Priporočilo za

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2012 ter mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za obdobje 2012–2017

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[3],

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2)(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[5], ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3)(3) Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2011 in dal mnenje o njegovi dopolnitvi konvergenčnega programa za obdobje 2011–2014.

(4)(4) Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[6], v katerem je Združeno kraljestvo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

(5)(5) Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

(6)(6) Združeno kraljestvo je 30. aprila 2012 predložilo konvergenčni program, ki zajema obdobje 2011–2012 do 2016–2017, in nacionalni reformni program za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. Komisija je v poglobljenem pregledu iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 proučila tudi, ali so Združeno kraljestvo prizadela makroekonomska neravnotežja. Komisija je v svojem poglobljenem pregledu ugotovila[7], da ima Združeno kraljestvo težave z notranjim neravnotežjem, ki pa ni čezmerno.

(7)(7) Na podlagi ocene konvergenčnega programa za leto 2012 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten. Namen proračunske strategije, opisane v programu, je izvajanje potrebne fiskalne konsolidacije, da se dosežejo cilji fiskalne strategije vlade glede neto dolga in ciklično prilagojenega tekočega računa plačilne bilance. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega cilja, kot ga predvideva Pakt za stabilnost in rast. V skladu z napovedmi programa naj bi bil rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet v svojem priporočilu z dne 2. decembra 2010, presežen za eno leto. Javnofinančni primanjkljaj naj bi v obdobju 2014–2015, tj. do roka, ki ga je določil Svet, znašal 4,4 % BDP, kar na podlagi (preračunanega) strukturnega proračunskega salda[8] pomeni povprečno fiskalno konsolidacijo v višini 1,25 % BDP v obdobju 2010–2011 do 2014–2015, to pa je pod 1,75‑odstotno konsolidacijo, ki jo določa priporočilo Sveta v skladu s postopkom o čezmernem primanjkljaju. Čeprav se vlada ni oddaljila od svoje strategije fiskalne konsolidacije, ki se je na začetku na podlagi prejšnjih makroekonomskih projekcij zdela zadostna za doseganje ciljev postopka o čezmernem primanjkljaju, pa je na fiskalni položaj in napovedi vplivalo poslabšanje obetov glede gospodarske rasti. Ukrepi glede prihodkov so v poteku prilagoditve fiskalne konsolidacije močno osredotočeni na začetek programa. Do konca obdobja 2011–2012 je bilo dosežene skoraj 40 % skupne letne fiskalne konsolidacije, načrtovane za obdobje 2010–2011 do 2014–2015, vključno s 30‑odstotnim znižanjem porabe in dvotretjinskim povečanjem neto davkov. Možnosti dodatnih prihodkov zaradi večje učinkovitosti davčnega sistema na podlagi pregleda strukture stopenj DDV še niso dovolj raziskane. Po konvergenčnem programu naj bi bil javnofinančni primanjkljaj v obdobju 2011–2012 8,3 % BDP, v obdobju 2012–2013 5,9 % BDP, v obdobju 2013–2014 6,0 % BDP, v obdobju 2014–2015 4,4 % BDP, v obdobju 2015–2016 2,9 % BDP, v obdobju 2016–2017 pa 1,2 % BDP. Te ocene so nekoliko nižje od ocen Komisije, ki je v napovedi iz pomladi za obdobje 2012–2013 predvidevala primanjkljaj v višini 6,1 % BDP (ki bi brez predvidenega enkratnega prenosa pokojninskih pravic znašal 7,9 %), za obdobje 2013–2014 pa primanjkljaj v višini 6.5 %. Oceni se razlikujeta zaradi slabših napovedi rasti in prilagoditev s strani Eurostata v primerjavi s podatki Združenega kraljestva. Vlada je v poročilu iz jeseni 2011 prilagodila svoj fiskalni načrt, tako da je dala prednost odhodkom, ki pospešujejo rast, vendar naj bi se naložbe javnega sektorja do 2014–2015 še vedno močno zmanjšale. Javni dolg je za obdobje 2013–2014 napovedan na 94,7 %, v obdobju 2014–2015 pa naj bi dosegel najvišjo točko.

(8)(8) Obdobje pred krizo je bilo zaznamovano s pregrevanjem stanovanjskega trga z rekordnim razmerjem med cenami nepremičnin in dohodki zaradi vedno večjega pomanjkanja stanovanj, kar je vodilo k visokim hipotekarnim dolgovom. V skladu s poglobljenim pregledom Komisije velika zadolženost gospodinjstev pomeni notranje neravnotežje v gospodarstvu Združenega kraljestva. Zaradi visokega deleža hipotek z variabilno obrestno mero je finančni položaj gospodinjstev ranljiv zaradi večanja obrestnih mer, kar ima lahko prek finančnega sektorja posreden destabilizacijski učinek na gospodarstvo kot celoto. Stalno in občutno zmanjšanje zadolženosti gospodinjstev je verjetno le, če se cene nepremičnin znižajo glede na razpoložljivi dohodek. Če pa bi nominalne cene nepremičnin hitro padle, bi lahko veliko gospodinjstev zaradi tega imelo negativen lastniški kapital. Stanovanjska gradnja je rekordno nizka tako zaradi sistema restriktivnega načrtovanja kot tudi cikličnih pomanjkljivosti, širša dejavnost na trgu stanovanjskih nepremičnin pa je še vedno počasna. Novembra 2011 je vlada objavila stanovanjsko strategijo za Anglijo, katere namen je omogočiti povečanje stanovanjske gradnje, neto učinek novega sistema razvoja nepremičnin pa je še vedno precej negotov. Stanovanjska strategija prav tako ne obravnava vprašanja obdavčitve nepremičnin, ki je v Združenem kraljestvu kombinacija regresivnega periodičnega davka (council tax – občinski davek) in progresivnega davka na promet nepremičnin (Stamp Duty Land Tax: SDLT), ki bi lahko vplivala na cikličen razvoj proračunskih prihodkov in finančno stabilnost. V proračunu za leto 2012 so bile stopnje SDLT nekoliko prilagojene, na splošno pa so bile spremembe na tem področju le majhne.

(9)(9) Združeno kraljestvo se sooča z vedno večjimi izzivi v povezavi z brezposelnostjo in udeleženostjo na trgu dela. Stopnja brezposelnosti v Združenem kraljestvu znaša trenutno 8,4 %. Brezposelnost mladih je mnogo višja, 22,2 %, več kot 38 % brezposelnih pa je mlajših od 25 let. 17,7 % mladih (16–24 let) ni nezaposlenih niti vključenih v izobraževanje ali usposabljanje. Zaposlovanje v zasebnem sektorju se počasi povečuje, vendar ne dovolj, da bi izravnalo zmanjšanje zaposlovanja v javnem sektorju in naraščanje delovne sile. Združeno kraljestvo ima preveč nizko kvalificiranih delavcev, po katerih se povpraševanje zmanjšuje, ter premalo delavcev s poklicnimi in tehničnimi veščinami in znanjem na visoki ravni, ki so zlasti potrebni v proizvodnih in izvoznih sektorjih, kjer je uspešnost Združenega kraljestva relativno slaba. Glavni poudarek politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja je na osnovnih veščinah in znanjih ter kvalifikacijah 2. stopnje, gospodarstvo pa vedno bolj zahteva višje stopnje kvalifikacij. V Združenem kraljestvu je poleg tega še vedno relativno veliko odraslih s slabo bralno in numerično pismenostjo, ki niso v dobrem položaju, da bi ustrezno izkoristili možnosti poklicnega usposabljanja. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja se je od leta 2005 povečala za 3,3 odstotne točke in je nad povprečjem EU, ki znaša 14,9 %. Za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja je pomembna neprekinjena podpora družinam z nizkimi dohodki.

(10)(10) Vlada izvaja program reforme socialnega skrbstva, da se več ljudem omogoči dostop do dela, ob tem pa podpira najbolj ranljive. „Univerzalni kredit“, katerega namen je poenostaviti sistem nadomestil, se še ne izvaja, vendar obstaja precejšnje tveganje, da bodo pozitivne učinke novih politik na področju zaposlovanja in dohodkov več kot izravnali manjši zneski, ki so na voljo za nadomestila, tako da bi se lahko revščina povečala, zlasti za družine z otroki. Po neodvisnih ocenah bo absolutna revščina otrok v letih 2020–2021 dosegla najvišjo stopnjo v obdobju po 2001–2002, vlada pa ne bo dosegla ciljev glede zmanjšanja revščine otrok iz zakona o revščini otrok. Nezadostna dostopnost otroškega varstva, zlasti za družine z nizkimi dohodki, še vedno predstavlja problem, vlada pa še ni pripravila ustreznih načrtov za reševanje tega vprašanja. Tudi nižanje otroških dodatkov bi lahko stanje še poslabšalo.

(11)(11) Pogoji financiranja so še vedno strogi, zlasti za MSP. Neto posojanje podjetjem je bilo leta 2011 negativno, raziskave pa kažejo, da velikemu številu MSP primanjkuje posojil. Poleg tega je dostop do nebančnih posojil še vedno v veliki meri omejen na večja podjetja, konkurenca v bančništvu pa je omejena. Kljub ukrepom, ki so jih sprejeli organi za izboljšanje tega stanja, Breedonova delovna skupina za alternativne vire financiranja za naslednjih pet let napoveduje precejšnje pomanjkanje financiranja, zlasti za MSP.

(12)(12) Združeno kraljestvo se sooča z izzivom, da mora izboljšati prometno in energetsko infrastrukturo, kar je povezano s postavljanjem temeljev za dolgoročno rast in konkurenčnost ter odpravljanjem vzrokov za pomanjkljivo zunanjo konkurenčnost v proizvodnih sektorjih v Združenem kraljestvu. Združeno kraljestvo potrebuje znatne naložbe za posodobitev zmogljivosti za proizvodnjo električne energije, saj mora zamenjati velik del obstoječih proizvodnih zmogljivosti, ki se bodo zaprle v naslednjem desetletju, ter izpolniti obveznost glede energije iz obnovljivih virov in strožje standarde glede zmanjšanja emisij ogljika. Zmogljivosti in kakovost omrežja prometnega sektorja Združenega kraljestva so pomanjkljive, kar bi lahko imelo negativen učinek na cilj vlade glede preusmeritve gospodarstva Združenega kraljestva v naložbe in izvoz. V okviru strategije vlade za fiskalno konsolidacijo se bodo neto naložbe javnega sektorja do obdobja 2014–2015 močno zmanjšale, zaradi česar bi se lahko pritiski v prometni infrastrukturi še poslabšali, če ne bodo zagotovljeni drugi viri financiranja.

(13)(13) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva. Ocenila je konvergenčni program in nacionalni reformni program ter predstavila poglobljeni pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah 1 do 6 spodaj.

(14)(14) Svet je ob upoštevanju te ocene proučil konvergenčni program Združenega kraljestva, njegovo mnenje[9] pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 spodaj.

(15)(15) Svet je ob upoštevanju rezultatov poglobljenega pregleda, ki ga je izvedla Komisija v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, in te ocene preučil nacionalni reformni program Združenega kraljestva za leto 2012 in njegov konvergenčni program za obdobje 2012–2017. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena zlasti v priporočilih v točkah 2, 3 in 6 spodaj –

PRIPOROČA, naj Združeno kraljestvo v obdobju 2012–2013 sprejme naslednje ukrepe:

1. V celoti naj izvede proračunsko strategijo za proračunsko leto 2012–2013 ter okrepi proračunsko strategijo za proračunsko leto 2013–2014 in pozneje ob podpori dovolj podrobno opredeljenih ukrepov, da se zagotovi pravočasna odprava čezmernega primanjkljaja na vzdržen način in doseganje strukturnega fiskalnega napora, določenega v priporočilih Sveta v skladu s postopkom o čezmernem primanjkljaju, ter da se začne vztrajno zmanjševati delež javnega dolga. Prednost naj da izdatkom, ki pospešujejo rast, da se bo izognilo tveganju negativnega učinka nadaljnjega slabšanja srednjeročnih obetov glede rasti na dolgoročno vzdržnost javnih financ.

2. Odpravi naj destabilizacijski učinek visokih in nestanovitnih cen stanovanj ter zadolženosti gospodinjstev z izvedbo obsežnega programa reforme stanovanjskega trga, da se poveča stanovanjska ponudba ter ublažita problema cenovne dostopnosti in potrebe po državnih subvencijah za stanovanja. Sprejme naj nadaljnje reforme trga hipotekarnih posojil in trga najemnih stanovanj, finančne regulacije in davka na nepremičnine, da se preprečijo prevelika nestabilnost in izkrivljanja stanovanjskega trga.

3. Še naprej naj izboljšuje zaposljivost mladih, zlasti tistih, ki niso vključeni v nobeno izobraževanje ali usposabljanje in niso zaposleni, tudi tistimi, ki so vključeni v program „Youth Contract“. Zagotovi naj, da se bo več mladih vključevalo v vajeniške programe, da bodo ti programi ustrezno osredotočeni na znanja in veščine na višji ravni ter vključevali več malih in srednje velikih podjetij. Sprejme naj ukrepe za zmanjšanje visokega deleža mladih, ki zapustijo šolanje z zelo slabimi osnovnimi veščinami in znanji.

4. Pospeši naj uvedbo ukrepov za lažjo vključitev ljudi iz gospodinjstev brez oseb z zaposlitvijo na trg delovne sile. Zagotovi naj, da zaradi načrtovanih reform socialnega skrbstva ne bo narasla revščina otrok. V celoti naj izvede ukrepe, namenjene izboljšanju dostopnosti otroškega varstva.

5. Nadalje naj izboljša razpoložljivost bančnega in nebančnega financiranja za zasebni sektor, zlasti za mala in srednja podjetja. Spodbuja naj konkurenco v bančnem sektorju, zlasti z ukrepi za zmanjšanje ovir za vstop, povečanje preglednosti in lažjo zamenjavo banke, kot priporoča Neodvisna komisija za bančništvo, ter prouči načine za izboljšanje dostopa do tveganega in rizičnega kapitala in drugih oblik nebančnih posojil.

6. Izvaja naj dolgoročno strategijo za izboljšanje zmogljivosti in kakovosti omrežne infrastrukture Združenega kraljestva, vključno z ukrepi za razbremenitev pritiskov v prometnem in energetskem omrežju s spodbujanjem učinkovitejšega in strožjega načrtovanja in odločanja ter ustrezno ureditvijo javno-zasebnega financiranja.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

[3] COM(2012) 309 final.

[4] P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.

[5] Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.

[6] COM(2012) 68 final.

[7] SWD(2012) 161 final.

[8] Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij, predloženih v programu z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

[9] V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.