Informacije v podporo Izjavi o zanesljivosti

Obseg in vrsta revizije

12 Cilj dela v zvezi z ugotavljanjem zanesljivosti računovodskih izkazov Evropskih razvojnih skladov je pridobiti zadostne dokaze, na podlagi katerih je mogoče zaključiti, v kolikšni meri so bili vsi prihodki, odhodki, sredstva in obveznosti pravilno evidentirani ter ali letni računovodski izkazi podajajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja ob koncu leta. Opažanja glede zanesljivosti računovodskih izkazov, navedena v odstavku II Izjave o zanesljivosti, temeljijo na reviziji konsolidiranih finančnih izkazov (17) in konsolidiranem poročilu o finančnem izvajanju šestega, sedmega, osmega in devetega ERS (18). Revizija je vsebovala ustrezen obseg revizijskih postopkov, zasnovanih za preverjanje dokazov v zvezi z zneski in razkritji na podlagi preizkusov. Zajela je tudi oceno uporabljenih računovodskih načel, pomembnih ocen s strani vodstva in celotne predstavitve konsolidiranih računovodskih izkazov.

13 Opažanja glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, opredeljena v odstavkih III do V Izjave o zanesljivosti, temeljijo na: (a) ovrednotenju nadzornih in kontrolnih sistemov v osrednjih službah Urada EuropeAid in v petih delegacijah (v Kamerunu, Gabonu, na Jamajki, v Mozambiku in Sierri Leone), ki izvajajo odobritve odhodkov za osem držav AKP; (b) preučitvi s statističnimi tehnikami izbranega vzorca transakcij, ki pokriva vsa področja razen proračunske podpore, v vsaki od obiskanih delegacij. Skupaj je bilo revidiranih 78 plačil in 18 individualnih pravnih obveznosti. V okviru tega postopka je bilo na kraju samem preverjenih 21 projektov v zvezi s 57 transakcijami; (c) preverjanju proračunske podpore, izplačane dvema od obiskanih držav (Mozambiku in Sierri Leone); (d) preverjanju 12 plačil in dveh individualnih pravnih obveznosti, ki so jih odobrile osrednje službe Urada EuropeAid; (e) preverjanju 40 transakcij, ki so jih osrednje službe Urada EuropeAid že naknadno pregledale; (f) preverjanju letnega poročila o dejavnostih in izjave generalnega direktorja Urada EuropeAid ter postopka njune priprave.

Zanesljivost računovodskih izkazov

14 Komisija je morala drugo leto zapovrstjo pripraviti računovodske izkaze ERS z uporabo načel računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

15 Uporaba računovodskega sistema, ki ga Komisija že uporablja za obračunavanje proračunskih odhodkov, je bila za ERS preložena z začetka leta 2007 na začetek leta 2008, da bi se tako Uradu EuropeAid omogočilo, da svoj računovodski sistem uskladi z računovodskim sistemom ABAC, ki ga na splošno uporablja Komisija. Pri preložitvi se upoštevajo tudi tehnične in organizacijske težave, povezane z uvedbo novega sistema v vseh delegacijah AKP. Računovodski sistem, ki se trenutno uporablja, nima vseh elementov, potrebnih za učinkovito in uspešno sporočanje ekonomskih informacij na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Posledično je treba ročno opraviti letne odmere prilagoditev računovodskih podatkov, s čimer se oslabi uspešnost računovodskih kontrol. Poleg tega finančnega učinka razlik v menjalnih tečajih ni mogoče ločeno ugotoviti z računovodskim sistemom niti ga ni mogoče ugotoviti ročno (19). 15 Omejitve računovodskega sistema (OLAS) bo odpravila vpeljava sistema ABAC FED leta 2008. Prilagajanje podatkov, ki izhajajo iz računovodstva na podlagi nastanka plačil, podatkom, ki izhajajo iz računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, se izvaja ročno z zbirnimi podatki iz sedanjega računovodskega sistema, zato se pri kodiranju upošteva enaka kontrola kot pri informacijah, ki izhajajo iz računovodstva na podlagi nastanka plačil. Nov sistem ABAC bo omogočal ugotavljanje finančnega učinka razlik v menjalnih tečajih. Število pogodb v lokalni valuti ne velja za pomembno glede na število vseh podpisanih pogodb. Komisija zato meni, da te morebitne razlike v menjalnih tečajih niso pomembne za računovodske izkaze na splošno.

16 V poročilu o dejavnostih za leto 2005 je generalni direktor za proračun izrazil pridržek zaradi nerazpoložljivosti novega računovodskega sistema, saj to dejstvo otežuje izvajanje kontrol in lahko tako vodi do nepopolne predstavitve računovodskih izkazov ERS. Čeprav se novi računovodski sistem še ne izvaja in so pri pripravi računovodskih izkazov še vedno potrebni ročni popravki, je generalni direktor za proračun v poročilu o dejavnostih za leto 2006 umaknil pridržek. 16 Pridržek, ki je bil prvič izražen v Letnem poročilu o dejavnostih za leto 2004, je bil leta 2005 ohranjen zaradi dvomov glede tega, ali je lokalni sistem IT (OLAS) dovolj zmogljiv, da lahko izdela prvi sklop računovodskih izkazov, ki so popolnoma skladni z načelom nastanka poslovnih dogodkov. Poleg tega so bili med fazo zaprtja ob koncu leta vzpostavljeni dodatni mehanizmi kontrole kakovosti podatkov, Računsko sodišče pa je za računovodske izkaze za leto 2005 dalo pozitivno izjavo o zanesljivosti (DAS).

17 Finančni izkazi vsebujejo rezervacijo za stroške, ki so nastali v poročevalnem obdobju, vendar zanje ob koncu leta niso bili prejeti nobeni računi. Ta rezervacija je statistično ocenjena na podlagi številnih predpostavk in znaša 1 924 milijonov EUR, kar ustreza 92 % vseh obveznosti. Komisija ni dokazala veljavnosti predpostavk, uporabljenih za njeno oceno. 17 Statistični pristop, uporabljen za oblikovanje te rezervacije, temelji na predpostavki, da so stroški, nastali zaradi vseh tekočih pogodb, v vseh zaporednih proračunskih letih linearni. Veljavnost predpostavk, ki jih je uporabila Komisija, je utemeljena s stalnostjo skupnega odstotnega deleža izvrševanja pogodb (83 %) v različnih proračunskih letih. Poleg tega se bo preverjal srednjeročno. In končno, pristop se bo izpopolnil in izboljšal na podlagi priporočil mednarodnega revizijskega podjetja.

18 Napake pri kodiranju (20) vplivajo na točnost nekaterih podatkov, uporabljenih za pripravo letnih računovodskih izkazov, zlasti glede jamstev. Znesek jamstev, naveden v opombi 1.12 k finančnim izkazom, je ob koncu leta 2006 skupaj znašal 723 milijonov EUR. Vendar je revizija Sodišča pokazala, da nekatera obstoječa bančna jamstva niso bila evidentirana in da so se nekatera evidentirana jamstva že iztekla oziroma so bila sproščena. Ocenjen neto učinek teh napak je precenjenost v višini 5,8 %. Sodišče opaža, da si Komisija vidno prizadeva za izboljšanje evidentiranja jamstev. 18 Komisija si je v letu 2006 zelo prizadevala, da bi povečala kakovost informacij, evidentiranih v računovodskem sistemu. Ob letni pripravi zaključnih računov so se izvedla dodatna preverjanja za pripravo letnih računovodskih izkazov. Zato ostaja vpliv na letne računovodske izkaze zelo omejen in naj ne bi bil pomemben.

Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

Preizkušanje podatkov iz transakcij

Obveznosti

19 Po Sporazumu iz Cotonouja (21) morajo biti sporazumi o financiranju med Komisijo in državo ali državami AKP sklenjeni v roku 60 dni od sklepa Komisije. Revizija Sodišča je pokazala, da država prejemnica velikega števila sporazumov o financiranju ni podpisala v tem roku. 19 Komisija in države prejemnice niso kršile pravila o 60 dneh iz Sporazuma iz Cotonouja, ker to pravilo zadeva pripravo sporazumov o financiranju in ne njihovega podpisa. Rok za podpis sporazumov o financiranju je 31. december leta N + 1 (člen 54(2) Finančne uredbe, ki se uporablja za deveti ERS). Kot dokaz vestne prakse Komisija dejansko v vseh primerih pripravi in podpiše sporazume o financiranju v roku 60 dni od sklepa Komisije.

20 Odkrite so bile nekatere napake pri individualnih pravnih obveznostih v zvezi s spoštovanjem razpisnih pravil o obveščanju javnosti in dokumentaciji organizacije, ki sodi v okvir Združenih narodov, ter zakonsko predpisanih bančnih jamstev za pogodbe (4 napake, ki so vplivale na 4 od 78 pregledanih transakcij). 20 Trije primeri zadevajo podaljšanje jamstev, ki pokrivajo iztekajoče se pogodbe, katerih preostalo tveganje je nično. V zadnjem primeru odnose med Komisijo in Združenimi narodi ureja okvirni sporazum (okvirni finančni in upravni sporazum, FAFA), ki vsebuje posebne določbe o postopkih.

Plačila projektom

21 Sodišče pri reviziji plačil, ki so jih odobrile osrednje službe Urada EuropeAid, ni odkrilo napak.

22 Sodišče je pri reviziji plačil, ki so jih odobrile delegacije, odkrilo pomembno pojavljanje napak (12 napak, ki so vplivale na 10 od 78 pregledanih transakcij), ki so vplivale na znesek z izkazi povezanih revidiranih transakcij, in v glavnem zadevale: — upravičenost odhodkov, kot so plačila, izvršena zunaj dovoljenega obdobja, plačilo DDV in uporaba neustreznih postopkov za oddajo naročil (3 napake, ki so vplivale na 3 od 78 pregledanih transakcij), — plačila neustreznih zneskov, v glavnem zaradi napak pri izračunu, v nekaterih primerih pa tudi za prijavljene količine, ki niso ustrezale dejanskemu stanju (6 napak, ki so vplivale na 6 od 78 pregledanih transakcij), — stroške, za katere ni bilo vseh potrebnih dokazil (3 napake, ki so vplivale na 3 od 78 pregledanih transakcij). 22 Večina napak, ki jih je odkrilo Računsko sodišče, zadeva plačila, ki jih je Komisija izvedla v skladu s pogodbenimi določbami in predpisi bodisi na podlagi revizijskega poročila bodisi na podlagi obračuna, ki ga je izvajalec sestavil ob upoštevanju določb splošnih predpisov. Poleg tega revizijska poročila potrjujejo zakonitost in pravilnost izdatkov zadevnih analiziranih projektov/pogodb. Računsko sodišče je transakcijo opredelilo kot napako, ker je bilo revizijsko poročilo nezadostno za obračun predplačila. Vendar to ni dobesedno pogojevalo obračuna predplačila. Preostale napake so nepomembne računske napake.

23 Večina teh napak je rezultat neustreznih kontrol, ki so jih izvedli nadzorniki ali revizorji (glej odstavka 32 in 36). Ostale napake kažejo na pomanjkljivosti pri nekaterih pregledih, ki so jih pred odobritvijo plačil izvedle delegacije (glej odstavek 34). Nekatere napake pri predplačilih bodo verjetno popravljene pri poznejših ali končnem plačilu. Kljub omenjenim pomanjkljivostim bi se pri načrtovanih revizijah morda lahko odkrile in popravile nekatere druge napake. Preostale napake ostajajo pomembne ne glede na te možne prihodnje popravke. 23 Večina odkritih primerov zadeva plačila, ki so bila izvršena na podlagi revizijskih poročil in obračunov, ki jih je sestavil izvajalec, in so lahko predmet poznejših popravkov ob končnih plačilih. Komisija ugotavlja, da stopnja preostale napake ni pomembna.

24 Sodišče je pri reviziji odkrilo tudi druge ponavljajoče se napake, ki lahko vplivajo na znesek z izkazi povezanih transakcij in v glavnem zadevajo skladnost z določbami, ki urejajo zunanje revizije, in dokazila (6 napak, ki vplivajo na 6 od 78 pregledanih transakcij). Odkrite so bile tudi napake, ki ne vplivajo na znesek z izkazi povezanih transakcij, kot so prezgodnja uporaba pogodbenih sprememb in nerazpoznavnost finančne podpore ERS (12 napak, ki vplivajo na 12 od 78 pregledanih transakcij). 24 Komisija si prizadeva učinkovito izvajati razvojno pomoč, in sicer ob upoštevanju formalnosti in stvarnosti na terenu.

Proračunska pomoč

25 Sporazum iz Cotonouja določa, da se proračunska podpora odobri le, kadar so javni odhodki upravljani dovolj pregledno, odgovorno in uspešno (22). Komisija si ta pogoj razlaga dinamično (23). Po njenem mnenju pomanjkljivosti, ki vplivajo na upravljanje javnih financ v času sklepa o financiranju, ne onemogočajo začetka izvajanja programa proračunske pomoči, pod pogojem, da obstaja želja po reformi in da se reforme štejejo kot zadovoljive.

26 Sodišče je pri reviziji v Sierri Leone odkrilo, da Komisija ne more dokazati, da je spoštovala zgoraj omenjene določbe Sporazuma iz Cotonouja, zlasti glede na njeno „dinamično razlago“. Komisija se nagiba k temu, da se pri odločitvah o izplačilih zanaša na kazalnike, ki skušajo napovedati prihodnji napredek. Natančnost teh napovedi je vprašljiva. Poleg tega kazalniki, zasnovani za merjenje napredka pri upravljanju javnih financ (PFM), ne dopuščajo vedno, da bi se pokazali jasni dokazi napredka. Nekatere informacije, uporabljene za sledenje napredku glede na splošni akcijski načrt, so bile neutemeljeno optimistične, podatki, na katere se je zanašalo, pa niso bili preučeni dovolj strogo, zlasti glede tega, da javni računovodski izkazi niso bili pripravljeni. V času revizije Sodišča (24) so najnovejši objavljeni osrednji vladni računovodski izkazi zadevali proračunsko leto 2001. Preglednosti in odgovornosti ni mogoče dokazati brez pravočasne priprave letnih računovodskih izkazov, saj ti bistveno prispevajo k upravljanju javnih odhodkov. Skladnost s Sporazumom iz Cotonouja torej ni zagotovljena. 26 Priprava vladnih računovodskih izkazov je ena od več funkcij zanesljivega sistema upravljanja javnih financ. Sklep o izplačilu fiksne tranše se sprejme v okviru celovitega spremljanja, ki ga sestavlja ocena uspešnosti (to pomeni preverjanje glede na splošne pogoje sporazuma o financiranju, ocenjene na podlagi poročil vlad in drugih javnih organov) ter druge različne naloge ocenjevanja celotnega sistema upravljanja javnih financ (25). Vlada vsako leto predloži donatorjem poročilo o napredku, da jih obvesti o dosežkih pri izvajanju reform upravljanja javnih financ. Komisija uporablja katere koli druge informacije, ki ji omogočajo, da presodi o zadnjih zadevnih razvojnih dosežkih na področju reform upravljanja javnih financ, preden sprejme sklep o izplačilu. Sklep o izplačilu fiksne tranše je temeljil na (i) informacijah o izdelavi vladnih računovodskih izkazov, ki so se takrat zdeli realistični; (ii) oceni napredka v preostalem reformnem programu. Dialog in nadaljnje ukrepanje s strani donatorjev iz skupine donatorjev proračunske podpore MDBS (Multi Donor Budget Support) v zvezi z vprašanjem izdelave vladnih računovodskih izkazov sta prinesla nekaj rezultatov. Zamuda pri vladnih zaključnih računih je bila končno odpravljena do junija 2007. Ob upoštevanju dosežkov pri krepitvi sistema upravljanja javnih financ v Sierra Leoneju in celovite analize, ki jo je opravila delegacija, Komisija meni, da je dovolj natančno pregledala razpoložljive podatke in ravnala popolnoma v skladu z zadevnimi določbami Sporazuma iz Cotonouja.

27 Sodišče je z revizijo v Mozambiku dobilo dokaze, da ima delegacija dobre standarde spremljanja izvajanja reform upravljanja javnih financ. V sporazumu o financiranju je dovolj očitno pojasnjena zveza med predstavljenimi pomanjkljivostmi pri upravljanju javnih financ, izvedenimi ali načrtovanimi ukrepi ter pogoji, ki urejajo plačilo finančne podpore ERS. Vendar v sporazumu ni zadostno v formalizirani in strukturirani obliki prikazano, da ima država prejemnica ustrezen dolgoročni program reform, ki omogoča odziv na vse pomembne pomankljivosti pri upravljanju javnih financ. Uporabljeni kazalniki uspešnosti ne dovoljujejo izčrpne ocene uspešnosti reform sistema upravljanja javnih financ. Poleg tega je bila protikorupcijskim ukrepom namenjena premajhna pozornost. Odnosi in dialog med donatorji, vključno s Komisijo, in vrhovno revizijsko institucijo so se v zadnjem času izboljšali. Stiki s Parlamentom se niso razvili v enaki meri, četudi bi bilo to zaželeno. 27 Kazalniki upravljanja javnih financ, ki jih uporabljajo razvojni partnerji, vključno z ES v okviru proračunske podpore za zmanjševanje revščine, so namenjeni predvsem spremljanju usmeritve in velikosti spremembe reforme upravljanja javnih financ ter so zato predvsem procesni kazalniki. Komisija meni, da je v sporazumu o financiranju dovolj natančno predstavljen reformni program za odpravljanje pomanjkljivosti v upravljanju javnih financ, toda ugotavlja, da bo analiza upravljanja javnih financ z bolj razširjeno uporabo orodja za ocenjevanje PEFA bolje oblikovana in strukturirana. Kar zadeva posvečanje pozornosti vprašanjem, povezanim s korupcijo, so v okvir za ocenjevanje uspešnosti (PAF), ki ga uporablja vseh 19 sodelujočih donatorjev, vključeni trije kazalniki korupcije. Poleg tega, ker je treba vprašanja, povezana s korupcijo, obravnavati v veliko širšem kontekstu in ker niso povezana le s proračunsko podporo, ampak zadevajo vso razvojno pomoč, ES na primer tudi v okviru svojega razvojnega programa obravnava zakonitost in podrobneje proučuje korupcijo.

Poročilo o dejavnostih generalnega direktorja Urada EuropeAid

28 V poročilu o dejavnostih generalnega direktorja Urada EuropeAid so predstavljeni dosežki politike, upravljavska uspešnost služb in glavni rezultati kontrol. V njem je opisano tudi nadaljnje ukrepanje Komisije na podlagi priporočil Računskega sodišča, Službe za notranjo revizijo in Oddelka za notranjo revizijo v Uradu EuropeAid.

29 Generalni direktor Urada EuropeAid je izjavil, da je prejel razumno zagotovilo, da so vzpostavljeni kontrolni postopki nudili potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Vendar je Sodišče z revizijo odkrilo, da bi bilo treba pogostost napak zmanjšati z izboljšanjem nadzornih in kontrolnih sistemov. 29 Zaradi vzpostavljenega nadzornega in kontrolnega sistema je generalni direktor lahko predložil razumno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij, ki jih je leta 2006 izvedel EuropeAid. Komisija se popolnoma strinja, da je to področje mogoče še izboljšati.

Nadzorni in kontrolni sistemi

Splošna strategija kontrol

30 Mnogi udeleženci izvajajo številne kontrolne dejavnosti, da bi zagotovili zakonitost in pravilnost transakcij. Upravičenci, nadzorniki, države AKP, delegacije in osrednje službe Urada EuropeAid izvajajo kontrole transakcij, preden se slednje odobrijo. Kasneje sledi spremljanje in preverjanje s strani delegacij, osrednjih služb Urada EuropeAid in Oddelka za notranjo revizijo. Vendar mora EuropeAid še razviti splošno strategijo kontrol, kot je to večkrat poudarilo Sodišče (26), ter tako zagotoviti učinkovito in uspešno izvedbo teh različnih kontrolnih dejavnosti. EuropeAid namerava to strategijo kontrol oblikovati v letu 2007. 30 Službe Komisije se popolnoma zavedajo, da je treba imeti in uporabljati strategijo kontrol, ki je stroškovno učinkovita. Uporabljena strategija kontrol vključuje dejavnosti revizije, vrednotenja, ocenjevanja, spremljanja in nadzora. V skladu z Mnenjem Sodišča št. 2/2004 in na podlagi načel iz tega mnenja je bila julija 2005 opravljena ocena pomanjkljivosti, ki ji je sledil ambiciozen „Akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole“, ki ga je Komisija sprejela januarja 2006.

Upravičenci

31 Majhni subjekti, ki upravljajo programske ocene (27), in upravičenci sporazumov o donacijah imajo preproste kontrolne sisteme ter nimajo vedno ustreznega računovodskega sistema za evidentiranje projektnih odhodkov. 31 Navodila za programske ocene zahtevajo, da imajo organizacije, ki jih upravljajo, ustrezen računovodski sistem za evidentiranje odhodkov projektov ter ločene naloge računovodje in odredbodajalca. Redno usposabljanje za okrepitev upravljavske zmogljivosti je zagotovljeno.

Nadzorniki

32 Pri pomembnih naročilih del, dobave ali storitev se določi zunanji nadzornik, ki vodi in/ali spremlja izvedbo naročila. Sodišče je pri reviziji ugotovilo, da kakovost kontrol, ki jih izvedejo nadzorniki, zelo niha (glej odstavek 23). 32 Nadzorni sistem, vzpostavljen pri naročilih del, je sestavni del kontrolnega sistema, opredeljen pa je bil na ravni splošnih predpisov (Sklep 3/90). Komisija je močno izboljšala sistem, predvsem s spodbujanjem dejstva, da isti subjekt naredi načrt in izvaja nadzor del. Obračune, ki jih sestavijo nadzorniki, kontrolirajo delegacije. Poleg tega ti obračuni ne postanejo dokončni in so lahko predmet popravkov do končnega sprejetja.

Države AKP

33 Komisija je nadaljevala s prizadevanji za povečanje zmogljivosti uprav nacionalnega odredbodajalca tako, da je zagotovila tehnično pomoč, opremo in usposabljanje, da bi jim omogočila uspešno kontrolo odhodkov ERS. Rezultati so različni, tako pa je predvsem zaradi pomanjkanja sodelovanja držav AKP. To pomeni, da se lahko mnoge delegacije le v omejenem obsegu zanašajo na kontrole, ki jih izvedejo uprave nacionalnega odredbodajalca, zaradi česar prihaja do večje delovne obremenitve. 33 V državah AKP se redno organizirajo usposabljanja za povečanje zmogljivosti uprav. Leta 2006 je bilo organiziranih 21 usposabljanj o finančnih in pogodbenih postopkih ERS.

Delegacije

34 Vsako posamezno izplačilo se odobri po postopku, ki zajema izpolnitev kontrolnih seznamov in privolitev petih posameznikov. Del napak, ki jih je odkrilo Sodišče, bi moral biti na tej stopnji odkrit in popravljen (glej odstavek 23), kar kaže na slabo kakovost nekaterih opravljenih pregledov. To stanje je še slabše, ker uslužbenci delegacij niso dovolj prisotni na terenu, da bi lahko spremljali delo nadzornikov. 34 Kot navaja Računsko sodišče, je Komisija vzpostavila finančne tokove in uporabo standardnih kontrolnih seznamov za vsako transakcijo. To prispeva k usklajevanju in kakovosti preverjanj, ki jih opravijo delegacije pri potrjevanju plačilnega prometa. Dekoncentracija upravljanja pomoči mora delegaciji omogočiti večjo prisotnost na terenu.

35 Revizije odhodkov, ki so večinoma zaupane zasebnim revizijskim podjetjem, so eden od ključnih elementov nadzornih in kontrolnih sistemov Komisije. Na splošno se izvedejo ob koncu obdobja izvajanja določene obveznosti, da se obračunajo odhodki in zaključijo projekti. Niso namenjene ocenjevanju sistemov in ne prispevajo k preprečevanju sistemskih napak. Poleg tega so delegacije v začetnem letnem revizijskem načrtu za leto 2006 predvidele 649 (28) revizij. Število revizij, ki so jih delegacije dejansko naročile, je bilo veliko nižje od načrtovanega (29), kar gre delno na račun omejene zmogljivosti delegacij za organizacijo revizij in za nadaljnje ukrepanje po njih. 35 Zunanje revizije so ena od sestavin sistema notranje kontrole EuropeAid kot del sklopa kontrol zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov. Po potrebi se revizije začnejo izvajati na zgodnji stopnji izvajanja projekta, da se zagotovijo informacije o delovanju sistema upravljanja in sistema kontrole pogodbenih partnerjev. Med sprejetimi ukrepi morajo imeti novi pogoji dela in z njimi povezane smernice nekaj pozitivnih vplivov na pravočasno izvedbo letnega revizijskega načrta.

36 Za revizije, ki jih sprožijo delegacije, ne veljajo standardizirana revizijska pooblastila, v katerih so jasno določeni revizijski cilji in navodila za presojo pomembnosti. Posledično kakovost zunanjih revizij niha, oblike mnenj in dodatnih informacij, zagotovljenih v revizijskih poročilih, pa se zelo razlikujejo. To zmanjšuje prispevek, ki bi ga ta potencialno bogat vir zagotovila lahko imel k splošnemu okviru kontrole. 36 Elementi, ki jih omenja Sodišče, so že del standardnih revizijskih tehnik in metodologij, ki jih uporabljajo revizijska podjetja, ki izvajajo revizije postopkov v zvezi z zunanjo pomočjo. EuropeAid je sprejel standardna revizijska pooblastila, ki jasno opredeljujejo cilje in merila o pomembnosti. Oblike mnenj bodo tako bolje usklajene, kar bo omogočilo še večjo optimizacijo prispevka tega kontrolnega instrumenta.

Spremljanje s strani osrednjih služb EuropeAid

37 Spremljanje uporabe Evropskih razvojnih skladov, ki ga izvajajo osrednje službe Urada EuropeAid, zajema širok obseg dejavnosti, vključno z analizo tveganj, pregledom upravljavskih poročil, preverjanjem vzorca zunanjih revizijskih poročil in analizo upravljavskih informacij, ki so na voljo v računovodskem sistemu.

38 EuropeAid je obvladovanje tveganja umestil v postopek letnega načrta upravljanja, da bi se tveganja ugotovila na stopnji, kjer je mogoče preventivno ukrepati. Vzpostavljen je bil register tveganja, ki vsebuje akcijski načrt za zmanjšanje ugotovljenih tveganj. Register se redno spremlja in posodablja. Vendar se postopek obvladovanja tveganja na ravni delegacij pogosto izvede formalno, kar omejuje njegov prispevek k analizi tveganja v EuropeAid. To je samoocena na podlagi vnaprej določenih tveganj, pri kateri uslužbenci delegacij ne sodelujejo niti ji ne sledi sprejetje akcijskega načrta. 38 Delegacije opravijo letno samooceno tveganj z usklajeno in posebno metodologijo, ki jim omogoča ugotavljanje večjih tveganj in ustreznih ukrepov za zmanjšanje teh tveganj glede na cilje iz svojega letnega načrta upravljanja (AMP), ter utrdijo rezultate na osrednji ravni. Vsak direktorat, odgovoren za posamezno geografsko območje, dobi rezultate te samoocene. Navodila za pripravo AMP EuropeAid za leto 2007 izrecno navajajo, da je treba upoštevati rezultate zadnje ocene tveganj, opravljene v delegacijah (priložena navodilom). Delegacije se bo spodbujalo, da sodelujejo pri oceni tveganj.

39 Tveganje neupravičenih odhodkov za projekte se ocenjuje kot pomembno. Ukrep, ki je bil določen za odpravo tega tveganja, se osredotoča na dejavnosti, namenjene odkrivanju pojava neupravičenih odhodkov, kakršne so zunanje revizije. Pri ukrepu niso omenjene dejavnosti, ki bi lahko zmanjšale ali odpravile neupravičene odhodke. Sodišče kljub temu opaža, da je v tem akcijskem načrtu predvidena formalizacija splošne strategije kontrole v EuropeAid. 39 Letna samoocena tveganj je ocena visokih tveganj, ki dopolnjuje druge in podrobnejše analize tveganj, opravljene na primer v okviru priprave letnega revizijskega načrta. Osredotočena je na preostala tveganja ob upoštevanju že vzpostavljenih kontrolnih mehanizmov in drugih mehanizmov za zmanjšanje tveganja. Ukrepi so osredotočeni predvsem na vprašanja, ki vplivajo na celotno upravljanje zunanje pomoči, vključno z delegacijami. EuropeAid je zavezan, da do konca leta 2007 dokončno izoblikuje splošno strategijo kontrol.

40 Glavno orodje za spremljanje delegacij so poročila o upravljanju zunanje pomoči (EAMR), polletna upravljavska poročila, ki jih pripravijo delegacije. Ta poročila so redni vir informacij, ki delegacijam s prenesenimi pooblastili omogočajo, da osrednjim službam Urada EuropeAid pošiljajo najpomembnejše informacije o notranji organizaciji, izvajanju projektov in zunanjih revizijah. Kljub izboljšanju modela poročil o upravljanju zunanje pomoči v letu 2006 je revizija Sodišča pokazala, da so poročevalske prakse delegacij nedosledne, saj zagotavljajo omejene informacije o rezultatih zunanjih revizij in nadaljnjem ukrepanju po njih. 40 Spremljanje izvajanja nalog upravljanja, prenesenih na delegacije, obsega veliko različnih dejavnosti in orodij, vključno s poročilom o upravljanju zunanje pomoči (EAMR), s katerim delegacije poročajo sedežu o izvajanju letnega revizijskega načrta. Delegacije morajo poudariti tudi glavne elemente v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo poslovnih dogodkov, zlasti kadar so ti povezani z vprašanji, ki zadevajo več kot en projekt in so splošnega interesa za sedež. Poročila o upravljanju zunanje pomoči niso edino orodje za izvedbo popolne analize vseh ugotovitev v vseh revizijskih poročilih, prejetih v poročevalnem obdobju.

41 Kot je Sodišče omenilo že v svojih prejšnjih dveh letnih poročilih, ni osrednjih upravljavskih informacij o pokritosti z revizijami, ki jih sprožijo delegacije. To pomeni, da je stopnja zagotovila, ki jo je mogoče pridobiti iz teh revizij, zelo zmanjšana v primerjavi s stopnjo, ki bi jo bilo mogoče doseči, če bi bil vzpostavljen robusten sistem upravljanja informacij. Čeprav je bilo za spremljanje revizij in analizo njihovih ugotovitev zasnovano računalniško orodje, revizija CRIS, ta še vedno ne zagotavlja pričakovanih rezultatov, ker še ni v celoti razvita in se zahtevani podatki ne vnašajo v sistem. Sprememba revizije CRIS je sicer načrtovana, vendar trenutno ni med prednostnimi nalogami. 41 EuropeAid je razvil ustrezna orodja za izvajanje revizij, več mehanizmov pa prispeva h kontroli njihove kakovosti ter združevanju in uporabi sistemskih revizijskih ugotovitev. Načrtovanje in ukrepanje po prejemu rezultatov revizij zagotavljajo zadevne službe za odobravanje na sedežu ali v delegacijah. EuropeAid namerava na podlagi zbranih izkušenj dodatno izboljšati delovanje revizije CRIS kot dopolnilnega orodja sedanjemu sistemu.

42 V letu 2006 se je začel prvi pregled vzorca revizijskih poročil, vendar ta vzorec ni reprezentativen, pregled pa je bil opravljen veliko pozneje, kot so bila poročila pripravljena. Kontrola kakovosti revizij, ki jih sprožijo delegacije, še ni ustrezna. Zato bi lahko bili zaključki iz morebitnega poročila s povratnimi informacijami nerelevantni in ni verjetno, da bi privedli do ugotovitve zadev s širšim pomenom. 42 Po pilotnem projektu iz leta 2006 se bo v letu 2007 z bolj sistematičnim pristopom okrepil sistem kontrole kakovosti revizij.

Preverjanje z osrednjih služb Urada EuropeAid

43 Preverjanja z osrednjih služb Urada EuropeAid zajemajo službene obiske za preverjanje delovanja sistemov notranje kontrole v delegacijah, naknadnih kontrol in zunanjih revizij, ki jih sprožijo osrednje službe Urada EuropeAid.

44 Osrednje službe EuropeAid so v letu 2006 izvedle dva službena obiska delegacij, ki sta zajela preverjanje vzpostavitve in delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov. Ta obiska sta bila dobro zasnovana in sta zagotovila praktična priporočila za izboljšanje kontrolnih sistemov. EuropeAid trenutno razvija standardizirano metodologijo za te službene obiske. Čeprav je Sodišče v svojem Letnem poročilu za proračunsko leto 2005 (30) priporočilo povečanje števila službenih obiskov, jih je bilo izvedenih manj kot v letu 2005 (31) in veliko manj od prvotno načrtovanih (32). 44 Komisija se je prepričala o pravilnem delovanju delegacij in njihovi sposobnosti, da na dekoncentriran način upravljajo projekte. Obdobje 2006–2007 je treba šteti za prehodno obdobje, v katerem so se opravili ciljni službeni obiski, katerih kakovost je poudarilo Računsko sodišče. Sedaj, ko je dekoncentracija dosegla svojo operativno hitrost, bo opredeljen nov splošni okvir.

45 EuropeAid je pregledal nekatere vidike svojega sistema naknadne kontrole transakcij. Pokritost s kontrolami je bila zmanjšana, obseg pregledov pa nekoliko povečan. Vendar vidiki v zvezi s pravnimi obveznostmi in podrobnimi dokazili o odhodkih iz programa dela ostajajo izven obsega tega postopka. Pregledi za leto 2006 so bili izvedeni pravočasno in evidentirani z uporabo na novo uvedenega sistema, kar predstavlja pomembno izboljšanje v primerjavi s proračunskim letom 2005. Kot je bilo omenjeno v Letnem poročilu za proračunsko leto 2005 (30), lahko naknadne kontrole transakcij le v omejenem obsegu prispevajo k splošnem zagotovilu o sistemih in postopkih ter o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Sodišče je pri preverjanju vzorca naknadno pregledanih transakcij ugotovilo tudi, da kontrole v nekaterih primerih niso bile ustrezno dokumentirane in da nekatere napake niso bile odkrite. 45 Vzpostavitev sistema naknadne kontrole transakcij in opredeljevanje njegovih značilnosti temeljita na oceni preostalih tveganj in vzajemnega delovanja z drugimi sestavinami sistema kontrole. Naknadne kontrole transakcij zagotavljajo dodatno jamstvo za oceno elementov, ki so predmet take kontrole. To vključuje plačila, vračila in potrditve transakcij predfinanciranja, ki jih izvaja Komisija. Pravne obveznosti niso prezrte, saj se vse te transakcije izvajajo v pravnem okviru pogodbe, ki sta jo podpisali obe pogodbenici. Proučevanje posamezne transakcije vključuje sistematično preverjanje veljavnih pogodbenih pogojev. Dokumentacija, ki se zahteva za vsako vrsto izbrane transakcije, je jasno določena v navodilih za naknadno kontrolo transakcij.

46 Revizije, ki jih sprožijo osrednje službe EuropeAid, so podvržene strogemu postopku kontrole kakovosti, rezultati poročil pa se preučijo in združujejo, da bi se izboljšala metodologija in ugotovila vprašanja, katerih pomembnost sega izven meja samega revidiranega projekta. Pri teh revizijah je bila odkrita stopnja napak, ki se ujema z ugotovitvami Sodišča. Ker ni dokumentacije o analizi tveganja, izvedeni za izbiro projektov, ki bodo revidirani, EuropeAid ne more dokazati, da je za revizijo izbral vse ustrezne predmete. 46 Pripravljenemu letnemu revizijskemu načrtu je priložena nota posameznega direktorata, ki opisuje merila, ki se uporabljajo za izbiro predmetov revizij, in rezultate analiz. Čeprav si Komisija prizadeva za boljše dokumentiranje analize tveganja, rezultati zunanjih revizij, zlasti tistih, ki temeljijo na tveganju, kažejo, da je to orodje kontrole učinkovito pri odkrivanju napak in da krepi veljavnost meril tveganja, ki se uporabljajo pri pripravi letnega revizijskega načrta.

47 Trenutna revizijska pooblastila, ki urejajo zunanje revizije, sprožene s strani osrednjih služb Urada EuropeAid, ne vsebujejo navodil za presojo pomembnosti ali zagotavljajo smernic za vzorčenje. To lahko vodi do različnega obravnavanja podobnih napak in do razlik v pričakovanjih med tistimi, ki revizijske rezultate pripravljajo, in tistimi, ki jih uporabljajo. Na veliko število revizij, končanih v letu 2006, je vplivala omejenost obsega. Nova standardizirana revizijska pooblastila za te revizije so bila sprejeta pred kratkim. 47 Revizijska podjetja, ki jih najame EuropeAid, uporabljajo mednarodne revizijske standarde. Novi pogoji dela jasno določajo merila za presojo pomembnosti. Omejitve področja uporabe, kot jih je opredelilo Sodišče, so bili primeri projektov, ki so bili predmet analize tveganja in so pogosto del predhodnega letnega revizijskega načrta. Ena od možnih posledic programa, za katerega je bila opravljena ocena tveganja, je, da lahko rezultati pomenijo omejitev področja uporabe. Poleg tega je vlogo upravljanja nalog pogosto prevzel sedež, ki je čakal na popolno izvedbo revizijske funkcije na ravni delegacije.

Notranja revizija

48 Glavni cilj Oddelka za notranjo revizijo v Uradu EuropeAid je oceniti in ovrednotiti sistem notranje kontrole. Oddelek svojo funkcijo opravlja uspešno. V letu 2006 je zaključil revizije sistema za obvladovanje tveganja ter oddaje naročil za blago in storitve v Uradu EuropeAid. Poleg tega je bilo v treh delegacijah (33) izvedeno tudi nadaljnje ukrepanje po revizijah sistemov kontrole. Oddelek je sprejel zaključke, ki so v glavnem skladni z ugotovitvami Sodišča.

49 Komisijina služba za notranjo revizijo je izvedla potrditev samoocene oddelkov za notranjo revizijo v Uradu EuropeAid. Splošni zaključek je bil pozitiven, čeprav so bila podana številna priporočila glede znanja in usposabljanja uslužbencev, zagotovila o kakovosti, dokumentiranja načrtovanja in revizijskega dela ter vloge Oddelka pri podpiranju uspešnega etičnega programa.

50 Služba za notranjo revizijo je pri spremljanju napredka Urada EuropeAid pri izvajanju priporočil, ki so bila rezultat temeljite revizije v letu 2003, prišla do zaključka, da je bila večina priporočil izvedena, izvajanje ostalih pa je potekalo.

51 Služba za notranjo revizijo je revidirala tudi to, kako EuropeAid in GD ECHO izvajata Okvirni finančni in upravni sporazum (FAFA) z Združenimi narodi. Plačila, ki so bila v letu 2006 izplačana organizacijam Združenih narodov (ZN), predstavljajo 4,8 % vseh odhodkov. Splošni zaključek revizije je, da je mehanizme kontrole še vedno treba uspešno in nadalje izvajati na ravni projekta in organizacij ZN, vendar pa je bil dosežen napredek in se ureja večina zadevnih vprašanj. Urad EuropeAid je sprožil institucionalni pregled organov ZN, ki je bil zasnovan, da se oceni, ali vzpostavljene politike in postopki tem organom ustrezno omogočajo, da lahko delujejo kot skrbniki sredstev ERS. Zaključek tega pregleda je bil, da se lahko splošno zadovoljivo ovrednotenje sistemov notranje kontrole zagotovi v treh od desetih primerov. Za druge organizacije je bilo treba nekatere omejene vidike preučiti pozneje, saj v času izvedbe vrednotenja ni bilo na voljo vseh relevantnih podatkov. Komisija si trenutno prizadeva za dogovor z ZN o revizijskih pooblastilih pri delu v zvezi s potrjevanjem. 51 Osnutek pogojev dela („skupne smernice“) je pripravil EuropeAid po tretjem letnem sestanku delovne skupine ZN-ES za okvirni finančni in upravni sporazum (FAFA) (prim. operativni sklepi s tega sestanka, april 2006). Osnutek je bil ZN prvič predložen septembra 2006. Trenutno potekajo pogajanja z ZN o štirih vprašanjih, ki izhajajo iz predlaganih smernic.

Zaključki in priporočila

52 Sodišče je pri reviziji odkrilo, da na zneske v osnovnih transakcijah, ki so jih odobrile delegacije, vpliva pomembno pojavljanje napak, ki niso bile odkrite z nadzornimi in kontrolnimi sistemi držav AKP, delegacij in osrednjih služb Urada EuropeAid. Preostale napake ostajajo pomembne ne glede na možne prihodnje popravke. To kaže na potrebo po nadaljnjem prizadevanju za izboljšanje zasnove in/ali izvajanja nekaterih od teh sistemov. V tabeli 3 je prikazan pregled ocene, ki jo je Sodišče izvedlo za nadzorne in kontrolne sisteme v Uradu EuropeAid. 52 Komisija meni, da odkrita vrsta napak zadeva predvsem plačila, izvršena na podlagi revizijskih poročil ali obračunov, ki so jih nadzorniki sestavili v skladu s pogodbenimi določbami in predpisi. Komisija tudi ugotavlja, da stopnja preostalih napak ni pomembna. Kot je Računsko sodišče navedlo v tabeli 3, je Komisija v tem letu izboljšala poročanje delegacij, naknadne kontrole, spremljanje revizij in postopke nalogov za izterjavo. Komisija namerava nadaljevati te izboljšave, zlasti z nadaljnjim boljšim usklajevanjem predstavljanja strategije kontrol.

Tabela 3 – Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov Zadevni sistem Ključna notranja kontrola Skupna ocena Postopki in priročniki Analiza in obvladovanje tveganja Upravljavsko poročanje Izvedene kontrole pred odobritvijo transakcij Nadzorne misije Naknadne kontrole Zunanje revizije Notranja revizija Kakovost Količina Kakovost Količina/izvajanje revizijskega načrta Nadaljnje spremljanje posameznih revizijskih ugotovitev/Uspešni postopki izterjave Splošno spremljanje revizij, ki so jih naročile delegacije, s strani osrednjih služb Osrednje službe EuropeAid Delegacije N/Av N/Av N/Av N/Av

Legenda: Zadovoljivo Delno zadovoljivo Nezadovoljivo N/A Ni podatkov: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

53 EuropeAid je začel odpravljati pomanjkljivosti, ki jih je Sodišče omenilo v svojem Letnem poročilu za proračunsko leto 2005. Preučeni so bili nekateri vidiki sistema naknadne kontrole transakcij in izboljšala se je podpora operativnim in finančnim uslužbencem v delegacijah in osrednjih službah. EuropeAid je pripravil nova revizijska pooblastila za zunanje revizije, vendar bi bilo treba izboljšati osrednje spremljanje zunanjih revizij, ki jih sprožijo delegacije. Poleg tega je število nadzornih službenih obiskov še vedno omejeno in delegacije ne sodelujejo dovolj pri analizi tveganja Urada EuropeAid niti ta analiza ne obravnava ustrezno pripadajočega tveganja in tveganja pri kontrolah v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo dejavnosti.

54 Sodišče pozdravlja prizadevanja Urada EuropeAid za razvoj strategije kontrol, s katero bi zagotovil učinkovito in uspešno izvajanje številnih nadzornih in kontrolnih dejavnosti različnih udeležencev. V tem kontekstu bi bilo treba upoštevati naslednja priporočila: 54 Službe Komisije se popolnoma zavedajo, da je treba imeti in uporabljati strategijo kontrol, ki je stroškovno učinkovita. Uporabljena strategija kontrol vključuje dejavnosti revizije, ocene, presoje, spremljanja in nadzora.

(a) do konca leta 2007 bi bilo treba vzpostaviti in začeti uporabljati strategijo kontrol. Kot je Sodišče že navedlo (34), bi morali s to strategijo opredeliti jasne in dosledne cilje, zagotoviti usklajenost ter določiti vrsto in intenzivnost pregledov. Pri tem bi bilo treba obvezno najti ravnotežje med stroški raznih kontrol in njihovimi koristmi, ob tem pa upoštevati sprejemljivo tveganje napak v osnovnih transakcijah. Strategija kontrol bi morala vsebovati dobro strukturirano in dokumentirano analizo tveganja, ki formalno zajema polno sodelovanje delegacij; (a) Komisija se strinja s stališčem Sodišča. Pripravila je „Akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole“, katerega namen je izboljšati skupen, usklajen pristop in orodja za vse službe Komisije.

(b) upravljanje projektov, financiranih iz programov dela, bi moralo biti bolje podprto. To bi moralo zajemati večjo prisotnost uslužbencev delegacij na terenu, ki bi podpirali računovodske sisteme in usposabljanje. Izvedba več revizij na zgodnji stopnji izvajanja projektov bi tudi pripomogla k spremljanju in po potrebi k izboljšanju kakovosti sistemov kontrole, ki jih izvajajo upravičenci; (b) Komisija bo še naprej izboljševala kakovost projektov, ki se upravljajo v obliki programskih ocen. Za ta namen je Komisija razvila nov praktični vodnik, države AKP pa redno organizirajo posebna usposabljanja. Usklajevanje računovodskih vidikov se bo preverilo skupaj z delegacijami.

(c) pri pregledih, ki jih delegacije izvedejo pred odobritvijo plačil, bi bilo treba temeljiteje preučiti zahtevke za plačilo in se bolj osredotočiti na resničnost, upravičenost in točnost odhodkov. Treba bi bilo bolje spremljati kakovost dela, ki ga opravijo nadzorniki; (c) Kontrole, ki jih izvajajo delegacije, so v skladu z določbami Finančne uredbe v zvezi s potrditvijo izdatkov s strani pristojnega odredbodajalca, ki temeljijo na dokazilih, s katerimi se potrjuje upravičenost upnika na podlagi izjave o dejansko dobavljenem blagu ali dejansko izvedenih delih ali drugih dokumentov. Komisija si bo še naprej prizadevala za krepitev kontrol kakovosti, ki jih izvajajo delegacije in nacionalni odredbodajalci, pri čemer bo upoštevala stroške in koristi dodatnih kontrol.

(d) kakovost kontrol, ki jih opravijo zunanji revizorji, bi bilo treba izboljšati tako, da se zagotovi, da bodo nova revizijska pooblastila vsebovala jasno opredelitev namena revizije, prag pomembnosti, ki se bo uporabil, vzorčenje, naravo revizijskih postopkov, ki se izvedejo, ter navodila o tem, kako obravnavati napake in kako poročati o zaključkih. Ta standardna revizijska pooblastila bi bilo treba uporabiti tudi pri vseh zunanjih revizijah, ki jih sprožijo delegacije; (d) Sprejeti so bili novi pogoji dela, ki bodo nadalje okrepili elemente revizije, ki jih navaja Sodišče.

(e) osrednje spremljanje zunanjih revizij, ki jih organizirajo delegacije, bi bilo treba izboljšati, da bi bilo rezultate mogoče uspešno sporočiti vsem relevantnim upravljavskim ravnem. Dodatno izboljšanje bi bilo treba doseči tako, da bi bil ob koncu leta 2007 na voljo upravljavski sistem, ki bi zagotavljal informacije o revizijskem procesu in olajšal dostop do relevantnih revizijskih rezultatov; (e) Osrednje spremljanje zunanjih revizij bo nadalje izboljšano med letom 2007. EuropeAid trenutno ocenjuje potrebe po informacijah, da bi se ugotovile glavne prednostne naloge pri razvoju informacijskega sistema. Vendar mora ostati prehod na sistem ABAC-FED takojšnja prednostna naloga.

(f) osrednje službe Urada EuropeAid bi morale preverjanje delegacij izboljšati s povečanjem števila službenih obiskov. (f) Ker je dekoncentracija dosegla svojo operativno hitrost, bo opredeljen nov splošni okvir za službene obiske pri delegacijah.

55 Glede proračunske podpore je Sodišče že priporočilo, da bi morala Komisija bolj formalno in bolj strukturirano pokazati, da je bil upoštevan člen 61(2) Sporazuma iz Cotonouja ter z upoštevanjem pomanjkljivosti pri upravljanju javnih financ, ugotovljenih med začetno oceno, navesti razloge, na podlagi katerih je ocenila, da je usmeritev države upravičenke zadovoljiva (35). Glede Komisijine aktivne uporabe „dinamične razlage“ v Sierri Leone skladnost s Sporazumom iz Cotonouja ni zagotovljena. Zato Sodišče ponavlja svoje prejšnje opažanje in priporoča naslednje: 55

(a) skladnost s Sporazumom iz Cotonouja bi se morala primerjati s temeljnimi zahtevami, kot je razpoložljivost pravočasno objavljenih in revidiranih računovodskih izkazov. Jasna, formalna predstavitev sprejetih zaključkov bi zahtevala, da se parametri „dinamične razlage“ izrecno izrazijo, kar bi omogočilo, da se oceni ustreznost odločitev o izplačilu; (a) Če se to razume kot ponovno izraženo predhodno priporočilo (Posebno poročilo št. 2/2005, odstavek 85), to pomeni, da Komisija ponovno izraža svoje splošno soglasje in poudarja pričakovani pozitivni vpliv revidiranih smernic za splošno proračunsko podporo. Ob ugotavljanju, da je treba kratkoročno tveganje, ki lahko izhaja iz dinamične razlage člena 61(2), obravnavati vedno v povezavi s temeljnimi cilji, ki jih je treba doseči, želi Komisija poudariti posebne okoliščine ranljivih držav.

(b) da bi lahko svoje zaključke predstavila v strukturirani obliki, bi morala Komisija zagotoviti, da podatki, ki so bili uporabljeni kot osnova za odločitve o izplačilu, temeljijo v večji meri na merjenjih dogodkov, ki so se že zgodili, kot na napovedih o prihodnjih pojavih; (b) Komisija se strinja.

(c) uporabljeni kazalniki bi morali omogočati, da se pokažejo jasni dokazi napredka pri upravljanju javnih financ, kjer je to ustrezno. To bi se lahko doseglo z vključitvijo kazalnikov, ki se lahko merijo v daljšem časovnem obdobju in primerjajo od enega obdobja do drugega, v primerjavi s kazalniki, ki temeljijo na uspešnosti enkratnega dogodka. (c) Komisija se strinja in poudarja, da je nekatere reforme mogoče oblikovati in izvesti sorazmerno hitro, za druge pa bo potrebnih več let.