UVOD: NOVE GROŽNJE

EU se trenutno sooča z vrsto terorističnih groženj in nasilnih napadov, ki jih povzročajo tako skupine, organizirane v mreže, in posamezniki. V EU so napade z veliko žrtvami poskušali izvesti tako teroristične skupine kot tudi radikalizirani posamezniki, njihov cilj pa je bil doseči kar največje število žrtev ter psihološko in gospodarsko vplivati na družbo.

Teroristične organizacije v Evropi niso uporabile kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih (KBRJ) agensov. Kljub temu obstajajo verodostojni namigi o morebitnih namerah terorističnih skupin, da pridobijo KBRJ materiale ali orožja ter razvijejo znanje in sposobnost za njihovo uporabo . Daiš je uporabil kemično orožje v Siriji in Iraku in ocenjuje se, da ima zmogljivosti za proizvodnjo in uporabo tega orožja. Manjši incidenti so pokazali, da Daiš zanimajo inovacije in razvoj biološkega in radiološkega orožja . Treba bi bilo opozoriti, da se pojem KBRJ sicer uporablja v tem celotnem dokumentu, vendar je verjetnost, da bi nedržavni akter izvedel napad z jedrskim orožjem manjša od tega, da bi to storil s kemičnimi, biološkimi ali radiološkimi sredstvi.

Pri tem je treba imeti v mislih tehnološki razvoj, ki bi ga lahko teroristi zlorabili. Daiš je uporabil brezpilotne zrakoplovne sisteme (UAS), bodisi za nadzor in vodenje bodisi za izvedbo napadov z eksplozivi .

Potencialni KBRJ napadi so pomemben del teroristične propagande, saj džihadistični mediji izražajo namere, da bodo izvedli KBRJ napade, in na raznih platformah družbenih medijev objavljajo morebitne taktike za napade in njihove cilje . KBRJ grožnje je potrdil Varnostni svet Združenih narodov in izrazil zaskrbljenost zaradi novih nevarnosti širjenja orožja, vključno z uporabo s strani nedržavnih akterjev.

To pomeni, da je še bolj pomembno, da Evropska unija v prihodnjih letih okrepi svojo odpornost in pripravljenost na obvladovanje KBRJ groženj.

POTREBA PO VEČJEM SODELOVANJU V EU

Zaradi teh novih groženj je treba pregledati ranljivosti in preveriti našo obrambo pred možnimi terorističnimi napadi, ki vključujejo KBRJ materiale. Do zdaj je prevladovalo mnenje, da je uresničitev KBRJ groženj malo verjetna, vendar pri tem obstajajo tveganja nastanka močnih učinkov. KBRJ napad lahko celo v majhnem obsegu pomembno vpliva na družbe in gospodarstva, proti katerim je uperjen, njegove posledice pa so velike in trajne motnje ter vsesplošen strah in negotovost. Človeški davek in finančni stroški, povezani z napadi, ki vključujejo na primer napad z radiološko disperzivno napravo (znano tudi kot umazana bomba) ali vraničnim prisadom z uporabo brezpilotnih zrakoplovnih sistemov, so lahko izjemno visoki.

Krepitev odpornosti proti KBRJ grožnjam v smislu preprečevanja, pripravljenosti in odziva zahteva znatne naložbe s strani držav članic. Zato je potrebno tesnejše sodelovanje na ravni EU, da bi se lahko države članice učile druga od druge, združevale strokovno znanje, izkušnje in sredstva ter izkoriščale čezmejne sinergije. Celovita ocena varnostne politike EU poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje na ravni EU na podlagi boljšega razumevanja KBRJ grožnje in združevanja sredstev, da se doseže boljša pripravljenost na morebitne KBRJ napade.

Direktiva o boju proti terorizmu prvič vključuje določbe o vseh vidikih KBRJ terorizma. Državam članicam nalaga obveznosti v zvezi z odzivom na teroristični napad, vključno z obveznostjo zagotavljanja zdravstvene oskrbe vsem žrtvam. Pobude, ki se predlagajo v tem sporočilu, bodo pomagale državam članicam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti oskrbe žrtev v primeru napada, izvedenega s KBRJ materiali.

Cilj tega akcijskega načrta je izboljšati evropsko sodelovanje za okrepitev KBRJ varnosti s poudarkom na preprečevanju KBRJ groženj in terorističnih napadov ter pripravljenosti in odzivanju nanje. Ukrepi iz tega sporočila bodo podprli države članice pri zaščiti državljanov in infrastrukture. Veliko predlaganih ukrepov temelji na pristopu, ki vključuje vse grožnje in bodo prispevali tudi k izboljšanju pripravljenosti na vse KBRJ incidente velikih razsežnosti, ki niso povezani s terorizmom.

NADGRADNJA AKCIJSKEGA NAČRTA NA PODROČJU KBRJ VARNOSTI 2010–2015

Ta akcijski načrt temelji na prizadevanjih, ki so se v EU začela z akcijskim načrtom na področju KBRJ varnosti 2010–2015 . Obravnava vrzeli, ugotovljene pri njegovem izvajanju in upošteva nove grožnje. Akcijski načrt 2010–2015 je na ravni EU omogočil boljše razumevanje groženj, povečal izmenjavanje informacij (razvoj glosarja CBRN-E in vključitev KBRJ incidentov v Evropski sistem podatkov o bombah) in privedel do dosežkov, kot je razvoj infrastrukture EU za usposabljanje (Evropski center za usposabljanje na področju jedrske varnosti – EUSECTRA). Tudi na področju bioloških sredstev je prišlo do pomembnega premika v zakonodaji s sprejetjem Sklepa 1082/2013/EU o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje, ki vsebuje določbe za izboljšanje načrtovanja pripravljenosti in odzivanja v EU.

Države članice, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje o izvajanju akcijskega načrta 2010–2015, so poročale o številnih dejavnostih na nacionalni ravni, vključno z usposabljanji in vajami. Poročale so tudi o nekaterih težavah pri usklajevanju različnih akterjev. Zainteresirane strani so na primer poudarile potrebo po nadaljnjem poglabljanju znanja o KBRJ tveganjih, spodbujanju medsektorskega sodelovanja in nadaljnjem vlaganju v usposabljanje in vaje . Zagotavljanje čezmejnega/medsektorskega usposabljanja in vaj, ki bi jih bilo v idealnem primeru treba organizirati na strukturiran način na podlagi vnaprej dogovorjenih učnih načrtov, je bilo opredeljeno kot eno od področij, na katerem lahko EU omogoči dodano vrednost. Države članice so prav tako izpostavile nezadostno izmenjavo informacij o KBRJ incidentih, grožnjah, opremi in tehnologijah, razvitih za spopadanje s temi grožnjami. Poudarile so tudi, da je treba razvijati sodelovanje z drugimi partnerji, ki niso zajeti v prejšnjem akcijskem načrtu na področju KBRJ varnosti, kot so vojska in ključne tretje države.

OBLIKOVANJE BOLJ OSREDOTOČENEGA IN USKLAJENEGA PRISTOPA

Ta novi akcijski načrt izhaja iz teh dosežkov in uporablja ciljno usmerjen pristop v skladu z agendo EU KBRJ-E 2012, v kateri je Svet pozval Komisijo, naj razvije bolj osredotočeno politiko, ki bo obravnavala izbrano število ključnih prednostnih nalog z jasno dodano vrednostjo EU in konkretnimi rezultati.

Akcijski načrt je priložnost za države članice, da okrepijo svojo pripravljenost na nove grožnje s prostovoljnim sodelovanjem v vrsti pobud, predlaganih v akcijskem načrtu.