SL

|| KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI

Bruselj, 24.6.2009

COM(2009) 273 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji – akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti (Besedilo velja za EGP)

{SEC(2009) 790} {SEC(2009) 791} {SEC(2009) 874}

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji – akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti (Besedilo velja za EGP)

1. Uvod

V zadnjih desetih do petnajstih letih so vlade in mednarodne organizacije zaradi nevarnosti, da bi neka teroristična skupina lahko pridobila jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) materiale, sprejele daljnosežne predpise[1] in programe za zaščito prebivalstva pred s tem povezanimi tveganji. Ti programi so namenjeni obravnavanju pomislekov, ki so jih vzbujali številni dobro dokumentirani primeri interesa nekaterih terorističnih skupin, da bi pridobile take materiale. Čeprav je bilo število incidentov, ki so bili povezani s takimi materiali, na srečo omejeno, prevladuje mnenje, da je zaradi tem povezanih tveganj nujno usklajeno ukrepanje v smislu preprečevanja, odkrivanja in odzivanja.

Kljub temu, da se številni strokovnjaki strinjajo, da morajo teroristi premagati znatne težave, da bi „uspešno“ razvili in uporabili take materiale v svojih napadih, in da je zaradi tega verjetnost tovrstnih napadov precej majhna, je jasno, da noben javni organ ne sme prezreti te grožnje zaradi njenih potencialno hudih posledic v smislu človeških življenj in gospodarskih učinkov. Strokovnjaki so si tudi enotni, da je treba pozorno proučiti možnost nekoliko omejenega napada, ker bi bili psihološki, zdravstveni in gospodarski učinki na prebivalstvo znatni, tudi če bi bil napad s takimi materiali manjšega obsega.

Preprečevanje dostopa teroristom do JRKB materialov se trenutno šteje za eno od ključnih prednostnih nalog Evropske unije. To potrjujeta Strategija Evropske unije za boj proti terorizmu, ki jo je Svet sprejel 1. decembra 2005, ter Strategija EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003[2]. Poleg tega je Svet PNZ v letu 2007 sprejel posebne sklepe, ki so pozivali k nadaljnjem delu na ravni EU na področju JRKB varnosti[3].

2. Opredelitev pojmov

Splošno sprejete opredelitve materialov, groženj ali JRKB incidentov ni – v predhodnih dokumentih o politikah EU na tem področju se na primer JRKB incidenti samo omenjajo, ni pa opredelitev, kaj bi lahko bili. Drugo izrazje v zvezi s JRKB materiali se nanaša na teroristične napade z nekonvencionalnimi sredstvi in ne z bolj konvencionalnimi, kot so razstreliva in orožje. V vojaškem kontekstu se izrazje nanaša na uporabo nekonvencionalnega orožja ali orožja za množično uničevanje.

V tem sporočilu pa bolj smiselno uporabiti širok opis teroristične grožnje s JRKB materiali: vse uporabe jedrskih, radioloških, kemičnih ali bioloških snovi in materialov v teroristične namene. Z vidika preprečevanja in odkrivanja je edini sprejemljiv pristop takšen, ki upošteva vse mogoče načine, na katere lahko teroristi uporabijo te materiale, saj je treba obravnavati vsa morebitna tveganja v zvezi s temi materiali.

Vendar se pri obravnavanju pripravljenosti in odziva v tem okviru neizogibno začne s pristopom, ki upošteva vse nevarnosti, saj je odziv v smislu civilne zaščite in varovanja zdravja verjetno podoben, ne glede na to, ali je JRKB incident naključen ali naklepen in ali ga je povzročil človek. Sveženj ukrepov politike o JRKB varnosti zato predvsem temelji na pristopu, ki upošteva vse nevarnosti, vendar je močan poudarek na boju proti terorističnim grožnjam, zlasti z ukrepi za njihovo preprečevanje.

3. Nedavni razvoj na področju JRKB varnosti na nacionalni ravni in na ravni EU

Politika o JRKB varnosti, ki je opisana v tem sporočilu, temelji na različnih ukrepih, ki so jih nedavno izvedle države članice in Evropska unija.

3.1. Nacionalni ukrepi

Države članice so predvsem pristojne za številna področja dela, ki jih pokriva ta sveženj ukrepov politike. Odgovorne so za zaščito svojih državljanov pred JRKB grožnjami z nizom ukrepov, pri tem pa sodelujejo številni različni pristojni organi. Na kraj incidenta bodo prvi prispeli njihovi organi pregona, civilna zaščita in zdravstvene službe, z njihovimi reševalnimi vozili, v njihovih bolnišnicah in z njihovim naborom protiukrepov bo treba nuditi nujno medicinsko pomoč ter zdravljenje in nadaljnjo oskrbo. Vpoklicani bodo tudi nacionalni sodni izvedenci, da bi pomagali ugotoviti vzrok incidenta in identificirati storilce, če bi šlo za naklepen napad. Številne države članice so relativno dobro pripravljene na obvladovanje JRKB groženj, vse pa imajo lastne rešitve za obsežno usklajevanje in druge izzive, ki jih prinaša preprečevanje, odkrivanje in na koncu obvladovanje JRKB incidentov na nacionalni ravni.

3.2. Ukrepi na ravni EU

Evropski svet, ki je bil leta 2001 v Gentu, je spodbudil prve korake v boju proti JRKB grožnjam na ravni EU[4], sledilo pa jim je sprejetje Programa za izboljšanje sodelovanja v Evropski uniji za preprečevanje in omejevanje posledic kemičnih, bioloških, radioloških ali jedrskih terorističnih groženj“ v decembru leta 2002[5]. Program je nadomestil Solidarnostni program Sveta in Komisije z dne 3. decembra 2004 o posledicah terorističnih groženj in napadov, ki je po napadih v Madridu 11. marca 2004 razširil, revidiral in nadomestil Program na področju JRKB varnosti iz leta 2002[6]. Ustrezne prvine solidarnostnega programa so bile vključene v celovito Strategijo in akcijski načrt za boj proti terorizmu, oblikovane leta 2005 po napadih v Londonu[7].

Kot je navedeno v tem sporočilu, je v sklepih Sveta PNZ z dne 6. decembra 2007 o „kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganjih ter pripravljenosti na biološke grožnje“ najnovejši pregled dejavnosti, ki potekajo v EU. V teh sklepih Svet PNZ je navedeno, da ta „meni, da bi bilo treba učinkovite politike za obravnavo kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj nadalje razvijati (…)“. V sklepih se „poziva Komisijo, naj v skladu s svojo pristojnostjo, skupaj z državami članicami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi, nadaljuje dejavnosti na področju JRKB varnosti, pri tem pa se izogiba podvajanju in gradi na dobrih praksah v državah članicah (…)“.

Ta pristop, ki je operativen, zajema več stebrov ter zahteva tesno usklajevanje in sodelovanje med državami članicami in Komisijo, je na ravni zunanjih odnosov ponovno potrjen z izvajanjem Strategije EU WMD in instrumentov Skupnosti, kot so instrument za stabilnost, instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) in instrument za predpristopno pomoč (IPA)[8].

3.3. Mehanizmi EU za odzivanje

Čeprav so države članice odgovorne za odzivanje na JRKB incidente, so bili na ravni EU oblikovani robustni postopki in orodja za krizno upravljanje za podporo državam članicam v primeru krize s čezmejnimi posledicami. Evropska unija je okrepila svojo sposobnost zagotavljanja koordiniranega pristopa in podpore med državami članicami, ko se nesreča dejansko zgodi. To sodelovanje se odvija prek mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite[9]. Glavna vloga tega mehanizma je omogočanje lažjega sodelovanja pri intervencijah civilne zaščite v primeru večjih nesreč, ki bi lahko zahtevale nujni odziv. Komisija prek Centra za spremljanje in informiranje dejavno podpira mobilizacijo, prevoz in koordinacijo pomoči civilne zaščite državam, ki so jih prizadele večje nesreče.

Poleg tega ureditev za krizno usklajevanje (CCA) zagotavlja pristop kriznega upravljanja, ki zajema več stebrov, in je primerna tako za krize izven EU kot za tiste v njej. Komisija sodeluje v tej ureditvi prek sistema za krizno upravljanje ARGUS, ki med drugim omogoča takojšnjo izmenjavo informacij med sistemi Komisije za hitro obveščanje, kot so sistem ECURIE za radiološke izredne dogodke, sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja za nalezljive bolezni (EWRS), sistem opozarjanja o biološkem in kemičnem terorizmu (RAS-BICHAT) in Center za spremljanje in informiranje (MIC) na področju civilne zaščite. Tudi Odbor za varovanje zdravja ima pomembno vlogo pri odzivanju na zdravstvene nevarnosti, zlasti v smislu priprav na krizne razmere in usposabljanje za odziv na dogodke v zvezi z JRKB varnostjo ter oblikovanja seznama patogenov in kemikalij, ki so grožnja za zdravje, Evropski center za nadzor bolezni (ECDC) pa zagotavlja oceno tveganja za nalezljive bolezni in biološke nesreče.

4. Akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti

4.1. Razvoj akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti – delovna skupina za JRKB varnost

Za pripravo obstoječe politike o JRKB varnosti je Komisija februarja leta 2008 ustanovila delovno skupino za JRKB varnost. Ena glavnih značilnosti delovne skupine je njen multidisciplinaren pristop in sodelovanje z več agencijami. Sodelujoči so bili iz številnih nacionalnih organov in organizacij, in sicer z različnih ministrstev, kot so tista za notranje zadeve, pravosodje, obrambo in zdravstvo, ter predstavniki nacionalnih organizacij za odziv, civilne zaščite, organov za zaščito pred sevanji in drugimi organi, ki prvi nudijo pomoč, ter sodni izvedenci in organi za jedrsko varnost. Sodelovali so tudi organi EU, zlasti pa Europol in Eurojust. Pri tem so številne zainteresirane strani izrazile svoje zanimanje za prispevanje k razvoju nadaljnjih ukrepov politike na evropski ravni.

Končno poročilo delovne skupine z 264 priporočili je bilo objavljeno januarja 2009, kar potrjuje, da je bilo treba še veliko narediti in da so si strokovnjaki zelo enotni glede najboljših načinov reševanja tekočih vprašanj. Akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti temelji na tem končnem poročilu.

4.2. Končni cilj in glavni ukrepi

Predlagani končni cilj nove politike o JRKB varnosti je zmanjšanje nevarnosti JRKB incidentov in škode, ki bi jo zato utrpeli državljani Evropske unije, z usklajenim akcijskim načrtom EU z določenimi prednostnimi nalogami na področju JRKB varnosti, ki vključuje vse pomembne zainteresirane strani, med drugim tudi predstavnike industrije. Prizadevanja bodo namenjena usklajevanju in dopolnjevanju z ustreznimi instrumenti Skupnosti in SZVP, zlasti z instrumentom stabilnost[10], INSC in IPA, ki so namenjeni zmanjševanju tveganj na področju JRKB varnosti in izboljšanju pripravljenosti nanje zunaj EU, ter z ustreznimi določbami Pogodbe Euratom in sekundarne zakonodaje.

Cilj bo dosežen z osredotočanjem dela in virov na minimiziranje verjetnosti, da pride do JRKB incidenta, in na omejevanje njihovih posledic, če se incidenti zgodijo. Nekateri od glavnih ukrepov za doseganje teh ciljev so:

· uporaba pristopa k JRKB varnosti v Evropski uniji, ki temelji na ocenjevanju tveganj. To vključuje uporabo ocen tveganja pri razvrščanju varnostnih ukrepov po prednosti;

· zagotavljanje, da so JRKB materiali dobro varovani in da se možnost njihove zlorabe omeji;

· krepitev izmenjave informacij med državami članicami o JRKB varnosti zaradi hitrejšega odzivanja na nastajajoče grožnje;

· izboljšanje razvoja in uporabe sistemov za odkrivanje po vsej EU; ter

· zagotavljanje reševalcev z ustreznimi pripomočki za reševanje življenj in omejevanje materialne škode ob JRKB incidentih.

Navedeni cilji bodo doseženi z izvajanjem 133 ukrepov iz akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti, ki je del tega svežnja ukrepov politike.

Akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti ni pravni instrument. Zato bi neposredne pravne in proračunske posledice za EU lahko izhajale le iz morebitnih prihodnjih pravnih instrumentov za izvedbo akcijskega načrta, ki bi bili predmet predhodne ločene ocene učinka, med drugim tudi ocene njihovega učinka na gospodarske panoge in raziskovalna okolja ter sistematičnega in strogega nadzora, da bi se zagotovila združljivost z Listino Unije o temeljnih pravicah.

4.3. Glavna področja dela

Akcijski načrt predvideva tri glavna področja dela glede JRKB varnosti:

· preprečevanje – zagotavljanje, da je nepooblaščeni dostop do zadevnih JRKB materialov čim bolj otežen;

· odkrivanje – spodobnost odkrivanja JRKB materialov zaradi preprečevanja JRKB incidentov ali odzivanja nanje;

· pripravljenost in odziv – sposobnost učinkovitega odzivanja na incidente, ki vključujejo JRKB materiale, in čim hitrejše obnove po njih.

Številni horizontalni ukrepi za široko uporabo v vseh dejavnostih na področju JRKB varnosti so namenjeni podpori tem trem področjem dela.

4.4. Preprečevanje

Glavni poudarek dejavnosti akcijskega načrta na področju JRKB varnosti so preventivni ukrepi. To zahteva, da se prizadevanja na podlagi robustnega procesa ocenjevanja tveganja usmerijo na omejeno število šibkih točk, ki jih je mogoče zlorabiti. Zato je ena prvih nalog, ki jih je treba opraviti v okviru akcijskega načrta na področju JRKB varnosti, razvrstitev JRKB materialov visokega tveganja po prednosti na podlagi temeljite ocene tveganja. To bo predpogoj za številne nadaljnje ukrepe, ki so posebej usmerjeni na JRKB materiale visokega tveganja.

Poznejše dejavnosti bodo osredotočene na varovanje JRKB materialov in obratov, nadzor nad JRKB materiali, razvijanje kulture visoke ravni varnosti osebja, krepitev odkrivanja sumljivih transakcij in ravnanj v zvezi z JRKB materiali visokega tveganja, izboljšanje varnosti prevoza, izmenjave informacij ter izvoznih in uvoznih režimov ter krepitev sodelovanja glede varnosti jedrskih materialov.

4.5. Odkrivanje

Sposobnost odkrivanja je nepogrešljiv dodatek k preprečevanju. Odkrivanje je tudi ključnega pomena za zagotavljanje ustreznega odgovora na JRKB incident, saj brez odkrivanja ni mogoče ugotoviti, kateri materiali so bili uporabljeni v incidentu. V Evropski uniji brez notranjih meja je treba namestiti in uporabljati sisteme za odkrivanje, tako na njenih zunanjih mejah kot v vsaki državi članici. Ustrezno in takojšnje odkrivanje lahko reši na tisoče življenj in da potrebno podlago ustreznemu odzivu.

Prizadevanja na ravni Evropske unije glede uporabe opreme za odkrivanje JRKB materialov se bodo osredotočala na razvoj minimalnih standardov na področju odkrivanja, ki bi se uporabljali v vsej EU, na oblikovanje shem za preskušanje v dejanskih razmerah, laboratorijsko preskušanje in certificiranje na področju odkrivanja JRKB materialov ter na izboljšanje izmenjave dobrih praks pri odkrivanju JRKB materialov.

4.6. Pripravljenost in odziv

Potrebno je nadaljnje delo za okrepitev obstoječih ukrepov, zlasti v zvezi z naklepnimi JRKB incidenti. Posebno pozornost je treba nameniti načrtovanju delovanja v sili na področju JRKB varnosti, krepitvi sposobnosti izvajanja protiukrepov, izboljšanju pretoka informacij, razvoju boljših modelnih orodij in izboljšanju usposobljenosti za izvajanje kazenskih preiskav.

4.7. Horizontalni ukrepi

Horizontalni ukrepi iz akcijskega načrta na področju JRKB varnosti se osredotočajo na mednarodno sodelovanje, komuniciranje z javnostjo, informacijska orodja, usposabljanje, varnost osebja, raziskave in kriminalizacijo dejanj na področju JRKB varnosti.

5. Izvajanje

5.1. Obstoječe strukture

Akcijski načrt je treba izvajati predvsem prek obstoječih struktur. Čeprav akcijski načrt EU predvideva oblikovanje manjšega števila novih delovnih struktur, so te zlasti mišljene kot začasne delovne ureditve, ki imajo specifične in časovno omejene cilje.

Da bi se izboljšala pripravljenost na JRKB incidente, se bo delo na področju civilne zaščite izvajalo v okviru mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite in finančnega instrumenta za civilno zaščito. To zajema delavnice, usposabljanja (vsaj enkrat letno), izmenjavo strokovnjakov, simulacijske vaje, pripravo scenarijev in ocenjevanje zmogljivosti. Za povečanje sposobnost EU za odzivanje na področju JRKB varnosti so potrebni nadaljnji koraki, zlasti je treba izboljšati razpoložljivost modulov civilne zaščite in proučiti nove vrste modulov ter možnost izpostavljanja ključnih modulov v primeru večjih javnih dogodkov. Različna področja dela v okviru mehanizma bodo racionalizirana z začetkom izvajanja programa EU za prožnost na področju JRKB varnosti , ki bo zbliževal različne dejavnosti civilne zaščite, vključene v akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti, in zagotavljal okrepljen prispevek iz mehanizma na področju civilne zaščite k celovitemu izvajanju tega akcijskega načrta.

Na področju zdravstva je že bil oblikovan širok okvir. Odbor za varovanje zdravja in obstoječi mehanizmi za izmenjavo informacij, kot so EWRS, RAS BICHAT in RASFF bodo imeli pomembno vlogo pri izvajanju ukrepov akcijskega načrta v zvezi z varovanjem zdravja.

5.2. Svetovalna skupina za JRKB varnost

Delovna skupina za JRKB varnost je bila nepogrešljiva pri oblikovanju tega svežnja ukrepov politike, zato bo Komisija nadaljevala delo s člani delovne skupine tudi v fazi njegovega izvajanja, in sicer z ustanovitvijo in predsedovanjem svetovalni skupini za JRKB varnost. Podskupine, ki obravnavajo vprašanja v zvezi s kemičnimi, biološkimi in radiološkimi/jedrskimi materiali, bi se lahko sestajale dvakrat letno, da bi razpravljale o izvajanju akcijskega načrta po njegovem sprejetju, med drugim bi jim navedene delovne skupine tudi poročale glede posebnih vprašanj. Te podskupine bi nato poročale krovni svetovalni skupini, ki bi obravnavala vsa horizontalna vprašanja, glede na potrebe pa bi se sestajala enkrat ali dvakrat letno. Seveda je treba zagotoviti izmenjavo informacij in usklajenost z delovanjem obstoječih struktur, kot so zadevne delovne skupine Sveta, Odbor za varovanje zdravja in skupine, ustanovljene na podlagi Pogodbe Euratom.

5.3. Finančna podpora Komisije

Glavna finančna orodja, ki so na voljo Komisiji za podporo izvajanju obstoječega svežnja ukrepov politike, so finančni programi, zlasti posebni program „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo“ ter posebni program „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“[11]. Ta posebna programa bosta pokrivala obdobje do decembra 2013. V letnih delovnih programih obeh finančnih programov bodo določeni zneski, ki bodo na voljo za izvajanje tega svežnja ukrepov politike. Predvideno je, da se v obdobju 2010–2013 v podporo izvajanju akcijskega načrta na področju JRKB varnosti zagotovi do 100 milijonov EUR.

Dodatno financiranje iz naslednjih programov in instrumentov bo tudi prispevalo k izvajanju akcijskega načrta na področju JRKB varnosti.

Finančni instrument za civilno zaščito[12] zagotavlja sredstva, s katerimi se „podpira in dopolnjuje prizadevanja držav članic pri zaščiti zlasti ljudi, kot tudi okolja in premoženja, vključno s kulturno dediščino, ob naravnih nesrečah, nesrečah, ki jih povzroči človek, terorističnih dejanjih in tehnoloških, radiacijskih ali okoljskih nesrečah ter omogoča okrepljeno sodelovanje med državami članicami na področju civilne zaščite“[13]. Tudi ta instrument se bo uporabljal do 31. decembra 2013.

Na področju raziskav Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti[14] zlasti v delu, namenjenemu raziskavam na področju varnosti, zagotavlja možnosti znatnega financiranja za področja raziskav, ki so razvrščena po prednosti v okviru akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti. Rezultati v zvezi z JRKB varnostjo (odkrivanje, krizno upravljanje) prvih razpisov za zbiranje predlogov postopoma postajajo dostopni. Podobno kot drugi navedeni finančni programi se tudi ta okvirni program konča 31. decembra 2013. Nadaljnje prednostne naloge pri raziskavah na področju varnosti bodo oblikovale na podlagi dela Evropskega foruma za raziskave in inovacije na področju varnosti (ESRIF), njegovo poročilo pa bo vsebovalo podatke o prihodnjih grožnjah z JRKB materiali ter o raziskavah in inovacijah, ki so potrebne za njihovo obvladovanje.

Zdravstveni program EU 2008–2013 bo še naprej podpiral delo Odbora za varovanje zdravja in podporne dejavnosti v zvezi s pripravljenostjo in odzivanjem na JRKB grožnje javnemu zdravju.

Če dejansko pride do JRKB incidenta, Komisija predlaga razširitev področja uporabe obstoječega Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bi se ga lahko uporabilo za pomoč prizadetim državam članicam pri obvladovanju njegovih posledic[15].

Ena od posebnih modalitet uporabe sredstev, ki so na voljo za izvajanje akcijskega načrta na področju JRKB varnosti, bi lahko bila zagotavljanje dotacij posameznim državam članicam ali skupini držav članic, ki bi razvijale in izvajale posebne dejavnosti. Seveda se ta koncept lahko izvaja le ob spoštovanju zadevnih pristojnosti držav članic in Komisije ter veljavnih finančnih predpisov.

5.4. Časovni okvir, poročanje in ponovni pregled

Ponovni pregled akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti bo opravljen leta 2013. To obdobje bi moralo zadostovati za dosego znatnega napredka, ujema pa se tudi s časovnim okvirom finančnih programov, ki podpirajo njegovo izvajanje. V tem obdobju se bo o akcijskem načrtu redno poročalo in spremljalo njegovo izvajanje s stalnim sodelovanjem navedene svetovalne skupine, med drugim se bo poročalo delovnim skupinam Sveta, ki obravnavajo odprta vprašanja na področju JRKB varnosti. Komisija bo pripravila tudi vmesno poročilo. Glede na prožni značaj akcijskega načrta se med njegovim izvajanjem lahko kadar koli prilagodijo zadane prednostne naloge in uvedejo druge spremembe.

6. Povezovanje varnostnih in zdravstvenih vprašanj – pregled najboljših praks

Ena od ugotovitev, ki izhajajo iz skupnega predhodnega dela Komisije v zvezi s pripravljenostjo na biološke grožnje, ki ga je opravila skupaj z Europolom ter nacionalnimi organi pregona in zdravstvenimi organi, je, da je treba razvijati nadaljnje sodelovanje in koordinacijo med številnimi različnimi akterji, ki so vključeni v preprečevanje in odzivanje na JRKB incidente. Čeprav vsi ti akterji delajo v javno dobro in je njihova prva prednostna naloga vedno zaščita človeških življenj, je neizogibno, da bodo k incidentu pristopili predvsem z vidika lastnih pristojnosti. Vse dejavnosti teh organov se bodo verjetno izvajale v okolju, kjer bo velika zmešnjava zaradi pretresljivega dogodka, ki se je pravkar zgodil in je morda povzročil visoko število žrtev. Take okoliščine je treba upravljati dobro in se zanje redno usposabljati, da bi bil celoten odziv tako dobro usklajen in učinkovit, kot to javnost upravičeno pričakuje.

Komisija je za pomoč državam članicam pri pospeševanju njihovega dela na tem področju rezultate treh ločenih regionalnih delavnic, kjer so o takih vprašanjih razpravljali strokovnjaki iz držav članic, združila v dokument, v katerem so strokovno potrjene obstoječe najboljše prakse, zlasti na področjih kemije in biologije. Ta dokument je namenjen izključno podpori državam članicam pri njihovih trenutnih prizadevanjih za izboljšanje pripravljenosti na področju JRKB varnosti.

7. Zunanji odnosi

Najpomembnejši del obstoječe politike EU na področju zunanjih odnosov v zvezi z JRKB grožnjo je Strategija EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, znana tudi kot Strategija EU WMD, sprejeta decembra 2003. Ta strategija je bila nedavno posodobljena in revidirana, zato je Svet decembra 2008 sprejel „Nove smernice za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov“[16]. Te nove smernice za ukrepanje in sveženj ukrepov politike EU o JRKB varnosti bodo skupaj z ustreznimi instrumenti skupnosti, zlasti z instrumentom za stabilnost, imeli učinek vzajemne podpore pri zmanjševanja tveganja pred JRKB materiali. Komisija bo s svoje strani zagotovila dosleden in usklajen pristop za njihovo izvajanje. Komisija je marca 2009 izdala Sporočilo, v katerem je predstavila svoj pogled na jedrsko neširjenje[17] in morebitne načine za njegovo okrepitev, zlasti z vidika določb Pogodbe Euratom v zvezi z jedrsko varnostjo.

Z instrumentom za stabilnost Komisija podpira tretje države pri razvijanju usposabljanja in pomoči za zmanjševanje tveganj in izboljšanje pripravljenosti na področju JRKB varnosti. Podpora EU, zlasti na jedrskem in na biološkem področju, se z držav nekdanje Sovjetske zveze se postopoma širi tudi na nova področja, ki povzročajo zaskrbljenost, med drugim na jugovzhodno Azijo, Srednji Vzhod in dele Afrike. Izvajanje Resolucije 1540 Varnostnega sveta ZN bo dodatno okrepljeno z zagotavljanjem podpore IAEA, zaposlovanjem znanstvenikov, ki so v preteklosti delovali na področju orožja za množično uničevanje, bojem proti tihotapljenju jedrskih materialov, med drugim tudi proti goljufivim finančnim postopkom, in s prispevanjem k učinkovitejšim sistemom nadzora izvoza in meja. Regionalni „centri odličnosti“ na področju JRKB varnosti bodo ključni pri izmenjavi najboljših praks, podpori razvijanja zmogljivosti in izmenjavi izkušenj, zbranih na ravni EU v ključnih območjih. Instrument za stabilnost, za katerega je v obdobju 2007–2013 na voljo približno 300 milijonov EUR, je namenjen razvijanju kulture na področju JRKB varnosti in zaščite po vsem svetu.

Ključna značilnost instrumenta za stabilnost je tesno sodelovanje strokovnjakov iz držav članic prek novega mehanizma: sistem pomoči strokovnjakov. Strokovnjaki iz držav članic so skupaj s Komisijo v zadnjih letih opravili niz misij in delavnic, da bi identificirali prednostna področja dela. Velik izziv so razvoj novih sektorjev v gospodarstvih v vzponu in povezana tveganja glede razširjanja JRKB materialov, zlasti v okviru obujenega zanimanja za jedrsko energijo in biotehnologije. Za obvladovanje takih tveganj Komisija podpira pobudo za ustanovitev večstranskih bank jedrskega goriva. Možnost, da teroristi poskusijo izkoristiti pandemije, je prav tako pomembno varnostno in zdravstveno vprašanje. Zato namerava Komisija spodbujati posebne ukrepe, med drugim sisteme zgodnjega opozarjanja in izmenjavo najboljših praks ob sodelovanju regionalnih organizacij. Regionalni „centri odličnosti“ na področju JRKB varnosti bodo v središču teh pobud. O vprašanjih v zvezi z grožnjo z JRKB materiali se razpravlja tudi na pomembnem številu mednarodnih forumih[18], obravnavajo pa jih tudi mednarodne organizacije, kot so Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA), Organizacija za prepoved kemičnega orožja (OPCW), konferenca o biološkem in toksičnem orožju (BTWC), Interpol in globalna pobuda za zaščito zdravja (GHSI). Eno glavnih priporočil akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti, ki je popolnoma v skladu s členom 19 Pogodbe o Evropski Uniji, pravi, da bi si Evropska unija morala bolj prizadevati za predstavitev usklajenega pogleda na takih mednarodnih forumih in na srečanjih teh mednarodnih organizacij.

V širšem smislu so prizadevanja na področju boja proti terorizmu sestavni del številnih veljavnih sporazumov o sodelovanju med EU in tretjimi državami ali takih sporazumov, o katerih pogajanja še potekajo. Svet je leta 2002 sklenil, da je treba v vse sporazume s tretjimi državami vstaviti standardno klavzulo o boju proti terorizmu. Poleg tega se od novembra 2003 v vse nove ali obnovljene mešane sporazume, ki zdaj pokrivajo skoraj 100 držav, vstavljajo klavzule o orožju za množično uničevanje. Delo v zvezi z odprtimi vprašanji na področju JRKB varnosti s strateškimi partnerji, kot so Združene države, se lahko naprej razvijajo tudi na podlagi tega svežnja ukrepov politike.

Z vidika javnega zdravja bo Komisija nadaljevala s sodelovanjem in podporo delu globalne pobude za zaščito zdravja, v letu 2009 pa namerava predstaviti sporočilo o varovanju zdravja, v katerem bodo orisani notranji in zunanji vidiki varovanja zdravja.

8. Sklepne ugotovitve

Zaščita prebivalcev Evropske unije pred terorizmom in drugimi nevarnostmi kriminala je za Komisijo prednostnega pomena. Dogodki po svetu dokazujejo, da si teroristi stalno prizadevajo pridobiti jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) materiale. Evropska unija je zavezana zagotoviti, da se take nekonvencionalne grožnje ne uresničijo. Akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti bo zelo prispeval k izpolnjevanju te zaveze.

[1] Kot je Resolucija Varnostnega sveta ZN 1540.

[2] 15708/03 in SN 400/03, točka 68. Glej tudi infra, odstavek 7.

[3] 16589/07, 17.12.2007.

[4] SN 4292/01 REV 2.

[5] 14627/02.

[6] 15480/04.

[7] 14469/4/05, odstavka 20 in 31.

[8] Glej tudi sporočili Komisije o „obravnavi mednarodnega izziva jedrske varnosti in zaščite“, COM(2008) 312 konč., 22.5.2008, in o jedrskem neširjenju, COM(2009) 143 konč., 26.3.2009.

[9] Odločba Sveta z dne 23. oktobra 2001 – prenovljena z Odločbo 2007/779 (UL L 314, 1.12.2007, str. 9).

[10] Uredba (ES) št. 1717/2006 (UL L 327, 24.11.2006, str. 1).

[11] UL L 58, 24.2.2007, str. 1 in str. 7.

[12] UL L 71, 10.3.2007, str. 9.

[13] Odločba o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito (UL L 71, 10.3.2007, str. 9).

[14] Sklep št. 1982/2006/ES, (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

[15] Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, COM(2005) 108 konč., 6.4.2005.

[16] 17172/08, 17.12.2008.

[17] COM(2009) 143 konč., 26.3.2009.

[18] Na primer globalna pobuda za boj proti jedrskemu terorizmu (GICNT) in režimi nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, kot so skupina držav dobaviteljic jedrskega blaga, Wassenaarski sporazum, avstralska skupina in režim nadzora raketne tehnologije.