Resolucija Evropskega parlamenta

s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2004

EVROPSKI PARLAMENT,

- ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2003 (KOM(2005)0449),

- ob upoštevanju sporočila Komisije o bilancah stanj in računov 6., 7., 8. in 9. Evropskega razvojnega sklada za finančno leto 2004 (KOM(2005)0485 – C6-0430/2005),

- ob upoštevanju sporočila Komisije o poročilu o finančnem poslovanju 6., 7., 8. in 9. Evropskega razvojnega sklada za leto 2004 (KOM(2005)0307),

- ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, ki so financirane iz šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada, za proračunsko leto 2004 skupaj z odgovori revidiranih institucij [1],

- ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES [2],

- ob upoštevanju posebnega poročila št. 2/2005 Računskega sodišča o proračunski pomoči Evropskega razvojnega sklada (ERS) državam AKP: upravljanje vidika reforme javnih financ s strani Komisije, z odgovori Komisije [3],

- ob upoštevanju poročila Združenih narodov iz leta 2005 o razvojnih ciljih tisočletja [4],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2001 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o razvojni politiki Evropske skupnosti [5],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2005 o delu Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2004 [6],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007–2013 [7],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2005 o razvojni strategiji za Afriko [8],

- ob upoštevanju letnega poročila o delu Urada za sodelovanje EuropeAid za leto 2004,

- ob upoštevanju sporočila Komisije o letnem poročilu 2005 o razvojni politiki Evropske skupnosti in izvajanju zunanje pomoči v letu 2004 (KOM(2005)0292),

- ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 22. februarja 2006 (5677/2006 – C6-0094/2006, 5679/2006 – C6-0095/2006, 5680/2006 – C6-0096/2006, 5681/2006 – C6-0097/2006),

- ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med skupino afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju (Benin) dne 23. junija 2000 [9] (Sporazum iz Cotonouja),

- ob upoštevanju člena 33 notranjega sporazuma z dne 20. decembra 1995 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi drugega Finančnega protokola k četrti Konvenciji AKP-ES [10],

- ob upoštevanju člena 32 notranjega sporazuma z dne 18. septembra 2000 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta [11], o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi Finančnega protokola k Sporazumu iz Cotonouja in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere velja četrti del Pogodbe ES,

- ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES,

- ob upoštevanju člena 74 Finančne uredbe z dne 16. junija 1998 o sodelovanju v razvojnem financiranju v okviru četrte Konvencije AKP-ES [12],

- ob upoštevanju členov 119 in 120 Finančne uredbe z dne 27. marca 2003 v zvezi z devetim Evropskim razvojnim skladom [13],

- ob upoštevanju člena 70 in tretje alinee člena 71 ter Priloge V svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za razvoj (A6-0110/2006),

A. ker člen 119 Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad, od Komisije zahteva, da ustrezno ukrepa glede na pripombe, ki so priložene sklepu o podelitvi razrešnice, in da na zahtevo Parlamenta poroča o sprejetih ukrepih na podlagi navedenih pripomb in opomb,

B. ker se je reforma upravljanja zunanje pomoči Skupnosti začela maja 2000 [14] in reforma razvojne politike Skupnosti novembra 2000 [15],

C. ker je Sporazum iz Cotonouja začel veljati 1. aprila 2003,

ERS in razvojni cilji tisočletja (RCT)

1. meni, da razvojna politika predstavlja ključni element zunanjepolitičnega delovanja Unije: njen cilj je odprava revščine z gospodarskimi in socialnimi reformami ter s krepitvijo socialne in zdravstvene infrastrukture ter infrastrukture s področja vzgoje in izobraževanja, večanje proizvodnih zmogljivosti revnega prebivalstva, zagotavljanje okoljske trajnosti in zagotavljanje podpore zadevnim državam pri pospeševanju rasti in razvoju lokalnih potencialov; pozdravlja vztrajnost Komisije pri prizadevanju za uresničenje RCT;

2. ocenjuje, da je Evropski razvojni sklad (ERS) pomembno orodje za uresničevanje te politike v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP) in da bi se morala njegova učinkovitost okrepiti z osredotočenostjo na dejavnosti, katerih cilj je odpraviti revščino, in hitrim izvajanjem, ki naj ga spremljajo preglednost, odgovornost ter skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja;

3. zaveda se težav pri merjenju vpliva pomoči Skupnosti pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja v okolju, kjer je prisotnih več donatorjev; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za vzpostavitev ustreznega mehanizma za merjenje takega vpliva in se ne omeji le na merjenje napredka, ki ga države v razvoju dosegajo pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja;

4. soglaša z Računskim sodiščem [16], da obstaja potreba po objektivnih, koristnih in splošnih kazalnikih za merjenje rezultatov pomoči; pričakuje, da bo to doseženo v obdobju 2007–2013;

5. poudarja, da je bilo v letu 2004 od celotnih finančnih sredstev EuropeAid za države AKP (ERS in splošni proračun EU) v višini 2723 milijonov EUR 41 % (1129 milijonov EUR) odobrenih za infrastrukturo in socialne službe; obžaluje dejstvo, da je bilo le 12 milijonov EUR (0,4 %) namenjenih osnovnemu izobraževanju in 74 milijonov EUR (2,7 %) osnovnemu zdravstvu kljub priporočilu iz odstavka 6 svoje predhodne resolucije o razrešnici [17]; poziva Komisijo, da poveča sredstva, namenjena tem sektorjem, in zahteva znatno povečanje odstotka porabe Evropske unije za razvojno sodelovanje, namenjeno za osnovno izobraževanje in zdravstvo v državah v razvoju;

6. vztraja, da je treba v naslednjem svežnju strateških dokumentov držav večjo prednost dati pomembnima razvojnima ciljema tisočletja, zdravstvu in izobraževanju;

7. pozdravlja dejstvo, da je bila sektorska proračunska podpora [18] opredeljena kot sredstvo za povečanje ravni financiranja v izobraževanju in zdravstvu; meni, da je ta možnost bolj učinkovita kot splošna proračunska podpora, tudi če je povezana z napredkom v tem sektorju;

8. podpira Komisijo v njenih prizadevanjih za izvajanje določb Sporazuma iz Cotonouja; vendar ugotavlja, da Komisija ni primerno spodbujala pravične trgovine, čeprav to določa člen 23(g) Sporazuma; poziva Komisijo, da podpre vse določbe Sporazuma iz Cotonouja, zlasti člen 23(g);

9. ocenjuje, da vrednote demokratizacije, dobrega upravljanja, človekovih pravic, enakih možnosti, zlasti spoštovanja pravic žensk, krepitve pravne države ter razvoja zmogljivosti sodne in civilne uprave niso pomembne le same po sebi kot cilji zunanje pomoči, ampak lahko tudi pozitivno vplivajo na dobro upravljanje projektov, namenjenih zunanji pomoči;

Poslovne knjige

10. je zaskrbljen, ker posodobitev računovodskih izkazov ERS ni bila izvedena v določenem roku in ker se za vodenje računov trenutno uporablja obstoječi sistem OLAS ("On-line Accounting System"); zahteva, da se ga dvakrat na leto obvešča o napredku posodobitve novega integriranega informacijskega sistema (ABAC-FED) ter njegovega izvajanja na sedežu in v okviru delegacij;

11. ugotavlja, da so sredstva ERS, ki jih upravlja Evropska investicijska banka (EIB), kljub dejstvu, da niso predmet nadzora Računskega sodišča oziroma Parlamenta v okviru postopka razrešnice, vključena v računovodske izkaze ERS; meni, da bi se preglednost povečala, če bi informacije o teh sredstvih (zneski glede na vrsto uporabe, pregled rezultatov) predložili organu, pristojnemu za podelitev razrešnice in odgovornemu za potrditev računovodskih izkazov ERS; poziva EIB in Komisijo, da zagotovita te informacije in jih objavita v svojih poročilih v zvezi z ERS;

Izjava o zanesljivosti

12. ugotavlja, da Računsko sodišče [19] meni, da računovodski izkazi zanesljivo kažejo prihodke in odhodke šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada, z izjemo naslednjih težav:

(a) nepopolnost virov sredstev, ker Komisija ni v zadostni meri preučila, kateri del neporavnanih predujmov morajo dolžniki povrniti ERS;

(b) nepopolnost določb o dvomljivih terjatvah, ki ne odražajo resnične vsote neizterljivih dolgov;

(c) nezanesljivost bilance sredstev Stabex, navedene v poročilu, priloženemu izkazom stanja (832 milijonov EUR);

13. glede na letno poročilo Računskega sodišča ugotavlja, da poročilo o delu generalnega direktorja EuropeAid ne omenja pomembnih pomanjkljivosti notranjega nadzora; ugotavlja, da te pomanjkljivosti zadevajo zlasti nezadostne revizije in nadaljnje ukrepanje ter da so pomanjkljive vodstvene sposobnosti nacionalnih odredbodajalcev povzročile vedno večjo delovno obremenitev delegacij; od Komisije zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe in o tem poroča;

14. ugotavlja, da Računsko sodišče za s tem povezane poslovne dogodke meni, da so prihodki, navedeni v računovodskih izkazih, dodeljena sredstva za Evropski razvojni sklad ter obveznosti in plačila v celoti zakoniti in pravilni;

15. opozarja, da Računsko sodišče v letnem poročilu poudarja, da primerov namerne nepravilnosti in korupcije, storjenih zunaj kontrolnega okolja Komisije, zaradi njihove narave ni mogoče sistematično odkrivati z uporabo revizijske politike in standardov sodišča; ocenjuje, da mora zato Komisija pri vseh ukrepih v zvezi z zunanjo pomočjo zagotoviti:

- zaščito, razširitev, okrepitev ali večjo učinkovitost svojega kontrolnega okolja,

- zaščito oseb, ki razkrivajo goljufije in nepravilnosti, tako v okviru služb Komisije in njenih posrednikov kot pri nacionalnih odredbodajalcih in upravičencih ob upoštevanju zgoraj navedenega priporočila iz odstavka 9;

Poročilo o finančnem poslovodenju

16. pozdravlja povečanje količine in kakovosti informacij v poročilu o finančnem poslovodenju, vendar tako kot Računsko sodišče poziva Komisijo, naj bo poročilo v prihodnosti še bolj podrobno, predvsem zato, da bi omogočilo primerjavo zneskov, namenjenih za projekte, proračunske podpore in nenačrtovane pomoči v okviru 9. ERS s tistimi v okviru predhodnih ERS ter da bi dovoljevalo pregled pripadajočih upravnih izdatkov;

17. pozdravlja dejstvo, da se je povprečno število zaposlenih na 10 milijonov EUR upravljanih sredstev povečalo s 4,1 v letu 1999 na 4,8 v letu 2004; obžaluje, da te številke za evropske donatorje ostajajo veliko pod povprečjem in da trenutno padajo;

Odgovornost

18. ugotavlja, da medtem ko je komisar za razvoj in človekoljubno pomoč odgovoren za politiko ERS ter posebna vprašanja pripadajočih projektov in programov, ki jih upravlja EuropeAid, je komisar za zunanje odnose in evropsko sosedsko politiko odgovoren za splošno politiko in upravljanje v zvezi z delovanjem EuropeAida, ki je izvajalec ERS; ostaja zaskrbljen, ker lahko pomanjkanje jasnosti pri delitvi odgovornosti povzroči dvoumnosti in nepravilnosti; poziva Komisijo, da jasneje določi odgovornosti v zvezi z ERS in zunanjo pomočjo;

Izvrševanje in neporavnane obveznosti (RAL)

19. ugotavlja, da EuropeAid za ERS ob koncu leta 2004 navaja neporavnane obveznosti v višini 9776 milijonov EUR in 11607 milijonov EUR za proračunske vrstice, ki jih upravlja; meni, da je ta raven nesprejemljivo visoka, in zahteva, da Komisija pospeši izvajanje zunanje pomoči;

20. poudarja, da je hitrejše izvajanje sicer zaželeno, vendar to ne zadostuje za ugotovitev, da se je delovanje Evropskega razvojnega sklada izboljšalo, in je potrebno tudi boljše doseganje ciljev; upošteva primerjavo med cilji in dosežki, vključenimi v poročilo o finančnem poslovodenju, vendar od Komisije zahteva, da si prizadeva za določitev merljivih ciljev, kakor so opredeljeni v Finančni uredbi;

21. poziva Komisijo, da preuči izvedljivost upravnih, zakonodajnih, tehničnih in drugih ukrepov, da bi pred načrtovanjem nadaljnjih povišanj prispevala k boljšemu obvladovanju in zmanjšanju neporavnanih obveznosti na področjih zunanje pomoči, ter da o tem poroča;

Proračunska podpora za države AKP

22. upošteva povečan pomen proračunske podpore v višini 624 milijonov EUR, ki je bila v letu 2004 izplačana v 23 državah AKP; priznava, da lahko ta podpora učinkovito prispeva k uresničitvi ciljev zmanjšanja revščine in izboljšanja upravljanja javnih financ v državah upravičenkah, zlasti s krepitvijo njihovega "občutka za lastništvo"; poziva Komisijo, da izboljša instrumente za oceno gospodarskih reform in kakovosti upravljanja javnih financ kot pogojev za upravičenost do proračunske podpore v smislu člena 61(2) Sporazuma iz Cotonouja [20];

23. podpira prizadevanje Komisije za vzpostavitev in izboljšanje instrumentov, potrebnih za spremljanje in vrednotenje napredka pri izvajanju reforme javnih financ v državah upravičenkah; pričakuje, da bodo odločitve in finančni sporazumi ter uporaba primernih orodij za nadaljevanje uveljavljanja reform odslej predstavljeni na bolj strukturiran način, da bi jasno pokazali ustreznost smeri reform javnih financ držav upravičenk;

24. od Komisije pričakuje, da bo posebno pozornost namenila izterjavi domačih prihodkov in boju proti goljufijam in korupciji v državah upravičenkah ter da si bo znova prizadevala za primerno upoštevanje težav v okviru izvajanja reform javnih financ;

25. poziva Komisijo, da po možnostih izboljša odnose z drugimi donatorji na lokalni ravni, zlasti glede informacij o dodeljevanju in porazdelitvi proračunske pomoči, da bi izboljšali zasnovo in načrtovanje reform javne pomoči ter s tem vrednotenje kakovosti in učinkovitosti takšnih reform;

26. spodbuja Komisijo, da okrepi in sistematizira sodelovanje z vrhovnimi revizijskimi ustanovami ter čim bolj spodbudi vlade držav upravičenk, da zagotovijo dejavnejše parlamentarno sodelovanje v postopku revizije in reforme javnih financ;

Vrhovne revizijske ustanove

27. opozarja na pomen, ki ga Parlament, Svet in Računsko sodišče pripisujejo vključitvi vrhovnih revizijskih ustanov držav AKP v nadzor ERS [21];

28. ugotavlja, da Komisija preučuje različne načine za podpiranje in spodbujanje vloge vrhovnih revizijskih ustanov v državah AKP; zahteva, da se mu za naslednjo podelitev razrešnice pravočasno posreduje poročilo o oceni različnih možnosti in stanju njihovega izvajanja;

Vključitev v proračun

29. meni, da bi vključitev ERS v proračun odpravila številne zaplete in težave glede izvajanja naslednjih ERS, pomagala pospešiti izplačila in zmanjšati sedanji demokratični primanjkljaj;

30. opozarja na svojo zgoraj omenjeno resolucijo z dne 8. junija 2005, v kateri je zapisal:

"Evropski razvojni sklad (ERS):

ponovno opozarja, da je Evropski parlament močno podpiral vključitev ERS v splošni proračun na podlagi načela enotnosti proračuna in zaradi preglednosti, vendar pa ugotavlja, da vključitev v proračun v finančnem smislu ne bi smela ogrožati drugih politik; zato poudarja, da je vključitev v proračun sprejemljiva le, če splošna zgornja meja finančnega okvira ustvari dodatna sredstva v splošnem proračunu; poudarja, da je treba v proračunu predvidena odobrena sredstva namensko dodeliti, da bi preprečili negativen učinek na države AKP; poudarja, da je treba spoštovati načelo partnerstva z državami AKP, ko bo ERS vključen v splošni proračun";

31. obžaluje, da Evropski svet na zasedanju v Bruslju dne 15. in 16. decembra 2005 ni sprejel vključitve ERS v proračun, vendar pozdravlja dejstvo, da so se države članice strinjale z odobritvijo 22682 milijonov EUR po tekočih cenah za sodelovanje z državami AKP v obdobju 2008–2013; kljub temu poziva Svet in Komisijo, da nadaljujeta vključevanje tega ERS v splošni proračun; pričakuje končno odločitev o Finančni perspektivi 2007–2013 po sporazumu med Parlamentom in Svetom o novem medinstitucionalnem sporazumu;

Prenos upravljanja pomoči in podpore

32. podpira prenos sredstev in pristojnosti odločanja s Komisije na delegacije Komisije; pričakuje, da bo ta nova organizacijska struktura prispevala k še hitrejšemu izvajanju obveznosti in plačil ter zagotavljanju boljšega spremljanja projektov;

33. upošteva tveganje, ki ga prinaša postopek prenosa pristojnosti na delegacije Komisije v državah AKP, kot so težave pri iskanju primernega osebja in možnost neskladne razlage pravil med delegacijami Komisije; poudarja, da je treba izboljšati pravila in najti ravnotežje med okrepljenimi kontrolnimi mehanizmi in potrebo po poročanju na eni strani ter učinkovitim in hitrim odločanjem v delegacijah pri sprejemanju glavnih odločitev o projektih na drugi strani;

34. pozdravlja, da se je prenos sredstev in pristojnosti odločanja izvedel skoraj za vse delegacije; zahteva zagotovilo, da prenos sredstev in pristojnosti odločanja na delegacije spremljajo usposabljanje osebja in ustrezne kontrole; zahteva poročilo, ki prikazuje stanje postopka prenosa, opisuje pričakovane prednosti z merljivimi kazalci in določa prednosti, ki so bile do zdaj dosežene, ter pojasnjuje strukture kontrole, vzpostavljene v delegacijah, vključno s stanjem izvajanja standardov notranjega nadzora;

Sredstva Stabex

35. ugotavlja, da je Komisija v letu 2004 naredila popis sredstev Stabex, iz katerega izhaja, da nekatere države AKP ne zagotavljajo zahtevanih finančnih poročil, in zato Komisiji ni uspelo potrditi na podlagi zanesljivih dokazil nedoločenega deleža bančnega salda, prijavljenega v višini 832 milijonov EUR; ponavlja zahtevo iz prejšnjega leta, da mora Komisija sodelovati z državami upravičenkami, da se izboljša nadzor in zagotovi, da se neizplačana sredstva čim prej dodelijo;

Standardi notranjega nadzora

36. pozdravlja prizadevanje Komisije na področju notranjega nadzora; kljub temu je zaskrbljen, ker Komisija spoštuje le osnovne smernice nekaterih standardov nadzora; poziva Komisijo, da poroča o spoštovanju standardov notranjega nadzora;

Prepoznavnost in preglednost

37. poziva Komisijo, da v interesu večje preglednosti in boljše informiranosti glede zanesljivosti in dobrega upravljanja v povezavi z izvajanjem šestega, sedmega, osmega in devetega ERS podrobneje pojasni svoj odgovor na zahtevo Računskega sodišča, naj posreduje dodatno razlago ključnih vprašanj, ki jih je postavilo v odstavku 8(a) poglavja I letnega poročila; ta vprašanja se nanašajo na povišanje sredstev devetega ERS, še posebej na postavke, ki zadevajo odobreno pomoč Demokratični republiki Kongo;

38. priznava, da je Komisija dosegla napredek pri zagotavljanju boljše prepoznavnosti ukrepov Skupnosti na področju zunanje pomoči, in jo spodbuja k nadaljnjemu prizadevanju; kljub temu obžaluje, da pri številnih projektih in programih, izvedenih skupaj z organi Združenih narodov in drugimi organizacijami, pomembno sodelovanje Evropske unije ni bilo javno prepoznano; poziva Komisijo, da od teh organizacij zahteva:

- zagotavljanje dobre javne prepoznavnosti prispevkov in sodelovanja Evropske unije,

- zagotavljanje določb, ki omogočajo izvajanje ukrepov vrednotenja, revizije in nadzora na primerni ravni, tudi za projekte in programe, izvedene skupaj s temi mednarodnimi organizacijami ali nevladnimi organizacijami ali z njihovim posredovanjem.

[1] UL C 301, 30.11.2005, str. 249.

[2] UL C 301, 30.11.2005, str. 261.

[3] UL C 249, 7.10.2005, str. 1.

[4] Poročilo objavil Oddelek za informiranje javnosti OZN, DPI/2005,http://millenniumindicators.un.org.

[5] UL C 277, 1.10.2001, str. 130.

[6] UL C 320 E, 15.12.2005, str. 142.

[7] Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0224.

[8] Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0445.

[9] UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

[10] UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

[11] UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

[12] UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

[13] UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

[14] Sporočilo Komisije o reformi upravljanja zunanje pomoči, ki ga je Komisija sprejela 16. maja 2000.

[15] Izjava Sveta in Komisije o razvojni politiki Evropske skupnosti, ki jo je sprejel Svet za splošne zadeve (razvoj) dne 10. novembra 2000.

[16] Posebno poročilo št. 4/2005 odstavek 63.

[17] UL L 196, 27.7.2005, str. 155.

[18] Odgovor na vprašanje 1.4 vprašalnika Odbora za razvoj (DEVE).

[19] Računsko sodišče, Letno poročilo za proračunsko leto 2004, str. 261.

[20] "Neposredna proračunska pomoč v podporo makroekonomskim ali področnim reformam se odobri:(a)če je upravljanje z javnimi izdatki dovolj pregledno, odgovorno in smotrno;(b)če obstajajo jasno določene makroekonomske ali področne politike, ki jih vzpostavi država sama in s katerimi soglašajo najpomembnejši vlagatelji; in(c)če so javna naročila odprta in pregledna."

[21] Glej točke 21 do 24 resolucije, ki vključuje pripombe, priložene sklepu o razrešnici Komisiji glede izvrševanja proračuna šestega, sedmega in osmega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2002 (UL L 330, 4.11.2004, str. 128).

--------------------------------------------------