Zaradi prestrukturiranja in sprememb poslovnih modelov nekaterih večnacionalnih podjetij so bile izvedene nepredvidene obsežne revizije nekaterih kratkoročnih statističnih kazalcev in podatkov iz nacionalnih računov. Eurostat je v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi uradi vzpostavil sistem zgodnjega opozarjanja. Namen tega mehanizma je zagotoviti, da je Eurostat pravočasno obveščen o pričakovanih spremembah v statističnih kazalcih podjetij in nacionalnih računih, ki so posledica omenjenih dogodkov, povezanih z globalizacijo, v večnacionalnih podjetjih, ter da zadevni nacionalni statistični organi statistiko prilagajajo dosledno in usklajeno. Statistični organi prostovoljno sodelujejo v sistemu zgodnjega opozarjanja, pri čemer je zagotovljena zaupnost poslovnih podatkov.

Kratkoročni statistični kazalci se najpogosteje uporabljajo za analize gospodarskih gibanj, napovedovanje in modeliranje. Potrebni so tudi za pripravo političnih odločitev, raziskovalne namene, preverjanje in potrjevanje podatkov iz drugih virov ter kot podlaga za poslovne odločitve. Podjetja lahko rezultate na podlagi kratkoročnih statističnih kazalcev uporabljajo tudi za različne druge namene (npr. uporaba indeksov prodajnih cen za indeksiranje pogodb).

Najpomembnejši uporabniki kratkoročnih statističnih kazalcev so Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke, podatki pa so prav tako zelo pomembni za Evropsko komisijo, nacionalne vlade, raziskovalne inštitute, podjetja in poslovne organizacije. Poleg tega kratkoročni statistični kazalci zagotavljajo ključne vhodne podatke za druga statistična področja, kot so nacionalni računi.

Kratkoročni statistični kazalci predstavljajo velik del glavnih evropskih ekonomskih kazalcev (PEEI), razvitih za spremljanje gospodarskega razvoja (poslovnega cikla) Evropske unije in njenih držav članic ter predvsem za izvajanje monetarne politike na euroobmočju. Ti kazalci so: industrijska proizvodnja, industrijske prodajne cene na domačem trgu, industrijske uvozne cene, proizvodnja v gradbeništvu in obseg trgovine na drobno, promet storitev (razen storitev trgovine na drobno), gradbena dovoljenja in indeksi cen storitev pri proizvajalcih.

V oddelku 4 so predstavljena nekatera dejstva v zvezi s stroški in obremenitvami zaradi zbiranja in obdelave podatkov za kratkoročne statistične kazalce.

To poročilo je naslednje v nizu poročil, ki so bila predložena januarja 2003, junija 2008, junija 2011, junija 2014 in avgusta 2017.

Pravna podlaga kratkoročnih statističnih kazalcev podjetij je Uredba Sveta (ES) št. 1165/98 (v nadaljnjem besedilu: uredba o kratkoročnih statističnih kazalcih). V skladu s členom 14(2) navedene uredbe mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o statističnih podatkih, zbranih v skladu s to uredbo, zlasti o njihovi ustreznosti in kakovosti ter reviziji kazalcev. V poročilu se obravnavajo tudi stroški statističnega sistema in obremenitev poslovanja podjetij zaradi uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih v razmerju z njenimi koristmi.

Industrijske prodajne cene na domačem in zunanjem trgu (znotraj euroobmočja in zunaj euroobmočja)

Industrijski promet na domačem in zunanjem trgu (znotraj euroobmočja in zunaj euroobmočja)

Evropski kratkoročni statistični kazalci podjetij zajemajo več kazalcev, ki med drugim vključujejo proizvodnjo, promet, prodajne cene (pogosto tudi cene proizvajalca), število zaposlenih, opravljene ure in bruto plače. Kratkoročni statistični kazalci se uvrščajo na štiri glavna gospodarska področja: industrijo, gradbeništvo, trgovino na drobno in storitve (razen finančnih in javnih storitev). V preglednici 1 je pregled teh kazalcev.

Zaradi izboljšanja kakovosti kazalcev o proizvodnji v gradbeništvu in gradbenih dovoljenjih je Eurostat ustanovil e-projektno skupino, ki se je redno sestajala, da bi izmenjala dobre prakse in izboljšala razpoložljive metodološke smernice o teh kazalcih. Poleg tega je Eurostat podprl izboljšanje podatkov o gradbeništvu s subvencijami, namenjenimi nacionalnim statističnim organom.

V odziv na svetovno finančno krizo je bil leta 2010 ustanovljen Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB), da bi nadziral finančne sisteme EU in preprečeval sistemska tveganja. ESRB v okviru izvajanja svojih nalog izdaja opozorila in priporočila. Glede na priporočili ESRB/2016/14 in ESRB/2019/3 si je Eurostat prizadeval razviti kazalce o poslovnih nepremičninah; v tem kontekstu so bili kratkoročni statistični kazalci osredotočeni na kazalce o začetku gradnje, dokončanju dela in nezasedenih prostorih. Te nove statistične kazalce razvijajo projektne skupine, v katerih so strokovnjaki iz držav članic in ki prejemajo podporo za metodološko delo.

V skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 so Eurostat in nacionalni statistični organi uvedli nove uteži za agregacijo indeksov kratkoročnih statističnih kazalcev leta 2018, pri čemer so kot bazno leto določili leto 2015.

3.Področje uporabe in skladnost z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih

Eurostat spremlja skladnost držav članic z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih glede pravočasnosti in popolnosti. Dvakrat na leto je za posamezno državo izračunana celovita ocena skladnosti, ki vključuje vse kazalce. Na splošno ti rezultati spremljanja kažejo visoko stopnjo skladnosti z uredbo. Povprečna ocena v EU-27 je bila 1. aprila 2020 9,7 (od 10), pri čemer je veliko držav članic določbe izpolnjevalo v celoti. Kakovost podatkov kratkoročnih statističnih kazalcev se razvija na podlagi različnih vidikov kakovosti, opisanih v Kodeksu ravnanja evropske statistike.

3.1.Natančnost, zanesljivost, skladnost in primerljivost

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1503/2006 so bile uvedene splošne opredelitve kratkoročnih statističnih kazalcev, da bi se zagotovili medsebojna skladnost in primerljivost podatkov. Eurostat in nacionalni statistični uradi tesno sodelujejo, da bi ohranili in izboljšali visoko stopnjo natančnosti, zanesljivosti in medsebojne skladnosti kratkoročnih statističnih kazalcev. Metodološki okvir, vzpostavljen z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih, se stalno izboljšuje na podlagi posvetovanj s tehničnimi strokovnjaki in posebnimi tematskimi projektnimi skupinami.

Kljub enotnim opredelitvam ni treba, da so pristopi k zbiranju statističnih podatkov v državah članicah enaki. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti ter nacionalnih razlik, na primer glede velikosti, gospodarske strukture in razpoložljivosti upravnih podatkov, lahko v skladu z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih države članice same odločajo o najučinkovitejših in najuspešnejših načinih zbiranja in obdelave podatkov.

Eurostat sodeluje tudi z drugimi mednarodnimi organizacijami, da bi se primerljivost podatkov in metodologij povečala še zunaj Evropske unije.

3.2.Pravočasnost in točnost

Kratkoročni statistični kazalci so med prvimi uradnimi statističnimi podatki, ki kažejo najnovejši gospodarski razvoj. Uredba o kratkoročnih statističnih kazalcih določa zelo kratke roke za predložitev nacionalnih podatkov Eurostatu. V preglednici 2 so navedeni roki za predložitev podatkov Eurostatu (tretji stolpec) in ciljni datumi, ki jih je v svojem poročilu o informacijskih zahtevah v evropski monetarni uniji določil Ekonomsko-finančni odbor. V zadnjem stolpcu so navedeni sedanji roki za objavo (npr. s tematskimi sporočili za javnost in objavami v spletnih zbirkah podatkov).

Na splošno se pravočasnost kratkoročnih statističnih kazalcev lahko obravnava kot zelo dobra. Zamude običajno nastanejo le, kadar je zadnji dan roka za predložitev konec tedna ali državni praznik.

Uporabniki so o datumih objave sporočil za javnost obveščeni veliko vnaprej prek koledarja objav teh sporočil na spletnem mestu Eurostata. V preteklih letih so se upoštevali vsi datumi, objavljeni v koledarju.

Preglednica 2: Pravočasnost – dnevi od konca referenčnega obdobja (a) do konca roka za predložitev, uredba o kratkoročnih statističnih kazalcih, cilj Ekonomsko-finančnega odbora (EFC) in dejanska objava agregatov euroobmočja (2020)

Kazalec Periodičnost Roki iz uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih (b) Cilji EFC za leto 2020 (c) Objava skupnih vrednosti euroobmočja (d) Industrijska proizvodnja mesečno 40 40 47 Industrijske prodajne cene na domačem trgu mesečno 35 35 33 Industrijske uvozne cene mesečno 45 45 37 Proizvodnja v gradbeništvu mesečno 45 45 50 Gradbena dovoljenja četrtletno 90 90 92 Promet za trgovino na drobno mesečno 30 30 34 Promet za (druge) storitve četrtletno 60 60 64 Prodajne cene za storitve četrtletno 90 90 92

(a) Referenčno obdobje je obdobje, za katerega se zbirajo ali izračunavajo statistični rezultati in na katerega se torej nanašajo te vrednosti. Za kratkoročne statistične kazalce je to obdobje en mesec ali eno četrtletje.

(b) Roki za predložitev podatkov Eurostatu v skladu z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih; za manjše države lahko veljajo daljši roki.

(c) Cilji, določeni v poročilu Ekonomsko-finančnega odbora o stanju v zvezi z zahtevami glede informacij v okviru EMU za leto 2020.

(d) Dnevi od konca referenčnega obdobja do objave (npr. sporočila za javnost, objave podatkov).

3.3.Revizije kratkoročnih statističnih kazalcev