SL   SL 
 
 
 EVROPSKA  
KOMISIJA   
Bruselj, 2.5.2022  
COM(2022) 134 final/2  
2022/0089 (COD)  
 
CORRIGENDUM  
This document replaces COM(2022)134 final of 31.03.2022.  
Addition of the cross -references to the linked SWD and SEC documents.  
Concerns all language versions.  
 
The text shall read as follows :  
Predlog  
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
o geografskih označbah Evropske unije za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, 
shemah kakovosti za kmetijske proizvode, spremembi uredb (EU) št.  1308/2013, (EU) 
2017/1001 in (EU) 2019/787 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št.  1151/2012  
{SEC(2022)  197 final} - {SWD(2022)  135 final}  - {SWD(2022)  136 final}   
 
SL 1  SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. OZADJE  PREDLOGA  
• Razlogi za predlog in njegovi cilji  
Geografske označbe (GO) označujejo proizvode, ki imajo kakovost, značilnosti ali sloves 
zaradi naravnih in človeških dejavnikov, povezanih z njihovim krajem porekla. Gre za 
pravico intelektualne lastnine, katere namen je spodbujati pošteno konkurenco med 
proizvajalci s preprečevanjem uporabe imena v slabi veri  ter goljufivih in zavajajočih praks. 
GO potrošnikom jamčijo za pristnost in razlikujejo proizvod na trgu, kar prinaša prodajo in 
izvoz višje vrednosti. GO so mednarodno priznani od leta 18831, Unija pa jih je postopoma 
uvedla zaščito med sedemdesetimi let i prejšnjega stoletja (vino) in letom 1992 (kmetijski 
proizvodi in živila), vključno z dokončanjem registrov2 leta 2020. Register geografskih 
označb EU danes vsebuje skoraj 3  500 imen vin, žganih pijač, kmetijskih proizvodov in živil.  
Sistem geografskih oz načb Unije je dober, vendar sta ocena politike in postopek ocene učinka 
pokazala možnosti za izboljšave, zlasti za okrepitev sistema geografskih označb kot ključnega 
dejavnika za ponudbo visokokakovostne hrane ter zaščito kulturne, gastronomske in lokalne 
dediščine po vsej Uniji. To zadeva predvsem:  
• kako čim bolje uveljaviti temeljno pravico proizvajalcev do zaščite pravic 
intelektualne lastnine v njihovih geografskih označbah. Proizvajalci, ki imajo 
neopredmeteno sredstvo geografske označbe, imajo pravic o do njene zaščite, Unija 
pa si to prizadeva doseči čim učinkoviteje in uspešneje, tudi v času večje uporabe 
interneta;  
• kako preprečiti, da imena proizvodov v slabi veri izkoriščajo gospodarski subjekti, ki 
nimajo pravic ali niso povezani s pristnim proi zvodom. Ponovno je treba pregledati 
tudi izvrševanje, zlasti na spletu, in preverjanje skladnosti s predpisi;  
• kako povečati trajnostno proizvodnjo proizvodov z GO. GO se kot instrument za 
ovrednotenje proizvodov, ki so neločljivo povezani z naravnimi dej avniki in znanjem 
proizvajalcev na lokalnem območju, premalo uporabljajo za ta namen;  
• kako je mogoče potrošnike bolje obveščati o pristnih proizvodih, da bi bili kos 
asimetričnim informacijam. Potrošniki zelo slabo prepoznajo posebne simbole Unije, 
kar k aže na težave pri sporočanju;  
• kako zagotoviti, da proizvajalci prejmejo pravičen dohodek za svoj proizvod z 
lastnostmi, povezanimi s proizvodnjo, in kako lahko okrepijo svoj položaj v živilski 
verigi.  
Shema zajamčenih tradicionalnih posebnosti (ZTP) po 30 letih obstoja ni prinesla 
pričakovanih koristi za proizvajalce in potrošnike. Za boljšo prepoznavnost in promocijo 
tradicionalnih kmetijskih proizvodov v Uniji bi bilo treba shemo ZTP poenostaviti in 
pojasniti.  
Predlog prispeva k ciljem skupne kmetijske  politike (SKP), zlasti k izboljšanju odziva 
kmetijstva Unije na družbene zahteve po gospodarskih, družbenih in okoljskih trajnostnih 
koristih kmetijske proizvodnje. Z njim se bo okrepil sedanji sistem GO kot pravic 
intelektualne lastnine. S predlogom se b odo povečale gospodarske, družbene in okoljske 
                                                 
1 https://www.wipo.int/treaties/en/ip/paris/  
2 https://ec.europa.eu/info/food -farming -fisheries/food -safety -and-quality/certification/quality -
labels/geographical -indications -register/  
 
SL 2  SL koristi proizvodov z GO, proizvajalci bodo dobili več pooblastil in odgovornosti, zmanjšale se 
bodo nove oblike kršitev (internet), izboljšala uspešnost izvrševanja in pregledov, ki jamčijo 
za pristnost proizv odov, odpravile zakonodajne vrzeli in povečala učinkovitost postopkov 
registracije. Poleg GO predlog obravnava tudi pravila za ZTP, zlasti z razjasnitvijo njihove 
opredelitve. Po drugi strani pa se s predlogom ne spreminjajo pravila za neobvezne izraze 
kakovosti; ti so bili uvedeni šele leta 2012, države članice pa morajo najprej v celoti preučiti 
njihov potencial. Nazadnje, predlog ne obravnava nekmetijskih GO; Komisija namerava v ta 
namen predlagati ločen zakonodajni akt.  
Splošni cilj revizije GO je olajš ati njihovo uporabo po vsej Uniji kot instrument intelektualne 
lastnine, ki je dostopen vsem kmetom in proizvajalcem proizvodov, ki so po značilnostih ali 
slovesu povezani s krajem proizvodnje. Nobena sprememba ni predlagana pri temeljni 
strukturi sistemov  GO, s tem se ohrani vloga držav članic v postopku pri zahtevkih za GO in 
ZTP; pri visoki ravni varstva pravic intelektualne lastnine; posebnostih GO v sektorjih vina in 
žganih pijač ter nacionalnem izvrševanju v okviru tako uredbe o uradnem nadzoru kot or odij 
intelektualne lastnine.  
Medtem ko je proizvodnja kakovostnih kmetijskih proizvodov prednost evropskega 
kmetijstva, obstajajo geografska neravnotežja v številu registriranih GO po vsej Uniji. To 
odraža različna izhodišča in izkušnje pri ohranjanju gast ronomske in kulturne dediščine držav 
članic. Pri reviziji GO bi bilo treba posebno pozornost nameniti spodbujanju njihove uporabe 
v tistih državah članicah, v katerih je uporaba GO premalo izkoriščena. GO nagrajuje 
proizvajalce za njihova prizadevanja za p roizvodnjo raznovrstnih kakovostnih proizvodov, 
kar lahko posledično koristi podeželskemu gospodarstvu. To velja zlasti za območja z 
omejenimi možnostmi, gorska območja in oddaljene regije, v katerih je kmetijski sektor 
pomemben del gospodarstva ter v kate rih so proizvodni stroški visoki in ovire velike. Cilj je 
tudi povečati število registriranih GO za vsako državo članico, katere uporaba je pod 
povprečjem Unije.  
Predlog zato obravnava naslednje splošne cilje:  
1. zagotavljanje učinkovite zaščite pravic int elektualne lastnine v Uniji, vključno z 
učinkovitimi postopki registracije, za pravično nagrajevanje proizvajalcev za njihova 
prizadevanja;  
2. povečanje uporabe GO po vsej Uniji v korist podeželskega gospodarstva.  
Ta splošna cilja sta podrobno opisana v še stih posebnih ciljih:  
1. izboljšati izvrševanje pravil o GO za boljšo zaščito pravic intelektualne lastnine, 
boljšo zaščito GO na internetu, tudi pred registracijami v slabi veri, goljufivimi in 
zavajajočimi praksami ter uporabami v sistemu domenskih imen,  in za boj proti 
ponarejanju;  
2. racionalizirati in razjasniti pravni okvir, da se poenostavijo in uskladijo postopki pri 
zahtevkih za registracijo novih imen in spremembah specifikacij proizvodov;  
3. prispevati k večji trajnostnosti prehranskega sistema Unije z vključitvijo posebnih 
trajnostnih meril;  
4. opolnomočiti proizvajalce in skupine proizvajalcev za boljše upravljanje dediščine 
GO ter spodbujanje razvoja struktur in partnerstev v živilski verigi;  
5. povečati pravilno dojemanje trga in ozaveščenost  potrošnikov o politiki GO in 
simbolih Unije, da bi jim omogočili ozaveščeno izbiro pri nakupu;  
 
SL 3  SL 6. skrbeti za zaščito tradicionalnih imen živil, da se tradicionalni proizvodi in metode 
proizvodnje bolje ovrednotijo in ohranijo.  
• Skladnost z veljavnimi pre dpisi s področja zadevne politike  
Zakonodaja Unije določa zaščito označb porekla in geografskih označb za vino od začetka 
sedemdesetih let prejšnjega stoletja, za žgane pijače od leta 1989 ter kmetijske proizvode in 
živila od leta 1992. Ta proizvajalcem s priznanim znanjem in izkušnjami omogoča, da 
registrirajo cenjena imena proizvodov, ki se proizvajajo v skladu s specifikacijo proizvoda na 
posebnem geografskem območju. Predlog je skladen z obstoječimi določbami politike na 
področju GO. Njegov cilj je izbo ljšati obstoječe določbe ter določiti poenostavljen in 
racionaliziran sklop pravil, hkrati pa se z njim okrepijo nekateri elementi zaščite GO, zlasti z 
opolnomočenjem skupin proizvajalcev in povišanjem ravni zaščite na internetu. Skupine 
proizvajalcev geog rafskih označb so spodbujene, naj v specifikacijo proizvoda prostovoljno 
vključijo višje gospodarske, družbene in okoljske trajnostne koristi. Za izboljšanje kakovosti 
registracij in obravnavo zahtevkov dobi Komisija pooblastila, da uporabi tehnično pomoč 
agencije za pregled zahtevkov, hkrati pa Komisiji ostane odgovornost za registracijo GO in 
splošna odgovornost za politiko GO.  
• Skladnost z drugimi politikami Unije  
Predlog je skladen s splošnim pravnim okvirom za SKP. Predlog dopolnjuje druge ukrepe za 
zagotavljanje kakovosti in raznovrstnosti proizvodnje kmetijskih proizvodov, vina in žganih 
pijač v Uniji, pravično nagrajevanje proizvajalcev za njihova prizadevanja, varstvo temeljnih 
pravic proizvajalcev na področju intelektualne lastnine ter obveščanje državljanov in 
potrošnikov o prepoznavnih posebnih značilnostih proizvodov iz navedenih sektorjev, zlasti 
tistih, ki so povezane z njihovim geografskim poreklom.  
Komisija se je v strategiji „od vil do vilic“3 zavezala, da bo prispevala k prehodu v trajnost ni 
prehranski sistem, s tem da bo okrepila zakonodajni okvir GO in po potrebi vključila posebna 
trajnostna merila. GO so omenjene tudi pri izboljšanih pravilih za krepitev položaja kmetov in 
skupin proizvajalcev v vrednostni verigi. Akcijski načrt „od vil do vilic“ napoveduje druge 
pobude, ki vplivajo na proizvode z GO, zlasti predlog zakonodajnega okvira za trajnostne 
prehranske sisteme, ki naj bi se predložil leta 2023.  Ta pobuda za GO je bila vključena v 
delovni program Komisije za leto 20214 v pobudah R EFIT5, povezana z evropskim zelenim 
dogovorom6. 
Kar zadeva cilj podnebne nevtralnosti ter podnebne cilje Unije za leti 2030 in 2040, ta predlog 
ne bo negativno vplival na podnebje.  
Poleg tega je Komisija v sporočilu o akcijskem načrtu za intelektualno las tnino7 napovedala, 
da bo okrepila sistem zaščite GO, da bo učinkovitejši, vključno z bojem proti kršitvam pravic 
intelektualne lastnine.  
Svet je v sklepih o strategiji „od vil do vilic“8 pozdravil boljšo vključitev trajnostnega razvoja 
v evropsko politiko kakovosti, Komisijo pa pozval, naj potrdi ustreznost in pomen evropskih 
shem kakovosti  ter okrepi zakonodajni okvir GO.  
                                                 
3 https://ec.europa.eu/food/horiz ontal -topics/farm -fork-strategy_sl  
4 https://eur -lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:91ce5c0f -12b6 -11eb -9a54 -
01aa75ed71a1.0022.02/DOC_2&format=PDF  
5 https://ec.europa.eu/info/law/law -making -process/evaluating -and-improving -existing -laws/refit -
making -eu-law-simpler -less-costly -and-future -proof_sl  
6 https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities -2019 -2024/european -green -deal_sl  
7 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/12510 -Intellectual -property -
action -plan_sl  
 
SL 4  SL 2. PRAVNA  PODLAGA,  SUBSIDIARNOST  IN SORAZMERNOST  
• Pravna podlaga  
Predlog spada na področje uporabe SKP (člen 43 PDEU9) in pravic intele ktualne lastnine 
(člen 118 PDEU).  
Kar zadeva SKP, so zahteve in pravila za dajanje kmetijskih proizvodov, živil, vin, 
aromatiziranih vinskih proizvodov in žganih pijač na notranji trg ter skrb za celovitost 
notranjega trga prvenstveno v pristojnosti Unije.  
• Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)  
Z Uredbo (EU) št.  1308/2013, Uredbo (EU) 2019/787 in Uredbo (EU) št.  1151/2012 je Unija 
vzpostavila celosten sistem za zaščito imen posebnih proizvodov za promocijo njihovih 
edinstvenih značilnosti, ki so povez ane tako z njihovim geografskim poreklom kot s 
tradicionalnim znanjem in izkušnjami na področju kmetijskih proizvodov, vina in žganih 
pijač.  Države članice torej ne smejo same ukrepati za dosego cilja te politike. Okrepitev 
sedanjega sistema GO se lahko d oseže samo z ukrepanjem na ravni Unije, tj. z revizijo teh 
uredb.  
• Sorazmernost  
Predlog vsebuje omejene in ciljno usmerjene spremembe sedanjega zakonodajnega okvira 
GO, ki ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje cilja krepitve sistema GO. Z njim se 
ohranijo posebnosti sektorjev, hkrati pa se harmonizirajo pravila, ki so skupna vsem 
sektorjem, zlasti postopki za registracijo imena ali spremembo specifikacije proizvoda, 
zaščito imen ter preglede in izvrševanje.  
• Izbira instrumenta  
Politika GO zahteva neposredno uporabo v državah članicah. Uredba Evropskega parlamenta 
in Sveta je ustrezen instrument za revizijo sistema GO, pri tem se upošteva, da trenutno 
veljavno zakonodajo sestavljajo:  
• GO za kmetijske proizvode in živila – Uredba (EU) št.  1151/2012 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih 
proizvodov in živil10; 
• GO za vino – Uredba (EU) št.  1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra  2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijsk ih proizvodov in 
razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št.  922/72, (EGS) št.  234/79, (ES) št.  1037/2001 in 
(ES) št.  1234/200711; 
• GO za žgane pijače – Uredba (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
17. aprila 2019 o opredelitvi, opisu, predstavitvi in  označevanju žganih pijač, uporabi 
imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil, zaščiti geografskih 
označb žganih pijač, uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih 
pijačah ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št.  110/200812. 
S predlogom se bo prva uredba razveljavila in naslednji dve pa spremenili.  
                                                                                                                                                         
8 https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST -12099 -2020 -INIT/sl/pdf  
9 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=SL  
10 UL L  343, 14.12.2012, str.  1. 
11 UL L 347, 20.12.2013, str.  671. 
12 UL L  130, 17.5.2019, str.  1. 
 
SL 5  SL 3. REZULTATI  NAKNADNIH  OCEN,  POSVETOVANJA  Z DELEŽNIKI  IN 
OCEN  UČINKA  
• Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje  
Opravljena je bila ocena politike Unije o GO in ZTP, ki so zaščitene v Uniji. Ugotovitve iz 
ocene so bile 21. decembra 2021 objavljene v delovnem dokumentu služb Komisije13. Ta je 
zajemal skupno skoraj 3  400 GO in 64 ZTP s poreklom iz držav članic. Namen ocene je bil 
oceniti, v kolikšnem obsegu je politi ka GO in ZTP dosegla svoje cilje. Pri oceni so bile 
preučene uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost okvira za GO in 
ZTP na ravni Unije.   
Cilji GO in ZTP so na splošno uspešno  doseženi. S politiko so povezane številne možne 
koristi za zainteresirane strani, kot je omogočanje pravičnega dohodka in konkurence za 
proizvajalce.  Vendar te niso sistematične v vseh državah članicah. Glavne omejitve so slaba 
ozaveščenost in razumevanje  politike med potrošniki v nekaterih državah članicah ter 
nekatere pomanjkljivosti pri nadzoru v poznejših fazah vrednostne verige. Drugi glavni cilji 
politike – uveljavitev spoštovanja GO kot pravic intelektualne lastnine in uresničitev 
celovitosti notran jega trga, za ZTP pa pomoč proizvajalcem tradicionalnih proizvodov pri 
zaščiti tradicionalnih načinov proizvodnje in receptov – so na splošno doseženi.  
Ocenjuje se, da je okvir za GO/ZTP učinkovit . GO in ZTP prinašajo več koristi za 
proizvajalce14, medtem k o so stroški za javne organe (na ravni Unije in nacionalni ravni) nizki 
in ocenjeni na 0,12  % skupne vrednosti prodaje GO/ZTP. Vendar je mogoče upravno breme 
poenostaviti in zmanjšati, zlasti pri dolgotrajnih postopkih registracije in sprememb, tako na 
nacionalni ravni kot na ravni Unije.  
Ocenjuje se, da je politika ustrezna  tako za zasebne deležnike kot za javne organe. Cilji GO 
in ZTP so odgovor na dejanske potrebe različnih deležnikov. GO in ZTP veljajo za močan 
gospodarski vir podeželskih območij in pom embno orodje za promocijo regionalne identitete. 
Krepitev GO in ZTP s podporo za razvoj podeželja se odziva predvsem na potrebo po krepitvi 
povezovanja. Čeprav varstvo okolja in dobrobit živali nista glavna cilja proizvodnje GO/ZTP, 
so anketirane skupine p roizvajalcev izjavile, da nekatere specifikacije proizvodov vključujejo 
okoljska vprašanja in vprašanja dobrobiti živali.  
Glede skladnosti  ni bila ugotovljena večja nezdružljivost med GO in blagovnimi znamkami 
Unije, GO/ZTP in nacionalnimi/regionalnimi she mami ter GO/ZTP in drugimi politikami 
Unije.  
Poleg tega obstaja jasna dodana vrednost Unije , saj GO in ZTP na primer prispevajo k 
celovitosti notranjega trga in pravični trgovini s tretjimi državami.  
Kar zadeva pridobljene izkušnje , je poleg navedenih poma njkljivosti na področju nadzora in 
izvrševanja (nižje v prodajni verigi) ter slabe ozaveščenosti in razumevanja potrošnikov 
mogoče izpostaviti naslednje točke:  
• razlike v izvajanju povzročajo težave pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine 
proizvaj alcev zunaj države članice proizvodnje. Poleg tega GO zajemajo širok 
                                                 
13 https://ec.europa.eu/info/food -farming -fisheries/key -policies/common -agricultural -
policy/cmef/products -and-markets/geographical -indications -and-traditional -specialities -guaranteed -
protected -eu_sl  
14 Povprečna cena proizvodov z GO/ZTP je dvakrat višja od cene primerljivih proizvodov brez GO/ZTP; 
razmeroma manjša spremenljivost cen za proizvode z GO; poštena konkurenca za proizvajalce v 
vrednostni verigi GO/ZTP; razvejitev dejavnosti na kmetijah, npr. predelovanje, nove vrste prodaje 
(neposredna prodaja, e -proda ja) in kmečki turizem.  
 
SL 6  SL razpon proizvodov in se prodajajo na različnih prodajnih mestih (vključno s spletno 
prodajo), kar dodatno ovira njihovo učinkovito izvrševanje,   
• drugo vprašanje je tesno povezano z novi mi političnimi cilji Komisije, zlasti z 
evropskim zelenim dogovorom in strategijo „od vil do vilic“. Ker se je pozornost za 
trajnostne vidike povečala v zadnjih letih, jih proizvodnja GO in ZTP ne upošteva ali 
jih ne upošteva sistematično,  
• skupine proizv ajalcev imajo ključno vlogo pri izvajanju GO in ZTP. Vendar je bilo v 
oceni ugotovljeno, da se naloge, ki jih lahko izvajajo, zelo razlikujejo med različnimi 
sektorji in med državami članicami, saj so opredeljene le na ravni Unije za 
agroživilski sektor, n e pa tudi za vina in žgane pijače,  
• dolgotrajni in zapleteni postopki za registracijo in spremembe na nacionalni in 
evropski ravni so nadležni za proizvajalce in vir upravnega bremena,  
• omejeno število proizvodov, registriranih kot ZTP, ki niso pravice i ntelektualne 
lastnine, kaže na pomanjkanje zanimanja za to shemo in na težave pri zaščiti 
tradicionalnih načinov proizvodnje po vsej Uniji.  
• Posvetovanje z deležniki  
Strategija posvetovanja, pripravljena za to pobudo, je zajela vse vidike pobude za krepit ev 
sistema GO. Obravnavala je različne kategorije deležnikov: javne organe, organizacije 
kmetijskega sektorja, organizacije iz predelovalnega sektorja, evropska, nacionalna in 
sektorska združenja ter zasebna podjetja, potrošniške organizacije, organizacije  iz 
trgovinskega sektorja in maloprodajne sektorje; tretje države, akademske in raziskovalne 
inštitute, splošno javnost in druge.  
Vse dejavnosti, napovedane v komunikacijski strategiji, so bile izvedene tako, kot so bile 
načrtovane: časovni načrt – povratn e informacije o začetni oceni učinka, konferenca 
deležnikov, seje skupine za civilni dialog in vprašalnik, srečanja držav članic in vprašalnik ter 
ciljno usmerjeno posvetovanje s strokovnjaki iz nevladnega sektorja.  
Časovni načrt – povratne informacije o z ačetni oceni učinka    
Deležniki so na splošno naklonjeno sprejeli usmeritve iz časovnega načrta – začetne ocene 
učinka15, ki je bila objavljena za povratne informacije 28. oktobra 2020. O časovnem načrtu je 
prišlo 51 odgovorov s povratnimi informacijami.  
Velika večina anketirancev je ugodno sprejela pobudo Komisije za okrepitev sistema Unije za 
GO. Povratne informacije so se nanašale predvsem na trajnostne vidike, ki naj bi postali del 
specifikacije proizvoda, ter na potrebo po boljši zaščiti in razjasnitvah  v zakonodajnih 
besedilih. Tisti, ki so komentirali prihodnost sheme ZTP, so menili, da bi jo bilo treba 
nadaljevati, pojasniti in poenostaviti. Manjše število anketirancev je omenilo vprašanja o 
poenostavitvi, nadzoru in izvrševanju, krepitvi vloge skupin  proizvajalcev GO ter vprašanja o 
uporabi simbola Unije pri označevanju.  
Konferenca o krepitvi geografskih označb, 25. –26. november 2020  
Komisija in Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) sta skupaj organizirala 
konferenco na visoki ravni, ki je bila kontaktna točka za deležnike, da bi izrazili svoja stališča 
do vrste vprašanj, obravnavanih med revizijo GO. Dogodka se je udel ežilo veliko občinstvo, 
ki so ga sestavljali proizvajalci GO, deležniki v celotni prehranski vrednostni verigi, uradniki 
                                                 
15 file:///C:/Users/dufouva/Downloads/090166e5d5274a42%20(1).pdf  
 
SL 7  SL držav članic, mednarodne organizacije in organizacije civilne družbe, uradniki EU ter študenti 
in zainteresirana javnost.  
Poleg otvorit vene in zaključne seje je bilo organiziranih petnajst okroglih miz za razpravo o 
različnih vprašanjih ponovnega pregleda GO. V razpravi so bila tudi trajnostna vprašanja in 
opolnomočenje proizvajalcev kot ukrep pri pobudi „od vil do vilic“ ter načini za po večanje 
privlačnosti GO ter posodobitev in boljše izvrševanje GO po akcijskem načrtu za 
intelektualno lastnino.  
Posneta konferenca in vse gradivo (ppt. /video/zvočni posnetek/galerija slik) je na voljo na 
spletni strani EUROPA do novembra 202216. 
Javno posve tovanje  
Komisija je od 15. januarja 2021 do 9. aprila 2021 prek EU -SURVEY izvedla odprto javno 
posvetovanje v vseh uradnih jezikih EU. Njegov cilj je bil zbrati mnenja javnih organov, 
deležnikov in javnosti. Prejeta sta bila 302 prispevka anketirancev iz 21 držav članic.  
Anketiranci so opredelili glavne izzive  pri reviziji GO:  
• zaradi večjega izrabljanja slovesa GO na internetu je treba preprečiti goljufije  in 
ponarejanje proizvodov z GO,  
• skupine proizvajalce proizvodov z GO bi morale imeti večja poobla stila in 
odgovornosti za upravljanje, promocijo in uveljavljanje svojih GO . Zaenkrat ne 
morejo sprejemati zavezujočih odločitev za svoje člane,  
• siceršnja neozaveščenost o logotipu  je posledica pomanjkanja informacij in 
oglaševanja koristi GO.  
Posvetovanj e s skupino za civilni dialog o kakovosti in promociji  
Člani skupine za civilni dialog zastopajo interese proizvajalcev, predelovalcev, trgovcev na 
drobno, potrošnikov, okoljevarstvenikov in drugih. Komisija se je s skupino za civilni dialog 
o kakovosti in promociji posvetovala na sejah o naslednjem:  
• 5. novembra 2020: informacije o poteku; prva razprava o reviziji GO,  
• 9. marca 2021: razprava o glavnih potrebah za revizijo GO s poudarkom na nekaterih 
elementih, vključno s trajnostnostjo,  
• 1. julija 20 21: rezultati javnega posvetovanja in ciljno usmerjenega posvetovanja s 
skupino za civilni dialog, razprava o ciljih in možnostih;  
• 30. novembra 2021: predstavitev izsledkov pri postopku ocene učinka.  
Na podoben način se je Komisija na sejah 5. maja in 8.  novembra 2021 posvetovala tudi s 
skupino za civilni dialog o vinu, 9. marca in 29. oktobra 2021 pa s skupino za civilni dialog za 
žgane pijače.  
Komisija se je posvetovala tudi s člani skupine za civilni dialog o kakovosti in promociji prek 
pisnega vprašal nika o trajnostnosti GO, označevanju in ZTP.  
• Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj  
Komisija se je v strokovni skupini za kakovost in trajnostnost kmetijstva in razvoja podeželja 
posvetovala s strokovnjaki iz držav članic. Na sejah te strokovne skupine so obravnavali:  
                                                 
16 https://ec.europa.eu/info/events/strengthening -geographical -indications -digital -conference -2020 -nov-
25_sl  
 
SL 8  SL • 23. februarja 2021: kontekst, izzive in cilje ter povratne informacije o časovnem 
načrtu,  
• 22. aprila 2021: rezultate javnega posvetovanja in ciljno usmerjenega posvetovanja s 
strokovno skupino; splošni pristop;  
• 23. septembra 2021: odloči tve o politikah.  
Pred temi sejami je Komisija na seji Odbora za kakovost kmetijske politike 19. oktobra 2020 
zbrala tudi izkušnje z izvajanjem sheme ZTP, vključno z vprašalnikom.  
Komisija se je posvetovala tudi s člani strokovne skupine s pisnim vprašalnik om o 
trajnostnosti GO, poenostavitvi sistema GO s poudarkom na nacionalnih postopkih, povezavi 
s politiko razvoja podeželja in shemi ZTP.  
Kar zadeva trajnostnost , je bilo glavno mnenje, da je proizvajalcem GO ne bi smeli 
vsiljevati, temveč bi jih morali k njej spodbujati in pri tem spremljati. Obstoječe trajnostne 
prakse je treba priznati in pospeševati. Strokovnjaki držav članic so poudarili zlasti pomen 
postopnega vključevanja trajnostnih zahtev. Obstaja potreba po večji podpori (npr. pri 
trajnostnem cert ificiranju, ustreznih naložbah) in drugih oblikah spodbud (npr. prednost pri 
financiranju) ter po informacijskih in promocijskih ukrepih. Kar zadeva pomisleke glede 
hranljive hrane in zdrave prehrane je bilo glavno mnenje, da poudarek na hranilnih vrednost ih 
in prehranskih potrebah ne bi smel oslabiti pojma porekla v GO, tj. kakovosti, ki izhaja iz 
povezave med človeškimi in naravnimi dejavniki na posebnem geografskem območju.  
Čeprav so strokovnjaki podprli nadaljnjo poenostavitev postopkov  in zmanjšanje up ravnega 
bremena, so navedli tudi, da ima temeljita in natančna preučitev zahtevkov za GO prednost 
pred hitrostjo. Več strokovnjakov se je zavzelo za boljšo harmonizacijo postopkovnih pravil 
za vse sektorje ter zagovarjalo boljše smernice in izmenjavo infor macij, da bi olajšali kroženje 
najboljših praks ob učinkovitejšem vlaganju IT zahtevkov.  
Med glavnimi težavami v nacionalnem postopku  izstopata dva glavna elementa. Prvič, 
združevanje proizvajalcev v dejavno organizacijo se zdi težavno zaradi omejenega čas a in 
virov. Proizvajalci kažejo nepripravljenost na sodelovanje v zgodnji fazi registracije GO in se 
lahko razhajajo pri opredelitvi proizvodnega postopka v specifikaciji proizvoda. Druga 
težava, s katero se srečujejo proizvajalci, je priprava specifikacij e proizvoda: težave pri 
zbiranju dokazov, da proizvod izpolnjuje zahteve za GO, nejasen opis posebnosti proizvoda, 
neznanje, katere informacije so potrebne, itn.  
Kar zadeva zvezo z intervencijami za razvoj podeželja , je večina strokovnjakov navedla, da 
cilj ne bi smel biti le ozaveščanje potrošnikov in promocija politike GO, temveč tudi 
povečanje konkurenčnosti proizvajalcev, spodbujanje, da vložijo zahtevek za zaščito, ter 
izboljšanje trajnostnosti.  
Strokovnjaki so pojasnili, da postopek registracije ZTP  velja za zapletenega in 
obremenjujočega, zato bi lahko razmislili o jasnejših merilih. Vztrajali so pri tem, da 
omogočanje svobodne proizvodnje ZTP zunaj države porekla odvrača proizvajalce, da bi 
sodelovali v shemi, saj ne vidijo koristi prevzema bremena  registracije.  
• Ocena učinka  
Delo pri oceni učinka je potekalo od oktobra 2020 do septembra 2021, med katerim se je 
štirikrat sestala medresorska usmerjevalna skupina. V skupini so sodelovali predstavniki 
dvanajstih generalnih direktoratov in služb Komisi je ter urada EUIPO. Vsebina poročila o 
oceni učinka je bila oblikovana in izboljšana s prispevki in pripombami služb, ki so dejavno 
sodelovale v tej skupini.  
 
SL 9  SL Odbor za regulativni nadzor je po seji z dne 30. junija 2021 izdal negativno mnenje o osnutku 
poročila o oceni učinka. Glavne ugotovitve Odbora so vključevale:  
• poročilo ne vsebuje jasne utemeljitve in zadostnih dokazov v podporo potrebi po 
ukrepanju na področjih trajnostnosti, zdrave prehrane, uporabe logotipov in 
neravnovesij v dobavni verigi,  
• poročilo ne navaja dovolj jasno razpoložljivih odločitev o politikah. V njem niso 
dovolj preučene alternativne kombinacije ukrepov politik, ki bi lahko pomenile boljši 
izbor ali so politično najustreznejše,  
• poročilo ni dovolj jasno glede sodelovanja agencij e in s tem povezanih stroškov,  
• v poročilu ni dovolj razlik med stališči različnih deležnikov o ključnih vprašanjih.  
Po pripombah Odbora za regulativni nadzor je bilo v obdobju od 10. do 15. septembra 2021 
opravljeno pisno posvetovanje z medresorsko usmer jevalno skupino o revidirani različici 
poročila o oceni učinka. Pripombe so bile ustrezno upoštevane v revidirani različici.  
Zahtevana pojasnila in dopolnila so bila dodana v poročilo o oceni učinka in njegove priloge 
ter Odboru ponovno predložena 25. sept embra 2021. Odbor je 24. oktobra 2021 izdal 
pozitivno mnenje s pridržki17. Odbor je sicer priznal izboljšave v poročilu, vendar je zahteval 
dodatna pojasnila o naslednjih vprašanjih:  
• izbira prednostnega sklopa ukrepov politike ni usklajena s preostalim de lom poročila. 
Poročilo ne daje jasne opredelitve ter dosledne ocene in primerjave alternativnih 
svežnjev ukrepov politik,  
• poročilo ne upravičuje dovolj prednostnega ukrepa politike o pritegnitvi agencije,  
• stališča različnih kategorij deležnikov se v gl avnem poročilu ne odražajo dovolj.  
Vse pripombe Odbora so bile obravnavane v končni različici poročila o oceni učinka in 
njegovem povzetku18. 
V postopku ocene učinka so bile preskušene tri možnosti politik za revizijo GO.  
Prva možnost: izboljšati in podpreti – je namenjena izboljšanju že vzpostavljenih 
instrumentov in nadaljnji podpori proizvajalcem, organom držav članic in drugim 
deležnikom. Glavni poudarek je na smernicah (npr. povezanih z izvrševanjem, oceno dosjejev 
in pravno razlago/razjasnitvijo ), okrepljenem sodelovanju med državami članicami in 
dejavnostih za krepitev zmogljivosti, vključno s trajnostnimi vprašanji. Postopki se izboljšajo 
z uskladitvijo med sektorji. Prožnejši pristop k logotipom Unije je usmerjen v njihovo večjo 
uporabo med pr oizvajalci.  
Shema ZTP se nadomesti z uradnim priznanjem tradicionalnih kmetijskih proizvodov in živil 
s strani organov držav članic, na ravni Unije se določi omejen seznam meril, medtem ko 
države članice Komisijo uradno obvestijo o imenih tradicionalnih pr oizvodov, da se objavijo.  
Druga možnost: bolje opredeliti in okrepiti – krepi zaščito GO in izboljšuje enakost 
konkurenčnih pogojev za gospodarske subjekte z enotnim sklopom nadzornih postopkov za 
vse sektorje in razvojem podrobnih pravil o spoštovanju GO v spletni prodaji. Opredeljuje 
tudi vlogo, ki jo lahko prostovoljno imajo skupine proizvajalcev proizvodov z GO, ko 
izpolnjujejo družbene zahteve po trajnostnosti z vključitvijo trajnostnih meril v specifikacije 
proizvodov ter krepijo upravljanje in izvrše vanje svojih virov z GO. Posebne vloge skupin 
proizvajalcev proizvodov z GO, ki jih priznavajo organi držav članic, bi se razširile na vse 
                                                 
17 Vstavi povezavo, ko bo objavljeno.  
18 Vstavi povezavo, ko bo  objavljeno.  
 
SL 10  SL sektorje. Uporaba logotipa pri označevanju proizvoda ni obvezna, proizvajalci pa se lahko 
odločijo za njegovo velikos t in mesto na etiketi. Predpisom bo koristila razjasnitev pravne 
terminologije, vgrajena prožnost pri proizvodnem postopku in oblikovanje enotnega sklopa 
poenostavljenih postopkovnih pravil.  
Kot del te možnosti je treba upravljavske strukture Unije za ocen jevanje GO okrepiti z 
vključitvijo ene od obstoječih agencij v postopek registracije. Medtem ko bi bila ocena na 
nacionalni ravni še naprej v pristojnosti držav članic, bi agencija skrbela za tehnično pomoč 
Komisiji med pregledom zahtevkov in ugovorov na r avni EU. Čeprav se v poročilu o oceni 
učinka predpostavijo tudi odločitve, ki jih sprejme agencija, zaradi ohranjanja strogega 
zakonodajnega nadzora Komisija sprejme vse pravne odločitve.  
Tretja možnost: harmonizirati in nadgraditi – omogoča popolno harmon izacijo z 
oblikovanjem enotne uredbe, ki vsebuje enotna pravila za izvrševanje in nadzor. Podobno so 
določbe o zaščiti in postopkovna pravila združeni v en sam temeljni akt. Uporaba predpisanih 
logotipov je obvezna v vseh sektorjih. Vendar harmonizacija ne  vpliva na opredelitve GO in 
ohrani posebnosti posameznih sektorjev. Trajnostna merila za proizvodnjo GO bi bila 
opredeljena v zakonodaji Unije in bi se izvrševala z njihovo vključitvijo v specifikacijo 
proizvoda, s čimer bi se zanje izvajal uradni nadzor.  Poleg ukrepov iz prejšnje možnosti 
politike posebne smernice o delovanju skupin proizvajalcev proizvodov z GO krepijo njihov 
položaj v vrednostnih verigah GO in omogočajo boljše upravljanje njihovih virov z GO.  
Ta možnost predvideva, da se postopek regist racije v celoti prenese na obstoječo agencijo, in 
določa možnost pritožbe pri pritožbenem organu. Omogoča različne stopnje vključenosti 
držav članic: začetna ocena na nacionalni ravni, kakor po trenutnih pravilih, posvetovanje z 
državami članicami ali nevk ljučenost držav članic.  
Shema ZTP bi se opustila. Tradicionalna imena živil, ki lahko izpolnjujejo merila za ZOP ali 
ZGO, bi se lahko registrirala kot taka, druga tradicionalna imena pa bi se lahko registrirala kot 
blagovna znamka.  
V oceni učinka je bilo u gotovljeno, da ima druga možnost največ prednosti . Ta možnost se 
odreže najbolje v primerjavi stroškov in koristi za proizvajalce proizvodov z GO. Medtem ko 
imajo proizvajalci koristi od hitrejše in boljše zaščite, se stroški zaradi trajanja postopka 
regis tracije in potrebnih virov zmanjšajo. Če bi skupina proizvajalcev proizvodov z GO 
prostovoljno vključila trajnostna merila v specifikacijo proizvoda, bi to pomenilo dodatne 
stroške za zagotavljanje skladnosti s predpisi in certificiranje, ki bi se lahko de lno izravnali s 
podpornimi ukrepi v okviru politike razvoja podeželja; to bi izpolnilo pričakovanja 
potrošnikov do proizvodov, ki so trajnostno odločneje zastavljeni.  
• Primernost in poenostavitev ureditve  
Predlog temelji na preverjanju primernosti predpis ov in analizi možnosti za poenostavitev.  
S predlagano uredbo se poenostavlja upravljanje GO z določitvijo enotnega sklopa 
postopkovnih in nadzornih pravil za vse sektorje. Harmonizirajo se tudi zaščitne določbe za 
vse sektorje. Predlog s tem prinaša medseb ojno skladnost in deležnikom omogoča lažje 
razumevanje sistema GO.  
Glavni elementi poenostavitve so:  
• enoten sklop pravil za postopke vložitve zahtevka in nadzora, ki koristi skladnosti 
med sektorskimi pravili, s čimer se odpravijo sedanje razlike v posto pkih;  
• dodane so razjasnitve, zlasti pri pravicah intelektualne lastnine;  
 
SL 11  SL • uvedeni so enostavnejši pojmi, zlasti v shemi ZTP, da bi jih proizvajalci in potrošniki 
lahko bolje razumeli.  
Kar zadeva zmanjšanje upravnega bremena, predlog določa tehnično pomoč pri postopku 
registracije v obstoječi agenciji EU in polno izrabo digitalnih orodij. Ocena učinka kaže, da 
bo tehnična pomoč izboljšala trajanje, kakovost zahtevkov (zaradi povratne zanke v 
postopku), kakovost ocen ter zmanjšala breme za proizvajalce  in države članice. To bo 
zahtevalo manj javnoupravnih zmogljivosti in virov ter skrajšalo čas registracije.  
Z novim sistemom obveščanja in opozarjanja o domenskih imenih, ki ga bo vzpostavil urad 
EUIPO, dobijo vložniki zahtevkov za GO dodatno digitalno or odje kot del postopka vlaganja 
zahtevka, da lahko bolje zaščitijo in izvršujejo svoje pravice pri GO.  
• Temeljne pravice  
Unija mora v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah19 (člen 17(2)) varovati intelektualno 
lastnino. Predvideni ukrepi bodo ustvarili b oljše pogoje za zaščito GO in zmanjšali tveganje 
zlorabe, posnemanja in namigovanja na imena GO ter tako prispevali k varnejšim prihodkom 
proizvajalcev. Bolj harmoniziran pristop k postopkovnim pravilom bi moral privesti do 
učinkovitejšega postopka in kraj šega časa registracije, manjšega bremena za proizvajalce in 
boljše kakovosti postopkov registracije, kar bi izpolnilo obveznost Komisije, da zahtevke za 
GO obravnava nepristransko, pravično in v razumnem roku.  
4. PRORAČUNSKE  POSLEDICE  
Predlog nima proračun skih posledic.  
5. DRUGI  ELEMENTI  
• Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja  
Izvajanje ukrepov se bo spremljalo in se o njem poročalo na podlagi glavnih kazalnikov 
spremljanja glavnih operativnih ciljev, navedenih v poročilu o oc eni učinka.  
Za spremljanje prispevka GO k trajnostnemu razvoju in zaradi preglednosti spletišča GIview 
vključuje oddelek za vsako registrirano geografsko označbo, v katerem bodo organi držav 
članic objavili izjavo o trajnostnosti.  
Medinstitucionalni sporaz um o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2016 določa, da se vse tri 
institucije strinjajo, da bodo sistematično pretehtale uporabo klavzule o ponovnem pregledu v 
zakonodaji in upoštevale čas, ki je potreben za izvajanje ter za zbiranje podatkov o rezultatih  
in učinkih. Na podlagi tega Komisija izvede vrednotenje ne prej kot pet let po datumu začetka 
uporabe Uredbe. Vrednotenje se bo izvedlo v skladu s smernicami Komisije za boljše pravno 
urejanje.  
• Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga  
Predlog j e sestavljen iz sklopa pravil, zasnovanih za vzpostavitev skladnega sistema GO, 
katerega namen je pomagati proizvajalcem bolje sporočati kakovost, značilnosti in lastnosti 
proizvodov z GO ter potrošnikom priskrbeti ustrezne informacije. Poleg tega predlog 
razjasnjuje in izboljšuje shemo ZTP, ne da bi hkrati spreminjal shemo za neobvezne izraze 
kakovosti.  
Predlog vključuje naslednje določbe:  
                                                 
19 https://ec.europa.eu/info/fundamental -rights -within -and-outside -eu/your -rights -eu/eu -charter -
fundamental -rights_sl  
 
SL 12  SL Naslov  I: Splošne določbe  
V splošnih določbah so opredeljene GO, ki ščitijo imena vin, žganih pijač in kmetijskih 
proizvodov. Vsebujejo tudi opredelitve pojmov, ki se izrecno uporabljajo v Uredbi, in pravila 
o varstvu podatkov.  
Naslov II: Geografske označbe  
Poglavje 1: Splošne določbe  
V splošnih določbah je pojasnjeno, da je cilj sistema GO vzpostaviti enoten in izključen  
sistem za zaščito imen vin, žganih pijač in kmetijskih proizvodov, ki imajo značilnosti, 
lastnosti in sloves, povezane z njihovim krajem proizvodnje. [LS: Določena je razvrstitev 
zajetih proizvodov. Poleg tega so opredeljeni izrazi, ki se izrecno uporablj ajo v tem naslovu.  
Poglavje 2: Registracija geografskih označb  
To poglavje določa zlasti enotna pravila za registracijo tako na nacionalni ravni kot na ravni 
Unije, vključno s postopkom ugovora; določa vložnika in navaja zahteve zanj; določa vsebino 
dokume ntacije zahtevka in vlogo registra. Določa prehodno zaščito in prehodne ukrepe. 
Vključuje tudi določbe o spremembah specifikacije proizvoda in preklicu registrirane GO.  
Poglavje 3: Zaščita geografskih označb  
V tem poglavju je določena raven zaščite GO. Pog lavje določa tudi pravila za GO, kadar se 
uporabljajo kot sestavine, in razjasnjuje generične izraze, registracijo homonimnih GO ter 
povezavo z blagovnimi znamkami. Določa pravila za priznane skupine proizvajalcev. V njem 
je opredeljena povezava z uporabo izrazov v internetnih domenskih imenih. Nazadnje to 
poglavje vključuje tudi pravila za uporabo simbolov, označb in kratic Unije pri označevanju 
in v oglaševalskem gradivu zadevnega proizvoda.  
Poglavje 4: Pregledi in izvrševanje  
V tem poglavju so določena pravila o pregledih, vključno s preverjanjem, ali je bil proizvod z 
GO proizveden v skladu z zadevno specifikacijo proizvoda; ter o spremljanju uporabe GO na 
trgu. Določa tudi medsebojno pomoč med organi držav članic. Nazadnje zahteva, da izvršilni 
organi na zahtevo proizvajalca predložijo dokazilo o certificiranju.  
Poglavje 5: Dodatni elementi v postopku registracije  
V tem poglavju so določena merila za spremljanje delovanja Urada Evropske unije za 
intelektualno lastnino (EUIPO), ki bo Komisiji zagotavljal  tehnično pomoč pri pregledu 
zahtevkov.  
Poglavje 6: Geografske označbe za kmetijske proizvode  
To poglavje določa opredelitev zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe za 
kmetijske proizvode. Predpisuje vsebino specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta za 
GO kmetijskih proizvodov. Poleg tega vključuje pravila, ki so specifična za ta sektor, zlasti o 
rastlinskih sortah in živalskih pasmah ter o izvoru krme in surovin.  
Poglavje 7: Postopkovne določbe  
To poglavje določa, da Komisiji pomag a Odbor za geografske označbe.  
Poglavje 8: Prehodne in končne določbe (geografske označbe)  
To poglavje določa, da Komisiji pomaga Odbor za geografske označbe. Določa tudi 
kontinuiteto registrov in razjasnjuje pravila za zahtevke, vložene pred začetkom velj avnosti te 
uredbe.  
 
SL 13  SL Naslov III: Sheme kakovosti  
Poglavje 1: Zajamčene tradicionalne posebnosti  
To poglavje določa pravila za shemo ZTP. V primerjavi z obstoječimi pravili razjasnjuje 
merila za registracijo ZTP; zlasti ne zahteva več, da morajo imeti posebne  lastnosti. 
Razjasnjena in racionalizirana so tudi postopkovna pravila.  
Poglavje 2: Neobvezni izrazi kakovosti  
To poglavje določa pravila za neobvezne izraze kakovosti. Obstoječa zakonodaja na tem 
področju ni bila spremenjena.  
Poglavje 3: Postopkovne določ be 
To poglavje določa, da Komisiji pomaga Odbor za kmetijsko kakovost.  
Naslov  IV: Spremembe uredb (EU) št.  1308/2013, (EU) 2019/787 in (EU) 2017/1001[BT: 
vrstni red uredb]  
Ta naslov vključuje določbe o spremembi Uredbe (EU) št.  1308/2013 in Uredbe (EU) 
2019/787, zlasti zaradi novega harmoniziranega sklopa pravil za zaščito, postopek 
registracije, nadzor ter izvrševanje iz prejšnjih poglavij te uredbe. Spreminja Uredbo (EU) 
2017/1001, da EUIPO dobi nalogo upravljanja geografskih označb.  
Naslov  V: Prehodne in  končne določbe  
Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, 
določenimi v tej uredbi. V tem poglavju so pojasnjena tudi prehodna pravila, zlasti to, da 
morajo zahtevki, ki so bili vloženi pred začetkom veljavnosti te ur edbe, upoštevati pravila, ki 
so se uporabljala pred začetkom njene veljavnosti. Začetek veljavnosti Uredbe se določi na 
[...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
 
SL 14  SL 2022/0089 (COD)  
Predlog  
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
o geografskih označbah Evropske unije za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, 
shemah kakovosti za kmetijske proizvode, spremembi uredb (EU) št.  1308/2013, (EU) 
2017/1001 in (EU) 2019/787 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št.  1151/2012  
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(2) in prvega odstavka 
člena 118 Pogodbe,  
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,  
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,  
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko -socialnega odbora20, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij21, 
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,  
ob upoštevanju naslednjega:  
(1) Z evropskim zelenim dogovorom22 je bilo  med politike za preoblikovanje 
gospodarstva Unije za trajnostno prihodnost vključeno oblikovanje pravičnega, 
zdravega in okolju prijaznega prehranskega sistema („od vil do vilic“) .  
(2) Sporočilo Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ – za 
pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem, poleg poziva k prehodu na 
trajnostne prehranske sisteme vsebuje tudi poziv h krepitvi zakonodajnega okvira o 
geografskih označbah in po potrebi vključitvi posebnih trajnostnih meril. Komi sija se 
je v sporočilu zavezala, da bo med drugimi akterji okrepila položaj proizvajalcev 
proizvodov z geografsko označbo, njihovih zadrug in organizacij proizvajalcev v 
živilski verigi.  
(3) Komisija se je v svojem sporočilu z dne 25. novembra 2020 z naslo vom Čim boljše 
izkoriščanje inovacijskega potenciala EU – Akcijski načrt za pravice intelektualne 
lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU zavezala, da bo preučila načine za 
okrepitev, posodobitev, racionalizacijo in boljše izvrševanje geografskih ozn ačb za 
kmetijske proizvode, vino in žgane pijače.  
(4) Kakovost in raznovrstnost proizvodnje vina, žganih pijač in kmetijskih proizvodov v 
Uniji sta ena od njenih pomembnih prednosti, ki proizvajalcem Unije dajeta 
konkurenčno prednost in pomembno prispevata  k njeni živi kulturni in gastronomski 
dediščini. To je posledica spretnosti in odločnosti proizvajalcev Unije, ki ohranjajo 
tradicije ter hkrati upoštevajo razvoj novih proizvodnih metod in materialov.  
                                                 
20 UL C  XX, XX.X.2022, str.  XX. 
21 UL C  XX, XX.X.2022, str.  XX. 
22 https://ec.europa.eu/info/publications/communication -european -green -deal_sl  
 
SL 15  SL (5) Povpraševanje državljanov in potrošnikov v Uniji po kakovostnih in tradicionalnih 
proizvodih je vse večje. Poleg tega se zanimajo za ohranitev raznovrstnosti kmetijske 
proizvodnje v Uniji. S tem se ustvarja povpraševanje po vinu, žganih pijačah in 
kmetijskih proizvodih z določljivimi posebnimi značilnost mi, zlasti takimi, ki so 
povezane z njihovim geografskim poreklom.  
(6) Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov je temeljna pravica.  Uredba 
(EU)  2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta23 določa pravila o varstvu 
posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in 
agencijah Unije ter o prostem pretoku takih podatkov. Vloge Komisije in držav članic 
pri obdelavi osebnih podatkov v postopkih, za katere so pristojne, je treba jasno 
opredeliti, da se zagotovi visoka raven varst va. Obdelava osebnih podatkov je 
zakonita, kadar je potrebna za opravljanje nalog, ki se izvajajo v javnem interesu. 
Postopke za registracijo, spremembo ali preklic geografskih označb in zajamčenih 
tradicionalnih posebnosti, ki se izvajajo v skladu s to ur edbo, Uredbo (EU) 
št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta24 ter Uredbo (EU) 2019/787 
Evropskega parlamenta in Sveta25, bi bilo treba ustrezno izvajati. Za pravilno 
upravljanje teh postopkov je v postopkih registracije, spremembe ali preklica 
geografskih  označb in zajamčenih tradicionalnih posebnosti potrebna obdelava 
podatkov o vložnikih zahtevkov za registracijo, spremembo ali preklic, vložnikih 
ugovorov, upravičencih do prehodnih obdobij ter organih in fizičnih osebah, 
pooblaščenih za nekatere naloge u radnega nadzora. Poleg tega so ti postopki javne 
narave. Preglednost je potrebna, da se omogoči poštena konkurenca med 
gospodarskimi subjekti in se javno opredelijo zasebni in javni gospodarski interesi, 
povezani s temi postopki. Za čim manjše razkrivanje osebnih podatkov bi bilo treba 
v dokumentih, ki jih je treba predložiti med ustreznimi postopki, zahtevati čim manj 
osebnih podatkov. Kljub temu bodo Komisija in države članice morda morale 
obdelovati informacije, ki vsebujejo osebne podatke, kot so osebna  imena in kontaktni 
podatki. V tem okviru bi bilo treba zaradi javnega interesa in v skladu z Uredbo (EU) 
2018/1725 Komisiji in državam članicam omogočiti, da take osebne podatke 
obdelujejo, razkrijejo ali objavijo, kadar je to potrebno za identifikacijo v ložnikov v 
postopku registracije, spremembe ali preklica, vložnikov ugovora v postopku ugovora, 
upravičencev do prehodnega obdobja, odobrenega za odstopanje od zaščite 
registriranega imena, in organov, pooblaščenih za preverjanje skladnosti s 
specifikacijo  proizvoda.   
(7) Za namene uporabe Uredbe (EU) 2018/1725 je Komisija organ, pri katerem lahko 
imetniki osebnih podatkov uveljavljajo povezane pravice, tako da pošljejo pripombe, 
vprašanja ali pomisleke ali vložijo pritožbo v zvezi z zbiranjem in uporabo os ebnih 
podatkov. Zato bi bilo treba pojasniti, da se Komisija šteje za upravljavca v smislu 
Uredbe (EU) 2018/1725 pri obdelavi osebnih podatkov v postopkih, za katere je 
                                                 
23 Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu 
posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Uni je in o 
prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št.  45/2001 in Sklepa št.  1247/2002/ES 
(UL L  295, 21.11.2018, str.  39). 
24 Uredba (EU) št.  1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi 
skupne ureditve  trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št.  922/72, (EGS) 
št. 234/79, (ES) št.  1037/2001 in (ES) št.  1234/2007 (UL L  347, 20.12.2013, str.  671).  
25 Uredba (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o opredelit vi, opisu, 
predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju 
drugih živil, zaščiti geografskih označb žganih pijač, uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla 
v alkoholnih pijačah ter o razveljavitvi  Uredbe (ES) št.  110/2008 (UL  L 130, 17.5.2019, str.  1). 
 
SL 16  SL odgovorna v skladu s to uredbo, Uredbo (EU) št.  1308/2013, Uredbo (EU) 2019/787 in 
določbami, sprejetimi na njihovi podlagi.    
(8) Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo med temi postopki izvajajo države članice, se 
uporablja Uredba (EU) 2016/67926 Evropskega parlamenta in Sveta. Za namene 
uporabe navedene uredbe so pristojni organi države člani ce organi, pri katerih lahko 
imetniki osebnih podatkov uveljavljajo povezane pravice, tako da pošljejo pripombe, 
vprašanja ali pomisleke ali vložijo pritožbo v zvezi z zbiranjem in uporabo osebnih 
podatkov. Zato bi bilo treba pojasniti, da se države članic e štejejo za upravljavce v 
smislu Uredbe (EU) 2016/679 pri obdelavi osebnih podatkov v postopkih, za katere so 
odgovorne v skladu s to uredbo, Uredbo (EU) št.  1308/2013, Uredbo (EU) 2019/787 in 
določbami, sprejetimi na njihovi podlagi.   
(9) Skrb za to, da se v celotni Uniji enotno priznavajo in varujejo pravice intelektualne 
lastnine, povezane z imeni, ki so zaščitena v Uniji, je prednostna naloga, ki jo je 
mogoče uspešno doseči samo na ravni Unije. Geografske označbe, ki ščitijo imena 
vin, žganih pijač in kmetijskih proizvodov z značilnostmi, lastnostmi ali slovesom, 
povezanimi z njihovim krajem proizvodnje, so v izključni pristojnosti Unije. Zato bi 
bilo treba poskrbeti za enoten in izključen sistem geografskih označb. Geografske 
označbe so kolektivna prav ica vseh upravičenih proizvajalcev na določenem območju, 
ki so pripravljeni upoštevati specifikacijo proizvoda. Proizvajalci, ki delujejo skupaj, 
imajo več moči kot posamezni proizvajalci in prevzemajo skupno odgovornost za 
upravljanje svojih geografskih o značb, vključno z odzivanjem na družbeno 
povpraševanje po proizvodih, ki izhajajo iz trajnostne proizvodnje.  Upravljanje 
geografskih označb dobro nagrajuje proizvajalce pri prizadevanjih za proizvodnjo 
raznovrstnih kakovostnih proizvodov. Hkrati lahko to k oristi podeželskemu 
gospodarstvu, zlasti na območjih z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami, kot 
so gorska območja in najbolj oddaljene regije, kjer je kmetijski sektor pomemben del 
gospodarstva in so proizvodni stroški visoki. Na ta način lahko shem e kakovosti 
prispevajo k politiki razvoja podeželja ter politikam tržne in dohodkovne podpore SKP 
ter jih dopolnjujejo. Zlasti lahko prispevajo k razvoju v kmetijskem sektorju in še bolj 
na območjih z omejenimi možnostmi. Okvir Unije, ki ščiti geografske o značbe z 
vpisom v register na ravni Unije, olajšuje razvoj kmetijskega sektorja, saj enotnejši 
pristop posledično omogoča pošteno konkurenco med proizvajalci proizvodov s takimi 
označbami in izboljšuje verodostojnost takih proizvodov med potrošniki.  Cilj s istema 
geografskih označb je potrošnikom omogočiti bolj ozaveščeno izbiro pri nakupu ter 
jim z označevanjem in oglaševanjem pomagati, da pravilno prepoznajo njihove 
proizvode na trgu. Geografske označbe, ki so vrsta pravice intelektualne lastnine, 
pomagajo  gospodarskim subjektom in podjetjem ovrednotiti njihova neopredmetena 
sredstva. Da bi se izognili ustvarjanju nepoštenih konkurenčnih pogojev in podpirali 
notranji trg, bi vsak proizvajalec, vključno s proizvajalci iz tretje države, moral imeti 
možnost, d a po vsej Uniji in v elektronskem trgovanju uporablja registrirano ime in 
trži proizvode, ki so označeni kot geografske označbe, če zadevni proizvodi 
izpolnjujejo zahteve iz ustrezne specifikacije proizvoda in je proizvajalec vključen v 
sistem nadzora. Po izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju uredb (EU) št.  1308/2013, 
(EU) 2019/787 in (EU) št.  1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta27, bi bilo treba 
obravnavati nekatera pravna vprašanja, razjasniti in poenostaviti nekatera pravila ter 
racionalizirati postop ke. 
                                                 
26 Sklic  
27 Uredba (EU) št.  1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah 
kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L  343, 14.12.2012, str.  1).  
 
SL 17  SL (10) Za uskladitev z opredelitvijo kmetijskih proizvodov v mednarodnem okviru, tj. v 
Svetovni trgovinski organizaciji, bi bilo treba določiti uporabo kombinirane 
nomenklature za geografske označbe.  
(11) Unija si že nekaj časa prizadeva za poenostavitev  regulativnega okvira skupne 
kmetijske politike. Ta pristop bi bilo treba uporabiti tudi za predpise na področju 
geografskih označb, ne da bi postavili pod vprašaj posebne značilnosti vsakega 
sektorja. Za poenostavitev dolgotrajnih postopkov registracije i n sprememb bi bilo 
treba harmonizirana postopkovna pravila za geografske označbe za vino, žgane pijače 
in kmetijske proizvode določiti v enem samem pravnem instrumentu, pri tem pa 
ohraniti posebne določbe za proizvode za vino v Uredbi (EU) št.  1308/2013, z a žgane 
pijače v Uredbi (EU) 2019/787 in za kmetijske proizvode v tej uredbi. Postopke za 
registracijo, spremembe specifikacije proizvoda in preklic registracije geografskih 
označb s poreklom iz Unije, vključno s postopki ugovora, bi morale izvajati države  
članice in Komisija. Države članice in Komisija bi morale biti odgovorne za 
posamezne faze  postopka. Države članice bi morale biti odgovorne za prvo fazo 
postopka, ki vključuje prejem zahtevka od skupine proizvajalcev, njegovo oceno, 
vključno z  izvajanje m nacionalnega postopka ugovora, in vložitev zahtevka pri 
Komisiji na podlagi rezultatov ocene. Komisija bi morala biti odgovorna za pregled 
zahtevka v drugi fazi postopka, vključno z vodenjem postopka ugovora na svetovni 
ravni, in odločitev o odobritvi za ščite za geografsko označbo ali ne. Geografske 
označbe bi bilo treba registrirati samo na ravni Unije. Vendar bi z učinkom od datuma, 
ko se pri Komisiji vloži zahtevek za registracijo na ravni Unije, moralo biti državam 
članicam omogočeno, da dodelijo preh odno zaščito na nacionalni ravni, ne da bi to 
vplivalo na trgovino znotraj Unije ali mednarodno trgovino. Zaščita po registraciji, ki 
jo določa ta uredba, bi morala biti prav tako na voljo za geografske označbe tretjih 
držav, ki izpolnjujejo ustrezna meril a in so zaščitene v svoji državi porekla. Komisija 
bi morala izvajati tudi ustrezne postopke za geografske označbe s  poreklom iz tretjih 
držav.  
(12) Da bi prispevali k prehodu v trajnosten prehranski sistem in se odzvali na družbene 
zahteve po proizvodnih metodah, ki so trajnostne, okolju in podnebju prijazne, 
zagotavljajo dobrobit živali, so gospodarne z viri ter družbeno in etično odgovorne, bi 
bilo treba proizvajalce geografskih označb spodbujati k upoštevanju trajnostnih 
standardov, ki so strožji od obv eznih in presegajo dobro prakso. Take posebne zahteve 
bi se lahko določile v specifikaciji proizvoda.   
(13) Za zagotovitev usklajenega odločanja o zahtevkih za zaščito in pravnih sredstvih zoper 
nje, vloženih v nacionalnem postopku, bi morala biti Komisija  pravočasno in redno 
obveščena o začetku postopkov pred nacionalnimi sodišči ali drugimi organi v zvezi z 
zahtevkom za registracijo, ki ga je država članica poslala Komisiji, in o njihovih 
končnih izidih.  Iz istega razloga bi morala država članica, kadar m eni, da bo 
nacionalna odločitev, na kateri temelji zahtevek za zaščito, verjetno razveljavljena 
zaradi nacionalnega sodnega postopka, o tem obvestiti Komisijo. Če država članica 
zahteva odložitev pregleda zahtevka na ravni Unije, bi Komisija morala biti op roščena 
obveznosti, da upošteva rok za pregled, ki je v njem določen.  Da bi se vložnik zaščitil 
pred zlonamernimi pravnimi postopki in bi se ohranila pravica vložnika do zaščite 
imena v  razumnem roku, bi bilo treba oprostitev omejiti na primere, ko je bil zahtevek 
za registracijo na nacionalni ravni razveljavljen s  sodno odločbo, ki se takoj uporablja, 
čeprav še ni pravnomočna, ali primere, ko država članica meni, da tožba za 
izpodbijanje veljavnosti zahtevka temelji na tehtnih razlogih.  
 
SL 18  SL (14) Da se gospodar skim subjektom, na katerih interese vpliva registracija imena, omogoči, 
da še naprej uporabljajo navedeno ime za omejeno časovno obdobje kljub zaščiti iz 
člena 27, bi bilo treba odobriti posebna ods topanja za uporabo imen s prehodnimi 
obdobji. Taka obdobja se lahko dovolijo tudi za premagovanje začasnih težav, pri 
čemer je dolgoročni cilj zagotoviti, da vsi proizvajalci upoštevajo specifikacijo 
proizvoda.  
(15) Za zagotovitev preglednosti in enotnosti  v državah članicah je treba vzpostaviti in 
voditi elektronski register Unije za geografske označbe, ki so registrirane kot zaščitene 
označbe porekla ali zaščitene geografske označbe. Z registrom bi morali imeti na voljo 
informacije potrošniki in tisti, ki  so vključeni v trgovanje. Register bi moral biti 
elektronska podatkovna zbirka, shranjena v informacijskem sistemu, in bi moral biti 
dostopen javnosti.   
(16) Unija se o mednarodnih sporazumih, vključno s tistimi o zaščiti označb porekla in 
geografskih ozn ačb, pogaja s svojimi trgovinskimi partnerji. Zaradi lažjega obveščanja 
javnosti o imenih, zaščitenih s takimi mednarodnimi sporazumi, ter zlasti za 
zagotovitev zaščite njihove uporabe in nadzora nad njo, se imena lahko vpišejo v 
register Unije za geografs ke označbe. Imena bi bilo treba v register vpisati kot 
zaščitene geografske označbe, razen če so v takih mednarodnih sporazumih posebej 
opredeljena kot označbe porekla.  
(17) Za čim boljše delovanje notranjega trga je pomembno, da proizvajalci in drugi zade vni 
gospodarski subjekti, organi in potrošniki lahko imajo hiter in enostaven dostop do 
ustreznih informacij o registrirani zaščiteni označbi porekla ali zaščiteni geografski 
označbi. Te informacije bi morale po potrebi vključevati informacije o identiteti  
skupine proizvajalcev, priznane na nacionalni ravni.  
(18) Imena v registru Unije za geografske označbe bi bilo treba zaščititi, da bi zagotovili 
njihovo pošteno uporabo in preprečili prakse, ki bi lahko zavajale potrošnike.  Da bi 
okrepili zaščito geografs kih označb in se učinkoviteje borili proti ponarejanju, bi 
zaščita označb porekla in geografskih označb morala veljati tudi za internetna 
domenska imena.  
(19) Pri ugotavljanju, ali so proizvodi primerljivi s proizvodi, registriranimi kot geografska 
označba, je treba upoštevati vse ustrezne dejavnike. Ti bi morali vključevati to, ali 
imajo proizvodi skupne objektivne značilnosti, kot so metoda proizvodnje, fizični 
videz ali uporaba iste surovine; v katerih okoliščinah se proizvodi uporabljajo z vidika  
upoštevne javnosti; ali se pogosto distribuirajo po istih kanalih in ali zanje veljajo 
podobna tržna pravila.  
(20) Za poslovne prakse in sodno prakso Unije je potrebna jasnost glede uporabe 
geografske označbe v prodajnem imenu predelanega proizvoda, kater ega sestavina je 
proizvod z geografsko označbo. Zagotoviti bi bilo treba, da je taka uporaba v skladu s 
poštenimi poslovnimi praksami in ne slabi, zmanjšuje ali kvari slovesa proizvoda z 
geografsko označbo. Da se taka uporaba lahko dovoli, bi moralo biti p otrebno soglasje 
velike večine proizvajalcev zadevnih proizvodov z geografsko označbo.   
(21) Pravila za nadaljnjo uporabo generičnih imen bi bilo treba razjasniti tako, da bi morala 
generična imena, ki so podobna zaščitenemu imenu ali izrazu ali so del tak ega imena 
ali izraza, ohraniti svoj generični status.  
(22) Razjasniti bi bilo treba področje uporabe zaščite, ki izhaja iz te uredbe, zlasti pri 
omejitvah registracije novih blagovnih znamk iz Direktive (EU) 2015/2436 
 
SL 19  SL Evropskega parlamenta in Sveta28, ki so  v nasprotju z registracijo geografskih 
označb.  Taka razjasnitev je potrebna tudi za imetnike prednostnih pravic intelektualne 
lastnine, zlasti tistih za blagovne znamke in homonimna imena, ki so registrirani kot 
geografske označbe.  
(23) Skupine proizvajal cev imajo bistveno vlogo v postopku vložitve zahtevka za 
registracijo geografskih označb ter pri spremembah specifikacij in zahtevkih za 
preklic. Na voljo bi morali imeti načine za boljšo opredelitev in trženje posebnih 
značilnosti svojih proizvodov. Zato bi bilo treba razjasniti vlogo skupine 
proizvajalcev.  
(24) Ker so proizvajalci proizvodov z geografskimi označbami večinoma mala ali srednja 
podjetja, se srečujejo s konkurenco drugih gospodarskih subjektov v živilski verigi, 
kar lahko povzroči nelojalno konkurenco med lokalnimi proizvajalci in proizvajalci, ki 
delujejo v večjem obsegu. Pri tem je v interesu vseh zadevnih proizvajalcev treba 
omogočiti, da ena sama skupina proizvajalcev izvaja posebne ukrepe v imenu 
proizvajalcev. V ta namen bi bilo treba d oločiti kategorijo priznane skupine 
proizvajalcev, skupaj z merili, ki jih priznana skupina proizvajalcev mora izpolniti, in 
povezanimi posebnimi dodatnimi pravicami, zlasti da bi priznane skupine 
proizvajalcev dobile prava orodja za boljše uveljavljanje p ravic intelektualne lastnine 
pred nepoštenimi praksami.  
(25) Razjasniti bi bilo treba razmerje med internetnimi domenskimi imeni in zaščito 
geografskih označb za področje uporabe popravnih ukrepov, priznavanje geografskih 
označb pri reševanju sporov in poš teno uporabo domenskih imen. Osebe s pravnim 
interesom za geografsko označbo, ki so vložile zahtevek za registracijo pred 
registracijo domenskega imena, bi morale biti pooblaščene, da v primeru spora 
zahtevajo preklic ali prenos domenskega imena.  
(26) Razjasniti bi bilo treba razmerje med blagovnimi znamkami in geografskimi 
označbami pri merilih za zavrnitev zahtevkov za blagovne znamke, razveljavitev 
blagovnih znamk ter soobstoj blagovnih znamk in geografskih označb.  
(27) Da ne bi ustvarjali nepoštenih kon kurenčnih pogojev, bi vsakemu proizvajalcu, 
vključno s proizvajalci iz tretjih držav, moralo biti omogočeno, da uporabi registrirano 
geografsko označbo, če zadevni proizvod izpolnjuje zahteve iz ustrezne specifikacije 
proizvoda ali enotnega dokumenta ali e nakovrednega dokumenta, tj. popolnega 
povzetka specifikacije proizvoda.  Sistem, ki ga določijo države članice, bi moral tudi 
zagotoviti, da so proizvajalci, ki izpolnjujejo pravila, upravičeni do preverjanja 
skladnosti s  specifikacijo proizvoda.  
(28) Simbo li, označbe in kratice, ki opredeljujejo registrirano geografsko označbo, ter 
pravice pri tem, ki zadevajo Unijo, bi morale biti zaščitene v Uniji in tretjih državah, 
da se zagotovi njihova uporaba na pristnih proizvodih in prepreči zavajanje 
potrošnikov g lede kakovosti proizvodov.   
(29) Za označevanje vina, žganih pijač in kmetijskih proizvodov bi morala veljati splošna 
pravila iz Uredbe (EU) št.  1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta29, zlasti za 
določbe o preprečevanju označevanja, ki bi lahko zmedlo al i zavajalo potrošnike.  
(30) Uporaba simbolov ali označb Unije na embalaži proizvodov z geografsko označbo bi 
morala postati obvezna, da bi lahko potrošnike bolje seznanili s to kategorijo 
                                                 
28 UL L  336, 23.12.2015, s tr. 1. 
29 UL L  304, 22.11.2011, str.  18. 
 
SL 20  SL proizvodov in z njimi povezanimi jamstvi ter omogočili lažjo prepozn avnost teh 
proizvodov na trgu, s čimer bi olajšali preverjanje. Vendar bi bilo zaradi posebne 
narave proizvodov, ki jih zajema ta uredba, treba ohraniti posebne določbe o 
označevanju za vino in žgane pijače. Uporaba takih simbolov ali označb bi morala 
ostati prostovoljna za geografske označbe in označbe porekla tretjih držav.  
(31) Dodana vrednost geografskih označb temelji na zaupanju potrošnikov. Sistem 
geografskih označb se znatno opira na samonadzor, potrebno skrbnost in individualno 
odgovornost proizvaj alcev, pristojni organi držav članic pa morajo sprejeti potrebne 
ukrepe za preprečevanje ali ustavitev uporabe imen proizvodov, ki kršijo pravila o 
geografskih označbah. Vloga Komisije je, da posreduje v primeru sistemske 
neuporabe prava Unije. Za geografs ke označbe bi moral veljati sistem uradnega 
nadzora po načelih iz Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta30, ki bi 
moral vključevati sistem nadzora v vseh fazah pridelave, predelave in distribucije. 
Vsak gospodarski subjekt bi moral biti vključe n v sistem nadzora, s katerim se 
preverja skladnost s specifikacijo proizvoda. Ob upoštevanju, da za vino velja posebni 
nadzor, opredeljen v sektorski zakonodaji, bi bilo treba v tej uredbi določiti nadzor 
samo za žgane pijače in kmetijske proizvode.  
(32) Da bi zagotovili nepristranskost in učinkovitost pristojnih organov, imenovanih za 
preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda, bi ti morali izpolnjevati številna 
operativna merila. Predvideti bi bilo treba določbe o prenosu nekaterih pristojnosti za 
izvajanje posebnih nadzornih nalog na organe za certificiranje proizvodov, da bi bila 
naloga nadzornih organov lažja in učinkovitost sistema večja.   
(33) Informacije o pristojnih organih in organih za certificiranje proizvodov bi bilo treba 
objaviti, da se  zagotovi preglednost in zainteresiranim stranem omogoči stik z njimi.  
(34) Pri akreditaciji izvajalcev nadzora in pri delovanju teh izvajalcev bi se morali 
uporabljati evropski standardi, ki jih je oblikoval Evropski odbor za standardizacijo, in 
mednarodn i standardi, ki jih je oblikovala Mednarodna organizacija za standardizacijo. 
Akreditacija teh izvajalcev nadzora bi morala potekati v skladu z Uredbo (ES) 
št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta31. 
(35) Uveljavljanje geografskih označb na trgu je pomem bno za preprečevanje goljufivih in 
zavajajočih praks, s čimer se zagotovi, da so proizvajalci ustrezno nagrajeni za dodano 
vrednost svojih proizvodov z geografsko označbo in se nezakonitim uporabnikom 
geografskih označb prepreči prodaja njihovih proizvodov . Nadzor bi bilo treba izvajati 
na podlagi ocene tveganja ali obvestil gospodarskih subjektov, sprejeti pa bi bilo treba 
tudi ustrezne upravne in sodne ukrepe za preprečevanje ali ustavitev uporabe imen na 
proizvodih ali storitvah, ki so v nasprotju z zašč itenimi geografskimi označbami.  
(36) Spletne platforme se vse pogosteje uporabljajo za prodajo proizvodov, vključno s 
proizvodi z geografskimi označbami, in v nekaterih primerih so lahko pomemben 
prostor za preprečevanje goljufij. Glede tega bi bilo treba v tej uredbi določiti pravila, 
s katerimi bi zagotovili ustrezno označevanje proizvodov, ki se prodajajo prek spletnih 
platform, in državam članicam omogočili, da preprečijo dostop do vsebin, ki so v 
nasprotju s pravili. Ta pravila bi morala biti tesno pov ezana z Uredbo (EU) 2022/XX 
Evropskega parlamenta in Sveta32. 
                                                 
30 UL L  95, 7.4.2017, str.  1.  
31 UL L  218, 13.8.2008, str.  30. 
32 Uredba (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [...] o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o 
digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000 /31/ES (UL L  …, XXX, dd.mm.llll, str.  X). 
 
SL 21  SL (37) Ker se proizvod, ki je označen z geografsko označbo in je proizveden v eni državi 
članici, lahko prodaja v drugi državi članici, bi bilo treba poskrbeti za upravno pomoč 
med državami članica mi, ki bi omogočila učinkovit nadzor, in določiti praktične 
vidike pri tem.  
(38) Za optimalno delovanje notranjega trga je pomembno, da proizvajalci v  več 
okoliščinah hitro in enostavno dokažejo, da imajo dovoljenje za uporabo zaščitenega 
imena, na primer pri carinskih kontrolah, ki jih izvajajo carinski uradniki, tržnih 
pregledih ali na zahtevo trgovcev. V ta namen bi bilo proizvajalcu treba dati na voljo 
uradno potrdilo ali drugo dokazilo o certificiranju za upravičenost do proizvodnje 
proizvoda z geograf sko označbo.  
(39) Postopke za registracijo, spremembo in preklic geografskih označb, vključno s 
pregledom in postopkom ugovora, bi bilo treba izvajati čim učinkoviteje. To je 
mogoče doseči ob pomoči Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) pr i 
pregledu zahtevkov. Čeprav se upošteva možnost delnega zunanjega izvajanja v uradu 
EUIPO, bi Komisija ostala odgovorna za registracijo, spremembo in preklic zaradi 
močne povezave s skupno kmetijsko politiko in strokovnega znanja, ki je potrebno, da 
se po sebnosti vina, žganih pijač in kmetijskih proizvodov ustrezno ocenijo.  
(40) Določiti bi bilo treba merila za ocenjevanje uspešnosti urada EUIPO. Ta merila bi 
morala zagotoviti kakovost, usklajenost in učinkovitost pomoči. Komisija bi morala 
pripraviti por očilo za Parlament in Svet o rezultatih in izkušnjah pri izvajanju teh 
nalog v uradu EUIPO.  
(41) Ob upoštevanju obstoječe prakse bi bilo treba ohraniti dva različna instrumenta za 
opredelitev povezave med proizvodom in njegovim geografskim poreklom, torej 
označbo porekla in geografsko označbo. Pravila in opredelitve za rastlinske sorte in 
živalske pasme bi bilo treba razjasniti, da bi bolje razumeli njihovo povezanost z 
geografskimi označbami v primeru spora. Pravila o izvoru krme in surovin bi morala 
ostat i nespremenjena.  
(42) Proizvod z geografsko označbo bi moral izpolnjevati nekatere pogoje iz specifikacije 
proizvoda. Da bi bile take informacije lahko razumljive tudi zainteresiranim stranem, 
bi bilo treba specifikacijo proizvoda povzeti v enotnem dokumen tu. 
(43) Komisiji bi moral pri izvajanju pravil za geografske označbe pomagati odbor, ki ga 
sestavljajo delegati držav članic.  
(44) Poseben cilj sheme zajamčenih tradicionalnih posebnosti je proizvajalcem 
tradicionalnih proizvodov pomagati pri obveščanju p otrošnikov o lastnostih proizvoda, 
ki imajo dodano vrednost. Da ne bi ustvarjali pogojev nepoštene konkurence, bi bilo 
treba vsakemu proizvajalcu, vključno s proizvajalci iz tretjih držav, omogočiti uporabo 
registriranega imena zajamčene tradicionalne pose bnosti, če zadevni proizvod ustreza 
zahtevam iz ustrezne specifikacije proizvoda in je bil proizvajalec vključen v sistem 
nadzora.  
(45) Ker je bilo registriranih le nekaj imen, sedanja shema zajamčenih tradicionalnih 
posebnosti ni uresničila svojega potenc iala. Sedanje določbe bi bilo torej treba 
izboljšati, razjasniti in okrepiti, da bi bila shema razumljivejša, uporabnejša in 
privlačnejša za morebitne vložnike. Za zagotovitev, da se imena pristnih tradicionalnih 
proizvodov registrirajo, bi bilo treba pril agoditi merila in pogoje za registracijo imen, 
zlasti z odpravo pogoja, da morajo imeti zajamčene tradicionalne posebnosti posebne 
lastnosti.  
 
SL 22  SL (46) Za zagotovitev skladnosti zajamčenih tradicionalnih posebnosti s specifikacijami 
proizvodov in njihove ustalj enosti, bi proizvode morali opredeliti sami proizvajalci, ki 
se organizirajo v skupino. Proizvajalcem iz tretjih držav bi morala biti na voljo 
možnost registracije imena kot zajamčene tradicionalne posebnosti.  
(47) Za zagotovitev preglednosti bi bilo treba  zajamčene tradicionalne posebnosti vpisati v 
register.  
(48) Da ne bi ustvarjali pogojev nepoštene konkurence, bi bilo treba vsakemu proizvajalcu, 
vključno s proizvajalci iz tretjih držav, omogočiti uporabo registriranega imena 
zajamčene tradicionalne pose bnosti, če zadevni proizvod ustreza zahtevam iz ustrezne 
specifikacije proizvoda in je bil proizvajalec vključen v sistem nadzora. Pri 
označevanju proizvodov zajamčene tradicionalne posebnosti, proizvedenih v Uniji, bi 
bilo treba navesti simbol Unije, ki b i ga moralo biti mogoče povezati z označbo 
„zajamčena tradicionalna posebnost“. Uporabo imen, simbola Unije in označbe bi bilo 
treba urediti, da se zagotovi enoten pristop na celotnem notranjem trgu.  
(49) Zajamčene tradicionalne posebnosti je treba učinkov ito zaščititi na trgu, tako da so 
njihovi proizvajalci ustrezno nagrajeni za njihovo dodano vrednost in da se 
nezakonitim uporabnikom zajamčenih tradicionalnih posebnosti prepreči prodaja 
njihovih proizvodov.   
(50) Da ne bi zavajali potrošnikov, bi bilo tr eba registrirane zajamčene tradicionalne 
posebnosti zaščititi pred kakršno koli zlorabo ali posnemanjem, vključno s proizvodi, 
ki se uporabljajo kot sestavine, ali pred kakršno koli drugo prakso, ki bi lahko zavajala 
potrošnika. Za dosego istega cilja bi b ilo treba določiti pravila za posebne uporabe 
zajamčenih tradicionalnih posebnosti, zlasti glede uporabe izrazov, ki so generični v 
Uniji, označevanja, ki vsebuje poimenovanje rastlinske sorte ali živalske pasme ali 
sestoji iz njega, in blagovnih znamk.  
(51) Sodelovanje v shemi zajamčenih tradicionalnih posebnosti bi moralo zagotoviti, da je 
vsak gospodarski subjekt, ki izpolnjuje pravila te sheme, upravičen do vključitve v 
preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda.  
(52) Postopke za registracijo, spr emembe specifikacije proizvoda in preklic registracije 
zajamčenih tradicionalnih posebnosti s poreklom iz Unije, vključno s postopki 
ugovora, bi morale izvajati države članice in Komisija. Države članice in Komisija bi 
morale biti odgovorne za posamezne fa ze  postopka. Države članice bi morale biti 
odgovorne za prvo fazo postopka, ki vključuje prejem zahtevka od skupine 
proizvajalcev, njeno oceno, vključno z  izvajanjem nacionalnega postopka ugovora, in 
vložitev zahtevka na ravni Unije pri Komisiji na podlag i rezultatov ocene. Komisija bi 
morala biti odgovorna za pregled zahtevka, vključno z vodenjem postopka ugovora na 
svetovni ravni, in odločitev o odobritvi zaščite za zajamčeno tradicionalno posebnost 
ali ne. Zaščita po registraciji, ki jo določa ta uredba , bi morala biti prav tako na voljo 
za zajamčene tradicionalne posebnosti tretjih držav, ki izpolnjujejo ustrezna merila in 
so zaščitene v njihovi državi porekla. Komisija izvaja tudi ustrezne postopke za 
zajamčene tradicionalne posebnosti s  poreklom iz tr etjih držav.  
(53) Shema neobveznih izrazov kakovosti je bila uvedena z Uredbo (EU) št.  1151/2012. Ta 
se nanaša na posebne horizontalne značilnosti ene ali več kategorij proizvodov, 
načinov kmetovanja ali lastnosti predelave, ki se uporabljajo na posameznih območjih. 
Neobvez ni izraz kakovosti „gorski proizvod“ izpolnjuje pogoje za neobvezne izraze 
kakovosti in je bil določen z navedeno uredbo. Z njim so gorski proizvajalci dobili 
učinkovito orodje za boljše trženje svojih proizvodov in zmanjšanje dejanskega 
 
SL 23  SL tveganja za zmedo med potrošniki glede gorskega porekla proizvodov na trgu. 
Ohraniti bi bilo treba možnost, da proizvajalci uporabijo neobvezne izraze kakovosti, 
saj shema zaradi kratkega obdobja uporabe še ni v celoti izkoristila svojega potenciala 
v državah članicah.  
(54) Komisiji bi moral pri izvajanju pravil za zajamčene tradicionalne posebnosti in 
neobvezne izraze kakovosti iz te uredbe pomagati odbor, ki ga sestavljajo delegati 
držav članic.  
(55) Določbe o geografskih označbah iz uredb (EU) št.  1308/2013, ki se nanašaj o na vinski 
sektor, in (EU) 2019/787, ki se nanašajo na sektor žganih pijač, bi bilo treba 
spremeniti, da se uskladijo s skupnimi pravili o registraciji, spremembi, ugovoru, 
preklicu, zaščiti in nadzoru pri geografskih označbah iz te uredbe. Zlasti za vino  so 
potrebne dodatne spremembe opredelitve zaščitenih geografskih označb v skladu s 
trgovinskim sporazumom o intelektualni lastnini. Zaradi neusklajenosti s to uredbo bi 
bilo treba spremeniti tudi določbo o nalogah urada EUIPO iz Uredbe (EU) 2017/1001 
Evro pskega parlamenta in Sveta33. 
(56) Za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba 
na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije sprejme akte v zvezi z opredelitvijo trajnos tnih standardov in 
določitvijo meril za priznavanje obstoječih trajnostnih standardov; pojasnitvijo ali 
dodajanjem podatkov, ki jih je treba navesti v spremni dokumentaciji; pooblastitvijo 
urada EUIPO za naloge, povezane s pregledom ugovora in postopkom ug ovora, 
vodenjem registra, objavo standardnih sprememb specifikacije proizvoda, 
posvetovanjem pri postopku preklica, vzpostavitvijo in upravljanjem sistema 
opozarjanja, ki vložnike obvešča o razpoložljivosti domenskega imena za njihove 
geografske označbe, p regledom geografskih označb tretjih držav, ki niso geografske 
označbe po Ženevskem aktu Lizbonskega sporazuma o označbah porekla in 
geografskih označbah34 in so bile predlagane za zaščito v skladu z mednarodnimi 
pogajanji ali mednarodnimi sporazumi; določitvijo ustreznih meril za spremljanje 
delovanja urada EUIPO pri izvajanju nalog, ki so mu zaupane; določitvijo dodatnih 
pravil o uporabi geografskih označb  za opredelitev sestavin v predelanih proizvodih; 
določitvijo dodatnih pravil za določanje generičnega statusa izrazov; določitvijo 
omejitev in odstopanj glede izvora krme v primeru označbe porekla; določitvijo 
omejitev in odstopanj glede zakola živih živa li ali izvora surovin; določitvijo pravil za 
opredelitev uporabe poimenovanj rastlinske sorte ali živalske pasme; določitvijo 
pravil, ki omejujejo informacije v specifikaciji proizvoda za geografske označbe in 
zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvij o dodatnih podrobnih pravil o merilih za 
zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo dodatnih pravil za ustrezne postopke 
certificiranja in akreditacije, ki se uporabljajo pri organih za certificiranje proizvodov; 
določitvijo dodatnih pravil za nadaljn jo podrobno zaščito zajamčenih tradicionalnih 
posebnosti; določitvijo dodatnih pravil pri zajamčenih tradicionalnih posebnostih za 
določanje generičnega statusa izrazov, pogojev za uporabo poimenovanj rastlinskih 
sort in živalskih pasem ter povezave s prav icami intelektualne lastnine za zajamčene 
tradicionalne posebnosti; opredelitev dodatnih pravil za skupne zahtevke, ki se 
nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje, in dopolnitev pravil za postopek pri 
vložitvi zahtevka za zajamčene tradicionalne posebnos ti; dopolnitev pravil za postopek 
ugovora pri zajamčenih tradicionalnih posebnosti, da se določijo podrobni postopki in 
                                                 
33 Uredba (EU)  2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta z  dne 14.  junija 2017 o  blagovni znamki 
Evropske unije (UL L  154, 16.6.2017, str.  1). 
34 https://www.wipo.int/publications/en/details.jsp?id=3983  
 
SL 24  SL roki; dopolnitev pravil za postopek pri vložitvi zahtevka za spremembo zajamčenih 
tradicionalnih posebnosti; dopolnitev pravil za postop ek preklica zajamčenih 
tradicionalnih posebnosti; določitvijo podrobnih pravil za merila za neobvezne izraze 
kakovosti; rezerviranjem dodatnega neobveznega izraza kakovosti, pri čemer se 
določijo pogoji njegove uporabe; določitvijo odstopanj od uporabe izr aza „gorski 
proizvod“ ter uvedbo metod proizvodnje in drugih meril, ki so pomembna za uporabo 
neobveznega izraza kakovosti, zlasti določitvijo pogojev, pod katerimi lahko surovine 
ali krma izvirajo zunaj gorskih območij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri 
svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da 
se to posvetovanje izvede po načelih iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. 
aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje35. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja 
pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse 
dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se 
sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo 
pripravo delegiranih ak tov.           
(57) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti 
izvedbena pooblastila v zvezi z opredelitvijo po kombinirani nomenklaturi tako 
tehnične predstavitve klasifikacije proizvodov z geografskimi označbami  kot dostopa 
do nje; opredelitvijo harmonizirane predstavitve trajnostnih zavez; opredelitvijo oblike 
in spletne predstavitve spremne dokumentacije ter določitvijo izločitve ali 
anonimizacije varovanih osebnih podatkov; določitvijo podrobnih pravil za post opke, 
predlogo in predstavitev pri zahtevkih za registracijo na ravni Unije, vključno z 
zahtevki, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje; določitev oblike in spletne 
predstavitve ugovorov in uradnih pripomb ter določitev izločitve ali anonimizaci je 
varovanih osebnih podatkov; odobritvijo prehodnega obdobja, da se omogoči uporaba 
registriranega imena skupaj z drugimi imeni, ki bi bila sicer v nasprotju z registriranim 
imenom, in podaljšanjem takega prehodnega obdobja; zavrnitvijo zahtevka; 
odločitv ijo o registraciji geografske označbe, če dogovor ni bil dosežen; registracijo 
geografske označbe proizvodov iz tretjih držav, ki so zaščitene v Uniji z mednarodnim 
sporazumom, katerega pogodbenica je Unija; opredelitvijo vsebine in predstavitve 
registra U nije za geografske označbe; določitvijo oblike in spletne predstavitve 
izpiskov iz registra Unije za geografske označbe ter določitvijo izločitve ali 
anonimizacije varovanih osebnih podatkov; določitvijo podrobnih pravil za postopke, 
predlogo in predstavit ev pri zahtevkih za spremembo na ravni Unije ter za postopke, 
predlogo in sporočilo Komisiji pri standardni spremembi; preklicem zahtevka za 
registracijo geografske označbe; določitvijo podrobnih pravil za postopke in predlogo 
pri preklicu registracije ter  predstavitvi zahtevkov za preklic; določitvijo simbolov 
Unije za geografske označbe, tehničnih značilnosti simbolov in označb Unije ter pravil 
za njihovo uporabo na proizvodih, ki se tržijo z registrirano geografsko označbo, 
vključno s pravili o uporabi u streznih jezikovnih različic; podrobno opredelitvijo 
narave in vrste informacij, ki se izmenjujejo, ter načinov za izmenjavo informacij pri 
medsebojni pomoči za namene nadzora in izvrševanja; določitvijo pravil o predlogi 
specifikacije proizvoda za geograf ske označbe kmetijskih proizvodov; opredelitvijo 
oblike in spletne predstavitve enotnega dokumenta za geografske označbe kmetijskih 
proizvodov ter določitvijo izločitve ali anonimizacije varovanih osebnih podatkov; pri 
zajamčenih tradicionalnih posebnostih : določitvijo pravil o predlogi specifikacije 
proizvoda; določitvijo podrobnih pravil o predlogi in vsebini registra Unije za 
zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo simbola Unije za zajamčene 
                                                 
35 UL L  123, 1 2.5.2016, str.  1. 
 
SL 25  SL tradicionalne posebnosti; določitvijo pravil za enotno zaščito označb, kratic in simbola 
Unije ter pravil o njihovi uporabi in tehničnih značilnostih simbola Unije; določitvijo 
postopkovnih in formalnih zahtev za zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti; 
določitvijo podrobnih pravil o postopkih, predlogi i n predstavitvi pri zahtevkih za 
registracijo, vključno z zahtevki, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje, 
ugovori, zahtevki za spremembo specifikacije proizvoda ter zahtevki za preklic 
registracije; prehodnimi obdobji za uporabo zajamčenih tradi cionalnih posebnosti; 
zavrnitvijo zahtevka za registracijo; odločitvijo o registraciji zajamčene tradicionalne 
posebnosti, če dogovor ni bil dosežen; preklicem zahtevka za zajamčene tradicionalne 
posebnosti;  pri neobveznih izrazih in shemah kakovosti: dolo čitvijo tehničnih 
podrobnosti, potrebnih za priglasitev neobveznih izrazov in shem kakovosti; 
določitvijo pravil o predlogah, postopkih ali drugih tehničnih podrobnostih; določitvijo 
pravil o uporabi neobveznih izrazov kakovosti. Ta pooblastila bi bilo tre ba izvajati v 
skladu z Uredbo (EU) št.  182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta36.             
(58) Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov brez 
uporabe Uredbe (EU) št.  182/2011 v zvezi z: registracijo imena, če ni dopu stnega 
ugovora ali če je bil ob dopustnem ugovoru dosežen dogovor o geografskih označbah 
in zajamčenih tradicionalnih posebnostih, in po potrebi spremembo objavljenih 
informacij, če spremembe niso bistvene; vzpostavitvijo in vodenjem javno dostopnega 
elekt ronskega registra geografskih označb in elektronskega registra zajamčenih 
tradicionalnih posebnosti; odobritvijo prehodnega obdobja za uporabo geografskih 
označb po ugovoru, vloženem v nacionalnem postopku;  preklicem geografskih 
označb, registriranih v nas protju s popolno ali delno homonimno geografsko označbo, 
za katero je že bil že vložen zahtevek ali je bila registrirana;  opredelitvijo načinov za 
objavo imena in naslova pristojnih organov in organov za certificiranje proizvodov za 
zajamčene tradicionalne  posebnosti.  
(59) Uredbe (EU) št.  1308/2013, (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/787 bi bilo zato treba 
ustrezno spremeniti, Uredbo (EU) št.  1151/2012 pa razveljaviti.    
(60) Zaščitene označbe porekla, zaščitene geografske označbe in zajamčene tradicionalne 
posebn osti, ki so že registrirane na podlagi Uredbe (EU) št.  1151/2012, zaščitene 
označbe porekla in zaščitene geografske označbe, ki so že registrirane na podlagi 
Uredbe (EU) št.  1308/2013, ter geografske označbe, ki so že registrirane na podlagi 
Uredbe (EU) 20 19/787, bi morale biti še naprej zaščitene na podlagi te uredbe in bi jih 
bilo treba samodejno vključiti v zadevni register.  
(61) Določiti bi bilo treba ustrezno ureditev za olajšanje nemotenega prehoda s pravil iz 
Uredb (EU) št.  1151/2012, (EU) št.  1308/2 013 in (EU) 2019/787 na pravila iz te 
uredbe – 
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:  
Naslov  I  
Splošne določbe  
Člen 1  
Predmet urejanja  
Ta uredba določa pravila o:  
                                                 
36 UL L  55, 28.2.2011, str.  13. 
 
SL 26  SL (a) geografskih označbah za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode;  
(b) zajamčenih tradicionalnih pos ebnostih in neobveznih izrazih kakovosti za kmetijske 
proizvode.   
Člen 2  
Opredelitve pojmov  
1. Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „skupina proizvajalcev“ pomeni vsako združenje, ne glede na njegovo pravno 
obliko, sestavlje no predvsem iz proizvajalcev ali predelovalcev istega 
proizvoda;  
(b) „tradicionalen“ in „tradicija“, povezana s proizvodom s poreklom z 
geografskega območja, pomenita dokazano zgodovinsko uporabo s strani 
proizvajalcev v skupnosti v obdobju, ki omogoča pre nos iz generacije v 
generacijo; to obdobje je najmanj 30 let, navedena uporaba pa lahko vključuje 
spremembe, potrebne zaradi spremenjenih praks v higieni in varnosti;  
(c) opredelitev pojma „označevanje“ iz člena 2(2), točka (j), Uredbe (EU) 
št. 1169/2011;  
(d) „proizvodna faza“ pomeni katero koli stopnjo proizvodnje, predelave, priprave 
ali staranja do točke, ko je proizvod v obliki za dajanje na notranji trg;  
(e) „predelani proizvodi“ pomenijo živila, pridobljena s predelavo nepredelanih 
proizvodov v smislu  člena 2(m) in (o) Uredbe (ES) št.  852/2004;  
(f) „organi za certificiranje proizvodov“ pomenijo telesa v smislu naslova II, 
poglavje III, Uredbe (EU) 2017/625, ki potrdijo, da so proizvodi, označeni z 
geografskimi označbami ali zajamčenimi tradicionalnimi posebnostmi, skladni 
s specifikacijo proizvoda;  
(g) „generični izraz“ pomeni:  
(i) ime proizvoda, ki je postalo splošno ime proizvodov v Uniji, čeprav se 
navezuje na kraj, regijo ali državo, v kateri se je proizvod prvotno proizvajal ali 
tržil, in 
(ii) splošni izraz, ki opisuje vrste proizvodov, njihove lastnosti ali druge izraze, 
ki se ne nanašajo na poseben proizvod;  
(h) „poimenovanje rastlinske sorte“ pomeni ime posamezne sorte, ki je v splošni 
rabi ali uradno registrirano na podlagi direktiv Sveta 20 02/53/ES37, 
2002/55/ES38, 2008/90/ES39 ali Uredbe Sveta (EU) št.  2100/9440 v jeziku ali 
jezikih, v katerih se tako uporablja ali je navedeno, na dan vložitve zahtevka za 
registracijo zadevne geografske označbe;   
                                                 
37 Direktiva Sveta 2002/53/ES z  dne 13.  junija 2002 o  skupnem katalogu sort poljščin (UL L  193, 
20.7.2002, str.  1). 
38 Direktiva Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (UL L  193, 20.7.2002, 
str. 33).  
39 Direktiva Sveta 2008/90/ES z dne 29. septembra 2008 o trženju razmnoževalnega materiala sadnih 
rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridela vo sadja (UL L  267, 8.10.2008, str.  8).  
40 Uredba Sveta (ES) št.  2100/94 z  dne 27.  julija 1994 o  žlahtniteljskih pravicah v  Skupnosti (UL L  227, 
1.9.1994, str.  1). 
 
SL 27  SL (i) „poimenovanje živalske pasme“ pomeni imena p asem v smislu člena 2 Uredbe 
(EU) 2016/1012 Evropskega parlamenta in Sveta41, ki so na dan vložitve 
zahtevka za registracijo zadevne geografske označbe vpisana v rodovniških 
knjigah ali registrih v jeziku ali jezikih, v katerih so vpisana.  
Člen 3  
Varstvo po datkov  
1. Komisija in države članice osebne podatke, prejete v postopkih za registracijo, 
odobritev sprememb, preklic, ugovor, odobritev prehodnega obdobja in nadzor na 
podlagi te uredbe, Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) 2019/787, obdelajo in 
objav ijo v skladu z uredbama (EU) 2018/1725 in (EU) 2016/679.   
2. Komisija je upravljavec v  smislu Uredbe (EU) 2018/1725 pri obdelavi osebnih 
podatkov v  postopku, za katerega je pristojna v  skladu z  Uredbo (EU) 2019/787, 
Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/123 542 in to uredbo.  
3. Pristojni organi držav članic so upravljavci v  smislu Uredbe (EU) 2016/679 pri 
obdelavi osebnih podatkov v  postopkih, za katere so pristojni v  skladu z  Uredbo 
(EU) 2019/787, Delegirano uredbo (EU) 2021/1235 in to uredbo.  
Naslov II  
Geog rafske označbe  
Poglavje 1  
Splošne določbe  
Člen 4  
Cilji  
1. Ta naslov določa enotni in izključni sistem geografskih označb, ki ščitijo imena vin, 
žganih pijač in kmetijskih proizvodov z značilnostmi, lastnostmi ali slovesom, 
vezanim na njihov kraj proizvodnje, s čimer se zagotovi naslednje:  
(a) proizvajalci, ki delujejo skupaj, imajo potrebna pooblastila in odgovornosti za 
upravljanje svoje geografske označbe, vključno z odzivanjem na družbene 
zahteve po proizvodih iz trajnostne proizvodnje ob upošt evanju njene 
gospodarske, okoljske in družbene razsežnosti, ter za delovanje na trgu;   
(b) poštena konkurenca za proizvajalce v tržni verigi;  
(c) potrošniki imajo na voljo zanesljive informacije in jamstvo o pristnosti takih 
proizvodov ter jih lahko brez t ežav prepoznajo na trgu, tudi pri elektronskem 
trgovanju;  
                                                 
41 Uredba  (EU)  2016/1012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8.  junija  2016 o zootehniških i n 
genealoških pogojih za rejo, trgovino s čistopasemskimi plemenskimi živalmi, hibridnimi plemenskimi 
prašiči in njihovim zarodnim materialom ter za njihov vstop v Unijo ter o spremembi Uredbe (EU) 
št. 652/2014, direktiv Sveta 89/608/EGS in 90/425/EGS ter razveljavitvi določenih aktov na področju 
reje živali (Uredba o reji živali) (UL  L 171, 29.6.2016, str.  66). 
42 Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1235 z  dne 12.  maja 2021 o  dopolnitvi Uredbe (EU) 2019/787 
Evropskega parlamenta in Sveta s  pravili o  zahtev kih za registracijo geografskih označb žganih pijač, 
spremembah specifikacij proizvoda, preklicu registracije in registru (UL L  270, 29.7.2021, str.  1). 
 
SL 28  SL (d) učinkovita registracija geografskih označb ob upoštevanju ustreznega varstva 
pravic intelektualne lastnine in  
(e) učinkovito izvrševanje in trženje po vsej Uniji ter pri elektronskem trgovanju, 
kar zagotavlja celovitost notranjega trga.  
Člen 5  
Področje uporabe  
1. Ta naslov zadeva vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, vključno z živili ter 
ribiškimi proizvodi in proizvodi iz akvakulture, iz poglavij 1 do 23 kombinirane 
nomenklature iz Priloge  I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/8743 ter dodatne kmetijske 
proizvode pod tarifnimi številkami in oznakami kombinirane nomenklature iz Priloge 
I k tej uredbi.  
2. Registracija in zaščita geografskih označb ne posegata v obveznost proizvajalcev, da 
upoštevajo  druga pravila Unije, zlasti pravila o dajanju proizvodov na trg, sanitarne 
in fitosanitarne predpise, skupno ureditev trgov, pravila o konkurenci in 
zagotavljanje informacij o živilih potrošnikom.  
3. Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta44 se za sistem 
geografskih označb iz te uredbe ne uporablja.  
Člen 6  
Razvrstitev  
1. Proizvodi, označeni z geografskimi označbami, se v skladu s kombinirano 
nomenklaturo razvrstijo na dvo -, štiri - ali šestštevilčno raven. Kadar geografska 
označba zajema proi zvode iz več kot ene kategorije, se opredeli vsak vnos. 
Razvrstitev proizvodov se uporablja samo za namene registracije, statistike in 
vodenja evidenc. Navedena razvrstitev se ne uporablja za določitev primerljivih 
proizvodov za namene zaščite pred neposre dno in posredno tržno rabo iz člena 27(1), 
točka (a).  
2. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi opredeli tehnično predstavitev 
razvrstitve iz odstavka 1 in spletni dostop do nje. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po 
postopku pregleda iz člena  53(2). 
Člen 7  
Opredelitve pojmov  
1. V tem naslovu se uporabijo naslednje opredelitve pojmov:  
(a) „geografska označba“, razen če je navedeno drugače, pomeni označbe porekla 
in geografske označbe vina, kot so opredeljene v členu 93 Uredbe (EU) št. 
1308/2013, označbe porekla in geografske označbe kmetijskih proizvodov, kot 
so opredeljene v členu 48 te uredbe, ter geografske označbe žganih pijač, kot 
so opredeljene v členu 3(4) Uredbe (EU) 2019/787, za katere se vloži zahtevek 
                                                 
43 Uredba Sveta (EGS) št.  2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni  
carinski tarifi (UL L  256, 7.9.1987, str.  1). 
44 Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi 
postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske 
družbe (UL L  241, 17.9.2015, str.  1). 
 
SL 29  SL za registracijo ali ki so vpisane v register Unije za geografske označbe iz člena 
23; 
(b) „vino“ pomeni proizvode iz dela II, točke 1, 3 do 6, 8, 9, 11, 15 in 16, Priloge 
VII k Uredbi (EU) št.  1308/2013;  
(c) „žgane pijače“, kot so opredeljene v členu 2 Uredbe (EU) 2019/7 87; 
(d) „kmetijski proizvodi“ pomenijo proizvode iz člena 5(1), razen vina in žganih 
pijač;  
(e) „kombinirana nomenklatura“ pomeni nomenklaturo blaga iz člena 1 Uredbe 
(EGS) št. 2658/87;  
(f) „priznana skupina proizvajalcev“ pomeni formalno združenje, ki je pravna 
oseba in so jo pristojni nacionalni organi priznali kot edino skupino, ki lahko 
deluje v imenu vseh proizvajalcev;  
(g) „proizvajalec“ pomeni gospodarski subjekt, ki opravlja katero koli proizvodno 
fazo proizvoda, zaščitenega z geografsko označbo, vk ljučno z dejavnostmi 
predelave, ki so vključene v specifikacijo proizvoda.  
Poglavje 2  
Registracija geografskih označb  
Člen 8  
Vložnik  
1. Zahtevke za registracijo geografskih označb lahko vloži le skupina proizvajalcev 
proizvoda (v nadaljnjem besedilu: skupina proizvajalcev vložnica), katerega ime se 
predlaga za registracijo. Regionalni ali lokalni javni organi lahko pomagajo pri 
pripravi zahtevka in pri povezanem postopku.   
2. Organ, ki ga imenuje država članica, se lahko za namene tega naslova šteje za  
skupino proizvajalcev vložnico za geografsko označbo za žgano pijačo, če za 
zadevne proizvajalce zaradi števila, geografske lokacije ali organizacijskih 
značilnosti oblikovanje skupine ni izvedljivo.  V tem primeru se ti razlogi navedejo v 
zahtevku iz člen a 9(2). 
3. En sam proizvajalec se lahko za namene tega naslova šteje za skupino proizvajalcev 
vložnico, če sta dokazano izpolnjena oba naslednja pogoja:  
(a) zadevna oseba je edini proizvaj alec, ki je pripravljen vložiti zahtevek za 
registracijo geografske označbe, in  
(b) zadevno geografsko območje je opredeljeno z naravnimi značilnostmi brez 
sklicevanja na zemljiške meje in ima značilnosti, ki se znatno razlikujejo od 
značilnosti sosednjih območij, ali pa se značilnosti proizvoda razlikujejo od 
značilnosti proizvodov s sosednjih območij.  
4. Pri geografski označbi, ki označuje čezmejno geografsko območje, lahko več skupin 
proizvajalcev iz različnih držav članic ali tretjih držav vloži skupni zahtevek za 
registracijo geografske označbe.  
Člen 9  
Nacionalna faza postopka registracije   
 
SL 30  SL 1. Zahtevek za registracijo geografske označbe za proizvod s poreklom iz Unije se 
naslovi na pristojne organe države članice porekla proizvoda.  
2. Zahtevek iz odstav ka 1 vsebuje:  
(a) specifikacijo proizvoda iz člena 11; 
(b) enotni dokument iz člena  13; 
(c) spremno dokumentacijo iz člena 14 (1), točke (b), (c) in (d).  
3. Država članica pregleda zahtevek za registracijo, da preveri, ali izpolnjuje pogoje za 
registracijo iz ustreznih določb za vino, žgane pijače oziroma kmetijske proizvode.  
4. Država članica pri pregledu iz odstavka 3 izvede nacionalni postopek ugovora. Z 
nacionalnim postopkom ugovora s e zagotovi objava zahtevka za registracijo in 
določi obdobje najmanj dveh mesecev od datuma objave, ko lahko vsaka fizična ali 
pravna oseba s pravnim interesom in sedežem ali prebivališčem na ozemlju države 
članice porekla zadevnega proizvoda vloži ugovor zoper zahtevek za registracijo v 
navedeni državi članici.  
5. Država članica določi načine postopka ugovora. Ti načini lahko vključujejo merila za 
dopustnost ugovora, obdobje posvetovanja med skupino proizvajalcev vložnico in 
vsakim vložnikom ugovora ter pr edložitev poročila skupine proizvajalcev vložnice o 
izidu posvetovanja, vključno z vsemi spremembami, ki jih je skupina proizvajalcev 
vložnica vnesla v zahtevek za registracijo.  
6. Če država članica po pregledu zahtevka za registracijo ter oceni izida prejetih 
ugovorov in vseh sprememb zahtevka, dogovorjenih s skupino proizvajalcev 
vložnico, meni, da so zahteve iz te uredbe izpolnjene, lahko sprejme pozitivno 
odločitev in vloži zahte vek na ravni Unije iz člena 15. 
7. Država članica zagotovi, da se njena odločitev, pozitivna ali ne, objavi in da ima 
vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom možnost vložiti pritožbo. Drž ava 
članica zagotovi tudi objavo specifikacije proizvoda, na podlagi katere je sprejela 
svojo pozitivno odločitev, in elektronski dostop do specifikacije proizvoda.  
Člen 10  
Prehodna nacionalna zaščita  
1. Država članica lahko začasno odobri prehodno zaščito  imena na nacionalni ravni z 
učinkom od datuma, ko se zahtevek za registracijo na ravni Unije vloži pri Komisiji.  
2. Takšna nacionalna zaščita preneha veljati bodisi na datum začetka veljavnosti 
izvedbenega akta, s katerim se odloči o zahtevku za registracijo, sprejetega v skladu s 
členom 22, bodisi na datum umika  zahtevka za registracijo.  
3. Kadar ime ni registrirano na podlagi te uredbe, je za posledice prehodne nacionalne 
zaščite odgovorna le zadevna država članica.  
4. Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s tem členom, imajo učinek le na 
nacionalni r avni in ne vplivajo na notranji trg ali mednarodno trgovino.  
Člen 11  
Specifikacija proizvoda  
Za namene tega naslova je „specifikacija proizvoda“ geografske označbe dokument iz:  
 
SL 31  SL (a) člena  94 Uredbe (EU) št. 1308/2013 za vino;  
(b) člena 22 Uredbe (EU) št.  2019/787 za žgane pijače;  
(c) člena 51 te uredbe za kmetijske proizvode.  
Člen 12  
Trajnostne zaveze  
1. Skupina proizvajalcev se lahko dogovori, da bo pri proizvodnji proizvoda z 
geografsko označbo upoš tevala trajnostne zaveze. Cilj takih zavez je uporaba 
trajnostnega standarda, ki presega zahteve iz prava Unije ali nacionalnega prava in 
znatno presega dobro prakso pri socialnih, okoljskih ali gospodarskih zavezah. Take 
zaveze so specifične, upoštevajo o bstoječe trajnostne prakse, ki se uporabljajo za 
proizvode z geografskimi označbami, in se lahko nanašajo na obstoječe sisteme 
trajnostnosti.  
2. Trajnostne zaveze iz odstavka 1 se vklju čijo v specifikacijo proizvoda.  
3. Trajnostne zaveze iz odstavka 1 ne posegajo v zahteve po skladnosti s higienskimi in 
varnostnimi standardi ter pravili konkurence.  
4. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
opredelitvi trajnostnih standardov v različnih sektorjih in določitvi meril za 
priznavanje obstoječih trajnostnih standardov, ki jih lahko upoštevajo proizvajalci 
proizvodov z geografsko označbo.   
5. Komis ija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi opredeli harmonizirano 
predstavitev trajnostnih zavez. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku pregleda 
iz člena  53(2). 
Člen 13  
Enotni doku ment  
1. „Enotni dokument“ za geografsko označbo se nanaša na:  
(a) dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz člena 94 Uredbe (EU) 
št. 1308/2013 za vino;  
(b) dokument iz člena 23 Uredbe (EU) št.  2019/787 za žgane pijače;  
(c) dokument iz člena 52 te uredbe za kmetijske proizvode.  
Člen 14  
Spremna dokumentacija  
1. Dokumentacija, priložena zahtevku za registracijo, vsebuje:  
(a) informacije o vseh predlaganih omejitvah uporabe ali zaščite geografske 
označbe in po potrebi morebitnih prehodnih ukrepih, ki jih predlaga skupina 
proizvajalcev vložnica ali nacionalni organi, zlasti po nacionalnem postopku 
pregleda in ugovora;  
(b) ime in kontaktne podatke skupine proizvajalcev vložnice;  
 
SL 32  SL (c) ime in kontaktne podatke pristojnega organa in/ali organa za certificiranje 
proizvodov, ki preverja skladnost z določbami specifikacije proizvoda na 
podlagi:  
(i) člena  116a Uredbe (EU) št. 1308/2013 za vino;  
(ii)  člena 39 te uredbe za kmetijske proizvode in žgane pijače;  
(d) katere koli druge informacije, za katere država članica ali po potrebi skupina 
proizvajalcev vložnica meni, da so primerne.  
2. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za 
dopolnitev te uredbe z določbami, ki razjasnjujejo zahteve ali navajajo dodatne 
podatke, ki jih je treba navesti v spremni dokumentaciji.  
3. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s ka terimi določi obliko in spletno 
predstavitev spremne dokumentacije iz odstavka (1) ter izločitev ali anonimizacijo 
varovanih osebnih podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku  pregleda iz 
člena  53(2). 
Člen 15  
Zahtevek za registracijo na ravni Unije  
1. Za geografske označbe za proizvode s poreklom iz Unije zahtevek za registracijo na 
ravni Unije vsebuje:    
(a) enotni dokument iz člena  13; 
(b) spremno dokumentacijo iz člena  14; 
(c) izjavo države članice, na katero je bil zahtevek prvotno naslovljen,  ki potrjuje, 
da zahtevek izpolnjuje pogoje za registracijo, in  
(d) sklic na elektronsko objavo specifikacije proizvoda, ki se posodablja.  
2. Za geografske označbe za proizvode s poreklom zunaj Unije zahtevek za registracijo 
na ravni Unije vsebuje:  
(a) specifikacijo proizvoda s sklicem na njeno objavo,  
(b) enotni dokument iz člena  13; 
(c) spremno dokumentacijo iz člena  14;  
(d) pravno dokazilo  o zaščiti geografske označbe v državi porekla  in 
(e) pooblastilo, kadar vložnika zastopa posrednik.  
3. Skupni zahtevek za registracijo iz člena 8 (4) vloži ena od zadevnih držav članic ali 
skupina proizvajalcev vložnica v tretji državi neposredno ali prek organov navedene 
tretje države.  
4. Skupni zahtevek za registracijo iz člena 8 (4) po potrebi vključuje dokumente iz 
odstavka 1 ali 2 iz vseh zadevnih držav članic ali tretjih držav.  Povezani nacionalni 
postopki, vključno s fazo ugovora, se izvedejo v vseh zadevnih državah članicah.  
5. Dokumenti iz tega člena se pripravijo v enem od urad nih jezikov Unije.  
6. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
opredelitvi postopkov in pogojev, ki se uporabljajo za pripravo in vložitev zahtevkov 
za registr acijo na ravni Unije.  
 
SL 33  SL 7. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o postopkih, predlogi in 
predstavitvi za zahtevek za registracijo na ravni Unije, tudi za zahtevke, ki se 
nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje. Ti izvedbeni akti se sp rejmejo 
po postopku pregleda iz člena  53(2). 
Člen 16  
Vložitev zahtevka za registracijo na ravni Unije   
1. Zahtevek Unije za registracijo geografske označbe se pri Komisiji vloži elektronsko 
prek digitalnega sistema. Digitalni sistem mora omogočiti vlaganje zahtevkov pri 
nacionalnem organu države članice, država članica pa ga lahko uporabi v svojem 
nacionalnem postopku.  
2. Kadar se zahtevek za registracijo nanaša na geografsko obmo čje zunaj Unije, se vloži 
neposredno pri Komisiji ali prek organov zadevne tretje države. Digitalni sistem iz 
odstavka 1 skupini proizvajalcev vložnici s sedežem zunaj Unije in nacionalnim 
organom v zadevni tretji državi omogoča vlaganje zahtevkov.  
3. Komi sija zahtevek za registracijo na ravni Unije objavi prek digitalnega sistema iz 
odstavka 1.  
Člen 17  
Pregled pri Komisiji in objava za ugovor  
1. Komisija pregleda vsak zahtevek za regis tracijo, ki ga prejme na podlagi člena 16 (1). 
Pri pregledu se preveri, da ni očitnih napak, da so informacije, predložene v skladu s 
členom 15, popolne ter da je enotni dokument iz člena 13 natančen in tehnične 
narave. Pregled upošteva izid nacionalnega postopka, ki ga je izvedla zadevna država 
članica. Zlasti se osredotoča na enotni dokument iz člena  13. 
2. Pregled naj ne bi trajal več kot 6 mesecev. Če obdobje pregleda preseže ali bo 
verjetno preseglo 6 mesecev, Komisija vložnika pisno obvesti o razlogih za zamudo.  
3. Komisija lahko od vložnika zahteva dodatne informacije.  
4. Kadar Komisija na podlagi pregleda, izvedenega po odstavku 1, meni, da so pogoji iz 
te uredbe, Uredbe (EU) št. 1308/2013 oziroma Uredbe (EU) 2019/787 izpolnjeni, v 
Uradnem listu Evropske unije  objavi enotni dokument in sklic na objavo 
specifikacije proiz voda.  
5. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
dopolnitvi te uredbe s pravili o pooblastitvi urada EUIPO za naloge iz tega člena.  
Člen 18  
Nacionalno izpodbijanje zahtevka za registracijo  
1. Države članice Komisijo obveščajo o vseh nacionalnih upravnih ali sodnih 
postopkih, ki lahko vplivajo na registracijo geografske označbe.  
2. Komisija je izvzeta iz obveznosti spoštovanja roka za izvedbo pregleda iz člena 
17(2) in obveščanja vložnika o  razlogih za zamudo, kadar za  zahtevek za registracijo 
iz člena 9 (6) prejme sporoči lo države članice, s katerim:  
(a) Komisijo obvesti, da je bila odločitev iz člena 9 (6) na nacionalni ravni 
razveljavljena s sodno odločbo, ki se takoj uporablja, vendar ni pravnomočna, ali  
 
SL 34  SL (b) Komisijo pozove, naj začasno prekine pregled, ker se je začel nacionalni upravni 
ali sodni postopek za izpodbijanje veljavnosti zahtevka in država članica meni, da za 
ta postopek obstajajo tehtni razlogi.  
3. Izvzetje velja, dokler država članica Komis ije ne obvesti, da je bilo za prvotni 
zahtevek ugotovljeno, da je veljaven, ali da država članica umika svojo zahtevo za 
začasno prekinitev.  
4. Če je bila zahtevek razveljavljen s pravnomočno odločbo nacionalnega sodišča, 
država članica po potrebi pretehta  ustrezne ukrepe, kot je umik ali sprememba 
zahtevka za registracijo na ravni Unije.  
Člen 19  
Postopek ugovora na ravni Unije  
1. V treh mesecih od datuma objave enotnega dokumenta in sklica na specifikacijo 
proizvoda v  Uradnem listu Evropske unije  na podlag i člena 17 (4) lahko organi 
države članice ali tretje države oziroma fizične ali pravne osebe s pravnim interesom 
s sedežem ali prebivališčem v tretji državi vložijo ugovor ali obvestilo o  pripombi pri 
Komisiji.  
2. Vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom in s sedežem ali prebivališčem v 
državi članici, ki ni tista, iz katere je bil vložen zahtevek za registracijo na ravni 
Unije, lahko vloži ugovor pri državi članici, v kateri ima  sedež ali prebivališče, v 
roku za vložitev ugovora ali obvestila o pripombi iz odstavka 1. 
3. Ugovor mora navajati, da bi zahtevek lahko kršil pogoje iz te uredbe, Uredbe (EU) 
št. 1308 /2013 oziroma Uredbe (EU) 2019/787, in navede razloge za to. Ugovor, ki 
tega ne navaja, je ničen.   
4. Komisija preuči dopustnost ugovora. Če Komisija meni, da je ugovor dopusten, 
v petih mesecih od datuma objave v  Uradnem listu Evropske unije  organ ali ose bo, ki 
je vložila ugovor, in organ ali skupino proizvajalcev vložnico, ki je vložila zahtevek, 
pozove k ustreznemu posvetovanju z razumnim trajanjem, ki ne sme biti daljše od 
treh mesecev. Komisija lahko kadar koli v tem obdobju na zahtevo organa ali 
skupi ne proizvajalcev vložnice podaljša rok za posvetovanje za največ tri mesece.  
5. Organ ali oseba, ki je vložila ugovor, in organ ali skupina proizvajalcev vložnica, ki 
je vložila zahtevek, brez nepotrebnega odlašanja začneta ustrezno posvetovanje. 
Izmenjata  si ustrezne informacije za oceno, ali je zahtevek za registracijo skladen s to 
uredbo, Uredbo (EU) št. 1308/2013 ali Uredbo (EU) 2019/787, kot je ustrezno.  
6. V enem mesecu po koncu posvetovanja iz odstavka 4 skupina proizvajalcev vložnica 
s sedežem v tretji državi ali organi države članice ali tretje države, iz katere je bil 
vložen zahtevek za registracijo na ravni Unije, Komisijo uradno obvestijo o izidu 
posvetovanja, vključno z vsemi  izmenjanimi informacijami, ali je bil dosežen 
dogovor z enim ali vsemi vložniki ugovora, in o vseh posledičnih spremembah 
zahtevka za registracijo. Organ ali oseba, ki je pri Komisiji vložila ugovor, lahko ob 
koncu posvetovanja tudi obvesti Komisijo o svo jem stališču.  
7. Kadar se po koncu posvetovanja iz odstavka 4 podatki, objavljeni v skladu s členom 
17(4), spremenijo, Komisija ponovno pregleda zahtevek za registracijo, kakor je bil 
spremenjen. Če je bil zahtevek za registracijo bistveno spremenjen in Komisija meni, 
da spremenjeni zahtevek izpolnjuje pogoje za registracijo, zahtevek ponovno objavi 
v skladu z navedenim odstavkom.   
 
SL 35  SL 8. Dokumenti iz tega člena se pripravijo v enem od uradnih jezikov Unije.  
9. Komisija po dokončanju postopka ugovora zaključi svojo oceno zahtevka za 
registracijo na ravni Unije, pri čemer upošteva vse zahteve za prehodna obdobja, izi d 
postopka ugovora, vsa prejeta obvestila o pripombah in vse druge zadeve, ki se 
pojavijo po njenem pregledu in bi lahko povzročile spremembo enotnega dokumenta.  
10. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za 
dopolnitev te uredbe s podrobnimi postopki in roki za postopek ugovora, za uradno 
predložitev pripomb nacionalnih organov in oseb s pravnim interesom, ki ne sprožijo 
postopka ugovora, ter s pravili o prenosu  svojih nalog iz tega člena na urad EUIPO.  
11. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi obliko in spletno 
predstavitev ugovorov in uradnih pripomb, če je to ustrezno, ter izločitev ali 
anonimizacijo varovanih osebnih podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo 
po postopku pregleda iz člena  53(2). 
Člen 20  
Razlogi za ugovor  
1. Ugovor, vložen v skladu s členom 19, je dopus ten le, če vložnik ugovora dokaže, da:  
(a) predlagana geografska označba ni skladna z opredelitvijo geografske označbe 
ali zahtevami iz te uredbe, Uredbe (EU) št. 1308/2013 oziroma Uredbe (EU) 
2019/787;  
(b) bi registracijo predlagane geografske označbe pre prečila ena ali več okoliščin 
iz členov 29, 30, 31 ali člena 49 (1); 
(c) bi registracija predlagane geografske označbe ogrozila obstoj popolnoma ali 
delno identičnega imena ali blagovne znamke ali obstoj proizvodov, ki so bili 
zakonito na trgu že najmanj pet let pred datu mom objave iz člena 17 (4). 
2. Dopustnost ugovora bo ocenjena glede na ozemlje Unije.  
Člen 21  
Prehodno obdobje za uporabo geografskih označb  
1. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s kat erimi odobri prehodno obdobje do petih 
let, da se za proizvode s poreklom iz države članice ali tretje države, katerih označba 
je sestavljena iz imena ali vsebuje ime, ki je v nasprotju s členom 27 (1), omogoči 
nadaljnja uporaba navedene označbe, pod katero so se tržili, če dopustni ugovor iz 
člena 9 (4) ali člena 19 zoper zahtevek za registracijo geografske označbe, katere 
zaščita je kršena, kaže, da:  
(a) bi registracija zadevne geografske označbe ogrozila obstoj popolnoma ali delno 
identičnega imena v označbi proizvoda ali  
(b) so se taki proizvodi zakonito tržili z n avedenim imenom v označbi proizvoda 
na zadevnem ozemlju vsaj pet let pred objavo iz člena 17 (4), točka (a).  
2. Izvedbeni akti iz odstavka  1 se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 53 (2), kadar 
pa je na podlagi člena 9 (4) vložen dopustni ugovor, se sprejmejo brez uporabe 
postopka pregleda.   
 
SL 36  SL 3. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša prehodno obdobje iz 
odstavka 1 do 15 let ali dovoli nadaljnjo uporabo do 15 let, če se poleg tega izkaže, 
da: 
(a) se je ime na označbi iz odstavka 1 tega člena stalno in pošteno zakonito 
uporabljalo že najmanj 25 let pred vložitvijo zahtevka za registracijo zadevne 
geografske označbe pri Komisiji;  
(b) namen uporabe ime na na označbi iz odstavka 1 v nobenem trenutku ni bil 
izkoriščati sloves imena proizvoda, registriranega kot geografska označba, in  
(c) potrošniki niso bili ali niso mogli biti zavedeni  glede pravega porekla 
proizvoda.  
4. Izvedbeni akti iz odstavka  3 se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 53 (2), kadar 
pa je na podlagi člena 9 (4) vložen dopustni ugovor, se sprejmejo brez uporabe 
postopka pregleda.  
5. Kadar se uporablja označba iz odstavkov  1 in 3, je država porekla pri označevanju 
jasno in vidno navedena.  
6. Za premagovanje začasnih težav pri doseganj u dolgoročnega cilja, s katerim se 
zagotovi, da vsi proizvajalci proizvoda z geografsko označbo na zadevnem območju 
upoštevajo zadevno specifikacijo proizvoda, lahko država članica odobri prehodno 
obdobje za uskladitev do 10 let z učinkom od datuma vložitv e zahtevka pri Komisiji, 
če so zadevni gospodarski subjekti zakonito tržili zadevne proizvode z neprekinjeno 
uporabo zadevnih imen vsaj pet let pred vložitvijo zahtevka pri organih zadevne 
države članice in če so se na to sklicevali v nacionalnem postopku ugovora iz člena 
9(4). 
7. Odstavek 6 se smiselno uporablja za geografsko označbo, ki se nanaša na geografsko 
območje v tretji državi, razen v nacionalnem postopku ugovora.  
Člen 22  
Odločitev Komisije o zahtevku za registracijo  
1. Kadar Komisija na podlagi razpoložljivih informacij po pregledu, izvedenem v 
skladu s členom 17, meni, da katera koli od tam navedenih zahtev ni izpolnjena, 
sprejme izvedbene akte o zavrnitvi zahtevka za registracijo. Ti izvedbeni akti se 
sprejmejo po postopku pregleda iz člena  53(2). 
2. Kadar Komisija ne prejme nobenega dopustnega ugovora, brez uporabe postopka iz 
člena 53 (2) sprejme izvedbeni akt o registraciji geografske označbe.  Komisija lahko 
upošteva obvestila o pripombah, prejeta v skladu s členom 19 (1).    
3. Kadar Komisija prejme dopustni ugovor, po p osvetovanju iz člena 19 (4) in ob 
upoštevanju njegovega izida:   
(a) sprejme izvedbeni akt o registraciji geografske označbe brez uporabe postopka 
iz člena 53 (2), če je bil dosežen dogovor, potem ko preveri, da je dogovor 
skladen s pravom Unije, in po potrebi spremeni informacije, objavljene na 
podlagi člena 17 (4), če te spremembe niso bistvene, ali  
(b) sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči o zahtevku za registracijo, če 
dogovor ni bil dosežen.  Ti izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku pregleda iz 
člena  53(2). 
 
SL 37  SL 4. Akti o registraciji geografske označbe določajo vse pogoje, ki se uporabljajo za 
registracijo, in ponovno objavo informacij enotnega dokumenta, objavljenega za 
ugovor v Uradnem listu Evropske unije , če morebitne potrebne sprem embe niso 
bistvene.  
5. Uredbe o registraciji in sklepi o zavrnitvi se objavijo v seriji L Uradnega lista 
Evropske unije . 
Člen 23  
Register Unije za geografske označbe  
1. Komisija brez uporabe postopka iz člena 53 (2) sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo 
določbe o vzpostavitvi in vodenju javno dostopnega elektronskega registra 
geografskih označb, zaščitenih na podlagi te uredbe (v nadaljnjem besedilu: register 
Unije za geografske označbe). Re gister ima tri dele, in sicer za geografske označbe 
za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode.  
2. Vsaka geografska označba za vino in kmetijske proizvode se v registru Unije za 
geografske označbe opredeli kot „zaščitena označba porekla“ oziroma „zaščite na 
geografska označba“, vsaka geografska označba za žgane pijače pa se opredeli kot 
„geografska označba“.  
3. Geografske označbe za proizvode iz tretjih držav, ki so zaščitene v Uniji v skladu z 
mednarodnim sporazumom, katerega pogodbenica je Unija, se lahk o vpišejo v 
register Unije za geografske označbe. Komisija take geografske označbe registrira z 
izvedbenimi akti, sprejetimi po postopku pregleda iz člena 53 (2). Pri vinu in 
kmetijskih pr oizvodih se imena takih proizvodov, razen če niso v teh sporazumih 
izrecno opredeljena kot zaščitene označbe porekla, vnesejo v register Unije za 
geografske označbe kot zaščitene geografske označbe.  
4. Vsaka geografska označba se vpiše v register Unije za geografske označbe v izvirni 
pisavi. Če izvirna pisava ni latinica, se geografska označba prečrkuje v latinico, obe 
različici geografske označbe pa se vpišeta v register Unije za geografske označbe in 
imata enak status.  
5. Komisija javno objavi in redno po sodablja seznam mednarodnih sporazumov iz 
odstavka 3 in seznam geografskih označb, zaščitenih na podlagi teh sporazumov.  
6. Komisija dokumentacijo o  registraciji geografske označbe hran i v digitalni ali 
papirni obliki v  celotnem obdobju veljavnosti geografske označbe, pri preklicu pa še 
nadaljnjih deset let.  
7. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za 
dopolnitev te uredbe s pravili o pooblastitvi urada EUIPO za upravljanje registra 
Unije za geografske označbe.  
8. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi opredeli vsebino in predstavitev 
registra U nije za geografske označbe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po postopku 
pregleda iz člena  53(2). 
Člen 24  
Izpiski iz registra Unije za geografske označbe  
1. Vsaka oseba lahko prenese uradni  izpisek iz registra Unije za geografske označbe, ki 
dokazuje registracijo geografske označbe, in ustrezne podatke, vključno z datumom 
 
SL 38  SL vložitve zahtevka za registracijo geografske označbe ali drugim datumom začetka 
prednostne pravice. Ta uradni izpisek se lahko uporabi kot verodostojno potrdilo v 
sodnih postopkih na sodišču, arbitražnem sodišču ali pri podobnem organu.  
2. Kadar nacionalni organi priznajo skupino proizvajalcev v skladu s členom 33, se ta 
skupina opredeli kot imetnik pravic do geografske označbe v registru Unije za 
geografske označbe in v uradnem izpisku iz odstavka 1. 
3. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s kateri mi določi obliko in spletno 
predstavitev izpiskov iz registra Unije za geografske označbe ter izločitev ali 
anonimizacijo varovanih osebnih podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo 
po postopku pregleda iz člena  53(2). 
Člen 25  
Spremembe specifikacije proizvoda  
1. Skupina proizvajalcev s pravnim interesom lahko vloži zahtevek za odobritev 
spremembe specifikacije proizvoda registrirane geografske označbe.  
2. Spremembe specifikacije proizvoda se razvrstijo v dve kategoriji:  
(a) spremembe na ravni Unije, ki zahtevajo postopek ugovora na ravni Unije,  in 
(b) standardne spremembe, ki jih je treba obravnavati na ravni države članice ali 
tretje države.  
3. Sprememba je sprememba na ravni Unije, če pomeni spremembo enotnega 
dokumenta in:  
(a) vključuje spremembo imena, ali uporabe imena, ali (pri vinu in žganih pijačah) 
kategorije proizvoda ali proizvodov, označenih z geografsko označbo, ali (pri 
žganih pijačah) pravnega imena, ali  
(b) predstavlja tve ganje za izničenje povezave z geografskim območjem iz 
enotnega dokumenta  ali 
(c) vključuje dodatne omejitve za trženje proizvoda.  
4. Vsaka druga sprememba specifikacije proizvoda za registrirano geografsko označbo, 
ki ni sprememba na ravni Unije v skladu z  odstavkom 3, se šteje za standardno 
spremembo.  
5. Standardna sprememba velja za začasno spremembo, če zadeva začasno spremembo 
specifikacije proizvoda zaradi uvedbe obveznih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov 
s strani javnih organov ali začasno sprememb o, potrebno zaradi naravne nesreče ali 
slabih vremenskih razmer, ki jih uradno priznajo pristojni organi.  
6. Spremembe na ravni Unije odobri Komisija. Za postopek odobritve se smiselno 
uporablja postopek iz členov 8 do 22. 
7. Zahtevki za spremembo na ravni Unije, ki jih vloži tretja država ali proizvajalci iz 
tretje države, morajo vsebovati dokaz, da je zahtevana sprememba skladna z 
veljavnimi z akoni o zaščiti geografskih označb v zadevni tretji državi.   
8. Če zahtevek za spremembo specifikacije proizvoda za registrirano geografsko 
označbo na ravni Unije vključuje tudi standardne ali začasne spremembe, Komisija 
pregleda samo spremembo na ravni Un ije. Za standardne in začasne spremembe se 
šteje, da niso bile predložene. Pregled teh zahtevkov se osredotoča na predlagane 
 
SL 39  SL spremembe na ravni Unije. Po potrebi lahko Komisija ali zadevna država članica 
vložnika pozove k spremembi drugih elementov v speci fikaciji proizvoda.  
9. Standardne spremembe odobrijo države članice ali tretje države, na ozemlju katerih 
leži geografsko območje zadevnega proizvoda, ter jih sporočijo Komisiji. Komisija 
poskrbi za objavo teh sprememb.   
10. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
dopolnitvi te uredbe z določbami o pooblastitvi urada EUIPO za objavo standardnih 
sprememb iz odstavka 9. 
11. Komisija lahko sprejme izvedbene akte o določitvi podrobnih pravil o postopkih, 
predlogi in predstavitvi za zahtevke za spremembo na ravni Unije ter o postopkih, 
predlogi in sporoč anju standardnih sprememb Komisiji. Ti izvedbeni akti se 
sprejmejo po  postopku pregleda iz člena  53(2). 
Člen 26  
Preklic registracije  
1. Komisija lahko na lastno pobudo ali na ustrezno ute meljeno zahtevo države članice, 
tretje države ali katere koli fizične ali pravne osebe s pravnim interesom sprejme 
izvedbene akte za preklic registracije geografske označbe v naslednjih primerih:  
(a) kadar ni več mogoče zagotoviti upoštevanja zahtev iz spe cifikacije proizvoda 
ali 
(b) kadar vsaj sedem zaporednih let na trg ni bil dan noben proizvod z geografsko 
označbo.  
2. Komisija lahko sprejme tudi izvedbene akte o preklicu registracije na zahtevo 
proizvajalcev proizvoda, ki se trži pod registriranim imeno m. 
3. Izvedbeni akti iz odstavkov 1 in 2 se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 53 (2). 
4. Za postopek preklica se smiselno uporabljajo členi 9, 15, 20 in 22. 
5. Komisija se pred sprejetjem izvedbenega akta iz odstavkov 1 in 2 posvetuje z organi 
države članice, organi tretje države, ali kadar je mogoče, s proizvajalcem iz tretje 
države, ki je prvotno vložil zahtevek za registracijo zadevne geografske označbe, 
razen če preklic neposredno zahtevajo navedeni prvotn i vložniki.  
6. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
dopolnitvi te uredbe s pravili o pooblastitvi urada EUIPO za naloge iz odstavka 5. 
7. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o 
postopkih in predlogi preklica registracije ter predstavitvi zahtev iz odstavkov 1 in 2. 
Ti izvedbeni akti se sprejmejo po posto pku pregleda iz člena  53(2). 
Poglavje 3  
Zaščita geografskih označb  
Člen 27  
Zaščita geografskih označb  
1. Geografske označbe, vpisane v register Unije za geografske označbe, so zaščitene 
pred:  
 
SL 40  SL (a) vsako neposredno ali posredno tržno rabo geografske označbe za proizvode, ki 
jih registracija ne zajema, kadar so ti proizvodi primerljivi s proizvodi, 
registriranimi pod navedenim imenom, ali kadar uporaba imena izkorišča, 
slabi, zmanjšuje ali k vari sloves zaščitenega imena;  
(b) vsako zlorabo, posnemanjem ali namigovanjem na geografsko označbo, tudi če 
je resnično poreklo proizvodov ali storitev navedeno ali je zaščiteno ime 
prevedeno ali so mu dodani izrazi, kot so „vrsta“, „tip“, „metoda“, „kot  se 
proizvaja v“, „približek“, „okus“, „kot“ ali podobno;  
(c) vsako drugo napačno ali zavajajočo navedbo izvora, porekla, značaja ali 
bistvenih lastnosti proizvoda, ki se uporablja na notranji ali zunanji strani 
embalaže, v oglaševalskem gradivu ali kot in formacija na spletnih straneh o 
zadevnem proizvodu, in pred pakiranjem proizvoda v posodo, ki lahko ustvari 
napačen vtis o njegovem poreklu;  
(d) vsako drugo prakso, ki lahko potrošnike zavede glede pravega porekla 
proizvoda.  
2. Za namene odstavka 1, točka (b), do namigovanja na geografske označbe pride zlasti, 
kadar izraz, znak ali drugo označevanje ali embalaža po mnenju razumno 
preudarnega potrošnika predstavlja neposredno i n jasno povezavo s proizvodom z 
registrirano geografsko označbo, s čimer izkorišča, slabi, zmanjšuje ali kvari sloves 
registriranega imena.  
3. Odstavek 1 se uporablja tudi za domensko i me, ki vsebuje registrirano geografsko 
označbo ali je sestavljeno iz nje.  
4. Zaščita iz odstavka  1 se uporablja tudi za:  
(a) blago, ki vstopa na carinsko območje Unije, ne da bi bilo sp roščeno v  prosti 
promet na navedenem območju, in  
(b) blago, prodano na daljavo, na primer z  elektronskim trgovanjem.   
5. Priznana skupina proizvajalcev ali kateri koli gospodarski subjekt, ki je upravičen do 
uporabe zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe, ima pravico, da 
vsem tretjim osebam prepreči vnos blaga v Unijo s trgovino, ne da bi bilo tam 
sproščeno v prosti promet, kadar tako blago, vključno z embalažo, prihaja iz tretjih 
držav in krši odstavek 1. 
6. Geografske označbe, zaščitene s to uredbo, v Uniji ne morejo postati generične.  
7. Kadar je geografska označba sestavljeno ime, ki vsebuje izraz, ki se šteje za 
generičnega, uporaba tega izraza ne pomeni ravnanja iz odstavka 1, točki (a) in (b) . 
Člen 28  
Sestavine v predelanih proizvodih  
1. Člen 27 ne posega v uporabo geografske označbe s strani gospodarskih subjektov iz 
člena 36 za navajanje, da predelani proizvod kot sestavino vs ebuje proizvod z 
geografsko označbo, če je taka uporaba skladna z dobrimi poslovnimi običaji in ne 
slabi, zmanjšuje ali kvari slovesa zaščitenega imena.  
2. Geografska označba, ki označuje sestavino proizvoda, se ne uporablja v imenu živila 
povezanega prede lanega proizvoda, razen ob dogovoru s skupino proizvajalcev, ki 
predstavlja dve tretjini proizvajalcev.   
 
SL 41  SL 3. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
dopolnitvi  te uredbe z dodatnimi pravili o uporabi geografskih označb za opredelitev 
sestavin v predelanih proizvodih iz odstavka 1 tega člena.  
Člen 29  
Generični izrazi  
1. Generični izrazi se ne registrirajo kot geografske označbe.  
2. Pri določanju, ali je izraz postal generičen ali ne, se upoštevajo vsi ustrezni dejavniki, 
zlasti:  
(a) obstoječe stanje na območjih potrošnje;  
(b) zadevni nacionalni predpisi ali predpisi Unije.  
3. Komisija je v skla du s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
dopolnitvi te uredbe z dodatnimi pravili za določitev generičnosti izraza iz odstavka 
1 tega člena.  
Člen 30  
Homonimne geografske označbe  
1. Geografska označba, za katero je bil vložen zahtevek, potem ko je bil vložen 
zahtevek za popolnoma ali delno homonimno geografsko označbo ali je bila v Uniji 
taka označba zaščitena,  se ne registrira, razen če v praksi obstaja dovolj velika 
razlika med pogoji lokalne in tradicionalne rabe in predstavitvijo dveh homonimnih 
označb, pri čemer je treba zagotoviti enako obravnavo zadevnih proizvajalcev in 
preprečiti zavajanje potrošnikov g lede prave identitete ali geografskega porekla 
proizvodov.  
2. Popolnoma ali deloma homonimno ime, zaradi katerega potrošnik napačno meni, da 
proizvodi prihajajo z drugega območja, se ne registrira, čeprav je ime dejanskega 
območja, regije ali kraja porekla  zadevnih proizvodov pravilno.  
3. Za namene tega člena se homonimna geografska označba, za katero se vloži zahtevek 
ali je zaščitena v Uniji, nanaša na:  
(a) geografske označbe, ki so vpisane v register Unije za geografske označbe;  
(b) geografske označbe, za katere je bil vložen zahtevek, pod pogojem, da se 
naknadno vpišejo v register Unije za geografske označbe;  
(c) označbe porekla in geografske označbe, zaščitene v Uniji na podlagi Uredbe 
(EU) 2019/1753 Evropskega parlamenta in Sveta45, ter 
(d) geografske označbe, imena porekla in enakovredne izraze, zaščitene na podlagi 
mednarodnega sporazuma med Unijo in eno ali več tretjimi državami.  
4. Komisija prekliče geografske označbe, katerih registracija krši odstavka 1 in 2. 
5. Izvedbeni akti iz odstavka 4 se sprejmejo brez uporabe postopka iz člen a 53(2). 
                                                 
45 Uredba (EU) 2019/1753 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o ukrepih Unije po 
njenem pristopu k Ženevskemu aktu Lizbonskega sporazuma o označbah porekla in geografskih 
označbah (UL L  271, 24.10.2019, str.  1).  
 
SL 42  SL Člen 31  
Blagovne znamke  
Ime se ne registrira kot geografska označba, če bi zaradi slovesa in ugleda blagovne znamke 
registracija predlaganega imena kot geografske označbe lahko z avedla potrošnika glede 
resnične identitete proizvoda.  
Člen 32  
Skupine proizvajalcev  
1. Skupina proizvajalcev se ustanovi na pobudo zainteresiranih deležnikov, vključno s 
kmeti, kmetijskimi dobavitelji, vmesnimi in končnimi predelovalci, kot določijo 
nacionalni organi in glede na naravo zadevnega proizvoda. Države članice preverijo, 
da je delovanje skupine proizvajalcev pregledno in demokratično ter da imajo vsi 
proizvajalci proizvoda z geografsko označbo pravico do članstva v skupini. Države 
članice l ahko določijo, da pri delu skupine proizvajalcev sodelujejo tudi javni 
uslužbenci in drugi deležniki, kot so skupine potrošnikov, trgovci na drobno in 
dobavitelji.  
2. Skupina proizvajalcev ima lahko zlasti naslednja pooblastila in odgovornosti:  
(a) izdelat i specifikacijo proizvoda in izvajati notranji nadzor za zagotovitev, da so 
proizvodne faze proizvoda z geografsko označbo skladne z navedeno 
specifikacijo;  
(b) začeti sodni postopek za zaščito geografske označbe in pravic intelektualne 
lastnine, ki so nan jo neposredno vezane;   
(c) dogovoriti se o trajnostnih zavezah, ki so lahko ali ne vključene v specifikacijo 
proizvoda oziroma predstavljajo ločeno pobudo, vključno z ukrepi za 
preverjanje skladnosti s temi zavezami in skrbjo za ustrezno obveščanje 
javnost i, zlasti prek informacijskega sistema, ki ga da na voljo Komisija;   
(d) sprejeti ukrepe za izboljšanje učinkovitosti geografske označbe, vključno z:  
(i) oblikovanjem, organizacijo in izvajanjem skupnih trženjskih in 
oglaševalskih akcij;  
(ii) razširjanjem informacij in promocijskimi dejavnostmi za obveščanje 
potrošnikov o lastnostih proizvoda z geografsko označbo;  
(iii) analizo gospodarske uspešnosti, trajnostnosti proizvodnje ter 
prehranskega in organoleptičnega profila proizvoda z geografsko 
označbo;    
(iv) razširjanjem informacij o geografski označbi in zadevnem simbolu 
Unije,  ter 
(v) svetovanjem sedanjim in prihodnjim proizvajalcem ter njihovim 
usposabljanjem, tudi z vključevanjem vidika spola in načela enakosti 
spolov;  
(e) boriti se proti ponarejanju in  domnevni goljufivi uporabi geografske označbe 
za označevanje proizvodov, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda, na 
notranjem trgu, in sicer s spremljanjem uporabe geografske označbe na 
notranjem trgu in na trgih tretjih držav, v katerih so geografske  označbe 
 
SL 43  SL zaščitene, tudi na spletu, ter po potrebi obveščati izvršilne organe z uporabo 
zaupnih sistemov, ki so na voljo.  
Člen 33  
Priznane skupine proizvajalcev  
1. Države članice na zahtevo skupin proizvajalcev, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 3, 
v skla du s svojo nacionalno zakonodajo eno skupino proizvajalcev imenujejo za 
priznano skupino proizvajalcev za vsako geografsko označbo s poreklom s svojega 
ozemlja, ki je registrirana ali je predmet zahtevka za registracijo, ali za imena 
proizvodov, za katera bi se lahko vložil zahtevek za registracijo.  
2. Skupina proizvajalcev se lahko imenuje za priznano skupino proizvajalcev na 
podlagi predhodnega sporazuma, sklenjenega med vsaj dvema tretjinama 
proizvajalcev proizvoda z geografsko označbo, ki predstavljajo vsaj dve tretjini 
proizvodnje tega proizvoda na geografskem območju iz specifikacije proizvoda. 
Izjemoma se organ iz člena 8(2) oziroma en sam proizvajalec iz člena 8(3) šteje za 
priznano skupino proizvajalcev.  
3. Poleg pooblastil in odgovornosti iz člena 32(2) ima lahko priznana skupina 
proizvajalcev naslednja pooblastila in odgovornosti:  
(a) povezovati se z organi za izvrševanje pravic intelektualne lastnine in organi za 
boj proti ponarejanju ter sodelovati v mrežah za izvrševanje pravic 
intelektualne lastnine kot imetnica pravice do geografske označbe;  
(b) sprejemanje izvršilnih ukrepov, vključno z vlaganjem zahtev za ukrepanje pri 
carinskih organih, da se preprečijo ali izničijo v si ukrepi, ki kvarijo ali bi lahko 
kvarili sloves njenih proizvodov;  
(c) nacionalnim organom priporočiti zavezujoča pravila, ki jih je treba sprejeti v 
skladu s členom 166a Uredbe (EU) št. 1308/2013 za upravljanje ponudbe 
proizvodov z geografsko označbo;  
(d) z namenom zaščite geografske označbe v sistemih internetnih domenskih imen 
zunaj pristojnosti Unije registrirati, kot je ustrezno v zadevnem sistemu 
blagovnih znamk, individualno, kolektivno ali certifikacijsko blagovno 
znamko, ki kot enega od svojih vi dnih elementov vsebuje geografsko označbo 
in je omejena na proizvod, ki je v skladu z ustrezno specifikacijo proizvoda.  
4. Pooblastila in odgovornosti iz odstavka 2 so predmet predhodnega sporazuma, 
sklenjenega med vsaj dvema tretjinama proizvajalcev proiz voda z geografsko 
označbo, ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega proizvoda na 
geografskem območju iz specifikacije proizvoda.  
5. Države članice izvajajo preglede za zagotovitev izpolnjevanja pogojev iz odstavka 2. 
Če pristojni nacionalni orga ni ugotovijo, da ti pogoji niso izpolnjeni, države članice 
razveljavijo odločitev o priznanju skupine proizvajalcev.  
Člen 34  
Zaščita pravic do geografskih označb pri domenskih imenih  
1. Registri domenskih imen najvišje ravni z državno kodo, vzpostavljeni v  Uniji, lahko 
na zahtevo fizične ali pravne osebe s pravnim interesom ali pravicami prekličejo ali 
prenesejo domensko ime, registrirano pod tako domeno najvišje ravni z državno 
 
SL 44  SL kodo, na priznano skupino proizvajalcev proizvodov z zadevno geografsko označbo  
po ustreznem postopku alternativnega reševanja sporov ali sodnem postopku, če je 
imetnik takšno domensko ime registriral brez pravic ali pravnega interesa za 
geografsko označbo ali če je bilo ime registrirano ali se uporablja v slabi veri in je 
njegova up oraba v nasprotju s členom 27. 
2. Registri domenskih imen najvišje ravni z državno kodo, vzpostavljeni v Uniji, 
zagotovijo, da je v vseh postopkih alternativnega reševanja sporov za reševanje 
sporov  o registraciji domenskih imen iz odstavka 1 geografska označba priznana kot 
pravica, ki lahko prepreči registracijo ali uporabo domenskega imena v slabi veri.  
3. Komisija je v skladu s  členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za 
dopolnitev te uredbe z določbami o pooblastitvi urada EUIPO za vzpostavitev in 
upravljanje sistema obveščanja in opozarjanja za domenska imena, s katerim bi 
vložnik ob vložitvi zahtevka za geografs ko označbo dobil na voljo informacije o 
razpoložljivosti geografske označbe kot domenskega imena in neobvezno o 
registraciji domenskega imena, ki je enako njegovi geografski označbi. Navedeni 
delegirani akt vključuje tudi obveznost registrov domenskih imen  najvišje ravni z 
državno kodo, vzpostavljenih v Uniji, da uradu EUIPO sporočijo ustrezne 
informacije in podatke.   
Člen 35  
Nasprotujoče si blagovne znamke  
1. Registracija blagovne znamke, katere uporaba bi bila v nasprotju s členom 27, se 
zavrne, če je zahtevek za registracijo blagovne znamke vložen po datumu vložitve 
zahtevka za registracijo geografske označbe pri Komisiji.  
2. Blagovne znamke, katerih registracija krši odstavek 1, razveljavi urad EUIPO in po 
potrebi pristojni nacionalni organi.  
3. Blagovna znamka, katere uporaba je v nasprotju s členom 27 in za katero je bil 
vložen zahtevek, je bila registrirana ali z dobroverno uporabo potrjena na ozemlju 
Unije, če to omogoča zadevna zakonodaja, pred datumom vložitve zahtevka za 
registracijo geografske označbe pri Komisiji, se lahko še naprej uporablja in  
podaljšuje ne glede na registracijo geografske označbe, če na podlagi Direktive (EU) 
2015/2436 ali Uredbe (EU) 2017/1001 ne obstajajo razlogi za neveljavnost ali 
razveljavitev blagovne znamke. V takih primerih je dovoljena uporaba geografske 
označbe, če j e bila takrat registrirana, in ustrezne blagovne znamke.  
4. Za geografske označbe, registrirane v Uniji brez vložitve zahtevka za registracijo na 
ravni Unije, se za datum prvega dne zaščite šteje datum vložitve zahtevka za 
registracijo geografske označbe p ri Komisiji za namene odstavkov 1 in 3.     
5. Brez poseganja v Uredbo (EU) št.  1169/2011 se lahko garancijske ali certifikacijske 
znamke iz člena 28(4) Direktive (EU) 2015/2436 in kolektivne znamke iz člena 
29(3) navedene direktive pri označevanju uporablj ajo skupaj z geografsko označbo.  
Člen 36  
Pravica do uporabe  
Registrirano geografsko označbo lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži proizvod, 
skladen z ustrezno specifikacijo proizvoda ali enotnim dokumentom ali njemu enakovrednim 
dokumentom.  
 
SL 45  SL Države članice zagotovijo, da je vsak gospodarski subjekt, ki izpolnjuje pravila iz tega 
naslova, vključen v preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda v skladu s členom 39. 
Države članice lahko zaračunajo pristojbino za kritje stroškov upravljanja nadzornega 
sistema.   
Dejstvo, da je geografska označba sestavljena iz imena posestva enega samega proizvajalca 
vložnika ali vsebuje tako ime, drugim proizvajalcem in gospodarskim subjektom ne 
preprečuje  uporabe registrirane geografske označbe, če se uporablja za označevanje 
proizvoda, skladnega s specifikacijo proizvoda.  
Člen 37  
Simboli Unije, označbe in kratice  
1. Določijo se naslednji simboli Unije za označevanje geografskih označb in 
obveščanje javnos ti o njih:  
(a) simbol, ki označuje zaščitene označbe porekla vina in kmetijskih proizvodov, 
ter 
(b) simbol, ki označuje zaščitene geografske označbe vina in kmetijskih 
proizvodov ter geografske označbe žganih pijač.  
2. Pri označevanju in v oglaševalskem gradivu proizvodov s  poreklom iz Unije, ki se 
tržijo pod geografsko označbo, se prikaže simbol Unije, povezan z njo. Geografska 
označba je v istem vidnem polju kot simbol Unije.  Za geografsko označbo se 
uporabljajo zahteve za označevanje iz člena  13(1) Ure dbe (EU) št.  1169/2011 za 
predstavitev obveznih podatkov.  
3. Z odstopanjem od odstavka 2 se pri vinu in žganih pijačah s poreklom iz Unije, ki se 
tržijo pod geografsko označbo, simboli Unije pri označevanju in v oglaševalskem 
gradivu zadevnega proizvoda lahko izpustijo.  
4. Simbol Unije za zaščitene geografske označbe, določen z odstavkom 1, se lahko 
uporablja pri opis u, predstavitvi in označevanju žganih pijač, katerih imena so 
geografske označbe.  
5. Kadar so vino, kmetijski proizvodi ali žgane pijače označeni z geografsko označbo, 
se pri označevanju vina navedeta označbi „zaščitena označba porekla“ ali „zaščitena 
geog rafska označba“, pri označevanju kmetijskih proizvodov se lahko navedeta 
označbi „zaščitena označba porekla“ ali „zaščitena geografska označba“, pri 
označevanju žganih pijač pa se lahko navede označba „geografska označba“.   
Pri označevanju vina in kmetijsk ih proizvodov z geografsko označbo se lahko 
navedeta kratici „ZOP“ oziroma „ZGO“, ki ustrezata označbama „zaščitena označba 
porekla“ oziroma „zaščitena geografska označba“.  
6. Označbe, kratice in simboli Unije se lahko uporabljajo pri označevanju in v 
oglaševalskem gradivu predelanih proizvodov, kadar se geografska označba nanaša 
na njihovo sestavino. V tem primeru je označba, kratica ali simbol Unije poleg imena 
sestavine, ki je jasno navedena kot sestavina. Simbol Unije se ne navede v povezavi 
z imenom ži vila v smislu člena 17 Uredbe (EU) št.  1169/2011 ali na način, iz 
katerega bi potrošnik sklepal, da je registriran predelani proizvod in ne njegova 
sestavina.  
 
SL 46  SL 7. Po vložitvi zahtevka za registracijo na ravni Unije geografske označbe lahko 
proizvajalci pri označevanju in predstavitvi proizvoda navedejo, da je bil zahtevek za 
registracijo vložen v skladu s pravom Unije.  
8. Simboli Unije, ki predstavljajo zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko 
označbo, označbe Unije „zaščitena označba porekla“, „za ščitena geografska 
označba“ in „geografska označba“ ter kratici „ZOP“ in „ZGO“ se lahko pri 
označevanju navedejo šele po objavi akta o registraciji navedene geografske 
označbe.  
9. Kadar se zahtevek zavrne, se lahko vsi proizvodi, označeni v  skladu z odstav kom 6, 
tržijo do porabe zalog.  
10. Pri označevanju se lahko prikaže tudi naslednje:  
(a) upodobitev geografskega območja porekla iz specifikacije proizvoda  in 
(b) besedilo, grafike ali simboli, ki se nanašajo na državo članico in regijo, v kateri 
je to geografsko območje porekla.   
11. Simboli Unije, povezani z geografskimi označbami, vnesenimi v register Unije za 
geografske označbe, ki označujejo proizvode s poreklom iz tretjih držav, so  lahko 
prikazani pri označevanju proizvodov in v oglaševalskem gradivu; v tem primeru se 
simboli uporabljajo v skladu z odstavkoma 2 in 4. 
12. Komisija lahko sprejme izvedbene akte o določitvi simbolov Unije za geografske 
označbe, s katerimi opredeli tehnične značilnosti simbolov Unije za geografske 
označbe ter pravila za njihovo uporabo in uporabo označb in kra tic na proizvodih, ki 
se tržijo pod registrirano geografsko označbo, vključno s pravili o ustreznih 
jezikovnih različicah, ki se uporabljajo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku 
pregleda iz člena  53(2). 
Poglavje 4  
Nadzor in izvrševanje  
Člen 38  
Področje uporabe  
1. To poglavje zajema nadzor in izvrševanje geografskih označb žganih pijač in 
kmetijskih proizvodov.  
2. Za namene tega poglavja nadzor vključuje:  
(a) preverjanje, da je bil proizvod z geografsko označbo proizveden v skladu z 
ustrezno specifikacijo proizvoda, in  
(b) spremljanje uporabe geografskih označb na trgu.  
3. Odgovorni pristojni organi in organi za certificiranje proizvodov pri izvajanju 
dejavnosti nadzora in izvrševanj a iz tega naslova izpolnjujejo zahteve iz Uredbe 
(EU) 2017/625. Vendar se naslov VI, poglavje 1, Uredbe (EU) 2017/625 ne 
uporablja za nadzor geografskih označb.  
Člen 39  
Preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda  
 
SL 47  SL 1. Države članice pripravijo in posoda bljajo seznam proizvajalcev proizvodov z 
geografsko označbo, vpisano v register Unije za geografske označbe, s poreklom na 
njihovem ozemlju.  
2. Proizvajalci so odgovorni za notranji nadzor, ki zagotavlja, da so proizvodi z 
geografskimi označbami skladni s specifikacijo proizvoda, preden se dajo na trg.  
3. Poleg notranjega nadzora iz odstavka 2 pred dajanjem na trg proizvoda z geografsko 
označbo s poreklom iz Unije skladnost s specifikacijo proizvoda preveri tretja oseba, 
in sicer:  
(a) eden ali več pristojni h organov v smislu člena 3(3) Uredbe (EU) 2017/625 ali  
(b) eden ali več organov za certificiranje proizvodov, na katere so bile prenesene 
odgovornosti iz naslova II, poglavje III, Uredbe (EU) 2017/625.   
4. Za geografske označbe, ki označujejo proizvod s poreklom iz tretje države, skladnost 
s specifikacijo proizvoda pred dajanjem proizvoda na trg preveri:  
(a) pristojni javni organ, ki ga imenuje tretja država, ali  
(b) eden ali več organov za certificiranje proizvodov.  
5. Kadar v skladu s specifikacijo proi zvoda proizvodno fazo izvede eden ali več 
proizvajalcev v državi, ki ni država porekla geografske označbe, se določbe za 
preverjanje skladnosti teh proizvajalcev določijo v specifikaciji proizvoda. Če 
zadevna proizvodna faza poteka v Uniji, se proizvajalci  priglasijo pristojnim 
organom države članice, v kateri poteka proizvodna faza, in se preverijo kot 
proizvajalci proizvoda z geografsko označbo.  
6. Kadar država članica uporablja člen 8 (2), skladnost s specifikacijo proizvoda 
preverja organ, ki se ne šteje za skupino proizvajalcev v skladu z navedenim 
odstavkom.  
7. Stroške preverjanja skladnosti s specifikacijo proizvoda lahko nosijo gospodarski 
subjekti, pri katerih se navedeni nadzor izva ja. H kritju navedenih stroškov lahko 
prispevajo tudi države članice.  
Člen 40  
Javne informacije o pristojnih organih in organih za certificiranje proizvodov  
1. Države članice objavijo imena in naslove pristojnih organov in organov za 
certificiranje proizvo dov iz člena 39 (3) ter te informacije posodabljajo.  
2. Komisija objavi imena in naslove pristojnih organov in organov za certificiranje 
proizvodov iz člena 39 (4) in te informacije redno posodablja.  
3. Komisija lahko vzpostavi digitalni portal, na katerem se objavijo imena in naslovi 
pristojnih organov in organov za certificiranje proizvodov iz odstavkov 1 in 2.  
Člen 41  
Akreditacija organov za certificiranje proizvodov  
1. Organi za certificiranje proizvodov iz člena 39(3), točka (b), in člena 39(4), točka 
(b), izpolnjujejo naslednje standarde in so akreditirani v skladu z njimi:  
(a) evropski standard ISO/IEC 17065:2012 „Ugotavljanje skladnosti – Zahteve za 
organe, ki certificirajo proizvode, procese in storitve“, vk ljučno s standardom 
 
SL 48  SL ISO/IEC 17020:2012 – „Ugotavljanje skladnosti – Zahteve za delovanje 
različnih organov, ki izvajajo kontrolo“,  ali  
(b) druge ustrezne mednarodno priznane standarde, vključno z vsemi revizijami ali 
spremenjenimi različicami evropskih st andardov iz točke (a).  
2. Akreditacijo iz odstavka 1 izvaja akreditacijski organ, priznan v skladu z Uredbo 
(ES) št.  765/2008, ki je član Evropske akreditacije, ali akreditacijski organ zunaj 
Unije, ki je član Mednarodnega akreditacijskega foruma.  
Člen 42  
Nadzor in izvrševanje geografskih označb na trgu  
1. Države članice imenujejo enega ali več izvršilnih organov, ki so lahko isti kot 
pristojni organi iz člena 39 (3), odgovornih za nadzor n a trgu in izvrševanje 
geografskih označb, potem ko proizvod z geografsko označbo zaključi vse 
proizvodne faze, ne glede na to, ali se skladišči, je v tranzitu, distribuciji ali ponujen 
v vele - ali maloprodaji, vključno z elektronskim trgovanjem.  
2. Izvršil ni organ izvaja nadzor proizvodov z geografskimi označbami, da zagotovi 
skladnost s specifikacijo proizvoda ali enotnim dokumentom ali njemu 
enakovrednim dokumentom.  
3. Države članice sprejmejo ustrezne upravne in sodne ukrepe, da preprečijo ali ustavijo 
uporabo imen proizvodov ali storitev, proizvedenih, opravljenih ali trženih na 
njihovem ozemlju, ki je v nasprotju z zaščito geografskih označb iz členov 27 in 28. 
4. Organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, usklajuje izvrševanje geografskih označb 
med ustreznimi oddelki, agencijami in organi, vključno s policijo, agencijami za boj 
proti ponarejanju, carino, uradi za intelektualno lastnino, orga ni na področju živilske 
zakonodaje in maloprodajnimi inšpektorji.  
Člen 43  
Obveznosti za ponudnike posredniških storitev  
1. Prodaja blaga, do katerega imajo dostop osebe s sedežem v Uniji in ki je v nasprotju 
s členom 27, se šteje za nezakonito vsebino v smislu člena 2, točka (g), Uredbe (EU) 
2022/xxx Evropskega parlamenta in Sveta46. 
2. Pristojni organi držav članic lahko odredijo ukrepanje v skladu s členom 8 Uredbe 
(EU) 2022/xxx zoper nezakonito vse bino iz odstavka 1 tega člena.   
3. Po členu 14 Uredbe (EU) 2022/xxx lahko posameznik ali subjekt obvesti ponudnike 
storitev gostovanja o prisotnosti vsebine, ki krši člen 27 te uredbe.  
4. Ta uredba ne posega v Uredbo (EU) št.  2022/xxx.  
Člen 44  
Medsebojna pomoč in izmenjevanje informacij  
1. Države članice si medsebojno pomagajo pri izvajanju nadzora in izvrševanju iz tega 
poglavja v skladu z Uredbo (EU) 2017/625.  
                                                 
46 Uredba (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [...] o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o 
digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (UL L..., XXX, dd.mm.llll, str.  X).  
 
SL 49  SL 2. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi podrobno opredeli naravo in vrsto 
informacij, ki se izmenjujejo, ter načine izmenjevanja informacij za namene nadzora 
in izvrševanja iz tega poglavja.  Ti izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku pregleda 
iz člena  53(2). 
3. Upravna pomoč lahko po potrebi in v  dogovoru med zadevnimi pristojnimi organi 
vključuje sodelovanje pristojnih organov države članice pri preverjanjih na kraju 
samem, ki jih opravijo pristojni organi drug e države članice.  
4. V primeru morebitne kršitve zaščite geografske označbe države članice sprejmejo 
ukrepe, s katerimi organi kazenskega pregona, javni tožilci in pravosodni organi lažje 
pošiljajo informacije o taki morebitni kršitvi pristojnim organom iz  člena 39 (3). 
5. Države članice za olajšanje izmenjave informacij o neskladnosti ali goljufijah pri 
registriranih geografskih označbah uporabljajo sistem upravljanja informacij, 
vzpostavl jen z Uredbo (EU) 2017/625, ali kateri koli drug sistem, ki bi lahko bil v 
prihodnosti vzpostavljen v ta namen.  
Člen 45  
Potrdila o dovoljenju za proizvodnjo  
1. Proizvajalec, čigar proizvod je po preverjanju skladnosti iz člena 39 skladen s 
specifikacijo proizvoda geografske označbe, zaščitene v skladu s to uredbo, je 
upravičen do uradnega potrdila ali drugega dokazila o certificiranju za upravičenost 
do proizvodnje proizvoda z zadevno geografsko ozna čbo za proizvodne faze, ki jih 
izvaja navedeni proizvajalec.  
2. Dokazilo o  certificiranju iz odstavka 1 se na zahtevo da na voljo izvršilnim, 
carinskim ali drugim organom v  Uniji, ki preverjajo uporabo geografskih označb na 
blagu, ki je deklarirano za pros ti promet ali dano na notranji trg. Proizvajalec lahko 
da dokazilo o  certificiranju na voljo javnosti ali kateri koli osebi, ki pri poslovanju 
zahteva takšno dokazilo.  
Poglavje 5  
Tehnična pomoč  
Člen 46  
 Pregled geografskih označb tretjih držav  
Komisija j e v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev 
te uredbe s pravili o pooblastitvi urada EUIPO za pregled geografskih označb tretjih držav, 
razen geografskih označb  na podlagi Ženevskega akta Lizbonskega sporazuma o označbah 
porekla in geografskih označbah, predlaganih za zaščito na podlagi mednarodnih pogajanj ali 
mednarodnih sporazumov.  
Člen 47  
 Spremljanje in poročanje  
1. Kadar Komisija izvaja katero koli pooblast ilo iz te uredbe za prenos nalog na urad 
EUIPO, je pooblaščena tudi za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 84 
za dopolnitev te uredbe z merili za spremljanje uspešnosti pri izvajanju navedenih 
nalog. Takšna merila lahko vključujejo:  
 
SL 50  SL (a) obseg vključevanja kmetijskih dejavnikov v postopek pregleda;  
(b) kakovost ocen;  
(c) usklajenost ocen geografskih označb iz razl ičnih virov;  
(d) učinkovitost nalog  in 
(e) zadovoljstvo uporabnikov.  
2. Komisija najpozneje pet let po prvem prenosu katerih koli nalog na urad EUIPO 
pripravi poročilo o rezultatih in izkušnjah pri izvajanju teh nalog v uradu EUIPO ter 
ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.  
 
Poglavje 6  
Geografske označbe za kmetijske proizvode  
Člen 48  
Označbe porekla in geografske označbe  
1. „Označba porekla“ kmetijskega proizvoda je ime, ki opredeljuje proizvod:  
(a) s poreklom iz posebnega kraja, regije ali i zjemoma države;  
(b) katerega kakovost ali značilnosti so pretežno ali izključno posledica posebnega 
geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki ter  
(c) katerega vse proizvodne faze potekajo na opredeljenem geografskem območju . 
2.  „Geografska označba“ kmetijskega proizvoda je ime, ki opredeljuje proizvod:  
(a) s poreklom iz posebnega kraja, regije ali države;  
(b) katerega posebno kakovost, sloves ali drugo značilnost je mogoče pripisati 
predvsem njegovemu geografskemu poreklu i n 
(c) katerega najmanj ena proizvodna faza poteka na opredeljenem geografskem 
območju.  
3. Naslednji kmetijski proizvodi ne morejo pridobiti zaščitene označbe porekla ali 
zaščitene geografske označbe:  
(a) proizvodi, s katerimi zaradi njihove narave ni mogoč e trgovati na notranjem 
trgu in ki se lahko porabljajo samo na kraju proizvodnje ali blizu njega, na 
primer v restavracijah;  
(b) proizvodi, ki so brez poseganja v pravila iz člena 5 (2) v nasprotju z j avno 
politiko ali sprejetimi moralnimi načeli in se ne smejo dajati na notranji trg.  
4. Ne glede na odstavek 1 se nekatera imena registrirajo kot označbe porekla, čeprav 
surovine zadevnih proizvodov prihajajo z geografskega območja, ki je večje ali 
različn o od opredeljenega geografskega območja, pod pogojem, da:  
(a) je območje proizvodnje surovin omejeno;  
(b) za proizvodnjo surovin obstajajo posebni pogoji;  
(c) so vzpostavljeni nadzorni ukrepi, ki zagotavljajo upoštevanje pogojev iz točke 
(b), in  
 
SL 51  SL (d) so bil e zadevne označbe porekla priznane kot označbe porekla v državi porekla 
pred 1. majem 2004.  
Za namen tega odstavka se kot surovine štejejo le žive živali, meso in mleko.  
5. Za namene odstavka 2, točka (b), lahko „druge značilnosti“ vključujejo tradicionalne 
proizvodne prakse, tradicionalne lastnosti proizvoda in kmetijske prakse, ki varujejo 
okoljsko vrednost, vključno z biotsko raznovrstnostjo, habitati, nacionalno 
priznanimi  okoljskimi območji in krajino.  
6. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
omejitvah in odstopanjih glede izvora krme za označbo porekla.  
7. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
omejitvah in odstopanjih glede zakola živih živali ali izvora surovin. Pri teh 
omejitvah in odstopanjih se na podlagi objektivnih meril upošteva kakovost ali 
uporaba ter priznano znanje in izkušnje ali naravni dejavniki.  
Člen 49  
Rastlinske sorte in živalske pasme  
1. Imena ni mogoče registrirati kot geografsko označbo, kadar sovpada s 
poimenovanjem rastlinske sorte ali živalske pasme in bi lahko potrošnika zavajalo 
glede prave identitete ali porekla proizvoda z geografsko označbo ali povzročilo 
zmedo glede proizvodov z  geografsko označbo in zadevne sorte ali pasme.  
2. Pogoji iz odstavka (1) se ocenijo glede na dejansko uporabo sovpadajočih imen, 
vključno z  uporabo poimenovanja rastlinske sorte ali živalske pasme zunaj območja 
njenega porekla in uporabo poimenovanja rastlinske sorte, zaščitene z  žlahtnite ljsko 
pravico v Skupnosti.  
3. Ta uredba ne preprečuje dajanja na trg proizvoda, ki ni v skladu s specifikacijo 
proizvoda za registrirano geografsko označbo, katere označevanje vključuje ime ali 
del imena te geografske označbe, ki vsebuje poimenovanje rastl inske sorte ali 
živalske pasme ali sestoji iz njega, če so izpolnjeni naslednji pogoji:  
(a) zadevni proizvod sestoji ali izvira iz navedene sorte ali pasme;  
(b) potrošniki niso zavedeni;  
(c) uporaba poimenovanja sorte ali pasme pomeni pošteno konkurenco;  
(d) uporaba ne izkorišča slovesa registrirane geografske označbe ter  
(e) proizvodnja in trženje zadevnega proizvoda sta se razširila zunaj območja 
porekla pred datumom vložitve zahtevka za registracijo geografske označbe.  
4. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
pravilih za določanje uporabe poimenovanja rastlinskih sort in živalskih pasem.  
Člen 50  
Posebna pravila o izvoru krme in surovin  
1. Za namene člena 48 krma za proizvode živalskega izvora, katerih ime je registrirano 
kot označba porekla, v celoti izvira z opredeljenega geografskega območja.  
2. Če ni tehnično izvedljivo, da bi krma v celoti izviral a z opredeljenega geografskega 
območja, se lahko doda krma, ki izvira zunaj območja, če to ne vpliva na kakovost 
 
SL 52  SL ali značilnosti proizvoda, ki so pretežno posledica geografskega okolja. Krma, ki 
izvira zunaj opredeljenega geografskega območja, na letni rav ni ne presega 50  % 
suhe snovi.  
3. Vse omejitve porekla surovin, določene v specifikaciji proizvoda, katerega ime je 
registrirano kot geografska označba, so upravičene na podlagi povezave iz člena 
51(1), točka (f). 
Člen 51  
Specifikacija proizvoda  
1. Proizvodi, katerih imena so registrirana kot označba porekla ali geografska označba, 
so skladni s specifikacijo proizvoda, ki vključuje vsaj:  
(a) ime, ki se zaščiti kot označba porekl a ali geografska označba, ki je lahko 
geografsko ime kraja proizvodnje posebnega proizvoda ali ime, ki se uporablja 
v trgovini ali v splošnem jeziku za opis posebnega proizvoda na opredeljenem 
geografskem območju;  
(b) opis proizvoda, po potrebi vključno s surovinami, zadevnimi rastlinskimi 
sortami in živalskimi pasmami, vključno s trgovskim imenom vrste in njenim 
znanstvenim imenom, ter glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi 
ali organoleptičnimi značilnostmi proizvoda;  
(c) opredelitev opredeljene ga geografskega območja, ki ustvarja povezavo iz točke 
(f)(i) ali (ii), in po potrebi podatke, ki dokazujejo izpolnjevanje zahtev iz člena 
48(4); 
(d) dokaz, da proizvod izvira z opredeljenega geografskega območja, določenega v 
skladu s členom 48(1), točka (c), ali členom 48(2), točka (c); 
(e) opis metode pridobivanja proizvoda, in kadar je to primerno, tradicionalnih 
metod in posebnih postopkov, ki se uporabljajo, ter informacije o pakiranju, če 
tako določi skupina vložnica in za posamezni proizvo d zadostno utemelji, da je 
treba pakiranje opraviti na opredeljenem geografskem območju zaradi zaščite 
kakovosti ali zagotavljanja porekla ali nadzora, ob upoštevanju prava Unije, 
zlasti s področja prostega pretoka blaga in prostega opravljanja storitev;  
(f) podrobnosti, ki dokazujejo naslednje:  
(i) pri označbi porekla: povezavo med kakovostjo ali značilnostmi 
proizvoda in geografskim okoljem iz člena 48(1), točka (b). Podrobnos ti 
o človeških dejavnikih navedenega geografskega okolja so lahko po 
potrebi omejene na opis upravljanja tal in krajine, pridelovalnih praks ali 
katerega koli drugega ustreznega človeškega prispevka k ohranjanju 
naravnih dejavnikov geografskega okolja iz n avedene določbe;  
(ii) pri geografski označbi: povezavo med posebno kakovostjo, slovesom ali 
drugo značilnostjo proizvoda in geografskim poreklom iz člena  48(2), 
točka (b);   
(g) vsa posebna pravila o označevanju zadevnega proizvoda;  
(h) druge veljavne zahteve, kadar jih določijo države članice ali skupina 
proizvajalcev, če je primerno, ob upoštevanju tega, da morajo biti take zahteve 
objektivne, nediskriminatorne in skladne z na cionalnim pravom in pravom 
Unije.  
 
SL 53  SL 2. Specifikacija proizvoda lahko vključuje tudi trajnostne zaveze.  
3. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
pravilih, ki omejujejo informacije iz specifikacije proizvoda iz odstavka 1 tega člena, 
kadar je takšna omejitev potrebna, da se preprečijo preobsežni zahtevki za 
registracijo.  
4. Komisija lahko sprejme izved bene akte, s katerimi določi pravila o predlogi 
specifikacije proizvoda. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku pregleda iz 
člena  53(2).  
Člen 52  
Enotni dokument  
1. Enotni dokument vs ebuje:  
(a) glavne točke specifikacije proizvoda, in sicer: ime in opis proizvoda, po potrebi 
vključno s posebnimi pravili o pakiranju in označevanju, ter kratko opredelitev 
geografskega območja;  
(b) opis povezave proizvoda z geografskim okoljem ali geograf skim poreklom iz 
člena 51(1), točka (f), in po potrebi posebne elemente opisa proizvoda ali 
metode proizvodnje, ki utemeljujejo to povezavo.  
2. Komisija lahko sprejme izvedbene  akte, s katerimi določi obliko in spletno 
predstavitev enotnega dokumenta iz odstavka 1 ter izločitev ali anonimizacijo 
varovanih osebnih podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz 
člena  53(2). 
Poglavje 7  
Postopkovne določbe  
Člen 53  
Postopek v  odboru  
1. Komisiji pomaga odbor, imenovan Odbor za geografske označbe. Ta odbor je odbor 
v smislu Uredbe (EU) št.  182/2011.   
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja čle n 5 Uredbe  (EU) št.  182/2011.  
Naslov III  
Sheme kakovosti  
Poglavje 1  
Zajamčene tradicionalne posebnosti  
Člen 54  
Cilj in področje uporabe  
1. Vzpostavi se shema za zajamčene tradicionalne posebnosti, s katero se zaščitijo 
tradicionalne metode proizvodnje in recepti s pomočjo proizvajalcem tradicionalnih 
 
SL 54  SL proizvodov pri trženju njihovih proizvodov ter pri obveščanju potrošnikov o 
lastnostih dodane  vrednosti njihovih tradicionalnih receptov in proizvodov.  
2. To poglavje se uporablja za kmetijske proizvode.  
Za namene tega poglavja kmetijski proizvodi pomenijo kmetijske proizvode, 
namenjene za prehrano ljudi, iz Priloge I k Pogodbi o delovanju Evropsk e unije ter 
druge kmetijske proizvode in živila iz Priloge II k tej uredbi.  
To poglavje se ne uporablja za žgane pijače, aromatizirana vina ali proizvode vinske 
trte, kot so opredeljeni v delu  II Priloge VII k Uredbi (EU) št.  1308/2013, razen za 
vinski kis . 
3. Registracija in zaščita zajamčenih tradicionalnih posebnosti ne posegata v obveznost 
proizvajalcev, da upoštevajo druga pravila Unije, zlasti pravila o dajanju proizvodov 
na trg, enotni skupni ureditvi trgov in označevanju živil.  
Člen 55  
Merila za upr avičenost  
1. Ime izpolnjuje pogoje za registracijo kot zajamčena tradicionalna posebnost, kadar 
opisuje poseben proizvod:  
(a) katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za 
zadevni proizvod ali živilo, ali  
(b) ki je proiz veden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.  
2. Da se ime registrira kot zajamčena tradicionalna posebnost:  
(a) se mora ime tradicionalno uporabljati za označevanje proizvoda ali  
(b) mora opredeljevati tradicionalno naravo proizvoda.  
3.  Če se v postopku ugovora iz člena 62 izkaže, da se ime uporablja tudi v drugi državi 
članici ali v tretji državi, se lahko – da bi se primerljivi proizvodi ali proizvodi, ki 
imajo identično ali pod obno ime, razlikovali – z odločitvijo o registraciji, sprejeto v 
skladu s členom 65 (3), zagotovi, da je ime zajamčene tradicionalne posebnosti 
dopolnjeno s trditvijo „izdelano po tradicij i“, čemur neposredno sledi ime države ali 
regije zadevnega proizvoda.  
4. Imena ni mogoče registrirati, če se nanaša le na splošne trditve, uporabljene za 
skupino proizvodov, ali na trditve, ki jih določa posebna zakonodaja Unije.  
5. Komisija je v skladu s členom  84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za 
dopolnitev te uredbe z  dodatnimi podrobnostmi o zahtevah za upravičenost iz tega 
člena.  
Člen 56  
Specifikacija proizvoda  
1. Zajamčena tradici onalna posebnost mora biti v skladu s specifikacijo proizvoda, ki 
vsebuje:  
(a) ime proizvoda, predlagano za registracijo, v ustreznih jezikovnih različicah;  
(b) opis proizvoda, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, 
mikrobiološkimi ali orga noleptičnimi značilnostmi;  
 
SL 55  SL (c) opis metode proizvodnje, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi 
vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, če je 
relevantno, vključno s trgovskim imenom zadevne vrste in njenim znanstvenim 
imenom, in metode, po kateri je proizvod pripravljen, in  
(d) ključne elemente, ki opredeljujejo tradicionalno naravo proizvoda.  
2. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegira nih aktov, s 
katerimi določi pravila, ki omejujejo informacije iz specifikacije proizvoda iz 
odstavka 1 tega člena, kadar je takšna omejitev potrebna, da se preprečijo preobsežni 
zahtevki za registracijo.  
3. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerim i določi pravila o predlogi 
specifikacije proizvoda. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku pregleda iz 
člena  80(2). 
Člen 57  
Nacionalna faza postopka registracije   
1. Zahtevke za registracijo zajamčene tradicionalne posebnosti lahko vložijo samo 
skupine proizvajalcev proizvodov z imenom, ki se zaščiti. Več skupin iz različnih 
držav članic ali tretjih držav lahko vloži skupni zahtevek za registracijo.   
2. Zahtevek za registracijo im ena kot zajamčene tradicionalne posebnosti vsebuje:  
(a) ime in naslov skupine proizvajalcev vložnice;  
(b) specifikacijo proizvoda iz člena 56. 
3. Kadar zahtevek pripravi skupina proizvajalcev s sede žem v državi članici, ga naslovi 
na organe navedene države članice. Država članica zahtevek pregleda, da preveri, ali 
je utemeljen in ali izpolnjuje pogoje meril za upravičenost iz člena 55. Država 
članica pri pregledu vodi nacionalni postopek ugovora. Če država članica meni, da so 
zahteve iz tega poglavja izpolnjene, lahko sprejme pozitivno odločitev in vloži 
zahtevek za registracijo na ravni Unije pri Komisiji.  
4. Država članica zagotovi, da se nje na odločitev, pozitivna ali ne, objavi in da ima 
vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom možnost izpodbijati to odločitev. 
Država članica zagotovi tudi objavo specifikacije proizvoda, na podlagi katere je 
sprejela svojo pozitivno odločitev, in e lektronski dostop do specifikacije proizvoda.  
5. Kadar zahtevek, vključno s skupnim zahtevkom, pripravi skupina ali skupine 
proizvajalcev s sedežem v tretji državi, se zahtevek vloži neposredno ali prek 
organov zadevne tretje države.  
Člen 58  
Zahtevek za re gistracijo na ravni Unije   
1. Zahtevek za registracijo zajamčene tradicionalne posebnosti na ravni Unije vsebuje:  
(a) elemente iz člena  57(2) in 
(b) samo za države članice: izjavo države  članice, da po njenem mnenju zahtevek, ki 
ga je vložila skupina vložnica, izpolnjuje pogoje za registracijo.  
2. Kadar se vloži skupni zahtevek iz člena 57 (1), zahtevek pri Komisiji vloži  ena od 
zadevnih držav članic. Po potrebi vključuje elemente iz člena 57 (2) in izjavo iz 
 
SL 56  SL odstavka 1, točka (b), tega člena vseh zadevnih držav članic. Povezani nacionalni 
postopki, vklju čno s fazo ugovora, se izvedejo v vseh zadevnih državah članicah.   
3. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za 
dopolnitev te uredbe z dodatnimi pravili za sku pne zahtevke za registracijo 
zajamčene tradicionalne posebnosti, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno 
ozemlje, in za postopek vložitve zahtevka.   
4. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o postopkih, predlogi in 
predstavitvi za zaht evke za registracijo, tudi za zahtevke za registracijo zajamčene 
tradicionalne posebnosti, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje. Ti 
izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena  80(2). 
Člen 59  
Vložitev zahtevka za registracijo na ravni Unije  
1. Zahtevek za registracijo zajamčene tradicionalne posebnosti na ravni Unije se pri 
Komisiji vloži elektronsko prek digitalnega sistema. Digitalni sistem omogoča 
vlaganje zahte vkov pri nacionalnem organu države članice, ki ga lahko uporabi v 
svojem nacionalnem postopku.  
2. Digitalni sistem omogoča vlaganje zahtevkov vložnikom s sedežem zunaj Unije in 
nacionalnim organom v tretjih državah.  
3. Komisija informacije o zahtevkih za r egistracijo na ravni Unije objavi ob njihovi 
vložitvi prek digitalnega sistema iz odstavka 1.  
Člen 60  
Pregled pri Komisiji in objava za ugovor  
1. Komisija pregleda vsak zahtevek, ki ga prejme na podlagi člena 65(1), da preveri, ali 
v njem ni očitnih napak,  ali so informacije, predložene v skladu s členom 58, 
popolne, in ali je specifikacija proizvoda natančna in tehnične narave ter so 
izpolnjene zahteve iz členov 55 in 56. Takšen pregled upošteva izsledke nacionalne 
faze postopka, ki jo je izvedla zadevna država članica.  
2. Pregled naj ne bi trajal več kot 6 mesecev. Če obdobje pregleda preseže ali bo 
verjetno preseglo 6 mesecev, Komisija vložnika pisno obvesti o razlogih za zamudo.  
3. Komisija lah ko od vložnika zahteva dodatne informacije.  
4. Kadar Komisija na podlagi pregleda, izvedenega v skladu z odstavkom 1, meni, da 
so pogoji iz tega poglavja izpolnjeni, specifikacijo proizvoda objavi v Uradnem listu 
Evropske unije . 
Člen 61  
Nacionalno izpodbij anje zahtevka za registracijo  
1. Države članice Komisijo obveščajo o vseh nacionalnih upravnih ali sodnih 
postopkih, ki lahko vplivajo na registracijo zajamčene tradicionalne posebnosti. V 
takem primeru lahko države članice od Komisije zahtevajo, da začasn o prekine 
postopek pregleda za obdobje 12 mesecev, ki se lahko podaljša.  
2. Država članica Komisijo brez odlašanja obvesti, če je bil zahtevek, vložen pri 
Komisiji, na nacionalni ravni razveljavljen s  sodno odločbo, ki se takoj uporablja, 
 
SL 57  SL vendar ni pravnom očna. V tem primeru je Komisija izvzeta iz obveznosti 
spoštovanja roka za izvedbo pregleda iz člena 60 (2) in obveščanja vložnika o 
razlogih za zamudo.  
3. Če je bil zahtevek, vložen  pri Komisiji, razveljavljen s pravnomočno odločbo 
nacionalnega sodišča, država članica po potrebi pretehta ustrezne ukrepe, kot je umik 
ali sprememba zahtevka.  
Člen 62  
Postopek ugovora na ravni Unije  
1. V treh mesecih od datuma objave specifikacije proizv oda v Uradnem listu Evropske 
unije  na podlagi člena 60 (4) lahko organi države članice ali tretje države oziroma 
fizične ali pravne osebe s pravnim interesom in s sedežem v tretji d ržavi vložijo 
ugovor pri Komisiji.  
2. Vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom in s sedežem ali prebivališčem v 
državi članici, ki ni tista, iz katere je bil vložen zahtevek za registracijo na ravni 
Unije, lahko vloži ugovor pri državi članici, v  kateri ima sedež ali prebivališče, v 
roku za vložitev ugovora iz odstavka 1.  
3. Ugovor mora navajati, da bi zahtevek lahko kršil pogoje iz tega poglavja, in navede 
razloge za to. Ugovor, ki tega ne navaja, je ničen.   
4. Komisija preuči dopustnost ugovora.  Če Komisija meni, da je ugovor dopusten, 
v petih mesecih od datuma objave specifikacije proizvoda v  Uradnem listu Evropske 
unije  organ ali osebo, ki je vložila ugovor, in organ ali vložnika zahtevka pozove k 
ustreznemu posvetovanju z razumnim trajanjem, k i ne sme biti daljše od treh 
mesecev. Komisija lahko kadar koli v tem obdobju na zahtevo organa ali vložnika 
podaljša rok za posvetovanje za največ tri mesece.  
5. Organ ali oseba, ki je vložila ugovor, in vložnik zahtevka takšno ustrezno 
posvetovanje začne ta brez nepotrebnega odlašanja. Drug drugemu zagotovita 
ustrezne informacije, potrebne za oceno, ali je zahtevek za registracijo skladen s 
pogoji iz te uredbe.  
6. V enem mesecu po koncu posvetovanja iz odstavka 4 vložnik s sedežem v tretji 
državi ali organ i države članice ali tretje države, iz katere je bil vložen zahtevek za 
registracijo na ravni Unije, Komisijo uradno obvestijo o izidu posvetovanja, vključno 
z vsemi izmenjanimi informacijami, ali je bil dosežen dogovor z enim ali vsemi 
vložniki ugovora, i n o vseh posledičnih spremembah zahtevka. Organ ali oseba, ki je 
pri Komisiji vložila ugovor, lahko ob koncu posvetovanja tudi obvesti Komisijo o 
svojem stališču.  
7. Kadar se po koncu posvetovanja specifikacija proizvoda, objavljena v skladu s 
členom 60 (4), spremeni, Komisija ponovno pregleda zahtevek za registracijo, kakor 
je bil spremenjen. Če je bil zahtevek bistveno spremenjen in Komisija meni, da 
spremenjeni zahtevek izpolnjuje  pogoje za registracijo, zahtevek ponovno objavi v 
skladu z navedenim odstavkom.  
8. Dokumenti iz tega člena se pripravijo v enem od uradnih jezikov Unije.  
9. Komisija po dokončanju postopka ugovora zaključi svojo oceno zahtevka za 
registracijo na ravni Unije, pri čemer upošteva vse zahteve za prehodna obdobja, izid 
 
SL 58  SL postopka ugovora in vse druge zadeve, ki se pojavijo po njenem pregledu in bi lahko 
povzročile sp remembo specifikacije proizvoda.  
10. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, ki 
dopolnjujejo pravila postopka ugovora za določitev podrobnih postopkov in rokov . 
11. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o 
postopkih, predlogi in predstavitvi za ugovore. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po 
postopku pregleda iz člena  80(2). 
Člen 63  
Razlogi za ugovor  
1. Ugovor, vložen v skladu s členom 62, je dopusten le, če vložnik ugovora:  
(a) navede ustrezno utemeljene razloge za nezdružljivost predlagane registracije z 
določbami tega poglavja ali  
(b) dokaže, da je raba imena za podobne kmetijske proizvode zakonita, splošno 
znana in gospodarsko pomembna.  
2. Merila iz odstavka 1, točka (b), se ocenijo glede na ozemlje Unije.  
Člen 64  
Prehodna obdobja za uporabo zajamčenih t radicionalnih posebnosti  
1. Komisija lahko z izvedbenimi akti odobri prehodno obdobje do petih let, da se za 
proizvode, katerih označba je sestavljena iz imena ali vsebuje ime, ki je v  nasprotju 
s členom 69, omogoči nadaljnja uporaba označbe, pod katero so bili trženi, če 
dopustni ugovor iz člena  57(3) ali člena  62 zoper zaht evek za registracijo zajamčene 
tradicionalne posebnosti, katere zaščita je kršena, kaže, da se je taka označba 
zakonito uporabljala na notranjem trgu najmanj pet let pred datumom objave iz 
člena  60(4). 
2. Izvedbeni akti iz odstavka  1 se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 80 (2), kadar 
pa je na podlagi člena 57 (3) vložen dopustni ugovor, se sprejmejo brez uporabe 
postopka pregleda.  
Člen 65  
Odločitev Komisije o zahtevku za registracijo  
1. Kadar Komisija na podlagi razpoložljivih informacij po pregledu, izvedenem na 
podlagi člena 58 (3), meni, da katera koli od tam navedenih zahtev ni izpolnjena, 
sprejme izvedbene akte o zavrnitvi zahtevka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo 
po postopku pregleda iz člena  80(2). 
2. Kadar Komisija ne prejme nobenega dopustnega ugovora, brez uporabe postopka iz 
člena 80 (2) sprejme izvedbeni akt o registraciji zajamčene t radicionalne 
posebnosti.    
3. Kadar Komisija prejme dopusten ugovor:  
(a) registrira ime z izvedbenimi akti, sprejetimi brez uporabe postopka iz člena 80 (2), 
če je bil dosežen dogovor, potem ko preveri, da je dogovor skladen s pravom Unije, 
 
SL 59  SL in po potrebi spremeni informacije, objavljene na podlagi člena 60 (4), če te 
spremembe niso bis tvene, ali  
(b) sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči o zahtevku za registracijo, če dogovor 
ni bil dosežen. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku pregleda iz člena  80(2). 
4. Akti o registraciji zajamčene tradicionalne posebnosti določajo vse pogoje, ki se 
uporabljajo za registracijo, in ponovno objavo informacij enotnega dokumenta, 
objavljenega za ugovor v Uradnem listu Evropske unije , če morebitne potrebne 
spremembe niso bistvene . 
5. Uredbe o registraciji in sklepi o zavrnitvi se objavijo v seriji L Uradnega lista 
Evropske unije . 
Člen 66  
Register Unije za zajamčene tradicionalne posebnosti  
1. Komisija brez uporabe postopka iz člena 80 (2) sprejme izvedbene akte o vzpostavitvi 
in vodenju javno dostopnega elektronskega registra za zajamčene tradicionalne 
posebnosti, priznane na podlagi te uredbe (v nadaljnjem besedilu: register Unije za 
zajamčene tradicionalne posebn osti).  
2. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o 
predlogi in vsebini registra Unije za zajamčene tradicionalne posebnosti. Ti 
izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku pregleda iz člena  80(2). 
Člen 67  
Spremembe specifikacije proizvoda    
1. Skupina proizvajalcev s pravnim interesom lahko vloži zahtevek za odobritev 
spremembe specifikacije proizvoda zajamčene tradicionalne posebnosti Unije. 
Zahtevki vsebujejo opis zahtevanih sprememb in njihovo utemeljitev.  
2. Za postopek spremembe specifikacije proizvoda se smiselno uporablja postopek iz 
členov 57 do 65. 
3. Komisija je v skladu s členom  84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
dopolnitvi pravil o postopku za spremembo specifikacije proizvoda.  
4. Komisija lahko sprejme izv edbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o 
postopkih, predlogi in predstavitvi za zahtevke za spremembo specifikacije 
proizvoda. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena  80(2). 
Člen 68  
Preklic registracije  
1. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo katere koli fizične ali pravne osebe s 
pravnim interesom sprejme izvedbene akte za preklic registracije zajamčene 
tradicionalne posebnosti v naslednjih primerih : 
(a) kadar skladnost s specifikacijo proizvoda ni zagotovljena;  
(b) kadar najmanj sedem let na trg ni bil dan noben proizvod, označen kot 
zajamčena tradicionalna posebnost.  
 
SL 60  SL 2. Komisija lahko sprejme tudi izvedbene akte o preklicu registracije na zahtevo 
proizvajalcev proizvoda, ki se trži pod registriranim imenom.  
3. Izvedbeni akti iz odstavkov 1 in 2 se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 80 (2). 
4.  Za postopek preklica se smiselno uporabljajo členi 57 do 63 in člen 65. 
5. Komisija se pred sprejetjem izvedbenih a ktov iz odstavkov 1 in 2 posvetuje z organi 
zadevne države članice, organi zadevne tretje države, ali kadar je mogoče, s 
proizvajalcem iz tretje države, ki je prvotno vložil zahtevek za registracijo zajamčene 
tradicionalne posebnosti, razen če preklic nepo sredno zahtevajo navedeni prvotni 
vložniki.  
6. Komisija je v skladu s členom  84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za 
dopolnitev pravil o postopku preklica.  
7. Komisija lahko sprejme izved bene akte, s katerimi določi podrobna pravila o 
postopkih, predlogi in predstavitvi za zahtevke za preklic registracije. Ti izvedbeni 
akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena  80(2). 
Člen 69  
Omejitve pri uporabi registriranih zajamčenih tradicionalnih posebnosti  
1. Registrirane zajamčene tradicionalne posebnosti so zaščitene pred vsako zlorabo ali 
posnemanjem, tudi kadar gre za proizvode, ki se uporabljajo kot sestavine, ali pred 
vsakršnimi drugimi praksami, ki bi lahko zavajale potrošnika.  
2. Države članice zagotovijo, da ne pride do zmede glede imen živil, uporabljenih na 
nacionalni ravni, in zajamčenih tradicionalnih posebnosti.  
3. Zaščita iz odstavka  1 se uporablja tudi za proizvo de, prodane na daljavo, na primer 
z elektronskim trgovanjem.  
4. Komisija je v skladu s členom  84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
dodatnih pravilih za nadaljnji opis zaščite zajamčenih  tradicionalnih posebnosti.   
5. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi postopkovne in formalne 
zahteve za zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti. Navedeni izvedbeni akti se 
sprejmejo po postopku pregleda iz člena  80(2). 
Člen 70  
Izjeme pri nekaterih uporabah  
1. Določbe tega poglavja ne posegajo v:  
(a) uporabo izrazov, ki so v Uniji generični, tudi če je generični izraz del imena, ki 
je zaščiteno kot zajamčena tradici onalna posebnost;  
(b) dajanje na trg proizvodov, katerih označevanje vsebuje poimenovanje 
rastlinske sorte ali živalske pasme ali sestoji iz njega, ki se uporablja v dobri 
veri; 
(c) uporabo pravil Unije ali držav članic, ki urejajo intelektualno lastnino, zlasti o 
geografskih označbah in blagovnih znamkah ter pravicah, dodeljenih na 
podlagi teh pravil.  
2. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
dopolnitvi te uredbe z dodatnimi pravili za določitev generičnosti izrazov, pogoji za 
 
SL 61  SL uporabo poimenovanj rastlinskih sort in živalskih pasem za zajamčeno tradicionalno 
posebnost ter njihove povezave s pravic ami intelektualne lastnine iz tega člena.  
Člen 71  
Ime, simbol Unije in označba zajamčene tradicionalne posebnosti  
1. Ime, registrirano kot zajamčena tradicionalna posebnost, lahko uporablja vsak 
gospodarski subjekt, ki trži proizvod, ki je v skladu z ustre zno specifikacijo 
proizvoda.  
2. Določi se simbol Unije za uporabo pri označevanju proizvodov, označenih kot 
zajamčena tradicionalna posebnost. Označba „zajamčena tradicionalna posebnost“, 
kratica „ZTP“ in simbol Unije, ki se nanašajo na zajamčeno tradicion alno posebnost, 
se lahko uporabljajo samo za proizvode, proizvedene v skladu z ustrezno 
specifikacijo proizvoda.  
3. Pri proizvodih s  poreklom v Uniji, ki se tržijo kot zajamčena tradicionalna posebnost, 
registrirana v  skladu s  to uredbo, se pri označevanju  in v oglaševalskem gradivu 
prikaže simbol iz odstavka 2. Za registrirano zajamčeno tradicionalno posebnost se 
uporabljajo zahteve za označevanje iz člena  13(1) Uredbe (EU) št.  1169/2011 za 
predstavitev obveznih podatkov. Pri označevanju se lahko navede oz načba 
„zajamčena tradicionalna posebnost“ ali ustrezna kratica „ZTP“.  
4. Simbol Unije pri označevanju zajamčenih tradicionalnih posebnosti, ki so 
proizvedene zunaj Unije, ni obvezen.  
5. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi simbol Unije in pog oje za 
njegovo obvezno uporabo ter pravila za enotno zaščito označbe, kratice in simbola 
Unije iz odstavka 2, njegovo uporabo in tehnične značilnosti. Ti izvedbeni akti se 
sprejmejo po  postopku pregleda iz člena  80(2). 
Člen 72  
Sodelovanje v shemah kakovosti  
1. Države članice zagotovijo, da je vsak gospodarski subjekt, ki izpolnjuje pravila iz 
tega poglavja, vključen v p reverjanje skladnosti specifikacije proizvoda v skladu s 
členom 73. Države članice lahko zaračunajo pristojbino za kritje stroškov preverjanja 
skladnosti.  
2. Gospodarski subjekti, ki pripravljajo in  skladiščijo proizvod, ki se trži kot zajamčena 
tradicionalna posebnost, ali ki takšne proizvode dajejo na trg, so prav tako vključeni 
v ukrepe nadzora in izvrševanja iz člena 73. 
Člen 73  
Nadzor in izvrševanje  
1.  Nadzor zajamčenih tradicionalnih posebnosti vključuje:  
(a) preverjanje, da je bil proizvod, označen kot zajamčena tradicionalna posebnost, 
proizveden v skladu z ustrezno specifikacijo proizvoda, in  
(b) spremljanje uporabe zajamčene tradicio nalne posebnosti na trgu, tudi na spletu.  
2. Države članice v skladu z Uredbo (EU) 2017/625 določijo:  
 
SL 62  SL (a) enega ali več pristojnih organov, odgovornih za nadzor zajamčenih 
tradicionalnih posebnosti, in  
(b) enega ali več izvršilnih organov, ki so lahko isti  kot pristojni organi iz točke 
(a), odgovornih za izvrševanje pravil o zajamčenih tradicionalnih posebnostih.   
3. Naloge iz odstavka 2, točka (a), se lahko prenesejo na enega ali več organov za 
certificiranje proizvodov v skladu z Uredbo (EU) 2017/625.  
4. Države članice na podlagi analize tveganja izvajajo nadzor za zagotovitev 
izpolnjevanja zahtev iz tega pog lavja in v primeru kršitve uporabijo ustrezne kazni.  
5. Pristojni organi in organi za certificiranje proizvodov pri izvajanju dejavnosti 
nadzora in izvrševanja iz tega člena izpolnjujejo ustrezne zahteve iz Uredbe (EU) 
2017/625. Vendar se naslov VI, poglav je I, Uredbe (EU) 2017/625 ne uporablja za 
nadzor zajamčenih tradicionalnih posebnostih.  
6. Za zajamčene tradicionalne posebnosti, ki označujejo proizvod s poreklom iz tretje 
države, skladnost s specifikacijo proizvoda pred dajanjem proizvoda na trg prever i: 
(a) eden ali več javnih organov, ki jih imenuje tretja država, in/ali  
(b) eden ali več organov za certificiranje proizvodov.  
7. Države članice objavijo imena in naslove pristojnih organov in organov za 
certificiranje proizvodov iz odstavka 2, točka (a),  oziroma odstavka 3 ter te 
informacije posodabljajo.  
8. Komisija objavi imena in naslove pristojnih organov in organov za certificiranje 
proizvodov iz odstavka 6 ter te informacije redno posodablja.  
9. Komisija lahko vzpostavi digitalni portal, na katerem se objavijo imena in naslovi 
pristojnih organov in organov za certificiranje proizvodov iz odstavka 2, točka (a), 
ter odstavkov 3 in 6.  
10. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanj e delegiranih aktov o 
dopolnitvi te uredbe z dodatnimi pravili za primerne postopke certifikacije in 
akreditacije, ki se uporabijo za organe za certificiranje proizvodov iz odstavkov 2 in 
5. 
11. Komisija lahko brez uporabe postopka iz člena 80 (2) sprejme izvedbene akte, s 
katerimi določi načine za objavo imen in naslovov pristojnih organov in organov za 
certificiranje proizvodov iz tega člena.  
Poglavje 2  
Neobvezni izrazi kakovosti  
Člen 74  
Cilj in področje uporabe  
1. Vzpostavi se shema za neobvezne izraze kakovosti, da bi proizvajalci kmetijskih 
proizvodov lažje sporočali značilnosti ali lastnosti dodane vrednosti svojih 
proizvodov znotraj notranjega trga.   
2. To poglavje se uporablja za km etijske proizvode.  
 
SL 63  SL Za namene tega poglavja kmetijski proizvodi pomenijo kmetijske proizvode, 
namenjene za prehrano ljudi, iz Priloge I k Pogodbi ter druge kmetijske proizvode in 
živila iz Priloge II k tej uredbi.  
To poglavje se ne uporablja za žgane pijače , aromatizirana vina ali proizvode vinske 
trte, kot so opredeljeni v delu  II Priloge VII k Uredbi (EU) št.  1308/2013, razen za 
vinski kis.  
Člen 75  
Nacionalna pravila  
1. Države članice lahko ohranijo nacionalna pravila o neobveznih izrazih in shemah 
kakovos ti, ki niso zajeta v tej uredbi, pod pogojem, da so takšna pravila v skladu s 
pravom Unije.  
2. Komisija lahko vzpostavi digitalni sistem za vključitev izrazov in shem iz odstavka 
1, da bi spodbudila poznavanje proizvodov in shem po vsej Uniji. Komisija lah ko 
sprejme izvedbene akte, s katerimi določi tehnične podrobnosti, potrebne za 
priglasitev neobveznih izrazov kakovosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku 
pregleda iz člena  80(2). 
Člen 76  
Neobvezni izrazi kakovosti  
1. Neobvezni izrazi kakovosti izpolnjujejo naslednja merila:  
(a) nanašajo se na značilnost ene ali več kategorij proizvodov ali na lastnost 
kmetovanja ali predelave, ki velja za posebna območja;  
(b) njihova uporaba doda ja vrednost proizvodu v primerjavi s podobnimi proizvodi 
in 
(c) imajo unijsko razsežnost.  
2. To poglavje se ne uporablja za neobvezne izraze kakovosti, ki opisujejo tehnične 
lastnosti proizvoda z namenom uveljavitve obveznih tržnih standardov in niso 
namen jeni obveščanju potrošnikov o navedenih lastnostih proizvoda.  
3. Neobvezni izrazi kakovosti izključujejo neobvezne rezervirane navedbe, ki podpirajo 
in dopolnjujejo posebne tržne standarde, določene na podlagi sektorja ali kategorije 
proizvoda.  
4. Komisija  je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o 
dopolnitvi te uredbe s podrobnimi pravili o merilih iz odstavka 1.  
5. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi  pravila o predlogah, 
postopkih ali drugih tehničnih podrobnostih, potrebnih za uporabo tega poglavja. Ti 
izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku pregleda iz člena  80(2). 
6. Komisija pri sprejemanju delegiranih in izvedbenih aktov v skladu z odstavkoma 4 in 
5 upošteva vse ustrezne mednarodne standarde.  
Člen 77  
Rezerviranje dodatnih neobveznih izrazov kakovosti  
 
SL 64  SL 1. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, s 
katerimi rezervira dodatne neobvezne izraze kakovosti in določi pogoje njihove 
uporabe.  
Člen 78  
Gorski proizvod  
1. Kot neobvezni izraz kakovosti se uvede izraz „gorski proizvod“. Ta izraz se 
uporablja le za opis proizvodov, ki so namenjeni za prehrano ljudi iz Priloge I k 
Pogodbi ter pri katerih:  
(a) tako surovine kot krma za rejne živali v prvi vrsti izvirajo z gorskih območij;  
(b) pri predelanih pro izvodih tudi predelava poteka na gorskih območjih.  
2. Za namene tega člena so gorska območja v Uniji območja, opredeljena v skladu s 
členom 32(2) Uredbe (ES) št.  1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta47. Pri 
proizvodih iz tretjih držav gorska območja vklj učujejo območja, ki jih je kot taka 
uradno določila tretja država ali ki izpolnjujejo merila, enakovredna tistim iz 
navedenega odstavka.  
3. V ustrezno utemeljenih primerih je Komisija v skladu s členom 84 pooblaščena za 
sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi določi odstopanje od pogojev uporabe iz 
odstavka 1 tega člena, zlasti pogoje, pod katerimi je dovoljeno, da surovine ali krma 
izvirajo zunaj gorskih območij, pogoje, pod katerimi lahko predela va proizvodov 
poteka zunaj gorskih območij na geografskem območju, ki se opredeli, in opredelitev 
tega geografskega območja.  
4. Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegirani h aktov o 
uvedbi metod proizvodnje in drugih meril, ki so pomembna za uporabo neobveznega 
izraza kakovosti iz odstavka 1 tega člena.  
Člen 79  
Omejitve pri uporabi in spremljanju  
1. Neobvezni izraz kakovosti se lahko uporablja le za opis proizvodov, ki so v skladu z 
ustreznimi pogoji uporabe.  
2. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila uporabe 
neobveznih izrazov kakovosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po  postopku pregleda 
iz člena  80(2). 
3. Države članice na podlagi analize tveganja izvajajo nadzor za zagotovitev 
izpolnjevanja zahtev iz tega poglavja in v primeru kršitve uporabijo ustrezne upravne 
kazni.  
                                                 
47 Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z d ne 17. decembra 2013 o podpori za 
razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi 
Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L  347, 20.12.2013, str.  487).  
 
SL 65  SL Poglavje 3  
Postopkovne določbe   
Člen 80  
Postopek v  odboru  
1. Komisiji pomaga odbor, imenovan Odbor za kmetijsko kakovost.  Ta odbor je odbor 
v smislu Uredbe (EU) št.  182/2011.  
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen  5 Uredbe  (EU) št.  182/2011.  
Naslov IV  
Spremembe uredb (EU) št.  1308/2013, (EU) 2017/1001 i n (EU) 
2019/787  
Člen 81  
Spremembe Uredbe (EU) št.  1308/2013  
Uredba  (EU) št.  1308/2013 se spremeni:  
(1) v členu 93(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:  
„(b) ‚geografska označba‘ pomeni ime, vključno s  tradicionalno uporabljenim imenom, ki 
opredeljuje pro izvod iz člena  92(1):  
(i) katerega posebno kakovost, sloves ali druge značilnosti je mogoče pripisati njegovemu 
geografskemu poreklu;  
(ii) s poreklom iz posebnega kraja, regije ali države;  
(iii) za katerega vsaj 85  % grozdja, uporabljenega za njegovo pridelavo, izvira izključno 
z navedenega geografskega območja;  
(iv) ki je pridelan na tem geografskem območju in  
(v) ki je pridobljen iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera  ali s križanjem vrste Vitis vinifera  
z drugimi vrstami rodu Vitis.“; 
(2) člen 94 se nadomesti z naslednjim:  
„Člen 94  
Specifikacija proizvoda  
1. Specifikacija proizvoda zainteresiranim stranem omogoča, da preverijo pogoje pridelave za 
označbo porekla ali geografsko označbo. Specifikacija proizvoda vsebuje:  
(a) ime, ki se zaščiti;  
(b) vrsto geografske označbe, in sicer zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno 
geografsko označbo;  
(c) opis vina ali vin, vključno z glavnimi analitskimi organoleptičnimi 
značilnostmi;  
(d) po potrebi posebne enološke postopke pridelave vina ali vin ter ustrezne 
omejitve pri njihovi pridelavi;  
(e) opredelitev geografskega območja glede na povezavo iz točke (h);  
 
SL 66  SL (f) največji hektarski donos;  
(g) navedbo sorte ali sort vinske trte, iz katerih je pridobljeno vino oziroma vina;  
(h) podrobnosti o povezavi iz člena  93(1), točka (a)(i) oziroma točka (b)(i):  
(i) pri zaščiteni označbi porekla: povezavo med kakovostjo ali značilnostmi 
proizvoda in geografskim okoljem iz člena 93(1), točka (a)(i); 
podrobnosti o človeških dejavnikih geografskega okolja so lahko po 
potrebi omej ene na opis upravljanja tal, rastlinskega materiala in krajine, 
pridelovalnih praks ali katerega koli drugega ustreznega človeškega 
prispevka k ohranjanju naravnih dejavnikov geografskega okolja iz 
navedene točke;  
(ii) pri zaščiteni geografski označbi: pov ezavo med posebno kakovostjo, 
slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda in geografskim poreklom iz 
člena  93(1), točka (b)(i);  
(i) druge veljavne zahteve, kadar jih določijo države članice ali priznana skupina 
proizvajalcev, če je primerno, ob upoštevanju d ejstva, da morajo biti take 
zahteve objektivne, nediskriminatorne in skladne z nacionalnim pravom in 
pravom Unije.  
2. Specifikacija proizvoda lahko vsebuje trajnostne zaveze iz člena 12 Uredbe (EU). ../... 
Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o geografskih označbah] *. 
3. Kadar se lahko vino ali vina delno dealkoholizirajo, specifikacija proizvoda smiselno 
vsebuje tudi opis delno dealkoholiziranega vina ali vin iz  odstavka 2, točka (c), in po potrebi  
posebne enološke postopke, ki se uporabljajo za pridelavo delno dealkoholiziranega vina ali 
vin, ter ustrezne omejitve pri njihovi pridelavi.  
* Uredba (EU)  …/… Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] […] (UL L [..., str.  …]).“;  
(3) členi 95 do 99, členi 101 do 106 in člen 107 se črtajo.  
Člen 82  
Spremembe Uredbe (EU) 2017/1001  
Uredba (EU) 2017/1001 se spremeni:  
(1) v členu 151(1) se vstavi naslednja točka:  
„(f) upravljanje geografskih označb, zlasti naloge, ki so nanj prenesene z delegiranimi akti 
Komisije , sprejetimi v skladu s členom [...] Uredbe (EU).../... Evropskega parlamenta in Sveta 
[uredba o geografskih označbah]*.  
* Uredba (EU)  …/… Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] […] (UL L [..., str.  …]).“.  
Člen 83  
Spremembe Uredbe (EU) 2019/787  
Uredba (EU) 2019/787 se spremeni:  
(1) v členu 3 se točki 6 in 7 črtata;  
(2) člena 16 in 21 se črtata;  
(3) člen 23 se nadomesti z naslednjim:  
 
SL 67  SL „Člen 23  
Enotni dokument  
Enotni dokument vsebuje naslednje:  
(a) glavne točke specifikacije proizvoda, vključno z imenom, ki se zaščiti, kategorijo, v katero 
sodi žgana pijača, ali izraz „žgana pijača“, metodo proizvodnje, opis značilnosti žgane pijače, 
natančno opredelitev geografskega območja, in kadar je ustrezno, posebna pravila o pakiranju 
in označevanju;  
(b) opis poveza ve žgane pijače z njenim geografskim poreklom iz člena 3, točka 4, kadar je 
ustrezno vključno s posebnimi elementi opisa proizvoda ali metode proizvodnje, ki 
utemeljujejo navedeno povezavo.“;  
(4) členi 24 do 33 in členi 35 do 40 se črtajo.  
Naslov V  
Prenos  pooblastila ter prehodne in končne določbe  
Člen 84  
Prenos pooblastila  
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, 
določenimi v  tem členu.  
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 12 (4), člena 14 (2), člena 
15(6), člena 17 (5), člena 19 (10), člena 23 (7), člena 25 (10), člena 26 (6), člena 
28(3),  člena 29 (3), člena 34 (3), člena 46(1),  člena 46,  člena 47(1),  člena 48 (6), člena 
48(7), člena 49 (4), člena 51 (3), člena 55 (5), člena 56 (2), člena 73 (10), člena 69 (4), 
člena 70 (2), člena 58 (3), člena 62 (10), člena 67 (3), člena 68 (6), člena 76 (4), člena 
77(1), člena 78 (3) in člena 78 (4) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 
[datum za četka veljavnosti te uredbe].  Komisija pripravi poročilo o prenosu 
pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos 
pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali 
Svet nasprotuje temu podalj šanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega 
obdobja.  
3. Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila, vezanega 
na člene iz odstavka 2. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz 
navedenega sklepa. Sklep začne  učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske 
unije  ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na 
veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.  
4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih 
imenujejo države članice, po načelih iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 
13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.  
5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti 
Evropski parlament in Svet.  
6. Delegirani akt, spr ejet na podlagi členov iz odstavka 2, začne veljati le, če mu niti 
Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega 
obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka 
tako Evropski parlament kot Svet  obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. 
Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.  
 
SL 68  SL Člen 85  
Prehodna določba za razvrstitev geografskih označb  
Razvrstitev geografskih označb iz člena 6 (1), ki so bile registrirane ali za katere so bili 
vloženi zahtevki pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se izvede v skladu s tabelo iz 
Priloge III.  
Člen 86  
Prehodne določbe za nerešene zahtevke  
1. Pravila,  ki so se uporabljala pred začetkom veljavnosti te uredbe, se še naprej 
uporabljajo za zahtevke za registracijo, zahtevke za odobritev spremembe 
specifikacije proizvoda na ravni Unije in zahtevke za preklic geografskih označb, ki 
jih je Komisija prejela pr ed datumom začetka veljavnosti te uredbe.   
2. Vendar se za navedene zahtevke in zahteve, ki se v Uradnem listu EU  za namene 
ugovora zoper zahtevek za registracijo, zahtevek za odobritev spremembe 
specifikacije proizvoda na ravni Unije ali zahtevek za prekl ic geografske označbe 
objavijo po [datum začetka veljavnosti te uredbe], uporabljajo členi 19 do 22. 
3. Pravila, ki se uporabljajo pred zače tkom veljavnosti te uredbe, se še naprej 
uporabljajo za zahtevke za registracijo, zahtevke za odobritev spremembe 
specifikacije proizvoda na ravni Unije in zahtevke za preklic zajamčenih 
tradicionalnih posebnosti, ki jih Komisija prejme pred datumom začetk a veljavnosti 
te uredbe.   
4. Vendar se za navedene zahtevke in zahteve, ki se v Uradnem listu EU  za namene 
ugovora zoper zahtevek za registracijo, zahtevek za odobritev spremembe 
specifikacije proizvoda na ravni Unije ali zahtevek za preklic zajamčene 
tradicionalne posebnosti objavijo po [datum začetka veljavnosti te uredbe], 
uporabljajo členi 62 do 65 .  
Člen 87  
Kontinuiteta registrov   
1. Vsaka označba porekla in geografska označba vina in kmetijskih proizvodov ter 
vsaka geografska označba žganih pijač z vsemi ustreznimi podatki in podatki o 
nerešenih zahtevkih za registracijo, spremembo ali preklic, ki so vpisani v zadevni 
register geograf skih označb, se samodejno vnesejo v register Unije za geografske 
označbe.   
2. Vsaka zajamčena tradicionalna posebnost, vpisana v register zajamčenih 
tradicionalnih posebnosti, z vsemi ustreznimi podatki in podatki o nerešenih 
zahtevkih za spremembo ali pre klic registracije na dan pred začetkom uporabe te 
uredbe se samodejno vnesejo v register Unije za zajamčene tradicionalne posebnosti.  
Člen 88  
Razveljavitev  
Uredba (EU) št.  1151/2012 se razveljavi.  
Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje kot sklicevan je na to uredbo.  
 
SL 69  SL Člen 89  
Začetek veljavnosti  
Ta uredba začne veljati [...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta uredba je v  celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v  vseh državah članicah.  
V Bruslju,  
Za Evropski parlament  Za Svet  
predsednica  predsednik  
[...] [...]