuja ponudnik v drugi državi članici po bistveno drugačnih pravilih, namesto da bi še naprej varčevali v prejšnji državi članici. Nacionalne davčne spodbude ljudi spodbujajo k varčevanju za upokojitev in so ključne za spodbujanje uporabe osebnih pokojninskih zavarovanj. Izguba takšnih davčnih ugodnosti pri selitvi v drugo državo članico je velika ovira za čezmejno prenosljivost osebnih pokojninskih produktov. Države članice same ne morejo odpraviti takšnih vprašanj prenosljivosti. Drugič, v zvezi s preverjanjem potrebnosti: ukrepanje na ravni EU lahko pomaga odpraviti posledice razdrobljenosti trga, zlasti glede stroškov. Brez ukrepanja EU bodo skupine sredstev verjetno ostale majhne in omejene na nacionalne meje, brez ekonomij obsega, konkurenca pa bi ostala omejena na domače ponudnike. Posamezni varčevalci tako ne bi mogli izkoristiti nižjih cen in boljše palete produktov, do katere bi prišlo zaradi povečanja učinkovitosti in donosov iz večjih skupin sredstev. Razdrobljenost je draga tudi za ponudnike: razlikovanje nacionalnih ureditev pomeni dodatne stroške izpolnjevanja obveznosti. Spodbude za ponudnike, ki produkte ponujajo čezmejno, so omejene, zlasti zaradi visokih stroškov. Nasprotno pa naj bi standardiziran osebni pokojninski produkt na ravni EU zmanjšal stroške za ponudnike, saj bi se oblikovale večje skupine sredstev. Študija je na primer pokazala, da bi porazdelitev fiksnih stroškov na večjo skupino članov lahko zmanjšala upravne stroške za 25 %. Oblikovanje zakonodajnega okvira EU za osebna pokojninska zavarovanja bi zmanjšalo stroške ponudnikov zaradi oblikovanja ekonomije obsega, zlasti v zvezi z naložbami in upravljanjem. Okvir EU za osebna pokojninska zavarovanja bi ponudnikom omogočil čezmejno poslovanje, saj bi jim omogočil, da centralizirajo določene funkcije na ravni EU (namesto zanašanja na lokalno poslovanje ali zunanje izvajanje). Zaradi standardizacije bi ponudniki lažje ponujali pokojninske rešitve poslovnim strankam, ki so dejavne v več državah članicah in na ravni EU iščejo osebna pokojninska zavarovanja za svoje zaposlene. To bi lahko privedlo tudi do izboljšanja učinkovitosti pri distribuciji, na primer z uporabo digitalnih kanalov za prodajo osebnih pokojninskih zavarovanj. Zakonodajni okvir EU za osebna pokojninska zavarovanja bi lahko spremljalo oblikovanje politik EU na področju finančne tehnologije.

Povečevanje uporabe osebnih pokojninskih zavarovanj bi lahko pripomoglo k zagotavljanju ustreznih stopenj nadomestil v prihodnosti, in sicer kot dopolnitev državnih in poklicnih pokojnin. Večja izbira varnih in visokokakovostnih osebnih pokojninskih produktov koristi vsem delavcem ne glede na to, ali so zaposleni ali samozaposleni in ali je njihovo mesto v drugi državi članici ali ne. Enotni trg EU za osebna pokojninska zavarovanja bi omogočil, da bi bili produkti dostopni več ljudem. Minimalne zahteve za produkte, določene v pravilih EU, bi poskrbele za preglednost, preprostost in varnost za varčevalce v PEPP. Poleg tega bi se tako upoštevala vedno večja mobilnost državljanov EU in vedno prožnejša narava dela. 2.3.Sorazmernost V skladu z načelom sorazmernosti ukrepi EU vsebinsko in formalno ne bi smeli presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb. Načeloma je v vseh državah članicah že možno ponujati osebne pokojninske produkte. Vendar glede na svoj tržni potencial ne prispevajo k usmerjanju dovolj prihrankov proti kapitalskim trgom in doseganju unije kapitalskih trgov. Poleg tega so značilnosti nekaterih obstoječih osebnih pokojninskih produktov nezadostne, enako velja tudi za čezmejno prenosljivost in zagotavljanje osebnih pokojninskih produktov. Možnosti politike iz ocene učinka, ki je priložena temu predlogu, vključujejo neukrepanje na ravni EU, okvir za PEPP in uskladitev nacionalnih ureditev za osebne pokojninske produkte. Pri scenariju brez ukrepanja na ravni EU ne bi dosegli zgoraj navedenih ciljev. Nasprotno bi uskladitev nacionalnih ureditev omogočila doseganje ciljev, vendar bi zahtevala tudi popolno uskladitev zelo različnih nacionalnih razmer – osebna pokojninska zavarovanja so zelo dobro razvita v nekaterih državah članicah, v drugih pa ne. Ta možnost je bila ocenjena kot preveč obremenilna za doseganje ciljev. V tem okviru je primerno predlagati okvir za PEPP za osebni pokojninski produkt na ravni EU, ki bi dopolnil obstoječe nacionalne ureditve. V oceni učinka so prav tako ovrednotene možnosti za ključne značilnosti PEPP in davčne posledice priporočenih značilnosti. Ključne značilnosti v zvezi z distribucijo, naložbeno politiko, zamenjavo ponudnikov in čezmejnimi elementi so bile oblikovane tako, da zagotavljajo primerno varstvo potrošnikov in privlačnost okvira za prihodnje ponudnike PEPP. V zvezi z distribucijo bi se na primer v veliki meri uporabljala sektorska pravila. V zvezi z naložbeno politiko bi bila standardna možnost, da se določi zahteva, s katero se zagotovi zaščita kapitala, ponudniki pa bi imeli možnost, da predlagajo alternativne naložbene možnosti. Zamenjava ponudnikov bi bila dovoljena, omejena pa bi bila njena pogostost. Priporočena možnost v zvezi s čezmejno prenosljivostjo in ponudbo temelji na tehniki, ki jo trenutno uporabljajo nekatere institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, in sicer gre za oblikovanje nacionalnih odsekov pri zamenjavi državi članic, vendar bi jo v korist varčevalcev v PEPP dodatno racionalizirali. Upravno breme PEPP bi bilo omejeno, saj predlog pomeni, da se dodaja nova kategorija produktov k obstoječemu portfelju produktov, ki jih ponujajo zavarovatelji, pokojninski skladi, investicijska podjetja, upravitelji premoženja in banke, ki so pod regulativnim nadzorom nacionalnih pristojnih organov v okviru obstoječih regulativnih okvirov. Javni organi lahko za ponudnike uvedejo nove zahteve glede poročanja v zvezi z zagotavljanjem PEPP in zlasti s spremljanjem njihove čezmejne distribucije. To upravno breme bi moralo biti sorazmerno s tveganji zagotavljanja PEPP na čezmejni ravni, omogočiti spremljanje trga, zagotoviti ustrezen nadzor in prispevati k varstvu potrošnikov. 2.4.Izbira instrumenta Člen 114 PDEU omogoča sprejetje aktov v obliki uredb ali direktiv. V tem primeru je bila izbrana uredba zaradi spodaj navedenih razlogov. Prvič, ker se uredba neposredno uporablja v vseh državah članicah, bi omogočila hitrejšo uporabo PEPP in hitreje prispevala k obravnavi potrebe po več pokojninskih prihrankih in naložbah v kontekstu unije kapitalskih trgov. Drugič, ker bi se s predlogom uskladile ključne značilnosti PEPP, zanje ne smejo veljati posebna nacionalna pravila, zato je uredba v tem primeru ustreznejša od direktive. Vendar bi za vse značilnosti, ki ne spadajo na področje uporabe predloga (npr. pogoji za fazo varčevanja), veljala nacionalna pravila. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA 3.1.Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Komisija je opravila javno posvetovanje o osebnih pokojninskih zavarovanjih EU (vključno z javno obravnavo) med julijem in oktobrom 2016, v okviru katerega je prejela skupno 585 prispevkov od različnih deležnikov. Odzivi so pokazali velik interes fizičnih oseb iz vse EU za preproste, pregledne in stroškovno učinkovite osebne pokojninske produkte. V okviru javnega posvetovanja so se zahtevale tudi povratne informacije strokovnjakov o izvedljivosti okvira EU za osebna pokojninska zavarovanja, vključno s PEPP. Strokovnjaki so na splošno menili, da okvir za PEPP predstavlja dobro možnost za oblikovanje novega pokojninskega produkta, nekateri strokovnjaki pa se že pripravljajo na uvedbo PEPP. 3.2.Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Predlog temelji na študiji o evropskem okviru za osebna pokojninska zavarovanja, ki jo je v imenu Komisije opravilo podjetje Ernst & Young. Študija, ki je bila dokončana junija 2017, ponuja predvsem vpogled v davčne in druge pravne zahteve, ki se uporabljajo po vseh državah članicah, ter ocenjuje tržni potencial PEPP. Glavni sklep študije je, da so davčne ureditve po EU zelo različne, zaradi česar je treba uvesti zadostno prožnost v okvir EU za PEPP, da bo mogoče prilagoditi nacionalna merila. Poleg tega se v študiji ugotavlja, da bi se zaradi PEPP trg osebnih pokojninskih zavarovanj s 0,7 bilijona EUR do leta 2030 povečal na 2,1 bilijona EUR v primerjavi z 1,4 bilijona EUR brez PEPP (pod pogojem, da bi se zanje lahko izkoristile obstoječe nacionalne davčne spodbude za osebne pokojninske produkte). Predlog temelji tudi na tehničnem nasvetu Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) o oblikovanju enotnega trga EU za osebne pokojninske produkte. Ta nasvet temelji na predhodnem poročilu EIOPA z naslovom Towards a single market for personal pensions (Enotnemu trgu za osebne pokojninske produkte naproti). Tehnični nasvet priporoča: ·da so PEPP prednostna izbira pred uskladitvijo nacionalnih ureditev in ·naj se ključne značilnosti PEPP opredelijo na ravni EU, določene druge značilnosti, ki vplivajo na obdavčitev, pa se prepustijo nacionalni zakonodaji. Tehnični nasvet kot del ključnih značilnosti priporoča zlasti vključitev varne standardne naložbene možnosti in natančnih zahtev glede preglednosti informacij za varčevalce v PEPP. Predlog je v skladu s temi priporočili.

Predlog temelji tudi na naslednjih dokumentih: ·študija OECD Stocktaking of the tax treatment of funded private pension plans in OECD and EU countries (Ocena stanja na področju davčne obravnave financiranih zasebnih pokojninskih načrtov v državah OECD in EU); ·projekt Komisije in OECD o obdavčitvi, finančnih spodbudah in pokojninskih prihrankih; ·študija OECD z naslovom Core Principles of Private Pension Regulation (Temeljna načela za urejanje zasebnih pokojnin) in ·študija Oxera o položaju varčevalcev v produktih zasebnega pokojninskega varčevanja v 14 državah članicah EU. 3.3.Ocena učinka Predlog o PEPP je 22. maja 2017 s pozitivnim mnenjem podprl odbor za regulativni nadzor, ki je 2. maja 2017 najprej izdal negativno mnenje. Odbor je v pripombah navedel, da bi se morala ocena učinka bolj osredotočiti na analizo ključnih značilnosti PEPP in pojasniti, kakšne so njihove značilnosti v primerjavi z značilnostmi obstoječih osebnih pokojninskih produktov. Prav tako je zahteval podrobnejšo količinsko opredelitev učinka možnosti PEPP in pojasnila o osnovnih predpostavkah. Končna različica ocene učinka te točke obravnava na naslednje načine: ·z natančnejšo navedbo različnih možnosti za značilnosti PEPP; ·s pojasnili, kako črpajo navdih iz obstoječih osebnih pokojninskih produktov z najvišjim indeksom penetracije in ·s količinsko opredelitvijo dodatnega obsega, ki bi ga ustvarila uvedba PEPP na trg osebnih pokojninskih zavarovanj, ter vplivom na kapitalske trge. Predlog je v skladu s sklepi v oceni učinka. Splošne alternativne možnosti politike, preučene v oceni učinka, so bile naslednje: ·brez ukrepanja na ravni EU; ·okvir za PEPP ali ·uskladitev nacionalnih ureditev za osebne pokojninske produkte. Pri prvi možnosti bi se ohranile ugotovljene pomanjkljivosti (razdrobljenost nacionalnih kapitalskih trgov bi ostala, nezadostne lastnosti obstoječih osebnih pokojninskih produktov ter omejitve čezmejne prenosljivosti in zagotavljanja). Nasprotno bi tretja možnost odpravila te pomanjkljivosti. Vendar bi vključevala tudi uskladitev nacionalnih davčnih ureditev za osebna pokojninska zavarovanja, kar bi zahtevalo soglasno podporo držav članic. Poleg tega bi ponudnikom povzročila visoke stroške izpolnjevanja obveznosti: najprej bi morali vse svoje osebne pokojninske produkte prilagoditi novi ureditvi. Nato bi ta ureditev lahko bistveno odstopala od sektorske ureditve, v skladu s katero ponudniki distribuirajo svoje druge finančne produkte. V oceni učinka je zato sklenjeno, da je druga možnost prednostna možnost politike, saj ponuja dodaten usklajen vseevropski okvir, ki dopolnjuje obstoječe nacionalne ureditve in lahko odpravi ugotovljene pomanjkljivosti s ciljno usmerjenimi rešitvami, s katerimi bi se izognili prekomernim stroškom izpolnjevanja obveznosti. Okvir za PEPP bi imel pozitiven gospodarski vpliv. Glede na študijo EY bi pomenil povečanje upravljanih sredstev na trgu osebnih pokojninskih produktov z 0,7 bilijona EUR na 2,1 bilijona EUR do leta 2030 v primeru uvedbe PEPP v primerjavi z 1,4 bilijona EUR brez uvedbe PEPP pod pogojem, da se zanje odobrijo davčne spodbude.

Okvir bi imel tudi pozitiven družbeni vpliv, saj bi več ljudi druge vire dohodka po upokojitvi lahko dopolnilo s PEPP, s čimer bi se izboljšala primernost pokojnin. Zlasti bi imel večji vpliv za delavce v nestandardnih delovnih razmerjih, samozaposlene in mobilne delavce, ki nimajo zadostnega dostopa do sistemov državnih ali poklicnih pokojnin ali ga sploh nimajo. Pozitivni družbeni vpliv bi bil višji v državah članicah, ker sta izbira osebnih pokojninskih produktov in njihova uporaba trenutno omejeni. Bistveni vplivi na okolje se ne pričakujejo, čeprav bi spodbujanje ponudnikov, naj pri naložbah upoštevajo okoljske, družbene in upravljavske dejavnike (v povezavi z zahtevami po razkritju), lahko imelo pozitiven vpliv v smislu trajnosti. 3.4.Temeljne pravice Predlog spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do varstva osebnih podatkov, lastninsko pravico, svobodo gospodarske pobude in načelo enakosti spolov. Prispeva k ciljem člena 38 Listine, ki določa visoko stopnjo varstva potrošnikov. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog vpliva na proračun EU. Zlasti dodatne naloge evropskih nadzornih organov bodo zahtevale povečanje virov ter določenih operativnih naložb. Te naloge vključujejo: ·dovoljenja za PEPP, ·oblikovanje dodatnih smernic ali ·centralni register vseh PEPP z dovoljenjem. Za leto 2019 so predvideni stroški v višini 1 000 000 EUR, vključno z enkratno naložbo za operativne zadeve, v letu 2021 pa bodo znašali okrog 1 200 000 EUR. Glede na trenutno ureditev sofinanciranja evropskih nadzornih organov bo 40 % tega financiranja vključeno v proračun EU in ne bo preseglo tistega, kar je določeno v trenutnem večletnem finančnem okviru, ki traja do leta 2020. 5.DRUGI ELEMENTI 5.1.Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Komisija bo po začetku veljavnosti uredbe spremljala ključne vmesne kazalnike uspešnosti za cilje. Ti kazalniki vključujejo: ·skupno uporabo – v smislu upravljanih sredstev – PEPP ter geografsko in sektorsko porazdelitev njihovih ponudnikov in naložb vanje (cilj povečanja naložb v EU in prispevanja k dokončanju unije kapitalskih trgov); ·število registracij PEPP in relativni delež osebnih pokojninskih produktov (vključno z nacionalnimi produkti in PEPP) kot odstotka finančnih sredstev gospodinjstev (cilj izboljšanja značilnosti produktov na trgu osebnih pokojninskih zavarovanj); in ·število ponudnikov, ki uporabljajo dovoljenje za čezmejno opravljanje storitev, in relativni delež PEPP z več kot enim nacionalnim odsekom v primerjavi z vsemi osebnimi pokojninskimi produkti (cilj povečanja čezmejnega zagotavljanja in prenosljivosti osebnih pokojninskih produktov). Zlasti podatki, ki jih bodo zbrali evropski nadzorni organi, bi lahko pomagali pri spremljanju kazalnikov uspešnosti PEPP. Poleg tega bo Komisija ocenila, v kakšni meri bodo države članice prek svoje nacionalne zakonodaje upoštevale njeno priporočilo za preferencialno davčno obravnavo PEPP. Predlog vključuje vrednotenje pet let po začetku veljavnosti uredbe.

5.2.Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predlagana uredba o vseevropskem osebnem pokojninskem produktu ima 11 poglavij. Razen prvega (splošne določbe) in zadnjega poglavja (končne določbe) njena struktura sledi življenjskemu ciklu produkta. Poglavje I določa cilje predlagane uredbe, ki vključujejo: ·zbiranje več kapitala in njegovo usmerjanje v evropske dolgoročne naložbe v realni sektor; ·določitev izboljšanih značilnosti produkta, tako da lahko državljani izkoristijo preprost, varen in stroškovno učinkovit osebni pokojninski produkt, pri čemer lahko izbirajo med različnimi vrstami ponudnikov PEPP; in ·spodbujanje čezmejnega zagotavljanja in prenosljivosti PEPP. Poglavje I vsebuje opredelitve pomembnih konceptov v predlagani uredbi, vključno z naslednjimi: „vseevropski osebni pokojninski produkt“, „račun za PEPP“, „pokojninski prejemki“, „faza varčevanja“, „faza izplačevanja“, „ponudnik“ in „distributer PEPP“, „prenosljivost PEPP“ in „zamenjava ponudnika“. Člen o veljavnih predpisih določa interakcijo med predlagano uredbo, pogodbenimi določili za PEPP in nacionalnimi predpisi, ki urejajo predmet urejanja. Poglavje II uvaja načelo, da bodo samo finančna podjetja, ki na ravni EU že imajo dovoljenje pristojnih organov v skladu z veljavnimi sektorskimi pravnimi instrumenti, lahko zaprosila za dovoljenje za zagotavljanje PEPP (tj. da jih oblikujejo in distribuirajo). Dovoljenja za opravljanje dejavnosti ponudnika PEPP, tj. za uporabo oznake „PEPP“ za osebne pokojninske produkte, bo izdajal samo en organ EU, in sicer EIOPA. Oznaka „PEPP“ ali „vseevropski osebni pokojninski produkt“ se bo v zvezi z osebnimi pokojninskimi produkti lahko uporabljala samo, kadar bo EIOPA dovolila, da se osebni pokojninski produkt ponuja pod oznako „PEPP“. Obstoječi osebni pokojninski produkti se lahko preoblikujejo v vseevropske osebne pokojninske produkte potem, ko EIOPA to dovoli, o čemer se mora posvetovati s pristojnim nadzornim organom finančnega podjetja, preden se odloči, da zavrne ali odobri vlogo. Poleg tega poglavje II določa pravila, pod katerimi lahko PEPP distribuirajo tudi finančna podjetja, ki jih niso oblikovala. To lahko počnejo finančna podjetja, ki so od svojih nacionalnih pristojnih organov pridobila posebno dovoljenje za distribucijo, ter zavarovalnice, pozavarovalnice in posredniki dopolnilnih zavarovanj, ki so kot taki registrirani v skladi z Direktivo 2016/97/EU (direktiva o distribuciji zavarovanj). Poglavje III vzpostavlja razdelitev pooblastil med pristojnimi organi matične države članice in držav članic gostiteljic pri omogočanju svobode opravljanja storitev in svobode ustanavljanja ponudnikom PEPP. Ob priznavanju pomislekov nekaterih držav v zvezi z možnimi neenakimi konkurenčnimi pogoji zaradi različnih bonitetnih ureditev, ki veljajo za različne vrste potencialnih ponudnikov PEPP, bi ureditev čezmejnega opravljanja storitev v veliki meri omilila učinke različnih bonitetnih režimov na konkurenco, saj se opira na pristojne organe matične države članice in držav članic gostiteljic, skupaj z dovoljenjem za uporabo oznake, ki ga odobri EIOPA. Poglavje III vključuje tudi določbe o prenosljivosti. To bo varčevalcem v PEPP, ki bodo zamenjali prebivališče pri selitvi v drugo državo članico, omogočilo, da bodo še naprej vplačevali v PEPP, ki so ga že sklenili pri ponudniku v državi članici izvora. V takem primeru bodo varčevalci v PEPP upravičeni, da obdržijo vse prednosti in spodbude, povezane s stalno naložbo v isti PEPP. Mehanizem, na katerem temelji storitev prenosljivosti, predvideva odprtje novega odseka v okviru vsakega posameznega računa za PEPP. Ta odsek ustreza pravnim zahtevam in pogojem za uporabo davčnih spodbud, ki jih na nacionalni ravni za PEPP določi država članica, v katero se varčevalec v PEPP preseli. Mehanizem za odpiranje novih odsekov, prenos zbranih pravic med temi odseki in zagotavljanje informacij o tej možnosti je določen v predlagani uredbi in sledi postopnemu pristopu. V prvih treh letih po začetku uporabe uredbe bodo morali ponudniki PEPP zagotoviti informacije o razpoložljivih odsekih. Nato bodo varčevalci v PEPP upravičeni, da odprejo nacionalne odseke, ki zajemajo vse ureditve držav članic. Cilj poglavja IV je doseči največjo možno preglednost v zvezi z značilnostmi PEPP, zlasti za potencialne varčevalce v PEPP. Pravila pojasnjujejo zlasti, da se bodo vsi dokumenti in informacije o PEPP prihodnjim varčevalcem v PEPP in upravičencem iz naslova PEPP zagotovili elektronsko – elektronska distribucija bo namreč standardna možnost. Ponudniki in distributerji PEPP morajo navedene dokumente in informacije zagotoviti brezplačno in na trajnem nosilcu podatkov. V zvezi s svetovanjem se bo od ponudnikov PEPP pričakovalo, da opravijo preskus primernosti in ustreznosti potencialnih varčevalcev v PEPP, čeprav se lahko varčevalci odpovejo pravici do svetovanja, če se odločijo za standardno možnost. Temelj zagotavljanja predpogodbenih informacij je dokument s ključnimi podatki o PEPP. Njegova oblika, vsebina in pogoji zagotavljanja so podrobno določeni v predlagani uredbi. Ponudnik mora o informacijah, posredovanih med trajanjem pogodbe o PEPP, pripraviti „obvestilo o pravicah v okviru PEPP“. To bo vključevalo informacije o: ·pridobljenih pravicah ali nakopičenem kapitalu; ·polnem ali delnem jamstvu iz načrta PEPP in ·če je ustrezno, naravi jamstva in mehanizmih za zaščito pridobljenih posameznih pravic.

Poglavje V obravnava fazo varčevanja v PEPP, vključno s pravili o naložbah za ponudnike PEPP in varčevalce v PEPP. Določbe, ki veljajo za ponudnike PEPP, izhajajo iz pravila preudarne osebe in zagotavljajo varen in zanesljiv okvir za naložbene politike. Ponudniki PEPP bodo varčevalcem v PEPP ponudili do pet naložbenih možnosti, od katerih bo ena standardna naložbena možnost, ki bo zagotavljala, da se varčevalcem v PEPP povrne vsaj vloženi kapital. Ponudniki PEPP morajo vse naložbene možnosti oblikovati na podlagi preverjenih tehnik za zmanjševanje tveganja, ki zagotavljajo zadostno zaščito varčevalcev v PEPP. Ob sklenitvi pogodbe o PEPP morajo varčevalci v PEPP izbrati naložbeno možnost in imeti možnost, da jo brezplačno zamenjajo enkrat na vsakih pet let varčevanja. Državam članicam se prepusti področje uporabe v zvezi z vsemi drugimi pogoji glede faze varčevanja. Takšni pogoji na primer lahko vključujejo: ·omejitve starosti za začetek faze varčevanja; ·minimalno trajanje faze varčevanja; ·najvišji in najnižji znesek vplačil in njihovo stalnost ter ·pogoje za odkup pred upokojitveno starostjo v primeru posebnih težav. Poglavje VI določa mehanizem za imenovanje depozitarja v primeru načrta PEPP, pri katerem varčevalci v PEPP in upravičenci iz naslova PEPP v celoti nosijo naložbeno tveganje. Določbe zajemajo hrambo sredstev ter dolžnosti nadzora depozitarja in njegovo odgovornost. Predlagana uredba zahteva, da se vzpostavijo postopki, ki strankam in drugim zainteresiranim stranem, zlasti združenjem potrošnikov omogočijo, da vložijo pritožbe proti ponudnikom in distributerjem PEPP. V vseh primerih je treba pritožnikom odgovoriti. Vzpostavljeni morajo biti tudi primerni mehanizmi za nepristranske in neodvisne zunajsodne pritožbene in odškodninske postopke za reševanje sporov med varčevalci v PEPP in ponudniki ali distributerji PEPP. Predlagana uredba vključuje možnost, da ponudniki PEPP krijejo tveganje za primer smrti in druga biometrična tveganja. Poglavje VII ureja zamenjavo ponudnikov PEPP. Po prejetju zahtevka varčevalca v PEPP se bo pozitivno stanje z računa za PEPP pri ponudniku prenositelju preneslo na nov račun za PEPP, odprt pri ponudniku prejemniku, prejšnji račun za PEPP pa se bo zaprl. Storitev zamenjave lahko zagotavljajo ponudniki PEPP s sedežem v isti državi članici (nacionalna zamenjava) ali drugih državah članicah (čezmejna zamenjava). Predvidena je zgornja meja za skupne pristojbine in stroške, ki jih ponudnik prenositelj lahko zaračuna varčevalcu v PEPP za zaprtje računa za PEPP pri njem. Poglavje VIII državam članicam prepušča urejanje večine pogojev za PEPP glede faze izplačevanja, zlasti: ·določitev upokojitvene starosti; ·obvezno povezavo med dopolnitvijo upokojitvene starosti in začetkom faze izplačevanja; ·najkrajše obdobje varčevanja v okviru načrta PEPP in ·najdaljše obdobje za vključitev v načrt PEPP pred dopolnitvijo upokojitvene starosti. Predlog državam članicam v zvezi z obliko izplačil (npr. rente, pavšalni zneski, postopna izplačila) nalaga prožnost kot obvezen pogoj, in sicer tako, da ponudnikom PEPP, varčevalcem v PEPP in upravičencem iz naslova PEPP omogoča svobodo, da pogodbeno določijo obliko oziroma oblike izplačila, kar bi lahko vplivalo na razpoložljivost nacionalnih davčnih spodbud za PEPP v nekaterih državah članicah. Poglavje IX razdeljuje nadzorne odgovornosti med EIOPA in nacionalne pristojne organe. EIOPA mora spremljati pokojninske načrte, ki so vzpostavljeni ali se distribuirajo na ozemlju EU, da preveri, da ne uporabljajo oznake „PEPP“ ali da ne navajajo, da so PEPP, če nimajo dovoljenja v skladu s predlagano uredbo. Poglavje X določa, katere kršitve določb predlagane uredbe lahko privedejo do kazni, kako lahko nacionalni pristojni organi uvedejo kazni ter kako se kršitve in kazni poročajo. Poglavje XI na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov na naslednjih področjih:

·nasprotja interesov, ·spodbude, ·prodaja PEPP s svetovanjem in brez njega, ·nadzor produktov ter zahteve glede upravljanja, ·zagotavljanje informacij med trajanjem pogodbe in ·poročanje nacionalnim organom in naložbene možnosti. Komisija bo sprejela tudi regulativne tehnične standarde o vsebini in zagotavljanju dokumenta s ključnimi podatki ter izvedbene tehnične standarde o standardizirani obliki prestavitve za obvestilo o pravicah v okviru PEPP. Komisija mora uredbo oceniti pet let po začetku njene veljavnosti. Pri oceni se pregledajo zlasti način delovanja pravil uredbe in izkušnje, pridobljene pri njihovi uporabi, v kakšni meri so ponudniki PEPP uporabljali oznako „PEPP“, geografsko in sektorsko razporeditev ponudnikov PEPP in naložb v te produkte, vpliv te uredbe na trg osebnih pokojninskih zavarovanj, primernost zahtev po informacijah iz poglavja IV, primernost dopolnitve te uredbe z določbami o spodbudah za vlaganje v PEPP, obstoj ovir, ki so morda ovirale vlaganje v osebne pokojninske produkte, ki uporabljajo oznako „PEPP“, vključno z vplivom varčevalcev v PEPP na drugo zakonodajo Unije, raven provizij in stroškov, ki jih ponudniki PEPP zahtevajo za odprtje novih odsekov v okviru posamezni računov za PEPP varčevalcev v PEPP, ter vpliv naložbenih odločitev v zvezi s PEPP na okoljske, družbene in upravljavske dejavnike. 2017/0143 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vseevropskem osebnem pokojninskem produktu (PEPP) (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega:

(1)Gospodinjstva v EU so eni od največjih varčevalcev na svetu, vendar je večina teh prihrankov na bančnih računih s kratko dospelostjo. Več naložb v kapitalske trge lahko pripomore k reševanju izzivov, ki jih predstavljajo staranje prebivalstva in nizke obrestne mere. (2)Osebna pokojninska zavarovanja imajo pomembno vlogo pri povezovanju dolgoročnih varčevalcev s priložnostmi za dolgoročne naložbe. Večji, evropski trg za osebna pokojninska zavarovanja bo tudi podpiral razpoložljivost sredstev za institucionalne vlagatelje in naložbe v realno gospodarstvo. (3)Delovanje notranjega trga za osebna pokojninska zavarovanja zdaj ovira visoka razdrobljenost med nacionalnimi trgi in omejena prenosljivost osebnih pokojninskih produktov. Zaradi tega lahko imajo posamezniki težave pri izvajanju svojih temeljnih svoboščin. Tako jim to lahko na primer prepreči, da bi sprejeli delovno mesto ali se upokojili v drugi državi članici. Poleg tega pomanjkanje standardizacije obstoječih osebnih pokojninskih produktov ponudnikom ovira možnost izvajanja svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev. (4)Unija kapitalskih trgov bo pomagala mobilizirati kapital v Evropi in ga usmeriti v vsa podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji, ter infrastrukturne in dolgoročne trajnostne projekte, ki ga potrebujejo za razširitev in ustvarjanje delovnih mest. Eden glavnih ciljev unije kapitalskih trgov je povečati naložbe in izbiro za male vlagatelje z boljšo uporabo evropskih prihrankov. (5)Kot je Komisija napovedala v akcijskem načrtu o oblikovanju unije kapitalskih trgov septembra 2015, „bo ocenila argumente za okvir politike za vzpostavitev uspešnega evropskega trga za enostavna, učinkovita in konkurenčna osebna pokojninska zavarovanja ter opredelila, ali je za ta trg potrebno sprejeti zakonodajo EU.“ (6)Evropski parlament je v svoji resoluciji 19. januarja 2016 poudaril, da „je treba spodbujati okolje, ki bo podpiralo inovacije finančnih produktov, ustvarjalo večjo raznolikost in koristi za realno gospodarstvo ter zagotavljalo boljše spodbude za naložbe, ter da bi lahko tako okolje prispevalo tudi k zagotavljanju primernih, varnih in vzdržnih pokojnin, kot je na primer razvoj vseevropskega pokojninskega produkta (PEPP) s preprosto pregledno obliko“. (7)Evropski svet je v sklepih z dne 28. junija 2016 pozval „k hitremu in odločnemu napredku, da bi (...) podjetjem zagotovili lažji dostop do financiranja in podpirali naložbe v realno gospodarstvo z uresničevanjem agende unije kapitalskih trgov“. (8)Komisija je 14. septembra 2016 v sporočilu Unija kapitalskih trgov – Pospešitev reform napovedala, da bo „preučila predloge za enostaven, učinkovit in konkurenčen produkt osebnega pokojninskega zavarovanja na ravni EU. Ena od obravnavanih možnosti vključuje zakonodajni predlog, ki bi lahko bil predložen leta 2017.“ (9)V sporočilu Vmesni pregled akcijskega načrta o uniji kapitalskih trgov je napovedala „zakonodajni predlog o vseevropskem standardiziranem produktu osebnega pokojninskega zavarovanja do konca junija 2017. To bo položilo temelje za varnejši, stroškovno učinkovitejši in pregleden trg cenovno dostopnih in prostovoljnih osebnih pokojninskih prihrankov, ki se lahko upravljajo na ravni celotne EU. S tem bo pomagalo zadovoljiti potrebe ljudi, ki želijo povečati svoje pokojninske prihranke, prispevalo k reševanju demografskih izzivov, dopolnjevalo obstoječe pokojninske produkte in sheme ter podprlo stroškovno učinkovitost osebnih pokojnin z zagotavljanjem dobrih priložnosti za dolgoročno vlaganje osebnih pokojnin“. (10)V zvezi z osebnimi pokojninskimi produkti bo oblikovanje vseevropskega osebnega pokojninskega produkta prispevalo k povečanju izbire za pokojninsko varčevanje in vzpostavilo trg EU za ponudnike PEPP. Gospodinjstvom bo omogočilo boljše načrtovanje pokojninskih prihodkov. (11)Zakonodajni okvir za vseevropski osebni pokojninski produkt bo položil temelje za uspešen trg cenovno dostopnih in prostovoljnih naložb, povezanih z varčevanjem za upokojitev, ki se lahko upravljajo na ravni celotne EU. Z dopolnitvijo obstoječih pokojninskih produktov in načrtov bo okvir pomagal zadovoljiti potrebe ljudi, ki želijo izboljšati ustreznost svojih pokojninskih prihrankov, prispeval k reševanju demografskih izzivov in zagotovil nov močan vir zasebnega kapitala za dolgoročne naložbe. Ta okvir ne bo nadomestil ali uskladil obstoječih nacionalnih pokojninskih načrtov osebnih pokojninskih zavarovanj. (12)Uredba usklajuje sklop temeljnih značilnosti PEPP, ki zadeva ključne elemente, kot so distribucija, naložbena politika, zamenjava ponudnikov ali čezmejno zagotavljanje in prenosljivost. Uskladitev teh temeljnih značilnosti bo izboljšala enake konkurenčne pogoje za ponudnike osebnih pokojninskih zavarovanj na splošno in pripomogla k pospešitvi dokončanja unije kapitalskih trgov ter povezovanju notranjega trga za osebna pokojninska zavarovanja. Privedla bo do oblikovanja pretežno standardiziranega vseevropskega produkta, ki bo na voljo v vseh državah članicah, kar bo potrošnikom omogočilo, da v celoti izkoristijo notranji trg, saj bodo lahko svoje pokojninske pravice prenesli v tujino, in jim ponudilo večjo izbiro med različnimi vrstami ponudnikov, vključno s ponudniki v tujini. Zaradi manjšega števila ovir za čezmejno zagotavljanje pokojninskega zavarovanja bo vseevropski osebni pokojninski produkt povečal konkurenco med ponudniki pokojninskih zavarovanj na ravni EU in ustvaril ekonomije obsega, kar bi moralo koristiti varčevalcem. (13)Člen 114 PDEU omogoča sprejetje aktov v obliki uredb ali direktiv. Sprejetju uredbe je bila dana prednost, saj se bo neposredno uporabljala v vseh državah članicah. Zato bi uredba omogočila hitrejšo uporabo PEPP in hitreje prispevala k obravnavi potrebe po več pokojninskih prihrankih in naložbah v kontekstu unije kapitalskih trgov. Ker se s predlogom te uredbe usklajujejo ključne značilnosti PEPP, zanje ne smejo veljati posebna nacionalna pravila, zato je uredba v tem primeru ustreznejša od direktive. Nasprotno bi za značilnosti, ki ne spadajo na področje uporabe uredbe (npr. pogoji za fazo varčevanja), veljala nacionalna pravila. (14)Ponudniki PEPP bi morali imeti dostop do celotnega trga Unije z enim samim dovoljenjem za produkt, ki ga na podlagi enotnih pravil izda Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA). (15)Enotno dovoljenje za čezmejno prodajo PEPP bo zagotovilo oblikovanje enotnega trga za PEPP. (16)Za zagotovitev visoke kakovosti storitev in učinkovitega varstva potrošnikov bi morale matična država članica in države članice gostiteljice tesno sodelovati pri izvrševanju obveznosti iz te uredbe. Kadar ponudniki in distributerji PEPP poslujejo v različnih državah članicah v okviru svobode opravljanja storitev, bi moral biti pristojni organ matične države članice odgovoren za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe, saj je tesneje povezan s ponudnikom PEPP. Da bi zagotovili pošteno razdelitev odgovornosti med pristojnimi organi iz matične države članice in držav članic gostiteljic, bi moral pristojni organ države članice gostiteljice v primeru, da se seznani s kršitvami obveznosti, do katerih pride na njegovem ozemlju, o njih obvestiti pristojni organ matične države članice, ki bi moral nato sprejeti ustrezne ukrepe. Poleg tega bi moral pristojni organ države članice gostiteljice imeti pravico, da ukrepa, če matična država članica ne sprejme ustreznih ukrepov ali če sprejeti ukrepi niso zadostni. (17)V primeru ustanovitve podružnice ali stalnega predstavništva v drugi državi članici je ustrezno, da se odgovornost za izvrševanje ustrezno porazdeli med matično državo članico in državami članicami gostiteljicami. Čeprav bi moral pristojni organ matične države članice ohraniti odgovornost za izpolnjevanje obveznosti, ki se nanašajo na poslovanje kot celoto, kot so pravila o pogojih za opravljanje poklica, in sicer na podlagi enake ureditve kot pri opravljanju storitev, bi moral pristojni organ države članice gostiteljice prevzeti odgovornost za izvrševanje pravil o zahtevah glede obveščanja in poslovanja v zvezi s storitvami, ki jih opravlja na njenem ozemlju. Kadar pa se pristojni organ države članice gostiteljice seznani s kršitvami obveznosti, do katerih pride na njegovem ozemlju in glede katerih se s to direktivo odgovornost ne prenese na državo članico gostiteljico, tesno sodelovanje zahteva, da navedeni organ o tem obvesti pristojni organ matične države članice, da lahko slednji nato sprejme ustrezne ukrepe. To velja zlasti glede kršitev pravil o zahtevah glede dobrega imena, strokovnega znanja in sposobnosti. Poleg tega bi moral pristojni organ države članice gostiteljice za varstvo potrošnikov imeti pravico, da ukrepa, če matična država članica ne sprejme ustreznih ukrepov ali če sprejeti ukrepi niso zadostni. (18)Pristojni organi držav članic bi morali zato razpolagati z vsemi sredstvi, ki so potrebna za zagotovitev pravilnega poslovanja ponudnikov in distributerjev PEPP na celotnem ozemlju Unije v skladu s svobodo ustanavljanja ali svobodo opravljanja storitev. Da bi zagotovili učinkovitost nadzora, bi morali biti vsi ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi, sorazmerni z naravo, obsegom in kompleksnostjo tveganj, povezanih s poslovanjem določenega ponudnika ali distributerja, ne glede na pomen ponudnika ali distributerja za splošno finančno stabilnost trga. (19)Vseevropska razsežnost PEPP se lahko oblikuje ne samo na ravni ponudnika z možnostmi za njegovo čezmejno dejavnost, ampak tudi na ravni varčevalca v PEPP, in sicer s prenosljivostjo PEPP, zaradi česar bodo zaščitene osebne pokojninske pravice oseb, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja v skladu s členoma 21 in 45 PDEU. Prenosljivost pomeni, da varčevalec v PEPP zamenja prebivališče v drugo državo članico, pri tem pa ne zamenja ponudnikov PEPP, zamenjava ponudnikov PEPP pa ne vključuje nujno spremembe prebivališča. (20)PEPP bi morali sestavljati nacionalni odseki, pri čemer bi se v vsakem od njih upoštevale značilnosti osebnih pokojninskih produktov, ki omogočajo, da so prispevki v PEPP upravičeni do spodbud. Na ravni posameznih varčevalcev v PEPP bi se prvi odsek oblikoval ob odprtju PEPP.

(21)Da bi omogočili nemoten prehod za ponudnike PEPP, bo obveznost zagotavljanja PEPP, ki vsebujejo odseke za vsako državo članico, začela veljati tri leta po začetku veljavnosti te uredbe. Vendar pa bi ob uvedbi PEPP ponudnik moral zagotoviti informacije o tem, kateri nacionalni odseki so takoj na voljo, da bi se izognili morebitnemu zavajanju potrošnikov. (22)Ob upoštevanju narave vzpostavljenega pokojninskega načrta in vključenega upravnega bremena bi morali ponudniki in distributerji PEPP varčevalcem v PEPP in upravičencem iz naslova PEPP zagotoviti jasne in primerne informacije, na podlagi katerih bi se ti odločali o svoji upokojitvi. Zaradi enakih razlogov bi morali ponudniki in distributerji PEPP zagotoviti tudi visoko stopnjo preglednosti v različnih fazah načrta, ki jih sestavljajo obdobje pred sklenitvijo, članstvo (vključno z obdobjem pred upokojitvijo) in obdobje po upokojitvi. Zlasti bi morali zagotoviti informacije o pridobljenih pokojninskih pravicah, predvideni višini pokojninskih prejemkov, tveganjih in jamstvih ter stroških. Kadar predvidene višine pokojninskih prejemkov temeljijo na ekonomskih scenarijih, bi morale te informacije vključevati tudi neugodni scenarij v skrajnem, vendar mogočem primeru. (23)Pred pristopom k načrtu PEPP bi bilo treba potencialnim varčevalcem v PEPP predložiti vse potrebne informacije za ozaveščeno odločitev. (24)Da bi zagotovili optimalno preglednost produkta, bi morali proizvajalci PEPP pripraviti dokument s ključnimi podatki o PEPP za PEPP, ki jih proizvajajo, preden se lahko produkt distribuira varčevalcem v PEPP. Prav tako bi morali biti odgovorni za pravilnost dokumenta s ključnimi informacijami o PEPP. Dokument s ključnimi podatki o PEPP bi moral nadomestiti in prilagoditi dokument s ključnimi podatki o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih na podlagi Uredbe (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta, ki jih za PEPP ne bi bilo treba zagotoviti. (25)Da bi zagotovili splošno razširjanje in razpoložljivost dokumentov s ključnimi informacijami o PEPP, bi bilo treba v tej uredbi določiti, da mora proizvajalec PEPP dokumente s ključnimi informacijami o PEPP objaviti na svojem spletnem mestu. (26)Razvoj kalkulatorjev pokojninskih produktov na nacionalni ravni že poteka. Da bi bili ti kalkulatorji čim bolj uporabni za potrošnike, bi morali pri izračunu upoštevati stroške in provizije, ki jih zaračunajo različni proizvajalci PEPP, in morebitne dodatne stroške ali provizije, ki jih zaračunajo posredniki ali drugi členi v naložbeni verigi in ki jih proizvajalci PEPP še niso vključili v ceno produkta. (27)Podrobnosti v zvezi z informacijami, ki bi jih bilo treba vključiti v dokument s ključnimi podatki o PEPP poleg elementov, ki jih že vsebuje dokument s ključnimi podatki o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih na podlagi Uredbe (EU) št. 1286/2014, in prikaz teh informacij bi bilo treba dodatno uskladiti z regulativnimi tehničnimi standardi, ki dopolnjujejo regulativne tehnične standarde iz Delegirane uredbe Komisije z dne 8. marca 2017, pri tem pa upoštevati obstoječe in potekajoče raziskave o vedenju potrošnikov, vključno z rezultati testiranja učinkovitosti različnih načinov prikazovanja informacij potrošnikom. (28)Dokument s ključnimi informacijami o PEPP bi se moral jasno razlikovati in bi moral biti ločen od vseh drugih tržnih sporočil. (29)Ponudniki PEPP bi morali pripraviti izkaz o pokojninskih pravicah, naslovljen na varčevalce v PEPP, da bi jim predstavili ključne osebne in splošne podatke o načrtu PEPP in zagotovili stalne informacije o njem. Izkaz o pokojninskih pravicah bi moral biti razumljiv in izčrpen ter vsebovati relevantne in ustrezne informacije, da bi bilo lažje razumeti pokojninske pravice skozi čas in po posameznih načrtih, ter podpirati mobilnost delovne sile. (30)Ponudniki PEPP bi morali člane pravočasno pred upokojitvijo obvestiti o možnostih izplačila. Kadar se pokojninski prejemki ne izplačajo v obliki doživljenjske rente, bi morali člani, ki se približujejo upokojitvi, prejeti informacije o razpoložljivih plačilnih produktih za izplačilo prejemkov, da se omogoči finančno načrtovanje za upokojitev. (31)Upravičenci iz naslova PEPP bi morali informacije o svojih pokojninskih prejemkih in ustrezajočih možnostih izplačila prejemati tudi v obdobju izplačevanja prejemkov. To je zlasti pomembno, če upravičenec iz naslova PEPP v fazi izplačila nosi znatno stopnjo naložbenega tveganja. Upravičenci iz naslova PEPP bi morali biti obveščeni tudi o znižanju pripadajočih prejemkov, in sicer preden se tako znižanje izvede, potem ko je bila sprejeta odločitev o znižanju. Priporočljiva dobra praksa je, da se ponudniki PEPP pred sprejetjem take odločitve posvetujejo z upravičenci iz naslova PEPP. (32)Zaradi ustrezne zaščite pravic varčevalcev v PEPP in upravičencev iz naslova PEPP, bi morali imeti ponudniki PEPP možnost izbire naložbene strukture, ki ustreza točno določeni vrsti in trajanju njihovih obveznosti. Zato je potreben učinkovit nadzor in pristop do predpisov o naložbah, ki ponudnikom PEPP omogoča zadostno prožnost pri odločanju o najvarnejši in najučinkovitejši naložbeni politiki in jih zavezuje k preudarnemu ravnanju. Upoštevanje načela preudarne osebe zato zahteva naložbeno politiko, ki je prilagojena strukturi strank posameznega ponudnika PEPP. (33)S postavitvijo načela preudarne osebe kot temeljnega načela kapitalskih naložb in z omogočanjem ponudnikom PEPP, da opravljajo čezmejne dejavnosti, se spodbuja preusmeritev prihrankov v sektor osebnega pokojninskega zavarovanja, kar prispeva h gospodarskemu in socialnemu napredku. (34)Ta uredba bi morala ponudnikom PEPP zagotavljati ustrezno raven naložbene svobode. Kot zelo dolgoročni vlagatelji z majhnimi likvidnostnimi tveganji lahko ponudniki PEPP prispevajo k oblikovanju unije kapitalskih trgov z naložbami v nelikvidna sredstva, kot so delnice, in v druge instrumente z dolgoročno ekonomsko perspektivo, s katerimi se ne trguje na reguliranih trgih, v večstranskih sistemih trgovanja (MTF) ali organiziranih sistemih trgovanja (OTF) v razumnih mejah. Koristi imajo lahko tudi od prednosti mednarodne diverzifikacije. Naložb v delnice, denominirane v valutah, ki niso valute njihovih obveznosti, in druge instrumente z dolgoročnim ekonomskim profilom, s katerimi se ne trguje na reguliranih trgih, v večstranskih sistemih trgovanja ali organiziranih trgovalnih sistemih, se zaradi tega ne bi smelo omejevati, razen iz razlogov skrbnega in varnega poslovanja, v skladu z načelom preudarne osebe, da se zaščitijo interesi varčevalcev v PEPP in upravičencev iz naslova PEPP. (35)V kontekstu oblikovanja unije kapitalskih trgov je razumevanje, kaj so instrumenti z dolgoročnim ekonomskim profilom, široko. Taki instrumenti so neprenosljivi vrednostni papirji in zato nimajo dostopa do likvidnosti na sekundarnih trgih. Pogosto zahtevajo obveznosti za določen čas, kar omejuje možnosti njihovega trženja, in bi morali vključevati udeležbo in dolžniške instrumente v podjetjih, ki ne kotirajo na borzi, ter posojila tem podjetjem. Podjetja, ki ne kotirajo na borzi, vključujejo infrastrukturne projekte, družbe, ki ne kotirajo na borzi, ki si prizadevajo za rast, nepremičnine ali druga sredstva, ki bi lahko bili primerni za dolgoročne naložbe. Projekti za nizkoogljično infrastrukturo in infrastrukturo, ki je odporna na podnebne spremembe, so pogosto v obliki sredstev, ki ne kotirajo na borzi, in se financirajo pretežno z dolgoročnimi krediti. Ponudnike PEPP se glede na dolgoročno naravo njihovih obveznosti spodbuja, naj zadosten del svojega portfelja sredstev namenijo trajnostnim naložbam v realni sektor z dolgoročnimi gospodarskimi koristmi, zlasti infrastrukturnim projektom in podjetjem. (36)Okoljski, socialni dejavniki in upravljavski dejavniki, ki so navedeni v načelih za odgovorno vlaganje, ki jih podpirajo Združeni narodi, so pomembni pri naložbeni politiki in sistemih ponudnikov PEPP za upravljanje tveganj. Ponudnike PEPP bi bilo treba spodbujati, naj take dejavnike upoštevajo v naložbenih odločitvah in upoštevajo, kako so vključeni v njihove sisteme za upravljanje tveganj. (37)Za zagotovitev, da ponudniki PEPP izpolnjujejo svoje obveznosti glede oblikovanja naložbene politike v skladu s pravilom preudarne osebe, bi jim bilo treba preprečiti vlaganje v jurisdikcije, za katere je Projektna skupina za finančno ukrepanje določila, da so visoko tvegane in da ne sodelujejo. (38)Glede na dolgoročni cilj PEPP, ki je upokojitev, bi bilo treba oblikovati naložbene možnosti, ki se ponudijo varčevalcu v PEPP, da zajemajo elemente, ki vlagateljem omogočajo naložbeno odločitev, vključno s številom naložbenih možnosti, med katerimi lahko izbirajo. Varčevalec v PEPP bi moral imeti možnost, da po začetni izbiri ob sklenitvi PEPP spremeni to izbiro v razumnih razmikih (vsakih pet let), tako da se ponudnikom zagotovi zadostna stabilnost za njihovo dolgoročno naložbeno strategijo, hkrati pa tudi zaščita vlagateljev. (39)Standardna naložbena možnost bi morala varčevalcu v PEPP omogočiti, da povrne vloženi kapital. Ponudniki PEPP bi dodatno lahko vključili mehanizem za usklajevanje z inflacijo, da jo vsaj delno zajamejo. (40)Pristojni organ bi moral pri izvajanju svojih pooblastil slediti glavnim ciljem, to je varstvu pravic varčevalcev v PEPP in upravičencev iz naslova PEPP ter stabilnosti in trdnosti ponudnikov PEPP.

(41)Kadar je ponudnik PEPP institucija za poklicno pokojninsko zavarovanje ali investicijsko podjetje, bi moral za hrambo svojih sredstev imenovati depozitarja. To je potrebno za varstvo potrošnikov, saj sektorska zakonodaja, ki se uporablja za institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje in investicijska podjetja ne zagotavlja imenovanja depozitarja. (42)Preglednost stroškov in provizij je bistvena za krepitev zaupanja varčevalcev v PEPP in omogoča, da sprejemajo ozaveščene odločitve. Zato bi bilo treba prepovedati uporabo nepreglednih metod oblikovanja cen. (43)Da se dosežejo cilji iz te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z določitvijo pogojev za izvajanje pooblastila EIOPA in pristojnih organov za posredovanje. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (44)Komisija bi morala sprejeti osnutke izvedbenih tehničnih standardov, ki so jih pripravili evropski nadzorni organi v okviru skupnega odbora, glede prikaza in vsebine določenih elementov v dokumentu s ključnimi informacijami o PEPP, ki niso zajeti v [regulativnem tehničnem standardu o dokumentu s ključnimi informacijami o PRIIP], v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta. Komisija bi morala dopolniti tehnično delo evropskih nadzornih organov z izvedbo potrošniškega testiranja glede prikaza dokumenta s ključnimi informacijami, kot so ga predlagali evropski nadzorni organi. (45)Brez poseganja v pravico strank PEPP, da sprožijo postopek pred sodiščem, bi bilo treba med ponudniki ali distributerji PEPP in strankami PEPP vzpostaviti dostopne, ustrezne, neodvisne, nepristranske, pregledne in učinkovite postopke za alternativno reševanje sporov, da bi se razrešili spori, ki izhajajo iz pravic in obveznosti iz te uredbe. (46)Ponudniki in distributerji PEPP bi morali za vzpostavitev učinkovitega in uspešnega postopka reševanja sporov uvesti učinkovit pritožbeni postopek, ki bi ga lahko njihove stranke uporabile, preden se spor prične reševati v postopku za alternativno reševanje sporov ali pred sodiščem. Pritožbeni postopek bi moral vsebovati kratke in jasno določene časovne okvire, ko bi moral ponudnik ali distributer PEPP odgovoriti na pritožbo. Subjekti za alternativno reševanje sporov bi morali imeti zadostne zmogljivosti za sodelovanje pri ustreznem in učinkovitem čezmejnem sodelovanju na področju sporov, povezanih s pravicami in obveznostmi na podlagi te uredbe. (47)Varčevalci v PEPP bi morali imeti pravico, da med fazo varčevanja in izplačevanja v jasnem, hitrem in varnem postopku zamenjajo ponudnike, da bi lahko našli boljše pogoje za svoje naložbe, s tem pa bi spodbudili tudi konkurenco med ponudniki PEPP. (48)Postopek zamenjave bi moral biti za varčevalca v PEPP preprost. Zato bi moral biti ponudnik PEPP prejemnik odgovoren za sprožitev in upravljanje postopka v imenu varčevalca v PEPP. Ponudniki PEPP bi lahko pri vzpostavitvi storitve zamenjave prostovoljno uporabili tudi dodatna orodja, na primer tehnične rešitve. (49)Pred podpisom pooblastila za zamenjavo bi moral biti varčevalec v PEPP obveščen o vseh korakih postopka, potrebnih za zamenjavo. (50)Za uspešno zamenjavo je potrebno sodelovanje ponudnika PEPP prenositelja. Zato bi moral ponudnik PEPP prejemnik ponudniku PEPP prenositelju predložiti vse informacije, potrebne za ponovno vzpostavitev plačil na drug račun za PEPP. Vendar pa take informacije ne bi smele presegati tistega, kar je potrebno za izvedbo zamenjave. (51)Da bi olajšali čezmejne zamenjave, bi bilo treba ponudniku v PEPP omogočiti, da od novega ponudnika PEPP zahteva, da mu zagotovi informacije o podrobnostih v zvezi z novim računom za PEPP, po možnosti v enem sestanku z novim ponudnikom PEPP. (52)Varčevalci v PEPP ne bi smeli utrpeti finančnih izgub, vključno s plačilom stroškov in obresti, zaradi napak enega od ponudnikov PEPP, vključenih v postopek zamenjave. Zlasti ne bi smeli imeti nobenih finančnih izgub zaradi plačila dodatnih provizij, obresti ali drugih stroškov ter glob in kazni ali utrpeti druge finančne škode zaradi zamud pri izvedbi zamenjave. (53)Varčevalci v PEPP bi morali imeti pravico, da ob sklenitvi PEPP izberejo način izplačila (rente, enkratni znesek ali drugo) v fazi izplačevanja, vendar z možnostjo, da svojo izbiro spremenijo enkrat vsakih pet let po tem, da bi lahko svojo izbiro načina izplačila najbolje prilagodili svojim potrebam, ko se približujejo upokojitvi. (54)Ponudniki PEPP bi morali imeti možnost, da varčevalcem PEPP dajo na voljo široko paleto načinov izplačevanja. S tem pristopom bi dosegli cilj povečane uporabe PEPP zaradi povečane prožnosti in izbire za varčevalce v PEPP. Ponudnikom bi omogočil, da svoje PEPP oblikujejo na najbolj stroškovno učinkovit način. Skladen je z drugimi politikami EU in politično izvedljiv, saj daje državam članicam dovolj prožnosti, da se odločijo, kakšne možnosti izplačevanja želijo spodbujati. (55)Zajamčiti bi bilo treba popolno preglednost stroškov in provizij, povezanih z naložbo v PEPP. Med ponudniki bi se vzpostavili enaki konkurenčni pogoji, hkrati pa bi bilo zagotovljeno varstvo potrošnikov. Za različne produkte bi bile na voljo primerjalne informacije, kar bi spodbudilo konkurenčno oblikovanje cen. (56)Čeprav bi stalen nadzor ponudnikov PEPP izvajali zadevni nacionalni pristojni organi, bi morala EIOPA koordinirati nadzor PEPP, da bi se zagotovila uporaba poenotene nadzorne metodologije, s čimer bi prispevali k vseevropski naravi pokojninskega produkta. (57)EIOPA bi morala sodelovati z nacionalnimi pristojnimi organi in spodbujati sodelovanje med njimi. Pri tem bi morala EIOPA imeti vlogo pri pooblastilu nacionalnih pristojnih organov za uporabo nadzornih ukrepov s tem, da bi zagotovila dokazila o kršitvah, povezanih s PEPP. Prav tako bi morala zagotoviti zavezujočo mediacijo v primeru nesoglasja med pristojnimi organi v čezmejnih situacijah. (58)Za zagotavljanje, da finančna podjetja, ki proizvajajo PEPP, ter finančna podjetja in osebe, ki distribuirajo PEPP, izpolnjujejo določbe te uredbe ter da bi zagotovili, da zanje po celotni Uniji velja podobna obravnava, bi bilo treba zagotoviti upravne sankcije in druge ukrepe, ki so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni. (59)V skladu s sporočilom Komisije z dne 8. decembra 2010 z naslovom „Krepitev sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev“ in da se zagotovi izpolnjevanje zahtev iz te uredbe, je pomembno, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih upravnih sankcij in ukrepov v primeru kršitev te uredbe. (60)Čeprav države članice lahko določijo pravila za upravne in kazenske sankcije za iste kršitve, se od njih ne bi smelo zahtevati, da določijo pravila za upravne sankcije za kršitve te uredbe, za katere velja nacionalno kazensko pravo. Če se namesto upravnih sankcij za kršitve te uredbe ohranijo kazenske sankcije, to ne bi smelo zmanjšati zmožnosti pristojnih organov ali kako drugače vplivati nanje, da za namene te uredbe sodelujejo s pristojnimi organi v drugih državah članicah, da imajo dostop do informacij in da pravočasno izmenjujejo informacije s temi organi, tudi po prijavi zadevnih kršitev pristojnim pravosodnim organom za namene kazenskega pregona.

(61)Pristojni organi bi morali biti pooblaščeni, da uvedejo denarne sankcije, ki so dovolj visoke, da odtehtajo dejanski ali potencialni dobiček, ter odvračilne tudi za večja finančna podjetja in njihovo vodstveno osebje. (62)Da bi zagotovili dosledno uporabo sankcij po Uniji, bi morali pristojni organi pri ugotavljanju vrste upravnih sankcij ali drugih ukrepov in ravni upravnih denarnih kazni upoštevati vse zadevne okoliščine. (63)Za zagotovitev, da imajo odločitve o kršitvah in kaznih, ki jih sprejmejo pristojni organi, odvračilni učinek na širšo javnost, in za krepitev varstva potrošnikov z opozarjanjem na PEPP, ki se distribuirajo ob kršenju te uredbe, bi bilo treba te odločitve objaviti pod pogojem, da se je iztekel rok za pritožbe in ni bila vložena nobena pritožba, razen če bi tako razkritje ogrožalo stabilnost finančnih trgov ali tekočo preiskavo. (64)Za ugotavljanje morebitnih kršitev bi morali imeti pristojni organi potrebna preiskovalna pooblastila in vzpostaviti učinkovite mehanizme za omogočanje poročanja o morebitnih ali dejanskih kršitvah. (65)Ta uredba ne bi smela posegati v določbe iz zakonodaj držav članic v zvezi s kazenskimi sankcijami. (66)Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki se izvede v okviru te uredbe, kot je izmenjava ali prenos osebnih podatkov, ki ga izvedejo pristojni organi, bi morala biti opravljena v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega Parlamenta in Sveta, vsaka izmenjava ali prenos informacij, ki ga izvedejo evropski nadzorni organi, pa bi morala biti opravljena v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega Parlamenta in Sveta. (67)Davčne spodbude lahko imajo različne oblike in veliko vlogo pri spodbujanju uporabe osebnih pokojninskih produktov v več državah članicah. V številnih državah članicah so prispevki, vplačani v osebni pokojninski produkt, upravičeni do oblike eksplicitne ali implicitne davčne olajšave. (68)Te uredbe ne bi smeli razumeti, kot da države članice zavezuje, da za PEPP uporabijo enaka davčna pravila, kot bi jih uporabile za primerljive osebne pokojninske produkte na podlagi nacionalne zakonodaje. Vendar bi moralo biti pri uporabi načela nacionalne obravnave, ki izhaja iz členov 21 in 45 TFEU in kakor ga razlaga Sodišče Evropske unije, možno, da se za PEPP, ki je objektivno primerljiv z osebnim pokojninskim produktom, ki se distribuira v dani državi članici, izkoristi enaka davčna olajšava, kot se odobri za osebne pokojninske produkte v tej državi članici, če je varčevalec v PEPP v njej davčni zavezanec. To velja tudi, če osebne pokojninske produkte ponuja ponudnik iz druge države članice. (69)Po uvedbi PEPP se države članice spodbuja, naj upoštevajo Priporočilo Komisije (EU) 2017/... in koristi davčnih ugodnosti, ki jih odobrijo za nacionalne osebne pokojninske produkte, razširijo tudi na PEPP. (70)Vrednotenje te uredbe bi bilo treba opraviti med drugim tako, da se ocenijo spremembe na trgu, kot je pojav novih oblik PEPP ter razvoj na drugih področjih prava Unije in izkušnje držav članic. (71)Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, zlasti tista, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva osebnih podatkov, lastninsko pravico, svobodo gospodarske pobude, načelo enakosti spolov in načelo visoke ravni varstva potrošnikov. (72)Ker ciljev te uredbe, to je večjega varstva varčevalcev v PEPP in njihovega večjega zaupanja v PEPP, tudi pri čezmejni distribuciji teh produktov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi svojih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1

Predmet urejanja Ta uredba določa enotna pravila o dovoljenjih, proizvodnji, distribuciji in nadzoru osebnih pokojninskih produktov, ki se distribuirajo v Uniji pod oznako „vseevropski osebni pokojninski produkt“ ali „PEPP“. Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „osebni pokojninski produkt“ pomeni produkt, ki: (a) temelji na prostovoljni pogodbi med posameznim varčevalcem in subjektom; (b) ima upokojitev kot izrecen cilj; (c) zagotavlja akumulacijo kapitala do upokojitve z omejenimi možnostmi predčasnega dviga pred upokojitvijo; (d) zagotavlja prihodek ob upokojitvi; (2) „vseevropski osebni pokojninski produkt (PEPP)“ pomeni dolgoročni varčevalni osebni pokojninski produkt, ki ga v okviru dogovorjenega načrta PEPP zagotavlja regulirano finančno podjetje, ki ima v skladu z zakonodajo Unije dovoljenje za upravljanje kolektivnih ali posamičnih naložb ali varčevanj, in ki ga je posamezni varčevalec v PEPP prostovoljno sklenil z namenom upokojitve in ga ni mogoče odkupiti ali ga je mogoče odkupiti samo pod izrecno omejenimi pogoji; (3) „varčevalec v PEPP“ pomeni: (a) neprofesionalno stranko iz točke (11) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta; (b) stranko v smislu Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta, kadar ta stranka ne izpolnjuje meril za profesionalno stranko iz točke 10 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU; (4)„načrt PEPP“ pomeni pogodbo, sporazum, skrbniško pogodbo ali pravila, ki določajo, kakšni pokojninski prejemki se izplačujejo in pod katerimi pogoji, na podlagi individualnega načrta pokojninskega varčevanja, dogovorjenega s ponudnikom PEPP; (5) „račun za PEPP“ pomeni osebni pokojninski račun, ki se vodi na ime varčevalca v PEPP ali upravičenca iz naslova PEPP, ki se uporablja za izvajanje transakcij, ki varčevalcu v PEPP omogoča redno vplačevanje zneskov za upokojitev, upravičencu iz naslova PEPP pa prejemanje pokojninskih prejemkov; (6)„zagotavljanje PEPP“ pomeni proizvodnjo in distribucijo PEPP; (7) „upravičenec iz naslova PEPP" pomeni osebo, ki prejema pokojninske prejemke iz naslova PEPP; (8) „distribucija PEPP“ pomeni dejavnosti svetovanja, predlaganja ali izvajanja drugih pripravljalnih opravil pred sklenitvijo pogodb o zagotovitvi PEPP, sklepanje takih pogodb ali pomoč pri njihovem vodenju in izvajanju, kakor tudi zagotavljanje informacij o pokojninski pogodbi ali več pogodbah na podlagi meril, ki jih stranka PEPP izbere na spletnem mestu ali v drugih medijih, ter zagotavljanje lestvice pokojninskih produktov, vključno s primerjavo cen in produktov, ali popust na ceno pogodbe o pokojninskem zavarovanju, če lahko stranka PEPP na koncu postopka neposredno ali posredno sklene pogodbo o pokojninskem zavarovanju z uporabo spletnega mesta ali drugega medija; (9) „pokojninski prejemki iz naslova PEPP“ pomeni prejemke, plačane ob odhodu ali v pričakovanju odhoda v pokoj. Ti prejemki se lahko plačujejo kot doživljenjska izplačila, časovno omejena izplačila, izplačila enkratnega zneska ali kakršna koli kombinacija teh oblik izplačila; (10) „faza varčevanja“ pomeni obdobje, v katerem se sredstva (vplačila) zbirajo na računu za PEPP in običajno traja, dokler upravičenec iz naslova PEPP ne doseže upokojitvene starosti; (11) „faza izplačevanja“ pomeni obdobje, v katerem se sredstva, zbrana na računu za PEPP, črpajo za kritje upokojitve ali drugih prihodkovnih zahtev; (12) „renta“ pomeni znesek, ki se izplačuje v določenih razmikih v obdobju, kot je življenje upravičenca iz naslova PEPP ali določeno število let, kot donos naložbe; (13) „postopna izplačila“ pomeni možnost upravičencev iz naslova PEPP, da do določene zgornje meje v rednih razmikih črpajo zneske v poljubni višini;

(14) „ponudnik PEPP“ pomeni finančno podjetje, ki ima dovoljenje za proizvodnjo PEPP in njegovo distribucijo; (15) „distributer PEPP“ pomeni finančno podjetje, ki ima dovoljenje za distribucijo PEPP, ki jih ni proizvedlo, ter zavarovalnega posrednika, pozavarovalnega posrednika ali posrednika dopolnilnih zavarovanj; (16) „trajni nosilec podatkov“ pomeni vsak instrument, ki: (a) stranki PEPP omogoča, da shrani informacije, naslovljene osebno na to stranko, tako da so dostopni za poznejšo uporabo in za obdobje, primerno glede na namen informacij, ter (b) ji omogoča nespremenjen prikaz shranjenih podatkov; (17) „pristojni organi“ ponudnika PEPP pomeni nacionalne organe, ki jih vsaka država članica imenuje za nadzor ponudnikov PEPP; (18) „matična država članica ponudnika PEPP“ pomeni državo članico, v kateri ima ponudnik PEPP registrirani sedež; (19) „država članica gostiteljica ponudnika PEPP“ pomeni državo članico, ki ni matična država članica, v kateri ponudnik PEPP proizvaja ali distribuira PEPP; (20) „odsek“ pomeni razdelek, ki se odpre znotraj vsakega posameznega računa za PEPP in ki izpolnjuje pravne zahteve in pogoje za uporabo spodbud, ki jih za vlaganje v PEPP na nacionalni ravni določi država članica, v kateri ima varčevalec v PEPP stalno prebivališče. Posledično je lahko posameznik varčevalec v PEPP ali upravičenec iz naslova PEPP v vsakem odseku, kar je odvisno od posameznih pravnih zahtev za faze varčevanja in izplačevanja; (21) „kapital“ pomeni skupni prispevek kapitala in nevpoklicani kapital, izračunan na podlagi zneskov, ki jih je mogoče vložiti po odbitku vseh provizij, stroškov in izdatkov, ki jih neposredno ali posredno krijejo vlagatelji; (22) „finančni instrument“ pomeni instrumente, določene v oddelku C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; (23) „depozitar“ pomeni institucijo, ki je zadolžena za hrambo sredstev in nadzor nad izpolnjevanjem pogojev sklada in veljavne zakonodaje; (24) „standardna naložbena možnost“ je naložbena strategija, ki se uporabi, kadar varčevalec v PEPP ni dal navodil, kako naj se vlagajo sredstva, ki se zbirajo na njegovem računu za PEPP; (25) „tehnike za zmanjševanje tveganja“ pomeni tehnike za sistematično zmanjševanje obsega izpostavljenosti tveganjem in/ali verjetnosti za njihovo pojavitev; (26) „zamenjava ponudnikov“ pomeni prenos pozitivnega stanja pri enem ponudniku PEPP k drugemu z enega računa za PEPP na drugega na zahtevo stranke PEPP, in sicer z zaprtjem prejšnjega računa za PEPP ali brez njega; (27) „svetovanje“ pomeni zagotovitev osebnega priporočila varčevalcu v PEPP, in sicer na njegovo zahtevo ali na pobudo ponudnika ali distributerja PEPP, glede ene ali več pogodb za sklenitev PEPP; (28) „stranka PEPP“ pomeni varčevalca v PEPP, potencialnega varčevalca v PEPP in/ali upravičenca iz naslova PEPP. Člen 3

Veljavni predpisi Za zagotavljanje PEPP veljajo: (a) ta uredba,

(b) v primerih, ki jih dovoljuje ta uredba, določbe pogodbe za zagotavljanje PEPP, sklenjene med varčevalcem v PEPP in ponudnikom PEPP; (c) za področja, ki jih ne ureja ta uredba, ali kadar jih ureja delno, za vidike, ki niso zajeti v tej uredbi: (i)določbe zakonodaje, ki so jo sprejele države članice pri izvajanju ukrepov EU posebej v zvezi z PEPP; (ii)določbe zakonodaje držav članic, ki bi veljale za primerljive osebne pokojninske produkte, ki se pripravijo in distribuirajo v skladu z zakonodajo države članice, v kateri ima proizvajalec svoj registrirani sedež. POGLAVJE II

DOVOLJENJA Člen 4

Dovoljenja 1.PEPP se lahko proizvede in distribuira samo v Uniji, kadar pridobi dovoljenje EIOPA v skladu s to uredbo. 2.Dovoljenje za PEPP velja v vseh državah članicah. Imetniku dovoljenja omogoča, da proizvaja in distribuira PEPP v skladu z dovoljenjem EIOPA. Člen 5

Vloga za dovoljenje za PEPP 1.Za dovoljenje za PEPP lahko zaprosijo samo naslednja finančna podjetja: (a) kreditne institucije z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta; (b)zavarovalnice z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki ponujajo neposredna življenjska zavarovanja v skladu s členom 2(3) in Prilogo II Direktive 2009/138/ES; (c)institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki so registrirane ali imajo dovoljenje v skladu z Direktivo (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta; (d)investicijska podjetja z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2014/65/EU, ki opravljajo upravljanje portfeljev ali naložbeno svetovanje; (e)zavarovalnice ali družbe za upravljanje z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta; (f)upravitelji alternativnih investicijskih skladov (AIS) z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta. 2.Finančna podjetja iz odstavka 1 vloge za dovoljenje za PEPP predložijo EIOPA. Vloga vsebuje: (a) informacije o standardnih pogodbenih pogojih, ki se predlagajo varčevalcem v PEPP; (b) informacije o identiteti vložnika ter njegovem trenutnem in predhodnem strokovnem znanju in izkušnjami s področja financ;

(c) identiteto oseb, ki bodo dejansko vodile posle proizvodnje in/ali distribucije PEPP; (d)informacije o ureditvah glede portfelja in upravljanja tveganja ter upravnih nalog v zvezi s PEPP; (e)informacije o naložbenih strategijah, profilu tveganja in drugih značilnostih PEPP; (f) seznam držav članic, v katerih vložnik namerava tržiti PEPP; (g) informacije o identiteti depozitarja, kjer je ustrezno; (h) opis informacij, ki bodo na voljo varčevalcem v PEPP, vključno z opisom ureditve za obravnavo pritožb, ki jih vložijo varčevalci v PEPP; (i) dokazilo o dovoljenju ali registraciji vložnika v skladu z veljavnim zakonodajnim aktom Unije iz odstavka 1 in informacije o identiteti pristojnega organa, ki ga je izdal. 3.EIOPA lahko zahteva pojasnila in dodatne informacije o predloženi dokumentaciji in informacijah iz odstavka 1. 4.EIOPA lahko od pristojnega organa finančnega podjetja, ki prosi za dovoljenje, zahteva pojasnila in informacije v zvezi z dokumentacijo iz odstavka 2. Pristojni organ na zahtevo odgovori v 10 delovnih dni od datuma, na katerega je prejel zahtevo od EIOPA. 5.Vse naknadne spremembe dokumentacije in informacij iz odstavkov 1 in 2 se takoj sporočijo EIOPA. Člen 6

Pogoji za odobritev dovoljenja za PEPP 1.EIOPA v dveh mesecih od predložitve popolne vloge odobri dovoljenje za PEPP, samo kadar se prepriča, da so v celoti izpolnjeni naslednji pogoji: (a)vložnik izpolnjuje zahteve te uredbe; (b)vložnik ima dovoljenje svojega pristojnega organa za proizvodnjo produktov, ki upoštevajo take naložbene strategije, kot jih zajema ta uredba; (c)predlagani PEPP izpolnjuje vse zahteve te uredbe; (d)predlagani PEPP temelji na naložbeni strategiji, ki omogoča upokojitveni rezultat iz predlaganih pogodbenih pravil. 2.Pred sprejetjem odločitve o vlogi se EIOPA posvetuje s pristojnim organom vložnika. 3.EIOPA vložniku sporoči razloge za zavrnitev dovoljenja za PEPP. 4.EIOPA umakne dovoljenje za PEPP, če pogoji za odobritev dovoljenja niso več izpolnjeni. 5.EIOPA pristojne organe finančnih podjetij iz člena 5(1) četrtletno obvešča o odločitvah o odobritvi, zavrnitvi ali umiku dovoljenj v skladu s to uredbo.

6.EIOPA zagotovi koordinacijo z evropskima nadzornima organoma, Evropskim bančnim organom, ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1093/2010, in Evropskim organom za vrednostne papirje in trge, ustanovljenim z Uredbo (EU). št. 1095/2010, in izmenjuje informacije z njima za opravljanje njunih nalog. Člen 7

Označevanje in preoblikovanje 1.Oznaka „PEPP“ ali „vseevropski osebni pokojninski produkt“ se v zvezi z osebnimi pokojninskimi produkti lahko uporablja samo, če je EIOPA izdala dovoljenje, da se osebni pokojninski produkt distribuira pod oznako „PEPP“ v skladu s to uredbo. 2.Obstoječi osebni pokojninski produkti se lahko preoblikujejo v PEPP potem, ko EIOPA izda dovoljenje. 3.Ponudniki PEPP vseevropskih osebnih pokojninskih produktov ne preoblikujejo v osebne pokojninske produkte, ki jih ta uredba ne zajema. Člen 8

Distribucija PEPP 1.Finančna podjetja iz člena 5(1) lahko distribuirajo PEPP, ki jih niso proizvedla, po prejemu dovoljenja za distribucijo od pristojnih organov v matični državi članici. 2.Zavarovalni posredniki z dovoljenjem v skladu z Direktivo (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta lahko distribuirajo PEPP, ki jih niso proizvedli. Člen 9

Bonitetna ureditev, ki se uporablja za različne vrste ponudnikov Ponudniki PEPP in distributerji PEPP vedno izpolnjujejo določbe te uredbe ter zadevno bonitetno ureditev, ki se uporablja zanje v skladu z zakonodajnimi akti iz člena 5(1). Člen 10

Centralni javni register EIOPA vodi centralni javni register, v katerem so navedeni vsi PEPP z dovoljenjem na podlagi te uredbe, ponudniki teh PEPP in pristojni organi ponudnikov PEPP. Register je javno na voljo v elektronski obliki. POGLAVJE III

ČEZMEJNO ZAGOTAVLJANJE IN PRENOSLJIVOST PEPP ODDELEK I

SVOBODA OPRAVLJANJA STORITEV IN SVOBODA USTANAVLJANJA Člen 11

Izvajanje svobode opravljanja storitev in svobode ustanavljanja ponudnikov PEPP Ponudniki PEPP lahko zagotavljajo, distributerji PEPP pa distribuirajo PEPP na ozemlju države članice gostiteljice v okviru svobode opravljanja storitev ali svobode ustanavljanja pod pogojem, da je to skladno z zadevnimi predpisi in postopki, ki so vzpostavljeni z zakonodajnimi akti Unije iz členov 5(1) ali 8(2), ki se uporabljajo zanje, ali na podlagi teh aktov. ODDELEK II

PRENOSLJIVOST Člen 12

Storitev prenosljivosti

1.Storitev prenosljivosti varčevalcem v PEPP omogoča, da še naprej vplačujejo prispevke v PEPP, za katerega so že sklenili pogodbo z njegovim ponudnikom, tudi kadar spremenijo svoje stalno prebivališče zaradi selitve v drugo državo članico. 2.V primeru koriščenja storitve prenosljivosti so varčevalci v PEPP upravičeni do tega, da obdržijo vse prednosti in spodbude, ki jih je zagotovil ponudnik PEPP in ki so povezane z neprekinjenim vlaganjem v isti PEPP. Člen 13

Zagotavljanje storitve prenosljivosti 1.Ponudniki PEPP zagotovijo storitev prenosljivosti varčevalcem v PEPP, ki imajo pri njih račun za PEPP in zaprosijo zanjo. 2.Kadar ponudnik PEPP ali distributer PEPP ponudi vseevropski osebni pokojninski produkt, mora potencialnim varčevalcem v PEPP zagotoviti informacije o tem, kateri nacionalni odseki so takoj na voljo. 3.Najpozneje tri leta po začetku veljavnosti te uredbe vsak PEPP na zahtevo pri ponudniku PEPP ponuja nacionalne odseke za vse države članice. Člen 14

Odseki PEPP Brez poseganja v rok iz člena 13(3) ponudniki PEPP zagotovijo, da je mogoče v okviru vsakega posameznega računa za PEPP odpreti nov odsek, ki ustreza pravnim zahtevam in pogojem za koriščenje spodbud, ki jih za PEPP na nacionalni ravni določi država članica, v katero se varčevalec v PEPP preseli. Člen 15

Odprtje novega odseka 1.Brez poseganja v rok iz člena 13(3) ponudnik PEPP takoj, ko je obveščen o namenu varčevalca v PEPP, da bo izkoristil pravico do mobilnosti med državami članicami, obvesti varčevalca v PEPP o možnosti odprtja novega odseka v okviru njegovega osebnega varčevalnega računa in o roku, v katerem bo mogoče odpreti takšen odsek. 2.Da bi varčevalec v PEPP izkoristil to možnost, ponudniku PEPP pošlje zahtevek, ki vključuje vse naslednje informacije: (a) novo državo članico stalnega prebivališča varčevalca v PEPP; (b) datum, od katerega bi se naložbe preusmerile v novo odprt odsek; (c) vse zadevne informacije o možnih spremembah sprejete naložbene strategije ali drugih elementov. 3.Ponudnik PEPP najpozneje tri mesece po prejemu zahtevka iz odstavka 2 varčevalcu v PEPP brezplačno zagotovi popolne informacije in svetovanje o pogojih, ki veljajo za nov odsek, v skladu z oddelkoma II in III poglavja IV. 4.Nov odsek se odpre s podpisom nove pogodbe ali spremembo obstoječe pogodbe med varčevalcem v PEPP in ponudnikom PEPP v skladu z veljavnim pogodbenim pravom. Datum odprtja se določi v pogodbi, kadar pogodba ne vsebuje takšnega določila, pa se šteje, da je nov odsek odprt od datuma podpisa pogodbe ali njene spremembe. Člen 16

Prenos zbranih pravic med odseki PEPP 1.Ponudnik PEPP varčevalcu v PEPP na njegovo zahtevo predlaga, da uredi prenos zbranih sredstev med različnimi odseki posameznega računa za PEPP, tako da se vsa sredstva lahko konsolidirajo v enem odseku. 2.Prenos sredstev iz odstavka 1 se omogoči brez odkupa teh sredstev v naravi. Člen 17

Zagotavljanje informacij o prenosljivosti nacionalnim organom

1.Ponudnik PEPP uradno obvesti zadevni nacionalni organ, ki izvaja bonitetni nadzor nad njim, o vseh pogodbenih ureditvah za zagotavljanje storitve prenosljivosti. 2.Informacije iz odstavka 1 se v enem mesecu po odprtju novega odseka elektronsko pošljejo v centralno podatkovno zbirko pri nacionalnem nadzornem organu in vključujejo vsaj: (a) identifikacijo odseka (ime varčevalca v PEPP, veljavno nacionalno zakonodajo, datum odprtja odseka); (b) znesek prenesenih sredstev, če obstaja; (c) način prenosa (z odkupom prenesenih sredstev v naravi ali brez njega). POGLAVJE IV

ZAHTEVE GLEDE DISTRIBUCIJE IN INFORMACIJ ODDELEK I

Splošne določbe Člen 18

Splošno načelo Ponudniki PEPP in distributerji PEPP pri opravljanju dejavnosti distribucije PEPP vedno ravnajo odkrito, pošteno in strokovno v skladu z najboljšimi interesi svojih strank. Člen 19

Ureditev distribucije, ki se uporablja za različne vrste ponudnikov in distributerjev PEPP Različne vrste ponudnikov in distributerjev PEPP morajo za distribucijo PEPP upoštevati naslednja pravila: (a)distributerji zavarovalnih produktov, kot so opredeljeni v točki (8) člena 2(1) Direktive (EU) 2016/97, upoštevajo veljavno nacionalno zakonodajo, s katero se izvajajo pravila iz poglavij V in VI navedene direktive za distribucijo zavarovalnih naložbenih produktov, vso neposredno veljavno zakonodajo Unije glede distribucije takšnih produktov, sprejeto na podlagi navedenih pravil, in določbe členov 18, 19, 21 do 23 in 27 do 32 tega poglavja; (b)investicijska podjetja, kot so opredeljena v točki (1) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, upoštevajo veljavno nacionalno zakonodajo, s katero se izvajajo pravila o trženju in distribuciji finančnih instrumentov iz prvega pododstavka člena 16(3) navedene direktive ter členov 23, 24 in 25 navedene direktive, vso neposredno veljavno zakonodajo Unije, sprejeto na podlagi navedenih določb, in določbe členov 18, 19, 21 do 23 in 27 do 32 tega poglavja; (c)vsi ostali ponudniki PEPP in distributerji PEPP izpolnjujejo vse določbe tega poglavja. Člen 20

Spodbude Ponudniki ali distributerji PEPP iz člena 19(c) te uredbe glede provizij ali honorarjev, ki jih plača ali prejme stranka, ki ni varčevalec v PEPP ali oseba, ki ravna v njegovem imenu, ali nedenarnih koristi, ki jih zagotovi ali prejme stranka, ki ni varčevalec v PEPP ali oseba, ki ravna v njegovem imenu, v zvezi z distribucijo PEPP upoštevajo veljavno nacionalno zakonodajo, s katero se izvajajo pravila za investicijska podjetja v členu 24(7)(b) in členu 24(9) Direktive 2014/65/EU. Za namene tega člena se sklicevanje na člen 23 Direktive 2014/65/EU v členu 24(9) navedene direktive razume kot sklicevanje na člen 18 te uredbe. Člen 21

Elektronska distribucija in drugi trajni nosilci podatkov Vsi dokumenti in informacije iz tega poglavja se strankam PEPP zagotovijo v elektronski obliki pod pogojem, da lahko stranka PEPP take informacije shrani na način, da so ji dostopne za poznejšo uporabo, in za obdobje, primerno za namene teh informacij, ter da orodje omogoča nespremenjeno reprodukcijo shranjenih informacij. Ponudniki in distributerji PEPP navedene dokumente in informacije brezplačno zagotovijo tudi na drugem trajnem nosilcu podatkov.

Člen 22

Nadzor produktov ter zahteve glede upravljanja 1.Ponudniki PEPP vzdržujejo, izvajajo in pregledujejo postopke za odobritev vsakega PEPP ali bistvene prilagoditve obstoječega PEPP, preden se distribuira strankam PEPP. Postopek odobritve produkta mora biti sorazmeren in primeren glede na naravo PEPP. Postopek odobritve produkta opredeljuje ugotovljen ciljni trg za vsak PEPP in zagotovi, da so ocenjena vsa pomembna tveganja za tak trg ter da je predvidena distribucijska strategija skladna z ugotovljenim ciljnim trgom in da se sprejmejo ustrezni ukrepi za zagotovitev, da se PEPP proda na opredeljenem ciljnem trgu. Ponudnik PEPP razume in redno pregleduje PEPP, ki jih zagotavlja, pri čemer upošteva vse dogodke, ki bi lahko bistveno vplivali na morebitno tveganje za ugotovljen ciljni trg, da oceni vsaj, ali so PEPP še skladni s potrebami ugotovljenega ciljnega trga in ali je načrtovana distribucijska strategija še ustrezna. Ponudniki PEPP dajo distributerjem PEPP na voljo vse ustrezne informacije o PEPP in postopku odobritve produkta, vključno z ugotovljenim ciljnim trgom PEPP. Distributerji PEPP vzpostavijo ustrezne ureditve za pridobitev informacij iz petega pododstavka in za razumevanje značilnosti ter ugotovljenega ciljnega trga vsakega PEPP. 2.Politike, postopki in ureditve iz tega člena ne posegajo v druge zahteve v okviru te uredbe ali ki se uporabljajo na podlagi te uredbe, vključno z zahtevami v zvezi z razkritjem, primernostjo ali ustreznostjo, prepoznavanjem in obvladovanjem nasprotja interesov ter spodbudami. ODDELEK II

PREDPOGODBENE INFORMACIJE Člen 23

Dokument s ključnimi informacijami o PEPP 1.Preden se PEPP predlaga varčevalcem v PEPP, ponudnik PEPP za ta produkt v skladu z zahtevami iz tega poglavja pripravi dokument s ključnimi informacijami o PEPP ter ga objavi na svojem spletnem mestu. 2.Ponudniki PEPP in distributerji PEPP izpolnjujejo člene 5(2) in 6 do 18 Uredbe (EU) št. 1286/2014. 3.Poleg informacij iz člena 8(3)(c) Uredbe Komisije (EU) št. (EU) št. 1286/2014 oddelek z naslovom „Kaj je ta produkt?“ vsebuje naslednje informacije: (i)opis pokojninskih prejemkov in obsega, v katerem so zajamčeni; (ii)najkrajše ali najdaljše obdobje vključenosti v načrt PEPP; (iii)upokojitveno starost; (iv)splošne informacije o storitvi prenosljivosti, vključno z informacijami o odsekih; (v)splošne informacije o storitvi zamenjave ter sklicevanja na posebne informacije o storitvi zamenjave iz člena 50; (vi) razpoložljive informacije v zvezi z rezultati naložbene politike v smislu okoljskih, socialnih in upravljavskih dejavnikov; (vii)pravo, ki se uporabi za pogodbo o PEPP, kadar stranki nimata proste izbire ali, kadar stranki prosto izbirata veljavno pravo, pravo, za katero ponudnik PEPP predlaga, da se izbere.

4.Ponudniki PEPP in distributerji PEPP poleg informacij v dokumentu s ključnimi informacijami o PEPP potencialnim varčevalcem v PEPP zagotovijo sklic na vsa poročila o solventnosti in finančnem stanju ponudnika PEPP ter jim omogočijo preprost dostop do teh informacij. 5.Potencialnim varčevalcem v PEPP se zagotovijo tudi informacije o pretekli uspešnosti naložb, povezanih z načrtom PEPP, za vsaj zadnjih pet let ali za vsa leta delovanja načrta, kadar je to obdobje krajše od pet let, ter informacije o strukturi stroškov, ki jih nosijo varčevalci v PEPP in upravičenci iz naslova PEPP. 6.Evropski nadzorni organi (Evropski bančni organ, Evropski organ za vrednostne papirje in trge in EIOPA) za zagotavljanje dosledne uporabe tega člena prek skupnega odbora evropskih nadzornih organov pripravijo osnutke izvedbenih tehničnih standardov, v katerih določijo podrobnosti o prikazu in vsebini vsakega od elementov informacij iz odstavkov 3 in 4, skupaj z zahtevami, potrebnimi za prikaz navedenih informacij v standardizirani obliki, ki omogoča primerjavo. Evropski nadzorni organi pri pripravi osnutka izvedbenih tehničnih standardov upoštevajo različne vrste PEPP, razlike med njimi in zmožnosti varčevalcev v PEPP ter tudi značilnosti PEPP, da se varčevalcem v PEPP omogoči izbiranje med različnimi osnovnimi naložbami ali drugimi možnostmi, ki jih produkt ponuja, tudi kadar se lahko ta izbira opravi v različnih obdobjih ali v prihodnosti spremeni. Evropski nadzorni organi osnutke izvedbenih tehničnih standardov predložijo Komisiji do .... Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010. Člen 24

Razkritje informacij glede distribucije 1.Ponudniki ali distributerji PEPP iz člena 19(c) te uredbe pravočasno pred sklenitvijo pogodbe v zvezi s PEPP varčevalcem v PEPP ali potencialnim varčevalcem v PEPP zagotovijo vsaj informacije v zvezi s pogodbo o PEPP in o samih sebi, določene v členu 19 in točkah (a) in (c) prvega pododstavka člena 29(1) Direktive (EU) 2016/97, v zvezi z zavarovalnimi pogodbami in zavarovalnimi posredniki. 2.Informacije iz tega odstavka 1 se zagotovijo v standardizirani obliki, ki omogoča primerjavo, ter v razumljivi obliki na način, ki varčevalcem v PEPP omogoča, da razumejo naravo in tveganja ponujenega PEPP ter da se posledično odločajo o naložbi na podlagi informacij. 3.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 62, da se opredelijo merila, na katerih temelji standardizirana oblika iz odstavka 2. Oddelek III

Svetovanje in standardi za prodajo, kadar svetovanje ni zagotovljeno Člen 25

Ugotavljanje zahtev in potreb ter zagotavljanje svetovanja 1.Pred sklenitvijo pogodbe v zvezi s PEPP ponudnik ali distributer PEPP iz člena 19(c) te uredbe na podlagi informacij, ki jih je prejel od varčevalca v PEPP, opredeli zahteve in potrebe stranke v zvezi z upokojitvijo ter mu zagotovi objektivne informacije o PEPP na razumljiv način, da mu omogoči ozaveščeno odločitev. Vsaka predlagana pogodba je v skladu z zahtevami in potrebami varčevalca v PEPP v zvezi z upokojitvijo. 2.Kadar se pred sklenitvijo določene pogodbe zagotovi svetovanje, ponudnik ali distributer PEPP iz člena 19(c) te uredbe varčevalcu v PEPP poda individualno priporočilo, ki pojasnjuje, zakaj je določen PEPP najustreznejši glede na zahteve in potrebe varčevalca v PEPP. 3.Ponudnik ali distributer PEPP iz člena 19(c) te uredbe pri svetovanju spoštuje veljavno nacionalno zakonodajo, s katero se izvajajo pravila iz člena 25(2) Direktive 2014/65/EU, in vso neposredno veljavno zakonodajo Unije, sprejeto na podlagi člena 25(8) navedene direktive, v zvezi z navedenimi pravili. 4.Kadar ponudnik ali distributer PEPP iz člena 19(c) te uredbe varčevalca v PEPP obvesti, da je njegovo svetovanje neodvisno, to svetovanje utemelji z analizo dovolj velikega števila osebnih pokojninskih produktov, ki so na voljo na trgu, da lahko na podlagi tega v skladu s strokovnimi merili poda individualno priporočilo glede tega, katera pogodba o PEPP bi bila primerna za zadovoljitev potreb varčevalca v PEPP. Tako svetovanje ne sme biti omejeno na pogodbe v zvezi s PEPP, ki jih ponuja ponudnik ali distributer PEPP sam, subjekti, ki so tesno povezani s ponudnikom ali distributerjem PEPP, ali drugi subjekti, s katerimi ima ponudnik ali distributer PEPP tesne pravne ali gospodarske povezave, vključno s pogodbenimi razmerji, saj bi to lahko ogrozilo neodvisnost svetovanja. 5.Ponudniki in distributerji PEPP iz člena 19(c) te uredbe pristojnim organom na njihovo zahtevo zagotovijo in dokažejo, da imajo fizične osebe, ki svetujejo o PEPP, potrebno znanje in sposobnosti za izpolnjevanje svojih obveznosti v skladu s tem poglavjem. Države članice objavijo merila, ki se uporabljajo za ocenjevanje znanja in sposobnosti. Člen 26

Sklenitev pogodbe o PEPP brez svetovanja 1.Ne glede na člen 25(1) se lahko varčevalec v PEPP odpove pravici do svetovanja v zvezi s sklenitvijo pogodbe o standardni naložbeni možnosti.

Kadar se varčevalec v PEPP odpove pravici do svetovanja, ponudniki ali distributerji PEPP iz člena 19(c) te uredbe pri izvajanju dejavnosti distribucije PEPP od varčevalca v PEPP ali potencialnega varčevalca v PEPP zahtevajo, da predloži informacije v zvezi s svojim znanjem in izkušnjami s področja naložb, povezanih s ponujenim ali zahtevanim PEPP, in ponudniku ali distributerju PEPP tako omogoči, da oceni, ali je predviden PEPP primeren za varčevalca v PEPP. Kadar ponudnik ali distributer PEPP iz člena 19(c) te uredbe na podlagi informacij, prejetih na podlagi prvega pododstavka, meni, da produkt ni primeren za varčevalca v PEPP ali potencialnega varčevalca v PEPP, ga na to opozori. To opozorilo se lahko zagotovi v standardizirani obliki. Kadar varčevalci v PEPP ali potencialni varčevalci v PEPP ne zagotovijo informacij iz prvega pododstavka ali kadar zagotovijo nezadostne informacije v zvezi s svojim znanjem in izkušnjami, j