[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.7.2008

COM(2008) 461 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

Pregled prehodnih ukrepov za pridobitev kmetijskih zemljišč, določenih v Pristopni pogodbi iz leta 2003

POROČILO KOMISIJE SVETU

Pregled prehodnih ukrepov za pridobitev kmetijsk ih zemljišč, določenih v Pristopni pogodbi iz leta 2003

Komisija predstavlja to poročilo Svetu v skladu z Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (Akt o pristopu iz leta 2003). V sedmih od desetih novih držav članic je Akt ustanovil prehodno obdobje za nakup kmetijskega zemljišča za tujce, zahteval pa je tudi, da je „treba izvesti splošen pregled teh prehodnih ukrepov tretje leto po datumu pristopa. V ta namen bo Komisija predložila Svetu poročilo.“

Pred poročilom Komisije o teh prehodnih ukrepih in njihovem vplivu je bila narejena študija o stanju v kmetijskem sektorju v zadevnih državah, ki jo je za Komisijo izvedel svetovalec[1].

1. Pravna podlaga za poročilo Komisije

Na podlagi Akta o pristopu Češke Republike, Estonije, Latvije, Litve, Madžarske, Poljske in Slovaške (sedmih novih držav članic, v nadaljevanju NDČ7), je bilo odobreno prehodno obdobje za vzdrževanje obstoječe zakonodaje, ki omejuje pridobivanje kmetijskih zemljišč in gozda [2], z odstopanjem od prostega pretoka kapitala iz člena 56 Pogodbe ES. V skladu s členom 24 Akta so ti prehodni ukrepi navedeni v prilogah V, VI, VIII, IX, X, XII in XIV. Poglavja o prostem pretoku kapitala v teh prilogah določajo, da bo „ splošni pregled teh prehodnih ukrepov izveden v tretjem letu od datuma pristopa. V ta namen bo Komisija predložila Svetu poročilo . Svet se lahko, soglasno po predlogu Komisije, odloči, da prehodno obdobje skrajša ali prekine […].“

2. Prehodni sporazumi

Prosti pretok kapitala je ena od temeljnih svoboščin, ki jih zagotavlja pravo Skupnosti. Obsega naložbe v nepremičnine[3], ne glede na prehodna obdobja, ki so bila v sedmih novih državah članicah vzpostavljena zaradi kmetijskih zemljišč, ki jih kupijo tujci. Zdi se, da je glavni razlog, na katerem temelji zahteva za ukrepe in njihova poznejša odobritev, potreba po varovanju družbeno-gospodarskih pogojev za kmetijske dejavnosti takoj po uvedbi enotnega trga in prehoda na Skupno kmetijsko politiko v NDČ7. Ukrepi so zlasti morali upoštevati pomisleke o morebitnem učinku prehodnega obdobja na kmetijski sektor zaradi začetnih velikih razlik pri cenah zemljišč in prihodka v primerjavi z ostalo EU . Začasna odstopanja so bila določena tudi zato, da bi olajšala postopek privatizacije in vrnitve kmetijskih zemljišč kmetom v nekaterih državah. Časovni roki za te omejitve so bili podani z namenom omejitve negativnega učinka na razvoj kmetijskega sektorja v NDČ7, ki izvira iz podaljšanih omejitev tujih vlaganj v sektorju, ki bi lahko, po njihovem mnenju, zadrževala produktivnost in tekmovalnost v prihodnjih letih. Prehodno obdobje velja 12 let za Poljsko in sedem za Češko republiko, Estonijo, Madžarsko, Latvijo, Litvo in Slovaško.

3. Cilji poročila

Cilj Komisije je bil pregledati prehodne ukrepe in njihove učinke, da bi lahko poročali o možnosti preložitve končnega datuma prehodnih ukrepov na pozneje. Glede na razloge za začasna odstopanja se je Komisija odločila, da razišče, ali je kasnejši razvoj v NDČ7 dovolj ublažil začetne pomisleke , da se odstopanje lahko prekine pred rokom . Treba je bilo raziskati in analizirati razvoj od pristopnih pogajanj naprej in ga primerjati s položajem in razvojem v „starih“ državah članicah.

4. Metodološki pristop

Za razumevanje sedanjega in prihodnjega vpliva omejitev lastništva zemljišč, se je raziskava osredotočila na dve vprašanji: ustreznost nadaljnjih pomislekov NDČ7 glede morebitnega množičnega prevzema zemljišč s strani tujcev; obsega, do katerega so omejitve o tuji lastnini vplivale na učinkovitost zamenjave in dodelitve zemljišč, ter rasti produktivnosti v NDČ7. Raziskava se je osredotočila na naslednja poglavitna vprašanja: primerjalno analizo prehodnih omejitev NDČ7; druge dejavnike, ki vplivajo na trge za kmetijska zemljišča in promet z zemljišči; razvoj trgov za kmetijska zemljišča v zadnjih letih, zlasti glede cen zemljišč in dajanja zemljišč v najem ter njihove stopnje zbliževanja z EU15; ter analizo ključnih kazalcev kmetijske učinkovitosti v NDČ7 v primerjavi z ustreznimi kazalci EU15.

5. Pregled položaja po treh letih članstva v EU.

Pravne omejitve v NDČ7 glede pridobivanja kmetijskih zemljišč s strani tujcev

NDČ7 svoje omejitve glede pridobivanja kmetijskih zemljišč s strani tujcev različno oblikujejo. To zlasti velja za opredelitev pojma„tujci“ in pogoje, ki jih ti morajo izpolniti, da bi lahko (izjemoma) pridobili lastništvo nad kmetijskim zemljiščem (Priloga I).

Glede opredelitve tujcev je Madžarska edina država, ki ne sprejema podjetij kot lastnike kmetijskih zemljišč v okviru nediskriminatorne omejitve). Glede pogojev za (izjemne) pravice do pridobitve vse NDČ7 dovoljujejo pridobitev kmetijskih zemljišč tistim tujcem, ki so zadevna zemljišča obdelovali kot prebivalci države vsaj tri leta). Češka republika in Litva gresta še dalj in dovoljujeta pridobitev kmetijskega zemljišča na splošno za take osebe. Nadalje, Estonija, Litva in Slovaška dovoljujejo pridobitev s strani družb rezidentk, ki so v večinski lasti tujcev. Poleg tega ima Estonija splošno izjemo od omejitve za zemljišča, manjša od 10 ha, in Poljska za manjša od 1 ha (razen v mejnih regijah). In končno, Madžarska dovoljuje pridobitev zelo malih kmetij (6 000 m2 ali manj) in nepremičnin za kmetijske zgradbe, ki so potrebne za intenzivno živinorejo. Najvažneje je, da ni omejitev glede najema kmetijskih zemljišč v kateri koli NDČ7 . Razlike prikazujejo, da popolna in stroga prepoved na tuje pridobitve ni v veljavi in se zato ne sme šteti kot nujna za dosego prehodnih ciljev.

Zaradi teh razlik med NDČ7 je zanimivo videti, do kakšne mere so lahko tujci dejansko lahko kupili kmetijsko zemljišče. Uradna statistika kaže majhen delež tujcev pri lastništvu kmetijskih zemljišč. Na primer, na Madžarskem promet s kmetijskimi zemljišči s strani tujcev predstavlja manj kot 0,2 % celotnega prihodka v letih 2005 in 2006. Latvija ima najvišji odstotek med NDČ7, a še vedno ne presega 2 % za enako referenčno obdobje. Vendar pa so nacionalni strokovnjaki za zemljišča, ki so sodelovali v raziskavi, poudarili, da lahko uradna statistika podcenjuje dejansko tuje lastništvo kmetijskih zemljišč, ker ne upoštevajo nakupov s strani lokalnih posrednikov ali uporabe neuradnih pogodb, ki niso zabeleženi s strani oblasti.

Omejitve lastništev in trgi za kmetijska zemljišča

Pomembno je, da se učinek omejitev tujega lastništva obravnava s širšega vidika načina delovanja trgov za zemljišča. V sklopu NDČ7 moramo vedeti, da omejitve ne vplivajo na najem kmetijskih zemljišč. Drugi, institucionalni dejavniki, ki vplivajo na promet z zemljišči, vključujejo omejitve in nepopolnosti na trgih kapitala. Stroški nakupov na trgih za zemljišča in nedoločne lastninske pravice ostajajo pomembne in imajo še vedno pomemben vpliv na dodeljevanje zemljišč. Težave z nedoločnimi lastninskimi pravicami, in predvsem z nedokončano privatizacijo , vplivajo tako na prodajne kot najemne trge, čeprav na različne načine in do različnih stopenj ter so glavni dejavnik, ki podpira razvoj prodaje zemljišč in nakupnih cen.

Tuje naložbe

Tuje naložbe v kmetijstvu bi imele pomembne dolgoročne vplive na zagotavljanje potrebnega kapitala in znanja, delovanje trgov za zemljišča in kmetijsko produktivnost. Od celotne glavnice TNI v višini okrog 170 milijard EUR (leta 2004) v NDČ7, se je do zdaj manj kot 1 milijarda EUR porabila za kmetijski sektor. Kljub temu je to še vedno znaten dotok kapitala glede na začasne omejitve, ki so v veljavi. Poudarja, da „neformalno“ tuje lastništvo kmetijskih zemljišč že presega uradno statistiko, vendar pa tudi kaže na naložbe v kmetijska gospodarstva, katere lastniki so podjetja, in najem kmetijskih gospodarstev. Neposrednim (horizontalnim) vplivom teh, še vedno omejenih naložb v kmetijskem sektorju lahko dodamo (domnevno) veliko večje neposredne (vertikalne) pozitivne vplive naložb v prehrambeni industriji, trenutno v znesku okrog 9 milijard EUR. Vse to pripomore k olajšanju procesu prehod v kmetijskem sektorju.

Vpliv pristopa k EU na trge za zemljišča v NDČ7

Pristop k EU ima tudi posreden učinek na podeželske trge NDČ7. Spodbudil je neposredne naložbe iz prejšnjih 15 držav članic ter povečal zgoraj omenjene učinke. S spodbujanjem reform finančnega sektorja in rastočo prisotnost finančnih institucij EU15 je izboljšal dostop do kreditov in zavarovanja ter tako zmanjšal večje ovire za bolj učinkovite trge za zemljišča. Nenazadnje je povzročil veliko povečanje subvencij za kmete iz NDČ7 s pomočjo skupne kmetijske politike (SKP). Medtem ko so kmetije NDČ7 upravičene do samo dela subvencij, ki so na voljo kmetijam EU15, te subvencije še vedno štejejo kot pomemben delež prihodka kmetij NDČ7. Izboljšujejo socialne pogoje med kmeti NDČ7 in skupaj z izboljšanim dostopom do kreditov pospešujejo spodbude in možnosti za domače vlagatelje pri pridobitvi kmetijskih zemljišč, ter so že prispevali k velikemu povečanju prihodka kmetij pri prometu z zemljišči in cenah zemljišč

Spreminjanje trgov za zemljišča v NDČ7

Zakupljenih zemljišč je občutno več[4] od prodanih. V vseh NDČ7 razen Latviji in Poljski je več kot polovica kmetijske površine najete, ta odstotek je pa veliko višji kot povprečje v EU15. Nasprotno pa sta Latvija in Poljska pod povprečjem EU15.

Na trg prodaje zemljišč je v zadnjih letih močno vplivala zlasti javna prodaja, ki poteka v okviru programov privatizacije zemljišč. To še posebej velja za Češko republiko, prav tako tudi za Poljsko in Litvo. Privatizacija je povečini končana v Estoniji in Latviji, in čeprav bo na Madžarskem in Slovaškem v prihodnosti verjetno privatiziranih še več javnih zemljišč, to trenutno ne vpliva znatno na trg prodaje zemljišč.

Za pridobitev statistike cen za prodajo in zakup zemljišč so pri raziskavi uporabili nacionalne vire. Komisija je uporabila tudi podatke Statističnega urada Evropskih skupnosti, kjer so bile na razpolago. Tako obseg kot kakovost statističnih podatkov se še vedno izboljšujeta,rezultati pa so odvisni od njihove zapoznelosti. Kolikor je mogoče oceniti, so se v vseh državah razen Češki republiki in Slovaški v obdobju 2000–2006 prodajne cene zemljišč, merjene v nacionalni valuti in prilagojene na inflacijo, znatno povečale (Priloga II). Povprečna povečanja letno znašaja od okrog 10 % na Poljskem do skoraj 60 % v Latviji. Pomenljivo je dejstvo, da se je večina cen dvignila okoli leta pristopa. Na Češkem in Slovaškem so cene po letu 2001 dejansko padle. V tem času se je v Češki republiki zaradi privatizacije preostalih državnih zemljišč znatno povečala javna prodaja.

Cene za najem na splošno niso močneje naraščale kot cene zemljišč, čeprav so bila v posameznih državah zabeležena različna gibanja (Priloga II). Na Poljskem so je trend zgodnjih povišanj v začetku obdobja 2000–2006 proti koncu obrnil. Kljub temu so se najemne cene v tem obdobju dvignile za povprečno 4 % letno. V drugih državah je povečanje cen potekalo bolj stabilno, od 6 % letno na Madžarskem do več kot 20 % letno v Litvi. Kljub temu, da je bil najemni trg odprt za tujce, trgi za prodajo zemljišč pa povečini zaprti, je mogoče opaziti, da so se najemne cene povsod povečevale dokaj zmerno.

Ob koncu obdobja so se ravni cen še vedno bistveno razlikovale med NDČ7 (Priloga III). Prodajne cene zemljišč, merjene v skupni valuti, so bile v letih 2005/2006 najnižje v Estoniji in Litvi, kjer niso presegle 800 EUR/hektar. Cene so precej višje na Poljskem (1 927 EUR/ha[5]), Češkem ter Slovaškem (z 1 625 EUR/ha in 1 017 EUR/ha). Latvija je imela najvišjo ceno, 3 591 EUR/ha. Vendar lahko del razlike v cenah pripišemo statističnim napakam, saj se lahko osnova za izračun cen še vedno razlikuje med državami. Ponovno kažejo najemne cene drugačen vzorec. Med državami, ki so sporočile podatke, je imela Slovaška najnižjo ceno, 18 EUR/ha (leta 2005) in Madžarska najvišjo (67 EUR/ha[6]). Češka republika, Litva in Poljska se bile na sredini z 32 EUR, 33 EUR in 41 EUR za hektar[7].

Vzorci pri povišanju cen in ravni cen očitno poudarjajo, da imajo institucionalni dejavniki razen odprtosti za tujo prisotnost še vedno velik vpliv na razvoj kmetijskih trgov, kot so omejitve in nepopolnosti na trgih kapitala, stroški nakupov na trgih zemljišč in negotove lastninske pravice, kot tudi nedokončano privatizacijo. Poleg tega razmeroma lahko obvladljive cene očitno nakazujejo, da bo navsezadnje tveganje povečanja cen zaradi tuje prisotnosti mogoče obvladati.

Kot rezultat povišanja cen se razlika med prodajnimi cenami zemljišč v novih in starih državah članicah postopoma sčasoma zmanjšuje (Priloga III), čeprav postopek še zdaleč ni zaključen. Primerjava z Vzhodno Nemčijo je lahko plodna, saj je bila regija podvržena tranzicijskemu obdobju, podobnemu NDČ7, ampak je, za razliko od njih, imela od začetka devetdesetih let popolnoma odprte meje z EU. V primerjavi s to regijo je Poljska dosegla polovico svoje ravni cen, medtem ko so Češka republika, Madžarska in Slovaška republika nekoliko pod njo. Samo Latvija se približuje ravni cen Vzhodne Nemčije, ki so tudi blizu cenam sosednje Švedske (vendar, glej prejšnjo opombo o razlikah v izračunih). Če upoštevamo, da so najemni trgi odprti za tujce, je vendarle presenetljivo, da konvergenca pri najemnih cenah na splošno ni izrazitejša od prodajnih cen zemljišč.

Družbeno-gospodarska struktura kmetijskega sektorja

Preobrazba kmetijskih sektorjev v NDČ7, ki je v teku, vodi k vedno učinkovitejši izrabi zemljišč in proizvodnji ter v teh letih že kaže izjemne rezultate, merjene predvsem v donosu, vedno bolj pa tudi v produktivnosti dela. Na primer, pri pridelavi žita (pšenica), so srednjeevropske NDČ7 dosegle od okoli 60 % (Poljska) do 90 % (Češka) donosa EU15. Baltiške države še zaostajajo. Pri pridelavi mleka so vse NDČ7 že blizu povprečnega donosa v EU15.

Položaj ni tako ugoden glede produktivnosti. Na primer, čeprav se vrzel v produktivnosti dela (bruto dodana vrednost na zaposlenega) skozi leta zmanjšuje, še vedno prevladujejo velike razlike med NDČ7 kot tudi glede na EU15.

6. Zaključki

a) Pomisleki, ki so se pojavili med pristopnimi pogajanji z NDČ7, predvsem pomisleki glede možnega učinka velikih razlik v cenah zemljišč in prihodka z ostalimi državami EU na kmetijski sektor, so pomembni, vendar pa ne bi smeli zasenčiti temeljnih vprašanj, ki do neke mere še vedno zadržujejo kmetijsko strukturno reformo, potrebno za dvig produktivnosti in prihodka v NDČ7. Na trge za kmetijska zemljišča v NDČ7 vplivajo institucionalni dejavniki, kot so nedokončana privatizacija, negotovo lastništvo in pogoji solastništva ter togi in dragi postopki za nakup zemljišč.

b) Znatna tuja prisotnost v obliki zakupljenih kmetijskih zemljišč v NDČ7 se je brez občutnejšega šoka prilagodila sistemu, lahko jo celo razumemo kot pomoč pri reševanju zgoraj navedenih institucionalnih omejitev. Z uvajanjem novih tehnologij in zagotavljanjem zelo potrebnega kapitala za proizvodnjo lahko pozitivno učinkuje na kmetijsko reformo. Poleg tega lahko v nekaterih NDČ7 omeji prevlado lastnikov velikih kmetij nad lastniki majhnih, razpršenih zemljišč z negotovimi dokumentacijami o lastništvu, ki zavira rast cen zemljišč in preprečuje zmanjšanje prerazporeditve lastništva zemljišč z namenom ustvarjanja večjih, nepretrganih posestev.

c) Raziskava Komisije je pokazala, da so se v zadnjih letih razlike med NDČ7 in EU15 v zvezi s prihodkom in cenami zemljišč zmanjšale. Kljub temu so cene precej oddaljene od popolne konvergence, čeprav se to niti ne pričakuje niti ni nujni pogoj za prekinitev omejitev. Obstaja tudi pomembna, a manjša razlika v cenah znotraj EU15, čeprav na višji povprečni ravni cen. Stroški nakupa, ki zlasti vplivajo na pridobitev s strani tujcev, lahko prav tako igra pomembno, a manjšo vlogo v EU15. Glede na razvoj najemnih cen v NDČ7 je očitno, da bi se postopno približevanje cen zemljišč na raven konvergence v EU15 lahko nadaljevalo brez velikih cenovnih šokov, če bi se trgi za prodajo zemljišč znotraj NDČ7 odprli do enake stopnje kot v EU15.

d) Družbeno-gospodarske razmere za kmetijsko proizvodnjo so se izboljšale, in pričakovati je, da se bo ta pozitivni trend nadaljeval. Vendar je med NDČ7 in EU15 še vedno velik razkorak glede produktivnosti. To poudarja potrebo po tem, da organi NDČ7 še naprej obravnavajo institucionalne dejavnike, ki zavirajo proces racionalizacije uporabe zemljišč in kmetijske proizvodnje. Prisotnost tujcev v kmetijskem sektorju, zaradi najemanja in nenazadnje tudi lastništva zemljišč, pospešuje ta proces, kar lahko pričakujemo tudi v prihodnje.

e) Glede na roke za pripravo tega poročila, določene v Pristopnem aktu iz leta 2003, je proučevano obdobje nedvomno prekratko[8], da bi lahko dobili bolj obsežen empirični dokaz o vplivu, ki ga je imel pristop na pridobivanje kmetijskih zemljišč s strani tujcev. Raziskava Komisije je pokazala, da je za NDČ7 priporočljivo, da preostanek obdobja odstopanja dobro izkoristijo za spodbujanje razvoja sektorja ter se tako pripravijo na neizogiben konec obdobja odstopanja. V tem okviru bi lahko oblasti NDČ7 razmislile o manjšem, vmesnem rahljanju omejitev za tuje lastništvo tako, da bi koristilo kmetijskim reformam. Na primer, premislili bi lahko o manjših reformah, ki so v nekaterih NDČ7 že delno v veljavi:

- povečanje najmanjše velikosti zemljišč, ki jih lahko tujci kupijo brez omejitev. Na primer, lahko bi se upoštevala omejitev 10 hektarjev, kot v Estoniji; in

- dovoljenje tujcem, ki najemajo kmetijska zemljišča, da brez omejitev pridobijo kmetijske zgradbe in zemljišča, kjer te stojijo.

Odgovor Komisije:

Glede na položaj v NDČ7 pri polletnem pregledu prehodnih ukrepov za pridobivanje kmetijskih zemljišč, Komisija sklepa, da časovne roke za te ukrepe ni treba skrajšati.

PRILOGA I: Pravne omejitve glede pridobivanja kmetijskih zemljišč v NDČ7

Češka republika | Estonija | Madžarska | Latvija | Litva | Poljska | Slovaška |

Ali lahko državljani EU kupijo kmetijsko zemljišče brez omejitve? | Da, če je oseba poročena s partnerjem češke nacionalnosti če je oseba živela in kmetovala v državi najmanj 3 leta, lahko kupi parcelo v državi | Parcela < 10 ha Da. Ni potrebno izpolniti nobenih dodatnih pogojev. Parcela > 10 ha Da če je oseba poročena s partnerjem estonske nacionalnosti če je oseba živela in kmetovala v državi najmanj 3 leta, lahko v državi kupi parcelo, ki jo je imela v najemu | Da, če je oseba poročena s partnerjem madžarske nacionalnosti če je oseba živela in kmetovala v državi najmanj 3 leta, lahko v državi kupi parcelo, ki jo je imela v najemu | Da, če je oseba živela in kmetovala v državi najmanj 3 leta, lahko v državi kupi parcelo, ki jo je imela v najemu; če je oseba poročena s partnerjem latvijske nacionalnosti, ampak samo kot solastnik | Da, če je oseba poročena s partnerjem litovske nacionalnosti če je oseba živela in kmetovala v državi najmanj 3 leta, lahko kupi parcelo v državi | Parcela, ki ni v mejnih območjih; Da, če prebiva na Poljskem vsaj pet let če je oseba poročena s poljskim državljanom Druge parcele: če je oseba poročena s poljskim državljanom če je oseba živela in kmetovala v državi najmanj 3 leta, lahko v državi kupi parcelo, ki jo je imela v najemu | Da če je oseba poročena s partnerjem slovaške nacionalnosti če je oseba živela in kmetovala v državi najmanj 3 leta, lahko v državi kupi parcelo, ki jo je imela v najemu |

Ali lahko pravna oseba kupi kmetijsko zemljišče? | Da | Da | Ne | Da | Da | Da | Da |

Ali lahko pravna oseba, ki je registrirana v državi, kupi kmetijsko zemljišče, če so lastniki tujci? | Da, če so tujci lastniki manjšega deleža delnic | Da | Ne | Da, če so tujci lastniki manjšega deleža delnic | Da | Da, če so tujci lastniki manjšega deleža delnic | Da |

PRILOGA II: Cene za kmetijsko zemljišče v NDČ7, 2000–2006 Izražene v nacionalnih valutah na hektar, v cenah iz leta 2005

PRODAJA | |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | | |Češka republika (CZK) |61134 | |48976 |50501 |50601 |48279 |45118 | | |Estonija (EEK)*) | |3850 | |4985 | |7255 | | | |Latvija (Lats) | | |370 |383 |733 |1602 |2346 | | |Litva (LTL) |1139 |1185 |1663 |1398 |1439 |1851 |2441 | | |Madžarska ( 1000 HUF) *) | | | | |174 |196 |[373] **) | | |Poljska (PLN) ***) |5476 |5649 |5375 |6088 |6776 |8244 |9171 | | |Slovaška republika (SKK) |50672 |47113 |45438 |41781 |38908 |37850 |36303 | | | | | | | | | | | | Najemi | |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | | |Češka republika (CZK)*) |599 |716 |762 |788 |867 |960 |940 | | |Estonija (EEK) | | | | | | | | | |Latvija (Lats) | | | | | | | | | |Litva (LTL) |35 |44 |47 |49 |60 |77 |110 | | |Madžarska (HUF) | |12837 |12780 |14851 |14871 |15720 |17101 | | |Poljska (PLN) *) |132 |104 |101 |122 |200 |141 |164 | | | Slovaška republika (SKK)*) | |368 |462 |479 |562 |684 | | |Viri: EUROSTAT, razen če je označeno drugače. Podatki Evropskega statističnega urada, izračunani v cenah iz leta 2005 na podlagi trenutnih cen Evropskega statističnega urada.

*) Zbrano iz nacionalnih virov, kot so uporabljeni v „Pregledu prehodnih ukrepov, ki jih ohranjajo nove države članice glede pridobivanja kmetijskih zemljišč“.

**) Podatki iz mreže računovodskih podatkov s kmetij iz leta 2006, ki se nanašajo na orna zemljišča .

***) Podatki Evropskega statističnega urada, ki se nanašajo na orna zemljišča .

PRILOGA III: Cene za kmetijskih zemljišč v NDČ7 in izbranih EU15, 2000–2006 Izražene v eurih, v tekočih cenah na hektar

PRODAJA | |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | | |Češka republika |1556 |1403 |1528 |1522 |1561 |1621 | 1625 | | |Estonija*) | |218 | |297 | |464 | | | |Latvija | | |546 |526 |1031 |2301 | 3591 | | |Litva |294 |321 |468 |390 |406 |536 | 734 | | |Madžarska*) | | | | |676 |742 |[1550] **) | | |Poljska***) |1194 |1415 |1307 |1308 |1465 |2049 |2385 | | |Slovaška republika |895 |878 |888 |912 |946 |981 | 1017 | | | | | | | | | | | | |Danska |10330 |12211 |12920 |14669 |15995 |18787 |22791 | | |Nemčija |9081 |9427 |9465 |9184 |9233 |8692 | 8909 | | |Zahodna Nemčija*) |16830 |17246 |16966 |16489 |16035 | | | | |Vzhodna Nemčija*) |3631 |3811 |4014 |3831 |3944 | | | | |Francija*) |4913 |5384 |5778 |6079 |6567 | | | | |Nizozemska |35713 |37150 |40150 |34160 |31432 |30235 |31290 | | |Švedska |1989 |1988 |2019 |2126 |2455 |3351 |3706 | | | | | | | | | | | | Najemi | |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | | |Češka republika*) |15 |20 |24 |24 |27 |32 |32 | | |Estonija | | | | | | | | | |Latvija | | | | | | | | | |Litva |9 |12 |13 |14 |17 |22 |33 | | |Madžarska | |41 |45 |53 |57 |63 |67 | | |Poljska*) |29 |26 |25 |26 |43 |35 |41 | | |Slovaška republika*) | |7 |9 |10 |14 |18 | | | | | | | | | | | | | |Danska |328 |346 |368 |391 |399 |397 |456 | | |Nemčija | |164 | |174 | |176 | | | |Zahodna Nemčija*) | |225 | |261 | | | | | |Vzhodna Nemčija*) | |104 | |116 | | | | | |Francija*) |124 |123 |124 |123 |122 | | | | |Nizozemska |405 |443 |445 |445 |447 |462 |466 | | |Švedska |107 |104 |108 |110 |110 |108 |110 | |Viri: EUROSTAT, razen, če je označeno drugače

*) Zbrano iz nacionalnih virov, kot so uporabljeni v raziskavi „Pregledu prehodnih ukrepov, ki jih ohranjajo nove države članice glede pridobivanja kmetijskih zemljišč“.

**) Podatki iz mreže računovodskih podatkov s kmetij iz leta 2006, ki se nanašajo na orna zemljišča .

***) Podatki Evropskega statističnega urada, ki se nanašajo na orna zemljišča .

[1] Center za evropske politične vede, „Pregled prehodnih ukrepov, ki jih ohranjajo nove države članice glede pridobivanja kmetijskih zemljišč “ (http://ec.europa.eu/internal_market/capital/reports).

[2] Obseg študije je omejen na pridobivanje kmetijskih zemljišč in gozda. Glede na sekundarno prebivališče so bili Cipru, Češki Republiki, Madžarski in Poljski odobreni prehodni ukrepi za 5 let in niso predmet pregleda.

[3] Glej nomenklaturo pretokov kapitala iz Priloge I Direktive Sveta 88/361/EGS z dne 24. junija 1988 o izvajanju člena 67 Pogodbe (UL 1988 L 178, str. 5). Čeprav je to direktivo razveljavila Maastrichtska pogodba, Sodišče Evropskih skupnosti priznava, da ima nomenklatura okvirno vrednost.

[4] Najem zemljišč je posebno pomemben na Slovaškem, Madžarskem, v Češki republiki, Estoniji in Litvi, kjer je delež vseh zemljišč, ki so jih najele kmetije, večji od 50 %. V Latviji ta delež znaša 24 % in na Poljskem 22 %. Med letoma 2003 in 2005 je delež najetih zemljišč glede na skupno porabo zemljišč v vseh državah rahlo padel (1 % – 4 %), razen na Madžarskem, kjer je narasel za 3 %.

[5] Podatki o cenah kmetijskih zemljišč iz leta 2005 iz študije „Pregled prehodnih omejitev, ki jih ohranjajo nove države članice glede pridobivanja kmetijskih zemljišč“. Podatki Evropskega statističnega urada iz leta 2005 se nanašajo samo na orna zemljišča 2049 EUR/ha.

[6] Podatki za leto 2006. V letu 2005: 63 EUR/ha.

[7] Podatki za leto 2006. V letu 2005: 32 EUR, 22 EUR in 35 EUR.

[8] Statistični podatki, ki so bili na voljo na dan sprejetja poročila, se nanašajo samo na leto 2006 v zvezi z nekaterimi državami članicami. Najbolj izčrpni podatki o cenah zemljišč za primerjavo med „novimi“ in „starimi“ državami članicami so na voljo samo za leti 2004 in 2005.