SPOROČILO KOMISIJE SVETU

v skladu s členom 395 Direktive Sveta 2006/112/ES

1. OZADJE

V skladu s členom 395 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o DDV) lahko Svet na predlog Komisije soglasno kateri koli državi članici dovoli, da uvede posebne ukrepe, ki odstopajo od določb navedene direktive, za poenostavitev postopka obračunavanja davka ali za preprečevanje nekaterih vrst davčnih utaj ali izogibanja davkom. Ker ta postopek omogoča odstopanje od splošnih načel DDV v skladu s stalnim odločanjem Sodišča Evropske unije, bi morala biti taka odstopanja po obsegu omejena in sorazmerna.

V dopisu, ki ga je Komisija evidentirala 23. oktobra 2012, je Romunija zaprosila za dovoljenje, da še naprej uporablja ukrep, ki odstopa od člena 193 Direktive o DDV. V skladu s členom 395(2) navedene direktive je Komisija z dopisom z dne 18. januarja 2013 obvestila druge države članice o prošnji Romunije. Z dopisom z dne 22. januarja 2013 je Komisija uradno obvestila Romunijo, da ima vse informacije, potrebne za presojo prošnje.

Romunija prosi za dovoljenje, da še naprej uporablja mehanizem obrnjene davčne obveznosti v zvezi z nekaterimi žiti in semeni oljnic, za katere ji je bilo predhodno odobreno odstopanje[1].

To odstopanje je odobril Svet v zelo posebnih okoliščinah, v okviru katerih se je Romunija zavezala, da bo v obdobju uporabe navedenega odstopanja izvedla vrsto reform, kar ji bo omogočilo, da bo po prehodnem obdobju ponovno uporabljala običajni sistem.

Ta pristop je bil zlasti upravičen z dejstvom, da bi se tveganje goljufij preneslo na druge države članice, in sicer v sektorju, katerega gospodarski pomen je v več državah članicah precejšen.

Treba je opozoriti, da je med pogajanji v Svetu o navedenem odstopanju več držav članic izrazilo skrb, da je lahko kakršno koli odstopanje od sistema razdrobljenih plačil le zadnja možnost in nujen ukrep v dokazanih primerih goljufij ter da je treba nuditi jamstva glede nujnosti in izjemne narave odobrenega odstopanja, trajanja ukrepa in posebne narave zadevnih proizvodov. Te države članice so poleg tega poudarile, da pri mehanizmu obrnjene davčne obveznosti vedno obstaja tveganje, da se goljufije prenesejo na druge države članice, in opomnile, da se postopek obrnjene davčne obveznosti ne bi smel sistematično uporabljati kot nadomestilo za neustrezen nadzor s strani davčnih organov držav članic. V posebnem primeru Romunije so razumele, da je bil zadevni sektor v zgornjem delu proizvodne verige, ter opozorile, da so se romunski organi zavezali, da ne bodo zaprosili za podaljšanje veljavnosti odstopanja in zlasti, da bodo izvedli strukturne ukrepe za izboljšanje stanja pred koncem dvoletnega obdobja uporabe odstopanja.

Romunija je izrecno in nedvoumno potrdila, da sprejema te pogoje.

Ta zaveza je bila posebej omenjena v prvi uvodni izjavi izvedbenega sklepa Sveta 2011/363/EU z dne 20. junija 2011, kjer je napisano, da je Romunija navedla „da ne bo prosila za podaljšanje tega dovoljenja“.

Romunija je sprejela dejstvo, da obdobja uporabe dveh let ni mogoče podaljšati, vendar je kljub temu poslala prošnjo za podaljšanje.

2. OBRNJENA DAVČNA OBVEZNOST

Oseba, ki je v skladu s členom 193 Direktive o DDV zavezana plačati DDV, je davčni zavezanec, ki dobavlja blago ali storitve. Namen mehanizma obrnjene davčne obveznosti je prenos navedene obveznosti na davčnega zavezanca, kateremu se dobavlja.

Do goljufije neplačujočega gospodarskega subjekta pride, ko trgovci po prodaji svojih izdelkov davčnim organom ne plačajo DDV. Vendar so njihovi kupci upravičeni do davčne olajšave, ker imajo veljaven račun. V najbolj skrajnih primerih takšne davčne utaje so isto blago ali storitve prek sistema „vrtiljaka“ (ki vključuje blago ali storitve, s katerimi se trguje med državami članicami) večkrat dobavljeni brez plačila DDV davčnim organom. Z določitvijo osebe, ki ji je dobavljeno blago ali storitve, kot zavezanke za plačilo DDV v takšnih primerih, mehanizem obrnjene davčne obveznosti odpravlja možnost navedene vrste davčnih utaj.

3. PROŠNJA

Romunija prosi, da naj ji Svet v skladu s členom 395 Direktive o DDV na predlog Komisije dovoli, da še naprej uporablja posebni ukrep, ki odstopa od člena 193 Direktive o DDV, kar zadeva uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za pšenico, piro, rž, ječmen, koruzo, sojo, fižol, seme oljne repice ali ogrščice, sončnično seme in sladkorno peso.

Razlog za prošnjo v veliki meri temelji na dejstvu, da je bilo Madžarski odobreno podobno odstopanje za kmetijske proizvode, in sicer prav tako za natanko 2 leti[2] (in pod enakim pogojem, da se ne bo zahtevalo podaljšanje, ki ga je Madžarska izrecno sprejela). Vendar se datuma začetka in konca obeh odstopanj razlikujeta: od 1. junija 2011 do 31. maja 2013 za Romunijo in od 1. julija 2012 do 30. junija 2014 za Madžarsko. Po mnenju Romunije bo obstajalo tveganje, da se goljufije prenesejo nanjo, zlasti ker se bo odstopanje za Madžarsko še naprej uporabljalo po tem, ko se bo odstopanje za Romunijo končalo. Ukrepi proti goljufijam, ki so bili uvedeni v tem okviru, po mnenju Romunije ne bodo zadostovali za preprečevanje goljufij po 31. maju 2013.

4. STALIŠČE KOMISIJE

Ko Komisija v skladu s členom 395 prejme prošnje, jih preuči, da bi zagotovila izpolnjevanje osnovnih pogojev za njihovo odobritev, tj. da predlagan posebni ukrep poenostavlja postopke za davčne zavezance in/ali davčno upravo ali da predlog preprečuje določene vrste davčnih utaj ali izogibanja davkom. V tem okviru je Komisija vedno sprejela omejen in previden pristop za zagotovitev, da odstopanja ne ogrozijo delovanja splošnega sistema DDV, so v obsegu omejena, potrebna in sorazmerna.

Komisija zlasti meni, da je vrsta zadevnega blaga, to so žita in semena oljnic, takšne narave, da naj bi bila revizija mogoča s konvencionalnim nadzorom, kar pomeni, da ne bi bilo treba izvajati mehanizma obrnjene davčne obveznosti. Zato je bilo odstopanje odobreno Romuniji v izjemnih okoliščinah, da bi imela čas za izvajanje določenih reform za boj proti goljufijam.

Drugič, ukrep ni bil nikoli zamišljen kot dolgoročna rešitev ali kot nadomestilo za neustrezen nadzor davčnih zavezancev na teh zelo pomembnih trgih. Odstopanje je bilo upravičeno kot del paketa ukrepov, ki jih mora sprejeti Romunija in so časovno omejeni, ter pod dogovorjenim pogojem, da Romunija ne bo prosila za podaljšanje odstopanja. Isti pogoji so bili vključeni v odstopanje, odobreno Madžarski.

Poleg tega kaže, da so se goljufije v teh sektorjih prenesle zlasti na druge države članice v Jugovzhodni Evropi. Glede na to bi uporaba obrnjene davčne obveznosti za daljše obdobje pomenila tveganje goljufij za te države članice, ki ga glede na pomen teh sektorjev v regiji ne smemo podcenjevati.

5. SKLEPNE UGOTOVITVE

Na podlagi navedenega Komisija nasprotuje prošnji Romunije.

[1] Izvedbeni sklep Sveta 2011/363/EU z dne 20. junija 2011 o dovoljenju Romuniji, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od člena 193 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 163, 23.6.2011, str. 26).

[2] Izvedbeni sklep Sveta 2012/624/EU z dne 4. oktobra 2012 o dovoljenju Madžarski, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od člena 193 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 274, 9.10.2012, str. 26).