POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o uporabi Uredbe (ES) št. 1523/2007 o prepovedi dajanja v promet ter uvoza v Skupnost ali izvoza iz Skupnosti krzna mačk in psov ter izdelkov, ki vsebujejo tako krzno /* COM/2013/0412 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o uporabi Uredbe (ES) št. 1523/2007 o prepovedi dajanja v promet ter uvoza v Skupnost ali izvoza iz Skupnosti krzna mačk in psov ter izdelkov, ki vsebujejo tako krzno (Besedilo velja za EGP) 1. Ozadje Z Uredbo (ES) št. 1523/2007[1] je prepovedano dajanje v promet ter uvoz v Skupnost ali izvoz iz Skupnosti krzna mačk in psov ter izdelkov, ki vsebujejo tako krzno. Prepoved je bila sprejeta z namenom, da bi se odzvali na zaskrbljenost evropskih državljanov, ki štejejo mačke in pse k hišnim živalim in zato ne želijo kupovati izdelkov, ki vsebujejo krzno mačk in psov. Uredba je uskladila ukrepe za prepoved krzna mačk in psov ter izdelkov, ki vsebujejo tako krzno, na ravni EU, saj je petnajst držav članic[2] sprejelo nacionalne predpise, da bi omejile proizvodnjo in trgovino s krznom mačk in psov. Krzno mačk in psov ni lahko razlikovati od drugih vrst krzna ali sintetičnih materialov v umetnem krznu. To velja še zlasti, če se krzno uporablja kot podloga ali okrasek na oblačilih (npr. ovratnik plašča) ali na igračah ali dodatkih (npr. obeski za ključe s kosmatimi živalmi). Prepoved krzna mačk in psov se v Evropski uniji uporablja od 31. decembra 2008. V členu 7 Uredbe je navedeno, da „Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe, vključno s carinskimi dejavnostmi, najpozneje 31. decembra 2010.“ To poročilo je odgovor Komisije na to zahtevo. Namen poročila je podati pregled o izvajanju prepovedi krzna mačk in psov v EU v letih 2009 in 2010. Sprejetje tega poročila je bilo preloženo, ker so morale države članice zbrati dovolj informacij o izvajanju prepovedi. Nekateri podatki so bili prejeti šele na začetku leta 2012, zato je bila celovita analiza mogoča šele v letu 2012. Opisuje izvršilne ukrepe, ki so jih uvedle države članice, da bi preprečile dajanje v promet, uvoz v Skupnost ali izvoz iz Skupnosti krzna mačk in psov ter izdelkov, ki vsebujejo tako krzno. Zlasti mora poročilo vsebovati pregled analitičnih metod, ki jih države članice uporabljajo za opredelitev živalske vrste izvora krzna, ter kazni, ki se uporabljajo v primeru kršitev. Poročilo izpostavlja glavna vprašanja pri izvajanju, na katera so Komisijo opozorile zainteresirane strani in držav članice. Nazadnje pa ta dokument poroča o vplivu uporabe te uredbe, kot so ga zaznale glavne zainteresirane strani. 2. Obveznosti držav članic Države članice so odgovorne predvsem za izvajanje prepovedi[3]. Poleg tega je njihova naloga, da: – Komisijo obvestijo o analitičnih metodah, ki jih uporabljajo za ugotavljanje živalske vrste izvora krzna (člen 5 Uredbe); – sprejmejo pravila o kaznih za kršitve te uredbe in o tem uradno obvestijo Komisijo (člen 8 Uredbe). 3. Metodologija Za pripravo tega poročila je Komisija uporabila naslednje vire informacij: – odgovore držav članic na vprašalnik o izvrševanju prepovedi krzna mačk in psov v letih 2009 in 2010, ki ga je Komisija poslala leta 2011[4]; – podatke, ki so jih države članice poslale o kaznih za kršitve Uredbe; – dopisovanje Komisije z zainteresiranimi stranmi ali državami članicami; – rezultate srečanja[5], ki ga je Komisija organizirala 18. januarja 2012, da je z državami članicami in glavnimi zainteresiranimi stranmi razpravljala o izvajanju prepovedi[6]. 4. Izvajanje prepovedi 4.1. Nadzor v državah članicah Države članice so morale za izvajanje prepovedi vzpostaviti sisteme nadzora. To je pomenilo predvsem vključevanje pregledov v zvezi s prepovedjo v obstoječe sisteme nadzora in bo opisano v naslednjih oddelkih. Sprejeti ukrepi so bili bolj ali manj izpopolnjeni, odvisno od države članice; zlasti je le nekaj držav članic sprejelo ukrepe glede usposabljanja in postopkov ter širjenja informacij. Ker večina krzna mačk in psov ter izdelkov, ki vsebujejo tako krzno, izvira iz tretjih držav, je primarni cilj sistemov nadzora, ki so jih vzpostavile države članice, preprečiti nezakonit komercialni uvoz krzna mačk in psov iz tretjih držav v EU. O proizvodnji krzna mačk in psov v EU ni dokazov, zato je verjetnost za izvoz teoretična. 4.1.1. Nacionalni predpisi za prepoved krzna mačk in psov Nacionalni predpisi za prepoved krzna mačk in psov, ki so veljali pred sprejetjem Uredbe, so bili v zadevnih državah članicah razveljavljeni in/ali spremenjeni. Z začetkom veljavnosti Uredbe so bila tako uvedena usklajena pravila o prepovedi na ravni EU. S tem so poenostavljene naloge uradnega osebja, ki opravlja nadzor, ter tudi subjektov, ki trgujejo z zakonitim krznom in krznenimi izdelki ali umetnim krznom. 4.1.2. Kazni za kršitve prepovedi Države članice so odgovorne za določitev kazni v primeru kršitev določb Uredbe. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Večina držav članic je spremenila svoje nacionalne predpise, da bi uvedla upravne in/ali kazenske sankcije v primeru kršitve prepovedi. Druge države članice so že imele na splošno določene kazni za uvažanje nezakonitega blaga ali njegovo dajanje v promet, ki bi veljale v primeru kršitev Uredbe. Upravne sankcije vključujejo zlasti globe za subjekte in ne izključujejo tudi možnosti uporabe kazenskih sankcij. Na splošno za kazenske sankcije velja, da je treba zadevo predložiti nacionalnemu sodišču. Kot je prikazano v razpredelnici 1, se višine kazni med državami članicami precej razlikujejo. Vse države članice pa imajo prav tako zakonska pooblastila, da zasežejo nezakonite izdelke in zahtevajo njihovo uničenje. Razpredelnica 1: Povzetek kazni za kršitve prepovedi krzna mačk in psov v državah članicah Kazni || Razpon kazni Upravne sankcije || od 250–500 EUR do 20 000 EUR Kazenske sankcije || globe od 1 500 EUR do 40 000 EUR prestajanje kazni v zaporu od 4 mesecev do 3 let Vir: odgovori držav članic na vprašalnik o izvajanju, ki ga je poslala Komisija. 4.1.3. Pristojni organi, odgovorni za izvajanje prepovedi Ker je bil glavni cilj nadzora preprečiti nezakoniti uvoz krzna mačk in psov iz tretjih držav v Unijo, so bili carinski organi ali carinski organi skupaj z veterinarskimi organi glavni pristojni organi, ki so jih države članice določile kot odgovorne za izvajanje prepovedi. Carinski organi so bili odgovorni za opredelitev možnih nezakonitih komercialnih pošiljk iz tretjih držav, za katere se sumi, da vsebujejo krzno mačk in psov. Njihove izkušnje, pridobljene na drugih področjih preprečevanja nezakonitega uvoza, so bile bistvene za opredelitev pošiljk, pri katerih obstaja tveganje. V primeru suma carinske službe opravijo preglede za potrditev suma. Zato je bil postopek nadzora pri uvozu krzna mačk in psov vključen v splošne carinske postopke, ki že vključujejo nadzor za ugotavljanje tveganj. Ker se nadzor ne opravlja pogosto, izvajanje prepovedi verjetno ne bo ustvarilo bistvenega bremena za carinske organe. Kadar so bili vključeni veterinarski organi, so bili večinoma odgovorni za fizični pregled sumljivih pošiljk, vzorčenje in pošiljanje vzorcev za analizo, kadar je to potrebno. Kadar je bilo vključenih več pristojnih organov, je večina zadevnih držav članic sprejela ukrepe za zagotovitev, da ti organi med seboj sodelujejo in si izmenjujejo informacije. 4.1.4. Usposabljanje in postopki Na ravni EU je Komisija ukrepe glede prepovedi vključila v evropsko spletno zbirko carinskih tarif, imenovano TARIC[7]. TARIC je večjezična zbirka podatkov, do katere lahko prek spleta dostopajo uradniki in poslovni subjekti in v katero so vključeni zlasti ukrepi za omejitev uvoza in izvoza. Leta 2009 je bil na ravni EU določen seznam izdelkov in oznak kombinirane nomenklature (KN)[8] za blago, za katero se sumi, da vsebuje krzno mačk in psov; ta seznam je bil vključen v TARIC. Več držav članic je omenilo koristnost zbirke TARIC pri opredelitvi morebitnih nezakonitih pošiljk. Ena država članica pa je menila, da je seznam blaga in oznak KN, za katere se sumi, da vsebujejo krzno mačk in psov, preobsežen. Kadar uradniki, ki opravljajo nadzor uvoza ali izvoza krzna, v zbirki TARIC blago opredelijo kot izdelek ali oznako KN iz zgoraj navedenega seznama, zbirka podatkov pokaže, da je treba preveriti, ali je poslovni subjekt v svoji carinski deklaraciji navedel, da uvoženo ali izvoženo krzno ni krzno mačk in psov, kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 1523/2007. V nekaterih državah članicah so uradnemu osebju poleg zbirke TARIC na voljo tudi smernice in informacije o izvajanju prepovedi. Te so vključevale praktične informacije za opravljanje nadzora ter tudi informacije glede določb Uredbe in nacionalnih predpisov. Primer takih dokumentov je na voljo na naslednji povezavi: https://findok.bmf.gv.at/findok/targetSearchSubmit.do;jsessionid=9605F10870FC605A9F5E848516744BF5. 4.1.5. Analitične metode za ugotavljanje živalske vrste izvora krzna Države članice so uporabljale naslednje analitične metode za ugotavljanje živalske vrste izvora krzna: – vizualno prepoznavanje, – mikroskopsko preiskavo dlak, – analizo DNK (verižna reakcija s polimerazo), – določitev vrste živali z masno spektrometrijo MALDI–TOF. Seznam metod in laboratorijev, ki se uporabljajo v vsaki državi članici, je v Prilogi I k poročilu. Države članice so večinoma uporabljale mikroskopijo, analizo DNK in določitev vrste živali z masno spektrometrijo MALDI–TOF. Vsaka od teh metod ima svoje prednosti in slabosti glede na vrsto odvzetih vzorcev, raven zahtevane določitve, ponovljivost in s tem povezane stroške. Z mikroskopsko preiskavo dlak se lahko ugotovi, ali vzorec vsebuje krzno živali ali sintetično krzno. Z analizo DNK se lahko ugotovi, ali vzorec krzna ni krzno domače mačke ali psa, in živalska vrsta izvora krzna, če so na voljo specifični začetni oligonukleotidi za vrsto; analiza DNK lahko razlikuje vzorce krzna domačih psov od krzna lisice, kojota, šakala in rakunastega psa. Vendar analiza DNK ne more razlikovati krzna domačih mačk od krzna križancev med domačo in bengalsko mačko. Za uspešno analizo DNK je potrebna minimalna količina in kakovost izolirane DNK, ki jo je včasih težko pridobiti, kadar je vzorec odvzet iz obdelanega krzna (npr. obarvanega). Določitev vrste živali z masno spektrometrijo MALDI–TOF omogoča določitev širšega spektra vrst izvora v primerjavi z analizo DNK in ugotovitev živalske vrste izvora krzna celo pri obdelanem krznu. Nadaljnje podrobnosti o različnih analitičnih metodah so bile predstavljene na srečanju zainteresiranih strani in držav članic, ki ga je Komisija organizirala 18. januarja 2012, in so na voljo na naslednji povezavi: http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/seminars/docs/methods_analysis_identifying_species_origin_fur_en.pdf. Obseg stroškov uporabljenih analitičnih metod za prepoznavanje krzna mačk in psov je naveden v spodnji razpredelnici. Razpredelnica 2: Stroški analitičnih metod za ugotavljanje živalske vrste izvora krzna Metoda || Stroški Mikroskopija || 30–60 EUR Določitev vrste živali z masno spektrometrijo MALDI–TOF || 150–250 EUR Analiza DNK || 150–1 075 EUR Vir: odgovori držav članic na vprašalnik o izvajanju, ki ga je poslala Komisija. Večina držav članic na svojem ozemlju določi laboratorij, kamor lahko njihovo uradno osebje pošlje vzorce za ugotavljanje krzna mačk in psov. Več držav članic se je odločilo za sklenitev pogodb s podizvajalci ali pa razmišlja o tej možnosti, kar pomeni, da vzorce pošlje v laboratorij v drugi državi članici, in sicer zaradi trenutnega pomanjkanja strokovnega znanja v njihovih laboratorijih in majhnega števila vzorcev, ki jih je treba analizirati. 4.1.6. Razširjanje informacij Kot navedeno zgoraj, lahko poslovni subjekti do zbirke carinskih tarif TARIC dostopajo prek spleta. Prek zbirke TARIC lahko poslovni subjekti dostopajo do Uredbe in so lahko obveščeni, da morajo za uvoz ali izvoz krzna v svoji carinski deklaraciji navesti, da blago, ki ga nameravajo uvoziti ali izvoziti, ne vsebuje krzna mačk in psov. Poleg tega je več držav članic posredovalo informacije morebitnim zadevnim poslovnim subjektom, uvoznikom in trgovcem na drobno ter potrošnikom. Obvestila so bila objavljena v uradnih listih ali na uradni spletni strani držav članic. 4.2. Rezultati nadzora Države članice so svoje nadzorne dejavnosti usmerile v uvoz. Ta nadzor je bil poleg tega v Uniji dopolnjen s pregledi, ki so bili izvedeni v glavnem v trgovinah na drobno. Po potrebi so bili odvzeti vzorci za analizo, da se potrdi prisotnost krzna mačk in psov. Nezakoniti izdelki so bili zaseženi in uničeni. V primeru kršitev pa so bile izrečene sankcije. Povzetek pregledov, ki so jih opravile države članice, in njihovih rezultatov je na voljo v spodnjih razpredelnicah. Države članice niso zagotovile natančnih podatkov o količini odkritega krzna mačk in psov ter o izrečenih sankcijah. Razpredelnica 3: Opravljeni pregledi za preprečevanje nezakonitega komercialnega uvoza krzna mačk in psov Leto || Število pregledanih uvoženih komercialnih pošiljk || Število uvoženih komercialnih pošiljk, iz katerih so bili odvzeti vzorci za analizo || Število pošiljk, katerih uvoz je bil zavrnjen || Število zaseženih pošiljk || Število uničenih uvoženih pošiljk 2009 || 9 687 || 0 || 1 || 0 || 0 2010 || 25 275 || 5 || 2 || 67 || 0 Vir: odgovori držav članic na vprašalnik o izvajanju, ki ga je poslala Komisija. Razpredelnica 4: Opravljen nadzor nad nezakonitim dajanjem v promet krzna mačk in psov v EU Leto || Število nadzorov, opravljenih v trgovinah in pri trgovcih na drobno || Število pošiljk, iz katerih so bili odvzeti vzorci za analizo || Število komercialnih pošiljk, zaseženih v trgovinah in pri trgovcih na drobno[9] || Število uničenih komercialnih pošiljk iz trgovin in pri trgovcih na drobno[10] || Število usmerjenih pregledov spletnih mest za prodajo prek interneta || Število usmerjenih pregledov paketov, poslanih po pošti 2009 || 119 || 46 || 66 || 56 || 0 || 0 2010 || 169 || 52 || 40 || 28 || 0 || 0 Vir: odgovori držav članic na vprašalnik o izvajanju, ki ga je poslala Komisija. Razpredelnica 5: Število analiziranih vzorcev Država članica || Število analiziranih vzorcev || 2009 || 2010 Avstrija || 1 || 10 Češka || 0 || 1 Nemčija || 1 || Danska || 15 za leti 2009 in 2010 skupaj Finska || 0 || 2 Francija || 46 (od katerih jih 17 ni bilo skladnih[11]) || 20 (vsi vzorci so bili skladni) Italija || 20 Združeno kraljestvo || 0 || 3 Skupaj || 119 Vir: odgovori držav članic na vprašalnik o izvajanju, ki ga je poslala Komisija. Število nadzorov se je v letu 2010 v primerjavi z letom 2009 povečalo, enako velja za število odvzetih vzorcev, ki so bili poslani v analizo. Uredba je začela veljati leta 2009, izvajanje pa se je leta 2010 okrepilo, saj so do takrat države članice sprejele ukrepe za organizacijo pregledov. Po podatkih držav članic gre pri blagu, za katerega so države članice opredelile, da bi lahko vsebovalo krzno mačk in psov, večinoma za jopiče in plašče, rute, ovratne rute, obeske za ključe in usnje. 5. Vprašanje izvajanja Nekatere zainteresirane strani so menile, da ni bilo opravljenih dovolj uradnih nadzorov glede dajanja v promet krzna mačk in psov v EU ter zlasti glede prodaje prek interneta. O zahtevah glede označevanja se je razpravljalo tudi v okviru prihodnje uporabe Uredbe (ES) št. 1007/2011[12] z zvezi z etikiranjem oblačil, ki vsebujejo majhen del krzna, kakor zahtevajo države članice. Uredba (ES) št. 1007/2011 zahteva, da se navedejo prisotnosti netekstilnih delov živalskega izvora pri etiketiranju ali označevanju tekstilnih izdelkov, ki vsebujejo take dele, da bi potrošnikom omogočili ozaveščeno izbiro. Etiketiranje ali označevanje ne bi smelo biti zavajajoče. 6. Učinek Uredbe Glavne zainteresirane strani so poudarile pozitiven učinek Uredbe. Prepoved krzna mačk in psov zdaj velja v vseh državah članicah. Uredba usklajuje pravila in tako poenostavlja delo poslovnih subjektov, ki uvažajo krzno ali izdelke z delom krzna ali pa jih dajejo v promet v EU. Poleg tega po navedbah Evropskega združenja krznarjev prepoved ni imela negativnega vpliva na trgovino s krznom. Na podlagi mnenja zainteresiranih strani je mogoče domnevati, da prepoved in opravljen nadzor v državah članicah zagotavljata, da je tveganje evropskih potrošnikov za nakup krzna mačk in psov zelo majhno. 7. Zaključek Države članice so vzpostavile sistem nadzora za izvajanje prepovedi. Večinoma so preglede v zvezi s prepovedjo vključile v svoje obstoječe sisteme nadzora s sprejetjem naslednjih ukrepov: – sprememba nacionalnih predpisov zaradi razveljavitve prejšnjih nacionalnih ukrepov, ki prepovedujejo krzno mačk in psov, ter uvedbe kazni; – določitev pristojnih organov in odgovornih uradnikov; – določitev analitičnih metod in laboratorijev, ki jih izvajajo v primeru suma, za ugotavljanje, ali je krzno krzno domačega psa ali mačke; – usposabljanje in izpopolnitev postopkov, da bi obveščali uradnike, ki opravljajo nadzor; – razširjanje informacij za poslovne subjekte in splošno javnost. Glavni cilj sistemov nadzora je preprečiti nezakoniti komercialni uvoz krzna mačk in psov v Unijo iz tretjih držav, saj večinoma prihaja od tam. V letih 2009 in 2010 je bil nadzor v državah članicah zato osredotočen predvsem na preprečevanje nezakonitega uvoza. Neposredno sodelovanje carinskih organov ter uporaba podatkovne zbirke Komisije TARIC s strani poslovnih subjektov in držav članic omogočata usklajeno izvajanje prepovedi glede nezakonitega uvoza. Na splošno je imela uporaba Uredbe pozitiven učinek, saj poenostavlja delo poslovnih subjektov, ker je nadomestila več nacionalnih prepovedi, za katere se uporabljajo različni postopki. Poleg tega je po mnenju zainteresiranih strani prepoved prispevala k omejevanju tveganja za evropske potrošnike, da bi kupili krzno mačk in psov ali izdelke, ki vsebujejo tako krzno. PRILOGA I: Metode prepoznavanja krzna mačk in psov, ki se uporabljajo v državah članicah Št. || Država članica || Uporabljena metoda 1 || Avstrija || mikroskopska preiskava dlak, preučena je bila možnost analize DNK 2 || Belgija || v odgovoru na vprašalnik zadevne informacije niso vključene 3 || Bolgarija || mikroskopska preiskava dlak in masna spektrometrija MALDI–TOF 4 || Ciper || masna spektrometrija MALDI–TOF 5 || Češka || analiza DNK 6 || Danska || analiza DNK 7 || Estonija || vizualno prepoznavanje in mikroskopska preiskava dlak 8 || Finska || mikroskopska preiskava dlak 9 || Francija || mikroskopska preiskava dlak in analiza DNK 10 || Nemčija || analiza DNK in masna spektrometrija MALDI–TOF 11 || Grčija || ni odgovorila na vprašalnik 12 || Madžarska || mikroskopska preiskava dlak in analiza DNK 13 || Irska || masna spektrometrija MALDI–TOF 14 || Italija || vizualno prepoznavanje, mikroskopska preiskava dlak, analiza DNK in masna spektrometrija MALDI–TOF 15 || Latvija || mikroskopska preiskava dlak 16 || Litva || mikroskopska preiskava dlak, analiza DNK v preučevanju 17 || Luksemburg || masna spektrometrija MALDI–TOF 18 || Malta || analiza DNK 19 || Nizozemska || mikroskopska preiskava dlak in masna spektrometrija MALDI–TOF 20 || Poljska || vizualno prepoznavanje in analiza DNK 21 || Portugalska || preučuje se možnost sklenitve pogodbe z laboratorijem podizvajalcem v tujini 22 || Romunija || masna spektrometrija MALDI–TOF 23 || Slovaška || mikroskopska preiskava dlak, analiza DNK in masna spektrometrija MALDI–TOF 24 || Slovenija || mikroskopska preiskava dlak in analiza DNK 25 || Španija || mikroskopska preiskava dlak in analiza DNK 26 || Švedska || analiza DNK in masna spektrometrija MALDI–TOF 27 || Združeno kraljestvo || analiza DNK Vir: odgovori držav članic na vprašalnik o izvajanju, ki ga je poslala Komisija. PRILOGA II: Seznam zainteresiranih strani, s katerimi so bila opravljena posvetovanja Ime organizacije AEDT – Evropsko združenje trgovcev mode (The European Association of Fashion Retailers) COTANCE – Konfederacija nacionalnih združenj strojarjev in usnjarjev Evropske skupnosti (Confederation of National Associations of Tanners and Dressers of the European Community) GAIA HSI – Humane Society International IFTF – Mednarodno združenje za trgovino s krznom (International Fur Trade Federation) Evropsko združenje krznarjev (European Fur Breeders’ Association) Euroleather UNIC (Unione Nazionale Industria Conciaria) Fondation Brigitte Bardot IFAW – Mednarodni sklad za dobrobit živali (International Fund for Animal Welfare) [1] Uredba (ES) št. 1523/2007 z dne 11. decembra 2007 o prepovedi dajanja v promet ter uvoza v Skupnost ali izvoza iz Skupnosti krzna mačk in psov ter izdelkov, ki vsebujejo tako krzno; UL L 343, 27.12.2007, str. 1. [2] Poročilo obravnava uporabo Uredbe za obdobje med letoma 2009 in 2010. [3] Prepoved pomeni „prepoved krzna mačk in psov“. To velja za preostalo besedilo. [4] Odzvale so se vse države članice razen Grčije. [5] Program srečanja in predstavitve so na voljo na http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/seminars/docs/agenda_implementation_ban_cat_dog_fur_en.pdf. [6] Seznam organizacij, ki so se udeležile srečanja, je na voljo v prilogi k poročilu. [7] Zbirka podatkov TARIC je na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/customs_tariff/index_en.htm. [8] Kadar je blago prijavljeno carini v Uniji, mora biti na splošno razvrščeno glede na kombinirano nomenklaturo ali KN. Uvoženo in izvoženo blago je treba prijaviti in navesti pripadajočo tarifno podštevilko nomenklature. [9] Zasežene pošiljke niso bile nujno vzorčene za analizo, saj so bile lahko opredeljene kot neskladne iz drugih razlogov kot pozitivnih rezultatov analize. [10] Uničene pošiljke niso bile nujno vzorčene za analizo, saj so bile lahko opredeljene kot neskladne iz drugih razlogov kot pozitivnih rezultatov analize. [11] Neskladnost pomeni pozitivne rezultate prisotnosti krzna mačk ali psov. [12] Uredba (EU) št. 1007/2011 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2011 o imenih tekstilnih vlaken in s tem povezanim etiketiranjem in označevanjem surovinske sestave tekstilnih izdelkov , UL L 272, 18.10.2011, str. 1–64.