SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o pripravi medvladnega sporazuma za dejavnosti evropskega programa za spremljanje Zemlje (GMES) med letoma 2014 in 2020

(Besedilo velja za EGP)

1. Uvod

Cilj programa GMES je razviti visokokakovosten evropski sistem za opazovanje Zemlje. V času, ko mednarodni partnerji EU veliko vlagajo v take zmogljivosti, je usklajen odziv EU strateško pomemben. Storitve GMES bodo imele pozitiven učinek na številne evropske politike. Program ponuja tudi precejšnje možnosti za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest, kar je v skladu s strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast.

Prihodnji program GMES: trenutno stanje

Komisija je v sporočilu z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“[1] predlagala, da se evropski program za spremljanje Zemlje (GMES) financira zunaj naslednjega večletnega finančnega okvira, saj so proračunska sredstva EU za financiranje tovrstnega obsežnega projekta omejena. Komisija si kljub temu močno prizadeva za uspeh programa GMES, zato je novembra 2011 sprejela sporočilo[2], v katerem je opredelila glavne elemente ustreznega upravljanja in dolgoročnega financiranja programa GMES po letu 2014.

Komisija je zlasti predlagala ustanovitev posebnega sklada GMES po vzoru Evropskega razvojnega sklada, v katerega bi finančna sredstva prispevalo vseh 27 držav članic glede na njihov bruto nacionalni dohodek (BND). Za to je potreben medvladni sporazum med državami članicami EU v okviru Sveta. Pooblastila za upravljanje sklada bi bilo treba podeliti Komisiji.

Evropski parlament je 16. februarja 2012 sprejel resolucijo o prihodnosti programa GMES, v kateri se je zavzel za njegovo financiranje v okviru večletnega finančnega okvira. O sporočilu je razpravljal tudi Svet, zlasti o vprašanju financiranja iz medvladnega sklada, vendar o tem še ni sprejel odločitve.

Tveganja, povezana z zamudami

Pri programu GMES od ustanovitve leta 1998 ni prišlo niti do prekoračitve stroškov niti do znatnih zamud. Vendar pa bi morebitna prekinitev dejavnosti lahko imela škodljive posledice za uporabnike ter ogrozila dozdajšnje naložbe in verodostojnost programa. Poleg tega bi prišlo do prekoračitve stroškov.

Storitve GMES so v predoperativni fazi ustvarile pomembne sinergije v nacionalnih ali regionalnih naložbah. Od začetka leta 2012 delujeta dve storitvi GMES, in sicer storitev spremljanja kopnega in storitev ukrepanja v kriznih razmerah, ki ju zdaj uporabljata uporabniški skupnosti. Prekinitev zagotavljanja teh storitev bi povzročila veliko informacijsko vrzel in negativno vplivala na dejavnosti uporabnikov. To velja tudi za druge storitve GMES, ki se zagotavljajo predoperativno, denimo storitve spremljanja morskega okolja in ozračja, ali za varnostne storitve in storitve na področju podnebnih sprememb, ki so še vedno v razvojni fazi. V zvezi s tem sedanje negotovosti pri pripravi operativne faze že vplivajo na zavzetost zainteresiranih strani s področij civilne zaščite, okoljevarstva ali znanosti ter zasebnih podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij v sektorju komercialnih storitev.

Zaradi negotovosti glede operativne faze bi lahko prišlo tudi do težav pri uvajanju vesoljske komponente, za katero bodo prvi trije sateliti Sentinel pripravljeni na izstrelitev leta 2013. Svet Evropske vesoljske agencije (ESA) je aprila 2012 podvomil v možnost odobritve njihove izstrelitve, ne da bi se prej natančneje pojasnile dejavnosti in prihodnje institucionalne ureditve. Odložitev izstrelitve bi povzročila znatne dodatne stroške, zlasti za skladiščenje satelitov v ustreznih pogojih. Poleg tega so za evropske uporabnike zaradi nedavne opustitve satelita ENVISAT[3], ki je pričakovano življenjsko dobo krepko presegel, podatki satelitov Sentinel še toliko bolj nujni.

Čeprav se stališče Komisije v zvezi s financiranjem programa GMES zunaj večletnega finančnega okvira ni spremenilo, Komisija še naprej podpira države članice pri oblikovanju potrebnega medvladnega sporazuma in pravočasni pripravi potrebnih predpisov za dejavnosti GMES, da bi tako zagotovila neprekinjeno izvajanje programa.

Za pripravo medvladnega sporazuma ter uredbe o izvajanju tega sporazuma in finančne uredbe bo potrebno nekaj časa. Komisija poziva države članice, naj nemudoma začnejo s pripravo medvladnega sporazuma, saj morajo biti navedeni dokumenti zaključeni do 1. januarja 2014.

Zaradi olajšanja tekočih razprav priloga k temu sporočilu vključuje podrobnejši osnutek glavnih elementov medvladnega sporazuma, ki je lahko podlaga za pogajanja.

2. Sklad GMES

Komisija je v sporočilu iz novembra 20112 potrdila, da so za dejavnosti GMES med letoma 2014 in 2020 potrebna finančna sredstva v višini največ 5,841 milijarde EUR v stalnih cenah.

Med možnostmi financiranja programa GMES so bile do zdaj preučene tri, vse zunaj finančnega okvira od leta 2014 naprej: poseben sklad GMES (podoben modelu, izbranemu za Evropski razvojni sklad), možnost okrepljenega sodelovanja (ki bi vključevala države članice z velikim zanimanjem za program) in nazadnje možnost sodelovanja industrije, pri kateri bi si odgovornost in financiranje delili z gospodarskimi subjekti. Komisija v svoji oceni ni bila naklonjena zadnjima dvema možnostma, ker bi po eni strani okrepljeno sodelovanje ogrozilo razsežnost EU-27 programa, po drugi strani pa so izkušnje s projektom Galileo že pokazale, da bi bilo zasebni sektor kratkoročno težko pritegniti za daljše obdobje ter da to tudi ni v skladu s programom, ki je v javnem interesu.

Zato je Komisija predlagala ustanovitev posebnega sklada GMES. V ta sklad naj bi prispevalo vseh 27 držav članic. Čeprav gre za odločitev, ki je v izključni pristojnosti držav članic, Komisija vse države članice poziva, da pri teh prizadevanjih sodelujejo ter tako zagotovijo in utrdijo evropsko razsežnost programa GMES.

Za to bo potreben medvladni sporazum med vsemi državami članicami EU v okviru Sveta. Glavni elementi takega sporazuma so podrobneje predstavljeni v Prilogi k temu sporočilu.

V medvladnem sporazumu bi bili določeni finančni prispevki vseh 27 držav članic EU na podlagi njihovega bruto nacionalnega dohodka (BND) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. S sporazumom bi se vzpostavil „svet GMES“ kot glavni nadzorni organ sklada, ki bi bil pooblaščen predvsem za sprejemanje splošnega proračuna, odobritev izvrševanja proračuna in zaključnih računov predhodnega leta, odobritev sklenitve sporazumov z državami članicami, tretjimi državami, mednarodnimi vladnimi in nevladnimi organizacijami ali nacionalnimi organizacijami držav članic.

Za zagotovitev kontinuitete programa bi bilo treba od 1. januarja 2014 začasno uporabljati nekatere določbe sklada GMES, dokler ga ne ratificira 27 držav članic.

3. Izvajanje sklada GMES

Medvladni sporazum kot prvi korak k vzpostavitvi programa GMES po letu 2013 bi bilo treba glede podrobnosti izvajanja nadalje razviti v izvedbeno uredbo.

Uredba o operativnih dejavnostih programa GMES bi morala vključevati pravila, ki bodo oblikovalcem politik v EU in državah članicah neprekinjeno zagotavljala natančne in zanesljive podatke in informacije o okoljskih vprašanjih, podnebnih spremembah ter varnostnih zadevah. Uredba bi morala s popolnim in prostim dostopom do informacij in podatkov GMES, pridobljenih z opazovanjem, spodbuditi komercialne aplikacije v številnih različnih sektorjih in tako prispevati h gospodarski stabilnosti in rasti.

Taka uredba bi morala določati pravila za upravljanje, vodenje, izvajanje, računovodstvo, revizijo in razrešnico, ki se bodo uporabljala za sklad GMES. Sprejeti bi jo morala Svet in Evropski parlament na predlog Komisije. Vsebovati bi morala tudi določbe glede načrtovanja in izvajanja ukrepov GMES, vključno s pravili za sporazume o podelitvi pooblastil ter za oddajo naročil in donacij. Poleg tega bi morala vključevati ustrezne določbe, ki bi Komisiji omogočale, da pri spremljanju in nadzoru izvajanja programa GMES uporabi zunanje strokovno znanje.

Zaradi zagotavljanja dolgoročnosti programa GMES je pomembno, da ima program ne glede na izbrano strukturo potrebne operativne zmogljivosti, in sicer vire in strokovno znanje ter ustrezno pravno sposobnost za njihovo uporabo ter izvajanje ukrepov GMES, da se izpolnijo cilji programa v skladu s pričakovanji uporabnikov.

4. Sklepi

Ob upoštevanju časa za pripravo vsega potrebnega za operativno fazo in nevarnosti prekinitve Komisija:

– poziva države članice, naj uvedejo potrebne ukrepe za pravočasno sprejetje medvladnega sporazuma in uredbe za operativne dejavnosti programa GMES, ter

– znova poudarja svojo zavezanost podpori državam članicam v tem procesu.

Priloga

Glavni elementi osnutka MEDVLADNEGA SPORAZUMA

o vzpostavitvi medvladnega sklada za evropski program spremljanja Zemlje (GMES) za obdobje od med letoma 2014 in 2020

med predstavniki vlad držav članic v okviru Sveta o financiranju evropskega programa za spremljanje Zemlje (GMES) za obdobje 2014–2020

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO SE –

ob upoštevanju naslednjega:

(1) [Velika začetnica …]

(2) [Velika začetnica …]

(3) [Velika začetnica …] –

DOGOVORILI:

Ustanovitev sklada GMES

1. S tem sporazumom države članice ustanavljajo sklad za financiranje evropskega programa za spremljanje Zemlje GMES (v nadaljnjem besedilu: sklad GMES).

2. Iz sklada GMES se bodo financirale vse dejavnosti in ukrepi v okviru programa GMES. V ta namen se lahko uporabljajo vsi finančni instrumenti, ki so za doseganje ciljev programa GMES ocenjeni kot nujni ali najustreznejši.

3. Pravila za upravljanje, vodenje, izvajanje, računovodstvo, razrešnico in revizijo, ki se bodo uporabljala za sklad GMES, bodo določena v uredbi. Uredbo sprejmeta Svet in Evropski parlament na predlog Komisije.

4. Navedena uredba vključuje določbe glede delovanja sklada GMES ter načrtovanja in izvajanja ukrepov GMES, vključno s pravili za podelitev pooblastil Komisiji, pravili za sporazume o podelitvi pooblastil z agencijami, za katere velja pravo Unije, organi, ki jih ustanovijo Skupnosti, in drugimi specializiranimi organi Unije ter nacionalnimi ali mednarodnimi javnimi organi ali organi zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, ter pravili za oddajo naročil in donacij.

5. Poleg tega so v uredbi določene obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom in revizijo izvrševanja proračuna in nastalih obveznosti. Določa tudi obveznosti in podrobna pravila za vsak organ s pooblastilom za upravljanje proračuna, in sicer glede njegove vloge pri lastnih odhodkih.

Nadzor in upravljanje

6. Sklad GMES nadzira svet GMES, ki ga sestavljajo po en predstavnik iz vsake države članice, predseduje pa mu Komisija.

7. Za upravljanje sklada GMES je zadolžena Komisija. Komisija prevzame izvrševanje proračuna, ki ga odobri svet GMES, ter finančno izvajanje projektov in programov.

8. Komisija izvaja ukrepe, ki se financirajo iz sklada GMES. V ta namen lahko naloge izvajanja prenese na

(a) agencije, za katere velja pravo Unije;

(b) organe, ki jih ustanovijo Skupnosti, in druge specializirane organe Unije, če je to v skladu z nalogami posameznega organa, kakor so opredeljene v temeljnem aktu;

(c) nacionalne ali mednarodne javne organe ali organe zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, če zagotovijo ustrezna finančna jamstva in izpolnjujejo pogoje iz uredbe o izvajanju tega sporazuma.

9. Pri tem Komisija ne sme podeliti pooblastil, ki jih ima po pogodbah ali po tem sporazumu, kadar ta vključujejo precejšnjo diskrecijsko pravico, vključno s političnimi odločitvami.

10. Sklepi Komisije glede vračil neupravičeno plačanih zneskov so v skladu s členom 299 PDEU izvršljivi.

Svet GMES

11. Svet GMES je pooblaščen, da s kvalificirano večino dveh tretjin glasov članov z glasovalno pravico:

(a) sprejme splošni proračun in odobri njegovo izvrševanje ter zaključne račune za prejšnje leto, skupaj z bilanco stanja sredstev in obveznosti sklada GMES ob upoštevanju poročila zunanjega revizorja;

(b) odloča o vseh ukrepih v okviru programov financiranja, tudi o financiranju prek namenskih finančnih instrumentov;

(c) odloča o pogojih za pristop tretjih držav;

(d) odobri sklenitev sporazuma z državami članicami, tretjimi državami, mednarodnimi vladnimi in nevladnimi organizacijami ali nacionalnimi organizacijami držav članic.

12. Svet GMES je pooblaščen, da z navadno večino glasov članov z glasovalno pravico:

(a) odloča o prilagoditvi letnih prispevkov držav članic v sklad GMES;

(b) imenuje revizorje in določi trajanje njihovega mandata;

(c) sprejme poslovnik;

(d) sprejme priporočila za države članice glede sprememb tega sporazuma;

(e) zaradi dobrega delovanja sklada GMES sprejme kateri koli ukrep za upravljanje, za katerega Komisija ni pooblaščena.

13. Svet GMES soglasno odloča o izključitvi države članice, o pogojih za takšno izključitev ter o prenehanju delovanja ali likvidaciji sklada GMES.

14. Število glasov posamezne države članice v svetu GMES je sorazmerno s prispevkom te države v sklad GMES. Vendar pa država članica nima več glasovalne pravice v svetu GMES, če višina zaostalih plačil prispevkov presega ocenjeni znesek njenega prispevka za tekoče proračunsko leto. Za države članice, ki se glasovanja vzdržijo, se šteje, kot da se glasovanja niso udeležile.

15. Skupno število glasov je 999, porazdeljeni pa so tako:

Država članica || Glasovi

Belgija || 29

Bolgarija || 3

Češka || 12

Danska || 19

Nemčija || 203

Estonija || 1

Irska || 12

Grčija || 17

Španija || 85

Francija || 157

Italija || 126

Ciper || 1

Latvija || 2

Litva || 2

Luksemburg || 3

Madžarska || 8

Malta || 1

Nizozemska || 48

Avstrija || 24

Poljska || 29

Portugalska || 14

Romunija || 10

Slovenija || 3

Slovaška || 6

Finska || 15

Švedska || 31

Združeno kraljestvo || 138

Skupaj || 999

16. Svet GMES lahko na Komisijo z mandatom in podelitvijo vseh drugih potrebnih pristojnosti, ki presegajo njena pooblastila za upravljanje, prenese nalogo doseganja ciljev programa GMES in vsak tak prenos tudi prekliče.

Sestava sklada GMES

17. Sklad GMES je sestavljen iz 5,841 milijarde EUR v cenah iz leta 2011, ki so jih prispevale države članice glede na svoj bruto nacionalni dohodek za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Za prvo leto delovanja države članice najpozneje do 30. septembra 2013 zagotovijo sredstva v naslednji višini:

Država članica || Razdelitveni ključ za prispevke || Prispevek za 2014 v EUR[4]

Belgija || 2,93 % || 24 451 749

Bolgarija || 0,31 % || 2 573 644

Češka || 1,25 % || 10 398 781

Danska || 1,91 % || 15 917 693

Nemčija || 20,34 % || 169 693 249

Estonija || 0,13 % || 1 056 893

Irska || 1,23 % || 10 304 449

Grčija || 1,72 % || 14 378 433

Španija || 8,49 % || 70 851 816

Francija || 15,72 % || 131 203 971

Italija || 12,55 % || 104 702 411

Ciper || 0,14 % || 1 183 430

Latvija || 0,16% || 1 294 145

Litva || 0,24 % || 2 004 516

Luksemburg || 0,33 % || 2 757 700

Madžarska || 0,79 % || 6 553 633

Malta || 0,05 % || 425 091

Nizozemska || 4,81 % || 40 095 555

Avstrija || 2,38 % || 19 861 219

Poljska || 2,92 % || 24 377 945

Portugalska || 1,36 % || 11 329 104

Romunija || 1,04 % || 8 681 881

Slovenija || 0,28 % || 2 363 824

Slovaška || 0,55 % || 4 616 893

Finska || 1,50 % || 12 521 438

Švedska || 3,06 % || 25 492 378

Združeno kraljestvo || 13,82 % || 115 336 728

Skupaj || 100 % || 834 430 583

18. Svet GMES odloči o prilagoditvi letnih prispevkov držav članic za vsako naslednje leto na podlagi revidiranega razdelitvenega ključa v skladu z bruto nacionalnim dohodkom posamezne države članice. Sklep o prilagoditvi sprejme Komisija in je izvršljiv v skladu s členom 299 PDEU. Ko so države članice obveščene o prilagoditvi, se obvežejo, da bodo svoje obveznosti poravnale pred 30. septembrom.

19. Prevzem finančnih obveznosti sklada GMES po 31. decembru 2020 ni več mogoč, razen če Svet Evropske unije na predlog Komisije soglasno odloči drugače.

Prispevki v sklad GMES

20. Komisija vsako leto do 30. septembra pripravi poročilo o obveznostih, plačilih in letnem znesku zahtevkov za prispevke v tekočem letu in naslednjih dveh proračunskih letih ter ga pošlje svetu GMES.

21. Ti zneski so odvisni od zmožnosti učinkovitega zagotavljanja predlaganega obsega sredstev.

22. Svet GMES na predlog Komisije s kvalificirano večino odloča o zgornji meji letnega zneska prispevkov za drugo letu po predlogu Komisije (n + 2) in – v okviru zgornje meje za preteklo leto – o letnem znesku zahtevka za prispevek za prvo leto po predlogu Komisije (n + 1).

23. Če prispevki ne ustrezajo dejanskim potrebam programa GMES v zadevnem finančnem letu, Komisija predloži predloge za spremembo zneskov prispevkov svetu GMES, ki o tem odloča s kvalificirano večino.

24. Zahtevki za prispevke ne smejo presegati zgornje meje iz zgornjih odstavkov niti se zgornja meja ne sme povišati, razen če v primeru posebnih potreb, ki so posledica izrednih ali nepredvidenih okoliščin, tako odloči svet GMES s kvalificirano večino. V tem primeru Komisija in svet GMES zagotovita, da prispevki ustrezajo pričakovanim plačilom.

25. Komisija vsako leto do 30. oktobra svetu GMES sporoči oceno obveznosti, izplačil in prispevkov za naslednje leto.

26. Podrobna pravila za plačilo prispevkov držav članic se določijo v uredbi o izvajanju tega sporazuma.

Drugi viri sklada GMES

27. Če k EU pristopi nova država, svet GMES sprejme sklep o spremembi razdelitve prispevkov.

28. Finančna sredstva se lahko prilagodijo s sklepom sveta GMES, ki odloča s kvalificirano večino.

29. Vsaka država članica lahko brez poseganja v pravila odločanja in postopke iz uredbe Komisiji zagotovi prispevke v podporo ciljem programa GMES. Države članice lahko tudi sofinancirajo projekte ali programe v okviru posebnih pobud, ki jih upravlja Komisija, EIB ali drug organ Unije ali organizacija, s katero je sklad GMES sklenil sporazum o partnerstvu ali ki so ji bile zaupane nekatere naloge izvajanja.

30. Uredba o izvajanju tega sporazuma vključuje potrebne določbe za sofinanciranje iz sklada GMES ter za ukrepe sofinanciranja, ki jih izvajajo države članice.

31. Države članice vnaprej obvestijo svet GMES o svojih prispevkih.

Ukrepi v okviru sklada GMES

32. Delovanje storitev GMES:

(a) Operativne dejavnosti storitev GMES:

– globalne sistematske/rutinske dejavnosti za spremljanje in napovedovanje zemeljskih podsistemov na regionalni in globalni ravni, ki zajemajo zlasti morsko okolje, ozračje in kakovost zraka ter storitve globalnega spremljanja kopnega in podnebnih sprememb;

– regionalne/lokalne dejavnosti na zahtevo, ki zajemajo zlasti obvladovanje izrednih dogodkov, varnostne storitve in vseevropsko spremljanje kopnega v Evropi in zunaj nje.

(b) Razvojne dejavnosti za izboljšanje kakovosti in uspešnosti obstoječih storitev, razvoj novih elementov storitev in spodbujanje njihovega trženja.

33. Dejavnosti vesoljske komponente

34. Operativne dejavnosti vesoljskih opazovanj:

(a) operacije namenske vesoljske infrastrukture (tj. misije Sentinel);

(b) dostop do misij tretjih strani;

(c) razširjanje podatkov;

(d) tehnična pomoč Komisiji za združevanje zahtev za podatke storitev;

(e) opredelitev vrzeli v opazovanju, prispevek k natančnemu opisu novih vesoljskih misij.

35. Razvojne dejavnosti:

(a) zasnova in nabava novih elementov vesoljske infrastrukture;

(b) zagotavljanje tehnične podpore Komisiji za prenos zahtev glede storitev v natančne opise novih vesoljskih misij s podporo nosilcev vesoljske infrastrukture;

(c) usklajevanje razvoja vesoljskih dejavnosti, vključno z razvojem za posodobitev in dopolnitev vesoljskega opazovalnega sistema.

36. Operativne dejavnosti pri opazovanjih in situ v okviru programa GMES:

(a) usklajevanje zagotavljanja podatkov in situ storitvam GMES z začasnimi upravnimi dogovori z nosilci in situ;

(b) usklajevanje zagotavljanja podatkov in situ tretjih strani na mednarodni ravni;

(c) zagotavljanje tehnične pomoči za prenos zahtev glede podatkov storitev GMES v natančne opise opazovalne infrastrukture in omrežij in situ;

(d) interakcija z nosilci in situ za spodbujanje doslednosti razvojnih dejavnostih v zvezi z opazovalnim sistemom GMES.

Sodelovanje tretjih držav in mednarodnih organizacij

37. Svet GMES lahko sklepa mednarodne sporazume, vključno s sporazumi o pristopu v sklad GMES, z naslednjimi tretjimi državami:

(a) državami Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so pogodbenice Sporazuma EGP, v skladu s pogoji iz Sporazuma EGP;

(b) državami kandidatkami in morebitnimi kandidatkami, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces v skladu z okvirnimi sporazumi, sklenjenimi s temi državami, ali protokolom k sporazumu o pridružitvi o splošnih načelih sodelovanja navedenih držav v programih Unije;

(c) Švicarsko konfederacijo, ostalimi tretjimi državami razen držav iz točk (1) in (2) ter mednarodnimi organizacijami v skladu s sporazumi, ki jih je Unija sklenila s takimi tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 218 PDEU ter v katerih so določeni pogoji in podrobna pravila za njihovo sodelovanje.

Sprejetje in začetek veljavnosti

38. Države članice obvestijo generalnega sekretarja Sveta Evropske unije o zaključku potrebnih notranjih postopkov za začetek veljavnosti tega sporazuma.

39. Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po mesecu, v katerem je zadnja država članica obvestila generalnega sekretarja Sveta Evropske unije o zaključku potrebnih notranjih postopkov za začetek veljavnosti sporazuma.

40. Ta sporazum preneha veljati po 31. decembru 2020 in po tem datumu ni mogoče prevzeti nobenih pravnih ali finančnih obveznosti.

41. Ne glede na zgoraj navedeno se vsa plačila in obveznosti, ki izhajajo iz prevzema obveznosti sklada GMES ali v njegovem imenu pred 31. decembrom 2020, izplačujejo iz sklada GMES do 31. decembra 2023. Po tem datumu se vse odprte obveznosti prenesejo na države članice.

42. Generalni sekretar Sveta Evropske unije je depozitar tega sporazuma, ki se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, podpisali ta sporazum.

[1] COM(2011) 500 final z dne 29.6.2011.

[2] COM(2011) 831 final z dne 30.11.2011.

[3] ENVISAT je znanstvena satelitska misija agencije ESA. Satelit je bil izstreljen leta 2002 z 10 instrumenti na krovu. Je največja civilna misija za opazovanje Zemlje. Satelit je že leta 2007 dosegel pričakovano življenjsko dobo.

[4] Vir: Eurostat 2012.