o spremembi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) 2015/1017 v zvezi s podaljšanjem Evropskega sklada za strateške naložbe ter uvedbo tehničnih izboljšav za ta sklad in Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Po predstavitvi naložbenega načrta za Evropo novembra 2014 so se pogoji za porabo naložb izboljšali, zaupanje v evropsko gospodarstvo in rast pa se spet obuja. Gospodarstvo Unije že četrto leto zmerno okreva in BDP se je v letu 2015 povečal za 2 %. Celovita prizadevanja, ki so se začela z naložbenim načrtom, že prinašajo konkretne rezultate, čeprav makroekonomskih učinkov večjih naložbenih projektov ni mogoče pričakovati takoj. Naložbe naj bi se v letih 2016 in 2017 po pričakovanjih postopno povečevale, čeprav še ne dosegajo preteklih ravni.

Komisija je 1. junija 2016 izdala sporočilo z naslovom „Evropa spet vlaga – pregled izvajanja naložbenega načrta za Evropo in naslednji koraki“, ki povzema dosedanje dosežke naložbenega načrta in načrtovane prihodnje ukrepe, vključno s podaljšanjem veljavnosti Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) prek prvotnega triletnega obdobja, povečanjem dela za MSP v okviru obstoječega okvira in izboljšanjem Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe (EIAH). Evropski svet je 28. junija 2016 sklenil, da „[n]aložbeni načrt za Evropo in zlasti Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) že dajeta konkretne rezultate in sta pomembno sredstvo za pomoč pri spodbujanju zasebnih naložb, ob racionalni uporabi omejenih proračunskih virov. Komisija namerava kmalu predstaviti predloge v zvezi s prihodnostjo EFSI, ki bi jih morala Evropski parlament in Svet obravnavati prednostno.“

EFSI je bil ustanovljen za začetno obdobje treh let in z namenom mobilizacije najmanj 315 milijard EUR naložb. Glede na njegov uspeh si Komisija prizadeva za podvojitev tega sklada, tako v smislu trajanja kot finančne zmogljivosti. Danes predstavljeno pravno podaljšanje zajema obdobje sedanjega večletnega finančnega okvira in naj bi do leta 2020 zagotovilo skupno vsaj pol bilijona EUR naložb. Predlog je skladen s pregledom Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančni uredbi, ki ga hkrati predlaga Komisija za vzpostavitev trdnega okvira za upravljanje finančnih obveznosti Unije. Da bi še bolj okrepili zmogljivost EFSI ter podvojili naložbeni cilj, Komisija poziva tudi države članice, naj prispevanje v sklad postane prednostna naloga. V tem okviru je Komisija danes sprejela predlog za spodbujanje prispevkov na ravni sposobnosti EFSI za prevzemanje tveganj, tako da je državam članicam omogočila, da prerazporedijo sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI), ki so jim bila dodeljena v okviru skupnega izvajanja, z namenom dodatne okrepitve zmogljivosti EFSI.

Za obdobje po letu 2020 Komisija namerava predstaviti predloge, ki so potrebni za zagotovitev, da se bodo strateške naložbe nadaljevale na trajnostni ravni.

Od svoje ustanovitve pred enim letom je EFSI, katerega izvajalka in sopokroviteljica je strateška partnerica Komisije za naložbe – skupina Evropske investicijske banke (EIB) – na dobri poti, da doseže cilj mobilizacije najmanj 315 milijard EUR dodatnih naložb v realni sektor do sredine leta 2018, hkrati pa si prizadeva za povečanje prispevkov zasebnega sektorja. Realizacija na trgu je bila še posebej hitra na področju malih in srednjih podjetij (MSP), kjer EFSI presega pričakovanja. Da bi zagotovili dovolj sredstev za financiranje MSP v okviru podpore EFSI, je bila julija 2016 podpora za MSP povečana za 500 milijonov EUR v okviru obstoječih parametrov Uredbe (EU) 2015/1017. Projekti, ki jih je odobrila skupina EIB do julija 2016 za kritje v okviru EFSI, naj bi mobilizirali naložbe v skupni višini 115,7 milijarde EUR v 26 državah članicah in podprli okoli 200 000 MSP, s čimer bodo prispevali k prihodnjemu ustvarjanju delovnih mest v Evropi, tudi zaposlovanju mladih, rasti in konkurenčnosti. Tudi zagon Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe (EIAH) in Evropskega portala naložbenih projektov (EIPP) je bil pozitiven. Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe je že obravnavalo približno 230 vlog iz 27 držav članic in Evropski portal naložbenih projektov je od svoje ustanovitve 1. junija 2016 že objavil več kot 100 naložbenih projektov, ki vlagateljem omogočajo takojšen dostop do priložnosti za naložbe po vsej Evropi.

Komisija je v okviru svojih prizadevanj za izboljšanje evropskega naložbenega okolja pripravila več pobud v podporo naložbam in za spodbujanje financiranja realnega sektorja, kot so nižanje kapitalskih zahtev za zavarovalnice in pozavarovalnice pri naložbah v infrastrukturo in sprejetje praktičnih smernic o uporabi pravil o državni pomoči v okviru javnega financiranja infrastrukture. Poleg tega strategije za energetsko unijo, unijo kapitalskih trgov, enotni trg in enotni digitalni trg ter sveženj o krožnem gospodarstvu vsebujejo posebne ukrepe, ki naj bi ob doslednem izvajanju odpravili konkretne ovire in dodatno izboljšali okolje za naložbe. Prihodnji predlogi v zvezi z notranjim trgom z električno energijo, obnovljivimi viri energije in upravljanjem energetske unije bodo na primer poskrbeli za dolgoročnejšo regulativno jasnost in stabilnost ter omogočili naložbe v energetski sektor. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je EIB postala vodilna svetovna izdajateljica zelenih obveznic za financiranje trajnostnih projektov. Unija kapitalskih trgov bo pomagala odpraviti finančne ovire za naložbe, strategija za enotni trg bo prispevala k učinkovitejšim trgom javnih naročil, strategija za enotni digitalni trg pa bo izboljšala pravno varnost v digitalnem sektorju.

Financiranje iz EFSI ne nadomešča potrebe po tem, da morajo države članice izvesti potrebne reforme za odpravo ovir za naložbe, ki so bile v okviru evropskega semestra opredeljene na področjih, kot so insolventnost, javna naročila, pravosodni sistemi in učinkovitost javne uprave ali sektorski predpisi. Komisija je izdala že številna priporočila za posamezne države glede reform na področju naložb. Te reforme so nujen pogoj za ohranjanje in povečanje naložb v državah članicah.

Pozitivni zagon, ki je posledica naložbenega načrta, bi bilo treba ohraniti in še naprej si je treba prizadevati, da naložbe ponovno dosežejo dolgoročno vzdržni trend. Mehanizmi v okviru naložbenega načrta dobro delujejo in treba bi jih bilo okrepiti za nadaljnjo mobilizacijo zasebnih naložb v sektorje, pomembne za prihodnost Evrope, ter tja, kjer so še vedno prisotni nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine. Namen EFSI je še vedno podpiranje naložb, ki jih EIB in EIS ne bi mogla izvesti v istem obdobju ali v enaki meri oziroma jih ne bi bilo mogoče izvesti v okviru obstoječih instrumentov Unije brez podpore EFSI.

V skladu z začetnim naložbenim obdobjem bi bilo treba v največji možni meri privabiti zasebne naložbe, MSP pa bodo glavni upravičenci do podpore iz tega predloga. Posebna pozornost bo namenjena tudi projektom, ki bodo prispevali k doseganju ciljev podnebne konference COP21. Podaljšanje veljavnosti EFSI ne bo omogočilo le podaljšanja uspešne sheme, temveč bo tudi pomembno sporočilo za pobudnike projektov in jih spodbudilo k predložitvi projektov EIB.

Eden ključnih elementov predloga je nadaljnja okrepitev dodatnosti projektov, ki prejmejo podporo EFSI. V okviru meril za upravičenost je še bolj jasno navedeno, da projekti v okviru EFSI odpravljajo neoptimalne naložbene okoliščine in tržne vrzeli. Čezmejni infrastrukturni projekti, tudi z njimi povezane storitve, so bili glede na njihov pomen za Evropo posebej opredeljeni kot projekti, ki zagotavljajo dodatnost.

Predlog za obdobje po podaljšanju veljavnosti EFSI načrtuje številne tehnične izboljšave za EFSI in EIAH ter vključuje izkušnje, pridobljene v prvem letu njegovega izvajanja.

Pomemben cilj predloga je okrepiti uporabo EFSI v manj razvitih regijah in regijah v prehodu. V zvezi s tem je bistveni del predloga olajšanje združevanja drugih virov financiranja Unije, kot so skladi ESI, program Obzorje 2020 in Instrument za povezovanje Evrope, s podporo EFSI, ki hkrati prispeva k mobilizaciji dodatnih naložb zasebnega sektorja. Vzporedno s tem je Komisija danes sprejela predlog za poenostavitev uredbe o skupnih določbah, da bi olajšala tovrstno združevanje. V tem okviru bi bilo primerno dovoliti, da se mehanizmi za nadzor in zagotavljanje kakovosti v zvezi z dejavnostmi, ki prejemajo podporo iz EFSI, lahko uporabijo za izpolnitev ustreznih zahtev v okviru drugih virov financiranja EU za isti projekt, da bi se s tem poenostavili postopki in povečala učinkovitost.

Predlog razširja podporo za evropske manj razvite regije in regije v prehodu, saj so izrecno omenjene vse panoge, ki sicer ne bi bile zajete v splošnih ciljih. Poleg tega bi bila podpora EFSI za naložbe v avtoceste, ki bi se ji bilo treba na splošno izogibati, v kohezijskih državah pod določenimi pogoji dovoljena.

Komisija prav tako predlaga intenzivnejšo usmeritev EFSI na politične prednostne naloge EU na področju podnebnih sprememb, na primer z določitvijo minimalnega cilja za podnebju prijazne projekte in omejitvijo podpore za avtoceste le na tiste, ki vključujejo zasebne naložbe v kohezijskih državah, ali na čezmejne prometne projekte, v katerih sodeluje vsaj ena kohezijska država. Poleg tega Komisija priznava pomen uporabe dela proračuna Unije, kot na primer tistega, ki je na voljo v okviru instrumenta za povezovanje Evrope (IPE), in sicer v obliki nepovratnih sredstev za kombiniranje z EFSI. Združevanje uporabe nepovratnih sredstev in EFSI bo pripomoglo k ekonomski in finančni izvedljivosti projektov, s čimer se bo povečala dodana vrednost odhodkov Unije s privabljanjem dodatnih sredstev zasebnih vlagateljev. Poleg tega bi bilo glede na znaten gospodarski multiplikacijski učinek, ki ga imajo naložbe v obrambnem sektorju v smislu ustanovitve odcepljenih podjetij (spin-offs) in prenosa tehnologije v druge sektorje, pa tudi za ustvarjanje delovnih mest, primerno razmisliti tudi o vključitvi naložbenih projektov v zvezi z obrambo v okvir EFSI, in v ta namen preučiti spremembe meril za upravičenost v posojilni politiki EIB.

V zvezi z EIAH predlog predvideva bolj ciljno usmerjene storitve tehnične pomoči za projekte, ki vključujejo več držav članic, projekte, ki prispevajo k doseganju ciljev COP21, in združevanje drugih virov financiranja Unije, kot so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI), program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope, z EFSI. Ta podpora bo usmerjena na potrebe, ki niso ustrezno zajete v sedanji ureditvi.

Poleg tega predlog določa, da bi moral EIAH dejavno prispevati k cilju sektorske in geografske diverzifikacije EFSI, in sicer tako, da bi po potrebi podpiral EIB pri odobritvah projektov.