2) Usklajevanje in sodelovanje s prizadetimi državami članicami

3) Usklajevanje med partnerskimi organizacijami

4) Sporočilo o ukrepih nujne pomoči v Grčiji

IV. Pot naprej





I.Uvod

V letih 2015 in 2016 je skoraj 1,1 milijona oseb, ki morda potrebujejo mednarodno zaščito, in migrantov brez urejenega statusa (v nadaljnjem besedilu: begunci in migranti) vstopilo v Evropsko unijo (EU) prek vzhodnosredozemske poti. Na vrhuncu begunske krize poleti 2015 je v Grčijo prispelo po 10 000 migrantov in beguncev na dan. Zaradi tega nenadnega pritoka ljudi so v EU nastale izredne humanitarne razmere.

Medtem ko je EU že uvedla finančne instrumente za pomoč državam članicam pri odzivanju na različne vrste notranjih izzivov in izkazovanje solidarnosti s prizadetimi regijami, je izjemen obseg begunske krize pokazal, da nobeden od njih ni bil popolnoma primeren za obravnavo obsežnih humanitarnih potreb v EU. Sporočilo Komisije o stanju izvajanja prednostnih ukrepov v okviru evropske agende o migracijah med drugim poudarja, da mora EU vzpostaviti zmogljivosti za zagotavljanje humanitarne pomoči znotraj EU za podporo državam članicam, ki se soočajo z velikim številom beguncev in migrantov. Potrebno je bilo prilagodljivo finančno orodje z zmogljivostjo za hiter odziv na podlagi evropske solidarnosti in zmožnostjo mobilizacije obstoječega strokovnega znanja.

V tem okviru je Evropski svet 19. februarja 2016 Komisijo pozval, da je „treba EU opremiti tako, da bo lahko notranje zagotavljala humanitarno pomoč, in sicer v sodelovanju z organizacijami, kot je UNHCR, da bi podprli države, ki se soočajo z velikim številom beguncev in migrantov, in pri tem izhajati iz izkušenj sektorja EU za humanitarno pomoč in civilno zaščito“.

Komisija je 2. marca 2016 sprejela predlog Uredbe Sveta (EU) 2016/369 o zagotavljanju nujne pomoči v Uniji. Svet je uredbo sprejel 15. marca 2016.

V skladu s pozivom Evropskega sveta uredba temelji na bogatih izkušnjah, ki jih je generalni direktorat Komisije za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO) pridobil tekom let na področjih, za katera je pristojen, in mu omogoča, da uporabi svoje tehnično znanje in izkušnje, pridobljene pri dejavnosti, ki jih izvaja v tretjih državah. Poleg tega namen uredbe ni samo reševanje izrednih humanitarnih izzivov, ki so nastali kot posledica trenutnih migracijskih pritiskov na zunanjih mejah Unije, ampak tudi soočanje z vsemi vrstami naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, z obsežnimi humanitarnimi posledicami v EU. Zato uredba določa tudi, da se vse nujne pomoči, ki jih financira EU, dodelijo in izvajajo v skladu z mednarodno dogovorjenimi temeljnimi humanitarnimi načeli človečnosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti.

Poleg tega uredba za čim večjo učinkovitost določa, da operacije ukrepanja v izrednih razmerah izvajajo partnerske organizacije , s katerimi je Komisija podpisala okvirne sporazume o partnerstvu ali okvirne finančne in upravne sporazume. Glede na to, da se nujna pomoč izvaja na ozemlju držav članic EU, se poleg tega uporabljajo posebne zahteve. Zlasti je treba zagotoviti nujno pomoč „v podporo ukrepom, ki jih sprejme prizadeta država članica, ter jih dopolnjuje“, s to državo pa je treba zagotoviti tesno sodelovanje in posvetovanje.

Pravna podlaga določa, da se za obdobje treh let do 16. marca 2019 aktivira nujna pomoč za upravljanje humanitarnih posledic begunske in migracijske krize.

Kmalu po sprejetju uredbe Sveta so se razmere na vzhodnosredozemski poti zelo spremenile. Od Izjave EU-Turčija z dne 18. marca 2016 se je število nedovoljenih prehodov meje iz Turčije v Grčijo močno zmanjšalo; do 6. marca 2017 je v povprečju prispelo 79 oseb na dan. Vendar pa je zaradi začasne uvedbe nadzora na notranjih mejah nekaterih držav članic in na zunanjih mejah nekaterih drugih država vzdolž vzhodnosredozemske poti v Grčiji ostalo več kot 62 000 oseb, od tega več kot 14 000 na otokih. To je privedlo do znatno večjih humanitarnih potreb, vključno s pomočjo v hrani, zatočišči, zdravstveno oskrbo, vodo, sanitarno infrastrukturo, higieno, neprehrambenimi izdelki in zaščito.

Opozoriti je treba, da je od vseh držav članic leta 2016 edino Grčija izpolnjevala oba pogoja za upravičenost iz uredbe:

kadar izjemen obseg in posledice nesreče povzročijo hude in obsežne humanitarne posledice v eni ali več državah članicah ter

ko ne zadostuje noben drug razpoložljiv instrument v državah članicah in na ravni Unije.

Zato so bili vsi ukrepi, ki so se doslej financirali v okviru te uredbe, namenjeni izključno reševanju humanitarnih razmer v Grčiji.

V skladu s členom 8(1) uredbe je namen tega poročila zagotoviti pregled ključnih učinkov instrumenta za zagotavljanje nujne pomoči v Uniji od njegove aktivacije, analizo glavnih izzivov, ki so se pokazali, ter opis načrtovanih dejavnosti.