[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.7.2006

SEC(2006) 929

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Poročilo o presoji vpliva

Priloga k osnutku predloga

SKLEP SVETA

o [strateških smernicah Skupnosti za kohezijo] {COM(2006) 386 final}

Presoja vpliva: Strateške smernice Skupnosti za kohezijo v obdobju 2007–2013

Vodilni GD: GD REGIO

Druge vključene službe : GD EMPL

Načrtovanje agende ali referenca delovnega programa : 2005/REGIO+/013

Postopkovna vprašanja in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Organizacija in časovna razporeditev

Komisija je 14. julija 2004 predložila svoj predlog uredbe Sveta o določitvi splošnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu [COM(2004) 492 konč.].

V skladu s členom 23 osnutka Uredbe Sveta (ES) o določitvi splošnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR), Evropskem socialnem skladu (ESS) in Kohezijskem skladu Svet po sprejetju predpisov na podlagi predloga Komisije in ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta določi strateške smernice Komisije za kohezijsko politiko, za „uveljavitev prednostnih nalog Skupnosti za spodbujanje uravnoteženega, skladnega in trajnostnega razvoja“[1].

Osnutek teh smernic je že bil sprejet (COM(2005) 299 konč., z dne 5. julija 2005). Ta osnutek predloga upošteva pripombe držav članic, izid javnega posvetovanja in mnenje, ki ga je Evropski parlament sprejel na plenarnem zasedanju 18. maja 2006. Predvideno je, da bo Komisija 12. julija 2006 smernice sprejela.

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

V procesu priprave strateških smernic Skupnosti so potekale številne prireditve, pri katerih so sodelovale države članice, regionalni/lokalni organi in drugi partnerji:

- konferenca z naslovom „Kohezija in lizbonska agenda: vloga regij“, 3. marca 2005;

- posvetovanja z državami članicami od januarja do aprila 2005 v delovni skupini za strukturne ukrepe;

- predstavitev delovnega dokumenta o prihodnjih prednostnih nalogah kot podlaga za razpravo na neuradnem zasedanju Sveta 17. maja 2005;

- razprava o delovnem dokumentu na neuradnem zasedanju ministrov v Luksemburgu 20. maja 2005.

V polnem besedilu strateških smernic sta upoštevana delovni dokument in izid omenjenih razprav.

Javno posvetovanje

O osnutku strateških smernic Skupnosti za kohezijo za obdobje 2007–2013 je potekalo javno posvetovanje. Posvetovanje se je začelo 7. julija 2005 in se končalo 30. septembra 2005 kot del širšega procesa posvetovanja, ki se je začel z zakonodajnimi predlogi Komisije za kohezijsko politiko v obdobju 2007–2013. V letih 2003 in 2004 je Komisija sodelovala v širokem posvetovanju z evropskimi regionalnimi in lokalnimi organi, njihovimi združenji ter drugimi zainteresiranimi stranmi v razpravi o prihodnosti kohezijske politike 2007–2013. Povzetek teh prvih korakov je del presoje vpliva, ki je julija 2004 spremljala zakonodajne predloge Komisije[2]. Namen tega javnega posvetovanja sta bila torej vključitev splošne javnosti in lažja izmenjava mnenj o strateški razsežnosti kohezijske politike 2007–2013.

Povzetek izidov javnega posvetovanja:

1. kohezijska politika je dejansko povezana s splošno konkurenčnostjo Evropske unije in mora podpirati agendo za rast in delovna mesta;

2. kohezijska politika lahko z razvojem sinergije in dopolnjevanja z drugimi politikami Skupnosti dodatno prispeva k lizbonski agendi;

3. širše podprt je bil poudarek inovacij in ekonomije znanja; potrjena je bila potreba po krepitvi ukrepov v podporo raziskavam, izobraževanju in usposabljanju;

4. osredotočenje na omejeno število prednostnih nalog mora prispevati k čim večjemu učinku in dodani vrednosti programov kohezijske politike;

5. pozdravljena je bila vključitev bolj inovativnih elementov, kot so poudarek na dostopu do financ in finančnega inženirstva, javno-zasebnih partnerstvih, naložbah v zdravje za spodbujanje konkurenčnosti in produktivnosti ter krepitvi upravne usposobljenosti;

6. smernice morajo državam članicam in regijam omogočiti prožnost, ki je potrebna za izbiro primerne kombinacije prednostnih nalog in ukrepov, da se bodo lahko ustrezno odzvale na lastne razvojne zahteve;

7. v smernicah je treba poudariti ozemeljsko razsežnost kohezijske politike, in sicer ne kot kompromis med ozemeljsko kohezijo na eni strani in konkurenčnostjo na drugi, temveč kot dopolnjujoča se pojava. Večkrat je bilo omenjeno, da sta vloga mest, ki veliko prispevajo k agendi za rast in delovna mesta ter potreba po gospodarski diverzifikaciji podeželskih območij pomembni področji, ki ju je treba v smernicah okrepiti;

8. poudarek na konkurenčnosti in inovacijah mora upoštevati socialno agendo, prihodnja kohezijska politika pa mora nadaljevati z uravnoteženim pristopom za dosego ciljev večje gospodarske rasti in več delovnih mest;

9. smernice morajo uradno priznati življenjsko pomembno vlogo regij in mest, kakor tudi nevladnega sektorja v načrtovanju, oblikovanju, predložitvi, izvedbi in ovrednotenju programov kohezijske politike;

kot odziv na javno posvetovanje je bilo prejetih 197 veljavnih prispevkov. Poročilo je bilo objavljeno na spletni strani Europa. To posvetovanje je potekalo hkrati z institucionalnim procesom, ki je zajemal Evropski parlament in Svet. Pripombe, prejete s posvetovanjem, so bile nato, kadar je bilo primerno, vključene v besedilo.

Mnenje Evropskega parlamenta

Evropski parlament je 18. maja 2006 sprejel poročilo o osnutku smernic[3].

Povzetek glavnih sklepov mnenja EP:

10. EP pozdravlja dejstvo, da strateške smernice določajo prednostne naloge Skupnosti za spodbujanje uravnoteženega, skladnega in trajnostnega razvoja.

11. Poudarja se, da kohezijska politika ne more nadomestiti prizadevanj držav članic, ki so na mnogih področjih politike potrebna za doseganje visoko zastavljenih ciljev lizbonske strategije.

12. Uresničevanje ciljev lizbonske strategije ne sme potekati na račun doseganja močnejše socialne in ekonomske kohezije, ampak mora prispevati h krepitvi te kohezije v okviru strateških smernic.

13. Lizbonska strategija mora biti usklajena z göteborško strategijo o trajnostnem gospodarskem razvoju.

14. Kritično je obravnavana namenitev izdatkov kohezijske politike za strateške prednostne naloge lizbonske strategije.

15. Poudarjen je pomen upoštevanja urbane razsežnosti.

16. Poudarjen je pomen načela partnerstva kot ključnega dejavnika za določanje uspeha izvedbe programov.

17. Poudarjen je pomen uporabe javno-zasebnih partnerstev;

18. izmenjava „najboljših praks“ in pozitivnih izkušenj s pobudo Skupnosti EQUAL se mora v programskem obdobju 2007–2013 nadaljevati;

19. „ozemeljska kohezija“ mora biti v strateških smernicah Skupnosti zadostno obravnavana.

Mnenji Odbora regij in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Odbor regij je sprejel mnenje (št. 140/2005) o strateških smernicah Skupnosti novembra 2005, Evropski ekonomsko-socialni odbor pa aprila 2006 (CESE 592/2006).

Opredelitev problema

V skladu s členom 23 osnutka Uredbe Sveta (ES) o določitvi splošnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR), Evropskem socialnem skladu (ESS) in Kohezijskem skladu Svet po sprejetju predpisov na podlagi predloga Komisije in ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta določi strateške smernice Komisije za kohezijsko politiko, za „uveljavitev prednostnih nalog Skupnosti za spodbujanje uravnoteženega, skladnega in trajnostnega razvoja“[4].

Glavni cilji

Ključni cilj strateških smernic Skupnosti za kohezijo je državam članicam zagotoviti navodila za pripravo nacionalnih strateških referenčnih okvirov, da se zagotovi, da bodo programi, ki jih sofinancirajo skladi, v skladu s prednostnimi področji politike, opredeljenimi na ravni Skupnosti, zlasti kot pomoč pri uresničevanju lizbonske agende za rast in delovna mesta. Glede na zgoraj navedeno in na prenovljeno lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta si morajo programi, sofinancirani s kohezijsko politiko, prizadevati za usmerjenost v vire na naslednjih treh prednostnih področjih:

- povečanje privlačnosti držav članic, regij in mest z izboljšanjem dostopnosti, zagotavljanjem ustrezne kakovosti in stopnje storitev ter ohranjanjem okoljskega potenciala;

- spodbujanje inovacij, podjetništva in rasti ekonomije znanja z zmogljivostmi za raziskave in inovacije, vključno z novo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo; ter

- ustvarjanje več in boljših delovnih mest s pritegnitvijo več ljudi k zaposlitvi ali podjetniški dejavnosti, izboljšanje prilagodljivosti delavcev in podjetij ter povečanje naložb v človeški kapital.

Te prednostne naloge ustrezajo tistim, ki so navedene v dokumentu Komisije „Partnerstvo za rast in delovna mesta“, objavljenem februarja 2005[5] in potrjenem na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2005.

Strateške smernice Skupnosti pomenijo enoten okvir, k uporabi katerega so vabljene države članice in regije, ko razvijajo nacionalne, regionalne in lokalne programe, zlasti zaradi ocene njihovega prispevka k ciljem Unije v smislu kohezije, rasti in delovnih mest. Smernice so nujen, ne pa edini pogoj za doseganje prave stopnje osredotočenosti na ključne prednostne naloge za vsako državo članico in regijo v skladu s prenovljeno lizbonsko agendo.

Možnosti politike

Smernice se zahtevajo v skladu s členom 23 osnutka splošne uredbe. Kar zadeva vsebino, uredba potrjuje, da morajo smernice opredeliti prednostne naloge Skupnosti za podporo v okviru kohezijske politike, zlasti za okrepitev sinergije z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta ter njeno predložitev. Zato smernice sprejemajo tri prednostne naloge, določene v sporočilu Komisije „partnerstvo za rast in delovna mesta“ in potrjene na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2005.

Izid javnega posvetovanja, ki je potrdilo razširjeno mnenje, da je kohezijska politika dejansko povezana s splošno konkurenčnostjo Evropske unije in mora neposredno prispevati k agendi za rast in delovna mesta, podpira ta pristop. Izid javnega posvetovanja in mnenje Evropskega parlamenta tudi potrjujeta, da lahko kohezijska politika z razvojem sinergije in dopolnjevanja z drugimi politikami Skupnosti dodatno prispeva k lizbonski agendi. Končna različica strateških smernic Skupnosti, ki je odvisna od tega postopka odločanja, ohranja isti ožji seznam prednostnih nalog z namenom spodbujanja osredotočanja finančnih virov na omejeno število prednostnih nalog za čim večji politični, gospodarski in socialni učinek. Poleg tega končna različica smernic določa podrobnejše podatke o obstoječih prednostnih ukrepih kot odziv na izide javnega posvetovanja, pripombe držav članic in mnenje Evropskega parlamenta.

Analiza vplivov

Analiza, predstavljena v tem oddelku, ne dosega polne količinske analize vplivov na gospodarstvo, okolje in družbo. Pregled pričakovanih vplivov novih kohezijskih skladov na gospodarstvo, družbo in okolje je na voljo v analizi vpliva, ki spremlja predlog Komisije za nove predpise[6]. Smernice zaradi svoje posebne narave ne morejo imeti neposrednega, merljivega in količinsko opredeljivega vpliva na delovanje notranjega trga, konkurenčnost podjetij ali ustvarjanje novih delovnih mest. Namen smernic je zagotoviti, da bodo finančni viri Skupnosti za kohezijsko politiko usmerjeni v prednostne naloge Skupnosti, zlasti v doseganje agende za rast in delovna mesta z vlogo močnega vzvoda za izvedbo drugih politik Skupnosti. Ob tem smernice opozarjajo tudi na potrebo po čim močnejši krepitvi sinergije in po dopolnjevanju z drugimi politikami Skupnosti.

V zvezi z rastjo in delovnimi mesti je treba učinek kohezijske politike pri podpori lizbonske strategije doseči z zagotavljanjem čim večje usklajenosti z nacionalnimi programi reform. Večina nacionalnih programov reform se osredotoča na pomembnost sodobne prometne infrastrukture ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij (npr. širokopasovna dostopnost). To so primeri vrste naložb, ki jih je mogoče podpirati s kohezijsko politiko. Na koncu mora v skladu z letnim poročilom Komisije o napredku „veliko število držav članic tudi zagotoviti, da bo poraba Skupnosti za kohezijo in razvoj podeželja namenjena podpori lizbonske strategije na splošno. Dejansko jo je treba načrtovati kot neposredno podporo nacionalnim programom reform“[7].

Spremljanje in vrednotenje

Vzporedni postopki za lizbonski proces ter priprava in izvedba programov kohezijske politike vključujejo redno poročanje v obeh primerih, vključno s priložnostmi za navzkrižno preverjanje za zagotovitev doslednosti. Predpisi kohezijske politike določajo pravno podlago za navzkrižno preverjanje.

V primeru kohezijske politike predpisi določajo (1) pripravo letnih izvedbenih poročil držav članic od leta 2008 naprej in (2) poročanje držav članic o strateških dosežkih programov v letih 2009 in 2012. Strateška poročila morajo med drugim vsebovati informacije o tem, kako so programi prispevali k doseganju ciljev lizbonske strategije za rast in delovna mesta. V letu 2010 in 2013 bo Komisija objavila povzetek nacionalnih poročil za Svet in Evropski parlament. Ključni količinski vir informacij za strateška poročila bodo informacije o sredstvih, odobrenih za vsako posamezno kategorijo, namenjenih uresničevanju lizbonske strategije.

V primeru lizbonskega procesa se ključna točka nanaša na dejstvo, da predpisi na področju kohezijske politike izrecno predvidevajo ureditev glede navzkrižnega preverjanja. Leta 2007 bodo morale države članice v svojem letnem poročilu o izvajanju lizbonske agende prvič zagotoviti informacije o prispevku kohezijske politike k izvajanju njihovih nacionalnih programov reform. V skladu z zahtevami iz predpisov mora Komisija v svojem odzivu na ta letna poročila povzeti informacije držav članic v obliki letnega poročila o napredku.

Skratka, namen novih predpisov je zagotoviti, da bo kohezijska politika s pomočjo te stroge ureditve glede poročanja in navzkrižnega preverjanja resnično igrala vlogo pri uresničevanju lizbonske agende.

[1] COM(2004) 492 konč., člen 23.

[2] SEC(2004)924, 14.7.2004.

[3] Mnenje EP, A6-0175/2006, 10. maj 2006.

[4] COM(2004) 492 konč., člen 23.

[5] Sporočilo spomladanskemu Evropskemu svetu „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta – nov začetek za lizbonsko strategijo“, COM(2005) 24, 2.2.2005.

[6] SEC(2004) 924.

[7] COM(2006) 30 konč., 25.1.2006, str. 14.