o dejavnostih platforme EU za zunanje sodelovanje in razvoj (EUBEC) od avgusta 2014 do konca leta 2015

V uvodnih izjavah Sklepa št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 je bila Komisija pozvana, naj prouči razvoj „platforme EU za zunanje sodelovanje in razvoj“, da se zagotovi čim učinkovitejše delovanje mehanizmov za kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil na področju zunanjega delovanja. Komisija je v svojem poročilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 26. oktobra 2012 predlagala, da se oblikuje nova platforma EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju (EUBEC), ki je bila nato 14. decembra 2012 vzpostavljena kot skupina strokovnjakov Komisije.

V skladu z zavezo Komisije, da bo poročala Evropskemu parlamentu in Svetu, je prvo poročilo zajemalo delo platforme EUBEC od njene ustanovitve 14. decembra 2012 do konca julija 2014. To drugo poročilo zajema obdobje od avgusta 2014 do decembra 2015.

Cilj platforme EUBEC je izboljšati kakovost in učinkovitost mehanizmov EU za razvoj in kombiniranje pri zunanjem sodelovanju, pri čemer bi bilo treba ustrezno upoštevali okvire politike, ki urejajo odnose EU z različnimi partnerskimi državami na področju razvojne, sosedske in širitvene politike EU. Platforma EUBEC bi morala zagotoviti smernice za usklajevanje bistvenih načel v zvezi z dejavnostmi kombiniranja, hkrati pa omogočiti različno obravnavo po sektorjih in regijah. Osredotočiti bi se morala na sektorje, v katerih se lahko finančni instrumenti uporabijo v največjo korist, tako znotraj geografskih regij kot med njimi, pri tem pa bi morala krepiti usklajenost dejavnosti kombiniranja s politikami EU.

Platforma EUBEC deluje prek skupine za politiko, ki ji predseduje Komisija ter jo sestavljajo predstavniki držav članic EU in Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), pri tehničnem delu pa so kot opazovalci vključeni Evropski parlament in finančne institucije. Kot opazovalci so lahko povabljeni tudi drugi udeleženci. Komisija opravlja naloge sekretariata za usklajevanje in sporočanje. Skupina za politiko se je v tekočem obdobju poročanja štirikrat sestala za razpravo o tehničnem delu, in sicer 17. decembra 2014, 22. junija 2015, 2. oktobra 2015 ter 6. novembra 2015.

Tehnično delo opravljajo službe Komisije, ESZD, finančne institucije ter številni predstavniki držav članic in Evropskega parlamenta. V obdobju poročanja sta bili ustanovljeni dve posebni tehnični skupini, pri čemer se ena od njiju osredotoča na pridobivanje virov zasebnega sektorja in druga na boj proti podnebnim spremembam. Vsaka je svoje delo zaključila s poročilom in nadaljnja obravnava je bila zagotovljena z dodatnimi sestanki na tehnični ravni. Poleg tega je bil organiziran tehnični sestanek o financiranju za razvoj.

To poročilo predvsem zagotavlja najnovejše podatke o strukturnih vprašanjih v zvezi z instrumenti kombiniranja: njihovo upravljanje, ukrepe v skladu s priporočili Računskega sodišča in vključevanje drugih zainteresiranih strani. Poročilo nato povzema razprave na tehnični ravni in na ravni skupine za politiko v obdobju poročanja o prispevku instrumentov kombiniranja k mobilizaciji virov zasebnega sektorja, boju proti podnebnim spremembam in financiranju za razvoj, čemur sledi še zaključek.

2.Kombiniranje kot mehanizem zagotavljanja pomoči

2.1.Najnovejši podatki o upravljanju instrumentov kombiniranja EU

V skladu s priporočili platforme EUBEC iz njenega dokumenta o upravljanju instrumentov kombiniranja, ki ga je skupina za politiko potrdila 11. julija 2014, se dejavnosti kombiniranja EU organizirajo v obliki okvirov kombiniranja za vsak zadevni finančni instrument (instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, evropski instrument sosedstva, Evropski razvojni sklad (ERS) in instrument za predpristopno pomoč (IPA)), pri čemer ima vsak okvir enotno strukturo upravljanja. Sestanke zadevnih organov upravljanja bi moral organizirati okvir kombiniranja. Če je to mogoče, bi morali sestanki potekati vzporedno s sestanki odborov o zadevnih finančnih instrumentih.

Dogovorjeno je bilo, da bi bilo treba v vsakem okviru kombiniranja omogočiti združitev več „instrumentov “, da bi se lahko bolje odzvali na različne regionalne in tematske strateške prednostne naloge, za povečanje političnega pritiska, za večji vpliv, učinkovitost in prepoznavnost pomoči EU s krepitvijo usklajevanja za uspešno prilagajanje dejavnosti kombiniranja političnemu dialogu EU in prednostnim nalogam s tretjimi državami ter za povečanje preglednosti pri poročanju. Obravnavan in potrjen je bil dodatek k „Dokumentu za razpravo o prihodnosti upravljanja instrumentov kombiniranja EU“, ki se nanaša na usmerjanje tematskih skladov.

V tem smislu je bil s sklepi Komisije C(2014) 9128 z dne 4. decembra 2014, C(2014) 8785 z dne 26. novembra 2014, C(2014) 9534 z dne 16. decembra 2014 in C(2014) 9451 z dne 15. decembra 2014 vzpostavljen okvir kombiniranja instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja s Skladom za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki (LAIF), Skladom za spodbujanje naložb v Azijo (AIF), Skladom za spodbujanje naložb v Srednjo Azijo (IFCA) in tematskimi dejavnostmi kombiniranja.

Za evropski instrument sosedstva (ENI) je bil s Sklepom Komisije SI(2008) 190 z dne 14. februarja 2008, ki je bil spremenjen s Sklepom Komisije C(2014) 5750 z dne 20. avgusta 2014, in sporazumom o skrbniškem skladu za spodbujanje naložb v sosedstvo z dne 26. januarja 2009 vzpostavljen okvir kombiniranja s Skladom za spodbujanje naložb v sosedstvo (NIF).

Okvir kombiniranja za Evropski razvojni sklad sestavljajo Sklad za spodbujanje naložb v Afriki (AfIF) (Sklep Komisije C(2015) 5210 z dne 29. julija 2015), Karibski naložbeni sklad (CIF) in Naložbeni sklad za Pacifik (IFP). Dokumenta o podaljšanju ukrepov za CIF in IFP bosta potrjena leta 2016. Novi AfIF v primerjavi s starim Skrbniškim skladom EU za infrastrukturo za Afriko (ITF) zajema več sektorjev in njegovo upravljanje je skladno s preostalimi instrumenti.

Prav tako je možno oblikovanje posebnih skrbniških skladov za instrumente, ki bi državam članicam EU ali drugim zainteresiranim donatorjem omogočili, da dodatno prispevajo k dejavnostim kombiniranja v okviru teh instrumentov. Posebna pravila, ki bodo veljala za skrbniške sklade za instrumente, bodo določena v zadevnem sporazumu o tovrstnih skladih. Ustanovljena sta že skrbniška sklada za podporo Sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo in naložbenega okvira za Zahodni Balkan (WBIF).

Za popolno uskladitev z novo upravljavsko strukturo je bilo treba prilagoditi tudi poslovnika teh instrumentov. Sklenjeno je bilo, da bo za vsak posamezen okvir kombiniranja EU obstajal sklop pravil, katerih postopki bodo vzporedni, vendar se bodo lahko prilagajali posebnostim različnih okvirov kombiniranja (npr. strateškim razpravam pri ERS).

Predvideno je, da bo v vsakem okviru kombiniranja postopek odločanja urejen v obliki dvostopenjske strukture in bo obsegal:

– tehnične ocenjevalne sestanke, ki jim predseduje Evropska komisija, na njih pa sodelujejo predstavniki služb Evropske komisije, ESZD in finančnih institucij; ter

– sestanke odbora, ki jim predseduje Evropska komisija, na njih pa sodelujejo predstavniki služb Evropske komisije, ESZD, države članice EU kot člani z glasovalno pravico in finančne institucije kot opazovalci.

Dejavnosti okvirov kombiniranja, vključno s posebnimi skrbniškimi skladi, torej vodi odbor. Odboru pomaga skupina za tehnične ocenjevalne sestanke, ki preučuje osnutke vlog finančnih institucij s tehničnega in finančnega vidika, preden se predložijo odboru. Sklepi odbora so vključeni v ustrezne dopolnilne sklepe Komisije, razen za projekte, financirane v okviru posebnega skrbniškega sklada (ki morajo upoštevati pravila iz sporazuma o skrbniškem skladu).