[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 17.5.2010

COM(2010)234 konč.

2010/0129 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

z dne […]

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Lihtenštajnom in Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014, Sporazuma med Evropsko unijo in Norveško o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014, Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo glede posebnih določb, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih rib in ribiških proizvodov v Evropsko unijo, za obdobje 2009–2014 ter Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Norveško glede posebnih določb, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih rib in ribiških proizvodov v Evropsko unijo, za obdobje 2009–2014

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Od začetka veljavnosti Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) leta 1994 so države EGP Efte (zdaj Islandija, Lihtenštajn in Norveška) prispevale k zmanjšanju ekonomskih in socialnih razlik v evropskem gospodarskem prostoru. O teh prispevkih se zmeraj dogovori za pet let.

Zadnje petletno obdobje finančnih prispevkov, ki zajema leta od 2004 do 2009, se je izteklo 30. aprila 2009. V tem obdobju je bil skupni finančni prispevek držav EGP Efte 1,467 milijarde EUR, ki se je deloma dodelil prek večstranskega finančnega mehanizma EGP, ki ga financirajo vse tri države EGP Efte, deloma pa prek dvostranskega norveškega finančnega mehanizma, ki ga financira samo Norveška.

O finančnih prispevkih za obdobje 2004–2009 se je dogovorilo v okviru Sporazumov o širitvi EGP iz let 2004 in 2007. Za obdobje med leti 2004 in 2009 se je dogovorilo tudi o dveh dvostranskih sporazumih/protokolih z Islandijo in Norveško o odobritvi nekaterih ugodnosti za dostop do trga z ribami in ribiškimi proizvodi z revizijsko klavzulo, v kateri je določen rok, ki sovpada z iztekom finančnih mehanizmov za obdobje 2004–2009.

Uradna pogajanja z Islandijo, Lihtenštajnom in Norveško o njihovih finančnih prispevkih za obdobje 2009–2014 so se začela 26. septembra 2008.

Vzporedno s temi pogajanji, a neodvisno od njih, so se začela tudi posvetovanja in nato pogajanja na podlagi revizijske klavzule za dvostranska protokola o ribah in ribiških proizvodih z Islandijo in Norveško.

Pogajanja so se zaključila 18. decembra 2009, ko so pogajalci parafirali vrsto potrjenih zapisnikov.

Rezultati različnih pogajanj so naslednji:

- Sporazum med EU, Islandijo, Lihtenštajnom in Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014,

- Sporazum med EU in Norveško o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014,

- Dodatni protokol glede nekaterih ugodnosti na področju ribištva za Islandijo za obdobje 2009–2014,

- Dodatni protokol glede nekaterih ugodnosti na področju ribištva za Norveško za obdobje 2009–2014.

Kar zadeva finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem, je bil dosežen dogovor o skupnem svežnju v višini 1,8 milijarde EUR za obdobje 2009–2014, ki v primerjavi z obdobjem 2004–2009 pomeni 31-odstotno povečanje v finančnem mehanizmu EGP in 22-odstotno povečanje v norveškem finančnem mehanizmu. V rezultatu se odražajo pogajalske direktive Sveta, v katerih se je zahtevalo „znatno povečanje“ sredstev. Zaradi finančne krize je bilo dogovorjeno, da naj bi se prispevek Islandije k finančnem mehanizmu EGP na splošno ne povečal.

Kot element zadnjega svežnja se je Komisija strinjala, da bo ob podpisu sporazuma o novem finančnem mehanizmu EGP podala naslednjo izjavo: „Novi protokol 38b je bil vzpostavljen kot prispevek držav EGP Efte za zmanjševanje ekonomskih in socialnih razlik v Evropskem gospodarskem prostoru ter ne vpliva na druga pogajanja, vključno s prihodnjimi pogajanji o koheziji EU “. Razlog za to izjavo je, da je bilo izhodišče za razporeditev sredstev v finančnem mehanizmu EGP tako imenovani „kohezijski ključ“. Za dosego sprejemljivega kompromisa so bile potrebne nekatere prehodne prilagoditve, ki so se kazale v končni razporeditvi sredstev EGP.

Poleg tega se je dogovorilo o izvedbenih določbah. Ključni element je, da bodo sredstva porabljena z uporabo iste „programske“ metode, kot se uporablja za strukturne sklade EU. Prednostna področja financiranja so med drugim boj proti podnebnim spremembam in varstvo okolja, spodbujanje zelene tehnologije ter podpiranje socialnega razvoja in civilne družbe.

Rezultat pogajanj o dveh dvostranskih protokolih na področju ribištva med EU ter Islandijo oziroma Norveško za obdobje 2009–2014 je bil zlasti obnovitev protokolov iz obdobja 2004–2009 z nespremenjenimi ugodnostmi za Islandijo in relativno skromnim povečanjem ugodnosti za Norveško, na podlagi katerih bo Norveška obnovila sporazum o prometu z ribami, ki je potekel 30. aprila 2009.

Zaradi zamud pri pogajanjih, ki so bila tako na žalost zaključena šele 18. decembra 2009, je treba za nemoteno delovanje Sporazuma EGP zagotoviti, da bi lahko začeli zgoraj navedeni sporazumi veljati začasno, s pridržkom njihove poznejše sklenitve.

Pri spreminjanju posebnih elementov veljavnih mednarodnih sporazumov je splošna praksa, da se zadevni členi PDEU predlagajo kot pravna podlaga za osnutke sklepov, tj. tretji odstavek člena 175 za sporazume o finančnih prispevkih za ekonomsko in socialno kohezijo ter člen 207 za spremembe protokolov na področju ribištva.

Predlaga se, da Svet sprejme priložen predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014, Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014, Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko unijo in Islandijo glede posebnih določb, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih rib in ribiških proizvodov v Evropsko unijo, za obdobje 2009–2014 ter Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko unijo in Norveško glede posebnih določb, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih rib in ribiških proizvodov v Evropsko unijo, za obdobje 2009–2014.

2010/0129 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

z dne […]

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Lihtenštajnom in Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014, Sporazuma med Evropsko unijo in Norveško o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014, Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo glede posebnih določb, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih rib in ribiških proizvodov v Evropsko unijo, za obdobje 2009–2014 ter Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Norveško glede posebnih določb, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih rib in ribiških proizvodov v Evropsko unijo, za obdobje 2009–2014

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti tretjega pododstavka člena 175 in člena 207 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

1. V skladu s Sklepom Sveta …/…/EU z dne […2010][3] so bili s pridržkom njihove morebitne poznejše sklenitve v imenu Evropske unije dne […2010] podpisani naslednji sporazumi:

2. Sporazum med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014,

3. Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014,

4. Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo,

5. Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško.

6. Te sporazume bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. V imenu Evropske unije se odobrijo naslednji sporazumi:

- Sporazum med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014,

- Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014,

- Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo,

- Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško.

2. Besedila sporazumov so priložena temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno, da v imenu Evropske unije deponira listino o odobritvi, predvideno v vsakem sporazumu, s čimer se izrazi soglasje Unije s tako zavezo.

V Bruslju, […2010]

Za Svet

Predsednik

PRILOGE

SPORAZUM MED EVROPSKO UNIJO, ISLANDIJO, KNEžEVINO LIHTENšTAJN IN KRALJEVINO NORVEšKO O FINANčNEM MEHANIZMU EGP ZA OBDOBJE 2009–2014

EVROPSKA UNIJA,

Islandija,

KNEžEVINA LIHTENšTAJN IN

Kraljevina Norveška so se –

ker so se pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) strinjale, da je treba zmanjšati socialne in ekonomske razlike v svojih regijah z namenom spodbuditi stalno in uravnoteženo krepitev trgovine in gospodarskih odnosov med njimi;

da bi prispevale k temu cilju, so države Efte v okviru Evropskega gospodarskega prostora vzpostavile finančni mehanizem;

ker Protokol 38a in Dodatek k Protokolu 38a vsebujeta določbe o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2004–2009;

ker potreba po zmanjšanju ekonomskih in socialnih razlik v Evropskem gospodarskem prostoru še vedno obstaja, je treba za obdobje 2009–2014 vzpostaviti nov mehanizem za finančne prispevke držav EGP Efte –

odločile skleniti naslednji sporazum:

Člen 1

Besedilo člena 117 k Sporazumu EGP se nadomesti z naslednjim:

„Protokol 38, Protokol 38a in Dodatek k Protokolu 38a ter Protokol 38b vsebujejo določbe o finančnih mehanizmih.“

Člen 2

Za Protokolom 38a k Sporazumu EGP se vstavi nov protokol 38b. Besedilo Protokola 38b je v prilogi k temu sporazumu.

Člen 3

Pogodbenici ratificirata ali odobrita ta sporazum v skladu s svojimi lastnimi postopki. Listine o ratifikaciji ali odobritvi se predložijo v hrambo Generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije.

Veljati začne prvi dan drugega meseca po deponiranju zadnjega ratificiranega ali odobrenega instrumenta.

Člen 4

Ta sporazum, sestavljen v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem, islandskem in norveškem jeziku, pri čemer so besedila v teh jezikih enako verodostojna, se deponira pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije, ki pošlje overjeno kopijo vsaki pogodbenici tega sporazuma.

V Bruslju, […]

Za Evropsko unijo

Za Islandijo

Za Kneževino Lihtenštajn

Za Kraljevino Norveško

PRILOGA

PROTOKOL 38 B

o finančnem mehanizmu EGP (2009–2014)

Člen 1

Islandija, Lihtenštajn in Norveška (v nadaljnjem besedilu: države Efte) s finančnimi prispevki za prednostne sektorje, navedene v členu 3, prispevajo k zmanjšanju ekonomskih in socialnih razlik v Evropskem gospodarskem prostoru ter krepijo svoje odnose z državami upravičenkami.

Člen 2

Skupni znesek finančnega prispevka, določenega v členu 1, je 988,5 milijona EUR, ki se v obdobju od 1. maja 2009 do vključno 30. aprila 2014 zagotovi za izpolnitev obveznosti v letnih delnih zneskih po 197,7 milijona EUR.

Člen 3

1. Finančni prispevki so na voljo v naslednjih prednostnih sektorjih:

(a) varstvo in upravljanje okolja,

(b) podnebne spremembe in obnovljiva energija,

(c) civilna družba,

(d) človekov in družbeni razvoj,

(e) varovanje kulturne dediščine.

2. Akademske raziskave so lahko upravičene do financiranja, če so usmerjene v enega ali več prednostnih sektorjev.

3. Okvirni cilj dodeljevanja za vsako državo upravičenko je najmanj 30 % za prednostna sektorja (a) in (b) skupaj, ter 10 % za prednostni sektor (c). Prednostni sektorji se v skladu s postopkom iz člena 8(2) izberejo, koncentrirajo in prilagodijo na prožen način ter v skladu z različnimi potrebami vsake države upravičenke, pri tem pa se upoštevata njihova velikost in znesek prispevka.

Člen 4

1. Prispevek držav Efte ne presega 85 % stroškov programa. V posebnih primerih lahko znaša do 100 % stroškov programa.

2. Ravnati je treba v skladu s pravili, ki se uporabljajo za državno pomoč.

3. Evropska komisija preveri združljivost vseh programov in vseh bistvenih sprememb s cilji Evropske unije.

4. Odgovornost držav Efte za projekte je omejena na zagotavljanje sredstev v skladu z dogovorjenim načrtom. Tretje strani ne prevzemajo nobene odgovornosti.

Člen 5

Sredstva se zagotovijo naslednjim državam upravičenkam: Bolgariji, Češki, Estoniji, Cipru, Grčiji, Latviji, Litvi, Madžarski, Malti, Poljski, Portugalski, Romuniji, Sloveniji in Slovaški.

Španiji se v obdobju od 1. maja 2009 do 31. decembra 2013 zagotovi prehodna podpora v višini 45,85 milijona EUR. Ob upoštevanju prehodnih prilagoditev se preostala sredstva zagotovijo v skladu z naslednjo razporeditvijo:

Sredstva (v mio EUR) |

Bolgarija | 78,60 |

Češka | 61,40 |

Estonija | 23,00 |

Grčija | 63,40 |

Ciper | 3,85 |

Latvija | 34,55 |

Litva | 38,40 |

Madžarska | 70,10 |

Malta | 2,90 |

Poljska | 266,90 |

Portugalska | 57,95 |

Romunija | 190,75 |

Slovenija | 12,50 |

Slovaška | 38,35 |

Člen 6

Zaradi prerazporeditve neodobrenih razpoložljivih sredstev za najbolj prednostne projekte iz katere koli države upravičenke se novembra 2011 in novembra 2013 opravi ponoven pregled.

Člen 7

1. Finančni prispevek iz tega protokola mora biti tesno usklajen z dvostranskim prispevkom Norveške, ki je določen z norveškim finančnim mehanizmom.

2. Države Efte morajo še zlasti zagotoviti, da so postopki vlaganja vlog in načini izvajanja v bistvu enaki za oba finančna mehanizma iz prejšnjega odstavka.

3. Če je primerno, se upoštevajo vse ustrezne spremembe v kohezijskih politikah Evropske unije.

Člen 8

Za izvajanje finančnega mehanizma EGP velja naslednje:

1. V vseh fazah izvajanja se uporabljajo najvišje stopnje preglednosti, odgovornosti in stroškovne učinkovitosti ter načela dobrega upravljanja, trajnostnega razvoja in enakosti spolov. Cilji finančnega mehanizma EGP se uresničujejo v okviru tesnega sodelovanja med državami upravičenkami in državami Efte.

2. Da se zagotovi učinkovito in usmerjeno izvajanje ter upoštevajo nacionalne prednostne naloge, države Efte z vsako državo upravičenko sklenejo memorandum o soglasju, v katerem je določen večletni programski okvir, pa tudi strukture upravljanja in nadzora.

3. Po sklenitvi memoranduma o soglasju države upravičenke predložijo predloge za programe. Države Efte ocenijo in odobrijo predloge ter sklenejo sporazume o dodelitvi sredstev z državami upravičenkami za vsak program. Obseg prispevka določa, kako podrobno je opisan program. V sklopu programov so lahko projekti v izjemnih primerih podrobno opredeljeni, vključno s pogoji za njihov izbor, odobritev in nadzor, v skladu z določbami za izvajanje iz odstavka 8.

Za izvajanje dogovorjenih programov so odgovorne države upravičenke. Države upravičenke uvedejo ustrezen sistem upravljanja in nadzora, da zagotovijo dober sistem izvajanja in upravljanja.

4. Partnerstva se po potrebi uporabljajo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju finančnega prispevka za zagotovitev široke udeležbe. Partnerji lahko med drugim vključijo lokalno, regionalno in nacionalno raven, pa tudi zasebni sektor, civilno družbo in socialne partnerje v državah upravičenkah ter državah Efte.

5. S sistemom nadzora za upravljanje finančnega mehanizma EGP je zagotovljeno spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja. Države Efte lahko izvajajo nadzor v skladu s svojimi notranjimi zahtevami. Države upravičenke v ta namen zagotovijo vso potrebno pomoč, informacije in dokumentacijo. Države Efte lahko v primeru nepravilnosti prekinejo financiranje in zahtevajo vračilo finančnih sredstev.

6. Vsak projekt na podlagi večletnega programskega okvira v državah upravičenkah se lahko izvaja v sodelovanju med subjekti s sedežem v državah upravičenkah ali državah Efte ter v skladu z veljavnimi pravili o javnih naročilih.

7. Stroški upravljanja držav Efte se krijejo iz celotnega zneska iz člena 2, določijo pa se v določbah za izvajanje iz člena 8.

8. Države Efte ustanovijo odbor za splošno upravljanje finančnega mehanizma EGP. Po posvetovanju z državami upravičenkami izdajo države Efte nadaljnje določbe za izvajanje finančnega mehanizma EGP. Države Efte si prizadevajo izdati te določbe pred podpisom memoranduma o soglasju.

Člen 9

Na koncu petletnega obdobja in brez poseganja v pravice in obveznosti iz Sporazuma bodo pogodbenice v skladu s členom 115 Sporazuma ponovno proučile potrebo po odpravljanju ekonomskih in socialnih razlik v Evropskem gospodarskem prostoru.

SPORAZUM

med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014

Člen 1

Kraljevina Norveška se zavezuje, da bo z norveškim finančnim mehanizmom pet let prispevala v prednostne sektorje, navedene v členu 3, za zmanjšanje ekonomskih in socialnih razlik v Evropskem gospodarskem prostoru ter krepila svoje odnose z državami upravičenkami.

Člen 2

Skupni znesek finančnega prispevka, določenega v členu 1, je 800 milijonov EUR, ki se v obdobju od 1. maja 2009 do vključno 30. aprila 2014 zagotovi za izpolnitev obveznosti v letnih delnih zneskih po 160 milijonov EUR.

Člen 3

Finančni prispevki so na voljo v naslednjih prednostnih sektorjih:

(a) zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida,

(b) inovacije na področju zelene industrije,

(c) raziskave in štipendije,

(d) človekov in družbeni razvoj,

(e) pravosodje in notranje zadeve,

(f) spodbujanje dostojnega dela in tristranski dialog.

Cilj dodeljevanja za prednostni sektor (a) je najmanj 20 %. Pri tem se bodo ustrezno upoštevale različne potrebe in velikost vsake države članice.

V skladu z ključem razdeljevanja iz člena 5 se bo 1 % dodelitve vsaki državi upravičenki nakazal v sklad za spodbujanje dostojnega dela in tristranski dialog, ki ga bo upravljal subjekt, ki ga bo določila Kraljevina Norveška.

Člen 4

Prispevek Kraljevine Norveške ne presega 85 % stroškov programa. V posebnih primerih lahko znaša do 100 % stroškov programa.

Ravnati je treba v skladu s pravili, ki se uporabljajo za državno pomoč.

Evropska komisija preveri združljivost vseh programov in vseh bistvenih sprememb programa s cilji Evropske unije.

Odgovornost Kraljevine Norveške za projekte je omejena na zagotavljanje sredstev v skladu z dogovorjenim načrtom. Tretje strani ne prevzemajo nobene odgovornosti.

Člen 5

Sredstva se državam upravičenkam (Bolgarija, Ciper, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška) zagotovijo v skladu z naslednjo razporeditvijo:

Država upravičenka | Sredstva (v mio EUR) |

Bolgarija | 48.00 |

Ciper | 4,00 |

Češka | 70,40 |

Estonija | 25,60 |

Latvija | 38,40 |

Litva | 45,60 |

Madžarska | 83,20 |

Malta | 1,60 |

Poljska | 311,20 |

Romunija | 115,20 |

Slovenija | 14,40 |

Slovaška | 42,40 |

Člen 6

Zaradi prerazporeditve neodobrenih razpoložljivih sredstev za najbolj prednostne projekte iz katere koli države upravičenke se novembra 2011 in novembra 2013 opravi ponoven pregled.

Člen 7

Finančni prispevek iz člena 1 mora biti tesno usklajen s prispevkom iz držav Efte, ki je določen s finančnim mehanizmom EGP.

Kraljevina Norveška mora še zlasti zagotoviti, da so postopki vlaganja vlog in načini izvajanja v bistvu enaki za oba finančna mehanizma iz prejšnjega odstavka.

Če je primerno, se upoštevajo vse ustrezne spremembe v kohezijskih politikah Evropske unije.

Člen 8

Za izvajanje norveškega finančnega mehanizma velja naslednje:

1. V vseh fazah izvajanja se uporabljajo najvišje stopnje preglednosti, odgovornosti in stroškovne učinkovitosti ter cilji in načela dobrega upravljanja, trajnostnega razvoja in enakosti spolov. Cilji norveškega finančnega mehanizma se uresničujejo v okviru tesnega sodelovanja med državami upravičenkami in Kraljevino Norveško.

2. Da se zagotovi učinkovito in usmerjeno izvajanje ter upoštevajo nacionalne prednostne naloge, Kraljevina Norveška z vsako državo upravičenko sklene memorandum o soglasju, v katerem je določen večletni programski okvir, pa tudi strukture upravljanja in nadzora.

3. Po sklenitvi memoranduma o soglasju države upravičenke predložijo predloge za programe. Kraljevina Norveška oceni in odobri predloge ter sklene sporazume o dodelitvi sredstev z državami upravičenkami za vsak program. Obseg prispevka določa, kako podrobno je opisan program. V sklopu programov so lahko projekti v izjemnih primerih podrobno opredeljeni, vključno s pogoji za njihov izbor, odobritev in nadzor, v skladu z določbami za izvajanje iz odstavka 8.

Za izvajanje dogovorjenih programov so odgovorne države upravičenke. Države upravičenke uvedejo ustrezen sistem upravljanja in nadzora, da zagotovijo dober sistem izvajanja in upravljanja. Država upravičenka in Kraljevina Norveška se lahko strinjata, da programe v določenih okoliščinah vodi kateri koli subjekt, ki ga imenujeta.

4. Partnerstva se po potrebi uporabljajo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju finančnih prispevkov za zagotovitev široke udeležbe. Partnerji lahko med drugim vključijo lokalno, regionalno in nacionalno raven, pa tudi zasebni sektor, civilno družbo in socialne partnerje v državah upravičenkah ter Kraljevini Norveški.

5. S sistemom nadzora za upravljanje norveškega finančnega mehanizma je zagotovljeno spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja. Kraljevina Norveška lahko izvaja nadzore v skladu z notranjimi zahtevami. Države upravičenke v ta namen zagotovijo vso potrebno pomoč, informacije in dokumentacijo. Kraljevina Norveška lahko v primeru nepravilnosti prekine financiranje in zahteva vračilo finančnih sredstev.

6. Vsak projekt na podlagi večletnega programskega okvira v državah upravičenkah se lahko izvaja v sodelovanju med subjekti s sedežem v državah upravičenkah ali Kraljevini Norveški ter v skladu z veljavnimi pravili o javnih naročilih.

7. Stroški upravljanja Kraljevine Norveške se krijejo iz skupnega zneska iz člena 2, določijo pa se v določbah za izvajanje iz člena 8.

8. Bodisi Kraljevina Norveška bodisi subjekt, ki ga ta država imenuje, je odgovoren za celovito upravljanje norveškega finančnega mehanizma. Nadaljnje določbe za izvajanje norveškega finančnega mehanizma izda Kraljevina Norveška po posvetovanju z državami upravičenkami. Kraljevina Norveška si prizadeva izdati te določbe pred podpisom memorandumov o soglasju.

Člen 9

Pogodbenici ratificirata ali odobrita ta sporazum v skladu s svojimi lastnimi postopki. Listine o ratifikaciji ali odobritvi se predložijo v hrambo Generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije.

Veljati začne prvi dan drugega meseca po deponiranju zadnjega ratificiranega ali odobrenega instrumenta.

Člen 10

Ta sporazum, sestavljen v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in norveškem jeziku, pri čemer so besedila v teh jezikih enako verodostojna, se deponira pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije, ki pošlje overjeno kopijo vsaki pogodbenici tega sporazuma.

V Bruslju, […]

Za Evropsko unijo

Za Kraljevino Norveško

DODATNI PROTOKOL K SPORAZUMU MED EVROPSKO GOSPODARSKO SKUPNOSTJO IN REPUBLIKO ISLANDIJO

EVROPSKA UNIJA

ter

ISLANDIJA sta se:

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo, podpisanega 22. julija 1972, in obstoječih ureditev za trgovino z ribami ter ribiškimi proizvodi med Islandijo in Skupnostjo,

OB UPOŠTEVANJU Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo po pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v Evropsko unijo ter zlasti člena 2 tega protokola,

OB UPOŠTEVANJU Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji ter zlasti člena 2 tega protokola –

ODLOČILI SKLENITI NASLEDNJI PROTOKOL

Člen 1

V tem protokolu in v prilogi k temu protokolu so določene posebne določbe, ki se uporabljajo za uvoz določenih rib in ribiških proizvodov s poreklom iz Islandije v Evropsko unijo.

Letne brezcarinske tarifne kvote so določene v Prilogi k temu protokolu. Te tarifne kvote zajemajo obdobje od 1. maja 2009 do 30. aprila 2014. Ob koncu tega obdobja se ravni kvot pregledajo ob upoštevanju vseh ustreznih interesov.

Člen 2

Obseg brezcarinskih tarifnih kvot za prvo dvanajstmesečno obdobje od 1. maja 2009 do 30. aprila 2010 je dodeljen za obdobje od 1. maja 2010 do 30. aprila 2011.

Če se obseg tarifnih kvot za obdobje tarifnih kvot, ki traja od 1. maja 2010 do 30. aprila 2011, ne porabi v celoti, se preostanek prenese v obdobje tarifnih kvot, ki traja od 1. maja 2011 do 30. aprila 2012. Zato se črpanje tarifnih kvot, ki se uporabljajo od 1. maja 2010 do 30. aprila 2011, ustavi na drugi delovni dan Komisije po 1. septembru 2011. Naslednji delovni dan se neporabljeni obseg teh tarifnih kvot da na voljo v okviru ustrezne tarifne kvote, ki se uporablja od 1. maja 2011 do 30. aprila 2012. Od tega dne naprej ni več mogoče retroaktivno črpati in vračati neporabljenega dela teh posebnih tarifnih kvot, ki se uporabljajo od 1. maja 2010 do 30. aprila 2011.

Člen 3

Pogodbenice ratificirajo oziroma odobrijo ta protokol v skladu s svojimi postopki. Listine o ratifikaciji ali odobritvi se predložijo v hrambo Generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije.

Veljati začne prvi dan drugega meseca po deponiranju zadnjega ratificiranega ali odobrenega instrumenta.

Do začetka veljavnosti tega protokola bosta pogodbenici tega sporazuma po izmenjavi pisem v ta namen začasno uporabljali določbe tega protokola, in sicer od prvega dne tretjega meseca, ki sledi datumu zaključka zadnje izmenjave pisem.

Člen 4

Ta protokol, sestavljen v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in islandskem jeziku, pri čemer so besedila v teh jezikih enako verodostojna, se deponira pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije, ki pošlje overjeno kopijo vsaki pogodbenici tega sporazuma.

V Bruslju, […]

Za Evropsko unijo

Za Islandijo

PRILOGA

POSEBNE DOLOČBE IZ ČLENA 1 PROTOKOLA

Unija poleg obstoječih tarifnih kvot uvede naslednje letne brezcarinske tarifne kvote za proizvode s poreklom iz Islandije:

Oznaka KN | Opis proizvodov | Letni (1.5.–30.4.) obseg tarifne kvote v neto teži, razen če ni določeno drugače |

ex 0303 51 00 | sledi vrste Clupea harengus in Clupea pallasii, zamrznjene, razen jeter in iker[4] | 950 ton |

0306 19 30 | zamrznjeni škampi (Nephrops norvegicus) | 520 ton |

0304 19 35 | fileti rdečega okuna (Sebastes spp.), sveži ali ohlajeni | 750 ton |

DODATNI PROTOKOL K SPORAZUMU MED EVROPSKO GOSPODARSKO SKUPNOSTJO IN KRALJEVINO NORVEŠKO

EVROPSKA UNIJA

ter

KRALJEVINA NORVEŠKA sta se:

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško, podpisanega 14. maja 1973, in obstoječih ureditev za trgovino z ribami ter ribiškimi proizvodi med Norveško in Evropsko unijo,

OB UPOŠTEVANJU Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško po pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v Evropsko unijo ter zlasti člena 2 tega protokola,

OB UPOŠTEVANJU Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji ter zlasti člena 2 tega protokola –

ODLOČILI SKLENITI NASLEDNJI PROTOKOL:

Člen 1

V tem protokolu in v prilogi k temu protokolu so določene posebne določbe, ki se uporabljajo za uvoz določenih rib in ribiških proizvodov s poreklom iz Norveške v Evropsko unijo.

Letne brezcarinske tarifne kvote so določene v Prilogi k temu protokolu. Te tarifne kvote zajemajo obdobje od 1. maja 2009 do 30. aprila 2014. Ob koncu tega obdobja se ravni kvot pregledajo ob upoštevanju vseh ustreznih interesov.

Člen 2

Ravni tarifnih kvot, ki naj bi bile odprte za Norveško od 1. maja 2009 do začetka izvajanja tega protokola, se razdelijo na enake dele in dodelijo na letni osnovi za preostali del obdobja uporabe tega protokola.

Člen 3

Norveška sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev nadaljevanja uredbe, izdane s kraljevim ukazom 21. aprila 2006 o omogočanju prostega tranzita rib in ribjih proizvodov, ki jih na Norveškem ulovijo plovila, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije. Ta uredba se uporablja v obdobju iz člena 1, ko se začnejo izvajati letne tarifne kvote.

Člen 4

Pravila o poreklu, ki se uporabljajo za tarifne kvote, naštete v Prilogi k temu protokolu, so tista, ki so navedena v Protokolu št. 3 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško, podpisanem 14. maja 1973.

Člen 5

Pogodbenici ratificirata ali odobrita ta protokol v skladu s svojimi lastnimi postopki. Listine o ratifikaciji ali odobritvi se predložijo v hrambo Generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije.

Veljati začne prvi dan drugega meseca po deponiranju zadnjega ratificiranega ali odobrenega instrumenta.

Do začetka veljavnosti tega protokola bosta pogodbenici tega sporazuma po izmenjavi pisem v ta namen začasno uporabljali določbe tega protokola, in sicer od prvega dne tretjega meseca, ki sledi datumu zaključka zadnje izmenjave pisem.

Člen 6

Ta protokol, sestavljen v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in norveškem jeziku, pri čemer so besedila v teh jezikih enako verodostojna, se deponira pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije, ki pošlje overjeno kopijo vsaki pogodbenici tega sporazuma.

V Bruslju, […]

Za Evropsko unijo

Za Kraljevino Norveško

Priloga

POSEBNE DOLOČBE IZ ČLENA 1 PROTOKOLA

Evropska unija poleg obstoječih tarifnih kvot uvede naslednje letne brezcarinske tarifne kvote za proizvode s poreklom z Norveške:

Oznaka KN | Opis proizvodov | Letni (1.5.–30.4.) obseg tarifne kvote v neto teži, razen če ni določeno drugače |

0303 29 00 | zamrznjeni salmonidi | 2 000 ton |

0303 51 00 | sledi vrste Clupea harengus in Clupea pallasii, zamrznjene, razen jeter in iker[5] | 45 800 ton |

0303 74 30 | skuše vrste Scomber scombrus in Scomber japonicus, zamrznjene, cele, brez jeter in iker[6] | 39 800 ton |

0303 79 98 | druge ribe, zamrznjene, razen jeter in iker | 2 200 ton |

ex | 0304 29 75 0304 99 23 | zamrznjeni fileti sledi vrste Clupea harengus in Clupea pallasii zamrznjeni fileti sledi vrste Clupea harengus in Clupea pallasii (metulji)[7] | 67 600 ton |

ex ex ex | 1605 20 10 1605 20 91 1605 20 99 | kozice, brez oklepa in zamrznjene, pripravljene ali konzervirane | 7 000 ton |

ex ex | 1604 12 91 1604 12 99 | sled, pripravljen z začimbami in/ali kisom, v slanici[8] | 3 000 ton (neto odcejena teža) |

[1] UL C […], […], str. […].

[2] UL C […], […], str. […].

[3] UL L […], […], str […].

[4] Ugodnost tarifne kvote se ne dodeli blagu, ki je deklarirano za sprostitev v prosti promet med obdobjem od 15. februarja do 15. junija.

[5] Ugodnost tarifne kvote se ne dodeli blagu, ki je deklarirano za sprostitev v prosti promet med obdobjem od 15. februarja do 15. junija.

[6] Ugodnost tarifne kvote se ne dodeli blagu, ki je deklarirano za sprostitev v prosti promet med obdobjem od 15. februarja do 15. junija.

[7] Ugodnost tarifne kvote se ne dodeli blagu, ki je deklarirano z oznako KN 0304 99 23 za sprostitev v prosti promet med obdobjem od 15. februarja do 15. junija.

[8] Tarifna kvota se v obdobju med 1. majem 2010 in 30. aprilom 2011 poveča na 4 000 ton neto odcejene teže, v obdobju med 1. majem 2011 in 30. aprilom 2012 na 5 000 ton neto odcejene teže, v obdobju med 1. majem in 30. aprilom vsakega naslednjega dvanajstmesečnega obdobja pa na 6 000 ton neto odcejene teže.