POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

O KONČNEM VREDNOTENJU IZVAJANJA STATISTIČNEGA PROGRAMA SKUPNOSTI 2008–2012

1. Uvod

Sklep (ES) št. 1578/2007[1] Evropskega parlamenta in Sveta o statističnem programu Skupnosti 2008–2012 je bil sprejet 11. decembra 2007.

V členu 6 Sklepa je navedeno, da „[o]b koncu obdobja, ki ga zajema program, Komisija po posvetovanju z Odborom za statistični program pripravi ustrezno poročilo o oceni izvajanja programa, pri tem pa upošteva mnenja neodvisnih strokovnjakov. Navedeno poročilo mora biti pripravljeno do konca leta 2013 in se nato predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.“

Poleg tega je v členu 6 navedeno tudi, da „[p]oročanje o izidu ponovnega določanja prednostnih nalog, vključno s predvidenimi stroški in obremenitvami za statistične projekte in področja, ki jih pokriva ta statistični program, in ocena pričakovanih statističnih potreb, zlasti za nove politike Skupnosti, tvorita del vmesnega poročila o napredku in končnega poročila o vrednotenju.“

Ta dokument je del zahtevanega končnega poročila o vrednotenju in temelji na poročilu zunanjega izvajalca vrednotenja in poročilu o vmesnem vrednotenju. V poglavju 2 so povzeti glavni dosežki statističnega programa Skupnosti, v poglavju 3 je predstavljen izid ponovnega določanja prednostnih nalog, v poglavju 4 pa izvajanje sporočila o Eurostatovi viziji[2], pomembni novi pobudi, ki je kljub temu, da je bila izdana po sprejetju statističnega programa Skupnosti, preoblikovala dejavnosti v obdobju 2010–12 in je pomembna tudi za nadaljnje korake. V poglavju 5 so predstavljena vprašanja v zvezi s priporočili zunanjega strokovnjaka.

Povzetek končnega poročila zunanjega strokovnjaka je na voljo na spletnem naslovu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf.

2. Glavni dosežki programa

To poglavje je osredotočeno na dosežke med izvajanjem programa in zajema vse njegove cilje.

Povzetek

Statistični program Skupnosti vsebuje več kot 130 ciljev, pri katerih je bila večinoma dosežena visoka stopnja izvajanja. V največji meri so bili doseženi institucionalni cilji (100 %) in cilji, namenjeni izboljšanju zakonodajnega okvira (95 %), po drugi strani pa ni bilo ustrezno doseženih približno 10 % ciljev, povezanih s pripravo. Podrobnejše informacije so na voljo v povzetku poročila zunanjega strokovnjaka. Pri teh ciljih je treba upoštevati dejstvo, da evropska statistika temelji na statistikah, ki jih pripravijo države članice, zaradi česar na doseganje nekaterih ciljev negativno vplivajo omejitve v smislu procesov priprave in sredstev, ki so na voljo v državah članicah. Sredstva je bilo treba preusmeriti tudi zaradi izpolnjevanja novih statističnih potreb, ki so nastale v obdobju statističnega programa Skupnosti, zlasti na področjih makroekonomske in socialne statistike, kar je bila posledica finančne krize.

Finančno izvajanje je na splošno potekalo dobro in je kazalo na povečevanje učinkovitosti.

Medsektorska vprašanja

Vloga statistike v evropski integraciji

Proces priprave novega evropskega sistema računov (ESR 2010) je dosegel vrhunec maja 2013, ko sta Evropski parlament in Svet sprejela uredbo ESR 2010[3], pri izvajanju klasifikacije NACE Rev. 2 pa je bil dosežen znaten napredek. Pričakuje se, da bo register Unije za večnacionalne skupine podjetij končan do konca leta 2013, nekatere države članice pa ga že uporabljajo. Dostopnost statističnih standardov in standardov na področju informacijske tehnologije za izmenjavo podatkov in metapodatkov znotraj evropskega statističnega sistema (ESS) se je povečevala, npr. standardov za izmenjavo statističnih podatkov in metapodatkov (Statistical Data and Metadata eXchange – SDMX), za pripravo in izkazovanje usklajenih metapodatkov ESS pa je bilo razvito orodje za obdelavo metapodatkov ESS (ESS Metadata Handler). Uporaba interneta se je postopoma povečevala, in sicer ne samo za izkazovanje podatkov, ampak tudi za druge namene. Razviti so bili politike in orodja za usklajeno zaupno upravljanje v ESS. Portal za sodelovanje med raziskovalci in uradnimi statistiki se uporablja za shranjevanje rezultatov raziskav na področju uradnih statistik, na spletnem mestu odprtokodnega observatorija in zbirke (Open Source Observatory and Repository) pa so bila promovirana in dostopna odprtokodna programska orodja, kot sta „Demetra“ in „R“.

Odnosi z deležniki

ESS

Odbor za ESS je leta 2011 podprl revidirano različico Kodeksa ravnanja evropske statistike in konec leta 2012 posodobil okvir za zagotavljanje kakovosti ESS (različica 1.1). Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Kodeksa ravnanja evropske statistike. Kot del dolgoročne strategije se je letno razvijal evropski statistični program usposabljanja.

Sodelovanje z uporabniki

Ustanovitev Evropskega svetovalnega odbora za statistiko je pripomogla k izboljšanju komunikacije z različnimi vrstami uporabnikov. Leta 2009 je bila izvedena splošna Eurostatova raziskava o zadovoljstvu uporabnikov, od leta 2011 pa se izvaja letno. Raziskave med uporabniki so bile izvedene tudi za posebna področja, ki so obravnavana pri tekočem pregledu. Zadovoljstvo uporabnikov je bilo ocenjeno tudi prek osebnega stika z uporabniki, na primer v delovnih skupinah in na zaslišanjih v okviru Komisije.

Tehnično sodelovanje s tretjimi državami in sodelovanje z mednarodnimi organizacijami

Eurostat je zbiral in objavil vrsto podatkov za proces širitve in v manjši meri za države evropskega sosedstva. Ti podatki so bili zbrani s pomočjo programov regionalnega sodelovanja, ki jih izvaja Eurostat.

Instrumenti

Boljša pravna ureditev in uravnoteženost stroškov in koristi

Zaradi zagotavljanja pravočasnega in popolnega prenosa podatkov držav članic se je povečalo število področij, ki jih zdaj ureja zakonodaja (energija, okoljski računi). Poleg tega je bil sprejet temeljni pravni akt, in sicer Uredba o evropski statistiki[4]. Do konca statističnega programa Skupnosti so bile predlagane še druge spremembe tega akta in začet je bil zakonodajni postopek. Na področju energetike, prometa, Intrastata, strukturne statistike podjetij, kmetijstva, turizma in statističnih poročil v zvezi s cestnim prevozom blaga so bili predloženi predlogi za poenostavitev in prenovitev zakonodaje. Nekatere spremembe so že uveljavljene, na primer za Intrastat, kmetijstvo, prevoz in turizem. Več podrobnosti je navedenih v oddelku o statističnih področjih po posameznih naslovih. V ESS je bil razvit mehanizem določanja prednostnih nalog, ki temelji na strateškem pristopu, vendar se je izkazalo, da je merjenje obremenitev in stroškov zahtevno, saj jih vse države članice ne računajo sistematično ali homogeno za vsa statistična področja. Več informacij je na voljo v poglavju o ponovnem določanju prednostnih nalog.

Spremljanje skladnosti

Izvajalo se je redno spremljanje skladnosti za povečanje kakovosti evropske statistike.

Okrepljena sposobnost odzivanja na potrebe uporabnikov

Raziskovalno delo za združevanje različnih statističnih virov je bilo zaključeno z združitvijo podatkov iz različnih raziskav (npr. informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) in strukturne statistike podjetij z namenom ocene učinka IKT, statističnega ujemanja socialnih raziskav, trgovinskih in poslovnih podatkov ter emisij toplogrednih plinov na področjih energetike in letalstva). Takšno združevanje z upravnimi podatki in podatki iz raziskovanj rutinsko izvaja več držav članic. Uporaba priložnostnih modulov je bila zaradi povečanja odzivnosti na nove potrebe uporabnikov razširjena na področja socialne statistike in statistike podjetij.

Finančna podpora za programsko obdobje

Za operativno izvajanje delovnega programa se je letno sprejemal sklep o financiranju. Finančno izvajanje razpoložljivih sredstev je bilo zadovoljivo in se je spremljalo na osrednji ravni. Podporna politika je bila usmerjena v projekte evropskih razsežnosti, zlasti v sporazumih o nepovratnih sredstvih za več upravičencev. Zainteresirani upravičenci imajo od leta 2011 možnost uporabe standardnih stroškov na enoto po razredih uslužbencev in pavšala za posredne stroške.

Uporaba strokovnega znanja in izkušenj partnerjev za potrebe Unije

Vzpostavljene so bile nove vrste mrež sodelovanja (ESSnets) za izmenjavo izkušenj ter za usmerjanje znanja in virov v ESS. Zajemajo projektno delo, ki ga opravljajo nekatere države članice, pri čemer so rezultati na voljo celotnemu ESS in se uporabljajo na več področjih. Odbor za ESS je leta 2012 sprejel novo politiko, v kateri sta poudarjena vključevanje projektov ESSnets v program ESS.VIP (projekti infrastrukturne vizije) in ustanovitev centrov za usposabljanje.

Izkazovanje

Po zagonu prenovljenega spletnega mesta v letu 2009 z novimi rubrikami, kot je rubrika „Vodnik po statističnih podatkih“, in izboljšanih funkcijah je bila v letu 2010 vzpostavljena nova veriga izkazovanja. Ta veriga je temeljila na skupni referenčni podatkovni zbirki, ki jo uporabljajo vsa statistična področja Eurostata, s čimer se je izboljšala učinkovitost in poenostavilo povezovanje statistike po različnih področjih. Število prenosov se postopoma povečuje. V okviru projekta „Census Hub“ so bile s sodelovanjem v celotnem ESS pridobljene dragocene izkušnje za izkazovanje, ki temelji na skupnih standardih.

Medsektorske dejavnosti

Strategija Evropa 2020 je nadomestila lizbonsko strategijo, Eurostat pa je zaradi nadomestitve strukturnih kazalnikov objavil nove kazalnike. Seznam kazalnikov trajnostnega razvoja je bil posodobljen. Pobuda „BDP in več“ je prispevala k izboljšavam in pripravi novih kazalnikov na več statističnih področjih, zlasti na področjih ekonomske, socialne in okoljske statistike. Pobuda je med drugim spodbudila oblikovanje niza kazalnikov kakovosti življenja. Razvita so bila merila kakovosti evropskih kazalnikov, ki so bila tudi dana na voljo. Izkazovanje se je izboljšalo z izdelavo novih spletnih strani z vodnikom po statističnih podatkih o kazalnikih trajnostnega razvoja in izdelavo spletne strani kazalnikov Evropa 2020.

Zagotovljena je bila podpora za širitev in pomoč državam evropskega sosedstva za okrepitev statističnih sistemov za izgradnjo trajnostne zmogljivosti ustvarjanja kakovostne statistike v skladu z evropskimi standardi, ki služijo potrebam političnega odločanja na podlagi dokazov.

Statistična področja po naslovih

Prosti pretok blaga: Leta 2009 je bila sprejeta nova zakonodaja za Intrastat[5], ki uvaja nove pragove za izvzetje, ki omogočajo državam članicam bistveno zmanjšanje obremenitve poročanja za podjetja. V okviru Programa za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS)[6] so bili razviti metode in orodja za boljše povezovanje različnih vrst statističnih informacij, ki se zahtevajo od podjetij. Septembra 2010 je projektna skupina za usklajevanje plačilnih bilanc in mednarodne trgovinske statistike izdala svoje končno poročilo. Leta 2012 se je začel projekt SIMSTAT (statistika enotnega trga), ki je vseboval več ukrepov za poenostavitev, zlasti predlog za omogočanje izmenjave mikropodatkov (podatkov na ravni podjetja) o izvozu blaga med državami članicami znotraj EU.

Kmetijstvo: Sprejete in/ali posodobljene so bile zakonodajne podlage za kmetijsko statistiko (popis, raziskovanje strukture kmetijskih gospodarstev[7], kmetijska proizvodnja[8], statistika živinoreje in mesa[9]). Podatki iz vzorčnega raziskovanja strukture kmetijskih gospodarstev iz leta 2007 in kmetijskega popisa 2009/10 so bili objavljeni na spletnem mestu Eurostata. Poleg tega so bili objavljeni podatki o proizvodnji (posevki, živina), kazalniki o podeželju in kmetijsko-okoljski kazalniki. Za poenostavitev je bila sprejeta odločitev, da se informacije o prihodkih sektorja kmetijskih gospodarstev ne zbirajo na usklajeni ravni EU, in sicer zaradi težav držav članic pri izdelavi primerljivih statistik ter visokih stroškov in obremenitve poročanja. Potekala so prizadevanja za izpolnitev potreb po statističnih informacijah za pomorsko politiko Komisije. Poleg tega je bila sprejeta je bila uredba o trajnih nasadih[10], ki poenostavlja predhodno zakonodajo.

Prosti pretok oseb, storitev in kapitala: Izvajala se je klasifikacija NACE Rev. 2. Izvajala in posodabljala se je ključna zakonodaja o plačilni bilanci[11], mednarodni trgovini s storitvami, neposrednih tujih naložbah in tujih povezanih podjetjih (FATS)[12]. V okviru študij izvedljivosti so bili obravnavani podatki o internacionalizaciji raziskav in razvoja. Poleg tega se je razvijala in izvajala metodologija za statistiko dovoljenj za prebivanje.

Pravica, svoboda in varnost: Leta 2010 so se zaključili izvedbeni ukrepi v zvezi s statistiko o selitvah in azilu[13]. Izvajal se je priložnostni modul vključevanja migrantov v trg dela. V akcijskem načrtu iz leta 2011 za merjenje kriminalitete v EU je bila ugotovljena potreba po dopolnitvi razpoložljivih podatkov s statistiko o žrtvah, poleg tega pa je bila predlagano raziskovanje EU o viktimizaciji.

Promet: Konsolidirana je bila pravna podlaga za statistiko prometa in na voljo je bil dan kazalnik v zvezi z razčlenitvijo po panogah (cesta, železnica, celinske plovne poti). Objavljeni so bili nekateri začetni podatki o mestnem prometu in dodatni kazalniki učinkovitosti, vendar med njimi ni bilo kazalnikov kombiniranega prevoza. Poleg tega je bila poenostavljena zakonodaja o pomorski prometni statistiki[14].

Ekonomska in monetarna politika: Eurostat je prispeval k pregledu sistema nacionalnih računov ZN, ki se je zaključil leta 2009, in pripravi novega plačilnobilančnega priročnika (BPM6). Evropski parlament in Svet sta proces priprave novega evropskega sistema računov (ESR 2010) izvedla in zaključila s sprejetjem uredbe ESR 2010 maja 2013. Metodološka posodobitev je vključevala tudi izvajanje NACE Rev. 2 na večini področij ekonomske statistike. Spremljanje skladnosti nacionalnih računov in cen je bilo okrepljeno, zaradi česar se je opazno izboljšala razpoložljivost podatkov v smislu količine in kakovosti. Na voljo so dokazi o prepoznavanju razlik v statistikah trga dela in podatki o zaposlenosti iz nacionalnih računov, v objavljenih metapodatkih pa se kaže usklajenost med ESR 95 in rastjo zaposlenosti (po panogah) iz ankete o delovni sili EU. Grška kriza je bila eden od vzrokov za obnovo zmogljivosti Eurostata za zagotavljanje pomoči ekonomskim in monetarnim politikam. Poleg tega je bil ustanovljen nov direktorat, ki se osredotoča na statistiko javnih financ, Eurostat pa je dobil okrepljena nadzorna pooblastila.

Zaposlovanje: Letni priložnostni moduli za ankete o delovni sili so se uspešno izvajali. Doseženi so bili vsi načrtovani rezultati v zvezi z izvajanjem, pravno podlago in izkazovanjem rezultatov anket o delovni sili. Izdelani so bili regionalni in urbani podatki o zaposlovanju in brezposelnosti. Evropske sheme vzorčenja za pripravo mesečnih podatkov o brezposelnosti se niso uporabljale, saj je vse več držav omogočalo zagotavljanje mesečnih ocen. Obseg strukturnih raziskav, ki zajemajo prejemke in stroške dela, se je izboljšal, klasifikacija je bila prilagojena NACE Rev. 2, potekalo pa je tudi izkazovanje podatkov, vključno z nizi mikropodatkov. Poleg tega je bila sprejeta pravna podlaga za statistiko prostih delovnih mest[15].

Skupna trgovinska politika: Izvajala se je nova uredba Extrastat[16], metodologija za statistiko trgovine pa je bila prilagojena Priročniku o statistiki mednarodne trgovine s storitvami iz leta 2010. Izvajati se je začel program MEETS. Poleg tega je bila posodobljena pravna podlaga za plačilne bilance in FATS.

Socialna politika, izobraževanje, poklicno usposabljanje in mladina: Med krizo se je povečala potreba po podatkih s področja socialne statistike, ki so zaradi tega postali še pomembnejši, pri čemer to velja zlasti za raziskavo EU o dohodkih in življenjskih pogojih. Ti podatki so bili konsolidirani, njihovo izkazovanje pa se je izboljšalo (vzdolžni mikropodatki). Izvajati se je začel program posodobitve socialne statistike. Pobuda „BDP in več“ je v okviru socialne razsežnosti spodbujala k merjenju blaginje in večrazsežnostne revščine v EU, kar je ambicioznejše od merjenja indeksa človekovega razvoja, ki je bil cilj statističnega programa Skupnosti. Izvajala se je pravna podlaga za statistiko socialne zaščite[17], popis prebivalstva in stanovanj za leto 2011[18] ter statistiko o izobraževanju in vseživljenjskem učenju[19], s čimer je bilo zagotovljeno boljše usklajevanje anket o izobraževanju odraslih in stalnem poklicnem izobraževanju. Komisija je sprejela tudi predlog uredbe o demografiji[20], prav tako pa so bili letno dani na voljo podatki o prebivalstvu, ki so potrebni za namene glasovanja s kvalificirano večino. Razvit je bil portal „Census Hub“. Na voljo so bili dani mikropodatki za ankete o izobraževanju odraslih. Na spletnem mestu Eurostata je bila odprta rubrika, namenjena mladim. Pripravljen je bil pregled vseh statistik, povezanih s spoloma, izdelani so bili posebni podatki o spolih, Eurostat pa je podpisal memorandum o soglasju z Evropskim inštitutom za enakost spolov.

Javno zdravje: Sprejeta je bila okvirna uredba o javnem zdravju ter zdravju in varnosti pri delu[21], dopolnjena pa je bila z dvema izvedbenima uredbama za statistiko vzrokov smrti in nesreč pri delu[22]. Izvedena je bila evropska anketa o zdravju, začela pa se je izvajati tudi evropska anketa o zdravju in socialni vključenosti. Leta 2011 je bil objavljen priročnik za Sistem zdravstvenih računov.

Varstvo potrošnikov: Statistike cen življenjskih potrebščin so v ESS dobro razvite kot pomembni ekonomski kazalniki z visoko pogostostjo in podrobnostjo. Na podlagi raziskave Eurobarometra so bili na voljo podatki o krepitvi vloge potrošnikov. Poleg tega poteka priprava statistike o ekološkem kmetovanju, podatki o dejavnostih nadzora in spremljanja ter o verigi porabe živil pa so se prenehali zbirati, saj je bila statistika o varnosti hrane na seznamu negativnih prednostnih nalog.

Industrija: Pomembni mejnik pri izboljšavi statistike podjetij je program MEETS, ki zajema obdobje 2009–2013 in se izvaja v drugačnem finančnem okviru. Poleg tega se je leta 2012 začel izvajati program za izboljšanje in vključevanje zakonodaje o statistiki podjetij (FRIBS). Izvajale so se ankete Skupnosti o inovacijah za leti 2008 in 2010, pripravljena pa je bila tudi anketa za leto 2012. Razviti so bili kazalniki globalizacije in podjetništva. Na področju statistike podjetij se je izvajala klasifikacija NACE Rev. 2. Uredba o informacijski družbi je bila spremenjena[23], novi kazalniki pa so bili razviti in dani na voljo za poročilo o digitalni konkurenčnosti Evrope. Leta 2011 je bila sprejeta uredba o statistiki turizma[24] in izkazani so bili satelitski računi za turizem. Sprejeta je bila tudi uredba o statistiki energetike[25] in zbrani so bili podatki. Poleg tega so bili razviti metodologija in kazalniki o energetski učinkovitosti/prihrankih energije. Ker je prostovoljno zbiranje podatkov zadovoljevalo potrebe, ni bila uvedena pravna obveznost zbiranja statistike o cenah električne energije in plina, ki jih plačujejo gospodinjstva.

Ekonomska in socialna kohezija: Regionalni podatki so bili pretvorjeni v skladu z dvema revizijama ozemeljskih klasifikacij NUTS. Izvajalo se je letno zbiranje podatkov v lokalni upravni enoti 2 (na ravni občin). Leta 2012 je bilo obnovljeno zbiranje podatkov v okviru projekta Predstavitev mest (Urban Audit). Eurostat je za statistična področja zagotovil izvajanje direktive INSPIRE, drugi generalni direktorati (GD) pa za druge vidike izvajanja.

Raziskave in tehnološki razvoj: V veliki meri je bilo usklajenih in izvedenih več raziskovanj (ankete Skupnosti o inovacijah, raziskave in razvoj, poklicna pot ljudi z doktoratom). Raziskave na področju uradnih statistik, vključno s 7. okvirnim programom, so dobile močno spodbudo z začetkom delovanja mrež ESSnets. Izvajati so se začeli različni projekti o uskladitvi nadzora razkrivanja statističnih podatkov v ESS in vzpostavitvi povezane infrastrukture za dostop do zaupnih podatkov. Za več raziskovanj so bili zagotovljeni anonimni mikropodatki za znanstvene namene.

Okolje: Podatkovni centri za odpadke ter naravne vire in izdelke delujejo. Uredba o statistiki odpadkov[26] je bila poenostavljena in usklajena z drugimi obveznostmi poročanja. Uredba o statističnih podatkih o pesticidih[27] iz leta 2009 določa, da morajo države članice od leta 2012 naprej posredovati podatke o prodaji. Pri projektu o racionalizaciji okoljskih kazalnikov so bili ustvarjeni seznam in približno 120 pregledov napredka na področju kazalnikov s predlogi za racionalizacijo. Objavljen je bil skladen sklop evropskih okoljskih kazalnikov, kjer pa primanjkuje metapodatkov. Metodološki razvoj okoljsko-ekonomskih računov se je nadaljeval, leta 2011 pa je bila sprejeta pravna podlaga. Poleg tega so bili za posamezna področja računov izdelani metodološke smernice in priročniki.

Razvojno sodelovanje: Sodelovanje je bilo osredotočeno na pomoč dajalcem in organizacijam za regionalno statistiko pri povečevanju prepoznavnosti in pomembnosti statistike za oblikovanje in spremljanje politik ter za zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi s tem. Razvitih je bilo več orodij za statistično sodelovanje z namenom pomoči pri pripravi statističnih podatkov (nacionalni računi in zunanja trgovina) ali pomoči delegacijam EU pri oblikovanju statističnih projektov v državah v razvoju.

Ekonomsko, finančno in tehnično sodelovanje s tretjimi državami: Tehnična pomoč je bila osredotočena na regionalne statistične programe, v okviru katerih so bila državam v razvoju zagotovljena tehnična orodja ter orodja za usposabljanje krepitev zmogljivosti. Objavljeni so bili podatki, ki so nastali pri projektih sodelovanja.

3. Izid ponovnega določanja prednostnih nalog

Projektna skupina, ki je bila ustanovljena posebej za ta namen, je razvila metodologijo za proces ponovnega določanja prednostnih nalog. Ta metodologija je temeljila na mehanizmu določanja prednostnih nalog, ki temelji na upravnih dokazih ter se opira na meritve stroškov priprave in statistične obremenitve ter na uporabo obrazcev za povzetek informacij za nove in obstoječe statistične zahteve. Vendar pa je bilo to metodologijo težko skladno izvajati na nacionalni ravni, saj vse države članice merjenja obremenitev in stroškov niso izračunavale sistematično in homogeno. Posledično večina obrazcev za povzetek informacij ni vsebovala končne ocene stroškovne učinkovitosti in se tako ni izkazala kot učinkovito orodje za določanje prednostnih nalog. Zato je Eurostat predlagal nov strateško voden pristop k ESS, ki temelji na letnem pregledu obstoječih statističnih zahtev, prepoznavanju negativnih prednostnih nalog in samoderogacijskih klavzulah.

Določanje prednostnih nalog je potekalo med pripravo letnih delovnih programov ter je vključevalo tekoči proces posvetovanja med Eurostatom in drugimi generalnimi direktorati Komisije, pa tudi med različnimi članicami ESS, vključno z Evropskim svetovalnim odborom za statistiko. Mehanizem za letno določanje prednostnih nalog je dejansko zagotovil, da so bili letni programi zmožni izpolniti statistične prednostne naloge, ki so se pojavljale, čeprav niso bile določene v statističnem programu Skupnosti. Od leta 2010 mehanizem za določanje prednostnih nalog vključuje tudi prepoznavanje negativnih prednostnih nalog, tj. dejavnosti, s katerimi je treba prenehati. Seznam novih dejavnosti in negativnih prednostnih nalog je vključen v povzetku končnega poročila zunanjega strokovnjaka.

Poleg tega mehanizma za določanje prednostnih nalog ni bilo mogoče temeljiti na objektivnih merilih, ker ni bilo na voljo sistematičnih informacij o stroških, povezanih z novimi statističnimi informacijami, niti o morebitnih prihrankih, povezanih z negativnimi prednostnimi nalogami. Vendar je treba upoštevati, da Sklep Komisije 2012/504/EU z dne 17. septembra 2012 o Eurostatu, v katerem je opredeljena razlika med evropsko statistiko in drugimi statistikami (člen 2), Eurostatu omogoča, da se osredotoča na evropsko statistiko in storitve za druge GD ter tako izboljša skladnost in preglednost mehanizma za določanje prednostnih nalog.

Čeprav ne obstajajo dokazi, da so proces ponovnega določanja prednostnih nalog deloma usmerjali vidiki povečanja učinkovitosti, si je Eurostat močno prizadeval za povečanje učinkovitosti sistema priprave. Dokaj približen in združen način za ocenjevanje rezultatov je obravnava razmerja med številom objavljenih preglednic in številom Eurostatovega osebja. Medtem ko se je število prvih namreč močno povečalo, je število osebja, ki pripravlja statistike, ostalo skoraj nespremenjeno skozi celotno obdobje ter se v letih 2010 in 2011 celo zmanjšalo.

4. Izvajanje Eurostatove vizije

Eurostatova vizija vključuje praktično vse faze statističnega poslovnega procesa in je ne bi bilo mogoče dokončati v samo treh letih. Glavni dosežki so določeni v evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (ESP)[28], osnova za njegovo izvajanje pa je bila določena za organizacijske, zakonodajne in konkretne vidike. Navedemo lahko ustanovitev skupin sponzorjev znotraj ESS za spodbujanje širjenja znanja in dobre prakse med članicami ESS na strateški ravni, začetek izvajanja posodobitve socialne statistike in uvedbo evropskega magisterija iz uradne statistike. Eurostat je začel postopek notranjega in zunanjega razmisleka za ponovno pripravo osnutkov zakonodaje na področju statistike podjetij za izdelavo okvirne uredbe (FRIBS), vendar je izvajanje zakonodajnih aktov dolgotrajen proces. Konkretne pobude so v glavnem vključevale projekta VIP in ESSnet. Prvi obravnava medsektorska področja razvoja, drugi pa je pobuda, ki formalizira dolgotrajno tradicijo sodelovanja med članicami ESS s končnim ciljem razvoja orodij in skupnih rešitev, ki bi jih morali v velikem obsegu sprejeti vsi nacionalni statistični uradi.

Prenova statističnih operacij je dolg in zapleten proces, zato rezultati projektov VIP in ESSnet v večini primerov še niso bili vključeni v verigo priprave pri nacionalnih statističnih uradih. Slednji bodo potrebovali sredstva za vlaganje v spremembo procesov, čeprav lahko ti procesi dolgoročno prispevajo k stroškovni učinkovitosti.

Eurostat je okrepil svoja prizadevanja na področju komunikacije ter zagotovil tehnično strokovno znanje in podporo državam članicam za izvajanje svoje vizije. Vendar so stopnje, do katerih so nacionalni statistični uradi sprejeli strategijo ESS in vizijo, še vedno različne, pri čemer stališča nacionalnih statističnih uradov segajo od navdušenja do skeptičnosti, če ne celo nasprotovanja. Tveganje za nezadostno prizadevanje v primeru pomanjkanja sredstev v ESS je mogoče ublažiti tako, da se vizija postavi v jedro ESP, vendar je treba to strategijo podpreti z ustreznimi sredstvi, zlasti pa bi bilo treba uvesti ustrezno upravljanje. Začetek izvajanja programa ESS.VIP, ki temelji na izkušnjah, pridobljenih iz programov ESSnet in VIP, zagotavlja nov okvir za izvajanje vizije.

5. Vprašanja v zvezi s priporočili zunanjega strokovnjaka

Zunanji strokovnjak, ki je ocenil program, je svoje končno poročilo o vrednotenju statističnega programa Skupnosti predložil šele po sprejetju novega ESP za obdobje 2013–2017. V tem poročilu je izrazil priporočila, ki temeljijo na analizi statističnega programa Skupnosti. Glede na čas končne ocene je bilo mogoče pri oblikovanju ESP upoštevati le tista priporočila o boljšem oblikovanju ESP in njegovih jasnih povezav z letnim programom dela, ki so že bila predstavljena v poročilu o vmesnem vrednotenju[29] o statističnem programu Skupnosti, in priporočila Evropskega računskega sodišča[30], ne pa priporočil o ponovni določitvi prednostnih nalog in o viziji. V tem poglavju je kratek pregled ukrepov, ki jih je v odgovor na priporočila zunanjega strokovnjaka izvedel Eurostat[31].

En sklop priporočil zadeva učinkovitost statističnega programa Skupnosti in se že izvaja za ESP. Novi program je bil oblikovan z izmerljivimi cilji in možnostjo vmesnega pregleda. Med cilji in ukrepi letnega programa dela in cilji ESP je jasna povezava in pričakujejo se kazalniki za merjenje doseganja ciljev.

V zvezi s ponovno določitvijo prednostnih nalog namerava Eurostat po posvetovanju z uporabniki še naprej pregledovati strateške prednostne naloge, vključno z negativnimi prednostnimi nalogami, obenem pa si bo stalno prizadeval za zmanjšanje stroškov v skladu s splošno politiko Komisije. Eurostat bo proučil tudi možnost razvoja analize stroškov in prednosti v sodelovanju z državami članicami. Informacije morajo vključevati stroške (za Eurostat in države članice, vsaj kvalitativno), obremenitve poročevalcev in alternativne sorodne razpoložljive informacije. Poleg tega je v členu 6 ESP izrecno predvideno, da Komisija pri pripravi letnih delovnih programov zagotovi učinkovito določanje prednostnih nalog ter letni pregled in poročilo o statističnih prednostnih nalogah. Ta člen določa tudi, da določanje prednostnih nalog z zmanjšanjem statističnih potreb na obstoječih področjih evropske statistike prispeva k zmanjšanju stroškov in obremenitev za nove statistične potrebe in poteka ob tesnem sodelovanju z državami članicami. Izvajanje vizije je prav tako pomemben instrument za izboljšanje učinkovitosti sistemov priprave in zmanjšanje stroškov.

Eurostat državam članicam zagotavlja finančno in tehnično podporo za izvajanje vizije. Program ESS.VIP, o katerem je nedavno potekala razprava, se že razteza čez pet let, septembra 2013 pa je 18. Odbor za ESS ustanovil projektno skupino na visoki ravni, ki naj bi razmislila o prvotni viziji in jo posodobila ob upoštevanju izkušenj z njenim dosedanjim izvajanjem, sedanjega položaja nacionalnih statističnih uradov in Eurostata ter novih potreb uporabnikov in razvoja informacijskih tehnologij.

[1] UL L 344, 28.12.2007.

[2] Sporočilo Komisije o metodi priprave statistike EU: vizija za naslednje desetletje (COM(2009) 404)).

[3] Uredba (ES) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 174, 26.6.2013, str. 1.

[4] Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 87. 31.3.2009, str. 164.

[5] Uredba (ES) št. 222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 87, 31.3.2009, str. 160.

[6] Sklep št. 1297/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 340, 19.12.2008, str. 76.

[7] Uredba (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 321, 1.12.2008, str. 14.

[8] Uredba (ES) št. 543/2009 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 167, 29.6.2009, str. 1.

[9] Uredba (ES) št. 1165/2008 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 321, 1.12.2008, str. 1.

[10] Uredba (EU) št. 1337/2011 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 347, 30.12.2011, str. 7.

[11] Uredba Komisije (ES) št. 1055/2008 – UL L 283, 28.10.2008, str. 3, in Uredba Komisije (EU) št. 555/2012 – UL L 166, 27.6.2012, str. 22.

[12] Uredba Komisije (ES) št. 834/2009 – UL L 241, 12.9.2009, str. 3.

[13] Uredba Komisije (EU) št. 351/2010 z dne 23. aprila 2010 – UL L 104, 24.4.2010, str. 37.

[14] Direktiva 2009/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 – UL L 141, 6.6.2009, str. 29.

[15] Uredba (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 145, 4.6.2008, str. 234.

[16] Uredba (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 152, 16.6.2009, str. 23.

[17] Uredba Komisije (ES) št. 263/2011 – UL L 71, 18.3.2011, str. 4.

[18] Uredba Komisije (ES) št. 1201/2009 – UL L 329, 15.12.2009, str. 29.

[19] Uredba Komisije (EU) št. 823/2010 z dne 17. septembra 2010 – UL L 246, 18.9.2010, str. 33.

[20] COM(2011) 903.

[21] Uredba (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 354, 31.12.2008, str. 70.

[22] Uredba Komisije (EU) št. 328/2011 – UL L 90, 6.4.1999, str. 22, in Uredba Komisije (EU) št. 349/2011 – UL L 97, 12.4.2001, str. 3.

[23] Uredba (ES) št. 1006/2009 – UL L 286, 31.10.2009, str. 31.

[24] Uredba (ES) št. 692/2011 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 192, 22.7.2011, str. 17.

[25] Uredba (ES) št 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 304, 14.11.2008, str. 1.

[26] Uredba Komisije (EU) št. 849/2010 z dne 27. septembra 2010 – UL L 253, 28.9.2010, str. 2.

[27] Uredba (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 324, 10.10.2009, str. 1.

[28] Uredba (ES) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta – UL L 39, 9.2.2013, str. 12.

[29] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0346:FIN:SL:PDF.

[30] Posebno poročilo št. 12/2012.

[31] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf.