SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA  
Bruselj, 30.9.2010 
SEC(2010) 1127 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
Spremni dokument 
  
Predlog  
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
 
o Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij (ENISA) 
  
{COM(2010) 521  konč.} 
{SEC(2010) 1126} 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA  
1. PODROČJE UPORABE IN OZADJE  
1.1. Področje uporabe 
V tej oceni u činka je poudarek na tem, kako bi lahko posodobljena agencija za varnost 
omrežij in informacij (NIS), za katero je ši rše priznano, da je ustrezen in potreben politi čni 
instrument za obvladovanje izzivov NI S, najbolje pomagala organom držav članic in Komisiji 
pri doseganju ciljev politike NIS, ko bo mandat Evropske agencije za varnost omrežij in 
informacij (ENISA) marca 2012 potekel. 
1.2. Ozadje 
V današnjem svetu sta družba in gospodarstvo v veliki meri odvisna od tega, ali informacijske 
in komunikacijske tehnologije (IKT) deluje jo nemoteno. Zato je izredno pomembno, da so 
sistemi stabilni in da jim  uporabniki zaupajo. Vedno ve č nevarnosti, napadov in zlonamerne 
programske opreme, ki so usmerjeni proti si stemom, bi lahko ogrozili nemoteno delovanje 
osnovne omrežne in informacijske infrastruktur e. Ker so ti sistemi mednacionalno med seboj 
povezani, se je treba na izzive, ki se nanašajo na varnost omr ežij in informacij, odzvati na 
evropski ravni. 
Da bi rešili to vprašanje, je bila leta 20041 sprva za pet let ustanovljena Evropska agencija za 
varnost omrežij in informacij, ki  naj bi zagotovila predvsem „ visoko in u činkovito raven 
varnosti omrežij in informacij v [Uniji] in […] razvoj kulture varnosti omrežij in informacij v 
korist državljanov, potrošnikov, podjetij in organizacij  javnega sektorja Evropske unije, da bi 
tako prispevala k nemotenemu delovanju notranjega trga“ . 
Od takrat so se izzivi, povezan i z varnostjo omrežij in inform acij, s tehnološkim in tržnim 
razvojem spremenili. Zato je Komisija že pr ed iztekom veljavnosti Uredbe o ENISA, tj. 
marca 2009, sprožila proces, v katerem je sk upaj z ustreznimi zainteresiranimi stranmi 
poskušala ugotoviti, kateri predlogi  politike bi najbolje ustrezali ciljem, ki si jih je EU zadala 
za NIS po letu 2009. Po srednjero čni oceni2 ENISA, ki je bila opr avljena leta 2007, in javnem 
posvetovanju3 sta Svet in Evropski parlament 24. septembra 2008 sprejela uredbo, s katerim 
sta takratni mandat ENISA podaljšal a za tri leta, tj. do 13. marca 20124. V uvodnih izjavah te 
uredbe sta Svet in Evropski parlament pozvala k „nadaljnji razpravi o agenciji in splošni 
usmeritvi evropskih prizadevanj, da se pove ča varnost omrežij in informacij“ . 
                                                 
1 Uredba (ES) št. 460/2004 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske 
agencije za varnost omrežij in informacij. 
2 Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o oceni Evropske agencije za varnost omrežij in 
informacij (ENISA), COM(2007) 285, 1.6.2007, 
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/Le xUriServ.do?uri=CELEX :52007DC0285:EN:NOT. 
3 Posvetovanje je potekalo od 13. junija do 7. septembra 2007. 
4 Uredba (ES) št. 1007/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o spremembi 
Uredbe (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske 
agencije za varnost omrežij in  informacij glede njenega trajan ja (UL L 293, 31.10.2008).  
SL 3   SL Komisija je razpravo podprla z javnim posvetovanj em o možnih ciljih ok repljene politike NIS 
in sredstvih za doseganje teh ciljev5, ki ga je novembra 2008 odprla  po vsej EU. Komisija je 
za strokovnjake pristojnih organov držav članic s podro čja NIS decembra 2008 organizirala 
tudi delavnico o instrumentih in mehanizmih okrepljene evropske poli tike NIS. Marca 2009 je 
sprejela tudi sporo čilo o zaščiti kritične informacijske infrastrukture (CIIP)6, v katerem je 
ENISA pripisala klju čno vlogo pri podpiranju EU pri pove čevanju varnosti, odpornosti in 
pripravljenosti. Ta pristop so podprli tudi mini stri na konferenci o CIIP 27. in 28. aprila 2009 
v Talinu, kjer so v sklepih izpostavili, „da je treba zaradi novih in dolgotrajnih izzivov v 
prihodnosti mandat agencije vsebinsko in formalno ponovno preu čiti, da se bo ta lahko 
bolje osredoto čila na prednosti in potrebe EU,  da bo njena sposobnost reagiranja prožnejša, 
da bo razvila kvalifikacije in sposobnosti ter pove čala operativno u činkovitost in splošni vpliv 
agencije. Tako se bodo agenciji zagotovila stalna sredstva za vsako državo članico kot tudi 
celotno Evropsko unijo.“  
Svet je v resoluciji z dne 18. decembra 2009 o skupnem evropskem pristopu do NIS7 poudaril, 
„da bi morala ENISA v okviru revidiranega man data predstavljati strokovni center EU za 
vprašanja, povezana z varnostjo omre žij in informacij na ravni EU“.  
Komisija je v strategiji za pametno, trajnostno in vklju čujočo rast, t. i. Evropi 20208, kot eno 
od vodilnih pobud za uresni čitev Evrope 2020 navedla evropsko digitalno agendo, v kateri 
ima NIS osrednjo vlogo. Cilj te pobude politike, ki si prizadeva za zaupanje in varnost 
evropske digitalne ag ende, je EU, državam članicam in zainteresiranim stranem 
omogočiti, da razvijejo visoko zmoglji vost in pripravljenost za prepre čevanje in 
odkrivanje težav NIS ter odzivanje nanje. To bo pripomoglo k ve čjemu zaupanju in 
varnosti na evropskem enotnem di gitalnem trgu ter izboljšalo konkuren čnost evropskih 
podjetij. 
2. OPREDELITEV TEŽAV  
2.1. Kje so težave? 
Opredeljene so bile naslednje težave, pri kateri h naj bi bile zainteresirane strani dovzetne za 
nevarnosti in incidente NIS. Iz  njih je razvidno, da je potre bna zanesljiva struktura na ravni 
EU, s katero bo težave mogo če odpraviti in ki bo dovolj hitr a, da bo upoštevala stalno 
spreminjajo če se tehnološke in tržne pogoje na podro čju NIS.  
• Raznoliki in razdrobljeni nacionalni pristopi.  Težave na podro čju NIS presegajo 
nacionalne meje, zato jih ne moremo reševati  zgolj na nacionalni ravni. Javni organi 
različnih držav članic hkrati razli čno rešujejo težave. Ve čkratne varnostne zahteve v 
različnih držav članicah za podjetja, ki delujejo na ravni Evropske unije, predstavljajo 
stroškovno oviro ter na ev ropskem notranjem trgu povzro čajo razdrobljenost in nezadostno 
konkuren čnost.  
                                                 
5 Od 7. novembra 2008 do 9. januarja 2009, poro čilo je na voljo na  
http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/nis_public_consultation/index_en.htm . 
6 Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o zaš čiti kritične informacijske infrastrukture, 
COM(2009) 149, 30.3.2009. 
7 Resolucija Sveta z dne 18. decembra 2009 o skupn em evropskem pristopu do varnosti omrežij in 
informacij (UL C 321, 29.12.2009, str. 1). 
8 COM(2010) 2020. 
SL 4   SL • Omejena evropska sposobnost za zgodnje opozarjanje in odzivanje. Trenutni 
nacionalni sistemi za zgodnje opozarjanje in obravnavanje incidentov se med državami 
članicami zelo razlikujejo, skupnega evropskega  sistema ni. Potrebni so instrumenti 
politike, s katerimi naj bi se opredelili tveganja  in ranljivosti v zvezi z NIS, uvedli ustrezni 
mehanizmi za odzivanje ter zagotovilo, da me hanizme za odzivanje poz najo in uporabljajo 
zainteresirane strani. 
• Premalo zanesljivih podatkov in  omejeno znanje o nastajajo čih težavah.  O posledicah 
ali samem pojavljanju incidentov NIS je na  voljo zelo malo zanesljivih kvantitativnih 
podatkov, zato oblikovalci politike težko sprejm ejo ustrezne ukrepe, podjetja pa se težko 
odločijo za naložbe v varnost.  
• Premalo ozaveš čenosti o tveganjih in izzivih NIS. Za zagotavljanje NIS so odgovorni 
posamezni akterji, vendar pa njihova odgovornos t ni vedno jasno opredeljena in sporo čena. 
Po eni strani potrošniki pogosto  podcenjujejo tveganja NIS in se ne zavedajo, da so osebno 
odgovorni za varovanje svojih IKT sistemov,  po drugi strani pa podjetja v zvezi z NIS 
pogosto vidijo zgolj stroške in ne morebi tnih prihrankov, ki jih ta zagotavlja.  
• Mednarodna razsežnost težav na podro čju varnosti omrežij in informacij.  Nevarnosti 
za NIS in z njimi povezani inci denti imajo mednarodno razsež nost, kar pomeni, da so 
ukrepi EU manj u činkoviti, če se težave NIS ne re šujejo na mednarodni ravni. Razviti je 
treba strategijo EU in referen čno točko za NIS, da bo EU imela na mednarodni ravni boljši 
izhodiščni položaj.  
• Potreba po modelih sodelovanja, s katerimi  bi se zagotovilo ustrezno izvajanje 
politike.  Da bi se ukrepi NIS izvajali ustrezno, je treba na ravni EU uvesti modele 
sodelovanja. Zainteresirane strani potrebujejo smernice,  na podlagi katerih bodo lahko 
opredelile nevarnosti NIS in razv ile dobre prakse za izvajanje obstoje čih ukrepov NIS. 
• Potreba po u činkovitejših ukrepih za prepre čevanje kibernetskega kriminala. 
Prizadevanja NIS so bila ve činoma organizirana v okviru ne kdanjega prvega stebra, kar 
pomeni, da so o zadevah razpravljale institucije. Z za četkom veljavnosti Lizbonske 
pogodbe je treba upoštevati širši pa ket nalog agencije NIS, ki se nanaša tudi na podro čja 
„drugega in tretjega stebra“, tj . zadeve, o katerih je prej odlo čal izključno Svet.  
2.2. Na koga te težave najbolj vplivajo? 
Incidenti na podro čju NIS lahko mo čno vplivajo na razli čne zainteresirane strani, h katerim 
spadajo tudi velika in mala podjetja, javni orga ni, uprave in posamezni državljani. To pomeni, 
da NIS zadeva vsakogar in da je zanjo odgovoren vsak. 
O natančnem številu incidentov NIS in/ali njihovih gospodarskih posledicah ni  ali skorajda ni 
objektivnih kvantitativnih podat kov. Za orientacijo se uporablja tržna študija IDC EMEA9, iz 
katere izhaja, da je imelo 28 % gospodinjst ev v EU-27 v zadnjih 12 mesecih težave z 
neželeno pošto ali virusi. Povpre čno je bilo približno 7 % poslovnih uporabnikov pri ča 
varnostnemu incidentu. 
                                                 
9 IDC EMEA, The European Network and Information Security Market, Scenario, Trends and 
Challenges (Evropski trg varnosti omrežij in informacij – scenariji, trendi in izzivi), april 2009, sklic na 
anketo Eurobarometra o elektronskih komunikacijah, april 2007. 
SL 5   SL 3. VZROKI ZA UKREPANJE EU,  DODANA VREDNOST NA RAVNI EU IN NA ČELO 
SUBSIDIARNOSTI  
Zaradi odvisnosti omrežnih in informacijskih sistemov je za posamezne akterje izredno težko 
ali skorajda nemogo če pravilno presoditi globalni gospodars ki in družbeni vpliv ukrepov, ki 
so jih sprejeli za zaš čito pred incidenti NIS. Razli čne nacionalne politike in prakse z 
negativnimi posledicami pri incidentih NIS (n ezadostni ukrepi vplivaj o na trge v drugih 
državah članicah) kot tudi pozitivnimi posledicam i dobrih praks NIS (dobra praksa v eni 
državi članici izboljša NIS kot celo to in s tem nedvomno ustvar i družbeno dobrino) ovirajo 
notranji trg. Zato je poseg s politiko EU upravi čen, saj bi delovanju notranjega trga zagotovil 
pravo dodano vrednost. Takšna dodana vrednost je bila priznana tudi v Uredbi (ES) 
št. 460/2004 o ustanovitvi ENISA, ki dolo ča, da ENISA s svojimi pr istojnosti prispeva k 
nemotenemu delovanju notranjega trga. 
Poleg tega poseg EU v politiko NIS upravi čuje tudi načelo subsidiarnosti . Kot je navedeno v 
sporočilu o zaš čiti kritične informacijske infrastrukture,  bi strategija EU s popolnim 
neposeganjem v nacionalne politike NIS povzro čila, da bi vsaka država članica ne glede na 
odvisnost informacijskih sistemov po metala samo pred svojim dvoriš čem. Ustrezna stopnja 
usklajevanja med državami članicami, pri katerem se čezmejni vplivi tveganj NIS ustrezno 
obravnavajo, je v skladu z na čelom subsidiarnosti. Poleg tega bi ukrepi EU izboljšali 
učinkovitost obstoje čih nacionalnih politik.  
Evropski državljani svoje podatke vedno pogoste je zaupajo kompleksnim informacijskim 
sistemom (ra čunalništvo v oblaku). Poleg tega bi uve dba usklajene in skupne politike NIS 
zelo pozitivno vplivala tudi na zaš čito temeljnih pravic, zlasti pravico do varstva osebnih 
podatkov in zasebnosti. Tudi zato so na daljnji ukrepi polit ike EU dovolj upravi čeni.  
4. CILJI POLITIKE  
V tej oceni u činka je preu čeno, kako naj se najbolje oblikuj e posodobljena agencija za NIS, za 
katero je širše priznano, da je najustreznej ša organizacijska strukt ura, da bo lahko skupaj z 
drugimi instrumenti Unije prispeva la k doseganju ciljev politike. 
Splošni cilj predlagane uredbe je omogo čiti Uniji, državam članicam in zainteresiranim 
stranem, da razvijejo visoko sposobnost  reagiranja in pripravljenosti za prepre čevanje, 
odkrivanje in boljše odzivanje  na težave, povezane z NIS. To bo pripomoglo k ve čjemu 
zaupanju in varnosti na evropskem enot nem digitalnem trgu ter izboljšalo konkuren čnost 
evropskih podjetij.  
Ta cilj se deli na sedem posameznih ciljev : 
(1) Skladnost regulativnih pristopov  – Komisiji in državam članicam zagotoviti 
smernice in jim svetovati pri posodobitvi in  razvoju enotnega normativnega okvira na 
področju NIS. 
(2) Preprečevanje, odkrivanje in odzivanje  – prispevati k evropski sposobnosti za 
zgodnje opozarjanje in odzivanje na in cidente ter k vseevropskim kriznim na črtom in 
vajam; 
(3) Podpora pri oblikovanju politike  – Komisiji in državam članicami zagotoviti pomo č 
in jim svetovati; 
SL 6   SL (4) Boljši položaj zainteresiranih strani  – razviti kulturo upravljanja varnosti in tveganj 
tako, da se spodbuja izmenjava informacij in širše sodelovanje med akterji iz javnega 
in zasebnega sektorja, kar naj bi neposredno koristilo tudi državljanom, razvila pa naj 
bi se tudi kultura ozaveš čanja o NIS; 
(5) Zaščititi Evropo pred mednarodnimi nevarnostmi  – dose či visoko stopnjo 
sodelovanja s tretjimi državami in medna rodnimi organizacijami, da se spodbudi 
skupen globalni pristop do NI S in vpliva na mednarodne pobude na visoki ravni v 
Evropi; 
(6) Skupno izvajanje  – olajšati sodelovanje pr i izvajanju politik NIS; 
(7) Boj proti kibernetskemu kriminalu  – razviti u činkovite odgovore na vidike NIS, 
povezane s kibernetskim kriminalom, tako, da se sodeluje z organi (nekdanjega) drugega in tretjega st ebra, npr. z Europolom. 
5. M
OŽNE ORGANIZACIJSKE OBLIKE IN MOŽNOSTI POLITIKE  
Za izvajanje navedenih mož nosti politike so v oceni u činka (poglavje 4 in  priloga 4) preu čene 
možne organizacijske oblike, vklju čno z: (i) agencijo, (ii) bolj ali manj formaliziranim javno-
zasebnim partnerstvom (PPP), (iii) neformalno kontaktno mrežo, (iv) stalno mrežo pristojnih 
organov in (v) neposredno vklju čitvijo v eno od služb Komisije.  
Če primerjamo te razli čne organizacijske oblike, je agen cija najprimernejši instrument 
politike, ker ima naslednje pre dnosti: (1) pravno varnost organi zacijske strukture ter vsebine 
(2) primernost za posebne zahteve sektorja, ki je ob čutljiv kot NIS (organ zunanjih 
strokovnjakov, usklajevanje z zain teresiranimi stranmi, vklju čevanje/sodelovanje držav 
članic) in (3) priznanje ENISA in  njenega ugleda v skupnosti NIS. 
Na podlagi tega so bile oblikovane in natan čno ocenjene naslednje možnosti politike za 
organizacijsko obliko agencije. 
1. možnost: brez ukrepov  
Pri možnosti brez ukrepov se predpostavlja, da bo ENISA obstajala do marca 2012 in da 
nobena od institucij EU ne bo prevzela vseh  ali dela trenutnih dejavnosti ENISA.  
Če bi ENISA ukinili, bi pomenilo, da bi vse tr enutne naložbe, npr. v ustanovitev organizacije, 
ki lahko pritegne zelo specializirane strokovnjak e, v pridobljene izkušnje in vzpostavljanje 
mrež z zainteresiranimi stranmi in med njim i ter z mednarodnimi ustanovami, prekinili v 
trenutku, ko bi agencija za čela popolno delovati.  
Zapletenost NIS po vsej Evropi zahteva posod obljeno in okrepljeno agencijo in ne njene 
ukinitve. To potrjujeta tudi vl oga, ki jo npr. reformirani re gulativni okvir za elektronske 
komunikacije10 podeljuje ENISA, ter splošna podpora za pomembnejšo vlogo evropske 
agencije NIS, ki so jo izr azile zainteresirane strani.  
2. možnost: brez sprememb  
                                                 
10 Glej http://eur-lex.europa.eu/JOHtml .do?uri=OJ:L:2009:337:SOM:EN:HTML. 
SL 7   SL Druga možnost predstavlja „obi čajni scenarij“, tj. nadaljevanje z istimi instrumenti in istimi 
sredstvi. Zainteresirane strani  se na splošno strinjajo, da  je ENISA postala verodostojna 
referenčna točka za vprašanja NIS ter center odli čnosti na svojem podro čju.  
Zaradi trenutnih omejitev osebja in prora čunskih sredstev bo agencija lahko vplivala samo na 
zelo omejeno število vprašanj NIS. Ve ndar to nasprotuje splošnim pri čakovanjem 
zainteresiranih strani. Če se agencija ne bo mogla nadalje razvijati in uresni čiti vedno ve čjih 
pričakovanj, bo to lahko ogrozil o njeno verodostojnost.  
3. možnost: Razširitev tr enutnih nalog ENISA ter  vključitev organov pregona in organov za 
zaščito zasebnosti kot enakopravnih akterjev  
Pri tej možnosti bi se vloga agencije NIS razširila na naslednje naloge:  
• vzpostaviti in vzdrževati pove zovalno mrežo med zainteres iranimi stranmi in mrežo 
znanja; 
• biti center za podporo NIS pri obl ikovanju politike in njenem izvajanju (zlasti na podro čju 
e-zasebnosti, e-znaka, e-osebne iz kaznice in stan dardov za javno naro čanje za NIS); 
• spodbujati politiko Unije na podro čju zaščite in odpornosti kriti čne informacijske 
infrastrukture (vaje, EP3R11, evropski sistem za izmenjavo informacij in opozarjanje itn.) 
• vzpostaviti evropski okvir za zbiranje podatkov o NIS, vklju čno s pripravo metod in praks 
za pravno poro čanje in izmenjavo; 
• preučevati gospodarske vidike NIS in o njih poro čati; 
• spodbujati sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, da se 
izoblikuje skupen globalni pristop do NIS in vpliva na mednarodne pobude na visoki ravni 
v Evropi;  
• opravljati neoperativne naloge, ki se nanašajo na vidike NIS pri izvrševanju zakonodaje o 
kibernetskem kriminalu in pravosodnem sodelovanju.  
Agencija bi razpolagala z vsemi sredstvi, ki  jih potrebuje, da bi zadostno in temeljito 
opravljala naloge ter imela pravi vpliv. Z ve č sredstvi bi lahko ENISA imela veliko bolj 
proaktivnejšo vlogo ter predlagala ve č pobud, s katerimi bi spodbujala aktivno udeležbo 
zainteresiranih strani. Poleg tega bi s tem novim položajem pridobila ve č prožnosti in se hitro 
odzvala na spremembe v stalno spreminjajo čem se okolju NIS. 
4. možnost: prepre čevanje kibernetskih napadov in odzivan je na kibernetske incidente kot 
novi nalogi agencije  
Poleg dejavnosti, predvidenih pri tretji možnosti,  bi agencija prevzela tudi operativne naloge, 
tj. zavzela aktivnejšo vlogo pri zaš čiti kritične informacijske infrastrukture v EU, npr. pri 
preprečevanju incidentov in odzivanju nanje, zl asti tako, da bi delo vala kot skupina za 
odzivanje na ra čunalniške grožnje (CERT) ter kot kr izni center EU za NIS usklajevala 
nacionalne CERT pri dnevnih dejavnostih  kot tudi v izrednih primerih.  
Pri tej možnosti bi bilo treba znatno pove čati proračunska sredstva in človeške vire agencije, 
kar vzbuja pomisleke glede njene sposobnosti sprejemanja in u činkovite uporabe 
proračunskih sredstev v primerjavi s pridobljenimi prednostmi.  
                                                 
11 Evropsko javno-zasebno partnerstvo za odpornost, glej COM(2009) 149. 
SL 8   SL 5. možnost: pomo č organom pregona in prav osodnim organom pri prepre čevanju 
kibernetskega kriminala kot nova naloga agencije  
Poleg dejavnosti, predvidenih pri četrti možnosti, bi agencija prevzela naslednje naloge: 
• zagotavljanje podpore pri vprašanjih, ki se nana šajo na procesno pravo (prim. Konvencijo 
o kibernetskem kriminalu): npr. zbiranje podatkov o prometu, prestrezanje podatkov o 
vsebini, spremljanje podatkovnih tokov pri napadih z ohromitvijo storitev; 
• biti center odli čnosti pri preiskavi krim inalnih dejanj, vklju čno z vidiki NIS. 
Tako kot pri četrti možnosti bi bilo treba t udi pri tej možnosti znatno pove čati sredstva 
agencije, kar bi vzbudilo pomisleke gl ede njene sposobnosti sprejemanja in u činkovite 
uporabe prora čunskih sredstev. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI POLITIKE IN OCENA U ČINKOV  
Iz analize možnih gospodarski h, družbenih in okoljskih u činkov izhaja, da bi prva možnost  
imela negativne posledice v vseh pogledih ter poslabšala položaj.  
Druga možnost  ne bi bila najprimernejša, saj agencija ne bi imela potrebnih sredstev, da bi se 
ustrezno odzvala na izzive v stalno spreminjajo čem se okolju NIS, kar bi škodilo njenemu 
ugledu in navsezadnje ogrozi lo njeno verodostojnost. 
Pri tretji možnosti  bi posodobljena agenci ja NIS prispevala k: 
manjši razdrobljenosti nacionalnih pristopov  (težava št. 1), oblikovanju politike in 
sprejemanju odlo čitev na podlagi znanja in informac ij (težava št. 3) ter boljši splošni 
ozaveščenosti o tveganjih in izzivi h NIS ter njihovem reševanju (težava št. 4) tako, da bi 
prispevala k: 
• učinkovitejšemu zbiranju ustreznih info rmacij o tveganjih, nevarnostih in 
dovzetnostih v posameznih državah članicah; 
• večji razpoložljivosti informacij o trenutnih in prihodnjih izzivih in tveganjih NIS; 
• kakovostnejšim dolo čbam v državah članicah.  
izboljšanju evropske zmogljivosti za zgodnje opo zarjanje in odzivanje (težava št. 2) tako, da 
bi: 
• Komisiji in državam članicam pomagala pri pripravi vseevropskih vaj, s čimer bi 
pri evropskih incidentih dosegle ekonomije obsega;  
• olajšala delovanje EP3R, kar bi zarad i skupnih ciljev politike in evropskih 
standardov za varnost in  odpornost lahko zagotovilo ve č naložb. 
spodbujanju skupnega globalnega pristopa do NIS (težava št. 5) tako, da bi: 
• spodbujala izmenjavo informacij in znanja z državami ne članicami EU. 
učinkovitejšemu in uspešnejšemu boju proti kibe rnetskemu kriminalu (težava št. 7) tako, da 
bi: 
SL 9   SL • se pri pregonu in sodelovanju na podro čju pravosodja vklju čila v neoperativne 
naloge v zvezi z vidiki NIS, npr. v medsebojno izmenjavo informacij in 
usposabljanja (npr. v sodelovanju v Evropsko policijsko akademijo CEPOL). 
Četrta možnost  bi poleg u činkov, predvidenih pri tretji možnosti, imela ve čji učinek tudi na 
operativni ravni. V vlogi evrops kega CERT za NIS in z usklajevanjem nacionalnih CERT bi 
agencija pri evropskih in cidentih prispevala k ve čjim ekonomijam obsega in ter z ve čjo 
varnostjo in odpornostjo npr. zmanjšal a operativna tveganja za podjetja. 
Peta možnost  bi bila zaradi novih operativnih nalog, h katerim spadajo zagotavljanje pomo či 
organom pregona in pravosodnim organom, u činkovitejša v boju pr oti kibernetskemu 
kriminalu kot tretja in četrta možnost. 
Medtem ko bi četrta in peta možnost imeli ve čji pozitivni u činek kot tretja možnost, bi bili ti 
možnosti za države članice politi čno občutljivi zaradi njihovih pristojnosti na podro čju zaščite 
kritične informacijske strukture (npr. nekatere države članice ne bi podprle njenih 
centraliziranih operativnih nalog). Poleg tega bi  razširitev mandata, ki  je predvidena pri četrti 
in peti možnosti,  lahko povzro čila nejasnosti glede položaja agenci je. Poleg tega bi se lahko te 
nove in popolnoma razli čne operativne naloge, ki bi se dodale mandatu agencije, kratkoro čno 
izkazalo za zelo zahtevne, poleg tega pa obstaja tudi nevarnost, da agencija takšnih nalog ne 
bi mogla opraviti uspešno v razumnem časovnem obdobju. Navsezadnje so tudi stroški 
izvajanja pri četrti in peti možnosti bistveno ve čji – potrebno bi bilo štiri- do petkrat ve č 
sredstev, kot jih ima ENISA trenutno. 
Če primerjamo u činke vseh petih možnosti  za organizacijsko obliko posodobljene agencije 
NIS, moramo izklju čiti prvo in drugo možnost, saj nobena  od njiju ne bi ustrezno reševala 
kompleksne problematike NIS na ravni  EU. Po drugi strani bi tretja, četrta in peta možnost 
EU omogo čile, da se vprašanja politike NI S v prihodnje ustrezno obravnavajo. Četrta in peta 
možnost sta zaenkrat preve č visoko zastavljeni, tako kar zadeva politi čno občutljivost v ve čini 
držav članic kot tudi njun vpliv na prora čun. To pomeni, da je tretja možnost najboljša za 
učinkovito reševanje sedmih opredeljenih težav NIS . 
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE : KAKO SE MERIJO DEJANSKI STROŠKI IN 
PREDNOSTI TER DOSEGANJE ŽELENIH U ČINKOV ? 
Ta pobuda politike bi zagotovila redne ocene, ki bi jih Komi sija predložila Evropskemu 
parlamentu in Svetu ter jih objavila. Pri ocenah bi se upoštevala mnenja vseh ustreznih zainteresiranih strani v skladu s pristojnos tmi, dogovorjenimi z upravnim odborom agencije, 
ocenjevala pa bi se u činkovitost agencije pri doseganju ciljev, ali še vedno predstavlja 
učinkovit instrument in ali bi bi lo treba njen mandat in/ali dolo čene vidike uredbe o njeni 
ustanovitvi spremeniti. Po oceni bi upravni odb or agencije za Komis ijo pripravil priporo čila 
glede morebitnih sprememb uredbe. Upravni odbor  in izvršni direktor agencije bi morala 
upoštevati rezultate ocen pri ve čletnem na črtovanju agencije. 
Dejavnosti agencije nadzoruje varuh človekovih pravic v skladu s členom 228 Pogodbe.