EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.9.2022 COM(2022) 482 final POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU 33. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije in boju proti goljufijam – 2021 {SWD(2022) 302 final} - {SWD(2022) 303 final} - {SWD(2022) 304 final} - {SWD(2022) 305 final} - {SWD(2022) 306 final} - {SWD(2022) 307 final}



Kazalo 1.Uvod 1.1.Ključni pojmi 1.2.Finančni interesi EU v letu 2021 2.Poudarki v letu 2021 2.1.Ključni sprejeti akti 2.2.Sodna praksa na področju zaščite finančnih interesov 3.Struktura EU za boj proti goljufijam 3.1.Evropska raven 3.1.1.Evropski parlament 3.1.2.Svet 3.1.3.Evropska komisija 3.1.4.Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) 3.1.5.Evropsko javno tožilstvo (EJT) 3.1.6.Evropsko računsko sodišče (ERS) 3.1.7.Eurojust 3.1.8.Europol 3.2.Raven držav članic 3.2.1.Službe za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS)

3.2.2.Nacionalne strategije za boj proti goljufijam (NAFS) 3.2.3.Izvajanje priporočil iz leta 2020 s strani držav članic 4.Sodelovanje na področju boja proti goljufijam 4.1.Mednarodno sodelovanje 4.1.1.Sodelovanje s tretjimi državami ter določbe o medsebojni pomoči in boju proti goljufijam v mednarodnih sporazumih 4.1.2.Konvencija združenih narodov proti korupciji CoSP9 in resolucije, ki jih sponzorira EU 4.1.3.Boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki 4.2.Sodelovanje med EU in državami članicami 4.2.1.Dejavnosti Svetovalnega odbora za usklajevanje preprečevanja goljufij (COCOLAF) 4.2.2.Program EU Boj proti goljufijam 4.2.3.Sodelovanje na področju prihodkov 4.2.3.1.Program Carina 4.2.3.2.Program Fiscalis 4.2.3.3.Skupne carinske operacije 5.Ključni ukrepi za zaščito finančnih interesov EU in boj proti goljufijam 5.1.Prenos direktive o zaščiti finančnih interesov 5.2.Preprečevanje pranja denarja 5.3.Mehanizem za okrevanje in odpornost 5.4.Zaščita žvižgačev 5.5.Orodja EU za krepitev pravne države

5.5.1.Poročilo o stanju pravne države – glavne ugotovitve in poudarki v zvezi z zaščito finančnih interesov EU 5.5.2.Napredek pri izvajanju Uredbe EU o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije 5.6.Protikorupcijska politika 6.Rezultati dejavnosti nadzora 6.1.Viri podatkov in metodologija 6.2.Prihodki 6.2.1.Goljufije na področju DDV 6.2.2.Tradicionalna lastna sredstva 6.3.Odhodki 6.3.1.Deljeno upravljanje 6.3.2.Posredno upravljanje 6.3.3.Neposredno upravljanje 7.Napoved za leto 2022 ter sklepne ugotovitve in priporočila 7.1.Področje boja EU proti goljufijam 7.2.Preglednost, obvladovanje tveganja za goljufije in digitalizacija boja proti goljufijam



POVZETEK Pandemija COVID-19 je prinesla nove izzive, na katere se je EU hitro in prožno odzvala z uporabo novih instrumentov in sredstev. Vloga nacionalnih organov, ki morajo zagotoviti ustrezno raven zaščite finančnih interesov EU, se je z uvedbo mehanizma za okrevanje in odpornost ter izvajanjem nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost močno okrepila. Komisija je med ocenjevanjem nacionalnih načrtov podprla nacionalne organe, pri čemer je bila še posebej pozorna na načrtovanje ukrepov, namenjenih zaščiti sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost pred goljufijami, korupcijo, nasprotjem interesov in dvojnim financiranjem. EU in nacionalni akterji na področju boja proti goljufijam so v letu 2021 okrepili sodelovanje v zvezi z zaščito prihodkov in odhodkov EU. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je začelo delovati 1. junija 2021. Operativni rezultati Evropskega urada za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF) in EJT kažejo dodano vrednost, ki jo imajo organi EU pri zaščiti finančnih interesov EU in boju proti goljufijam, zlasti preseganje omejitev nacionalnih sistemov pri obravnavi čezmejnega kriminala. EU je leta 2021 zaključila sprejetje programov za porabo sredstev za obdobje 2021–2027. Zakonodaja zagotavlja, da lahko Komisija, urad OLAF, Evropsko računsko sodišče in EJT izvajajo svoja pooblastila ter da nacionalni organi vzpostavijo učinkovite ukrepe za boj proti goljufijam, ob upoštevanju vseh opredeljenih tveganj. Med temi programi program Unije za boj proti goljufijam podpira boj proti goljufijam z zagotavljanjem nepovratnih sredstev za posebne pobude ter omogočanjem financiranja namenskih platform in orodij IT za enostavnejšo izmenjavo informacij med državami članicami in EU.

Število goljufij in nepravilnosti, o katerih so poročali pristojni organi EU in nacionalni organi, je v letu 2021 v primerjavi z letom 2020 ostalo nespremenjeno, povečali pa so se povezani nepravilni zneski zaradi pomembnih odkritij v omejenem številu držav članic. Število nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, sporočenih na nekaterih področjih porabe, je v primerjavi s prejšnjim programskim obdobjem nizko. To zmanjšanje je mogoče delno pojasniti na primer z zamudami pri izvajanju operativnih programov, spremembami v praksah poročanja in uporabo poenostavljenega obračunavanja stroškov. Poleg ponavljajočih se tveganj bo izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost v prihodnjih letih povečalo pritisk na nacionalne uprave, saj bodo morale izvesti načrte mehanizma za okrevanje in odpornost ter hkrati programe porabe za obdobje 2021–2027. V zvezi s tem bodo morali organi izkazati strokovno znanje in nadzor nad različnimi načini upravljanja, povezanimi z izvajanjem različnih skladov. EU si prizadeva za večjo usklajenost in harmonizacijo, da bi se odpravile morebitne vrzeli v splošni strukturi nadzora, ki bi jih goljufi lahko izkoristili. Vodilna načela so že določena v zakonodaji EU, vendar jih je mogoče nadalje okrepiti. Države članice bi morale odpraviti opredeljene težave, povezane s prenosom direktive o zaščiti finančnih interesov, ter si prizadevati za izboljšanje preglednosti, digitalizacijo boja proti goljufijam ter stalno krepitev in razvoj ocene in obvladovanja tveganja za goljufije. Komisija je predstavila predlog za spremembo finančne uredbe, katerega cilj je okrepiti ukrepanje EU na tem področju.



SEZNAM KRATIC AFIS Informacijski sistem za boj proti goljufijam AFCOS Služba za usklajevanje boja proti goljufijam CAFS Strategija Komisije za boj proti goljufijam CoSP Konferenca držav pogodbenic GD Generalni direktorat ERS Evropsko računsko sodišče EDES Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev EP Evropski parlament EPF Evropski mirovni instrument EJT Evropsko javno tožilstvo Skladi ESI Evropski strukturni in investicijski skladi EU Evropska unija EUBAM Misija Evropske unije za pomoč na meji med Moldavijo in Ukrajino FCTC Okvirna konvencija za nadzor nad tobakom FDR Stopnja odkrivanja goljufij HFC Fluorirani ogljikovodiki (hladilni plini) IDR Stopnja zaznavanja nepravilnosti IMS Sistem za upravljanje nepravilnosti JIT Skupna preiskovalna skupina VFO Večletni finančni okvir NGEU Instrument NextGenerationEU OFIS Informacijski sistem za ekološko kmetovanje OLAF Evropski urad za boj proti goljufijam PIF Zaščita finančnih interesov RRF Mehanizem za okrevanje in odpornost SCO Poenostavljeno obračunavanje stroškov PDEU Pogodba o delovanju Evropske unije TLS Tradicionalna lastna sredstva UNCAC Konvencija Združenih narodov proti korupciji DDV Davek na dodano vrednost VOCU Virtualna enota za usklajevanje operacij WCO Svetovna carinska organizacija



1.Uvod EU in njene države članice so skupaj odgovorne za zaščito finančnih interesov EU in boj proti goljufijam. Organi držav članic EU upravljajo največji delež odhodkov EU in zbirajo tradicionalna lastna sredstva (TLS). Komisija nadzoruje obe področji, določa standarde in preverja skladnost. V skladu s členom 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) mora Komisija v sodelovanju z državami članicami EU Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo o ukrepih, sprejetih za boj proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom EU (v nadaljnjem besedilu: poročilo o zaščiti finančnih interesov). To poročilo in priloženi dokumenti izpolnjujejo navedeno obveznost za leto 2021. V poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2021 so predstavljeni: (1)pregled finančnih interesov EU, ključnih pravnih aktov, sprejetih za njihovo zaščito, in ustrezne sodne prakse Sodišča; (2)najpomembnejši razvoj na področju boja proti goljufijam v EU kot celoti in v državah članicah; (3)sodelovanje na področju boja proti goljufijam; (4)ključna področja za dosledno in usklajeno zaščito finančnih interesov EU; (5)statistični podatki in podatki o goljufijah in nepravilnostih v škodo proračuna EU ter njihova analiza; (6)napoved za leto 2022 ter sklepne ugotovitve in priporočila. 1.1.Ključni pojmi Najpomembnejši pojmi, ki se uporabljajo v poročilu o zaščiti finančnih interesov, so povzeti v okviru 1.

Za popoln opis finančnih interesov EU glej oddelek 1.2. Nepravilnost pomeni vsako kršitev prava EU ali nacionalnega prava v zvezi z njegovo uporabo, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko škodovala proračunu EU, bodisi z zmanjšanjem ali izgubo prihodkov iz lastnih sredstev, ki se zbirajo neposredno v imenu EU, bodisi z neupravičenimi postavkami odhodkov za proračun EU. Po sprejetju Direktive (EU) 2017/1371 (v nadaljnjem besedilu: direktiva o zaščiti finančnih interesov) je vsako namerno dejanje ali opustitev, ki škoduje finančnim interesom EU, vključno z uporabo ali predložitvijo lažnih, nepravilnih ali nepopolnih izjav ali dokumentov, nerazkritjem informacij kljub specifični obveznosti ali napačno uporabo sredstev ali koristi, goljufija. Direktiva o zaščiti finančnih interesov razlikuje tudi med goljufijo v zvezi z: (1)odhodki, ki niso povezani z javnim naročanjem; (2)odhodki, ki so povezani z javnim naročanjem; (3)prihodki, ki niso prihodki od lastnih sredstev iz naslova DDV; (4)prihodki od lastnih sredstev iz naslova DDV. Sektorske uredbe o poročanju o nepravilnostih pri deljenem upravljanju uvajajo pojem suma goljufije, ki je opredeljen kot „nepravilnost, zaradi katere se lahko sproži upravni ali sodni postopek na nacionalni ravni, da se ugotovi, ali je bilo dejanje namerno in zlasti, ali je šlo za goljufijo“. Goljufija velja za ugotovljeno, ko pristojni organ sprejme dokončno odločitev (sodno ali upravno) in ugotovi prisotnost namernega dejanja. V okviru 2 je pojasnjeno, kako se pojma suma goljufije in ugotovljene goljufije uporabljata v zvezi s statističnimi podatki, uporabljenimi v tem poročilu. Korupcija pomeni vsako zlorabo pooblastil s strani javnega uradnika v zasebno korist, ki škoduje finančnim interesom EU. 1.2.Finančni interesi EU v letu 2021 Finančni interesi EU pomenijo prihodke, odhodke in sredstva, ki so vključeni v proračun EU, kot tudi tiste, ki so vključeni v proračune institucij, organov, uradov in agencij EU, ter proračune, ki jih ti upravljajo in spremljajo. Prihodkovna stran proračuna zajema tradicionalna lastna sredstva (TLS), davek na dodano vrednost, vire lastnih sredstev iz naslova odpadne plastične embalaže in bruto nacionalni dohodek držav članic EU. Slika 1 prikazuje sredstva, ki jih je EU imela na voljo leta 2021. EU financira svoje politike z naslednjimi viri (glej sliko 2).

Čeprav se proračun izvršuje na letni ravni, je del dolgoročnega proračuna EU, večletnega finančnega okvira, ki zagotavlja omejitev porabe za sedem let. 2.Poudarki v letu 2021 V nadaljevanju so povzeti ključni sprejeti akti in sodna praksa Sodišča v zvezi z zadevami na področju zaščite finančnih interesov v letu 2021. 2.1.Ključni sprejeti akti V preglednici 1 so prikazani ključni zakonodajni akti, sprejeti leta 2021. V navedenem letu so bile sprejete številne uredbe v zvezi s programi porabe za obdobje 2021–2027. Vsebujejo posebne določbe, ki poudarjajo pristojnost Evropskega urada za boj proti goljufijam (urad OLAF) in Evropskega javnega tožilstva (EJT) v zvezi z zaščito finančnih interesov EU, od tretjih držav, ki sodelujejo v programih, pa zahtevajo, da morajo Komisiji, uradu OLAF in Evropskemu računskemu sodišču (ERS) dodeliti potrebne pravice in dostop, ki jih potrebujejo za celovito izvajanje pristojnosti. Sklic na te uredbe ni vključen v preglednico. Naslov Opis, kako akt ščiti finančne interese EU Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost „Uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost“. Člen 22 vsebuje določbe o zaščiti finančnih interesov EU. Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko V uvodni izjavi 71 je poudarjena pristojnost urada OLAF in EJT v zvezi z zaščito finančnih interesov EU za povezane programe. V skladu s členom 69 morajo države članice zagotoviti zakonitost in pravilnost izdatkov ter sprejeti ukrepe za preprečevanje, odkrivanje in odpravo nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter poročanje o njih. Navedeni člen zagotavlja tudi, da imajo Komisija, urad OLAF in ERS potreben dostop do informacij o dejanskih lastnikih prejemnikov sredstev EU. V skladu s členom 74 morajo organi upravljanja imeti vzpostavljene učinkovite in sorazmerne ukrepe in postopke za preprečevanje goljufij, pri čemer so upoštevana ugotovljena tveganja. V Prilogi XII so navedena podrobna pravila in predloga za poročanje o nepravilnostih. Uredba (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 S programom Unije Boj proti goljufijam, ki je naslednik programa Herkul III, se financirajo dejavnosti za boj proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodujejo finančnim interesom EU. 2.2.Sodna praksa na področju zaščite finančnih interesov Sodišče zagotavlja enotno uporabo in razlago prava EU. Sodišče je leta 2021 odločalo v treh zadevah v zvezi z zaščito finančnih interesov EU. Številka in opis zadeve C-130/19, Evropsko računsko sodišče proti Pinxtnu. V tej zadevi je Sodišče odločilo, da je nekdanji član ERS kršil obveznosti, ki izhajajo iz njegovega položaja člana ERS, in sicer z vrsto dejanj, vključno z neprimerno uporabo sredstev ERS za financiranje dejavnosti, ki niso bile povezane z njegovimi dolžnostmi, in uporabo kartice za gorivo, ki mu jo je zagotovilo ERS, za nakup goriva za vozila, ki pripadajo tretjim osebam. Sodišče je nekdanjemu članu odvzelo dve tretjini pravic do pokojnine. V svoji sodbi je poudarilo, da je pomembno, da člani ERS spoštujejo najstrožja pravila glede vedenja in v vsakem trenutku splošni interes Unije postavijo ne le nad nacionalne interese, ampak tudi nad osebne. V zvezi s tem je Sodišče sklenilo, da čeprav morajo osebe, ki zasedajo pomembne položaje v institucijah in organih EU, spoštovati najstrožja pravila glede vedenja, je zaradi posebne vloge Računskega sodišča – tj. preverjanje pravilnosti odhodkov EU in uspešnosti finančnega poslovodenja – resnost nepravilnosti, ki jih je storil nekdanji član, še toliko večja. C-360/20, Ministerul Lucrărilor Publice, Dezvoltării şi Administraţiei. Sodišče je v tej odločbi menilo, da pojem „goljufije, ki škodi finančnim interesom Unije“ v smislu člena 1(1), točka (a), konvencije o zaščiti finančnih interesov, ne vključuje le nezakonitega prejemanja sredstev iz proračuna EU, ampak tudi njihovo nezakonito zadrževanje. Goljufija ima tako lahko obliko neizpolnitve obveznosti poročanja po pridobitvi navedenih sredstev. Zato goljufija v smislu člena 1(1), točka (a), konvencije o zaščiti finančnih interesov zajema namerno uporabo lažnih ali nepravilnih izjav, predloženih po izvedbi projekta, za katerega je bilo prejeto financiranje EU, da se ustvari videz izpolnjevanja obveznosti, ki so bile s pogodbami o financiranju določene za obdobje vzdrževanja projekta, da bi se neupravičeno zadrževala sredstva iz proračuna Unije. Sodišče je še navedlo, da je nacionalna zakonodaja, v skladu s katero osebe ni mogoče kazensko preganjati za take izjave, razen če so bile podane med izvajanjem projekta, nezdružljiva s členom 325 PDEU. Vendar, da bi se spoštovale temeljne pravice zadevnih posameznikov, nacionalnim sodiščem ne bo treba razlagati take nacionalne zakonodaje, kot da se uporablja za izjave, podane po izvedbi projekta, kadar bi to povzročilo kršitev načela zakonitosti v kazenskem pravu. V primeru morebitne kršitve mora nacionalni zakonodajalec sprejeti ustrezne ukrepe. C-357/19, C-379/19, C-547/19, C-811/19 in C-840/19, Euro Box Promotion in drugi. Sodišče je bilo zaprošeno, naj razsodi v zvezi s skladnostjo sodne prakse romunskega ustavnega sodišča s pravom EU v zvezi s pravilnikom o kazenskem postopku, ki se uporablja za postopke v zvezi z goljufijami in korupcijo. Leta 2018 je romunsko ustavno sodišče razveljavilo odločbe romunskega vrhovnega kasacijskega sodišča, ki je več oseb obsodilo zaradi goljufije v zvezi z DDV, korupcije in vplivanja v povezavi z upravljanjem sredstev EU, pri čemer je navedlo, da senati, ki so odločali o zadevah, niso bili sestavljeni v skladu z zakonom. Nižje romunsko sodišče je pri Sodišču vložilo predlog za sprejetje predhodne odločbe med drugim v zvezi z vprašanjem, ali je sodna praksa ustavnega sodišča povzročila sistemsko tveganje nekaznovanosti v boju proti goljufijam in korupciji, še posebej, ker bodo kazniva dejanja zaradi zastaranja ostala nekaznovana. Sodišče je razsodilo, da čeprav so pravila, ki urejajo organizacijo pravosodnega sistema v državah članicah, načeloma v pristojnosti držav članic, morajo biti kljub temu skladna z njihovimi obveznostmi na podlagi prava EU. Te obveznosti vključujejo boj proti nezakonitim dejavnostim, vključno s kaznivimi dejanji korupcije, ki škodijo finančnim interesom EU, z uporabo učinkovitih odvračilnih ukrepov. Zahteva glede učinkovitosti velja za postopke in sankcije za taka kazniva dejanja ter za izvrševanje sankcij. V prvi vrsti mora nacionalni zakonodajalec zagotoviti, da postopkovna pravila, ki se uporabljajo za taka kazniva dejanja, ne pomenijo sistemskega tveganja nekaznovanosti. Nacionalna sodišča pa ne smejo uporabljati domačih določb, ki bi preprečile uporabo učinkovitih odvračilnih sankcij. V zadevnem primeru je posledica uporabe sodne prakse romunskega ustavnega sodišča ta, da je treba zadevne primere goljufije in korupcije ponovno proučiti, po potrebi večkrat, in sicer na prvi stopnji in/ali na pritožbeni stopnji. Zaradi tega lahko zastarajo, kar bi pomenilo, da osebe na najvišjih položajih v Romuniji, ki so bile obsojene zaradi goljufije ali korupcije, ne bodo kaznovane na učinkovit in odvračilen način. Za to kategorijo oseb bi tveganje nekaznovanosti postalo sistemsko in bi ogrozilo cilj boja proti korupciji na visoki ravni. Posledično je Sodišče razsodilo, da člen 325 PDEU in člen 2 konvencije o zaščiti finančnih interesov nasprotujeta uporabi nacionalnih pravil ali praks, na podlagi katerih sodbe v primerih korupcije in goljufij v zvezi z DDV niso bile izrečene zaradi nepravilno sestavljenih senatov, kadar to povzroči sistemsko tveganje nekaznovanosti dejstev, ki pomenijo huda kazniva dejanja goljufije, ki škodijo finančnim interesom Unije, ali korupcije na splošno. Sodišče je dodalo, da mora predložitveno sodišče preveriti združljivost takega pristopa s pravico obdolžene osebe do poštenega sojenja v skladu s členom 47 Listine o temeljnih pravicah. 3.Struktura EU za boj proti goljufijam Vzpostavljena kompleksna zakonodajna in organizacijska struktura za zaščito finančnih interesov EU je posledica stalnega procesa, ki traja že več kot tri desetletja. V tem oddelku so predstavljeni najpomembnejši razvoji dogodkov na tem področju leta 2021. 3.1.Evropska raven 3.1.1.Evropski parlament Evropski parlament (EP) poleg svojih zakonodajnih dejavnosti nadzoruje, kako Komisija (in druge institucije in organi) izvršuje proračun EU, in sicer s postopkom, imenovanim „razrešnica“. Leta 2021 je EP podelil razrešnico za proračunsko leto 2019 in začel postopek za proračunsko leto 2020. Odbor za proračunski nadzor (CONT) ima osrednjo vlogo v postopku razrešnice, pripravlja pa tudi osnutke letnega poročila o zaščiti finančnih interesov EU. Poročilo zagotavlja politične smernice za Komisijo in države članice, ko je na plenarnem zasedanju Parlamenta sprejet kot resolucija. Leta 2021 je bilo več sej CONT, na katerih so se obravnavale zlasti dejavnosti urada OLAF, urad pa je bil pozvan, naj predstavi svoje rezultate. Resolucija EP za leto 2019 je bila sprejeta na plenarnem zasedanju 7. julija 2021, potem ko jo je CONT potrdil 21. junija 2021. Resolucija je v večjem delu pozitivna, vsebuje pa priporočilo za nadaljnje ukrepanje Komisije na različnih področjih, povezanih z bojem proti goljufijam. V njej je ugotovljeno zmanjšanje števila nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, sporočenih leta 2019, in izražena zahteva po tesnejšem sodelovanju držav članic pri izmenjavi informacij. Resolucija priznava prizadevanja Komisije v zvezi s prenovo področja boja proti goljufijam ter zahteva, da morata urad OLAF in EJT dobiti primerna sredstva. Poudarja ključno vlogo zmožnosti odkrivanja ter Komisijo poziva, naj še naprej podpira države članice z namenom zagotavljanja, da se izboljša kakovost kontrol in poveča njihovo število. EP Komisijo zlasti poziva, naj: ·vzpostavi interoperabilni digitalni sistem poročanja in spremljanja za pravočasno, enotno in standardizirano poročanje držav članic v deljenem upravljanju;

·sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki vključuje države članice; ·predstavi zakonodajni predlog o medsebojni upravni pomoči na področju odhodkov EU; ·vključi predloge za zgornje meje na fizično osebo za upravičence skupne kmetijske politike (SKP) in kohezijskih sredstev v predlog za revizijo finančne uredbe; ·razširi sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev na deljeno upravljanje; ter ·podpira in zaščiti raziskovalno novinarstvo. 3.1.2.Svet Delovna skupina Sveta za boj proti goljufijam se ukvarja z zadevami, povezanimi z zaščito finančnih interesov EU, ter bojem proti goljufijam in drugimi nezakonitimi dejavnostmi, ki vplivajo na te interese. Ukvarja se tudi z zadevami v zvezi z uradom OLAF in njegovim nadzornim odborom. Delovna skupina je odgovorna za preverjanje: ·zakonodajnih predlogov o boju proti goljufijam in dejavnostih urada OLAF; ·letnih poročil o zaščiti finančnih interesov EU. Urad OLAF je zastopal Komisijo v več delovnih skupinah Sveta, zlasti v delovni skupini za boj proti goljufijam. 3.1.3.Evropska komisija Evropska komisija opredeljuje strategije ter v politike in pobude prenaša splošne politične cilje, ki so jih skupaj razvile institucije EU. Generalni direktorati Komisije upravljajo posebne politike in povezane programe porabe, ki jih podpirajo. Komisija je leta 2019 za boljšo zaščito proračuna EU sprejela strategijo za boj proti goljufijam (strategija Komisije za boj proti goljufijam), ki ji je priložen akcijski načrt. Strategija Komisije za boj proti goljufijam in povezani akcijski načrt s 63 ukrepi imata pomembno vlogo pri preprečevanju morebitne zlorabe sredstev EU. Pod vodstvom urada OLAF so pristojne službe Komisije zelo dobro napredovale pri izvajanju ukrepov, pri čemer so na dobri poti, da bodo izpolnile rok za dokončanje, ki je decembra 2021. Do junija 2022 je bilo dokončanih 59 od 63 ukrepov – približno 94 %. Strategija ima dva glavna cilja, in sicer izboljšati: (i) zbiranje in analizo podatkov; ter (ii) usklajevanje, sodelovanje in postopke. Skladno s prvim ciljem je urad OLAF okrepil svoje analitično delo, zlasti s pripravo okvira tveganj za mehanizem za okrevanje in odpornost, ki zajema morebitne resne nepravilnosti tj. goljufije, korupcijo in nasprotja interesov, ki izhajajo iz izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost. Začel je tudi študijo o prihodnjem razvoju sistema za upravljanje nepravilnosti za obravnavo vprašanj interoperabilnosti in izboljšanje poročanja držav članic. V skladu z drugim ciljem strategije Komisije za boj proti goljufijam je bil napredek dosežen pri številnih ukrepih, namenjenih spodbujanju usklajevanja in sodelovanja med službami Komisije ter zagotavljanju, da ima Komisija učinkovitejši sistem za nadzor boja proti goljufijam. Stiki in sodelovanje med službami Komisije so se okrepili, zlasti z rednimi sestanki skupin predstavnikov Komisije – vzpostavljenih glede na način upravljanja ali temo – pod okriljem mreže za preprečevanje in odkrivanje goljufij (FPDNet), ki jo upravlja urad OLAF. Komisija se je tudi zavezala, da bo izboljšala spremljanje nadaljnjega ukrepanja na podlagi priporočil urada OLAF, ki so bistven del prizadevanj za vrnitev napačno porabljenih sredstev v proračun EU. Komisija in urad OLAF sta si usklajeno prizadevala za izboljšanje učinkovitosti tega spremljanja ter ocenila približno 1 700 finančnih priporočil, izdanih službam Komisije in izvajalskim agencijam med leti 2012 in 2020. Skupna vsota priporočenih zneskov za izterjave za obdobje 2012–2020 znaša več kot 7 milijard EUR, pri čemer je skoraj 40 % zneskov povezanih s petimi pomembnimi primeri prenizkega carinskega vrednotenja. Urad OLAF za zagotovitev nadaljnjih prizadevanj za boj proti goljufijam v Komisiji ter obravnavo preostalih ukrepov iz akcijskega načrta za izvajanje strategije Komisije za boj proti goljufijam iz leta 2019 in novih prednostnih nalog Komisije razmišlja o ciljno usmerjeni reviziji načrta. Glavni cilji in osnovna načela strategije Komisije za boj proti goljufijam še vedno veljajo, revidirani akcijski načrt pa bo osredotočen na prednostne naloge Komisije, kot so novi večletni finančni okvir, mehanizem za okrevanje in odpornost, sodelovanje z EJT in vloga digitalizacije v boju proti goljufijam.

3.1.4.Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) izvaja neodvisne preiskave goljufij in korupcije v zvezi s sredstvi EU ter razvija politiko EU za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom EU. Med letom je bilo opravljenih približno 1 100 izborov, zaradi česar je bilo odprtih 234 novih preiskovalnih zadev. Med letom je bilo uspešno zaključenih skupaj 212 preiskav, pri čemer je urad OLAF pristojnim organom EU in nacionalnim organom izdal 294 finančnih, sodnih, disciplinskih in upravnih priporočil. Večina priporočil se je nanašala na izterjavo sredstev EU s strani zadevnih organov EU in nacionalnih organov – leta 2021 v znesku 527,4 milijona EUR. Urad OLAF je s svojim delom preprečil nepravilno porabo več kot 340 milijonov EUR. Preiskave urada OLAF so pokazale številne nove trende goljufive dejavnosti, kot so goljufije, povezane s COVID-19, zelenim prehodom in ravnanjem z odpadki. Urad OLAF in EJT sta 5. julija 2021 podpisala delovno ureditev, da bi optimizirala operativno sodelovanje. Na podlagi tega sodelovanja se že dosegajo oprijemljivi rezultati. Urad OLAF je bil leta 2021 za EJT pomemben vir prejetih informacij: 85 kazenskih preiskav EJT je temeljilo na poročilih urada OLAF o preiskavah. Skupna možna škoda za proračun EU v zvezi z zadevami, ki se preiskujejo in o katerih je leta 2021 poročal urad OLAF, je bila ocenjena na 2,2 milijarde EUR. Preiskovalci urada OLAF in forenzični analitiki so zagotovili tudi precejšnjo podporo za preiskave EJT, in sicer kot strokovnjaki v razgovorih s pričami in z zagotavljanjem podrobnih analiz carinskih zadev. Urad OLAF je začel več dopolnilnih preiskav. Te preiskave so prinesle nekaj pomembnih rezultatov na področju finančnega in kazenskega pravosodja. 3.1.5.Evropsko javno tožilstvo (EJT) Evropsko javno tožilstvo (EJT) je kot prvi nadnacionalni organ kazenskega pregona pristojno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom EU, v 22 sodelujočih državah članicah. EJT je začel delovati 1. junija 2021. Do konca leta 2021 je skupaj prejel 2 832 poročil in začel 576 preiskav (do 31. decembra 2021 515 aktivnih preiskav). Poročila so predložili zlasti nacionalni organi ali posamezniki. EJT je sklenil delovno ureditev z madžarskim uradom generalnega državnega tožilca, potekajo pa pogajanja za sklenitev delovne ureditve s Poljsko, Irsko in Dansko. Kar zadeva izterjavo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji, je bilo v 12 sodelujočih državah članicah (v Italiji, Belgiji, Nemčiji, Romuniji, na Češkem, Hrvaškem in Finskem, v Latviji, Luksemburgu, Španiji in Litvi ter na Portugalskem) izvedenih 81 izterjav. EJT je skupaj zahteval zaseg več kot 152 milijonov EUR, odobren pa je bil zaseg več kot 147 milijonov EUR. EJT mora v skladu z načelom zakonitosti začeti preiskave, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da se vrši ali je bilo storjeno kaznivo dejanje, ki spada v njegovo pristojnost. Nacionalni organi morajo v skladu z zakonodajo EJT poročati o vsakem kaznivem ravnanju, v zvezi s katerim lahko EJT izvaja svojo pristojnost. Če so nacionalni organi začeli preiskovati kaznivo dejanje, ki spada v pristojnost EJT, EJT pa se odloči, da bo uporabil svojo pravico do prevzema zadeve, mu morajo predati svoje zadeve. Preiskave začnejo evropski delegirani tožilci v sodelujočih državah članicah, nadzorujejo pa jih 22 evropskih tožilcev in evropski glavni tožilec v Luxembourgu. Evropski delegirani tožilci so del nacionalnih javnih tožilstev ali pravosodnih organov. Vendar jim lahko glavni urad EJT daje le usmeritve glede operativnega dela, in sicer bodisi prek 15 stalnih senatov bodisi prek 22 evropskih tožilcev. V letu 2021 je delovalo 95 evropskih delegiranih tožilcev, imenovanih pa naj bi jih bilo 140. Kolegij EJT se je sestal 34-krat in sprejel 125 odločitev. Nekaj odločitev je spremenil in dopolnil na podlagi prvih izkušenj, na primer glede dodelitve zadev stalnim senatom ali preverjanja evidentiranih informacij za oceno pristojnosti EJT. V pravnem okviru, ki ureja EJT, je določeno, da EJT vzpostavlja in ohranja odnos sodelovanja s Komisijo za zaščito finančnih interesov EU. V ta namen sta EJT in Komisija sklenila sporazum, ki določa načine njunega sodelovanja. V sporazumu, podpisanem 18. junija 2021, so navedene upravne ureditve za izvajanje obveznosti medsebojnega obveščanja in posvetovanja, določene v uredbi o EJT. Cilj ureditev je po eni strani omogočiti EJT, da učinkovito preiskuje in kazensko preganja kazniva dejanja, ki škodijo proračunu EU; po drugi strani omogočiti službam Komisije, da zagotovijo ustrezno upravno, finančno in disciplinsko nadaljnje ukrepanje na podlagi preiskav EJT, vključno s previdnostnimi ukrepi za zaščito proračuna EU. Sporazum zlasti določa, a) katere vrste informacij in posvetovanj se posreduje v vsaki zadevi; b) ustrezne kontaktne točke; c) postopke, komunikacijska orodja, predloge in roke, ki se uporabljajo; ter d) pogoje, pod katerimi lahko EJT dostopa do specifičnih ustreznih podatkovnih zbirk, ki jih upravlja Komisija. Vključuje tudi navedbo tesnega in pravočasnega sodelovanja med Komisijo in EJT v zvezi z uporabo Uredbe (EU) št. 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna EU. 3.1.6.Evropsko računsko sodišče (ERS) Evropsko računsko sodišče (ERS) ocenjuje gospodarnost, uspešnost, učinkovitost, zakonitost in pravilnost ukrepov EU za izboljšanje odgovornosti, preglednosti in finančnega poslovodenja.

ERS vsako leto revidira prihodke in odhodke proračuna EU ter pripravi mnenje o tem, koliko je letni zaključni račun zanesljiv ter ali so prihodki in odhodki skladni z veljavnimi pravili in predpisi. Letno poročilo za proračunsko leto 2020 je bilo objavljeno 26. oktobra 2021. ERS je ugotovilo, da v zaključnem računu ni bilo pomembnih napačnih navedb. V zvezi s pravilnostjo transakcij je ugotovilo, da v prihodkih ni bilo pomembnih napak. V zvezi z odhodki rezultati revizije kažejo, da je ocenjena stopnja napake ostala enaka kot lani, tj. 2,7 %. Na odhodke z visokim tveganjem (predvsem tiste, ki temeljijo na povračilih) je vplivala pomembna stopnja napake. Leta 2021 je bil urad OLAF obveščen o šestih primerih suma goljufije. 3.1.7.Eurojust Eurojust, agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, usklajuje delo nacionalnih organov – tako iz držav članic kot tudi tretjih držav – pri preiskovanju in pregonu čezmejnega kriminala. Pri zaščiti finančnih interesov EU je zlasti dejaven v zvezi z državami članicami, ki ne sodelujejo v EJT. Leta 2021 je Eurojust v sodelovanju z EJT, uradom OLAF in Europolom nadaljeval operativno delo na področju boja proti goljufijam, ki škodujejo proračunu EU, in drugim kaznivim dejanjem zoper finančne interese EU. Sodelovanje na področju boja proti goljufijam je vključevalo Eurojustovo udeležbo v Operaciji SENTINEL, namenjeni zaščiti sredstev, povezanih s pobudo NextGenerationEU, pred goljufijami, korupcijo in drugimi nezakonitimi dejavnostmi, ki vplivajo na finančne interese EU (glej kratek pregled 11). Eurojust je z EJT začel sodelovati leta 2021. Po podpisu delovne ureditve februarja 2021 je Eurojust začel sodelovati z EJT v preiskavah kmalu po tem, ko je EJT začel operativno delo 1. junija 2021. Urad OLAF je bil leta 2021 še naprej pomemben operativni partner Eurojusta in je sodeloval na več usklajevalnih sestankih v zvezi z zadevami, ki vplivajo na proračun EU. Organa sta vzpostavila tudi nov delovni postopek za tesnejše sodelovanje in nadaljevala delo v zvezi z oceno skupnih preiskovalnih skupin, v katerih je sodeloval urad OLAF. Kot v preteklih letih sta si Eurojust in urad OLAF še naprej izmenjevala strokovno znanje v zvezi z bojem proti goljufijam. Po Eurojustovem seminarju za preiskovalce urada OLAF leta 2020 so se Eurojustovi strokovnjaki leta 2021 udeležili dogodkov, na katerih je urad OLAF predstavil študije primerov, metode analize podatkov in revidirani pravni okvir, ki se uporablja za preiskave urada OLAF. 3.1.8.Europol Europol, agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, deluje kot podporni center za operacije preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, središče za informacije o kriminalnih dejavnostih ter center za strokovno znanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. Septembra 2021 je Europolov Evropski center za finančni in gospodarski kriminal (EFECC) v sodelovanju z italijanskimi organi v Rimu organiziral sestanek organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj na visoki ravni, na katerem je bilo dogovorjeno naslednje načelo: vse grožnje za mehanizem za okrevanje in odpornost škodujejo finančni blaginji EU Prav tako septembra 2021 so Europol, urad OLAF, EJT, Eurojust in 21 držav članic združili moči v Operaciji SENTINEL (glej kratek pregled 11). 3.2.Raven držav članic 3.2.1.Službe za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) Države članice morajo od leta 2013 imenovati službo za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS), da bi se olajšala učinkovito sodelovanje in izmenjava informacij, vključno z operativnimi informacijami, z uradom OLAF. Države članice se lahko same odločijo, kako bodo to službo umestile v nacionalno upravno strukturo in katera pooblastila bo služba imela. Mandat službe za usklajevanje boja proti goljufijam se lahko razlikuje, odvisno od okoliščin v posameznih državah. V vseh primerih pa bi moralo področje dela službe vključevati zagotavljanje sodelovanja z uradom OLAF ter usklajevanje zakonodajnih, upravnih in preiskovalnih obveznosti in dejavnosti, povezanih z zaščito finančnih interesov EU, v zadevnih državah članicah. Luksemburg in Latvija sta okrepila svoji službi za usklajevanje boja proti goljufijam. Luksemburg je okrepil svojo ekipo službe, da bi zagotovil ustrezno usklajevanje v boju proti goljufijam in zaščiti finančnih interesov EU. Latvija je poročala, da je sprejela nov zakon in ustrezen postopkovni priročnik, da bi zagotovila, da ima njena služba za usklajevanje boja proti goljufijam zakonske pravice, (a) da sodeluje pri pregledih na kraju samem, ki jih izvaja urad OLAF, in zagotavlja pomoč pri pregledih, (b) da od fizičnih oseb zahteva informacije ali dokumente, ter (c) da prejema informacije o bančnih računih v okviru upravnih preiskav.

Grčija, Španija in Švedska so poročale o ukrepih, ki so jih sprejele njihove službe za usklajevanje boja proti goljufijam, da bi organom upravljanja pomagale pri boljši prijavi možnih goljufij organom kazenskega pregona. 3.2.2.Nacionalne strategije za boj proti goljufijam (NAFS) Ker je Komisija države članice vztrajno spodbujala, naj sprejmejo nacionalne strategije za boj proti goljufijam, se je število sprejetih nacionalnih strategij stalno povečevalo. Do konca leta 2021 je 17 držav članic sprejelo ali posodobilo nacionalno strategijo za boj proti goljufijam, od 11 držav, ki pa strategije še niso sprejele, so štiri poročale, da so v postopku priprave ali blizu sprejetja nacionalne strategije za boj proti goljufijam. Legenda 5 Sprejete ali posodobljene in sporočene NAFS 4 Sektorske NAFS 3 Regionalne NAFS 2 NAFS v pripravi ali v postopku sprejetja 1 Brez NAFS Čeprav se obseg in vsebina strategij med državami članicami še vedno razlikujeta in je treba nekaj strategij posodobiti, se je splošno stanje v primerjavi z letom 2020 izboljšalo. Po priporočilih Komisije je bilo več veljavnih strategij posodobljenih, da bi se upoštevala nova pomembna tveganja, kot so tista, povezana z izvajanjem mehanizma za okrevanje in odpornost, ter posledice pandemije COVID-19. 3.2.3.Izvajanje priporočil iz leta 2020 s strani držav članic Komisija je v svojem poročilu o zaščiti finančnih interesov Evropske unije za leto 2020 navedla tri sklope priporočil za države članice, ki zajemajo a) medsektorske vidike boja proti goljufijam; b) prihodke; in c) odhodke. Namen priporočil je bil izboljšati sodelovanje med EU in nacionalnimi organi; izboljšati skladnost in usklajenost nacionalnih ukrepov za boj proti goljufijam; optimizirati delovanje carinske unije in carinskih organov držav članic; okrepiti okvire notranje kontrole; ter povečati prožnost in odpornost v kriznih razmerah. V zvezi z medsektorskimi vidiki boja proti goljufijam je Komisija državam članicam, ki še ne sodelujejo v EJT, priporočila, naj razmislijo o pridružitvi. Od petih držav članic, ki še ne sodelujejo v EJT, je Švedska izrazila namero o pridružitvi leta 2023; Danska, Irska, Madžarska in Poljska so navedle, da se ne nameravajo pridružiti. Na področju prihodkov je 16 držav članic odgovorilo, da so v celoti izvedle priporočilo Komisije v zvezi z oceno tveganj in pomanjkljivosti nacionalnih strategij carinskih kontrol, ki jih je izpostavila pandemija COVID-19, štiri države so priporočilo izvedle delno, šest držav pa priporočila ni izvedlo. Odgovori izkazujejo vrsto uspešnih ukrepov, kot sta prožnost kontrol in priprava profila tveganja, s čimer se je zagotovilo, da so se kontrole med obdobjem pandemije COVID-19 še naprej učinkovito izvajale. V zvezi s priporočilom glede ocene tveganj, ki morda niso bila obravnavana leta 2020, in izvedbe popravnih ukrepov za njihovo obravnavo je 16 držav članic priporočilo v celoti izvedlo, tri države so priporočilo izvedle delno, sedem držav pa priporočila ni izvedlo. V zvezi s priporočilom glede odhodkov je 11 držav članic poročalo, da so izvedle ciljno usmerjene ukrepe za obvladovanje tveganj, povezanih s posledicami COVID-19 in bližajočim se izvajanjem mehanizma za okrevanje in odpornost, ter v celoti izvedle priporočilo; 11 držav je priporočilo izvedlo delno, štiri države pa ga niso izvedle. V zvezi s tem, ali so izboljšale način zbiranja in uporabe osnovnih podatkov in podatkov o odkritih nepravilnostih in goljufijah, je 14 držav članic poročalo, da so v celoti izvedle priporočilo, sedem držav je poročalo, da so priporočilo izvedle delno, pet držav pa je poročalo, da ga niso izvedle. Večina držav članic je poročala, da so prilagodile uporabo sistemov IT, kot so sistem za upravljanje nepravilnosti, orodje Arachne, sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) ter vrsta nacionalnih orodij IT, da so izboljšale kakovost podatkov, s katerimi delajo. Zadnje priporočilo glede odhodkov je države članice spodbujalo, naj uporabijo integrirani in interoperabilni sistem obveščanja in spremljanja, ki ga bo Komisija dala na voljo za mehanizem za okrevanje in odpornost ter proračun EU. 19 držav članic je poročalo, da so priporočilo v celoti izvedle, štiri države so priporočilo izvedle delno, tri države pa priporočila niso izvedle. 4.Sodelovanje na področju boja proti goljufijam Boj proti goljufijam je za EU bistven, predvsem zaradi vloge, ki jo ima v svetu. Da bi bil ta boj zares učinkovit, je ključno sodelovanje. V nadaljevanju so povzeti najpomembnejši razvoji dogodkov na tem področju. 4.1.Mednarodno sodelovanje 4.1.1.Sodelovanje s tretjimi državami ter določbe o medsebojni pomoči in boju proti goljufijam v mednarodnih sporazumih

Sodelovanje z mednarodnimi partnerji je bistveno za zaščito sredstev EU, ki se porabijo zunaj Evrope, in prihodkovne strani proračuna EU. V ta namen je leta 2021 urad OLAF – skupaj z ustreznimi službami Komisije – še naprej zagotavljal, da so sporazumi o financiranju in druge pogodbe vsebovali trdne določbe o boju proti goljufijam, vključno z možnostjo izvajanja kontrol in preiskav v zvezi s sredstvi, porabljenimi zunaj EU. Urad OLAF je sklenil tudi sporazuma o upravnem sodelovanju z dvema mednarodnima partnerskima organoma, in sicer z ukrajinskim uradom generalnega državnega tožilstva in Svetovno carinsko organizacijo. Take ureditve pripomorejo k spodbujanju tesnega odnosa s partnerji na področju boja proti goljufijam, saj zagotavljajo usmerjevalni okvir za praktično sodelovanje, npr. za izmenjavo informacij ali najboljših praks. Urad OLAF je v letu 2021 organiziral tudi spletne dogodke za ozaveščanje, da bi vzpostavil nove operativne stike s preiskovalnimi organi v tretjih državah ter spodbudil poročanje o goljufijah in nepravilnostih prek delegacij EU po vsem svetu. Sodelovanje s tretjimi državami za preprečevanje in odkrivanje kršitev carinske zakonodaje ter boj proti njim temelji na sporazumih o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah. Taki sporazumi so ključen prispevek k zaščiti finančnih interesov EU. Trenutno so sklenjeni sporazumi s 87 državami, vključno z glavnimi trgovinskimi partnericami EU, kot so Združene države Amerike, Kitajska in Japonska. Leta 2021 so bila zaključena pogajanja z državami Vzhodne in Južne Afrike (ESA5), potekajo pa pogajanja z Avstralijo in Indonezijo ter Združenim kraljestvom glede Gibraltarja. Sporazumi o prosti trgovini običajno vsebujejo klavzulo o boju proti goljufijam, ki vključuje začasen preklic tarifnih preferencialov za proizvod v primeru resnih carinskih goljufij in vztrajnega pomanjkanja ustreznega sodelovanja pri boju proti njim. Taka klavzula je dejansko conditio sine qua non za dodelitev tarifnih preferencialov tretjim državam. 4.1.2.Konvencija združenih narodov proti korupciji CoSP9 in resolucije, ki jih sponzorira EU EU je pogodbenica Konvencije Združenih narodov proti korupciji (UNCAC), edinega pravno zavezujočega univerzalnega instrumenta proti korupciji. Komisija zastopa EU v vseh postopkih, povezanih s Konvencijo, vključno s sodelovanjem na sestankih skupine za pregled izvajanja in v odprtih delovnih skupinah za preprečevanje korupcije in vrnitev premoženja. Mehanizem za pregled izvajanja Konvencije je za njene pogodbenice, vključno z EU, zavezujoč. Komisija je junija 2021 Uradu Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) sporočila, da je pripravljena na postopek pregleda, ki ga določa Konvencija Združenih narodov proti korupciji. Pregled izvajanja se je uradno začel julija 2021. EU je na deveti konferenci držav pogodbenic (CoSP) v Šarm el Šejku v Egiptu decembra 2021 poudarila, da stalno in močno prizadevno podpira najširšo udeležbo ustreznih organizacij civilne družbe in nevladnih organizacij v boju proti korupciji. Med splošno razpravo je opozorila na vlogo EJT in urada OLAF v boju proti korupciji ter poudarila, kako pomembni so mediji in raziskovalno novinarstvo. EU je sponzorirala štiri od osmih sprejetih resolucij, in sicer o preprečevanju korupcije, o krepitvi mednarodnega sodelovanja v izrednih razmerah, o odzivanju na krizo in okrevanju ter o regionalnem boju proti korupciji. 4.1.3.Boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki Drugi akcijski načrt za boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki (obdobje 2018–2022), ki ga je Komisija predstavila decembra 2018 in ki vsebuje tako ukrepe politike kot tudi operativne ukrepe kazenskega pregona, se je v letu 2021 še naprej izvajal, do konca leta 2021 pa je potekalo veliko ključnih ukrepov ali pa so bili že zaključeni. Komisija ima vodilno vlogo na tem področju na večstranski ravni ter dvostransko z državami izvora in tranzita. Na večstranski ravni je Protokol za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom mednarodni sporazum, namenjen znatnemu zmanjšanju nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki po vsem svetu. Urad OLAF je v tesnem sodelovanju z ustreznimi službami Komisije in državami članicami aktivno udeležen pri delu, povezanem z navedenim protokolom. Zastopal je EU in sodelujoče države članice na drugem zasedanju pogodbenic, ki je potekalo novembra 2021. Na tem zasedanju so bili odobreni sklepi dveh delovnih skupin (za spremljanje in sledenje ter sodelovanje), predlagana pa je bila nova strategija za podporo izvajanju Protokola. Vse udeležene pogodbenice so se tudi dogovorile, da bodo še naprej opravljale delo v zvezi z mednarodno centralno točko za izmenjavo informacij, da bi sistemom spremljanja in sledenja omogočile izmenjavo informacij ter podprle globalni boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki. 4.2.Sodelovanje med EU in državami članicami 4.2.1.Dejavnosti Svetovalnega odbora za usklajevanje preprečevanja goljufij (COCOLAF) Svetovalni odbor za usklajevanje preprečevanja goljufij (COCOLAF) združuje strokovnjake Komisije (ki jo zastopa urad OLAF) in držav članic. Zagotavlja forum za razpravo o glavnih spremembah v boju proti goljufijam in za pripravo tega poročila. Njegovo delo poteka v štirih delovnih skupinah in na plenarnih zasedanjih. Leta 2021 sta bili organizirani dve plenarni zasedanji junija in decembra, potekala sta dva sestanka podskupine za poročanje in analizo goljufij in drugih nepravilnosti ter en sestanek podskupine za preprečevanje goljufij. Ti dogodki so bili dobra priložnost za razpravo o najnovejših trendih v nepravilnostih in goljufijah ter o orodjih IT, ki se uporabljajo za upravljanje sredstev EU. Bili so tudi pomembna povezava med uradom OLAF in njegovimi partnerji med pandemijo, saj so bile tako komunikacijske povezave odprte, udeleženci pa so lahko izmenjevali informacije in najboljše prakse. Letni sestanek služb za usklajevanje boja proti goljufijam držav članic je v virtualni obliki potekal septembra. Razprave so bile osredotočene na mehanizem za okrevanje in odpornost. Decembra se je podskupina za preprečevanje goljufij dogovorila o oblikovanju strokovne skupine za uporabo orodij IT za zaščito sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost. 4.2.2.Program EU Boj proti goljufijam Program Herkul III, ki je zagotavljal pomoč za projekte podpore za boj proti goljufijam in zaščito finančnih interesov EU v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, je s sprejetjem Uredbe (EU) 2021/785 nadomestil nov program Unije Boj proti goljufijam. Program zajema tri različne prej ločene dejavnosti, vendar nadgrajuje uspeh programa Herkul III. V en sam okvir združuje finančna sredstva programa Herkul, financiranje informacijskega sistema za boj proti goljufijam (platforma AFIS) za podporo državam članicam pri medsebojni pomoči v carinskih in kmetijskih zadevah ter sistem za upravljanje nepravilnosti za poročanje o nepravilnostih, vključno z goljufijami, v zadevah, povezanih s sredstvi v okviru deljenega upravljanja in predpristopne pomoči. To krepi sinergije med različnimi sklopi in ustvarja ekonomije za vire, vključno s finančno prožnostjo za prerazporeditev sredstev znotraj programa k enem ali drugem delu dejavnosti, kadar je to potrebno.

Program Unije za boj proti goljufijam ima dva splošna cilja. Prvič, njegov namen je zaščititi finančne interese EU. Drugič, namenjen je podpori medsebojne pomoči med upravnimi organi držav članic ter sodelovanju med njimi in Komisijo, da se zagotovi pravilna uporaba carinske in kmetijske zakonodaje. Program ima tri specifične cilje: (1)preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom EU; (2)podpora za poročanje o nepravilnostih, vključno z goljufijami, v zvezi s sredstvi v okviru deljenega upravljanja in predpristopne pomoči iz proračuna EU; (3)zagotavljanje orodij za izmenjavo informacij in podpore operativnim dejavnostim na področju medsebojne upravne pomoči v carinskih in kmetijskih zadevah. AFIS je krovni izraz za sklop aplikacij IT za boj proti goljufijam, ki jih upravlja urad OLAF in uporabljajo skupno tehnično infrastrukturo, namen pa je omogočiti pravočasno in varno izmenjavo informacij o goljufijah med pristojnimi nacionalnimi upravami in upravo EU ter shranjevanje in analizo ustreznih podatkov. Portal AFIS ima več kot 8 500 registriranih končnih uporabnikov v skoraj 1 400 pristojnih službah v državah članicah, partnerskih tretjih državah, mednarodnih organizacijah, Komisiji in drugih institucijah EU. Omogoča znatno ekonomijo obsega in sinergije pri razvoju, vzdrževanju in delovanju tako obsežnega in raznolikega sklopa informacijskih storitev in orodij. Sistem AFIS podpira medsebojno pomoč v carinskih zadevah z orodji za sodelovanje, kot so VOCU (virtualna enota za usklajevanje operacij) za skupne carinske operacije, varna e-pošta (pošta AFIS) in posebni moduli za izmenjavo informacij. Podporo zagotavlja tudi prek podatkovnih zbirk, kot so CIS (carinski informacijski sistem) in FIDE (identifikacijska podatkovna baza carinskih datotek), podatkovna baza s sporočili o statusu zabojnikov ter podatkovna baza o uvozu, izvozu in tranzitu. Podporo prav tako zagotavlja prek orodij za analizo podatkov, kot je AMT (orodje za samodejno spremljanje), in aplikacije za elektronske delovne postopke, kot je ToSMA (aplikacija za upravljanje zasegov tobačnih izdelkov). Poteka nadaljnji razvoj za vzpostavitev analitične platforme v sistemu AFIS za podporo strateške in operativne analize. Glavna pravna podlaga za delovanje platforme AFIS je Uredba Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje. Sistem za upravljanje nepravilnosti je aplikacija na platformi AFIS, ki olajšuje poročanje o nepravilnostih in goljufijah, ki jih nacionalni organi odkrijejo na področju deljenega upravljanja in predpristopne pomoči v skladu s sektorskimi uredbami in sporazumi o financiranju. Leta 2021 je bila naročena študija, da bi se opredelile možne izboljšave sistema na podlagi potreb uporabnikov in deležnikov ter raziskala možnost izboljšave interoperabilnosti z drugimi informacijskimi sistemi Komisije za boj proti goljufijam, kot sta orodje Arachne ter sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES). 4.2.3.Sodelovanje na področju prihodkov 4.2.3.1.Program Carina Program Carina (Uredba (EU) 2021/444), ki boja proti goljufijam sicer ne obravnava neposredno, je pomemben partner pri zaščiti finančnih in gospodarskih interesov EU in držav članic. Njegovi sistemi IT, ki so steber programa, so bistveni za olajšanje izmenjave informacij in podatkov, vključno z informacijami o tveganjih, med državami članicami, s čimer podpirajo pobiranje različnih dajatev (npr. carine, DDV in trošarine na uvoz). Program podpira tudi dejavnosti sodelovanja, vključno s projektnimi skupinami, mrežami strokovnjakov, delavnicami in usposabljanjem ter drugo podporo za izboljšanje usposobljenosti ljudi, ki organom držav članic omogočajo izmenjavo dobrih praks ter izboljšanje carinskih kontrol in pobiranje dajatev. Poleg tega bi moral novo vzpostavljeni instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole (Uredba (EU) 2021/1077), namenjen za uporabo na vseh vrstah meja, podpirati carinsko unijo in delo carinskih organov, zlasti tako, da jim pomaga zaščititi finančne in gospodarske interese EU, zagotoviti varnost in zaščito v EU ter zaščititi EU pred nepošteno in nezakonito trgovino, kot je ponarejanje blaga, hkrati pa olajševati zakonito poslovno dejavnost. 4.2.3.2.Program Fiscalis Program Fiscalis (Uredba (EU) 2021/847) zajema širok sklop ukrepov za podporo sodelovanja med davčnimi organi držav članic za zaščito finančnih in gospodarskih interesov EU in njenih držav članic, vključno z zaščito pred davčnimi goljufijami, davčnimi utajami in izogibanjem davkom. Program Fiscalis nacionalnim organom tudi zagotavlja možnosti za sodelovanje z uporabo sistemov IT, dejavnostmi sodelovanja in dejavnostmi izboljšanja usposobljenosti ljudi. 4.2.3.3.Skupne carinske operacije Skupne carinske operacije so časovno omejeni ciljno usmerjeni ukrepi, katerih namen je boj proti goljufijam in tihotapljenju občutljivega blaga na določenih ogroženih območjih in/ali na opredeljenih trgovinskih poteh. Urad OLAF poleg izvajanja preiskav v primerih goljufij in ponarejanja na strani prihodkov usklajuje obsežne skupne carinske operacije, ki vključujejo EU in mednarodne operativne partnerje. Podpora urada OLAF je prilagojena vsaki skupni carinski operaciji in lahko vključuje uporabo stalne tehnične infrastrukture, orodij IT in komunikacijskih orodij, zlasti virtualne enote za usklajevanje operacij za varno izmenjavo informacij, pa tudi strateško analizo ter upravno in finančno podporo. Leta 2021 je urad OLAF organiziral ali soorganiziral dve operaciji v zvezi z obraznimi maskami in tobačnimi izdelki ter je sodeloval v več operacijah, ki so jih začele države članice, Europol, Evropska agencija za mejno in obalno stražo (FRONTEX) ali Svetovna carinska organizacija. Operacija Opis S’CARE FACE Organiziral jo je urad OLAF, v tesnem usklajevanju z drugimi generalnimi direktorati (GD TAXUD, GROW, SANTE in JUST), da bi v EU izboljšal poznavanje postopka omogočanja vstopa obraznih mask v EU. Operacija S’CARE FACE je potekala od januarja do marca 2021. Med operacijo so sodelujoče države članice preprečile, da bi 49 milijonov ponarejenih ali podstandardnih obraznih mask vstopilo na trg EU. SCORPION II V okviru te skupne carinske operacije, ki sta jo organizirala misija Evropske unije za pomoč na meji med Moldavijo in Ukrajino (EUBAM) in urad OLAF ter je bila usmerjena v tihotapljenje tobačnih izdelkov na vzhodni meji EU, je bilo zaseženih 8,5 milijona cigaret. POSTBOX III Operacijo sta soorganizirala italijanska carina in Guardia di Finanza s podporo urada OLAF ter sodelovanjem Europola in 20 držav članic. Operacija je bila osredotočena na nezakonito trgovino s ponarejenimi izdelki, farmacevtskimi izdelki in s COVID-19 povezanim blagom, drogami, ogroženimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter prenizkim vrednotenjem blaga z uporabo odprtega in tudi temnega spleta. V okviru operacije je bilo zadržanih več kot 1 400 pošiljk nedovoljenega blaga, vključno z več kot 35 000 kosi ponarejenega blaga, ponarejenimi bankovci v vrednosti približno 240 000 EUR, več kot 1 500 kosi s COVID-19 povezanega materiala, 240 kg pretihotapljenih cigaret in tobaka ter več kot 20 kg kanabisa in marihuane. ATHENA V Operacija v zvezi s tihotapljenjem gotovine v EU s pomočjo kurirskih, poštnih in paketnih storitev. Usklajevala jo je španska carinska uprava s podporo urada OLAF ter sodelovanjem 13 držav članic in Europola. Med operacijo je bil izveden nadzor nad 14 000 paketi. Ocenjevanje rezultatov še poteka. ARKTOS 3 Skupni ukrep, ki ga je vodila Evropska agencija za mejno in obalno stražo FRONTEX, skupaj z Litvo in Poljsko ob podpori organizacije INTERPOL, urada OLAF, Eurojusta in Europola skupaj z mejnimi policisti, policisti in carinskimi uradniki iz Estonije, Finske, Latvije, Slovaške in Švedske. Usmerjen je bil v boj proti goljufijam na področju trošarin, zlasti tihotapljenju tobaka, ponarejanju dokumentov in tihotapljenju migrantov na izbranih mejnih prehodih na vzhodnih kopenskih mejah EU. V okviru ukrepa so organi kazenskega pregona odkrili več kot 400 inovativnih tobačnih izdelkov, kot so elektronske cigarete in e-tekočine. Med zaseženim blagom je bilo 6,7 milijona nezakonitih cigaret in 2,6 tone surovega tobaka ter pol tone prepovedanih drog. Aretiranih je bilo petnajst tihotapcev in odkritih več kot 200 ponarejenih dokumentov. Skupna dejavnost CELBET 8 S podporo urada OLAF jo je organizirala skupina strokovnjakov za carino na vzhodni in jugovzhodni kopenski meji (CELBET). Osredotočila se je na kontrolo gotovine, odkrivanje nezakonitih cigaret in drugih tobačnih izdelkov ter ponarejene dele za vozila, oblačila, obutev in kozmetične izdelke, ki v EU vstopajo prek vzhodne meje. STOP II To doslej največjo globalno operacijo, ki jo je vodila carina, je organizirala Svetovna carinska organizacija, sodelovalo pa je 146 carinskih uprav članic s podporo Europola, organizacije INTERPOL, Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) in Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), skupaj s farmacevtskimi podjetji in drugimi akterji iz zasebnega sektorja. Operacija je obravnavala nezakonito trgovino z zdravili, cepivi in medicinskimi pripomočki, povezanimi s COVID-19. V okviru operacije je bilo zaseženih 365,7 milijona enot, od tega 195,5 milijona zdravil, povezanih s COVID-19, 156,7 milijona medicinskih pripomočkov (kot so kompleti za testiranje na COVID-19, obrazne maske, rabljene rokavice, razkužila in kisikove jeklenke) ter približno 13,5 milijona odmerkov cepiva proti COVID-19. LUDUS II Operacijo je organiziral Europol v sodelovanju z uradom OLAF, Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO), Svetovno carinsko organizacijo in 21 državami. V okviru operacije je bilo zaseženih več kot 5 milijonov ponarejenih in nedovoljenih igrač v vrednosti 18 milijonov EUR. Zaseženo blago je predstavljalo tveganja, kot so izpostavljenost kemikalijam, nevarnost zadavljenja, zadušitve in električnega udara, nevarnost okvare sluha in nevarnost požara. OPSON X Skupna operacija Europola in organizacije INTERPOL, usmerjena v ponarejena in podstandardna živila in pijačo. Urad OLAF je vodil usmerjeno ukrepanje v zvezi z vinom in alkoholnimi pijačami ter usklajeval delo 19 držav članic in treh tretjih držav. V okviru tega ukrepa so evropski carinski in policijski organi zasegli skoraj 1,8 milijona litrov vina in alkoholnih pijač: 215 000 litrov ponarejenih alkoholnih pijač, zlasti vina in vodke; ter 1 550 000 litrov različnih alkoholnih pijač, vina in piva, ki so kršili fiskalna pravila ali standarde varnosti živil. SHIELD II Operacijo je organiziral Europol. Urad OLAF je vodil usmerjeno ukrepanje s 17 državami članicami proti ponarejenim in hormonskim snovem, prehranskim dopolnilom in zdravilom za erektilno disfunkcijo ter preprečil, da bi v EU vstopilo skupaj 254 731 tablet, 131 027 vial različnih zdravil in 278 kg prehranskih dopolnil. DEMETER VII Operacijo je usklajevala Svetovna carinska organizacija z namenom boja proti nedovoljeni trgovini z odpadki, ozonu škodljivimi snovmi in fluoriranimi ogljikovodiki. V njej sta sodelovala 102 organa kazenskega pregona. Urad OLAF je deloval kot zveza med EU in tretjimi državami pri pridobivanju informacij in obveščevalnih podatkov, na podlagi katerih je bilo odkritih in zaseženih več kot 4 000 ton odpadkov (npr. rabljeni elektronski izdelki, odpadne baterije, rabljena vozila, tiskalni stroji) in 493 primerkov ozonu škodljivih snovi in fluoriranih ogljikovodikov. SILVER AXE VI Letna operacija, ki jo vodi Europol. Urad OLAF je sodeloval z zagotavljanjem strokovnega znanja pri prepoznavanju in sledenju sumljivih pošiljk. V okviru operacije je bilo zaseženih več kot 1 200 ton nezakonitih pesticidov, udeleženih pa je bilo 35 različnih držav. Zaseženi so bili nezakoniti in ponarejeni izdelki v ocenjeni vrednosti 80 milijonov EUR. Urad OLAF si je operativne obveščevalne podatke izmenjal s carinskimi organi držav članic ter Kitajske, Ukrajine, Rusije in Kolumbije. Sledil je sumljivim pošiljkam nezakonitih pesticidov, kar je privedlo do zasega skupaj približno 39 ton nezakonitih pesticidov.

5.Ključni ukrepi za zaščito finančnih interesov EU in boj proti goljufijam 5.1.Prenos direktive o zaščiti finančnih interesov Direktiva (EU) 2017/1371 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (direktiva o zaščiti finančnih interesov) je začela veljati 5. julija 2017. Rok za prenos Direktive v nacionalno zakonodajo se je iztekel 6. julija 2019. Komisija je prvo od treh poročil o prenosu Direktive v skladu s členom 18 objavila 6. septembra 2021. V poročilu je ugotovila, da čeprav so Direktivo prenesle vse države članice, so potrebni dodatni ukrepi za obravnavo nerešenih težav s skladnostjo. Poudarila je, da je potreben ustrezen prenos opredelitve pojmov, sankcij, pravil o pristojnosti in zastaralnih rokov za goljufije in druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom EU, iz direktive o zaščiti finančnih interesov, da se EJT omogoči izvajanje učinkovitih preiskav in kazenskega pregona. V poročilu je poudarjeno tudi, da je ključno sodelovanje med EJT in državami članicami. Komisija se je decembra 2021 odločila, da bo začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper osem držav članic, ker niso pravilno prenesle direktive o zaščiti finančnih interesov. Februarja 2022 je začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper še pet držav članic. Maja 2022 je začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper štiri države članice. Komisija bo še naprej sprejemala vse potrebne ukrepe za zagotavljanje pravilnega in celovitega prenosa direktive o zaščiti finančnih interesov, po potrebi z nadaljnjimi postopki za ugotavljanje kršitev. Komisija pripravlja drugo poročilo o prenosu direktive o zaščiti finančnih interesov, ki bo končano v tretji četrtini leta 2022. To poročilo bo osredotočeno na ustreznost praga za DDV v višini 10 milijonov EUR ter na učinkovitost določb Direktive na področju goljufij pri javnih naročilih in zastaralnih rokov. 5.2.Preprečevanje pranja denarja Goljufije v zvezi s proračunom EU so lahko tudi uvod v druge oblike kriminala (tj. lahko so predhodna kazniva dejanja). Zato je pravni okvir EU za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, čeprav ni neposredno povezan z zaščito proračuna EU, v tem okviru pomemben. Vse države članice so poročale o popolnem prenosu pete direktive o preprečevanju pranja denarja, tj. direktive o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma. 5.3.Mehanizem za okrevanje in odpornost Uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost je začela veljati 19. februarja 2021. Z mehanizmom za okrevanje in odpornost se od začetka pandemije februarja 2020 do 31. decembra 2026 financirajo reforme in naložbe v državah članicah. Da bi države članice lahko koristile sredstva mehanizma, morajo Evropski komisiji predložiti nacionalne načrte za okrevanje in odpornost. Vsak načrt določa reforme in naložbe, ki se bodo izvedle do konca leta 2026, kar državam članicam omogoča, da prejmejo finančna sredstva do višine predhodno dogovorjene dodelitve. Vsak načrt bi moral obravnavati izzive, opredeljene v evropskem semestru, zlasti priporočila za posamezne države, ki jih je Svet sprejel v letih 2019 in 2020. Moral bi tudi pospeševati zeleni in digitalni prehod ter narediti gospodarstva in družbe držav članic odpornejše. Naložbe morajo upoštevati načelo, da se ne škoduje bistveno. Mehanizem za okrevanje in odpornost je instrument, ki temelji na uspešnosti. Izpolnjevanje dogovorjenih mejnikov in ciljev za doseganje reform in naložb v načrtih omogoča, da se državi članici izplačajo nepovratna sredstva in posojila. Uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost določa, da morajo države članice sprejeti vse ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov EU ter zagotoviti, da je uporaba sredstev skladna z veljavnim pravom EU in nacionalnim pravom. V ta namen mora država članica zagotoviti uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole in povračilo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov. Ta nov model izvajanja državam članicam nalaga veliko odgovornost pri zagotavljanju, da so ta sredstva zaščitena pred goljufijami, korupcijo, nasprotjem interesov (ki so opredeljena kot „resne nepravilnosti“) in dvojnim financiranjem. Vsak načrt tako vsebuje oddelek za nadzor in revizijo, v katerem države članice opišejo ukrepe (vključno z ukrepi za boj proti goljufijam), ki jih bodo izvedle, ter opredelijo posebne mejnike in cilje za zaščito finančnih interesov EU pred resnimi nepravilnostmi in dvojnim financiranjem. Komisija lahko načrt pozitivno oceni le, če so pozitivno ocenjeni sistemi nadzora, ki jih vsebuje. Urad OLAF je kot služba Komisije prispeval k oceni načrtov držav članic za okrevanje in odpornost, ki jo je pripravila Komisija, z zagotavljanjem ciljno usmerjenega svetovanja za boj proti goljufijam. Poteka sodelovanje z nacionalnimi organi za izmenjavo mnenj ter olajšanje razširjanja dobrih praks in izkušenj (kot je uporaba orodij IT – glej tudi oddelek 4.2.1). Septembra 2021 so Europol, urad OLAF, EJT, Eurojust in 21 držav članic združili moči v okviru Operacije SENTINEL za pripravo na pričakovani val goljufij, ki škodijo sredstvom za okrevanje. Europol je v ta namen vzpostavil namenski notranji mehanizem za obdelavo operativnih podatkov, pomoč pri izmenjavi informacij in podporo tekočim zadevam. Skupne dejavnosti so bile usmerjene v goljufije, davčne utaje, goljufije na področju trošarin, korupcijo, poneverbe, protipravno prilastitev in pranje denarja. Europol in urad OLAF sta februarja 2022 izdala skupno poročilo z naslovom „Assessing the Threats to the Next Generation EU (NGEU) Fund“ (Ocena tveganj za sklad za instrument Next Generation EU).

Med obveznostmi držav članic v zvezi z ukrepi za zaščito finančnih interesov EU je pomembno zbiranje podatkov o upravičencih, izvajalcih, podizvajalcih in dejanskih lastnikih. Komisija je državam članicam v zvezi z mehanizmom za okrevanje in odpornost omogočila uporabo orodja Arachne. Do konca leta 2021 je bilo sprejetih 22 nacionalnih načrtov. Do 31. julija 2022 jih je bilo sprejetih 25. 5.4.Zaščita žvižgačev Do nezakonitih dejavnosti in zlorabe prava lahko pride v kateri koli organizaciji, zasebni ali javni, veliki ali majhni. Pojavljajo se lahko v več oblikah, kot je korupcija, goljufija, zloraba s strani podjetij ali malomarnost. Take dejavnosti, če se jih ne obravnava, lahko povzročijo resno škodo javnemu interesu. Osebe, ki delajo za organizacijo ali so v stiku z njo v okviru svojih delovnih dejavnosti, so pogosto prve, ki so seznanjene s takim dogajanjem, in so zato v najboljšem položaju, da obvestijo tiste, ki lahko obravnavajo težavo. Žvižgači, tj. osebe, ki prijavijo nepravilnosti (v zadevni organizaciji ali zunanjemu organu) ali (javnosti) razkrijejo informacije o njih, ki so jih pridobili pri opravljanju dela, pomagajo preprečiti škodo in odkrivati grožnje ali škodo javnemu interesu, kar bi sicer morda ostalo neopaženo. Vendar je zaščita žvižgačev na evropski in nacionalni ravni neenakomerna in razdrobljena. Žvižgači zato svojih pomislekov raje ne razkrijejo, saj se bojijo povračilnih ukrepov. Države članice so morale direktivo o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije, sprejeto 23. oktobra 2019, v nacionalno zakonodajo prenesti do 17. decembra 2021. Direktiva zajema veliko ključnih področij prava EU, kot so preprečevanje pranja denarja, varstvo podatkov, zaščita finančnih interesov EU, varnost hrane in proizvodov, javno zdravje, varstvo okolja in jedrska varnost. Do konca leta 2021 je le pet držav članic sprejelo posebno zakonodajo. Do junija 2022 so to storile še štiri države. Le ena država članica še ni začela nobenega postopka. Tri države članice so celo razširile področje uporabe Direktive. Komisija mora do 17. decembra 2023 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju in uporabi Direktive. 5.5.Orodja EU za krepitev pravne države Komisija je v okviru tako imenovanih orodij EU za krepitev pravne države razvila več instrumentov za odzivanje na različne izzive za pravno državo. To vključuje evropski mehanizem pravne države, v jedru katerega je letno poročilo o stanju pravne države. Njegov cilj je razviti boljšo ozaveščenost in razumevanje razvoja dogodkov v državah članicah, da bi se lahko opredelila tveganja za pravno državo, pripravile možne rešitve in že zgodaj usmerila podpora. Mehanizem predvideva tudi postopek za letni dialog o pravni državi med Komisijo, Svetom in Evropskim parlamentom skupaj z državami članicami ter nacionalnimi parlamenti, civilno družbo in drugimi deležniki. 5.5.1.Poročilo o stanju pravne države – glavne ugotovitve in poudarki v zvezi z zaščito finančnih interesov EU Poročilo o stanju pravne države za leto 2021, vključno s 27 poglavji o državah, predstavlja pozitiven in negativen razvoj v obdobju med julijem 2020 in junijem 2021 v državah članicah na štirih ključnih področjih pravne države: pravosodni sistem, protikorupcijski okvir, pluralnost in svoboda medijev ter druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij. Vprašanja, povezana s pravosodnim sistemom in protikorupcijskim okvirom, lahko pomembno vplivajo na to, kako so finančni interesi EU zaščiteni v določeni državi članici. Tretje poročilo o stanju pravne države, sprejeto julija 2022, zajema obdobje od julija 2021 do junija 2022 ter prvič vključuje specifična priporočila za vse države članice, kot je predsednica Ursula von der Leyen napovedala v govoru o stanju v Uniji leta 2021. V skladu s preventivno naravo poročila je cilj priporočil podpreti države članice pri njihovih prizadevanjih za nadaljevanje tekočih ali načrtovanih reform, spodbuditi pozitiven razvoj dogodkov in jim pomagati ugotoviti, kje so morda potrebne izboljšave ali nadaljnji ukrepi v zvezi z nedavnimi spremembami ali reformami, tudi z namenom obravnavanja sistemskih izzivov v nekaterih primerih. 5.5.2.Napredek pri izvajanju Uredbe EU o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije Namen Uredbe (EU, EURATOM) 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti je zaščititi proračun EU pred kršitvami načel pravne države, ki dovolj neposredno vplivajo ali za katere obstaja resno tveganje, da bi lahko vplivale na njegovo dobro finančno poslovodenje ali na zaščito finančnih interesov EU. Komisija je 2. marca 2022 sprejela smernice, v katerih je pojasnila, kako bo uporabila Uredbo, vključno s tem, kako bodo varovane pravice končnih prejemnikov sredstev EU in upravičencev do njih (glej oddelek 7). Komisija je začela en postopek na podlagi uredbe o pogojenosti. 5.6.Protikorupcijska politika

Komisija je v letu 2021 državam članicam s svojima programoma še naprej zagotavljala tehnično podporo na področju boja proti korupciji in integritete, in sicer s programom za podporo strukturnim reformam in novovzpostavljenim Instrumentom za tehnično podporo. Tehnična podpora je olajšala revizijo postopkov za izbor in ocenjevanje sodnikov in tožilcev ter izvajanje protikorupcijskih ukrepov v izobraževanju, okoljskih zadevah in športu. Nekateri nacionalni organi so prejeli podporo za vzpostavitev mehanizmov spremljanja za nacionalne načrte za boj proti korupciji, za pregled pravil za upravljanje nasprotij interesov, za zagotavljanje nadzora nad javnofinančnimi odhodki ali za izkazovanje pripravljenosti za pridružitev Konvenciji Organizacije za gospodarsko sodelovanje iz razvoj (OECD) o boju proti podkupovanju. Komisija po vsej EU organizira delavnice za izmenjavo izkušenj na področju boja proti korupciji. Na 14. delavnici za izmenjavo izkušenj, ki je potekala 13. decembra 2021, so sodelovali predstavniki držav članic EU, Evropske komisije, Europola in akademikov, ki so razpravljali o odpornosti na korupcijo v kriznih časih. Komisija med drugim podpira tudi projekte, namenjene izboljšanju integritete in obravnavi korupcije v državah članicah EU. Leta 2021 so bili projekti za protikorupcijsko ukrepanje financirani iz Sklada za notranjo varnost - policija (ISFP) za obdobje 2014–2020 in med drugim vključujejo projekt C.O.R.E., katerega cilj je razviti in potrditi ponovljiv postopek za izračun tveganja korupcije v javnem naročanju v času pandemije na podlagi zbiranja in navzkrižne obdelave podatkov o javnih naročilih. Cilj postopka je okrepiti zgodnje odkrivanje tveganja korupcije in spodbujati trdnejšo dokazno podlago za reformo politike, in sicer tako, da je namenjen predvsem protikorupcijskim organom in organom kazenskega pregona pa tudi novinarjem in širši javnosti zaradi odgovornosti. Komisija države članice tudi spodbuja, naj sprejmejo nacionalne protikorupcijske strategije, s katerimi se zagotovi, da: ·se politične zaveze pretvorijo v konkretne ukrepe; ·se zakonodajne ali institucionalne vrzeli obravnavajo dosledno, celovito in usklajeno; ter ·se protikorupcijska prizadevanja prilagodijo razvijajočemu se okolju. 6.Rezultati dejavnosti nadzora 6.1.Viri podatkov in metodologija Ta oddelek temelji zlasti na podatkih, ki so jih države članice sporočile na področjih tradicionalnih lastnih sredstev (TLS) in deljenega upravljanja, države kandidatke pa na področju predpristopne pomoči. Podatki o neposrednih odhodkih (oddelek 6.1.2) so pridobljeni iz notranjega računovodskega sistema Komisije. V okviru 2 je navedeno, pod katerimi pogoji poteka poročanje držav članic in kako se podatki uporabljajo v tem oddelku. Sektorske uredbe o TLS in sredstvih v okviru deljenega upravljanja določajo več pogojev, pod katerimi morajo države članice poročati o nepravilnostih, odkritih na teh področjih. Za poročanje o nepravilnostih uporabljajo dva sistema IT: OWNRES na področju TLS in sistem za upravljanje nepravilnosti (IMS) na področju deljenega upravljanja in predpristopne pomoči. Države članice morajo v zvezi s TLS poročati o odkritih nepravilnostih in goljufijah v znesku več kot 10 000 EUR ter v poročanju navesti, ali se odkriti primer nanaša na goljufivo ravnanje. Enak finančni prag velja tudi v zvezi z deljenim upravljanjem, države članice pa morajo zagotoviti opredelitev sporočene nepravilnosti ter navesti, ali gre za sum goljufije, ugotovljeno goljufijo ali za enostavno (upravno) nepravilnost. Države članice lahko sporočene nepravilnosti posodobijo kadar koli in tudi spremenijo svojo opredelitev. V primeru enostavne nepravilnosti se uporabljajo nadaljnja odstopanja, državam članicam pa ni treba poročati o primerih: (1)kadar je edini vidik nepravilnosti celotna ali delna neizvedba dejavnosti, vključene v sofinanciran operativni program, zaradi stečaja upravičenca; (2)ki jih je upravičenec sporočil organu upravljanja ali organu za potrjevanje prostovoljno, preden jih je kateri od njiju odkril, pred plačilom javnega prispevka ali po njem; (3)kadar jih odkrije in popravi organ za upravljanje ali organ za potrjevanje pred vključitvijo zadevnih odhodkov v izkaz o odhodkih, predložen Komisiji. V tem poročilu se za primere, o katerih poročajo države članice, uporabljata dve obsežni kategoriji: nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije. Nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, so tiste, ki so jih države članice v zvezi s TLS opredelile kot goljufijo ali v zvezi z deljenim upravljanjem in predpristopno pomočjo kot sum goljufije ali ugotovljeno goljufijo. Preostali primeri so nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije.

Leta 2021 je bilo sporočenih skupaj 11 218 nepravilnosti, ki so vključevale zneske v višini približno 3,24 milijarde EUR. Kar zadeva število sporočenih nepravilnosti, je stanje v primerjavi z letom 2020 stabilno, saj se je zmanjšalo le za približno 5 %. Vendar povezani zneski pomenijo precejšnje povečanje glede na prejšnje leto, saj so se več kot podvojili (+121 %). Okvir 3 vsebuje kratko metodološko opombo o tem, kako razlagati te podatke in podatke, objavljene v naslednjih oddelkih. Za poročanje o nepravilnostih veljajo določene omejitve. V zvezi s TLS je obdobje od trenutka, ko so nepravilnosti storjene, in do trenutka, ko so odkrite, odvisno od vrste kontrol: kontrole ob prepustitvi omogočajo takojšnje odkritje, kontrole po prepustitvi pa se izvedejo v triletnem roku za obveščanje o carinskem dolgu. Tako lahko od prepustitve blaga do odkritja nepravilnosti minejo tri leta. Poročanje po odkritju je običajno kratko zaradi specifičnih zakonsko predpisanih rokov. Z izjemo nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, odkritih pred plačilom, tj. preprečenih, je v zvezi z odhodki velika večina sporočenih nepravilnosti (tistih, ki pomenijo goljufijo, in tistih, ki ne pomenijo goljufije) odkritih med naknadnimi kontrolami. To pomeni, da obstaja časovna vrzel med trenutkom, ko so nepravilnosti storjene, in trenutkom, ko so sporočene Komisiji. V povprečju ta časovna vrzel traja dve leti in pol do tri leta. Veliko odhodkov EU tudi sledi večletnim ciklom, pri čemer se izvajanje postopoma povečuje do zaključka programa (običajno n + 2 ali n + 3 glede na zadnje leto cikla, tj. 2022–2023 v zvezi s sedanjim programskim obdobjem), kar tudi pomeni leta z najvišjo stopnjo poročanja o nepravilnostih. Iz teh razlogov primerjava poročanja o nepravilnostih iz leta v leto ne zagotavlja zanesljive predstave o stanju, zlasti v zvezi z razlikami glede finančnega učinka, saj lahko na to vpliva zelo malo primerov visoke vrednosti. Zato to poročilo skupaj z razlikami iz leta v leto (in priložen dokument o statistični oceni nepravilnosti) predstavlja tudi večletno perspektivo (po programskem obdobju za kohezijsko in predpristopno politiko ter za pet let za druga področja), da bi se ublažila morebitna izkrivljanja analize zaradi zgoraj poudarjenih dejavnikov. 6.2.Prihodki Komisija je leta 2021 sprejela predlog za spremembo uredbe o dajanju lastnih sredstev na razpolago z namenom nadaljnje krepitve sistema dajanja lastnih sredstev na razpolago, da se zagotovijo redna in pravočasna plačila v proračun EU Poleg tega je bila izvedena nova strategija izvrševanja, namenjena hitrejšemu odzivanju na prihajajoča tveganja in boljši zaščiti TLS. 6.2.1.Goljufije na področju DDV EJT je pristojen za preiskovanje hujših kršitev skupnega sistema DDV. Take kršitve bi bilo treba povezati z ozemljem dveh ali več držav članic, vključevati pa bi morale skupno škodo v višini najmanj 10 milijonov EUR. EJT je leta 2021 preiskal 91 takih primerov z ocenjeno škodo v višini 2,5 milijarde EUR. 6.2.2.Tradicionalna lastna sredstva V letu 2021 je pandemija COVID-19 še naprej vplivala na življenja vseh posameznikov in podjetij v EU. Medtem ko je leta 2020 pandemija veljala za izredno stanje, je bila leta 2021 sprejeta kot samoumevna, kar potrjujejo podatki o uvozu: po šokantnem 11,6-odstotnem zmanjšanju uvoza v EU-27 leta 2020 se je uvoz leta 2021 povečal za 23 %. Preglednica 3 – Prihodki: Nepravilnosti, ki so jih države članice leta 2021 odkrile in o njih poročale – TLS Proračunsko področje Nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo Nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije FDR IDR Št. (v milijonih EUR) Št. (v milijonih EUR) v % v % Tradicionalna lastna sredstva EU-27 482 157,1 3 506 366,8 0,63 % 1,48 % V letu 2021 je število nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, in število nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, povezanih s TLS (glej preglednico 3), ostalo precej nespremenjeno, saj je bilo zmanjšanje v primerjavi s petletnim povprečjem le triodstotno. Število nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, se je povečalo za 1 %, število nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, pa se je zmanjšalo za 4 %. Od vseh primerov, ki pomenijo goljufijo in ki ne pomenijo goljufije, odkritih v letu 2021, jih je bilo 12 % opredeljenih kot goljufije. Povezani znesek TLS se je povečal in je bil najvišji znesek TLS, odkrit v zadnjih petih letih. Za nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, in za nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, se je odkriti znesek TLS povečal v primerjavi s petletnim povprečjem, in sicer za 32 % oziroma 13 %. Skupaj se je znesek TLS leta 2021 glede na povprečje za obdobje 2017–2021 povečal za 18 %. V letu 2021 so imele nacionalne službe za boj proti goljufijam skupaj s carinskimi službami ključno vlogo pri odkrivanju primerov goljufije. Inšpekcijski pregledi, ki so jih izvajale službe za boj proti goljufijam, so bili najuspešnejši način odkrivanja primerov goljufije ter so presegle kontrole po prepustitvi in kontrole ob prepustitvi pri odkrivanju goljufivega izogibanja carinam. Nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, so bile odkrite zlasti s kontrolami po prepustitvi blaga.

Večina primerov, ki so bili leta 2021 sporočeni kot goljufije in kot primeri, ki ne pomenijo goljufij, se nanaša na prenizko vrednotenje, nepravilno poreklo ali klasifikacijo/napačni opis blaga. Tihotapljenje ostaja ena glavnih vrst goljufije. Tekstil, električni stroji in oprema so bili vrste blaga, na katere so z vidika števila primerov in v finančnem smislu goljufije in nepravilnosti najbolj vplivale, sledijo razni kemijski proizvodi, obutev in tobačni izdelki z vidika zneskov ter vozila in plastika z vidika števila primerov. Leta 2021 je bila Kitajska še vedno glavna država porekla blaga, na katerega so vplivale nepravilnosti, sporočene kot nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, ali nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije. V zvezi z blagom, povezanim s COVID-19, so se leta 2021 opazno povečali zneski, ki so bili sporočeni kot nepravilni, za blago, kot so razkužila in izdelki za sterilizacijo, zaščitna oblačila in medicinsko potrošno blago. Vendar analiza kaže, da je bil učinek nepravilnosti, ki vplivajo na blago, povezano s COVID-19, leta 2021 še naprej razmeroma nizek (54 % vseh sporočenih nepravilnosti in 6 % povezanih zneskov). Leta 2021 je Komisija nadaljevala obiske, na kraju samem ali na daljavo, z namenom spremljanja in kontrole, da zagotovi pravilno uporabo carinske zakonodaje in zakonodaje o TLS. Kadar se sodelovanje in napredek pri reševanju nerešenih vprašanj štejeta za nezadostna, se izvedejo popravni ukrepi. Kot je navedeno v poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2020, je Komisija take popravne ukrepe že izvedla zoper Združeno kraljestvo v zvezi s prenizko vrednotenim tekstilom in obutvijo iz Kitajske. Sodišče je 8. marca 2022 izdalo sodbo v zadevi C-213/19 zoper Združeno kraljestvo. Komisija zdaj analizira posledice navedene sodbe Sodišča za Združeno kraljestvo (npr. ponoven izračun izgub TLS) in za druge države članice. V letu 2021 je bilo spremljanje obstoječih ukrepov trgovinske zaščite še naprej prednostna naloga. Posebna pozornost je bila namenjena tistim ukrepom trgovinske zaščite, pri katerih je bilo odkrito večje tveganje izogibanja dajatvam, bodisi s praksami izogibanja, znižanjem izvozne cene ali absorpcijo cene pri nadaljnji prodaji, potem ko so bili uvedeni protidampinški ali izravnalni ukrepi. Komisija je leta 2021 začela štiri preiskave glede morebitnega izogibanja v zvezi z uvozom tkanin iz steklenih vlaken iz Turčije in Maroka, potem ko so bile leta 2020 za te izdelke s poreklom iz Kitajske in Egipta uvedene protidampinške in izravnalne dajatve. V zvezi z istim izdelkom s poreklom iz Egipta je potekala tudi preiskava za ugotavljanje absorpcije dajatev. V zadnjih treh letih je bilo tako skupno začetih enajst preiskav glede morebitnega izogibanja in dve preiskavi za ugotavljanje absorpcije dajatev. Poleg tega je Komisija leta 2021 ugotovila, da se veljavnim protidampinškim dajatvam za dve različni vrsti gospodinjske aluminijaste folije iz Kitajske izogiba prek Tajske, kjer je bil izdelek predmet zgolj manjših dejavnosti sestavljanja. Več preiskanih primerov, ki so vključevali pretovarjanje, potem ko je bil zadevni izdelek poslan iz Kitajske za manjše dejavnosti sestavljanja v Turčiji in Maroku, simbolizirajo izzive, ki jih predstavlja kitajska politika En pas, ena pot, in neomajnost Komisije, da bo odločno ukrepala proti nepošteni trgovini, ki iz tega izhaja. 6.3.Odhodki Za reševanje krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, so bili uvedeni prožnosti in instrumenti, hkrati pa so se pojavili tudi novi izzivi in tveganja za proračun EU. Komisija je na splošno uspela ohraniti visoko raven revizijske pokritosti in zagotovila. Tako je bilo tudi v državah članicah, ki izvedejo večino revizij in vse kontrole v deljenem upravljanju. S tem se je zagotovilo, da zagotovljena prožnost ni privedla do sprostitve kontrol. Spremenjena pravila, uvedena v kontrolnih postopkih v državah članicah, so bila časovno in vsebinsko omejena. To je pomagalo upravičencem in državam članicam v težavnih okoliščinah. Vzpostavljeni so bili, ali pa so že obstajali, strogi blažilni ukrepi za ublažitev tveganj, povezanih z nemožnostjo izvajanja revizij in kontrol na kraju samem. Vključevali so nadomestitev revizij na kraju samem s pregledi dokumentacije in revizijami na daljavo ter možnost nadomestitve inšpekcijskih pregledov na kraju samem z rešitvami IT (geografsko označene fotografije, satelitski posnetki, video sestanki itd.). Glede na navedeno in skladno s pričakovanim trendom se je v zadnjih petih letih število sporočenih nepravilnosti (tistih, ki pomenijo goljufijo, in tistih, ki ne pomenijo goljufije), povezanih z odhodki EU za programsko obdobje 2007–2013, zmanjšalo, število nepravilnosti, povezanih s finančnim okvirom za obdobje 2014–2020, pa se povečuje v skladu s cikli izvajanja, tako da zdaj predstavljajo veliko večino sporočenih nepravilnosti (približno 90 %). Sporočene nepravilnosti v zvezi z letno porabo (neposredna pomoč kmetom in ukrepi za podporo trgu) so ostale stabilne.



Proračunsko področje Nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo Nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije FDR IDR Št. (v milijonih EUR) Št. (v milijonih EUR) v % v % Kmetijstvo 250 30,0 3 455 204,0 0,06 % 0,38 % Razvoj podeželja 144 16,5 2 400 94,7 0,12 % 0,68 % Podpora kmetijstvu 98 13,0 1 015 107,5 0,03 % 0,27 % Oboje/nejasno 8 0,5 40 1,8 – – Evropski strukturni in investicijski skladi 215 1 624,0 2 271 812,9 2,57 % 1,29 % Kohezijski in regionalni 155 1 605,5 1 627 588,5 3,42 % 1,25 % Socialna politika 50 16,7 614 217,6 0,11 % 1,39 % Ribištvo 10 1,8 70 6,8 0,35 % 1,32 % Druga sredstva v okviru delnega upravljanja 0 0 45 4,3 0,00 % 0,22 % Predpristopne dejavnosti 29 1,9 86 4,2 0,10 % 0,22 % Predpristopna pomoč 1 0,4 – – Instrument za predpristopno pomoč I 4 0,4 29 2,3 – – Instrument za predpristopno pomoč II 25 1,5 56 1,5 – – Neposredni odhodki 54 7,0 825 35,9 0,03 % 0,16 % SKUPAJ 548 1 662,9 6 682 1 061,3 1,0 % 0,63 % 6.3.1.Deljeno upravljanje Kmetijstvo – Analiza petletnega obdobja (2017–2021) potrjuje glavne vzorce, poudarjene v prejšnjih poročilih o zaščiti finančnih interesov. Čeprav se število nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, v razvoju podeželja postopoma povečuje, je v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020 še vedno manjše od števila nepravilnosti, sporočenih za obdobje 2007–2013, po primerljivem obdobju izvajanja. Poročanje o goljufijah v podpori kmetijstvu (vključno z neposredno pomočjo kmetom in tržnimi ukrepi) ostaja skozi čas precej stabilno, čeprav v letu 2021 izkazuje 17-odstotno zmanjšanje v primerjavi s prejšnjimi leti. Pogostost sporočenih goljufij v sorazmerju s plačili ostaja zelo majhna za neposredna plačila. Največja je za tržne ukrepe, zlasti v sektorju sadja in zelenjave, ter v zvezi z nacionalnimi podpornimi programi v vinskem sektorju. Zadevni finančni zneski so bili tudi sorazmerno visoki za tržni ukrep, posebej povezan s promocijo kmetijskih proizvodov. Kar zadeva razvoj podeželja in neposredna plačila kmetom, analiza tveganja in informacije civilne družbe na lastno pobudo, vključno z mediji, zanemarljivo prispevajo k odkrivanju nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije. V zvezi s tržnimi ukrepi ima analiza tveganja večjo vlogo pri odkrivanju zaradi na tveganju temelječega preverjanja poslovnih dokumentov tistih subjektov, ki prejemajo plačila.

Komisija je na podlagi akcijskega načrta za razvoj ekološke pridelave še nadalje okrepila boj proti goljufijam v ekološki pridelavi. V zvezi z zaščito finančnih interesov EU je sistematizirala navzkrižno preverjanje informacij v informacijskem sistemu za ekološko kmetovanje (OFIS) v zvezi z morebitno neskladnostjo v ekološki pridelavi z informacijami, ki jih ima o zagotavljanju finančne podpore za ekološko pridelavo. Urad OLAF je v zvezi s tem dobil neposreden dostop do sistema OFIS. Z EJT so potekale raziskovalne razprave o tem, da bi se mu odobril dostop do podatkov sistema OFIS, dostop do platforme TRACES pa mu je že bil odobren. Približno deset let od prvega poročanja delež primerov suma goljufije, ki niso privedli do obsodbe, ostaja zelo velik, delež primerov, v katerih se ugotovi goljufija, pa je majhen. To lahko pomeni, da je treba več vložiti v preiskovanje in pregon takih primerov. V obdobju 2017–2021 je bilo pri plačilih neposredne pomoči za kmete ponarejanje dokazil ali zahtevka za pomoč najpogosteje odkrita nepravilnost, ki pomeni goljufijo. Ponarediti je mogoče veliko dokumentov in informacij, na primer najemne pogodbe ali dokumente o lastništvu ter dokumente, povezane s skladnostjo z zahtevami navzkrižne skladnosti. V zvezi s tržnimi ukrepi so se goljufije zlasti nanašale na izvajanje ukrepa, pogosto skupaj z drugimi kršitvami V zvezi s tržnim ukrepom za promocijo so bili znatni finančni zneski evidentirani v več primerih, ki jih je preiskoval urad OLAF, kjer so bila nasprotja interesov kombinirana z drugimi nepravilnostmi. Potencialno tveganje je ustvarjanje umetnih pogojev za namen prejemanja finančne podpore. Pri razvoju podeželja so goljufi uporabljali zlasti prakso ponarejanja dokumentov. To lahko vključuje ponarejanje računov, izjave, da je rabljena oprema nova, manipulacija s ponudbami v postopkih javnega naročanja ali zagotavljanje lažnih informacij o skladnosti s pogoji za prejem pomoči. Pomembno število nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, se je nanašalo na nepopolno izvajanje ukrepa. Ustvarjanje umetnih pogojev je prav tako potencialno tveganje za financiranje razvoja podeželja. Upravičenci lahko na primer umetno razdelijo kmetijska gospodarstva in zaprosijo za pomoč prek več povezanih podjetij, da bi se izognili navzgor omejenim zneskom podpore. Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) – Med letoma 2017 in 2021 se je za sklade ESI število nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, povezanih s programskim obdobjem 2007–2013, zmanjšalo. Število nepravilnosti, sporočenih za programsko obdobje 2014–2020, se je povečalo. Ta dinamika je skladna z znanimi trendi in vzorci v odkrivanju in poročanju o nepravilnostih ter je povezana s ciklom izvajanja večletnih programov. Število nepravilnosti, sporočenih kot goljufije za programsko obdobje 2014–2020, je bilo skladno s številom nepravilnosti, odkritih za programsko obdobje 2007–2013 po enakem številu let od začetka obdobja; FDR je bila pri približno 1 % višja kot za obdobje 2007–2013. To ne velja za nepravilnosti, ki niso pomenile goljufije. Zanje je zmanjšanje števila in finančnih zneskov, sporočenih po osmih letih od začetka programskega obdobja, osupljivo (glej kratek pregled 17 za analizo razlogov za zmanjšanje). Urad OLAF je na splošno v zvezi s kohezijsko in ribiško politiko izvedel posebno analizo na podlagi nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije in ki so jih sporočile države članice do vključno z letom 2020. V tej analizi je opredeljenih več možnih razlag, ki bi lahko v veliki meri pojasnile to veliko zmanjšanje. Zamude pri izvajanju zadevnih operativnih programov lahko pojasnijo del sedanje vrzeli. Drugi del zmanjšanja števila nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, je mogoče pojasniti z možno spremembo v praksah poročanja nekaterih organov za nepravilnosti, ki vključujejo manj kot 10 000 EUR. Za programsko obdobje 2014–2020 je bila razširjena možnost uporabe poenostavljenega obračunavanja stroškov. Za Evropski socialni sklad je lahko povečanje odstotka odhodkov, ki jih zajema poenostavljeno obračunavanje stroškov (s 7 % na 33 %) pomemben dejavnik, ki prispeva k zmanjšanju nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije. Delno bi lahko razlog bilo tudi zapoznelo prilagajanje spremembi v odstopanju od poročanja o nepravilnostih, ki ne pomenijo goljufije, do česar je prišlo leta 2009 in je vplivalo na poročanje v obdobju 2007–2013. K takemu zmanjšanju bi lahko prispevala tudi uvedba letnih zaključnih računov in izključitev tekočih ocen. Od programskega obdobja 2014–2020 lahko države članice iz letnih zaključnih računov izključijo odhodke, v zvezi s katerimi se izvaja ocena zakonitosti in pravilnosti. S to izključitvijo se države članice izognejo znižanju prispevka iz določenega sklada, tudi če obstajajo nepravilnosti. Države članice uporabljajo to možnost. Po sedmih letih izvajanja (konec leta 2020) bi pod določenimi pogoji skupni učinek teh razlogov pomenil približno dve tretjini zmanjšanja v poročanju o nepravilnostih, ki ne pomenijo goljufije, v vsej EU. Učinek večje upravne zmogljivosti bi bilo prav tako treba upoštevati. Ni kazalnikov, s katerimi bi bilo mogoče izmeriti povečanje zmogljivosti izvajalskih organov in upravičencev, ali učinka, ki bi ga to lahko imelo v smislu zmanjšanja nenamernih nepravilnosti. Vendar nekateri dejavniki, ki prispevajo k temu, kažejo na tak pozitiven razvoj, na primer: a) učinkoviti in sorazmerni ukrepi proti goljufijam, sprejeti na ravni operativnega programa, ki so morda privedli do zgodnjega odkrivanja in preprečevanja nepravilnosti (tistih, ki pomenijo goljufijo, in tistih, ki ne pomenijo goljufije); b) izboljšane kakovost in izkušnje zadevnih organov (zlasti v nekaterih državah članic), vključno z upravičenci; ter c) večja vključenost civilne družbe prek paktov za integriteto (glej kratek pregled 18). Po drugi strani pa je izbruh COVID-19 morda dodatno obremenil upravno zmogljivost vseh tistih, udeleženih v sistemih upravljanja in kontrol. To bi lahko prispevalo k odkrivanju več nepravilnosti v prihodnjih letih. Tveganje za nepravilnosti se zdi večje na področjih kohezijske politike, povezanih s prevozom, varstvom okolja, raziskavami, tehnološkim razvojem in inovacijami, socialno vključenostjo ter spodbujanjem zaposlovanja in mobilnosti delovne sile.

Analiza je pokazala tveganja, povezana z zelenim prehodom, vključno z naložbami v energijsko učinkovitost, zagotavljanjem pitne vode, ravnanjem z odpadki, obnovljivo energijo (sončno) in preprečevanjem tveganj. Zdi se, da so tveganja digitalnega prehoda očitnejša v storitvah in aplikacijah za mala in srednja podjetja (MSP) z vidika števila nepravilnosti ter storitvah in aplikacijah za e-upravo z vidika povezanih finančnih zneskov. Nepravilnosti so bile sporočene tudi v zvezi z naložbami v infrastrukturo za digitalni prehod. V zvezi z raziskavami, tehnološkim razvojem in investicijami analiza kaže večja tveganja za naložbe, namenjene zagotavljanju pomoči za te dejavnosti v podjetjih. Še posebej so bili prizadeti ukrepi za spodbujanje raziskav, inovacij in podjetništva v MSP. Tveganja so visoka v zvezi z naložbami v prometno infrastrukturo zaradi pogostosti nepravilnosti pri splošnih cestnih projektih, ki se nanašajo na regionalne in lokalne ravni, ter zaradi visokih finančnih zneskov, povezanih z nepravilnostmi v zvezi z železnico in cestami vseevropskega omrežja (TEN). Naložbe v multimodalno infrastrukturo omrežja TEN in električna omrežja se prav tako zdijo tvegana. Tveganja v zvezi s socialno vključenostjo, revščino in diskriminacijo se zdijo večja za naložbe v (i) aktivno vključevanje; (ii) zdravstveno infrastrukturo; (iii) boljši dostop do zdravstvenega varstva in socialnih storitev; (iv) socialno infrastrukturo ter obnovo podeželskih in mestnih območij; (v) naložbe v korist marginaliziranih skupnosti in (vi) infrastrukturo za varstvo otrok. V zvezi s spodbujanjem zaposlovanja in mobilnosti delovne sile se tveganja zdijo večja za naložbe v (i) prilagajanje delavcev in podjetij na spremembe, zlasti v dejavnostih za zasnovo in razširjanje inovativnih in produktivnejših načinov dela; (ii) dostop do zaposlitve, zlasti dejavnosti za iskalce zaposlitve in neaktivne osebe, vključno z dolgotrajno brezposelnimi in osebami, ki so oddaljene od trga dela; ter (iii) podporo za samozaposlovanje in ustanavljanje podjetij. Najpogostejša nepravilnost, ki pomeni goljufijo, je bila uporaba lažne ali ponarejene dokumentacije. Visoki finančni zneski so bili povezani s kršitvami pogodbenih določb/pravil, ki pomenijo goljufijo. Tovrstna goljufija je pogosto vključevala nepopolno izvedbo financiranega ukrepa ali njegovo neizvajanje. Večina nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, v zvezi z etiko in integriteto se je nanašala na nasprotja interesov. Kršitve pravil o javnem naročanju so bile najpogosteje sporočene nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, vendar je bila goljufija odkrita v le 4 % teh primerov. Analiza tveganja še vedno le zanemarljivo prispeva k odkrivanju goljufij, informacije civilne družbe (vključno z informacijami, objavljenimi v medijih) pa imajo pomembno in vse večjo vlogo. To ne velja za nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije. Odkrivanje goljufij in nepravilnosti bi bilo mogoče izboljšati s projekti naknadne tematske analize tveganja s poudarkom na skupinah preteklih transakcij. Pakti za integriteto, ki so orodje za spremljanje, ki ga podpira civilna družba, namenjeno povečanju preglednosti, odgovornosti in dobrega upravljanja v javnem naročanju, se spodbujajo v programih za obdobje 2021–2027 v okviru zasnove in ocene. Z zaključkom 18 pilotnih projektov (v 11 državam članicah med letoma 2016 in 2021) Komisija spodbuja države članice, naj še naprej izvajajo pakte za integriteto v ciljno usmerjenih projektih, financiranih s sredstvi EU, s postopno vključitvijo paktov za integriteto v svoje programe, ter jim zagotavlja podporo v zvezi s tem, tj. z nedavno objavljenim naborom orodij. Približno deset let od prvega poročanja delež primerov suma goljufije, ki niso privedli do obsodbe, ostaja zelo velik, delež primerov, v katerih se ugotovi goljufija, pa je majhen. To lahko pomeni, da je treba več vložiti v preiskovanje in pregon takih primerov. Druga sredstva v okviru deljenega upravljanja – V zvezi s sredstvi v okviru deljenega upravljanja za druge notranje politike je bil Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) najbolj prizadet zaradi goljufij. Več kot 90 % odkritih nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, je bilo povezanih z naslednjimi skladi: Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF), Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) in pobuda za zaposlovanje mladih. 6.3.2.Posredno upravljanje Predpristopna pomoč – Nepravilnosti, sporočene na tem področju leta 2021, se zmanjšujejo v primerjavi s petletnim povprečjem (–23 % po številu in –48 % v zvezi z nepravilnimi finančnimi zneski). V istem obdobju se je največje število odkritih nepravilnosti nanašalo na predpristopno pomoč za razvoj podeželja in čezmejno sodelovanje. 6.3.3.Neposredno upravljanje Število odkritih nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, povezanih z neposrednimi odhodki Komisije, se je od leta 2016 zmanjšalo in je bilo v zadnjih štirih letih kljub zanemarljivemu povečanju leta 2021 stabilno. Število nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, se je še naprej zmanjševalo, leto 2021 pa je bilo leto z najnižjimi številkami tako glede števila primerov kot tudi povezanih zneskov. Najpogostejše vrste nepravilnosti se nanašajo na upravičenost odhodkov in premajhno uspešnost/neuspešnost. V letu 2021 so bila področja politike, na katera so najbolj vplivale nepravilnosti, raziskovanje in inovacije; enotni trg; varnost, obramba in upravljanje meja; evropske strateške naložbe in zunanje delovanje. 7.Napoved za leto 20