UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

1. V tem letnem poročilu je predstavljena ocena Sodišča o Evropskih razvojnih skladih (ERS). Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi leta 2010 so prikazane v tabeli 1 .

Posebne značilnosti Evropskih razvojnih skladov

2. Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument za zagotavljanje pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Ustanovljen je bil leta 1957 z Rimsko pogodbo. Okvir za odnose Evropske unije z državami AKP in ČDO je sporazum o partnerstvu, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 za obdobje dvajsetih let („Sporazum iz Cotonouja“). Njegov osrednji cilj je zmanjšanje in sčasoma izkoreninjenje revščine v skladu s cilji trajnostnega razvoja in postopne vključitve držav AKP in ČDO v svetovno gospodarstvo. Temelji na treh dopolnjujočih se stebrih: — razvojno sodelovanje, — gospodarsko in trgovinsko sodelovanje ter — politična razsežnost.

3. Programsko načrtovanje dejavnosti, financiranih iz posameznih ERS, se izvede na začetku vključenega obdobja. Državni strateški načrt, ki ga po posvetovanju s širokim krogom akterjev na področju razvojnega procesa pripravita posamezna država AKP ali ČDO in EU, določa srednjeročne razvojne cilje in strategije države ter programsko dodeljena finančna sredstva EU, ki jih ta lahko izkoristi.

Tabela 1 — Evropski razvojni skladi – ključne informacije za leto 2010 (v milijonih EUR) Proračunski naslov Področje politike Opis Plačila leta 2010 Način upravljanja Evropski razvojni skladi osmi ERS upravni odhodki 0 operativni odhodki projekti 21 neposredno centralizirano proračunska podpora 0 neposredno centralizirano projekti 133 decentralizirano projekti 2 skupno upravljanje 157 deveti ERS upravni odhodki 8 operativni odhodki projekti 204 neposredno centralizirano proračunska podpora 63 neposredno centralizirano projekti 29 posredno centralizirano projekti 921 decentralizirano projekti 81 skupno upravljanje 1 305 deseti ERS upravni odhodki 78 operativni odhodki projekti 181 neposredno centralizirano proračunska podpora 1 017 neposredno centralizirano projekti 11 posredno centralizirano projekti 215 decentralizirano projekti 271 skupno upravljanje 1 772 Upravni odhodki skupaj 86 Operativni odhodki skupaj 3 147 Projekti 2 068 Proračunska podpora 1 079 Plačila skupaj (43) 3 233 Posamezne obveznosti skupaj (43) 3 304 Skupne obveznosti skupaj (43) 2 187 Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil EuropeAid DataWarehouse.

4. ERS financirajo države članice, imajo lastno finančno uredbo, upravlja pa jih poseben odbor. Za finančno izvajanje dejavnosti, ki se financirajo s sredstvi iz ERS, je odgovorna Evropska komisija. V okviru Komisije je leta 2010 skoraj vse programe ERS upravljal Urad za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid). Ta je odgovoren tudi za upravljanje večine odhodkov za zunanje odnose in razvoj, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije (1). Majhen delež projektov ERS (2) se nanaša na humanitarno pomoč, te projekte pa upravlja Generalni direktorat za humanitarno pomoč (GD ECHO). Evropska investicijska banka (EIB) upravlja Sklad za spodbujanje naložb, za katerega se ne uporabljata niti izjava Sodišča o zanesljivosti niti postopek razrešnice Evropskega parlamenta (3) (4), čeprav EIB izvaja dejavnosti v imenu in na odgovornost Evropske unije ter pri tem uporablja sredstva ERS.

5. Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je 1. decembra 2010 začela delovati Evropska služba za zunanje delovanje. Njena naloga je dajati podporo visoki predstavnici Evropske unije pri izpolnjevanju njenih nalog za izvajanje skupne zunanje in varnostne politike Evropske unije in na drugih področjih zunanjega zastopanja. Glede na to sta se EuropeAid in GD za razvoj na koncu leta 2010 združila v GD za razvoj in sodelovanje – EuropeAid (GD DEVCO), ki od januarja 2011 izvaja večino programov ERS.

6. Prispevek iz ERS se izvršuje s projekti (66 % plačil v letu 2010) in kot proračunska podpora (5) (34 % plačil v letu 2010), upravlja pa se na tri glavne načine ( tabela 1 ): centralizirano, skupno in decentralizirano upravljanje (6).

7. Pri centraliziranem upravljanju (49 % plačil v letu 2010) Komisija neposredno izvaja dejavnosti pomoči. Pri skupnem upravljanju (11 % plačil v letu 2010) so za izvajanje ukrepov, ki jih financira Evropska unija, odgovorne mednarodne organizacije, če njihovi računovodski, revizijski in kontrolni postopki ter postopki oddaje javnih naročil zagotavljajo enaka jamstva kot mednarodno sprejeti standardi. Glavne partnerice EuropeAid so agencije Združenih narodov in Svetovna banka. V okviru decentraliziranega upravljanja (40 % plačil v letu 2010) lahko Komisija upravljanje nekaterih nalog zaupa organom držav upravičenk. Načelo decentraliziranega upravljanja ERS je prikazano v diagramu 1 .

8. Ukrepe ERS na svojem ozemlju izvajajo države, katerih sistemi notranje kontrole so običajno šibki. Pomanjkanje zmogljivosti večine nacionalnih odredbodajalcev v državah upravičenkah ter slabosti pri uvajanju in uporabi finančnih postopkov in kontrol, ki jih izvajajo izvajalske organizacije in nadzorniki, so veliko tveganje za pravilnost transakcij. Težavnost preverjanja povečujejo tudi oddaljenost mnogih lokacij projektov in konflikti v nekaterih regijah. 8. Komisija zmanjšuje ta tveganja s temeljitimi intervencijami za zgodnje odkrivanje in popravljanje napak. Urad EuropeAid (na sedežu in v delegacijah) izvaja visoko stopnjo predhodnih kontrol, in sicer v smislu vanje zajetih ukrepov in v smislu narave teh kontrol, ki znatno presegajo raven finančne zaščite, zahtevane v skladu z zakonodajo. Preprečevalni ukrepi imajo prav tako zelo pomembno vlogo v strategiji kontrol, vključno z zagotavljanjem obsežnega usposabljanja za osebje Komisije in za osebje nacionalnih odredbodajalcev, ki mu je namenjeno posebej zanj pripravljeno usposabljanje. Poleg tega je bila v več državah uvedena „podpora nacionalnemu odredbodajalcu“. Tudi smernice so bile v zadnjih letih močno razširjene, kar vključuje objavo novega „sklopa orodij za finančno poslovodenje“ za prejemnike sredstev EU leta 2010.

POGLAVJE I – IZVAJANJE OSMEGA, DEVETEGA IN DESETEGA ERS

Finančno izvajanje

9. V letu 2010 so se osmi, deveti in deseti ERS izvajali hkrati. Običajno se vsak sporazum ERS sklene za ciljno obdobje približno petih let, vendar je plačila mogoče izvrševati v daljšem obdobju. Osmi ERS obsega obdobje od leta 1995 do 2000 in zagotavlja pomoč Evropske unije v vrednosti 14 625 milijonov EUR. Deveti ERS obsega obdobje od leta 2000 do 2007 in zagotavlja pomoč Evropske unije v vrednosti 15 200 milijonov EUR.

10. Deseti ERS obsega ciljno obdobje od leta 2008 do 2013 in zagotavlja pomoč Evropske unije v vrednosti 22 682 milijonov EUR, veljati pa je začel 1. julija 2008. Od tega zneska se 21 967 milijonov EUR dodeli državam AKP, 285 milijonov EUR pa ČDO. Ta zneska vsebujeta sredstva za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, in sicer 1 500 milijonov EUR za države AKP in 30 milijonov EUR za ČDO. Poleg tega je 430 milijonov EUR namenjenih za odhodke, ki jih ima Komisija pri programskem načrtovanju in izvajanju ERS.

Diagram 1 — Načelo decentraliziranega upravljanja

11. Skupni prispevki držav članic so znašali 3 500 milijonov EUR, prejetih leta 2010. Še vedno so se zbirali prispevki iz devetega ERS. Leta 2011 bo zadnjič zahtevano plačilo prispevkov v okviru devetega ERS in prvič plačilo prispevkov v okviru desetega ERS, v katerem sodeluje vseh 27 držav članic.

12. V tabeli 2 je prikazana kumulativna poraba sredstev ERS, ki jih upravlja Komisija, in finančno izvajanje. Leta 2010 so bile sprejete bruto skupne obveznosti v znesku 2 662 milijonov EUR (neto 2 187 milijonov EUR), kar je 13 % manj, kot je za finančno izvajanje napovedala Komisija (7). To je v glavnem mogoče pojasniti z odločitvami Komisije, da ne bo izvršila več sklepov o financiranju v okviru programa sodelovanja med državami AKP (8) in nekaterih dejavnosti V-FLEX (9), ter zamudami pri zaključevanju programskih dokumentov za ČDO v okviru desetega ERS in pri desetem vmesnem pregledu državnih strateških načrtov v okviru ERS. EuropeAid poroča, da so posamezne obveznosti (10), sprejete leta 2010, dosegle 3 710 milijonov EUR (neto 3 304 milijone EUR), s tem pa za 410 milijonov EUR ali 13 % presegle napovedi za finančno izvajanje. Vendar je vsaj 305 milijonov EUR rezultat popravljenih podatkov, povezanih z obveznostmi, sprejetimi v prejšnjih letih. 12. Komisija potrjuje, da je namenoma zadrževala več projektov, ki niso dovolj napredovali; to pojasnjuje, zakaj je bila raven vseh porabljenih obveznosti skupaj nekoliko nižja od napovedane.

13. Čeprav so bila bruto plačila 8 % pod načrtovanimi, so bila s 3 321 milijoni EUR (neto 3 233 milijoni EUR) v letu 2010 rekordno visoka. Neporabljene obveznosti so se zmanjšale za 8 %, z 12 490 milijonov EUR na 11 444 milijonov EUR, kar pojasnjuje stopnja plačil za leto 2010, ki je v primerjavi z novimi obveznostmi za leto 2010 visoka. Stare in neizkoriščene neporabljene obveznosti (11) so se s 1 217 milijonov EUR povečale še za 11 % na 1 353 milijonov EUR. 13. Kot je navedlo Sodišče, so bila plačila na rekordno visoki ravni, zaradi česar so se zmanjšale neporavnane obveznosti. Komisija je prav tako opravila pomembno nalogo zaključitve starih projektov iz 8. ERS. Povečanje obsega starih in neizkoriščenih obveznosti je mogoče pojasniti z visoko ravnjo obveznosti iz prejšnjih let, zlasti leta 2007, ko se je začel izvajati 10. ERS.

Tabela 2 – Kumulativna poraba sredstev ERS na dan 31. decembra 2010 (v milijonih EUR) Stanje ob koncu leta 2009 Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2010 (neto) Stanje ob koncu leta 2010 Skupni znesek Stopnja izvajanja (45) Osmi ERS (46) Deveti ERS (46) Deseti ERS Skupni znesek Osmi ERS Deveti ERS Deseti ERS Skupni znesek Stopnja izvajanja (45) A – SREDSTVA ( 44 ) 48 746 –85 – 151 282 46 10 701 16 482 21 609 48 792 B – PORABA 1. Skupne obveznosti 35 591 73,0 % –46 – 116 2 349 2 187 10 698 16 463 10 617 37 778 77,4 % 2. Posamezne obveznosti 29 021 59,5 % 8 476 2 820 3 304 10 507 15 683 6 134 32 324 66,2 % 3. Plačila 23 101 47,4 % 157 1 304 1 772 3 233 10 240 13 121 2 973 26 334 54,0 % C – Neporavnana plačila (B1 - B3) 12 490 25,6 % 458 3 342 7 644 11 444 23,5 % D – Razpoložljivi saldo (A - B1) 13 155 27,0 % 3 19 10 992 11 014 22,6 % Vir: Računsko sodišče na podlagi poročil ERS o finančnem izvajanju in računovodskih izkazov na dan 31. decembra 2010.

Letno poročilo Komisije o finančnem poslovodenju osmega do desetega Evropskega razvojnega sklada

14. V skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za deseti ERS (12), mora Komisija vsako leto poročati o finančnem poslovodenju ERS. Sodišče meni, da so v tem poročilu točno opisani doseganje operativnih ciljev Komisije za proračunsko leto (zlasti pri finančnem izvajanju in dejavnostih kontroliranja) ter finančno stanje in dogodki, ki so pomembno vplivali na dejavnosti, izvedene v letu 2010. Sodišče opozarja na svoje opažanje iz odstavka 12 o leta 2010 izvedenem računovodskem popravku podatkov o posameznih obveznostih za proračunsko podporo iz prejšnjih let.

POGLAVJE II – IZJAVA SODIŠČA O ZANESLJIVOSTI ZA ERS

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu glede osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) – poročilo neodvisnega revizorja

Zanesljivost računovodskih izkazov

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi

Prihodki

Obveznosti

Plačila

1. september 2011

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA Predsednik

Evropsko računsko sodišče 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

Informacije v podporo izjavi o zanesljivosti

Obseg revizije in revizijski pristop

15. Opažanja o zanesljivosti računovodskih izkazov ERS, navedena v odstavku VI izjave o zanesljivosti, temeljijo na reviziji konsolidiranih računovodskih izkazov (16) in konsolidiranega poročila o finančnem izvajanju osmega, devetega in desetega ERS (17). Pri reviziji so bili na podlagi preizkusov pregledani dokazi, povezani z zneski in razkritji. Vključevala je oceno uporabljenih računovodskih načel, pomembnih ocen, ki jih je pripravilo vodstvo, in celotne predstavitve konsolidiranih računovodskih izkazov.

16. Splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča v zvezi s pravilnostjo z izkazi povezanih transakcij sta opisana v delu 2 Priloge 1.1 k poglavju 1 letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za leto 2010. Opažanja o zanesljivosti transakcij ERS, navedena v odstavkih VII do X izjave o zanesljivosti, temeljijo na:

(a) reviziji vzorca s 195 transakcijami, ki ustrezajo 30 posameznim obveznostim ter 165 vmesnim in končnim plačilom, ki so jih izvršile delegacije ali osrednje službe Komisije (18). Kadar je bilo potrebno, so bili opravljeni obiski na kraju samem pri izvajalskih organizacijah in končnih upravičencih, da so se preverila plačila, navedena v finančnih poročilih ali izjavah o stroških;

(b) oceni uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov v osrednjih službah EuropeAid in delegacijah, ki je zajemala naslednje elemente: (i) okolje kontroliranja in standarde notranjega kontroliranja; (ii) predhodne preglede pogodb in plačil, ki jih opravijo odredbodajalci, vključno z nacionalnimi odredbodajalci; (iii) spremljanje in nadzor; (iv) zunanje revizije; (v) notranjo revizijo;

(c) pregledu poslovodskih predstavitev Komisije, ki je zajemal oceno letnega poročila o dejavnostih EuropeAid.

Zanesljivost računovodskih izkazov

17. Sodišče je prišlo do zaključka, da računovodski izkazi ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2010, v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje ERS in rezultate njihovih dejavnosti ter denarne tokove v skladu z določbami ustrezne finančne uredbe in ustreznimi računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja. 17. Komisijo veseli zaključek Sodišča, da v računovodskih izkazih ERS za leto 2010 – tako kot prejšnja leta – ni pomembnih napak.

18. Vendar sta, enako kot za leto 2009, EuropeAid pri naknadnih kontrolah transakcij in Sodišče pri svojih kontrolah ugotovila še vedno veliko pogostost napak pri kodiranju (19). Čeprav Sodišče pri reviziji računovodskih izkazov ni odkrilo pomembnih napak, ki bi izhajale iz napak pri kodiranju, te ostajajo zaskrbljujoče, saj lahko vplivajo na točnost podatkov, uporabljenih pri pripravi letnih računovodskih izkazov, zlasti v zvezi z vsakoletno ločitvijo proračunskih let na koncu leta (20). Takšne napake vplivajo tudi na zanesljivost podatkov EuropeAid o finančnem poslovodenju. 18. Urad EuropeAid si od leta 2009 še posebej prizadeva izboljšati kakovost vnosa podatkov v informacijske sisteme. V okviru teh prizadevanj sta se v obdobju 2010/2011 začela izvajati obsežna pregleda modulov za pogodbe in za revizijo v sistemu za informacije o upravljanju (CRIS), pa tudi horizontalne pobude za kakovost podatkov. Kot je poudarilo že Sodišče, to vprašanje ni pomembno vplivalo na računovodske izkaze za leto 2010.

Pravilnost transakcij

19. Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v Prilogi 1 . Sodišče je pri preizkušanju vzorca plačil ugotovilo, da na 27 % vplivajo napake. Ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake 3,4 % (21). Pomembna opažanja Sodišče podrobno opisuje v nadaljevanju. 19. Komisija opozarja, da prejšnje leto (2009) po ugotovitvah Sodišča v delu portfelja urada EuropeAid, povezanem z ERS, ni bilo pomembnih napak (tj. manj kot 2 %), v delu portfelja, povezanem s proračunom, pa je bila ocenjena stopnja napak 2–5 %. Za leto 2010 je Sodišče ugotovilo, da v delu portfelja urada EuropeAid, povezanem s proračunom, ni pomembnih napak (1,7 %), pri transakcijah v zvezi z dejavnostmi ERS pa je stopnja napak nad 2-odstotnim pragom pomembnosti (3,4 %). To pomeni, da je v skladu z revizijo Sodišča uspešnost ureditve kontrol urada EuropeAid v zadnjih dveh letih očitno razmeroma stabilna, glede na obdobje pred letom 2009 pa se še naprej izboljšuje.

Prihodki

20. Sodišče pri reviziji transakcij v zvezi s prihodki v njih ni našlo pomembnih napak.

Obveznosti

21. Sodišče pri reviziji obveznosti ni našlo pomembnih napak, vendar so na posamezne obveznosti za projekte, ki se izvajajo v okviru decentraliziranega upravljanja, bistveno pogosto (štiri od 14) vplivale količinsko neopredeljive napake, ki so se nanašale na skladnost s pravili za razpise in zakonsko predpisane roke za podpis pogodb. 21. Komisija si bo še naprej prizadevala za okrepitev posebnega usposabljanja o pogodbenih postopkih, tako za službe nacionalnih odredbodajalcev kot za službe Komisije.

22. Pri posameznih obveznostih, sprejetih v okviru drugih načinov upravljanja, niso bile odkrite nobene napake. Glede proračunske podpore je Sodišče ugotovilo, da je EuropeAid v kontekstu dinamične razlage Komisije (22) na dovolj strukturiran in formaliziran način dokazal skladnost z merili za upravičenost, določenimi v Sporazumu iz Cotonouja. 22. Komisijo veseli priznanje znatnih izboljšav, uvedenih v obdobju 2009/2010, pri strukturiranju in formaliziranju postopka ocenjevanja in dokazovanja skladnosti z zahtevami za upravičenost.

Plačila

23. Sodišče je pri reviziji ugotovilo, da so na plačila vplivale pomembne napake. 23. Glej odgovor na odstavek 19.

Plačila za projekte

24. Količinsko opredeljive in količinsko neopredeljive napake so bile ugotovljene pri vseh vrstah projektov, razen pri pogodbah o dobavi blaga.

25. Glavne vrste količinsko opredeljivih napak, odkritih pri plačilih za projekte, so bile: 25.

(a) točnost: napake v izračunih;

(b) nastanek: ni računov ali drugih dokazil za opravljene storitve ali dobavljeno blago, prijavljene količine so višje kot pri izvedenih delih;

(c) upravičenost: skladnost s postopki javnih naročil, odhodki, nastali zunaj obdobja izvajanja ali povezani z dejavnostmi in storitvami, ki niso bile predvidene v pogodbi, in neupravičena plačila DDV. (c) Komisija je izdala nova navodila v zvezi z vprašanjem davkov, ki jih naložijo države upravičenke. Ta navodila naj bi poenostavila obdelavo nekaterih računov, pri katerih se obračuna DDV.

26. Najpogostejše vrste količinsko neopredeljivih napak so se nanašale na jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti (23), ki po zvišanju pogodbenih zneskov niso bila prilagojena, neskladnost s postopki odobritve in postopki za dodelitev pogodbe za upravne odhodke, ki jih je odobril Generalni direktorat za zunanje odnose, nezadostna dokazila in neskladnost pogodbenih pravil.

Plačila proračunske podpore

27. Sodišče je pri reviziji plačil proračunske podpore ugotovilo, da nanje vpliva visoka stopnja količinsko neopredeljivih napak, ker ni dovolj strukturirano prikazano, da vlade prejemnice dosegajo zadovoljiv napredek pri upravljanju javnih financ. Glavno pojasnilo za to je bilo, da ni bilo ustreznega okvira za ocenjevanje, ker so nekatere vlade prejemnice šele pripravljale programe reforme javnih financ ali pa programi niso imeli realističnih, jasnih in prednostno razvrščenih ciljev. V nekaj primerih v poročilu delegacij o oceni upravljanja javnih financ ni bil ocenjen napredek glede na cilje, določene za referenčno obdobje. Vendar po tem, ko je bil junija 2010 uveden spremenjeni okvir za spremljanje napredka pri upravljanju javnih financ in poročanje o njem, v transakcijah, pregledanih za drugo polovico leta 2010, ni bila več ugotovljena nobena takšna napaka. 27. Komisijo veseli ugotovitev, da od junija 2010, ko je bil uveden spremenjeni okvir za ocenjevanje napredka pri upravljanju javnih financ, ni bila več odkrita nobena napaka pri prikazovanju napredka pri upravljanju javnih financ. Komisija dosledno uporablja ta pristop.

Uspešnost sistemov

28. Rezultati pregleda sistemov so povzeti v Prilogi 2 . Sodišče je ugotovilo, da so sistemi delno uspešno zagotavljali pravilnost transakcij.

29. Kot je navedeno v odstavku 4, je naloga EuropeAid izvajati večino instrumentov zunanje pomoči (24), financiranih iz splošnega proračuna Evropske unije in ERS. Zato se opažanja Sodišča o uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov ter o zanesljivosti letnega poročila generalnega direktorja o dejavnostih in njegove izjave nanašajo na celotno področje odgovornosti EuropeAid, če ni drugače navedeno.

Okolje kontroliranja

30. Okolje kontroliranja v EuropeAid na ravni delegacij in osrednjih služb je ocenjeno kot uspešno.

31. EuropeAid ima jasno kontrolno strategijo za preprečevanje ali odkrivanje in popravljanje napak, standardi notranjega kontroliranja Komisije pa se v glavnem izvajajo. Leta 2010 si je EuropeAid še naprej prizadeval za nadaljnjo okrepitev svojih nadzornih in kontrolnih sistemov. Kot je navedeno v odgovorih Komisije na letni poročili Sodišča o ERS za leti 2008 (25) in 2009 (26), je EuropeAid pripravil in začel izvajati akcijski načrt za okrepljeno piramido upravljanja in kontrole EuropeAid (akcijski načrt) (27). Načrt obravnava večino opažanj in priporočil iz prejšnjih letnih poročil Sodišča, vsebuje pa tudi ukrepe za boljšo uskladitev zaposlovanja s cilji EuropeAid (28). Vendar je bil načrt leta 2010 še v zgodnji fazi izvajanja. 31. „Akcijski načrt za okrepljeno piramido upravljanja in kontrole EuropeAid“ napreduje po časovnem razporedu, tako da je bilo veliko ukrepov izvedenih že do srede leta 2011. Eden pomembnejših ukrepov, tj. vzpostavitev novega spletnega orodja za poročanje dvakrat letno (poročila o upravljanju zunanje pomoči), pri katerem se bodo ključni kazalniki uspešnosti pridobivali iz sistemov za informacije o upravljanju, se bo začel izvajati julija 2011.

Predhodne kontrole

32. Sodišče je ocenilo, da so predhodne kontrole, ki jih izvajajo odredbodajalci v osrednjih službah EuropeAid in delegacijah, delno uspešne pri preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju napak.

Projekti

33. Pri plačilih za projekte so bile pri pregledih točnosti, nastanka in upravičenosti odhodkov ugotovljene slabosti (glej odstavek 25). Pri predhodnih pregledih se EuropeAid, odvisno od vrste pogodbe, pogosto v veliki meri zanaša na potrdila zunanjih nadzornikov (pri pogodbah o gradnjah) ali na zunanje revizije in preverjanja odhodkov (pri ocenah programov, donacijah in pogodbah za plačljive storitve). Vendar pogostost napak, ki jo je Sodišče ugotovilo pri odhodkih, za katere so bili opravljeni takšni zunanji potrjevanja, revizije in preverjanja, kaže, da je iz njih mogoče pridobiti le omejeno zagotovilo. Na primer, Sodišče je našlo napake v 12 transakcijah, povezanih s pogodbami o donacijah, ki so bile vse odobrene po zunanjih revizijah ali preverjanjih odhodkov. 33. Komisija se za pridobitev zagotovila ne opira samo na ta preverjanja odhodkov. Metodologija (obveznih) revizij urada EuropeAid vključuje letno oceno tveganj pri projektih, da se izberejo dejavnosti, za katere je treba izvesti revizijo „na podlagi tveganj“ – najpogosteje poleg obveznih preverjanj odhodkov. Poleg tega si urad EuropeAid še naprej prizadeva zvišati kakovost preverjanj odhodkov, nazadnje z objavo obveznih standardnih revizijskih pooblastil za revizorje (ne glede na to, ali jih najame Komisija ali upravičenci). Pri pregledovanju kakovosti predloženih preverjanj so udeleženi tudi delegacije in sedež.

Proračunska podpora

34. Pomembna izboljšava pri proračunski podpori sta bila novi format in shema za letno poročanje delegacij o reformah sistemov upravljanja javnih financ v državah prejemnicah, ki sta bila uvedena v drugi polovici leta 2010. S tem se skuša zagotoviti, da izplačila temeljijo na strukturirani oceni plačilnih pogojev. Vendar so nekatere vlade prejemnice šele pripravljale programe reforme upravljanja javnih financ ali pa ti programi niso imeli realističnih, jasnih in prednostno razvrščenih ciljev, kar je oviralo strukturirano ocenjevanje napredka reforme (glej odstavek 27). 34. Komisijo veseli priznanje izboljšav, uvedenih z novim formatom za letno poročanje o napredku reform upravljanja javnih financ. Z utrditvijo tega pristopa naj bi se povečala jasnost ciljev in uporaba ustreznih referenčnih obdobij za ocenjevanje.

Spremljanje in nadzor

35. Sodišče je ocenilo, da sta bila spremljanje in nadzor v osrednjih službah EuropeAid uspešna, v delegacijah pa delno uspešna.

Osrednje službe EuropeAid

36. V osrednjih službah EuropeAid je vzpostavljenih več orodij za spremljanje operativnih dejavnosti in delovanja ključnih kontrol.

37. Osrednje službe analizirajo poročila delegacij o upravljanju zunanje pomoči, ki jih te pripravijo dvakrat letno, da tako spremljajo izvajanje projektov v državah prejemnicah ter druge vidike, kot so notranje kontrole in kadrovski viri v delegacijah. Za delegacije, obiskane v letu 2010, je Sodišče ugotovilo, da so poročila zagotavljala ustrezne in zanesljive informacije. Z akcijskim načrtom EuropeAid se želi še okrepiti vlogo ključne kontrole, ki jo imajo ta poročila, in iz njih narediti temelj piramide kontrole in glavno orodje za delitev odgovornosti med delegacijami in sedežem. V skladu s tem bodo morali vodje delegacij za proračunsko leto 2011 prvič dati letno zagotovilo o uspešnosti ter zakonitosti in pravilnosti dejavnosti v podporo letne izjave o zanesljivosti, ki jo pripravi generalni direktor (29).

38. Obiski delegacij zaradi preverjanja pomagajo osrednjim službam EuropeAid pri ocenjevanju izvajanja projektov in ustreznosti notranjih organizacije, sistemov in procesov v delegacijah. Poleg 14 obiskov zaradi preverjanja, opravljenih med letom, je EuropeAid analiziral rezultate 14 obiskov zaradi preverjanja, izvedenih leta 2008 in 2009. Analiza poudarja potrebo po nadaljnji izgradnji zmogljivosti operativnih in finančnih oddelkov delegacij ter po krepitvi spremljanja projektov, ki ga izvajajo partnerske države, in lastništva teh držav nad projekti.

39. Osrednje službe EuropeAid so na koncu leta 2009 izdale dodatne smernice za obiske delegacij na kraju samem z namenom spremljanja, vključno z izbirnimi merili za zagotovitev ustrezne vključenosti operativnih in finančnih vidikov. Vendar večina delegacij, ki jih je Sodišče obiskalo leta 2010, še ni sledila priporočenim postopkom (glej odstavek 44). Sodišče je ugotovilo tudi, da so osrednje službe EuropeAid in delegacije zaradi izboljšanja spremljanja projektov in lastništva partnerskih držav nad projekti še naprej dajale podporo za storitve nacionalnih odredbodajalcev za ERS (glej odstavek 43). 39. Veljavne smernice urada EuropeAid za obiske na kraju samem niso obvezna navodila. Urad EuropeAid trenutno proučuje, kako bolje sistematizirati okvir za spremljanje (vključno z obiski na kraju samem) v okviru veljavnih omejitev sredstev za osebje in proračuna za službena potovanja ter ob upoštevanju varnostnih vprašanj. Zlasti namerava uvesti večletne načrte spremljanja in vrednotenja ter okrepiti smernice za spremljanje in poročanje o spremljanju, zlasti s preoblikovanjem poročil o upravljanju zunanje pomoči (ki jih delegacije predložijo dvakrat letno) leta 2011 ter novimi smernicami za upravljanje programskih in projektnih ciklov.

40. Revizije, ki jih EuropeAid naroči v skladu z okvirnim sporazumom za naročila, dajejo koristne informacije o sistemskih slabostih, ki vplivajo na kontrolne sisteme projektov, ter o stopnji in vrsti potencialno neupravičenih odhodkov. Osrednje službe EuropeAid letno analizirajo te revizijske rezultate in na njihovi podlagi nadalje ukrepajo. Večina ugotovitev se ponavlja, mednje pa spadajo manjkajoča ali neustrezna dokumentacija in nepravilni postopki oddaje javnega naročila, ki jih uporabljajo izvajalske organizacije. Pomemben dosežek v tem kontekstu je bil sklop orodij za finančno poslovodenje za prejemnike sredstev EU za zunanje ukrepe (Financial Management Toolkit for recipients of EU funds for external actions), ki je bil pripravljen in razdeljen na koncu leta 2010, da bi se izboljšalo poznavanje finančnega poslovodenja in pravil za upravičenost v izvajalskih organizacijah.

41. Osrednje službe EuropeAid spremljajo vprašanja skladnosti s predpisi tudi z naknadnimi kontrolami transakcij. Enako kot v prejšnjih letih so bile pri teh kontrolah pogosto ugotovljene napake v zvezi z nepopolnimi in netočnimi podatki v informacijskem sistemu CRIS (30), ki ga uporablja EuropeAid. Ugotovljeno je bilo tudi slabo dokumentiranje postopkov javnih naročil. Vendar so se napake s finančnim učinkom večinoma nanašale na neupravičeno obračunavanje predplačil, za katerega je bilo verjetno, da bo v vsakem primeru popravljeno pred iztekom pogodb. Čeprav je EuropeAid z leti nadalje razvil sistem naknadnih kontrol transakcij, ta še vedno ni uspešen pri ugotavljanju napak pri pravilnosti z izkazi povezanih transakcij in slabosti v predhodnih kontrolah, ki jih izvajajo odredbodajalci. 41. Urad EuropeAid trenutno pregleduje svojo ureditev notranjih kontrol in bo še enkrat proučil stroškovno učinkovitost sistema naknadnih kontrol transakcij.

42. EuropeAid ni vzpostavil poslovnih informacijskih sistemov za spremljanje rezultatov in nadaljnjega ukrepanja po obiskih na kraju samem, zunanjih revizijah in preverjanjih odhodkov, zato generalni direktor in vodje delegacij težko pridobijo zagotovilo, da so bili pravočasno sprejeti popravni ukrepi, zlasti v zvezi s popravljanjem ugotovljenih napak. Poleg tega informacijska sistema CRIS Audit in CRIS Recovery Orders, ki ju uporablja EuropeAid, še nista povezana, kar otežuje spremljanje popravnih ukrepov. 42. Če ni standardiziranega informacijskega orodja, to še ne pomeni, da se na podlagi revizijskih ugotovitev in ugotovitev spremljanja ne ukrepa. Vsak odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa ukrepa na podlagi revizij in po potrebi tudi izda naloge za izterjavo. Po pričakovanjih urada EuropeAid bosta sistemska modula za obdelavo revizijskih rezultatov in za izdajo nalogov za izterjavo v sistemu za informacije o upravljanju (CRIS) povezana do konca leta 2011. Glej tudi odgovora na odstavka 31 in 62(c).

Delegacije

43. Kot v prejšnjih letih je Sodišče tudi tokrat ugotovilo, da so bili pregledi večine nacionalnih odredbodajalcev v državah upravičenkah ERS slabo dokumentirani in neuspešni. Osrednje službe EuropeAid in delegacije pogosto zagotovijo tehnično pomoč za okrepitev teh pregledov, vendar so rezultati pogosto omejeni, bodisi ker nacionalni odredbodajalci svojih nalog ne opravljajo ustrezno bodisi ker so sredstva omejena ali ker se uslužbenci pogosto menjavajo. 43. Glej odgovor na odstavek 8.

44. Večina delegacij, ki jih je Sodišče obiskalo leta 2010, ni sledila smernicam EuropeAid o izvajanju obiskov na kraju samem z namenom spremljanja (glej odstavek 39). Povzetek zaključkov, do katerih je leta 2010 prišel EuropeAid po 14 obiskih delegacij zaradi preverjanja, izvedenih v obdobju od marca 2008 do septembra 2009 (31), je, da omejena sredstva v delegacijah pogosto omejujejo njihovo zmogljivost za izvajanje določenih ključnih dejavnosti spremljanja, kot je spremljanje projektov na kraju samem, zlasti finančnih vidikov. Akcijski načrt EuropeAid obravnava potrebo po okrepitvi spremljanja projektov (32). 44. Glej odgovora na odstavka 39 in 62(c).

Zunanje revizije

45. Sodišče je ocenilo, da so bile zunanje revizije osrednjih služb EuropeAid uspešne, zunanje revizije delegacij pa delno uspešne.

Osrednje službe EuropeAid

46. Osrednje službe EuropeAid so razvile skupno metodologijo priprave, izvajanja in nadaljnjega spremljanja letnih revizijskih načrtov, ki je obvezna za osrednje službe EuropeAid in delegacije. Pomembna izboljšava za leto 2010 je bila uvedba skupnega merila uspešnosti, ki določa 5-odstotno letno revizijsko pokritje. Osrednje službe EuropeAid so to metodologijo upoštevale. 46. Komisijo veseli priznanje Sodišča o znatnih izboljšavah, ki jih vsako leto prinese metodologija urada EuropeAid za zunanje revizije.

47. Osrednje službe EuropeAid skrbno spremljajo funkcije zunanje revizije delegacij in kakovost zunanjih revizij, izvedenih pod okvirno pogodbo Komisije za revizije. Izčrpni letni pregledi kakovosti dajejo koristne informacije o potrebah po nadaljnjih izboljšavah in služijo kot osnova za nadaljnja navodila in smernice zunanjim revizorjem.

Delegacije

48. V večini pogledov so delegacije svoje zunanje revizije izvajale v skladu z metodologijo. Vendar je Sodišče ugotovilo, da so na nekaterih področjih še vedno potrebne izboljšave. Kot je navedeno že v letnem poročilu Sodišča o ERS za leto 2009 (33), kadrovske omejitve v delegacijah omejujejo njihovo zmogljivost za izvajanje revizij na podlagi ocene tveganja, saj se prednost namenja obveznim revizijam. Kadrovske omejitve negativno vplivajo tudi na pravočasnost procesa revizijskega razčiščevanja, kar prinaša tveganje, da neupravičenih odhodkov ne bo več mogoče izterjati. 48. Čeprav drži, da lahko omejitev števila uslužbencev negativno vpliva na dolžino procesa revizijskega razčiščevanja, mora Komisija prejeti vsa poročila o obveznih revizijah, preden izvede končno plačilo, zato je tveganje, da sredstev ne bo več mogoče izterjati, izredno majhno.

Notranja revizija

49. Sodišče je ocenilo, da je notranje revidiranje uspešno.

50. Oddelek za notranjo revizijo (34) je deloval v skladu s svojim ciljem, da generalnemu direktorju da zagotovilo o uspešnosti in učinkovitosti procesov obvladovanja tveganja, kontrole in notranjega vodenja. Težave s pomanjkanjem uslužbencev iz leta 2009 so bile razrešene in oddelek je lahko v celoti izvedel svoj načrt dela za leto 2010.

51. Leta 2010 se je močno skrajšal povprečni čas, ki ga službe EuropeAid potrebujejo za pripombe k osnutkom revizijskih poročil in izvajanje priporočil oddelka za notranjo revizijo in službe za notranjo revizijo (35). Izvajanje nekaterih priporočil iz prejšnjih let, zlasti v zvezi s kadrovskimi viri in vprašanji informacijske tehnologije, je bilo še vedno v hudi zamudi. 51. Izvajanje revizijskih priporočil, povezanih s kadrovsko politiko in informacijskimi sistemi, močno zamuja, ker je ta priporočila izredno težko hitro uresničiti glede na čas, ki je potreben za spremembo politike in njeno uveljavitev v istem letnem ciklu načrtovanja. Vendar se znotraj urada EuropeAid izvajanje vseh priporočil zelo pozorno in redno spremlja, kar vključuje poročanje o „upravljanju revizij“ vsakih šest mesecev.

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

52. Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v Prilogi 3 .

53. Letno poročilo o dejavnostih daje pošteno sliko delovanja in rezultatov različnih vzpostavljenih nadzornih in kontrolnih sistemov. Je jasno in informativno, predvsem zaradi uporabe kvantitativnih kazalnikov. V njem je navedeno, da EuropeAid glede na zasnovo in rezultate svoje večletne strukture kontrol meni, da zaradi stopnje preostalih napak (36) v njegovem portfelju ni treba izraziti pridržka v izjavi generalnega direktorja o zanesljivosti. Vendar EuropeAid še vedno ni navedel dokazov, ki bi podpirali to trditev. 53. Komisija meni, da kvalitativni in kvantitativni kazalniki, navedeni v štirih temeljnih „gradnikih“ zanesljivosti iz letnega poročila urada EuropeAid o dejavnostih, zagotavljajo potreben dokaz, ki podpira izjavo generalnega direktorja glede razumnega zagotovila, in omogočajo točno oceno finančnega poslovodenja v uradu EuropeAid, kar zadeva pravilnost transakcij.

54. EuropeAid je prvič predstavil povzetek napak, ki so bile odkrite in popravljene s predhodnimi kontrolami in naknadnimi kontrolami transakcij, da bi pokazal, kako različne plasti kontrole prispevajo k odkrivanju in popravljanju napak (37). Vendar so ti podatki nepopolni, ker ni izčrpnih informacij o napakah, ugotovljenih in popravljenih po revizijah in preverjanjih odhodkov, ki jih je EuropeAid izvedel zunaj okvirne pogodbe za revizije ali ki so jih izvedli upravičenci. 54. V letnem poročilu o dejavnostih je jasno navedeno, da podatki o napakah, ki so jih odkrili in popravili revizorji, zajemajo samo tiste revizorje, ki so dobili naročilo po okvirni pogodbi urada EuropeAid za revizije, kar pomeni, da je dejanski denarni znesek urada EuropeAid za letno odkrivanje in popravljanje napak veliko višji od tistega, ki je naveden v poročilu. Srednjeročno gledano bi razvoj informacijske tehnologije lahko omogočil centralizirano evidentiranje finančnih ugotovitev tudi za revizorje, ki dobijo naročilo na lokalni ravni, vendar je treba stroškovno učinkovitost takega pristopa še celovito oceniti.

55. EuropeAid še ni razvil ključnega kazalnika za ocenjeni finančni učinek preostalih napak po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol. Kot je navedeno že v letnem poročilu Sodišča o ERS za leto 2009 (38), EuropeAid brez tega kazalnika ne more dokazati, da je finančni učinek pomanjkljivosti in napak pod merili pomembnosti, ki so bila določena. Sodišče je ugotovilo, da EuropeAid razvija metodologijo za zagotavljanje takšnih informacij (39). 55. Prizadevanja urada EuropeAid v zvezi z razvojem metodologije za oceno stopnje preostalih napak v portfelju urada (potem ko so bile opravljene vse kontrole) so se začela leta 2010, kot je bilo načrtovano, in se leta 2011 nadaljujejo v skladu z načrtom. Tako je bila marca 2011 metodologija odobrena, maja 2011 pa se je začela izvajati pilotna študija, s katero naj bi metodologijo preizkusili in pripravili podroben delovni program za njeno izvajanje v celoti.

56. Generalni direktor EuropeAid je za proračunsko leto 2010 izjavil, da je pridobil razumno zagotovilo, da so obstoječi kontrolni postopki dajali potrebna jamstva o pravilnosti transakcij. Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, ne potrjuje te trditve. Pri njej je bilo ugotovljeno, da so bili sistemi EuropeAid delno uspešni in so na plačila EuropeAid iz ERS in iz splošnega proračuna Evropske unije za zunanje odnose in razvoj kot celoto vplivale pomembne napake (40). 56. Komisija je svoje kontrole zasnovala tako, da zajemajo celotni življenjski cikel njenih večletnih projektov. Meni, da so nadzorni in kontrolni sistemi uspešni in se vsako leto znatno izboljšujejo. Priporočila Sodišča iz prejšnjih let so bila upoštevana. Sodišče je priznalo številne izboljšave, zaradi česar so bili pomembni elementi ključnega kontrolnega sistema ocenjeni kot „uspešni“, vključno z oceno „uspešno“ za okolje kontrole v uradu EuropeAid za leto 2010. Glej tudi odgovor na odstavek 19.

57. Sodišče meni, da izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno pravilnosti finančnega poslovodenja. 57. Glej odgovor na odstavek 53.

Zaključki in priporočila

Zaključki

58. Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da računovodski izkazi ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2010, v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje ERS in rezultate njihovih dejavnosti ter denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja.

59. Sodišče je glede proračunskega leta, ki se je končalo 31. decembra 2010, na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da: 59.

(a) v prihodkih ERS ni bilo pomembnih napak;

(b) v posameznih obveznostih ERS ni bilo pomembnih napak, vendar so nanje bistveno pogosto vplivale količinsko neopredeljive napake, in

(c) so na plačila, izvršena iz ERS, vplivale pomembne napake. (c) Glej odgovor na odstavek 19.

60. Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi EuropeAid delno uspešno zagotavljali pravilnost plačil. 60. Glej odgovor na odstavek 56.

61. Kot je bilo ugotovljeno v prejšnjih letnih poročilih o ERS, je EuropeAid vzpostavil izčrpno kontrolno strategijo, vendar so na nekaterih področjih še vedno prisotne slabosti. Na koncu leta 2010 je EuropeAid uvedel akcijski načrt za okrepljeno piramido upravljanja in kontrole EuropeAid. Načrt obravnava veliko opažanj in priporočil iz prejšnjih letnih poročil Sodišča in tega poročila ter lahko močno izboljša zasnovo in izvajanje nadzornih in kontrolnih sistemov EuropeAid. 61. Glej odgovor na odstavek 31.

Priporočila

62. V Prilogi 4 je prikazan rezultat pregleda napredka pri obravnavanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil, ki ga je izvedlo Sodišče. Glede na ta pregled in zaključke za leto 2010 Sodišče priporoča, naj EuropeAid konča naslednje ukrepe, predvidene v njegovem akcijskem načrtu: 62.

(a) razvije ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka napak, preostalih po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol (glej odstavek 55 (41)); (a) Prizadevanja urada EuropeAid v zvezi z razvojem metodologije za oceno stopnje preostalih napak v portfelju urada (potem ko so bile opravljene vse kontrole) so se začela leta 2010, kot je bilo načrtovano, in se leta 2011 nadaljujejo v skladu z načrtom. Tako je bila marca 2011 metodologija odobrena, maja 2011 pa se je začela izvajati pilotna študija, s katero naj bi metodologijo preizkusili in pripravili podroben delovni program za njeno izvajanje v celoti.

(b) oceni stroškovno učinkovitost različnih kontrol, zlasti sistemov naknadnih kontrol transakcij (glej odstavka 41 in 61 (42)); (b) Komisija je stroškovno učinkovitost kontrol začela proučevati leta 2010, in sicer v okviru obsežnejšega pregleda strategije kontrol urada EuropeAid. Ta prizadevanja bodo prilagojena in dobila nov zagon v obdobju 2011/2012 na podlagi končnega rezultata trenutnega pregleda finančne uredbe. Glej tudi odgovor na odstavek 41.

(c) okrepi uspešnost spremljanja projektov, vključno z obiski na kraju samem, na podlagi večletnih načrtov spremljanja in vrednotenja (glej odstavek 44). (c) Urad EuropeAid namerava uvesti večletne načrte spremljanja in vrednotenja ter okrepiti smernice za spremljanje in poročanje o spremljanju, zlasti s preoblikovanjem poročil o upravljanju zunanje pomoči (ki jih delegacije predložijo dvakrat letno) leta 2011 ter novimi smernicami za upravljanje programskih in projektnih ciklov.

63. Sodišče priporoča tudi, naj EuropeAid: 63.

(a) pregleda zanesljivost potrdil zunanjih nadzornikov, zunanjih revizij in zunanjih preverjanj odhodkov (glej odstavek 33); (a) Osebje Komisije trenutno pregleduje potrdila zunanjih nadzornikov, revizij in preverjanj odhodkov, kar zadeva njihovo kakovost in zanesljivost. Poleg tega so leta 2008 po odločitvi Komisije tehnične revizije postale obvezne za vse pogodbe o gradnjah v vrednosti nad 15 milijonov EUR, potem pa je Komisija objavila tudi standardna revizijska pooblastila. Tehnične revizije zajemajo vse stopnje projekta od zasnove do izvajanja, vključno s preverjanjem potrdil nadzornikov. Vse koristi teh sprememb leta 2010 morda še niso bile vidne. Prav tako Komisija trenutno proučuje morebitne mehanizme za povečanje kakovosti preverjanj odhodkov, ki jih naročijo upravičenci.

(b) uvede poslovne informacijske sisteme, ki bodo generalnemu direktorju in vodjem delegacij omogočali boljše spremljanje rezultatov obiskov na kraju samem, zunanjih revizij in preverjanj odhodkov (glej odstavek 42); (b) Komisija razvija sisteme za informacije o upravljanju (zlasti v okviru novega spletnega sistema poročanja za delegacije), ki bodo vodstvu omogočali boljše spremljanje razpoložljivih podatkov s terena o operativnem vodenju in finančnem poslovodenju. Glej tudi odgovor na odstavek 62(c).

(c) poveže informacijska sistema CRIS Audit in CRIS Recovery (glej odstavek 42); (c) Po pričakovanjih urada EuropeAid bosta sistemska modula za obdelavo revizijskih rezultatov in za izdajo nalogov za izterjavo v sistemu za informacije o upravljanju (CRIS) povezana do konca leta 2011.

(d) si še naprej prizadeva zagotoviti, da se bodo podatki točno, izčrpno in pravočasno evidentirali v informacijskem sistemu CRIS (glej odstavka 18 in 41). (d) Urad EuropeAid bo nadaljeval znatna prizadevanja za izboljšanje kakovosti vnosa podatkov, ki so se začela leta 2009. V okviru teh prizadevanj sta se v obdobju 2010/2011 začela izvajati obsežna pregleda modulov za pogodbe in za revizijo v sistemu za informacije o upravljanju (CRIS).

64. Glede proračunske podpore Sodišče priporoča, naj EuropeAid: 64.

(a) zagotovi, da bodo delegacije dosledno uporabljale nov format in shemo za letno poročanje delegacij o reformah upravljanja javnih financ v državah prejemnicah, da se zagotovi strukturiran in formaliziran prikaz napredka pri upravljanju javnih financ (odstavek 34); (a) Komisija bo zagotovila, da se spremenjeni format dosledno uporablja, kar bo podprlo njen strukturirani in formalizirani pristop k oceni napredka pri upravljanju javnih financ.