SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 15.12.2005 
KOM(2005) 649 kon č. 
2005/0259 (CNS)   
Predlog 
UREDBA SVETA 
o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb ter 
sodelovanju v preživninskih zadevah 
(predložena s strani Komisije) 
  
{SEK(2005) 1629} 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. O ZADJE PREDLOGA  
1.1. Splošno ozadje 
1.1.1. V Evropski uniji Po srečanju v Tampereju 15. in 16. ok tobra 1999 je Evropski svet zahteval, da se na podro čju 
preživninskih obveznosti dolo čijo skupna posebna procesna pravila za poenostavitev in 
pospešitev urejanja čezmejnih sporov in odpravijo prehodni ukrepi, ki so bili potrebni za 
omogočanje priznavanja in izvrševanja sodne odlo čbe, izdane v drugi državi članici, v 
zaprošeni državi. 
Program vzajemnega priznavanja v ci vilnih zadevah, sprejet 30. novembra 2000
1, poziva k 
odpravi postopka exequatur  v korist preživninskih upravi čencev, ki lahko že koristijo Uredbo 
Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pr istojnosti in priznavanju ter izvrševanju 
sodnih odlo čb v civilnih in gospodarskih zadevah (v nadaljnjem besedilu„Bruselj I“)2. Ta 
program med drugim na splošno navaja, da bo „včasih potrebno, celo nujno na evropski ravni 
oblikovati dolo čeno število procesnih pravil, ki bodo vzpostavila skupna minimalna jamstva“ , 
celo „usmeriti se proti uskladitvi postopkov v dolo čeni meri“ . „S ciljem iskanja ve čje 
učinkovitosti izvrševanja sodnih odlo čb, izdanih v drugi državi članici, v zaprošeni državi“  
predvideva sprejetje spremljevalnih ukrepov za vzajemno priznavanje, zlasti s tem, da 
„omogoča natančno ugotovitev elementov premoženja zavezanca, ki se nahaja na ozemlju 
držav članic“ , ali da omogo ča, da se vzajemno priznavanje vpiše „v okvir boljšega 
sodelovanja med pravos odnimi organi držav članic“ , ter ukrepov o „uskladitvi kolizijskih 
pravil“ .  
Primernost tega programa je bila potrjena na zasedanju Evropskega sveta 4. in 5. novembra 
2004 ob sprejetju „Haaškega programa“3, v katerem je poudarjeno, da „nadaljnje izvajanje 
programa ukrepov za medsebojno priznavanje mora zato biti glavna prednostna naloga v 
prihodnjih letih, da bo lahko zaklju čen do leta 2011“ . 
Svet in Komisija sta 2. in 3. junija 2005 sprejela skupni Akcijski na črt, ki prevaja Haaški 
program v konkretne ukrepe in ki glede pravos odnega sodelovanja v civilnih zadevah omenja 
sprejetje „predlogov o preživ ninskih obveznostih“  v letu 20054. 
                                                 
1 UL C 12, 15.1.2001. 
2 UL L 12, 16.1.2001. 
3 UL C 53, 3.3.2005. 
4 Dokument Sveta Evropske unije, št. 9778/2/05 REV 2 JAI 207. 
 
SL 3   SL 1.1.2. Na mednarodni ravni 
Z delom na podro čju preživninskih obveznosti je prav tako za čela Haaška konferenca o 
mednarodnem zasebnem pravu5, da bi posodobila obstoje če konvencije6. Pripravi nove 
splošne konvencije o preživninskih obv eznostih so bila namenjena tri sre čanja posebne 
komisije, in sicer maja 2 003, junija 2004 in aprila 2005. Četrto srečanje posebne komisije je 
predvideno za junij 2006, zaradi mo rebitnega diplomatskega sre čanja v prvem polletju 2007. 
Evropska skupnost ima pri teh pogajanjih aktivno vlogo. 
Povezava med pogajanji v Haagu in delom Skupnosti se mora osredoto čiti na iskanje 
morebitnih sinergij med dvema izvaja njema, ki nista nasprotni, temve č dosledni in skladni, 
kot je Evropski svet spomnil v Haaškem programu.  
Skupnost mora biti tako sposobna v okviru medn arodnih pogajanj spreje ti skladno strategijo 
in vzporedno nadaljevati s svojimi pr izadevanji za oblikovanje pravega obmo čja svobode, 
varnosti in pravice. 
Haaška konferenca je za Skupnost mednarodni forum, ki omogo ča razvoj politike sodelovanja 
s tretjimi državami na podro čju civilnega sodstva. Prostor za izmenjavo mnenj in razpravo, ki 
ga zagotavlja, je neprecenljiv vir navdiha za delo Skupnosti. Vendar med drugim ni izključeno, da lahko na nekaterih posebnih podro čjih pogajanja v Haagu privedejo do 
rezultatov, ki bi se lahko pr enesli v Evropsko unijo.  
Vendar je zaradi ravni povezanosti med državami članicami v primerjavi s tretjimi državami 
in razsežnosti ciljev Evropske  unije treba poiska ti posebne rešitve Skupnosti. Sodelovanje 
med državami članicami, ki imajo na voljo poleg skla dnejšega in popolnejšega sistema pravil 
o sporih o pristojnosti in o priznavanju sodnih odlo čb tudi delujo čo evropsko pravosodno 
mrežo, je seveda lahko tesnejše kot s tretjimi državami. 
1.2. Cilji 
Cilj predloga je odstraniti sklop ovir, ki še dane s ovirajo izterjavo preživnine v Evropski uniji. 
Seveda ne bo odstranil ekonomske in soci alne negotovosti, ki nekaterim zavezancem 
preprečuje zaposlitev in redna sredstva ter izpoln jevanje njihovih obveznosti, vendar pa bo 
omogočil oblikovanje pravnega okolja, ki bo prilagojeno zakonitim pri čakovanjem 
preživninskih upravi čencev. Tem mora biti omogo čeno, da na hiter, la hek in najpogosteje 
brezplačen način pridobijo izvršilni naslov, ki lahko neovirano kroži v evropskem 
pravosodnem prostoru in doseže redno pla čilo dolžnih zneskov.  
Ta novi evropski sodni nalog zahteva delovanje,  ki se ne sme omejiti na olepšave sedanjih 
sistemov; ambiciozne ukrepe je treb a sprejeti na vseh ustreznih podro čjih pravosodnega 
                                                
 
5 Spletni naslov: http://www.hcch.net . 
6 Haaška konvencija z dne 24. oktobra 1956 o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti do otrok; 
Haaška konvencija z dne 15. aprila 1958 o priznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb v preživninskih 
zadevah glede otrok; Haaška konven cija z dne 2. oktobra 1973 o pravu, ki se uporablja za preživninske 
obveznosti, ki v razmerjih med državami pogodbenicami nadomeš ča Konvencijo z dne 24. oktobra 
1956; Haaška konvencija z dne 2. oktobra 1973 o priznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb v 
preživninskih zadevah, ki v razmerjih med državami pogodbenicami nadomeš ča Konvencijo z dne 15. 
aprila 1958.  Na ta seznam je treba dodati Newyorško ko nvencijo z dne 20. junija 1956 o izterjavi 
preživninskih zahtevkov v tujini, sklenjeno v okviru OZN. 
 
SL 4   SL sodelovanja v civilnih zadevah:  mednarodna pristojnost, pravo, ki se uporablja, priznavanje in 
izvrševanje, sodelovanje in odprava ovir za nemoten potek postopkov. Te  splošne odgovore je 
treba med drugim združiti v enoten instrument. 
To delovanje morajo voditi tri zapovedi: 
1.2.1. Poenostaviti življenje državljanov  
Enostavnost se poskuša zagotoviti na pr vem mestu med vode njem postopkov za dolo čitev 
zahtevka za preživnino. Pravila o mednarodni pristojnosti iz Uredbe Bruselj I zagotavljajo 
preživninskemu upravi čencu možnost postopka pred orga nom v bližini, vendar je možno 
položaj še izboljšati in pojasniti dolo čene dvoumnosti. Ko je odlo čba izdana, je treba sprejeti 
ukrepe, da se ji podeli enaka mo č, kot jo ima v državi članici izvora, in to brez formalnosti. 
Tako bo dosežen cilj odprave „prehodnih ukrepov“. 
Bolj na splošno in za vsako stopnjo postopka  izterjave preživnine  je treba upravi čencu nuditi 
pravno pomo č in pomo č, ki mu trenutno še vedno nista na voljo. Vzpostavitev sistemov 
sodelovanja med državami članicami je namenjena doseganju  tega cilja. V istem okviru je 
treba omeniti tudi možnost izvrševanja nujnih ravnanj v kraju obi čajnega prebivališ ča, se 
pravi v fazi izvršitve, zlasti za pridobitev zasega na pla či ali bančnem računu, sprožitev 
sistemov sodelovanja ali pridobite v dostopa do podatkov, ki omogo čajo določitev, kje se 
nahaja zavezanec, ter oceno nje govega premoženja. Iz tega razl oga je predvidena okrepitev 
jamstva dostopa do sodnega varstva s sistem om predstavljanja interesov preživninskih 
upravičencev s strani osrednjih organov držav članic.  
Enostavnost narekuje tudi, da se kon ča raznolikost virov prava na tem podro čju, saj v 
Evropski uniji danes ne obsta ja enoten režim, ki bi bi l v celoti usklajen na podro čju 
priznavanja in izvrševanja sodnih odlo čb v preživninskih zadevah.  
Uredba Bruselj I s svojim členom 71 dejansko še naprej dopuš ča „konvencije, pogodbenice 
katerih so države članice in ki na posebnem pravnem podro čju urejajo pristojnost, priznanje 
ali izvršitev“ . Zadnji odstavek tega člena natan čno določa tudi: „Če sta tako država članica 
izvora kot zaprošena država članica pogodbenici konvencije  na posebnem pravem podro čju, 
ki določa pogoje za priznanje a li izvršitev sodnih odlo čb, se uporabljajo ti pogoji.“ Na 
„posebnem pravnem podro čju“, ki obsega preživninske obveznosti, je 17 od 25 držav članic 
pogodbenic Haaške konvencije z dne 2. oktobra 1973 o priznavanju in izvrševanju sodnih 
odločb v preživninskih zadevah. Med temi državami članicami se uporabljajo torej „pogoji“, 
določeni s Konvencijo iz leta 1973, ki je b ila sprejeta pred Uredbo Bruselj I. 
Torej si lahko v skladu s členom 26 te konvencije vsaka država pogodbenica pridrži pravico, 
da ne prizna ali razglasi za izvršljive dolo čenega števila sodnih odlo čb, zlasti tistih o 
preživnini, dolžni odraslim ali do lžni med sorodniki v stranski  vrsti ali po svaštvu. Države 
članice, ki so pogodbenice Konvencije iz leta 19737, so večinoma uveljavljale enega ali ve č 
pridržkov na podlagi te dolo čbe. Iz tega izhaja raznolik položaj glede priznavanja in 
izvrševanja sodnih odlo čb v preživninskih zadevah.  
Ta neskladnost odraža dolo čena razhajanja med državami članicami glede same opredelitve 
preživnine. Pridržki, dolo čeni v Konvenciji iz leta 1973, da jejo prosto pot izražanju teh 
                                                 
7 Teh držav članic je 17: Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Gr čija, Italija, Litva, Luksemburg, 
Nemčija, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Slovaš ka, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo. 
 
SL 5   SL neskladij. Ta omogo čajo nasprotovanje priznavanju dolo čenih sodnih odlo čb o preživnini z 
nekakšno „splošno klavzulo javnega re da“. Javni red se ne uporablja ve č od primera do 
primera, a posteriori ; uporablja se na splošno in a priori  s posredovanjem pridržka h 
Konvenciji iz leta 1973, ki ima prednost pred pravom Skupnosti. 
Podobne neenakosti od tedaj nimajo ve č povoda za obstoj v Evropski uniji, ki je na podro čju 
preživninskih obveznosti na višji politi čni ravni izbrala pros ti pretok sodnih odlo čb. Vendar 
pozivajo k premisleku o na činih odgovora na skrbi držav članic, ki so v prejšnjem sistemu 
izrazile željo po omejitvi tega pretoka.  
1.2.2. Okrepiti pravno varnost  
Prvi cilj uskladitve ko lizijskih pravil je omogo čiti upravičencem, da nastopajo v postopkih ob 
celotnem poznavanju stvari, ne da bi bili iz postavljeni raznolikosti nacionalnih sistemov. 
Uskladitev jam či tudi dolo čeno stopnjo „pravne predvidljivosti“.  
Zaradi pravil o dolo čitvi prava, ki se uporablja, izda pristojno sodiš če sodno odlo čbo na 
podlagi pravil materialnega prava, ki so  najtesneje povezana z zadevo. To omogo ča tudi 
izognitev najbolj nepravi čnim položajem: preživninski upravi čenec bo pridobil odgovor, 
prilagojen svojemu položaju, ne da bi mu škodovala razli čnost kolizijskih pravil. 
Na ta na čin kolizijsko pravilo spremlja in olajša odpravo „prehodnih ukrepov“ v fazi 
priznavanja: sodna odlo čba je manj sporna, če je izdana v skladu s pravom, dolo čenim z 
usklajenimi pravili.  
Pravila o pravu, ki se uporablj a, razen tega bolj konkretno omogo čajo, da se v dolo čenih 
položajih prepre či zahtevke iz preživninskih razmerij, ki niso enotno priznana (na primer med 
brati in sestrami). Kolizijsko pr avilo je tako „varovalka“ v obmo čju prostega pretoka sodnih 
odločb; daje zagotovilo državam članicam, ki razlagajo samo  opredelitev preživninske 
obveznosti na restriktiven na čin.  
Cilj kolizijskih pravil ni zanikanje teh neskladij; nikakor ne gre za uskladitev pojmov, ki 
odgovarjajo na skrbi držav, pa naj so socialne , ekonomske ali kulturne narave, ampak za 
zagotovitev, da se nobena izdana sodna odlo čba ne bo izvajala z zakonom, ki ni na zadosten 
način povezan z zadevnim družinskim položajem. 
1.2.3. Zagotoviti uspešno in trajno izterjavo  
Sedanje stanje lahko dejansko in tr ajno spremeni samo izboljšanje u činkovite izterjave 
preživnin. Upravi čencu je treba omogo čiti, da pridobi izvršljivo sodno odlo čbo na celotnem 
ozemlju Evropske unije, ki bi lahko potem izkoristi la enostaven in usklajen sistem izvršitve. 
Postavljajo se tri zahteve. Prva je, da je treba posplošiti in avtomatizirati za časno izvršitev 
vseh sodnih odlo čb v preživninskih zadevah. Druga  je odprava prehodnih ukrepov, ki 
omogočajo, da se sodna odlo čba, izdana v eni državi članici, prizna in iz vrši v drugi državi 
članici. Tretja zahteva je, da se sprejme sk lop ukrepov o izvrševanj u, se pravi: dostop do 
podatkov o položaju zavezanca, vzpostavitev pravnih instrumentov, ki omogo čajo opravo 
neposrednih odtegljajev od pla če ali z ban čnega računa, privilegirana izterjava zahtevkov za 
preživnino. 
Sklop ciljev predloga se bo doseg el ob popolnem spoštovanju temeljn ih pravic, ki jih priznava 
Evropska unija. Zagotovljeno bo ravnovesj e med pravicami preživninskih upravi čencev in 
 
SL 6   SL pravicami zavezancev, tem pa bosta vedno zagot ovljeni pravica do nepristranskega sodiš ča in 
pravica do varstva osebnih podatkov.  
2. P OSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI  
Komisija je opravila študijo o izte rjavi zahtevkov za pr eživnino v državah članicah Evropske 
unije8.  
Prvo srečanje strokovnjakov je bilo or ganizirano 3. novembra 2003, da bi se opredelili glavni 
vidiki, ki bi jih bilo treba obravnavati v prihodnji zeleni knjigi o preživn inskih obveznostih.  
Komisija je Zeleno knjigo o preživnins kih obveznostih sprejela 15. aprila 20049. Na javni 
razpravi 2. junija 2004 so bili podani prvi odgovori. Drugi odgovori so prispeli pozneje10. 
Na podlagi delovnega dokumenta služb Komis ije in treh predhodnih osnutkov zakonodajnih 
predlogov je bilo 12. maja 2005 organizirano drugo sre čanje strokovnjakov držav članic. To 
srečanje je omogo čilo pregled vseh vprašanj o preživni nskih obveznostih v Evropski uniji: 
pravo, ki se uporablja, mednarodna pristojnost, priznavanje, iz vršljivost in izvršitev sodnih 
odločb, uskladitev dolo čenih procesnih pravil, sodelovanje med osrednjimi organi, dostop do 
podatkov itd.  
Udeleženci tega sre čanja so bili nato povabljeni, naj Ko misiji predložijo pisne pripombe o 
tem delovnem dokumentu o treh predhodni h osnutkih zakonodajnih predlogov. 
Komisija je nadaljevala s pres ojo vplivov, ki se nahaja v Pril ogi k temu predlogu. Prispevki 
strokovnjakov, vprašanih za mnenje  v okviru Zelene knjige in kasneje, so bili ob tej 
priložnosti analizirani. Predvidenih je bilo ve č možnosti: status quo , nezakonodajni ukrep ter 
več načinov zakonodajne pobude Skupnosti. Iz te št udije izhaja, da mora Skupnost za 
zagotovitev odgovora na ve č težav, s katerimi se spopadajo preživninski upravi čenci, najsi 
bodo pravne ali prakti čne narave, predvideti obsežne ukr epe, ki bodo zajemali vsa možna 
področja delovanja. 
3. P RAVNI ELEMENTI PREDLOGA  
3.1. Pravna podlaga 
Vsebina, zajeta v tem predlogu, izhaja iz člena 65 Pogodbe o ustanov itvi Evropske skupnosti, 
pravna podlaga tega predloga pa je člen 61(c) te pogodbe. 
Člen 65 podeljuje Skupnosti zakonodajne pristoj nosti glede pravosodnega sodelovanja v 
civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, kolikor so  potrebni za pravilno delovanje 
notranjega trga.  
                                                 
8 To študijo si lahko pogledate na spletni strani generalnega direktorata „Pravosodje, svoboda in varnost“ 
na naslednjem naslovu: 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centr e/civil/studies/doc_c ivil_studies_en.htm  
9 COM(2004) 254 kon č. 
10 Odgovori so objavljeni na naslednjem naslovu: 
http://europa.eu.int:8082/comm/justice_home/ejn/maintenance_claim/maintenance_claim_ec_en.htm  
 
SL 7   SL Ukrepi, predvideni tukaj, se sklicujej o na predloge, izrecno naštete v neiz črpnem seznamu iz 
člena 65: spori o pristojnosti, kolizija  zakonov, priznavanje in izvrševanje odlo čb, 
odpravljanje ovir za nemoten potek civilnih  postopkov s spodbujan jem združljivosti 
predpisov o civilnih postopkih. 
Institucije Skupnosti imajo na voljo dolo čeno stopnjo diskrecije za ugotovitev, ali je neki 
ukrep potreben za pravilno delovanje notranjega tr ga. Ta predlog olajšu je pravilno delovanje 
notranjega trga, saj bo vzposta vitev novega pravnega okolja, ki  je namenjeno izboljšanju 
učinkovitosti izterjave zahtevkov za preživnino, pripomogla k odpravi ovir za prosti pretok 
oseb, katerih položaj je trenutno otežen zaradi vztrajnih neskladij med državami članicami 
glede izterjave preživnin. 
Glede pogoja čezmejnih posledic ta predlog vsebuje ukr epe, katerih predmet je olajšanje 
pridobitve naslova in njegove izvršitve v pol ožajih z mednarodnim elementom. Pravila o 
sporih o pristojnosti in koliziji zakonov se po definiciji nanašajo na mednarodne položaje in vključujejo pravne elemente iz razli čnih držav. Cilj dolo čb o priznavanju in izvršljivosti 
odločb je omogo čiti, da odlo čba, izdana v eni državi članici, avtomati čno pridobi izvršljivost 
v kateri koli drugi državi članici. Minimalni ukrepi uskladitve nekaterih nacionalnih procesnih 
pravil predstavljajo del teh dolo čb. Cilj ukrepov izvrševanja, predvidenih v predlogu, je 
olajšanje izvrševanja odlo čbe, sprejete v eni državi članici, v drugi državi članici. Tako 
določbe o sodelovanju in izmenjavi podat kov delujejo samo med dvema razli čnima državama 
članicama. 
Ta uredba bo sprejeta po postopku iz člena 67(2) Pogodbe, po katerem Svet odlo ča soglasno 
po posvetovanju z Evropskim parlamentom. Komisij a dejansko ocenjuje, da ta predlog zadeva 
družinsko pravo v smislu druge alinee člena 67(5). 
To je pravna razlaga ob upoštevanju zelo te snih povezav med preživninskimi obveznostmi in 
družinskim pravom, vendar je treba ugotoviti, da ta razvrstitev ni brez nevše čnosti. Ne 
upošteva v zadostni meri hibridne narave opred elitve preživninske obveznosti – družinska 
glede izvora, vendar denarna pri izvrš itvi, tako kot kateri koli zahtevek.  
Zakonodajalec Skupnosti je druga če do sedaj menil, da so lahko preživninske obveznosti 
podrejene režimu skupnega prava glede pravoso dnega sodelovanja v civilnih zadevah, izven 
področja družinskega prava. Uredba Bruselj I, ki  prevzema strukturo Bruseljske konvencije z 
dne 27. septembra 1968, zavra ča družinsko pravo, vendar ohranj a preživninske obveznosti v 
svojem podro čju uporabe. Nasprotno Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 
2003 o pristojnosti in priznavanj u ter izvrševanju sodnih odlo čb v zakonskih sporih in sporih 
v zvezi s starševsko odgovornostjo (v nadaljn jem besedilu „nova uredba Bruselj II“)
11 zajema 
bistveni del družinskega prava (razvez a, starševska odgovornost), vendar izklju čuje 
preživninske obveznosti. Kon čno Uredba (ES) št. 805/2004 Evrops kega parlamenta in Sveta z 
dne 21. aprila 2004 o uvedbi evropskega na loga za izvršbo nespornih zahtevkov12 (v 
nadaljnjem besedilu „Uredba ENI“) vklju čuje zahtevke za preživnino in je bila sprejeta v 
postopku soodlo čanja. 
Ta predlog se jasno uvrš ča v druga čno ozadje, saj je posve čen samo preživninskim 
obveznostim, ki so v drugih navedenih instru mentih predstavljale samo del njihovega 
                                                 
11 UL L 338, 23.12.2003, str. 1–29. 
12 UL L 143, 30.4.2004, str. 15–39. 
 
SL 8   SL področja uporabe. Komisija lahko zato ob upoštevanju dolo čb Pogodbe samo ugotovi, da ta 
predlog zadeva družinsko pravo in da se zato zanj ne upor ablja postopek soodlo čanja. 
Omenjenim nevše čnostim bi se lahko izognili, če bi Svet ponovno vklju čil preživninske 
obveznosti v režim skupnega prava. V skladu z drugo alineo člena 67(2) Pogodbe Svet po 
posvetovanju z Evropskim parlamentom soglas no sprejme sklep, s katerim zagotovi, da vsa 
področja ali dele podro čij iz naslova IV tretjega dela Pogodbe ureja postopek iz člena 251. 
Možno je torej prestaviti preživn inske zadeve od soglasja v soodlo čanje.  
Komisija poziva Svet, da s tem v zvezi sprejme odlo čitev; le-ta bo skladna, tako glede 
posebne narave preživninskih obveznosti kot glede zakonodajnega okvira, v katerem je 
Skupnost do sedaj že posegala na to podro čje. 
3.2. Sorazmernost in subsidiarnost 
Države članice ne morejo same dose či ciljev tega predloga. Prav ila o mednarodni pristojnosti 
in kolizijska pravila ter pravila o pr iznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb morajo biti 
dejansko usklajena, da se ol ajša delovanje notranjega trga . Enakovrednost pravil, ki se 
uporabljajo, lahko zagotovi samo en ukrep na ravni  Skupnosti, kot se je na primer že zgodilo 
z uredbo Bruselj I. Tudi tokrat gre za pr avila o sodelovanju, saj morajo za vse dolo čene 
osrednje organe veljati enake obveznosti vzajemne pomo či v Evropski uniji.  
Ta predlog je v celoti skladen z na čelom sorazmernosti, saj je st rogo omejen na okvire, ki so 
potrebni za doseganje teh ciljev. Zlasti kolizijska pravila omogo čajo, da se izogne vsakršni 
uskladitvi materialnega prava. Pravila o pr istojnosti, priznavanju in izvrševanju odlo čb imajo 
same po sebi zelo malo posledic za notranje procesne norme. 
Izbrana oblika, uredba, je utemeljena iz ve č razlogov. Državam članicam ne puš ča 
diskrecijske pravice niti glede dolo čitve pravil o mednarodni pris tojnosti, katerih cilj je 
zagotoviti pravno varnost za državljane in gospodarske subjekte, niti glede postopka 
priznavanja in izvrševanja, ki ustrez a cilju jasnosti in homogenosti v državah članicah. To 
velja tudi za kolizijska pravil a. Dejansko predlog na tem podro čju predpisuje enotna pravila 
za pravo, ki se uporablja, ki so natan čna in nepogojna ter ne potrebujejo nobenega ukrepa za 
prenos v nacionalno zakonodajo. Če bi nasprotno države članice razpolagale z diskrecijsko 
pravico za prenos teh pravil, bi ponovno uvedli pravno negotovost, ki naj bi jo ta predlog 
odpravil. 
Bolj na splošno cilj transparentnosti razkriva pomembnost na tem podro čju in mora omogo čiti 
nadaljevanje k takojšnji in enotni obravnavi prav il, ki se uporabljajo v Evropski skupnosti, ne 
da bi bilo treba nadaljevati z raziskavo dolo čb notranjega prava, ki prenašajo vsebino 
instrumenta Skupnosti, saj bo to notranje pravo pogosto tuje pravo za zadevnega državljana. 
Poleg tega bo izbira uredbe omogo čila Sodišču, da zagotovi enotno uporabo njenih dolo čb v 
vseh državah članicah. 
 
SL 9   SL 3.3. Položaj Združenega kraljestva, Irske in Danske 
Naslov IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, iz katerega izhaja vsebina tega 
predloga uredbe, se ne nanaša na  Združeno kraljestvo in Irsko, razen če se ti dve državi 
odločita, da uporabita klavzulo pristopa pod pogoji, dolo čenimi v protokolu, ki je priložen k 
Pogodbi. 
Naslov IV se prav tako ne nanaša na Da nsko na podlagi protokola, ki velja zanjo. 
 
SL 10   SL 2005/0259 (CNS) 
Predlog 
UREDBA SVETA 
o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb ter 
sodelovanju v preživninskih zadevah 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 61(c) in 67(2) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije13, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta14, 
ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora15, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Skupnost si je za cilj dolo čila ohranjati in razvija ti Evropsko unijo kot obmo čje 
svobode, varnosti in pravice, kjer je oseb am zagotovljeno prosto gibanje. Skupnost 
mora za postopno vzpostavitev tega obmo čja zlasti sprejeti ustrezne ukrepe na 
področju pravosodnega sodelovanja v civilnih  zadevah, ki so potrebni za pravilno 
delovanje notranjega trga. 
(2) V ta namen je Skupnost med drugimi ukrepi že sprejela Uredbo Sveta (ES) št. 
1348/2000 o vro čanju sodnih in zunajsodnih pisa nj v civilnih ali gospodarskih 
zadevah v državah članicah
16, Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 
o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odlo čb v civilnih in gospodarskih 
zadevah17, Odločbo Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske 
pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah18, Uredbo Sveta (ES) št. 
1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodiš či držav članic pri 
pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah19, Uredbo Sveta (ES) št. 
2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristoj nosti in priznavanju ter izvrševanju 
sodnih odlo čb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o 
razveljavitvi Uredbe  (ES) št. 1347/200020 in Uredbo (ES) št. 805/2004 Evropskega 
                                                 
13 UL C […], […], str. […]. 
14 UL C […], […], str. […]. 
15 UL C […], […], str. […]. 
16 UL L 160, 30.6.2000, str. 37. 
17 UL L 12, 16.1.2001, str. 1. 
18 UL L 174, 27.6.2001, str. 25. 
19 UL L 174, 27.6.2001, str. 1. 
20 UL L 338, 23.12.2003, str. 1. 
 
SL 11   SL parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo 
nespornih zahtevkov21. 
(3) Evropski svet v Tamperej u 15. in 16. oktobra 1999 je priporo čil določitev skupnih 
posebnih procesnih pravil za poenost avitev in pospešitev urejanja čezmejnih sporov, 
ki zadevajo zlasti zahtevke za preživnino. Priporo čil je tudi odpr avo prehodnih 
ukrepov, ki so bili potrebni za omogo čanje priznavanja in izvrševanja sodne odlo čbe, 
izdane v drugi državi članici, v zaprošeni državi. 
(4) Program ukrepov za izvajanje na čela vzajemnega priznavanja sodnih odlo čb v civilnih 
in gospodarskih zadevah, skupen Komisiji in Svetu, je bil sprejet 30. novembra 
200022.  
(5) Evropski svet je na svojem zasedanju v Bruslju 4. in 5. novembra 2004 sprejel nov 
program, imenovan „Haaški program“, z naslovom: „Krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji“.  
(6) Svet in Komisija sta 2. in 3. junija 2005 sprejela skupni Akcijski na črt, ki prevaja 
Haaški program v konkretne ukrepe in ki  omenja nujnost sprejetja predlogov o 
preživninskih obveznostih. 
(7) Preživninskemu upravi čencu mora biti dovoljeno, da v državi članici zlahka pridobi 
sodno odlo čbo, ki bo neposredno izvršljiva  v kateri koli državi članici in katere 
izvršitev bo poenostavljena in pospešena. 
(8) Za dosego tega cilja in zagotovitev najbol jšega dostopa do veljavn ih pravnih norm za 
državljane je primerno združiti v en sam instrument sklop ukrepov, potrebnih za 
izterjavo preživninskih obveznosti v S kupnosti. Ta uredba mora torej vklju čevati 
določbe o sporih o pristojnosti, koliziji za konov, izvršljivosti in izvrševanju tujih 
sodnih odlo čb ter sodelovanju. 
(9) Podro čje uporabe uredbe morati zajeti vse prež ivninske obveznosti, ki izhajajo iz 
družinskih razmerij a li razmerij s podobnimi posledicami, in to za zagotovitev enakega 
obravnavanja vseh preživninskih upravi čencev. 
(10) Pravila o mednarodni pristojnosti se ne koliko razlikujejo od prav il, ki se trenutno 
uporabljajo, kakor izhajajo iz Uredbe (ES)  št. 44/2001. Da bi kar najbolje zagotovili 
varstvo interesov preživninskih upravi čencev in spodbudili ustrezno sodno varstvo v 
Evropski uniji, morajo biti ta pravila obrazložena in zajemati od zdaj vse domneve, v katerih obstaja zadostna povezava med položajem strank in državo članico. Ni ve č 
treba, da je obi čajno prebivališ če tožene stranke v državi, ki ni članica Evropske unije, 
razlog za izklju čitev norm Skupnosti, in od zdaj ni ve č treba priporo čati zavračanja na 
nacionalno pravo. 
(11) Stranki morata imeti možnost sk leniti sporazum o pristojnosti sodiš ča, razen kadar gre 
za preživninske obveznosti do mladoletnega otroka, da se zagotovi zaš čita „šibkejše 
stranke“. 
                                                
 
21 UL L 143, 30.4.2004, str. 15. 
22 UL C 12, 15.1.2001. 
 
SL 12   SL (12) Ohraniti je treba jasen in u činkovit sistem za reševanje primerov litispendence in 
sorodnih pravd. 
(13) Kolizijska pravila se morajo uporabljat i samo za preživninske obveznosti in ne 
določajo prava, ki se uporablja za dolo čitev družinskih razmerij, na katerih temeljijo 
preživninske obveznosti.  
(14) Pravo države obi čajnega prebivališ ča preživninskega upravi čenca mora ostati 
prevladujo če, tako kot v obstoje čih mednarodnih instrumentih, vendar mora biti na 
drugem mestu pravo sodiš ča, saj na tem posebnem podro čju pogosto dopuš ča 
poravnavanje sporov na enostavne jši, hitrejši in cenejši na čin. 
(15) Kadar nobeno prej omenjeno pravo ne omogo ča upravičencu, da od zavezanca pridobi 
preživnino, je treba ohraniti možnost upor abe prava druge držav e, s katero je 
preživninska obveznost tesno povezana . Še zlasti, vendar ne izklju čno, gre lahko za 
pravo skupnega držav ljanstva strank. 
(16) Stranki morata imeti pod dolo čenimi pogoji pravico, da izbereta pravo, ki se uporablja. 
Tako morata imeti možnost izbire prava sodiš ča za potrebe postopka. Poleg tega 
morata imeti pravico, da se o pravu, ki se uporablja, dogovorita s sporazumom pred 
vsakim sporom, vendar samo, kadar gre za druge preživninske obveznosti kot za tiste, 
ki so dolžne otrokom ali ogroženim odraslim; druga če je treba njuno izbiro omejiti na 
izbiro samo nekate rih pravnih pravil. 
(17) Zavezanec mora biti zaš čiten pred uporabo prava, ki je dolo čeno v domnevah, kjer se 
družinsko razmerje, ki utemeljuje pridobite v preživnine, ne štej e soglasno kot vredno 
posebne obravnave. Takšen bi lahko bil primer zlasti razmerij med sorodniki v 
stranski vrsti ali po svaštvu, preživni nskih obveznosti potomcev do njihovih 
prednikov, ali ohranitve obveznosti pomo či po prenehanju zakonske zveze.  
(18) Sodne odlo čbe, izdane v državi članici v preživninskih zadevah, morajo biti priznane 
in izvršljive v vseh drugih državah članicah brez izvedbe posebnega postopka. Za 
odpravo vseh prehodnih ukrepov je treba izvesti minimalno uskladitev procesnih pravil. To mora biti porok za spoš tovanje zahtev po nepristranskem sodiš ču glede na 
skupne norme v vseh državah članicah. 
(19) Po izdaji sodne odlo čbe v preživninskih zadevah v državi članici mora biti omogo čena 
hitra in učinkovita izvršitev v kateri koli drugi državi članici. Preživninski upravi čenci 
morajo zlasti koristiti odtegljaje sredstev, ki se izvedejo na pla čah in ban čnih računih 
zavezancev. 
(20) Javne listine in dogovori med strankama, ki so izvršljivi v državi članici, se morajo 
šteti za enakovredne sodnim odlo čbam. 
(21) Osrednji organi morajo biti  vzpostavljeni v vseh državah članicah za splošno 
sodelovanje in sodelovanje v posebnih primer ih, da se olajša izterjava preživninskih 
obveznosti. Organi morajo  izmenjati podatke za dolo čitev, kje se nahajajo zavezanci, 
ter oceno njihovega premoženja in sredste v, ter ob tem v celoti s poštovati sklop zahtev 
o varstvu posameznikov pri obdelavi oseb nih podatkov v skladu z Direktivo 
 
SL 13   SL Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu 
posameznikov pri obdelavi osebnih podat kov in o prostem pretoku takih podatkov23. 
(22) Ta uredba spoštuje te meljne pravice in upošteva na čela, priznana zlasti v Listini o 
temeljnih pravicah Evropske unije. Zlasti si prizadeva zagotoviti popolno spoštovanje 
zasebnega in družinskega življenja, vars tvo osebnih podatkov, s poštovanje otrokovih 
pravic in jamstva za u činkovito pravno sredstvo pred neodvisnim in nepristranskim 
sodiščem, v skladu s členi 7, 8, 24 in 47 Listine. 
(23) V skladu s členom 2 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi 
postopkov za uresni čevanje Komisiji podelje nih izvedbenih pooblastil24 je treba 
ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, sprejeti v skladu s sv etovalnim postopkom, 
določenim v členu 3 tega sklepa. 
(24) Ta uredba mora nadomestiti instrume nte Skupnosti, sprejete predhodno na istem 
področju. Med drugim mora prevladati nad drug imi mednarodnimi instrumenti, ki se 
uporabljajo na tem podro čju med državami članicami, za poenotenje in poenostavitev 
veljavnih pravnih norm.  
(25) Ker države članice ne morejo zadovoljivo dose či ciljev predlaganega ukrepa, in sicer 
vzpostavitve vrste ukrepov, ki bodo omogo čili zagotovitev u činkovite izterjave 
zahtevkov za preživnino v Evropski uniji, in jih torej laže doseže Skupnost, lahko 
Skupnost sprejme ukrepe v skladu z na čelom subsidiarnosti, kakor je navedeno v 
členu 5 Pogodbe. V skladu z na čelom sorazmernosti, kot je dolo čeno v navedenem 
členu, ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev.  
(26) [Velika Britanija in Irska sta na podlagi člena 3 Protokola o stališ ču Velike Britanije in 
Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski  uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske 
skupnosti, uradno pisno obvestili, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te 
uredbe.] 
(27) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališ ču Danske, ki je priložen k Pogodbi o 
Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti , Danska ne sodeluje pri 
sprejetju te uredbe, ki zato za Dansko ni zavezujo ča niti se v njej ne uporablja – 
                                                 
23 UL L 281, 23.11.1995, str. 31–50. 
24 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
 
SL 14   SL SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Poglavje I 
Področje uporabe in opredelitve 
Člen 1 
Področje uporabe 
1. Ta uredba se uporablja za prež ivninske obveznosti, ki izhajajo iz družinskih razmerij 
ali razmerij, ki imajo na podlagi prava,  ki se zanje uporablja, podobne posledice. 
2. V tej uredbi pomeni „država članica“ vse države članice razen Danske [, Velike 
Britanije in Irske]. 
Člen 2 
Opredelitve 
V tej uredbi: 
(1) „sodišče“ pomeni vse organe, pristojne v preživninskih zadevah v državah članicah; 
(2) „sodnik“ pomeni sodnika ali uradno ose bo, ki ima enaka pooblastila kot sodnik v 
preživninskih zadevah; 
(3) „sodna odlo čba“ pomeni sodno odlo čbo, ki jo v preživninski h zadevah izda sodiš če 
države članice, ne glede na to, kakšno je ime sodne odlo čbe, kot na primer sklep, 
sodba, odredba ali sklep o izvr šbi, kot tudi sklep sodnega uradnika o odmeri stroškov 
postopka; 
(4) „javna listina“: 
a) listina, ki je bila uradno sestav ljena ali overjena kot javna listina v 
preživninskih zadevah in katere pristnost: 
(i) se nanaša na podpis in vsebino javne listine; (ii) je potrdil javni orga n ali drugi organ, ki ga je za ta namen pooblastila 
država članica izvora; ali 
b) dogovor v preživninskih zadevah, sklenj en z upravnimi orga ni ali potrjen z 
njihove strani. 
(5) „država članica izvora“ pomeni državo članico, v kateri je b ila izdana sodna odlo čba, 
ki jo je treba izvršiti; 
 
SL 15   SL (6) „država članica izvršitve“ pomeni državo članico, v kateri se zah teva izvršitev sodne 
odločbe; 
(7) „sodišče izvora“ pomeni sodiš če, ki je izdalo sodno odlo čbo, ki jo je treba izvršiti; 
(8) „upravičenec“ pomeni vsako fizi čno osebo, ki ji je dolžna pr eživnina ali se sklicuje, da 
ji je dolžna; 
(9) „zavezanec“ pomeni vsako fizi čno osebo, ki dolguje prež ivnino ali od katere se 
zahteva preživnina. 
Poglavje II 
Sodna pristojnost 
Člen 3 
Splošna pristojnost 
V državah članicah so za odlo čanje v preživninskih zadevah pristojna: 
a) sodiš če kraja, kjer ima tožena stranka svoje obi čajno prebivališ če, ali 
b) sodiš če kraja, kjer ima upravi čenec svoje obi čajno prebivališ če, ali 
c) sodiš če, pristojno za vse postopke v zvezi z osebnim stanjem oseb, kadar je 
zahtevek o preživninski obveznosti povezan s temi postopki, razen če temelji ta 
pristojnost izklju čno na državljanstvu ene od strank, ali 
d) sodiš če, pristojno za vse postopke v zvezi  s starševsko odgovornostjo v smislu 
Uredbe (ES) št. 2201/2003, kadar je zahtevek o preživninski obveznosti povezan s temi postopki. 
Člen 4 
Sporazum o pristojnosti 
1. Če sta se stranki, od katerih ima najmanj ena svoje obi čajno prebivališ če v državi 
članici, sporazumeli, da mora biti za spore, ki so ali ki bodo mogo če nastali v zvezi s 
preživninskimi obveznostmi, pristojno dolo čeno sodiš če ali sodiš ča določene države 
članice, je pristojno to sodiš če oziroma so pristojna ta sodiš ča te države članice. Ta 
pristojnost je izklju čna, razen če se stranki nista dogovorili druga če.  
2. Sporazum o pristojnosti mora biti sklenjen  v pisni obliki. Vsaka komunikacija po 
elektronskih medijih, ki zagotavlja trajen  zapis sporazuma, je enakovredna pisni 
obliki. 
 
SL 16   SL 3. Če tak sporazum skleneta stranki, od katerih nobena nima obi čajnega prebivališ ča v 
državi članici, sodiš ča drugih držav članic niso pristojna za njihove spore, razen če 
izbrano sodiš če ali sodiš ča niso odklonila pristojnosti. 
4. Ta člen se ne uporablja v spor u o preživninski obveznosti do otroka, mlajšega od 
osemnajst let. 
Člen 5 
Pristojnost na podlagi nastopa tožene stranke pred sodiš čem 
Poleg pristojnosti, ki izhaja iz členov 3 in 4, je pristojno sodiš če države članice, pred katerim 
se tožena stranka spusti v postopek. To pravilo pa ne velja, če se je spustila v postopek, da bi 
ugovarjala pristojnosti, ali če je v skladu s členom 4 izklju čno pristojno drugo sodiš če. 
Člen 6 
Subsidiarna pristojnost 
Kadar na podlagi členov od 3 do 5 ni pristojno nobeno sodiš če države članice, so pristojna 
naslednja sodiš ča: 
a) sodiš ča države članice skupnega državljanstva upravi čenca in zavezanca; ali 
b) kadar gre za preživninske obveznosti  med zakoncema ali bivšima zakoncema, 
sodišča države članice, v kateri imata zakonca zadnje skupno obi čajno 
prebivališ če, če je bilo to obi čajno prebivališ če še vedno veljavno manj kot eno 
leto pred za četkom postopka. 
Člen 7 
Litispendenca 
1. Če pred sodiš či različnih držav članic tečejo postopki o isti pr eživninski obveznosti, 
vsa sodišča razen tistega, ki je prvo za čelo postopek, po uradni dolžnosti prekinejo 
svoje postopke, vse dokler se ne ugotovi pristojnost sodiš ča, ki je prvo za čelo 
postopek.  
2. Ko se ugotovi pristojnost sodiš ča, ki je prvo za čelo postopek, se vsa sodiš ča razen 
tistega, ki je prvo za čelo postopek, izre čejo za nepristojna v korist tega sodiš ča. 
 
SL 17   SL Člen 8 
Sorodne pravde 
1. Če tečejo sorodne pravde pred sodiš či različnih držav članic, lahko vsa sodiš ča, razen 
tistega, ki je prvo za čelo postopek, prekinejo postopek. 
2. Če tečejo te pravde na prvi stopnji, se lahko vsa sodiš ča, razen tistega, ki je prvo 
začelo postopek, na zahtevo ene od strank izre čejo za nepristojna, če je sodiš če, ki je 
prvo začelo postopek, pristojno za odlo čanje v zadevnih postopkih in če zakon 
dovoljuje združitev pravd. 
3. Za namene tega člena se šteje, da so pravde sorodne, če so tako tesno povezane med 
seboj, da se zdita njihov a skupna obravnava in odlo čanje o njih smiselni, da bi se s 
tem izognili nevarnosti nezdružljivih sodnih odlo čb, ki bi izhajale iz lo čenih 
postopkov.  
Člen 9 
Začetek postopka 
Za namene tega poglavja se šteje, da je sodiš če začelo postopek: 
a) v trenutku, ko je listina o za četku postopka ali enakovre dna listina vložena na 
sodišču, pod pogojem, da tožnik kasneje ni  opustil dejanj, ki bi jih moral 
opraviti v zvezi z vro čitvijo listine toženi stranki, ali 
b) če je treba vro čiti listino še pred vložitvijo na sodiš če, v trenutku, ko jo prejme 
organ, ki je odgovoren za vro čitev, pod pogojem, da tožnik kasneje ni opustil 
dejanj, ki bi jih moral opraviti v zvezi z vložitvijo listine na sodiš če. 
Člen 10 
Začasni ukrepi in ukrepi zavarovanja 
Pri pravosodnih organih države članice se lahko vloži zahteva za za časne ukrepe ali ukrepe 
zavarovanja, ki jih pred videva pravo te države članice, tudi v primeru, ko so po tej uredbi za 
odločanje o glavni stvari pristojna sodiš ča druge države članice. 
Člen 11 
Preizkus pristojnosti 
Če je sodiš ču predložena zadeva, za katero po tej ure dbi ni pristojno, se po uradni dolžnosti 
izreče za nepristojno.  
 
SL 18   SL Poglavje III 
Pravo, ki se uporablja 
Člen 12 
Učinek na obstoj družinskih razmerij 
Določbe tega poglavja dolo čajo samo pravo, ki se uporablja za preživninske obveznosti, in ne 
določajo prava, ki se uporablja za katero koli razmerje iz člena 1. 
Člen 13 
Temeljna pravila 
1. Preživninske obveznosti ureja pravo države, v kateri ima upravi čenec svoje obi čajno 
prebivališ če.  
2. Pravo sodiš ča se uporabi: 
a) kadar na podlagi prava, dolo čenega v skladu z odstavkom 1, upravi čenec ne 
more pridobiti preživnine od zavezanca, ali 
b) kadar upravi čenec to zahteva in gre za pravo države, v kateri ima zavezanec 
svoje običajno prebivališ če. 
3. Kadar nobeno pravo, dolo čeno v skladu s prejšnjima odstavkoma, ne omogo ča 
upravičencu, da od zavezanca pridobi prež ivnino, in kadar z sklopa okoliš čin izhaja, 
da je preživninska obveznost tesno povezan a z drugo državo, zlasti državo skupnega 
državljanstva upravi čenca in zavezanca; v tem primer u se uporabi pravo države, s 
katero je preživninska obveznost tesno povezana. 
Člen 14 
Izbira prava 
Ne glede na člen 13 lahko upravi čenec in zavezanec: 
a) za potrebe postopka dolo čita pravo sodiš ča, izrecno ali na druga čen 
nedvoumen na čin v trenutku za četka postopka; 
b) v katerem koli trenutku skleneta pisn i sporazum o pravu, ki se uporablja, razen 
kadar gre za preživninsko obveznost do ot roka, mlajšega od osemnajst let, ali 
odraslega, ki zaradi spremembe ali poma njkanja svojih oseb nih sposobnosti ni 
 
SL 19   SL zmožen skrbeti za svoje interese (v nada ljnjem besedilu „ogr oženi odrasel“), in 
pod pogojem, da dolo čita samo enega od naslednjih: 
(i) pravo njunega skupnega dr žavljanstva v trenutku dolo čitve; 
(ii) pravo države njunega skupnega obi čajnega prebivališ ča ali države, v 
kateri ima upravi čenec ali zavezanec svoje obi čajno prebivališ če v 
trenutku dolo čitve; 
(iii) pravo, ki se uporablja za njuna družinska razmerja v trenutku dolo čitve, 
kadar gre za preživninsko obveznost med osebama, ki sta ali sta bili v zakonski zvezi ali drugem razmerju, ki ima v skladu s pravom, ki se za to razmerje uporabi, podobne posledice. 
Člen 15 
Neuporaba prava, dolo čenega na zahtevo zavezanca 
1. Kadar gre za preživninske obveznosti razen tistih do otrok in ogroženih odraslih ter 
med zakoncema ali bivšima zakoncema, lahko zavezanec nasprotuje zahtevi 
upravičenca s tem, da pravo njunega  skupnega državljanstva ali, če nimata skupnega 
državljanstva, pravo države, v kateri ima obi čajno prebivališ če, zanj ne dolo ča 
preživninske obveznosti. 
2. Kadar gre za preživninske obveznosti med zakoncema ali bivšima zakoncema, lahko 
zavezanec nasprotuje zahtevi upravi čenca s tem, da pravo države, s katero je 
zakonska zveza najtesneje povezana, zanj ne dolo ča preživninske obveznosti. 
Člen 16 
Javna institucija 
Pravico javne institucije, da zahteva povra čilo nadomestila, izpla čanega upravi čencu, ureja 
pravo, ki ureja položaj institucije. 
Člen 17 
Področje prava, ki se uporablja 
1. Pravo, ki se uporablja za preživninsko obveznost, dolo ča zlasti: 
(a) obstoj in obseg pravic upravi čenca ter proti komu jih lahko izvršuje; 
(b) v kolikšni meri lahko upravi čenec zahteva preživnino za nazaj; 
(c) način odmere in uskladitev preživninske obveznosti; 
 
SL 20   SL (d) zastaranje in roke  za uvedbo postopka; 
(e) pravico javne institucije, ki je upravi čencu izpla čala preživnino, da pridobi 
povračilo nadomestila, in omejitve obveznosti zavezanca. 
2. Ne glede na vsebino prava, ki se uporablja, mora pri dolo čitvi zneska nadomestila 
preživnine upošteva ti potrebe upravi čenca in sredstva zavezanca. 
Člen 18 
Uporaba prava države ne članice 
Pravo, dolo čeno s to uredbo, se uporabi tudi, če to ni pravo države članice. 
Člen 19 
Zavračanje 
1. Ob upoštevanju odstavka 2, kadar ta uredba  predpisuje uporabo prava ene države, to 
pomeni veljavna pravna pravila v tej državi razen pravil me dnarodnega zasebnega 
prava. 
2. Kadar ta uredba predpi suje uporabo prava države ne članice in pravila mednarodnega 
zasebnega prava te države dolo čajo pravo druge države, sodiš če, pred katerim te če 
postopek, uporabi svoje notranje pravo. 
Člen 20 
Javni red 
Uporaba dolo čbe prava, dolo čenega s to uredbo, se lahko zavrne samo, če je ta uporaba o čitno 
nezdružljiva z javnim redom sodiš ča. Vendar se uporaba dolo čbe prava države članice, 
določenega s to uredbo, ne more zavrniti na tem temelju.  
Člen 21 
Neenotni sistemi 
Kadar je država sestavljena iz ve č ozemeljskih enot z razli čnimi pravili za preživninske 
zadeve, vsaka ozemeljska enota šteje kot država za namen dolo čitve prava, ki se uporablja, v 
skladu s to uredbo. 
 
SL 21   SL Poglavje IV 
Skupna procesna pravila 
Člen 22 
Vročitev 
1. V postopku pred sodiš čem države članice se listina o za četku postopka ali 
enakovredna listina vro či toženi stranki na enega od naslednjih na činov: 
a) z osebno vro čitvijo, ki jo potrjuje potrdilo o pr ejemu z datumom prejema, ki ga 
podpiše naslovnik; 
b) z osebno vro čitvijo, ki jo potrjuje dokument, podpi san s strani pristojne osebe, 
ki je opravila vro čitev, z navedbo, da je naslovni k prejel listino ali je brez 
pravne utemeljitve zavrnil nj en sprejem, ter datumom vro čitve; 
c) s poštno vro čitvijo, ki jo potrjuje pot rdilo o prejemu z datumom prejema, ki ga 
naslovnik podpiše in vrne; 
d) z vro čitvijo preko elektronskega sredstva  prenosa, kot je telefaks ali 
elektronska pošta, ki jo potrjuje potrdilo  o prejemu z datumom prejema, ki ga 
naslovnik podpiše in vrne. 
2. Tožena stranka lahko pripravi svojo obrambo v roku, ki ne sme biti krajši od 30 dni 
od prejema listine, ki je bila vro čena v skladu z odstavkom 1. 
3. Države članice v šestih mesecih po za četku veljavnosti te uredbe sporo čijo Komisiji 
načine vročanja, ki se uporabljajo. Države članice sporo čijo Komisiji vsako 
spremembo v zvezi s temi podatki. 
 Komisija poskrbi, da so  ti podatki javno dostopni. 
Člen 23 
Preizkus dopustnosti 
1. Če se tožena stranka, ki nima obi čajnega prebivališ ča v državi članici, v kateri proti 
njej poteka postopek, ne spus ti v postopek, pristojno sodiš če prekine postopek, 
dokler se ne ugotovi, da je bilo toženi stranki omogo čeno prejeti listino o za četku 
postopka ali enakovred no listino v skladu s členom 22 ali da so bili storjeni vsi 
potrebni koraki v tej smeri. 
2. Če se tožena stranka, ki ima obi čajno prebivališ če v državi ne članici, ne spusti v 
postopek, pristojno sodiš če prekine postopek, dokler se ne  ugotovi, da je bilo toženi 
 
SL 22   SL stranki omogo čeno prejeti listino o za četku postopka ali enakovredno listino 
pravočasno, da je lahko pripravila obrambo, ali da so bili storjeni vsi potrebni koraki 
v tej smeri. 
3. Člen 15 Haaške konvencije z dne 15. novembra 1965 o vro čanju sodnih in 
izvensodnih listin v civ ilnih ali gospodarskih zadevah v tujini se uporablja, če je 
treba vro čiti listino o za četku postopka ali enakovredno listino v skladu s to 
konvencijo.  
Člen 24 
Sodna odlo čba in revizija 
1. Kadar se tožena stranka ni spustila v postopek in 
a) ni ugotovljeno, da je  prejela listino o za četku postopka ali enakovredno listino, 
ali 
b) so ji višja sila ali izredne okoliš čine prepre čile, da bi brez svoje krivde 
ugovarjala zahtevku za preživnino, 
se lahko izda sodna odlo čba, vendar ima tožena stranka pravico, da vloži revizijo pri 
sodišču izvora. 
2. Rok za vložitev revizije za čne teči od dneva, ko se ugotovi, da  je bila tožena stranka 
seznanjena s sodno odlo čbo in je bila sposobna ukrepati, in najkasneje od dneva, ko 
jo je organ, pristojen za iz vršitev, obvestil o tej sodni odlo čbi. Ta rok ne sme biti 
krajši od 20 dni. 
3. Vložena revizija zadrži vse izvršiln e ukrepe, ki jih je sprejela država članica. 
Poglavje V 
Izvršljivost sodnih odlo čb 
Člen 25 
Izvršljivost 
Sodna odlo čba, ki je izdana in izvršljiva v državi članici, se prizna in je izvršljiva v drugi 
državi članici, ne da bi bila potrebna razglasite v izvršljivosti in brez možnosti nasprotovanja 
njenemu priznanju. 
 
SL 23   SL Člen 26 
Začasna izvršitev 
Sodna odlo čba, izdana v državi članici, je izvršljiva po samem zakonu ne glede na morebitna 
pravna sredstva, ki jih pre dvideva nacionalno pravo. Pla čila varščine ni možno naložiti. 
Poglavje VI 
Izvršitev 
Člen 27 
Postopek izvršitve 
Ob upoštevanju dolo čb te uredbe postopek izvršitve sodnih odlo čb, izdanih v drugi državi 
članici, ureja pravo države članice izvršitve. 
Člen 28 
Listine 
Stranka, ki v državi članici zahteva priznanje ali izvršitev sodne odlo čbe, izdane v drugi 
državi članici, predloži izvod sodne odlo čbe, ki izpolnjuje pogoje, potrebne za potrditev 
njegove verodostoj nosti, ter izvle ček, ki ga sestavi pristojni or gan na standardnem obrazcu iz 
Priloge 1 k tej uredbi. 
Pristojni organi države članice izvršitve ne morejo zahtevati prevoda. 
Člen 29 
Brezplačna pravna pomo č 
Če je bila vlagatelju zahteve v državi članici izvora odobrena popolna ali delna brezpla čna 
pravna pomo č ali oprostitev stroškov postopka, je ta v postopku izvršitve upravi čen do kar 
najširšega obsega brezpla čne pravne pomo či ali oprostitve stroškov postopka, ki ju dopuš ča 
pravo države članice izvršitve. 
 
SL 24   SL Člen 30 
Varščina in polog 
Od stranke, ki v eni od držav članic vloži zahtevo za izvršitev sodne odlo čbe, izdane v drugi 
državi članici, ni dovoljeno zahtevati nobene oblike varš čine ali pologa iz razloga, ker je ta 
stranka tuj državljan ali ker nima stalnega prebivališ ča ali ker ne prebiva v državi, v kateri se 
zahteva izvršitev. 
Člen 31 
Uradna potrditev ali podobna formalnost 
Za listine iz člena 28 se ne zahteva nikakršna ur adna potrditev ali podobna formalnost. 
Člen 32 
Preverjanje vsebine sodne odlo čbe 
1. Sodna odlo čba, izdana v državi članici, v nobenem primeru ne more biti predmet 
preverjanja vsebin e v drugi državi članici med postopkom izvršitve.  
2. Vendar lahko pris tojni organ države članice izvršitve po lastni presoji odlo či, da 
omeji izvrševanje sodne odlo čbe sodišča izvora na samo en del zahtevka za 
preživnino, če bi izvršitev v celoti povzro čila oškodovanje zaš čitenega dela 
premoženja zavezanca, v skladu s pravom države članice izvršitve. 
Člen 33 
Zavrnitev ali prekinitev izvršitve  
Celotna ali delna zavrnitev ali prekinitev izvršitve sodne odlo čbe sodišča izvora se lahko na 
zahtevo zavezanca odredi samo v naslednjih primerih: 
a) zavezanec navaja nove okoliš čine ali okoliš čine, ki so bile sodiš ču izvora 
nepoznane ob izdaji sodne odlo čbe;  
b) zavezanec je vložil revizijo sodne odlo čbe pri sodiš ču izvora v skladu s členom 
24 in nova sodna odlo čba še ni bila sprejeta; 
c) zavezanec je že poravnal svoj dolg; 
d) pravica do pridobitv e izvršitve sodne odlo čbe od sodiš ča izvora je v celoti ali 
delno zastarala; 
 
SL 25   SL e) sodna odlo čba sodišča izvora je neskladna s sodno odlo čbo, izdano v državi 
članici izvršitve, ali sodno odlo čbo, ki izpolnjuje pogoje,  potrebne za priznanje 
v državi članici izvršitve. 
Člen 34 
Nalog za samodejni mese čni odtegljaj 
1. Na zahtevo upravi čenca lahko sodiš če izvora izda nalog za samodejni mese čni 
odtegljaj, ki je v drugi državi članici naslovljen na delo dajalca zavezanca ali ban čno 
ustanovo, v kateri ima zavezanec ban čni račun. Nalog za samodejni mese čni 
odtegljaj je v državi članici naslovnici enako izvršljiv kot sodna odlo čba v skladu s 
členoma 25 in 26. 
2. Nalog za samodejni mese čni odtegljaj se lahko izda samo, če je bila sodna odlo čba 
vročena zavezancu na enega od na činov iz člena 22. 
3. Zahtevek in nalog za samodejni mese čni odtegljaj sta v skladu s standardnimi 
obrazci iz Priloge III k tej uredbi.  
4. Sodiš če izvora s priporo čenim dopisom s povratnico pošlje nalog za samodejni 
mesečni odtegljaj: 
a) delodajalcu zavezanca ali ban čni ustanovi, v kateri ima zavezanec ban čni 
račun, in 
b) najkasneje pet dni kasneje zavezancu, skupaj s sodno odlo čbo sodišča izvora in 
obvestilom v skladu s standardnim obr azcem iz Priloge IIIa k tej uredbi. 
5. Od prejema naloga za samodejni mese čni odtegljaj naslovnik za čne z odtegljaji. Če 
zaradi popolne nezmožnosti ne more izvršiti  teh odtegljajev, o tem najkasneje 30 dni 
po potrdilu o prejemu ali zadnjem odtegljaju obvesti sodiš če izvora.  
6. Kadar se proti zavezancu izda nalog za samodejni odtegljaj, mora le-ta obvestiti 
upravičenca in sodiš če izvora o vsaki spremembi delodajalca ali ban čnega računa. 
Člen 35 
Nalog za za časno zamrznitev ban čnega računa 
1. Upravi čenec lahko od sodiš ča, ki odlo ča o glavni stvari, zaht eva izdajo naloga za 
začasno zamrznitev ban čnega računa, ki je naslovljen na ban čno ustanovo, v kateri 
ima zavezanec ban čni račun, v drugi državi članici. Zahtevek in nalog za za časno 
zamrznitev ban čnega računa sta v skladu s standardnimi obrazci iz Priloge IV k tej 
uredbi. 
2. Sodiš če odloči o zahtevku upravi čenca v 8 dneh brez posvetovanja z zavezancem o 
vložitvi te vloge in ne  da bi zavezancu omogo čilo biti zaslišan. Sodiš če izda nalog za 
 
SL 26   SL začasno zamrznitev, kadar meni, da zahtevek upravi čenca ni o čitno brez temelja, in 
kadar obstaja resno tveganje, da zavezanec ne bo izvršil obveznosti. 
3. Nalog za za časno zamrznitev: 
a) sodiš če s priporo čenim dopisom s povratnico pošlje ban čni ustanovi, v kateri 
ima zavezanec ban čni račun; 
b) povzro či, da je od prejema prepoveda na vsaka transakcija na ban čnem računu, 
ki bi povzro čila nezmožnost pla čila zneska, dolo čenega z nalogom za za časno 
zamrznitev, s strani imetnika ra čuna. 
4. Sodiš če obvesti upravi čenca in zavezanca o izdaji naloga za za časno zamrznitev s 
priporočenim dopisom s potrdilom o pr ejemu, takoj ko je zaradi tega naloga nastala 
posledica, opisana v to čki b odstavka 3.  
5. Zavezanec lahko zahteva umik naloga za za časno zamrznitev od sodiš ča, ki je izdalo 
ta nalog; sodiš če o tem odlo či v 8 dneh. Sodiš če lahko ugodi njegovi zahtevi s tem, 
da od zavezanca zahteva, če je primerno, da predloži varš čino.  
6. Nalog za za časno zamrznitev preneha u činkovati, ko sodiš če odredi njegov umik ali 
če sodišče ne odlo či v 8 dneh, in najkasneje, ko izda sodno odlo čbo o glavni stvari. 
Nalog za samodejni mese čni odtegljaj lahko na domesti nalog za za časno zamrznitev 
od izdaje sodne odlo čbe o glavni stvari, če upravičenec to zahteva v skladu s členom 
34. 
Sodišče s priporo čenim dopisom s povratnico pošlje ban čni ustanovi sodno odlo čbo, 
s katero se nalog za za časno zamrznitev odpravi.  
Člen 36 
Položaj zahtevkov za preživnino 
Zahtevki za preživnino imajo prednost pr ed vsemi drugimi dolgovi zavezanca, vklju čno z 
dolgovi iz stroškov izvrševanja sodnih odlo čb. 
 
SL 27   SL Poglavje VII 
Javne listine in dogovori 
Člen 37 
Izvršljivost javnih listin in dogovorov 
Listine, ki so bile uradno sestavljene ali regist rirane kot javne listine in so izvršljive v eni 
izmed držav članic, kakor tudi dogovori med stranka mi, ki so izvršljivi v državi članici, se 
priznajo in so enako izvršljivi kot sodne odlo čbe v skladu s členom 25. 
Člen 38 
Izvršitev javnih listin in dogovorov 
1. Za priznanje in izvršitev javnih listin in  dogovorov med strankama, ki so izvršljivi, se 
uporabljajo dolo čbe poglavja VI. Pris tojni organ države članice, v kateri je izvršljiva 
javna listina ali dogovor med strankama, izda  na zahtevo vsake zainteresirane stranke 
izvleček listine na standardnem obrazcu iz Priloge II k tej uredbi. 
2. Upravi čenec, ki želi uporabiti dolo čbe členov 34 in 35, se la hko obrne na sodiš če 
kraja svojega obi čajnega prebivališ ča. 
Poglavje VIII 
Sodelovanje 
Člen 39 
Osrednji organi 
1. Vsaka država članica dolo či enega ali ve č osrednjih organov za pomo č pri uporabi te 
uredbe in za vsakega opredeli ge ografsko ali funkcijsko pristojnost. 
2. Kadar država članica dolo či več osrednjih organov, se obv estila navadno pošljejo 
neposredno ustreznemu osrednjemu pristojnemu organu. Kadar se obvestilo pošlje osrednjemu organu, ki ni pristojen, je ta organ odgovoren, da pošlje obvestilo naprej 
pristojnemu osrednjemu organu in o tem obvesti pošiljatelja. 
3. Države članice sporo čijo Komisiji v šestih mesecih po za četku veljavnosti te uredbe: 
 
SL 28   SL a) nazive, naslove in sredstva sporo čanja osrednjih organov, dolo čenih v skladu s 
tem členom; 
b) jezike, ki jih spre jemajo osrednji organi. 
Države članice sporo čijo Komisiji vsako spremembo v zvezi s temi podatki.  
Komisija poskrbi, da so  ti podatki javno dostopni. 
Člen 40 
Glavne naloge 
Osrednji organi sporo čijo podatke o nacionalni zakonodaji in postopkih v preživninskih 
zadevah ter ustrezno ukrepajo za boljšo upora bo te uredbe in boljše sodelovanje. Temu 
namenu služi Evropska pravosodna mreža v civiln ih in gospodarskih zadevah, ustanovljena z 
Odločbo 2001/470/ES. 
Člen 41 
Sodelovanje v posameznih zadevah 
1. Osrednji organi sodelujejo v posameznih zadevah za dosego ciljev te uredbe. V ta 
namen neposredno ali s pomo čjo javnih ali drugih organov sprejmejo vse ustrezne 
ukrepe, da bi: 
a) zbrali in si izmenjali podatke: 
(i) o položaju upravi čenca in zavezanca zlasti z uporabo členov od 44 do 47, 
(ii) o vseh postopkih, ki potekajo, ali (iii) o vseh sprejetih sodnih odlo čbah; 
b) nudili podatke in pomo č upravičencem, ki so vpleteni v postopek na njihovem 
ozemlju; 
c) olajšali sklenitev dogovorov med upravi čenci in zavezanci s posredovanjem ali 
drugimi sredstvi in v ta namen omogo čili boljše čezmejno sodelovanje. 
2. Upravi čenec, ki ima obi čajno prebivališ če v državi članici, lahko zahteva, da ga 
zastopa: 
a) osrednji organ države članice na ozemlju, na katerem se nahaja sodiš če, ki 
odloča o zahtevku v preživninski zadevi, ali 
b) osrednji organ države članice izvršitve. 
 
SL 29   SL V tem odstavku pomeni zastopanje sklop ravnanj za pridobitev sodne odlo čbe ter 
učinkovito izterjavo zahtevka za preživnino. 
Člen 42 
Metoda dela 
1. Upravi čenec, ki deluje sam ali s posredova njem osrednjega organa države članice, v 
kateri ima obi čajno prebivališ če, lahko na osrednji organ države članice naslovi 
prošnjo za pomo č na podlagi člena 41.  
Upravičenec lahko svojo prošnj o vloži pri sodiš ču kraja, kjer obi čajno prebiva; 
sodišče sprejme potrebne ukrepe za zagotovi tev posredovanja prošnje in njene 
izvršitve v povezavi z osrednjim organom države članice, ki jo prošnja zadeva. 
2. Prošnja za pomo č vsebuje vse dosegljive podatke, pomembne za njeno izvršitev.  
3. Ob upoštevanju odstavka 4 je pomo č, ki jo nudijo osrednji, javni ali drugi organi v 
skladu s členom 41 ter osebe, ki  jih ti organi dolo čijo, brezpla čna.  
4. Od upravi čenca se lahko zahteva, da prispeva k st roškom zastopanja, ki so nastali v 
skladu s členom 41(2). Vendar se prispevka  ne sme zahte vati od upravi čenca, ki v 
državi članici, v kateri ima obi čajno prebivališ če, izpolnjuje pogoje za pridobitev 
brezplačne pravne pomo či. 
5. Vsak osrednji organ sam krije svoje stroške. 
Člen 43 
Srečanja 
1. Za lažjo uporabo te uredbe im ajo osrednji organi redna sre čanja. 
2. Ta sre čanja se sklicujejo v skladu z Odlo čbo 2001/470/ES o ustanovitvi Evropske 
pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah. 
Člen 44 
Dostop do podatkov 
1. Osrednji organi podelijo dostop do podatkov, ki omogo ča olajšanje izterjave 
zahtevkov za preži vnino pod pogoji, dolo čenimi v tem poglavju. Ti podatki se nudijo 
za doseganje naslednjih ciljev: 
a) ugotovitev, kje se nahaja zavezanec; b) ocena premoženja zavezanca, zlasti zn eska in narave njegovih prihodkov; 
 
SL 30   SL c) ugotovitev delodajalca zavezanca; 
d) ugotovitev ban čnega računa zavezanca. 
2. Podatki iz odstavka 1 zajemajo najmanj tiste, s katerimi razpolagajo uprave in 
organi, ki so v državah članicah pristojni za naslednja podro čja:  
a) davki in dajatve, b) socialna varnost, vklju čno s pobiranjem socialnih prispevkov delodajalcev 
zaposlenih oseb, 
c) registri prebivalstva, d) registri premoženja, e) registracija motornih vozil, f) centralne banke. 
3. Dostop do podatkov iz tega člena v nobenem primeru ne more povzro čiti 
vzpostavitve novih zbirk podatkov v državi članici. 
Člen 45 
Posredovanje podatkov 
1. Upravi čenec se lahko obrne na osrednji organ prosilec države članice, v kateri ima 
običajno prebivališ če, s posredovanjem sodiš ča kraja, kjer ima obi čajno prebivališ če, 
ki posreduje njegovo prošnjo, če meni, da je v skladu s pogoji iz tega poglavja. 
2. Osrednji organ predloži prošnjo za posredovanje podatkov drugemu osrednjemu 
organu na standardnem obrazcu iz Priloge V k tej uredbi. 
3. Prošnja za pridobitev podatkov iz člena 44(1)(a) se lahko predloži v vsakem 
trenutku. Prošnja za pridobitev podatkov iz člena 44(1)(b), 44(1) (c) in 44(1)(d) se 
lahko predloži, kadar lahko upravi čenec predloži izvle ček sodne odlo čbe na podlagi 
člena 28 ali izvle ček listine na podlagi člena 38(1). 
4. Poleg obrazca iz odstavka 1 lahko zaprošeni osrednji or gan od osrednjega organa 
prosilca zahteva predložitev listin, skladnih z namenom izpolnitve enega od ciljev iz 
člena 44(1). 
5. Treba je predložiti prevod ustreznih listin, razen če zaprošena država članica oprosti 
spoštovanja te zahteve. Države članice najkasneje v šestih mesecih po za četku 
veljavnosti te uredbe obvestijo Komisijo o tem, ali zahtevajo prevode na podlagi tega 
odstavka.  
Komisija poskrbi, da so  ti podatki javno dostopni. 
 
SL 31   SL Če je prošnjo za posredovan je podatkov predložil upravi čenec, ki je v celoti ali delno 
pridobil brezpla čno pravno pomo č, prevod naredi organ prosilec brez stroškov za 
upravičenca. 
6. Zaprošeni organi sporo čijo podatke organom prosilcem. Če zaprošeni organ ne more 
predložiti zahtevanih podatkov, o tem nem udoma obvesti organa prosilca in navede 
razloge za to nezmožnost. 
Člen 46 
Uporaba podatkov 
1. Osrednji organ prosilec, ki prej me podatek, le-tega nemudoma sporo či sodišču, ki 
mu je posredovalo prošnjo v skladu s členom 45(1). Osrednji organ prosilec uni či 
podatek, potem ko ga je sporo čil sodišču. 
2. Podatek, sporo čen v skladu s to uredbo, lahko uporabi samo sodiš če za namen 
olajšanja izterjave zahtevkov za preživnino. Vendar lahko sodiš če posreduje ta 
podatek, ne da bi ga razkrilo upravi čencu, organom, pristojnim za vro čanje sodnih in 
zunajsodnih listin, ter organom, pristojnim za izvrševanje sodne odlo čbe. Ta podatek 
uničijo ti organi, potem ko ga uporabijo. 
3. Sodiš če lahko hrani podatek, sporo čen v skladu s to uredbo, tako dolgo, dokler ga 
potrebuje za olajšanje izterjave zahtevka  za preživnino. Rok hrambe ne sme prese či 
enega leta. 
Člen 47 
Podatki, sporo čeni zavezancu 
Zaprošeni osrednji organ sporo či zavezancu: 
a) podatke, ki jih je organ sporo čil, in način, na katerega jih je pridobil; 
b) identiteto naslovnikov omenjenih podatkov; c) pogoje, pod katerimi se lahko ti podatki uporabijo na podlagi te uredbe; 
d) pravice in pravna sredstva, s kateri mi razpolaga zavezanec v skladu z notranjo 
zakonodajo, sprejeto ob uporab i Direktive 95/46/ES; 
e) kontaktne podatke nadzornega organa , vzpostavljenega ob uporabi Direktive 
95/46/ES, tako v državi članici osrednjega organa  prosilca, kot v državi članici 
zaprošenega osrednjega organa, 
razen če mu osrednji organ prosilec v prošnji za posredovanje, predloženi v skladu s členom 
45(2), ni navedel, da bi bilo to mnenje za zavezanca takšne narave, da bi posegalo v 
učinkovito izterjavo zahtevka za preživnino; v tem primeru zaprošeni osrednji organ odloži 
mnenje za zavezanca za obdobje, ki ne sme prese či 60 dni. 
 
SL 32   SL Poglavje IX 
Splošne in kon čne določbe 
Člen 48 
Razmerja do drugih pravnih instrumentov Skupnosti 
1. Ta uredba v preživninskih zadevah nadomeš ča Uredbo (ES) št. 44/2001 in Uredbo 
(ES) št. 805/2004. 
2. Člen 19 Uredbe (ES) št. 1348/2000 se ne  uporablja za preživninske zadeve. 
3. Ob upoštevanju odstavka 2 ta uredba ne  vpliva na uporabo Uredbe (ES) št. 
1348/2000 in Uredbe (ES) št. 1206/2001. 
Člen 49 
Razmerja z drugimi pravnimi instrumenti 
S to uredbo so med državami članicami nadomeš čene konvencije in pogodbe, ki se nanašajo 
na zadeve, urejene s to uredbo, in  h katerim so pristopile države članice. 
Člen 50 
Spremembe prilog 
Vse spremembe prilog te uredbe se sprejm ejo v skladu s svet ovalnim postopkom iz člena 
51(2). 
Člen 51 
Odbor 
1. Komisiji pomaga odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic, ki mu predseduje 
predstavnik Komisije.  
2. V primeru sklicevanja na ta odstave k se uporablja svetovalni postopek, dolo čen v 
členu 3 Sklepa 1999/468 ES, ob upoštevanju dolo čb člena 7(3) Sklepa. 
 
SL 33   SL Člen 52 
Prehodna dolo čba 
1. Dolo čbe te uredbe se uporabljajo samo za za čete postopke, listine, ki so bile uradno 
sestavljene ali registrirane kot javne listine, ter za sporazume, sklenjene po za četku 
veljavnosti te uredbe. 
2. Vendar pa: 
a) se členi od 12 do 21 glede prava, ki se uporablja, uporabljajo za postopek, ki v 
času začetka veljavnosti te uredbe že poteka, če se vse stranke s tem izrecno ali 
na drugačen nedvoumen na čin strinjajo; 
b) se členi od 27 do 36 glede izvrš itve uporabljajo za sodne odlo čbe in javne 
listine, ki so bile v skladu z Uredbo (ES)  št. 44/2001 razglašene za izvršljive ali 
so bile potrjene kot evropski nalogi za izvršbo v skladu z Uredbo (ES) št. 805/2004 v času začetka veljavnosti te uredbe; 
c) se členi od 39 do 47 glede sodelovanja uporabljajo za vsak postopek, ki v času 
začetka veljavnosti te uredbe že poteka. 
Člen 53 
Začetek veljavnosti 
1. Ta uredba za čne veljati 1. januarja 2008. 
2. Ta uredba se za čne uporabljati 1. januarja 2009, z izjemo členov 22(3), 39 in 45(5), 
ki se začnejo uporabljati ob za četku veljavnosti. 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 34   SL PRILOGA  
PRILOGA I  
IZVLEČEK SODNE ODLO ČBE V PREŽIVNINSKI ZADEVI 
(člen 28 Uredbe Sveta … o pristo jnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju 
sodnih odlo čb ter sodelovanju v preživninskih zadevah25) 
1. Država članica 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
2. Sodišče 
2.1. Naziv: 
2.2. Ulica in številka/poštni predal: 
2.3. Kraj in poštna številka: 
 
3. Tožeča stranka 
3.1. Ime in priimek: 
3.2. Ulica in številka/poštni predal: 
3.3. Kraj in poštna številka: 
3.4. Država: 
3.5. Tel. (*): 
3.6. Elektronski naslov (*): 
 
4. Tožena stranka 
4.1. Ime in priimek: 
4.2. Ulica in številka/poštni predal: 
4.3. Kraj in poštna številka: 
4.4. Država: 
4.5. Tel. (*): 
4.6. Elektronski naslov (*): 
(*) Neobvezno.  
                                                 
25 UL L … 
 
SL 35   SL 5. Sodna odlo čba 
5.1. Znesek zahtevka za preživnino 
Valuta:  □ euro □ [funt šterling] □ ciprski funt □ češka krona 
□ estonska krona □ madžarski forint □ malteška lira □ latvijski lats  
□ litovski litas □ slovaška krona □ švedska krona □ slovenski tolar 
□ poljski zlot □ drugo (pojasnite): ……………………………. 
5.2. Datum zapadlosti obrokov 
5.2.1. Celotno izpla čilo v enkratnem znesku…………………………….  
5.2.2. Delno izpla čilo v enkratnem znesku……………………………….  
V tem primeru prosimo navedite znesek enkratnega izpla čila: 
5.2.3. Periodi čno izplačilo (navedite znesek, če ni enak znesku zahtevka za preživnino, 
navedenega v to čki 5.1): 
Enkrat tedensko…………………………………………………..…….  
Enkrat mese čno…………………………………………………..…….  
Drugo (pojasnite)………………………………………………………..  
5.3. Uskladitev  
Če se znesek iz to čke 5.2.3 usklajuje, navedite koli čnik uskladitve: 
Uskladitev se uporablja od: 
 
Datum: 
Podpis in/ali žig pristojnega organa: 
 
SL 36   SL PRILOGA II 
IZVLEČEK LISTINE V PREŽIVNINSKI ZADEVI 
(člen 38 Uredbe Sveta … o pristo jnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju 
sodnih odlo čb ter sodelovanju preživninskih zadevah26) 
 
1. Država članica 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Vrsta listine 
2.1. Javna listina ……………………. □ 
ki jo je sestavil (identiteta in kraj ustanove): 
dne (datum): 
2.2. Dogovor med strankama.……….. □ 
sklenjen v (kraj): 
dne (datum): 
 
3. Upravi čenec 
3.1. Ime in priimek: 
3.2. Ulica in številka/poštni predal: 
3.3. Kraj in poštna številka: 
3.4. Država: 
3.5. Tel. (*): 
3.6. Elektronski naslov (*): 
 
                                                 
26 UL L … 
 
SL 37   SL 4. Zavezanec 
4.1. Ime in priimek: 
4.2. Ulica in številka/poštni predal: 
4.3. Kraj in poštna številka: 
4.4. Država: 
4.5. Tel. (*): 
4.6. Elektronski naslov (*): 
(*) Neobvezno.  
5. Vsebina listine 
5.1. Znesek zahtevka za preživnino 
Valuta:  □ euro □ [funt šterling] □ ciprski funt □ češka krona 
□ estonska krona □ madžarski forint □ malteška lira □ latvijski lats  
□ litovski litas □ slovaška krona □ švedska krona □ slovenski tolar 
□ poljski zlot □ drugo (pojasnite):……………………………. 
5.2. Datum zapadlosti obrokov 
5.2.1. Celotno izpla čilo v enkratnem znesku……………….………….  
5.2.2. Delno izpla čilo v enkratnem znesku…………………………….  
V tem primeru prosimo navedite znesek enkratnega izpla čila: 
5.2.3. Periodi čno izplačilo (navedite znesek, če ni enak znesku zahtevka za preživnino, 
navedenega v to čki 5.1): 
Enkrat tedensko………………………………………………..…….  
Enkrat mese čno……………………………………………...……….  
Drugo (pojasnite)……………………………………………………..  
5.3. Uskladitev  
Če se znesek iz to čke 5.2.3 usklajuje, navedite koli čnik uskladitve:  
Uskladitev se uporablja od:  
 
Datum: 
Podpis in/ali žig pristojnega organa: 
 
SL 38   SL PRILOGA III 
NALOG ZA SAMODEJNI MESE ČNI ODTEGLJAJ 
(člen 34 Uredbe Sveta … o pristo jnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju 
sodnih odlo čb ter sodelovanju v preživninskih zadevah27) 
 
1. Država članica 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Sodišče 
2.1. Naziv: 
2.2. Ulica in številka/poštni predal: 
2.3. Kraj in poštna številka: 
 
3. Tožeča stranka 
3.1. Ime in priimek: 
3.2. Ulica in številka/poštni predal: 
3.3. Kraj in poštna številka: 
3.4. Država: 
3.5. Tel. (*): 
3.6. Elektronski naslov (*): 
3.7. Bančni kontaktni podatki: 
Mednarodna številka ban čnega računa (International Banking Account Number – IBAN): 
Bančna identifikacijska koda (Bank Identification Code – BIC): 
 
                                                 
27 UL L … 
 
SL 39   SL 4. Zavezanec 
4.1. Ime in priimek: 
4.2. Ulica in številka/poštni predal: 
4.3. Kraj in poštna številka: 
4.4. Država: 
4.5. Tel. (*): 
4.6. Elektronski naslov (*): 
(*) Neobvezno.  
5. Zahtevek za samodejni odtegljaj 
5.1. Datum sodne odlo čbe, s katero je dolo čen znesek zahtevka za preživnino: 
5.2. Znesek mese čnega odtegljaja:  
Valuta:  □ euro □ [funt šterling] □ ciprski funt □ češka krona 
□ estonska krona □ madžarski forint □ malteška lira □ latvijski lats  
□ litovski litas □ slovaška krona □ švedska krona □ slovenski tolar 
□ poljski zlot □ drugo (pojasnite): ……………………………. 
5.3. Uskladitev  
Če se znesek iz to čke 5.2 usklajuje,  navedite koli čnik uskladitve:  
Uskladitev se uporablja od:  
5.4. Naslovnik 
5.4.1 Banka zavezanca: 
Mednarodna številka ban čnega računa (International Banking Account Number – IBAN): 
Bančna identifikacijska koda (Bank Identification Code – BIC): 
5.4.2 Delodajalec zavezanca: 
 
 
SL 40   SL 6. Nalog za odtegljaj 
 Zahtevek za samodejni odtegljaj se zavrne.  
 Naloži se:  
(naslovnik iz to čke 5.4) 
da vsak mesec odtegne  od plače  z bančnega računa: 
(zavezanec iz to čke 4) 
znesek: 
(znesek, dolo čen v točki 5.2) 
za: 
(tožeča stranka iz to čke 3).  
Če teh odtegljajev ne morete izvršiti, morate o tem v 30 dneh po prejemu te listine ali 
zadnjem izvršenem odtegljaju obvestiti sodiš če iz točke 2 (člen 33(5) Uredbe Sveta … o 
pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb ter sodelovanju v 
preživninskih zadevah). 
 
Datum: 
Podpis in/ali žig pristojnega organa: 
 
SL 41   SL PRILOGA IIIa 
OBVESTILO ZA ZAVEZANCA, PROTI KATEREMU JE BIL IZDANNALOG ZA 
SAMODEJNI MESE ČNI ODTEGLJAJ  
(člen 34(4)(b) Uredbe Sveta … o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in 
izvrševanju sodnih odlo čb ter sodelovanju v preživninskih zadevah28) 
1. Revizija 
Proti vam je bil izdan nalog za samodejni odtegljaj. Ta nalog in odlo čba sodišča izvora sta 
vam bila poslana hkrati s tem obvestilom. 
Pravico imate, da vl ožite revizijo odlo čbe sodišča izvora, če se niste spustili v postopek in: 
a) če niste prejeli listine o za četku postopka ali enakovr edne listine, ali  
b) če so vam višja sila ali izredne okoliš čine prepre čile, da bi brez svoje krivde 
ugovarjali zahtevku za preživnino. 
Revizijo lahko vložite v roku ……………dni od dneva prejema tega obvestila. 
2. Izvršitev. 
Če nimate pravice vložiti revizije odlo čbe sodišča izvora v skladu s to čko 1 ali če nočete 
vložiti revizije, vendar nasprotu jete izvršitvi te sodne odlo čbe, se lahko obrnete na pristojne 
organe države, v kateri pot eka izvršitev, v skladu s členom 33 Uredbe Sveta (...) o pristojnosti, 
pravu, ki se uporablja, priznava nju in izvrševanju sodnih odlo čb ter sodelovanju v 
preživninskih zadevah. 
 
Datum: 
Podpis in/ali žig pristojnega organa: 
 
                                                 
28 UL L … 
 
SL 42   SL PRILOGA IV 
NALOG ZA ZA ČASNO ZAMRZNITEV BAN ČNEGA RA ČUNA 
(člen 35(1) Uredbe Sveta … o pris tojnosti, pravu, ki se uporablja , priznavanju in izvrševanju 
sodnih odlo čb ter sodelovanju v preživninskih zadevah29) 
 
1. Država članica 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Sodišče 
2.1. Naziv: 
2.2. Ulica in številka/poštni predal: 
2.3. Kraj in poštna številka: 
 
3. Tožeča stranka 
3.1. Ime in priimek: 
3.2. Ulica in številka/poštni predal: 
3.3. Kraj in poštna številka: 
3.4. Država: 
3.5. Tel. (*): 
3.6. Elektronski naslov (*): 
 
4. Zavezanec 
4.1. Ime in priimek: 
4.2. Ulica in številka/poštni predal: 
4.3. Kraj in poštna številka: 
                                                 
29 UL L … 
 
SL 43   SL 4.4. Država: 
4.5. Tel. (*): 
4.6. Elektronski naslov (*): 
(*) Neobvezno.  
5. Zahteva za za časno zamrznitev ban čnega računa 
5.1. Razlogi za zahtevo (razložite resno tveganje , da zavezanec ne bo izvršil obveznosti): 
5.2. Znesek, ki ga je treba zamrzniti 
Valuta:  □ euro □ [funt šterling] □ ciprski funt □ češka krona 
□ estonska krona □ madžarski forint □ malteška lira □ latvijski lats  
□ litovski litas □ slovaška krona □ švedska krona □ slovenski tolar 
□ poljski zlot □ drugo (pojasnite): …………………………….  
5.3. Naslovnik (banka zavezanca) 
5.3.1. Ustanova: 
5.3.2 Mednarodna številka ban čnega računa (International Banki ng Account Number – 
IBAN) zavezanca: 
 
6. Nalog za za časno zamrznitev ban čnega računa 
 Zahteva za za časno zamrznitev ban čnega računa se zavrne. 
 Naloži se:  
(naslovnik iz to čke 5.3) 
prepoved, da na ban čnem računu, ki pripada: 
(zavezanec iz to čke 4) 
izvaja vse transakcije, ki bi povzro čile znižanje pozitivnega salda na ra čunu pod znesek: 
(znesek, dolo čen v točki 5.2) 
 
Datum: 
Podpis in/ali žig pristojnega organa: 
 
SL 44   SL PRILOGA V  
PROŠNJA ZA POSR EDOVANJE PODATKOV 
(člen 45 Uredbe Sveta … o pristo jnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju 
sodnih odlo čb ter sodelovanju v preživninskih zadevah30) 
 
1. Država članica. 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Tožeča stranka 
2.1. Osrednji organ prosilec 
2.1.1. Naziv: 
2.1.2. Ulica in številka/poštni predal: 
2.1.3. Kraj in poštna številka: 
2.1.4. Tel.: 
2.1.5. Elektronski naslov 
2.2. ki deluje na zahtevo naslednjega sodiš ča: 
2.2.1. Naziv: 
2.2.2. Ulica in številka/poštni predal: 
2.2.3. Kraj in poštna številka: 
2.2.4. Tel.: 
2.2.5. Elektronski naslov 
 
                                                 
30 UL L … 
 
SL 45   SL 3. Naslovnik – zaprošeni osrednji organ 
3.1. Naziv: 
3.2. Ulica in številka/poštni predal: 
3.3. Kraj in poštna številka: 
3.4. Država: 
3.5. Tel.: 
3.6. Elektronski naslov: 
 
4. Zaprošeni podatki 
4.1. Zadevni zavezanec 
4.1.1. Ime in priimek: 
4.1.2. Zadnji znani naslov: 
4.1.3. Drugi podatki, ki bi lahko b ili koristni (opis, naziv prej šnjega delodajalca, naslov 
družinskih članov, podatki o vozilu, ki je last zavezanca, podatki o nepremi čnini, ki je last 
zavezanca): 
Fotografija priložena…………………………….………………….  
4.2. Iskani podatki 
4.2.1. Naslov zavezanca………………………….……………..  
4.2.2. Identiteta delodajalca zavezanca…………..……………....  
4.2.3. Podatki o ban čnem računu zavezanca…..………………....  
4.2.4. Ocena premoženja zavezanca……………….……………..  
4.2.5. Znesek prihodkov zavezanca……………….……………..  
 
5. Zahtevane listine za podatke iz to čk od 4.2.2 do 4.2.5 (priložite kopijo) 
5.1. Sodna odlo čba………………………………………………..  
5.2. Javna listina……………………………………….…………..  
5.3. Dogovor med strankama.……………………………………...  
 
SL 46   SL  
POMEMBNO  (člen 47 Uredbe Sveta … o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in 
izvrševanju sodnih odlo čb ter sodelovanju v pr eživninskih zadevah):   
Zavezanca ni treba obvestiti o posredovanju podatkov, dokler osrednji organ prosilec o 
tem ne obvesti zaprošenega osrednjega organa   
Zavezanca se lahko obvesti o posredovanju podatkov   
 
Datum: 
Podpis in/ali žig pristojnega organa: