Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zootehniških in genealoških pogojih za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov uvoz v Unijo /* COM/2014/05 final - 2014/0032 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Zootehniška zakonodaja Unije je namenjena spodbujanju proste trgovine s plemenskimi živalmi in njihovim genskim materialom ob upoštevanju vzdržnosti rejskih programov in ohranjanja genskih virov. Trenutno je zootehniška zakonodaja Unije sestavljena iz štirih vrst posameznih (vertikalnih) temeljnih aktov za posamezne vrste, ki določajo temeljna načela glede plemenskega goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev. Navedene direktive Sveta določajo pravno podlago za sprejem podrobnih ukrepov Komisije o: – odobritvi ali priznanju in pripravi seznamov rejskih organizacij, rejskih združenj in zasebnih podjetij, – registraciji in razvrstitvi živali v rodovniške knjige za govedo, prašiče, ovce, koze ali konje v primeru hibridnih plemenskih prašičev pa v registre, – o preskušanju lastne proizvodnosti in ocenjevanju genetske vrednosti ter – vsebini in obliki zootehniških spričevalih za plemenske živali, njihovo seme, jajčne celice in zarodke. Vendar pa enake tehnične zahteve za sprejem plemenskih živali za pleme trenutno urejajo tri direktive Sveta in odločba Komisije. Poleg tega za Direktivo Sveta 91/174/EGS, ki določa načela trgovine s čistopasemskimi plemenskimi živalmi drugih živalskih vrst, niso bili sprejeti izvedbeni ukrepi. Horizontalna direktiva, ki jo dopolnjujejo izvedbeni ukrepi, določa pravila o uvozu plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala iz tretjih držav. Poseben sklep Sveta pa določa pravila o imenovanju referenčnega središča za vzrejo goveda. Ta predlog je sestavljen iz dvanajstih poglavij in petih tehničnih prilog. Poglavja od I do VIII predloga združujejo določbe direktiv Sveta 2009/157/ES (govedo), 88/661/EGS (čistopasemski in hibridni plemenski prašiči), 89/361/EGS (ovce in koze), 90/427/EGS (enoprsti kopitarji), 91/174/EGS (druge živali) in 94/28/ES (uvoz), kot je navedeno v korelacijski tabeli. Poglavje III vsebuje določbe, v katerih sta opisana predvsem povezava med rejci in rejskimi društvi ter reševanje sporov, ob upoštevanju postopkov, ki so trenutno določeni v Direktivi Komisije 92/354/EGS. Poglavje IV vključuje zlasti določbe o sprejemu plemenskih živali za pleme in umetno osemenitev, ki so trenutno določene v direktivah Sveta 87/328/EGS (govedo), 90/118/EGS (čistopasemski prašiči) in 90/119/EGS (hibridni plemenski prašiči), kot je navedeno v korelacijski tabeli, pa tudi v Odločbi Komisije 90/257/EGS (ovce in koze). Poglavje V o preskušanju lastne proizvodnosti vključuje določbe iz Odločbe Sveta 96/463/ES o določitvi referenčnega organa za preskusne metode za čistopasemsko govedo. Poglavji IX in X predloga določata pravno podlago za izvajanje uradnega nadzora na področju zootehnike ter za sodelovanje med pristojnimi organi, ob upoštevanju splošnih načel, ki se uporabljajo za tak nadzor. Te določbe so bile vključene zaradi nove zakonodaje o zdravju živali ter predloga uredbe o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti. Zaradi navedenih zakonodajnih pobud se zakonodaja o pregledih živali in njihovega zarodnega materiala v trgovini znotraj Unije (Direktiva Sveta 90/425/EGS) in o uvozu iz tretjih držav (Direktiva Sveta 91/496/EGS) ter o sodelovanju med pristojnimi organi (Direktiva Sveta 89/608/EGS) ne bo več uporabljala za zootehniška vprašanja. Predlagano besedilo se opira zlasti na naslov II o uradnem nadzoru, naslov IV o upravni pomoči, naslov VI o nadzoru, ki ga izvaja Komisija, in naslov VII o izvršilnih ukrepih iz predloga nove uredbe o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti. Poglavje XI odraža začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki določa, da je treba ustrezne določbe iz temeljnih aktov zootehniške zakonodaje Unije uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). V ta namen je treba za vsak ukrep, ki se sprejme na podlagi pooblastil iz temeljnega akta, opredeliti potrebna delegirana pooblastila v skladu s členom 290 PDEU ali izvedbena pooblastila v skladu s členom 291 PDEU. Poglavje XII določa končne določbe o razveljavitvah aktov ter datumih začetka veljavnosti in uporabe. Priloga I (podrobna merila za priznavanje rejskih društev in odobritev rejskih programov) vključuje določbe, ki so trenutno določene v prilogah k odločbam Komisije 84/247/EGS (govedo), 89/501/EGS (čistopasemski plemenski prašiči) 89/504/EGS (hibridni plemenski prašiči), 90/257/EGS (ovce in koze) ter 92/353/EGS (enoprsti kopitarji). Priloga II (podrobna merila za vpis plemenskih živali v rodovniške knjige) vključuje določbe, ki so trenutno določene v odločbah Komisije 84/419/EGS (govedo), 89/502/EGS (čistopasemski plemenski prašiči), 89/505/EGS (hibridni plemenski prašiči), 90/255/EGS (ovce in koze) ter 96/78/ES (enoprsti kopitarji). Priloga III (podrobna merila za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti) vključuje določbe, ki so trenutno določene v odločbah Komisije 2006/427/ES (govedo), 89/507/EGS (čistopasemski in hibridni plemenski prašiči) in 90/256/EGS (ovce in koze). Priloga IV (Dolžnosti in naloge referenčnih središč EU) temelji na Prilogi II k Odločbi Sveta 96/463/ES. Priloga V (zootehniško spričevalo) določa osnovne zahteve po informacijah, ki so trenutno določene v prilogah k odločbam Komisije 2005/379/ES (govedo) 89/503/EGS (čistopasemski plemenski prašiči), 89/506/EGS (hibridni plemenski prašiči), 90/258/EGS (ovce in koze), 96/79/ES (enoprsti kopitarji), 96/509/ES (uvoz semena čistopasemskega plemenskega goveda, prašičev, ovc in koz) ter 96/510/ES (uvoz plemenskih živali, semena, jajčnih celic in zarodkov). 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Pokazalo se je, da so temeljna načela in glavna pravila zootehniške zakonodaje Unije primerna in ustrezno prilagojena tehničnemu razvoju na področju reje živali, zato so v predlogu ohranjena. Ker pa je sedanja zootehniška zakonodaja Unije urejena vertikalno glede na živalsko vrsto, so bile skoraj enake določbe poenostavljene, zapisane natančneje in bolj dosledno ter v obliki uredbe, da bi se odpravile trgovinske ovire, ki so posledica prenosa v nacionalno zakonodajo. V zadnjih dvajsetih letih se je Komisija redno srečevala z državami članicami in v okviru Stalnega odbora za zootehniko razpravljala o zootehniških vprašanjih ter skupaj z državami članicami pripravila zakonodajo. Čezmejne dejavnosti odobrenih rejskih društev so ostale sporna tema, ker so nekatere države članice opozarjale na razlike pri prenosu temeljnih direktiv v nacionalno zakonodajo. To se ni spremenilo do zadnjega srečanja delovne skupine za zootehniko februarja 2012, na katerem so predstavili glavno vsebino, členitev in nove elemente predloga ter o njih razpravljali. Poleg tega je Komisija obravnavala številne težave rejcev, rejskih društev in pristojnih organov zaradi različne razlage obstoječih določb v pristojnih organih držav članic. Komisija se tako zaveda potreb rejskega sektorja in nadzornih pristojnih organov. Predlagane določbe o uradnem nadzoru na področju zootehnike so s potrebnimi spremembami v celoti usklajene z določbami uredbe o uradnem nadzoru in drugih dejavnostih na področju veterine, ki jo je Komisija predlagala po intenzivnem posvetovanju z deležniki. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Predlagana uredba v enotnem pravnem okviru določa načela za priznavanje in pripravo seznamov rejskih organizacij, rejskih združenj in zasebnih podjetij, za odobritev njihovih rejskih programov, za vpis živali v rodovniške knjige za govedo, prašiče, ovce, koze ali konje ter za njihovo razvrstitev glede na dedne vrednosti lastnosti, za vpis hibridnih plemenskih prašičev v registre, za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti ter za vsebino zootehniških spričeval za plemenske živali, njihovo seme, jajčne celice in zarodke. Poleg tega določa pravila za uvoz plemenskih živali, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov iz tretjih držav ter za imenovanje referenčnih središč za vzrejo živali. V tej uredbi so določene določbe za opravljanje uradnega nadzora in zootehniških pregledov ter za reševanje sporov, ki nastanejo, kadar se pri zootehniških pregledih ugotovijo neskladnosti z zootehniškimi zahtevami. Vendar pa predlagana pravila odražajo pravila iz predloga Komisije za novo uredbo o uradnem nadzoru, o katerem trenutno razpravljata Evropski parlament in Svet. Da bi se preprečile nedoslednosti med besediloma in da bi se zagotovil usklajen pristop na področju nadzora, bo Komisija natančno spremljala razprave o teh dveh besedilih ter pravočasno pripravila potrebne predloge, s čimer bo zagotovila, da se določbe o uradnem nadzoru na področju zootehnike vključijo v prihodnjo uredbo o uradnem nadzoru. Predlagana uredba zagotavlja pravno podlago za sprejem delegiranih in izvedbenih ukrepov v skladu s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Jih ni. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI Jih ni. 2014/0032 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zootehniških in genealoških pogojih za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov uvoz v Unijo (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA - ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 42 in člena 43(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije[1], po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[3], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Vzreja domačih živali vrst goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev in v manjši meri vzreja živali drugih vrst ima pomembno vlogo v kmetijstvu Unije in je vir dohodka za kmetijsko skupnost. Vzreja živali iz navedenih vrst se najbolje spodbuja, če se uporabljajo čistopasemske plemenske živali ali hibridni plemenski prašiči z dokazano visoko gensko kakovostjo. (2) Države članice so si zato v okviru svoje kmetijske politike načrtno prizadevale, da včasih tudi prek javnih naložb spodbujajo prirejo živine s posebnimi genskimi lastnostmi, ki izpolnjuje opredeljene standarde lastne proizvodnosti živali. Zaradi razlik med navedenimi standardi lahko pride do tehničnih ovir v trgovini s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter pri njihovem uvozu v Unijo. (3) Direktiva Sveta 88/661/EGS z dne 19. decembra 1988 o zootehniških standardih, ki se uporabljajo za plemenske živali vrste prašič[4], Direktiva Sveta 89/361/EGS z dne 30. maja 1989 o čistopasemskih plemenskih ovcah in kozah[5], Direktiva Sveta 90/427/EGS z dne 26. junija 1990 o zootehniških in genealoških pogojih, ki urejajo promet s kopitarji znotraj Skupnosti[6], Direktiva Sveta 91/174/EGS z dne 25. marca 1991 o določitvi zootehniških in genealoških pogojev v prometu s čistopasemskimi živalmi in o spremembi direktiv 77/504/EGS in 90/425/EGS[7], Direktiva Sveta 94/28/ES z dne 23. junija 1994 o določitvi načel v zvezi z zootehniškimi in genealoškimi pogoji, ki veljajo za uvoz živali, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov iz tretjih držav, in o dopolnitvi Direktive 77/504/EGS o čistopasemskem plemenskem govedu[8] in Direktiva Sveta 2009/157/ES z dne 30. novembra 2009 o čistopasemskem plemenskem govedu[9] določajo pravni okvir za zakonodajo Unije na področju vzreje čistopasemskega plemenskega goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev ter hibridnih plemenskih prašičev. Namen teh direktiv je razvoj živinoreje v Uniji ter hkrati urejanje trgovine s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter njihovega uvoza v Unijo, s čimer se ohranja konkurenčnost na področju plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v Uniji. (4) Direktiva Sveta 87/328/EGS z dne 18. junija 1987 o sprejetju čistopasemskega plemenskega goveda za pleme[10], Direktiva Sveta 90/118/EGS z dne 5. marca 1990 o sprejetju čistopasemskih plemenskih prašičev za pleme[11] in Direktiva Sveta 90/119/EGS z dne 5. marca 1990 o hibridnih plemenskih prašičih za pleme[12] so bile sprejete, da bi se preprečilo, da bi nacionalna pravila o sprejemu plemenskega goveda in prašičev za pleme ter o pridobivanju in uporabi njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov prepovedovala ali omejevala trgovino znotraj Unije ali jo ovirala, in sicer v primeru naravnega pripusta, umetne osemenitve ali odvzema semena, jajčnih celic ali zarodkov. (5) Na podlagi direktiv iz uvodne izjave 3 je Komisija po posvetovanju z državami članicami v okviru Stalnega odbora za zootehniko, ustanovljenega v skladu s Sklepom Sveta 77/505/EGS z dne 25. julija 1977 o ustanovitvi Stalnega odbora za zootehniko[13], sprejela številne sklepe o določitvi meril za posamezne živalske vrste za odobritev ali priznanje rejskih organizacij in združenj rejcev (v nadaljnjem besedilu: rejska društva), za vpis plemenskih živali v rodovniške knjige za govedo, prašiče, ovce, koze ali konje (v nadaljnjem besedilu: rodovniške knjige) za sprejem čistopasemskih ovc in koz za pleme in umetno osemenitev, za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti plemenskega goveda, prašičev, ovc in koz ter za izdajo zootehniških spričeval za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom. (6) Komisija je prav tako vzpostavila seznam rejskih organov v tretjih državah in vzorec zootehniškega spričevala za uvoz plemenskih živali in njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov v Unijo. (7) Zakonodaja Unije na področju vzreje živali je prispevala tudi k ohranjanju živalskih genskih virov, zaščiti genetske raznovrstnosti ter proizvodnji značilnih regionalnih kakovostnih proizvodov, ki temeljijo na specifičnih dednih lastnostih lokalnih pasem domačih živali. (8) Direktive 88/661/EGS, 89/361/EGS, 90/427/EGS, 91/174/EGS, 94/28/ES in 2009/157/ES so si večinoma strukturno in vsebinsko podobne. Več navedenih direktiv je bilo medtem spremenjenih. Zaradi enostavnosti in doslednosti zakonodaje Unije je zato primerno, da se pravila Unije iz navedenih direktiv racionalizirajo. (9) V zadnjih dvajsetih letih je morala Komisija odgovoriti na precejšnje število pritožb rejcev in rejskih organizacij v zvezi z različnim prenosom pravil Unije o reji živali v nacionalno zakonodajo ter njihovo razlago v različnih državah članicah. Da bi se zagotovila enotna uporaba pravil Unije o plemenskih živalih in preprečile ovire v trgovini s plemenskimi živalmi ter njihovim zarodnim materialom, ki so posledica razlik pri prenosu direktiv v nacionalne zakonodaje, bi bilo treba zakonodajo Unije o zootehniških in genealoških pogojih za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov uvoz v Unijo določiti v obliki uredbe. (10) Poleg tega so izkušnje pokazale, da je treba za lažjo uporabo pravil iz navedenih direktiv številne določbe natančneje ubesediti in uporabiti dosledno terminologijo. Zaradi jasnosti in doslednosti zakonodaje Unije je prav tako primerno vključiti več opredelitev. (11) Vendar pa bi moral izraz „pasma“ ostati nedoločen pravni pojem, ki rejskim društvom omogoča, da opišejo skupino živali z zadostno genetsko enotnostjo, za katero menijo, da se razlikuje od drugih živali navedene vrste, in da te živali z navedbo njihovih znanih prednikov vpišejo v rodovniške knjige z namenom reprodukcije njihovih dednih lastnosti z razmnoževanjem, izmenjavo in selekcijo v okviru vzpostavljenega rejskega programa. (12) Ta uredba bi morala določati pravila za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov uvoz v Unijo, da bi se spodbujali izvedljivi rejski programi za izboljšanje pasem in za ohranjanje genetske raznovrstnosti domačih živali. (13) Zato bi se moral s pravili o čistopasemskih plemenskih živalih iz te uredbe zagotoviti dostop do trgovine na podlagi dogovorjenih načel za priznavanje rejskih društev, ki upravljajo pasme, in za odobritev njihovih zadevnih rejskih programov. Ta uredba bi morala določati tudi merila za vpis čistopasemskih plemenskih živali v različne razrede glavnega dela rodovniških knjig, pravila za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti ter merila za sprejem plemenskih živali za pleme, pa tudi vsebino zootehniških spričeval. (14) Podobno bi se moral s pravili o hibridnih plemenskih prašičih iz te uredbe zagotoviti dostop do trga na podlagi dogovorjenih načel za priznavanje rejskih podjetij, ki upravljajo različne križance hibridnih plemenskih prašičev, in za odobritev njihovih ustreznih rejskih programov. Ta uredba bi morala določati tudi merila za vpis hibridnih plemenskih prašičev v glavni del registrov, pravila za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti, merila za sprejem hibridnih plemenskih prašičev za pleme ter vsebino zootehniških spričeval. (15) Ker cilja te uredbe, namreč zagotoviti usklajen pristop k trgovini s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji in k njihovem uvozu v Unijo ter k uradnemu nadzoru, ki ga je treba izvajati za rejske programe rejskih društev in podjetij, države članice na nacionalni ravni ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi učinka, zahtevnosti ter čezmejne in mednarodne narave lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Ker je področje uporabe te uredbe omejeno na obseg, ki je potreben za doseganje zastavljenih ciljev, Uredba upošteva tudi načelo sorazmernosti iz člena 5(4) navedene pogodbe. (16) Kakovost storitev, ki jih ponujajo rejska društva in podjetja, ter njihov način ocenjevanja in razvrščanja živali vplivajo na vrednost plemenskih živali na trgu. Zato bi bilo treba določiti pravila za priznavanje rejskih društev in podjetij, ki temeljijo na usklajenih merilih Unije, in za njihov nadzor s strani pristojnih organov držav članic, s čimer se zagotovi, da pravila, ki so jih določila rejska društva in podjetja, ne ustvarjajo razlik med rejskimi programi in standardi reje ter tako ne povzročajo tehničnih ovir za trgovino znotraj Unije. (17) Ta uredba bi morala določati podobne postopke, kot so določeni v direktivah 88/661/EGS, 89/361/EGS, 90/427/EGS, 91/174/EGS, 94/28/ES in 2009/157/ES, glede priprave seznama priznanih rejskih društev in podjetij, vključno s posodabljanjem, prenosom in objavo seznamov. (18) Pravica do priznanja rejskega društva ali podjetja, ki izpolnjuje določena merila, je temeljno načelo zootehniške zakonodaje Unije. Tako pristojni organ zaradi varstva gospodarske dejavnosti obstoječega priznanega rejskega društva ne bi več smel zavrniti priznanja novega rejskega društva za isto pasmo. Enako velja za odobritev geografske razširitve rejskega programa, ki se izvaja za isto pasmo ali za plemenske živali, ki lahko izhajajo iz plemenske populacije obstoječega rejskega društva. Vendar bi morali imeti pristojni organi pravno podlago za zavrnitev priznanja ali odobritve, če obstaja utemeljeno tveganje, da bi tako priznanje ali odobritev ogrozila ohranitev redke pasme ali zaščito genske raznovrstnosti. (19) Ker je za ohranjanje redkih pasem treba ustanoviti in priznati rejska društva z omejenim številom plemenskih živali v njihovih rodovniških knjigah, število plemenskih živali, vpisanih v rodovniške knjige, na splošno ne bi smelo biti bistveni pogoj za priznanje rejskega društva in odobritev njegovega rejskega programa, zlasti ker se priznanje izda na nacionalni ravni, ustrezne plemenske živali pa so bile lahko vnesene v rodovniške knjige v drugih državah članicah ali tretjih državah. (20) Rejska društva in podjetja, priznana v eni državi članici, bi morala imeti možnost, da izvajajo svoje odobrene rejske programe v eni ali več drugih državah članicah, da bi zagotovila najboljšo možno uporabo plemenskih živali z visoko genetsko vrednostjo kot pomembnim proizvodnim dejavnikom v Uniji. V ta namen bi bilo treba z enostavnim postopkom obveščanja zagotoviti, da je pristojni organ v drugi državi članici obveščen o načrtovani dejavnosti. (21) Zaradi preprečevanja prihodnjih sporov med rejskimi društvi, ki želijo svoje storitve ponuditi rejcem, in organi, ki so zavrnili priznanje novih rejskih društev, ki konkurirajo z že obstoječimi, je bilo treba ločiti uradno priznanje rejskega društva ali organizacije od odobritve načrtovanega rejskega programa. (22) Zaradi različnih pritožb, ki jih je morala Komisija obravnavati v preteklih letih, je videti, da bi ta uredba morala jasno urejati odnos med rejskim društvom, ki ustanavlja hčerinsko rodovniško knjigo za posamezno pasmo čistopasemskih plemenskih enoprstih kopitarjev, in rejskim društvom, ki trdi, da je vzpostavilo rodovniško knjigo o poreklu navedene pasme. (23) Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da sprejme delegirane akte za spremembo Priloge I, da bi se merila za priznavanje rejskih društev in podjetij ter za odobritev rejskih programov prilagodila razvoju v rejskem sektorju. (24) Pojasniti je treba razmerje med rejci in rejskimi društvi in podjetji, zlasti da se zagotovi njihova pravica do članstva v rejskih društvih in podjetjih ter pravica sodelovati v rejskem programu na geografskem območju, kjer se ta izvaja. Rejska društva bi morala imeti pravila, ki preprečujejo diskriminacijo rejcev zaradi njihovega porekla, hkrati pa morajo zagotavljati minimalno raven storitev. (25) Na podlagi pridobljenih izkušenj, zlasti pri uporabi Direktive 90/427/EGS, v manjši meri pa tudi direktiv 89/361/EGS in 2009/157/ES, se je pokazalo, da so potrebna natančnejša pravila za učinkovito reševanje sporov med rejci in rejskimi društvi, ki bo temeljilo na jasno določenih poslovnikih ter opisanih pravicah in dolžnostih članov. To je najlažje doseči tako, da se spori rešujejo znotraj pravnega sistema države članice, v kateri nastanejo. Komisija pa bi morala sodelovati samo pri reševanju sporov med subjekti iz različnih držav članic in pri sporih, ki jih ni mogoče učinkovito rešiti znotraj pravnih sistemov držav članic, v katerih nastanejo. (26) Rejska društva, ki vzpostavijo in vodijo rodovniške knjige za čistopasemsko plemensko govedo, prašiče, ovce, koze in enoprste kopitarje, in rejska podjetja, ki vzpostavijo in vodijo registre za hibridne plemenske prašiče, bi morala v svoje rodovniške knjige in registre vpisovati plemenske živali ne glede na državo članico izvora živali ali lastnikov živali ter navedene živali ustrezno razvrstiti v skladu z njihovimi dednimi vrednostmi lastnosti, kadar je to predvideno v rejskem programu. (27) Rejskim društvom bi bilo treba tudi dovoliti, da ustvarijo dodatne dele in v okviru svojega rejskega programa vanj uvrstijo živali, ki ne izpolnjujejo meril za čistopasemske plemenske živali zadevne pasme. (28) Vendar pa bi moralo biti rejskim društvom, ki vodijo rodovniške knjige za nekatere čistopasemske plemenske enoprste kopitarje, dovoljeno, da še naprej določajo merila za vpis čistopasemskih enoprstih kopitarjev v navedene rodovniške knjige, in sicer zaradi potrebe po urejanju vpisa takih enoprstih kopitarjev, kadar so pridobljeni z umetnimi metodami razmnoževanja. (29) Vse čistopasemske plemenske živali, ki so vpisane v rodovniške knjige, razen enoprstih kopitarjev, so identificirane v skladu z zakonodajo Unije o zdravju živali. Pri čistopasemskih plemenskih enoprstih kopitarjih rejska društva izvedejo tudi identifikacijo konjev in oslov, ki jih vpišejo v svoje rodovniške knjige ali jih registrirajo za vpis ter izdajo identifikacijske dokumente (potne liste). Tako zagotavljajo storitve ne le za rejce, temveč tudi za pristojni organ, ki je odgovoren za identifikacijo in registracijo koristnih domačih živali. Vendar pa so bili v okviru tega sistema ustanovljeni številni organi, ki izdajajo potne liste, zaradi česar je otežen uradni nadzor nad skladnostjo z zakonodajo Unije o higieni živil in zdravilih za uporabo v veterinarski medicini v primerih, v katerih bistvene informacije niso bile na voljo pristojnim veterinarskim organom, na primer ob odsotnosti osrednje podatkovne baze, skupni visoki standardi za kakovost identifikacijskih dokumentov niso bili upoštevani, uradni nadzor pa je bil pomanjkljiv. Zato je treba zahtevati, da se tudi čistopasemski plemenski enoprsti kopitarji vpišejo v njihove rodovniške knjige v skladu z njihovo identifikacijo zdravstvenega stanja živali, hkrati pa pristojnim veterinarskim organom omogočiti, da priznana rejska društva pod določenimi pogoji pooblastijo za uradno izdajanje identifikacijskih dokumentov za čistopasemske plemenske enoprste kopitarje. (30) Da bi bilo mogoče pogoje za vpis čistopasemskih plemenskih živali v rodovniške knjige in za vpis hibridnih plemenskih prašičev v registre prilagoditi razvoju v sektorju reje, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejem delegiranih aktov za ustrezno spremembo Priloge II. (31) Sprejem plemenskih živali za pleme, naravni pripust ali oploditev z biomedicinsko pomočjo bi bilo treba urediti na ravni Unije, da se preprečijo ovire v trgovini, zlasti v primerih, ko so bili na takih plemenskih živalih opravljeni preskusi lastne proizvodnosti ali je bila ocenjena njihova genetska vrednost v skladu s pravili iz te uredbe, zlasti iz Priloge III k Uredbi. (32) Medtem ko so bila pravila za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti plemenskega goveda, prašičev, ovc in koz, pri katerih se preskuša omejeno število lastnosti, določena na ravni Unije, pa pri čistopasemskih plemenskih enoprstih kopitarjih zaradi različnih zahtev za posamezno pasmo, uporabo in selekcijo taka pravila doslej še niso bila usklajena. Pravila za posamezno pasmo za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti so namreč trenutno določena v izvorni rodovniški knjigi za pasmo konj. (33) Komisijo bi bilo treba pooblastiti za določitev pogojev za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti tudi za čistopasemske plemenske enoprste kopitarje in za spremembo sedanjih pogojev iz Priloge III, da se upošteva tehnični in znanstveni napredek ali razvoj pravnega okolja, ki vpliva na preskušanje, na primer Uredba Sveta št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“)[14], ali da se na zahtevo držav članic vključijo pogoji za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti čistopasemskih plemenskih enoprstih kopitarjev. (34) Preskuse lastne proizvodnosti in oceno genetske vrednosti lahko izvajajo ustanove, ki jih imenuje rejsko društvo ali podjetje. Navedene imenovane ustanove sodelujejo z referenčnimi središči Evropske unije, ki jih določi Komisija. Zato bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da z izvedbenimi akti določi referenčna središča Evropske unije, podeliti pa bi ji bilo treba tudi potrebna pooblastila za sprejem delegiranih aktov, ki opisujejo dolžnosti in naloge takih središč, in sicer po potrebi s spremembo Priloge IV. Navedena referenčna središča so upravičena do pomoči Unije v skladu z Odločbo Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine[15]. Rejskim društvom pri preskušanju lastne proizvodnosti in pri ocenjevanju genetske vrednosti čistopasemskega plemenskega goveda trenutno pomaga referenčno središče Evropske unije Interbull Centre, imenovano z Odločbo Sveta 96/463/ES z dne 23. julija 1996 o določitvi referenčnega organa, odgovornega za usklajevanje enotnih testnih metod in ocenjevanja rezultatov za čistopasemsko plemensko govedo[16]. (35) Ker so v tej uredbi določene le podrobne določbe o vzreji goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev, je treba Komisijo pooblastiti za sprejem delegiranih aktov o priznavanju rejskih društev, odobritvi rejskih programov, vpisu plemenskih živali v rodovniške knjige, preskušanju lastne proizvodnosti, ocenjevanju genetske vrednosti in o sprejemu za pleme ter za sprejem izvedbenih aktov o zootehniških spričevalih, ki se nanašajo na trgovino s plemenskimi živalmi drugih vrst in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter na njihov uvoz v Unijo, če je to potrebno za odpravljanje trgovinskih ovir. (36) Uvoz plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala je bistvenega pomena za evropsko kmetijstvo. Uvoz plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala bi zato moral potekati pod pogoji, ki so skoraj povsem v skladu s pravili, ki se uporabljajo za trgovino med državami članicami. Vendar pa bi morale biti plemenske živali in njihov zarodni material do vpisa v glavni del rodovniške knjige ali registra v Uniji upravičene le, če raven uradnega nadzora, ki se izvaja v tretji državi izvoznici, zagotavlja enako zanesljivost podatkov o poreklu ter rezultatov preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti kot v Uniji. Poleg bi morali rejski organi v tretjih državah vzajemno sprejemati plemenske živali in njihov zarodni material iz zadevnega rejskega društva ali podjetja, priznanega v Uniji. (37) Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi[17] določa, da Komisija določi nomenklaturo blaga, in sicer „kombinirano nomenklaturo“ ali s kratico „KN“, ki hkrati izpolnjuje zahteve skupne carinske tarife, zunajtrgovinske statistike Skupnosti ter drugih politik Unije v zvezi z uvozom ali izvozom blaga. Priloga I k navedeni uredbi navaja oznake KN za čistopasemsko plemensko govedo, prašiče, ovce, koze in enoprste kopitarje ter seme samcev goveda ter določa, da se izvzamejo iz običajne stopnje dajatev. V tem primeru mora biti navedenim živalim in njihovemu zarodnemu materialu priloženo ustrezno zootehnično spričevalo, ki dokazuje njihovo razvrstitev v čistopasemske plemenske živali ali njihov zarodni material. (38) Ob vstopu v Unijo se za plemenske živali in njihov zarodni material zahtevajo veterinarski pregledi v skladu z Direktivo Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS[18] ter z Direktivo Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav[19]. Poleg tega se za navedeno blago zahtevajo tudi potrebni zootehniški pregledi iz te uredbe. (39) Komisija je sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zdravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009 in 1107/2009, uredb (EU) št. 1151/2012 in [….]/2013 ter direktiv 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES in 2009/128/ES (uredba o uradnem nadzoru)[20]. Navedena uredba naj bi razveljavila Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali[21] in Direktivo Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi[22] ter direktivi 91/496/EGS in 97/78/EGS, nekatera pravila iz navedenih aktov pa naj bi se s potrebnimi spremembami vključila v navedeno novo uredbo. Zootehniški in genealoški pogoji za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov uvoz v Unijo pa naj ne bi bili vključeni na področje uporabe navedene uredbe. Zato je treba v tej uredbi določiti pravila o uradnem nadzoru in drugih uradnih dejavnosti v zvezi s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom. (40) Za učinkovito uporabo pravil Unije o plemenskih živalih in njihovem zarodnem materialu iz te uredbe morajo pristojni organi držav članic med seboj sodelovati in si po potrebi zagotavljati upravno pomoč. Zato bi morala biti splošna pravila o upravni pomoči in sodelovanju podobna tistim iz naslova IV Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, s potrebnimi prilagoditvami določena v tej uredbi. (41) Za primere, ko se pri uradnem nadzoru v državah članicah ali pregledih pri uvozu plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v Unijo ugotovijo neskladnosti z zootehniškimi in genealoškimi zahtevami, ki so za tak uvoz določene v tej uredbi, ki bi lahko povzročile motnje v trgovini s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji, bi bilo treba Komisijo s to uredbo pooblastiti za sprejem posebnih ukrepov za omejitev vpliva takih neskladnosti. (42) Pristojni organ države članice bi moral imeti tudi potrebna pooblastila za izvrševanje zootehniških in genealoških pravil Unije o plemenskih živalih, ki jih določa ta uredba, vključno z začasnim preklicem odobritve rejskega programa ali preklicem priznanja rejskega društva ali podjetja v primeru neupoštevanja zootehniških in genealoških pravil iz te uredbe. (43) Komisija bi morala po potrebi izvajati nadzor v državah članicah, zlasti ob upoštevanju rezultatov uradnega nadzora, ki ga izvajajo države članice, da bi zagotovila uporabo zootehniških in genealoških pravil iz te uredbe v vseh državah članicah. (44) Ko gre za pripravo seznamov tretjih držav, iz katerih bi bilo treba dovoliti uvoz plemenskih živali in njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov v Unijo, za določitev pogojev za tak uvoz, pridobitev informacij o delovanju dvostranskih sporazumov in v primeru kakršne koli resne kršitve pogojev za tak uvoz, določenih v tej uredbi, bi bilo treba Komisijo po potrebi pooblastiti za izvajanje nadzora v tretjih državah v imenu Unije. (45) Ker bo ta uredba razveljavila in nadomestila direktive 88/661/EGS, 89/361/EGS, 90/427/EGS, 94/28/ES in 2009/157/ES, je treba razveljaviti tudi akte Komisije, sprejete na podlagi navedenih direktiv, ter jih nadomestiti z delegiranimi ali izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe. Zato bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejem navedenih delegiranih in izvedbenih aktov. (46) Da se zagotovi pravilna uporaba te uredbe in njena dopolnitev ali sprememba prilog od I do V k tej uredbi, bi bilo treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti za sprejem aktov v zvezi z uporabljenimi postopki in merili ter zahtevanimi pogoji za priznanje rejskih društev in podjetij, odobritev rejskih programov, vpis živali v rodovniške knjige in registre, sprejem plemenskih živali za pleme, naravni pripust in oploditev z biomedicinsko pomočjo, izvajanje preskusov lastne proizvodnosti in ocene genetske vrednosti, opredelitev zootehniških in genealoških zahtev za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom ter njihov uvoz iz tretjih držav, za opis dolžnosti in nalog referenčnega središča. (47) Komisiji bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe podeliti pooblastilo za sprejem aktov v zvezi s trgovino s čistopasemskimi plemenskimi živalmi, ki niso govedo, prašiči, ovce, koze in enoprsti kopitarji, in njihovim zarodnim materialom ter v zvezi z njihovim uvozom v Unijo, da se bodo lahko države članice odzvale na motnje v trgovini, zlasti da se bodo lahko odzvale v primeru, ko redki pasmi grozi izumrtje ali ko obstaja tveganje, povezano z zaščito genetske raznovrstnosti. (48) Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. (49) Komisiji bi bilo treba podeliti izvedbena pooblastila, da bi se zagotovili enotni pogoji izvajanja določb iz te uredbe v zvezi s seznamom rejskih društev in podjetij, imenovanjem referenčnih središč za zagotovitev enotne uporabe metod preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti plemenskih živali, v zvezi z vzorci zootehniških spričeval, ki so priložena plemenskim živalim in njihovemu zarodnemu materialu, ter nekaterimi pravili za izvajanje uradnega nadzora. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[23]. (50) Pravila iz direktiv Sveta 87/328/EGS, 88/661/EGS, 89/361/EGS, 90/118/EGS, 90/119/EGS, 90/427/EGS, 91/174/EGS, 94/28/ES in 2009/157/ES ter Odločbe Sveta 96/463/ES je treba nadomestiti s pravili iz te uredbe ter delegiranimi in izvedbenimi akti Komisije, sprejetimi v skladu s to uredbo. Zato bi bilo treba navedene pravne akte razveljaviti. (51) Naslednje odločbe Komisije z merili za posamezne živalske vrste za odobritev ali priznanje rejskih društev in podjetij, vpis plemenskih živali v rodovniške knjige, sprejem za pleme in umetno osemenitev, za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti so bile sprejete v skladu s temeljnimi akti iz uvodne izjave 46: Odločba Komisije 84/247/EGS z dne 27. aprila 1984 o določitvi meril za priznanje rejskih organizacij in združenj, ki vodijo ali vzpostavijo rodovniške knjige za čistopasemsko plemensko govedo[24], Odločba Komisije 84/419/EGS z dne 19. julija 1984 o določitvi meril za vpis govedi v rodovniške knjige[25], Odločba Komisije 2006/427/ES z dne 20. junija 2006 o določitvi metod za spremljanje proizvodnih lastnosti in metod za napovedovanje genetske vrednosti čistopasemskega plemenskega goveda[26], Odločba Komisije 89/501/EGS z dne 18. julija 1989 o določitvi pogojev za priznanje in nadzor rejskih združenj in rejskih organizacij, ki vzpostavijo ali vodijo rodovniške knjige za čistopasemske plemenske prašiče[27], Odločba Komisije 89/502/EGS z dne 18. julija 1989 o pogojih za vpis čistopasemskih plemenskih prašičev v rodovniške knjige[28], Odločba Komisije 89/504/EGS z dne 18. julija 1989 o določitvi pogojev za priznanje in nadzor rejskih združenj, rejskih organizacij in zasebnih podjetij, ki vzpostavijo ali vodijo registre za hibridne plemenske prašiče[29], Odločba Komisije 89/505/EGS z dne 18. julija 1989 o določitvi pogojev za vpis hibridnih plemenskih prašičev v registre[30], Odločba Komisije 89/507/EGS z dne 18. julija 1989 o metodah za ocenjevanje proizvodnih lastnosti in za napovedovanje genetske vrednosti čistopasemskih in hibridnih plemenskih prašičev[31], Odločba Komisije 90/254/EGS z dne 10. maja 1990 o določitvi pogojev za priznanje rejskih organizacij in združenj, ki vzpostavljajo ali vodijo rodovniške knjige za čistopasemske plemenske ovce in koze[32], Odločba Komisije 90/255/EGS z dne 10. maja 1990 o določitvi pogojev za vpis čistopasemskih plemenskih ovc in koz v rodovniške knjige[33], Odločba Komisije 90/256/EGS z dne 10. maja 1990 o metodah za merjenje in ocenjevanje proizvodnih lastnosti ter napovedovanje genetske vrednosti čistopasemskih plemenskih ovc in koz[34], Odločba Komisije 90/257/EGS z dne 10. maja 1990 o določitvi meril za sprejetje čistopasemskih plemenskih ovc in koz za pleme ter o uporabi njihovega semena, jajčnih celic ali zarodkov[35], Odločba Komisije 92/353/EGS z dne 11. junija 1992 o določitvi meril za priznanje ali odobritev organizacij in združenj, ki vodijo ali vzpostavijo rodovniške knjige za registrirane kopitarje[36], Odločba Komisije 96/78/ES z dne 10. januarja 1996 o določitvi pogojev za vpis in registracijo kopitarjev v rodovniške knjige za pleme[37]. Ta uredba določa pravila, ki bodo nadomestila pravila iz navedenih aktov Komisije. (52) Ta uredba določa podobna pravila kot Odločba Komisije 92/354/EGS z dne 11. junija 1992 o določitvi pravil za zagotavljanje koordinacije med organizacijami in združenji, ki vodijo ali vzpostavijo rodovniške knjige za registrirane kopitarje[38]. (53) Odločba Komisije 89/503/EGS z dne 18. julija 1989 o zootehniškem spričevalu za čistopasemske plemenske prašiče, njihovo seme, jajčne celice in zarodke[39], Odločba Komisije 89/506/EGS z dne 18. julija 1989 o zootehniškem spričevalu za hibridne plemenske prašiče, njihovo seme, jajčne celice in zarodke[40], Odločba Komisije 90/258/EGS z dne 10. maja 1990 o določitvi zootehniških spričeval za čistopasemske plemenske ovce in koze, njihovo seme, jajčne celice in zarodke[41], Odločba Komisije 96/79/ES z dne 12. januarja 1996 o določitvi zootehniških spričeval za seme, jajčne celice in zarodke registriranih kopitarjev[42], Odločba Komisije 2005/379/ES z dne 17. maja 2005 o zootehniških spričevalih in podatkih za čistopasemsko plemensko govedo, njihovo seme, jajčne celice in zarodke[43], Uredba Komisije (ES) št. 504/2008 z dne 6. junija 2008 o izvajanju direktiv Sveta 90/426/EGS in 90/427/EGS v zvezi z metodami za identifikacijo kopitarjev [44], Odločba Komisije 96/509/ES z dne 18. julija 1996 o genealoških in zootehniških pogojih za uvoz semena nekaterih živali[45] so bile sprejete v skladu s temeljnimi akti iz uvodne izjave 45. (54) Za zagotovitev pravne jasnosti in preprečevanje podvajanja bi bilo treba akte Sveta razveljaviti šele, ko so odločbe Komisije, v katerih so določena merila za posamezne živalske vrste za odobritev ali priznanje rejskih društev in podjetij, vpis plemenskih živali v rodovniške knjige, sprejem za pleme in umetno osemenitev, za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti, ki so vključena tudi v to uredbo, razveljavljene z delegiranim aktom, vzorci zootehniških spričeval za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom ter za uvoz plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v Unijo iz tretjih držav pa so določeni z izvedbenimi akti. Zato je treba zagotoviti, da se ta uredba ne začne uporabljati prej kot osemnajst mesecev po datumu začetka njene veljavnosti. SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I Splošne določbe Člen 1 Predmet urejanja in področje uporabe 1. Ta uredba določa: (a) zootehniška in genealoška pravila za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim semenom, jajčnimi celicami in zarodki v Uniji ter uvoz plemenskih živali in njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov v Unijo; (b) pravila o članstvu in reševanju sporov v rejskih društvih in podjetjih; (c) splošna pravila o uradnem nadzoru v rejskih društvih in podjetjih ter njihovih rejskih programih za plemenske živali, vključno z uporabo semena, jajčnih celic in zarodkov, da se preveri skladnost s pravili iz točke (a), o drugih uradnih dejavnostih, upravni pomoči, sodelovanju in izvrševanju s strani držav članic; (d) splošna pravila o nadzoru, ki ga izvaja Komisija v državah članicah in tretjih državah. 2. Ta uredba se ne uporablja za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim semenom, jajčnimi celicami in zarodki v Uniji oziroma za njihov uvoz v Unijo, kadar so namenjeni tehničnim ali znanstvenim poskusom, ki se izvajajo pod nadzorom pristojnega organa. 3. Do sprejetja morebitnih delegiranih ali izvedbenih ukrepov, določenih v tej uredbi, lahko države članice še naprej uporabljajo svoja nacionalna zootehniška in genealoška pravila o trgovini s plemenskimi živalmi in njihovim semenom, jajčnimi celicami in zarodki ter uvozu plemenskih živali in njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov v zadevno državo članico, če navedena pravila v zvezi z uvozom niso ugodnejša od tistih, ki urejajo trgovino v Uniji. Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „žival“ pomeni naslednje domače živali: (i) govedo (Bos taurus in Bubalus bubalis), prašiči (Sus scrofa), ovce (Ovis aries) in koze (Capra hircus); (ii) enoprsti kopitarji (Equus caballus in Equus asinus); (iii) živali, razen tistih iz točk (i) in (ii), za katere so bili sprejeti delegirani akti v skladu s členom 35(1) ali 45(1); (b) „plemenska žival“ pomeni čistopasemsko plemensko žival in hibridnega plemenskega prašiča; (c) „zarodni material“ pomeni semena, jajčne celice in zarodke, odvzete ali pridobljene od plemenskih živali za namene oploditve z biomedicinsko pomočjo; (d) „rejsko društvo“ pomeni katero koli rejsko organizacijo ali združenje rejcev, ki jo oz. ga priznava pristojni organ države članice v skladu s členom 4(2) za izvajanje rejskega programa čistopasemskih plemenskih živali, vpisanih v rodovniške knjige, ki jih to društvo vodi ali vzpostavi; (e) „rejsko podjetje“ pomeni katero koli rejsko organizacijo, združenje rejcev ali zasebno podjetje, ki jo oz. ga priznava pristojni organ države članice v skladu s členom 4(2) za izvajanje rejskega programa za čistopasemske plemenske prašiče, vpisane v register, ki ga to podjetje vodi ali vzpostavi; (f) „rejski organ“ pomeni katero koli rejsko organizacijo, združenje rejcev, zasebno podjetje, živinorejsko organizacijo ali uradno službo v tretji državi, ki jo oz. ga je v zvezi s čistopasemskimi plemenskimi govedom, prašiči, ovcami, kozami ali enoprstimi kopitarji ali hibridnimi plemenskimi prašiči sprejela uradna služba v tretji državi za uvoz plemenskih živali za pleme v Unijo; (g) „pristojni organ“ pomeni centralni organ države članice in kateri koli drugi organ, ki mu je bila dodeljena navedena odgovornost in je pristojen za: (i) priznavanje rejskih društev in rejskih podjetij ter odobritev rejskih programov, ki jih ta društva oz. podjetja izvajajo za plemenske živali; (ii) organizacijo uradnega nadzora nad rejskimi društvi in rejskimi podjetji v skladu s pravili iz člena 46 in delegiranih aktov, sprejetih na podlagi člena 52(1); (iii) zagotavljanje pomoči drugim državam članicam in tretjim državam v primeru ugotovljenih neskladnosti iz členov 53, 54, 55 in 56; (iv) organizacijo drugih uradnih dejavnosti v skladu s pravili iz te uredbe; (h) „priznavanje“ pomeni formalno in uradno izjavo pristojnega organa, da je bila podana ocena rejskega društva in da izpolnjuje zahteve iz člena 4(2); (i) „čistopasemska plemenska žival“ pomeni naslednje domače živali: (i) živali iz točke (a)(i), ki so potomci staršev in starih staršev, vpisanih v glavni del rodovniške knjige iste pasme, ter ki so same vpisane v knjigo ali registrirane in primerne za vpis v glavni del take rodovniške knjige v skladu s členom 19; (ii) živali iz točke (a)(ii), ki so potomci staršev, vpisanih v glavni del rodovniške knjige iste pasme, ter ki so same vpisane v knjigo ali registrirane in primerne za vpis v glavni del take rodovniške knjige v skladu s členom 19; (iii) živali, ki niso navedene v alinejah (i) in (ii) te točke, za katere so v delegiranih aktih, sprejetih v skladu s členoma 35(1) oz. 45(1), določena posebna zootehniška in genealoška pravila za trgovino z navedenimi plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter njihov uvoz v Unijo; (j) „hibridni plemenski prašič“ pomeni žival iz vrste prašičev, ki je vpisana v register in je nastala z načrtnim križanjem: (i) čistopasemskih plemenskih prašičev različnih pasem ali linij; (ii) plemenskih prašičev, ki so sami nastali s križanjem (hibridi) različnih pasem ali linij; (iii) plemenskih prašičev, ki spadajo v eno ali drugo kategorijo iz točke (i) ali (ii); (k) „rodovniška knjiga“ pomeni katero koli rodovniško knjigo za govedo oz. prašiče, rodovniško knjigo za ovce in koze, rodovniško knjigo za konje, datoteko ali podatkovni medij, ki ga oz. jo vodi rejsko društvo in v katerega oz. katero so vpisane ali za vpis registrirane čistopasemske plemenske živali, za katere se izvaja rejski program, z navedbo podrobnosti o njihovih prednikih in po potrebi njihovih dednih vrednosti lastnosti; (l) „odobritev“ pomeni dovoljenje, ki ga pristojni organ podeli rejskemu društvu ali rejskemu podjetju za izvajanje njegovega rejskega programa v skladu s členom 8(1); (m) „glavni del“ pomeni oddelek v rodovniški knjigi, v katerega je vpisana ali za vpis registrirana čistopasemska plemenska žival; (n) „razred“ pomeni horizontalno razdelitev glavnega dela, v katerega so vpisane plemenske živali glede na njihove lastnosti; (o) „dedna vrednost lastnosti“ pomeni količinsko opredeljiva dedna značilnost plemenske živali; (p) „register“ pomeni vsako datoteko ali podatkovni medij, ki ga oz. jo vodi rejsko podjetje in v katero oz. katerega so vpisani hibridni plemenski prašiči, za katere se bo izvajal rejski program, s podrobnostmi o njihovih prednikih; (q) „uradni nadzor“ pomeni kakršno koli obliko nadzora, ki jo pristojni organ ali Komisija izvaja za preverjanje skladnosti z zootehniškimi in genealoškimi pravili iz te uredbe; (r) „druge uradne dejavnosti“ pomenijo katero koli dejavnost, razen uradnega nadzora, ki jo izvajajo pristojni organi v skladu s to uredbo, da zagotovijo uporabo zootehniških in genealoških pravil iz te uredbe; (s) „zootehniško spričevalo“ pomeni uradna rejska spričevala, uradna potrdila ali certificirane komercialne dokumente, ki zagotavljajo informacije o poreklu, identifikaciji in po potrebi genetski oceni plemenskih živali ali njihovega zarodnega materiala in ki morajo biti priloženi plemenskim živalim in njihovemu zarodnemu materialu, kadar se premikajo iz ene države članice v drugo ali se uvažajo v Unijo; (t) „enotna življenjska številka“ je enotna 15-mestna alfanumerična koda, ki vključuje podatke o posameznem enoprstem kopitarju ter podatkovno bazo in državo, v kateri so bili takšni podatki prvič evidentirani v skladu s šifrskim sistemom enotne življenjske številke kopitarjev[46] (UELN), ter zajema: (i) šestmestno identifikacijsko kodo, ki je skladna z UELN, za podatkovno bazo, ki jo vodi organ za izdajo potnih listov, ki je izdal identifikacijski dokument v skladu z zakonodajo Unije o zdravju živali , sledi pa ji: (ii) devetmestna individualna identifikacijska številka enoprstega kopitarja; (u) „uvoz“ pomeni premik plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala na eno od ozemelj iz Priloge VI; (v) „zootehniški pregled“ pomeni pregled dokumentov in identitete plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala, uvoženih v Unijo, da se preveri skladnost z zootehniškimi pogoji iz člena 42 ter zootehniškimi in genealoškimi pravili iz delegiranih aktov, sprejetih v skladu s členom 45(1); (w) „pregled dokumentov“ pomeni preučitev uradnih spričeval, uradnih potrdil in drugih dokumentov, vključno z dokumenti komercialne narave, ki morajo biti priloženi pošiljkam: (i) plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala, uvoženih v Unijo, kot je določeno v členu 39; (ii) čistopasemskih plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala, uvoženih v Unijo, kot je določeno v delegiranih aktih, sprejetih v skladu s členom 45(1); (x) „pregled identitete“ je vizualni inšpekcijski pregled, s katerim se preveri, ali se vsebina in označitev pošiljke, vključno z oznakami na živalih, zalivkah in prevoznih sredstvih, ujemajo z informacijami v zootehniških spričevalih, uradnih potrdilih in drugih spremnih dokumentih; (y) „neskladnost“ pomeni neizpolnjevanje zootehniških in genealoških pravil iz te uredbe. Člen 3 Splošna zootehniška in genealoška pravila za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov v Unijo Trgovina s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter uvoz plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v Unijo nista prepovedana, omejena ali ovirana zaradi zootehniških ali genealoških razlogov, razen tistih iz te uredbe. Diskriminacija plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala, lastnikov ali rejcev plemenskih živali, rejskih društev, podjetij ali organov na podlagi države izvora je prepovedana. POGLAVJE II Priznavanje rejskih društev in podjetij v državah članicah in odobritev rejskih programov Oddelek 1 Priznavanje rejskih društev in podjetij Člen 4 Priznavanje rejskih društev in podjetij 1. Rejska društva in podjetja lahko zaprosijo pristojni organ za priznanje v skladu z odstavkom 2. 2. Pristojni organ prizna vsako rejsko društvo ali podjetje, ki zaprosi za priznanje, če izpolnjuje naslednje zahteve: (a) ima sedež na ozemlju države članice, v kateri je pristojni organ; (b) v vlogi prikaže, da je izpolnjuje zahteve iz dela 1 Priloge I; (c) v vlogi opredeli: (i) naravo svojega rejskega programa, ki mora biti namenjen: – ohranitvi pasme ali – izboljšanju pasme ali križanca; (ii) obseg svojega rejskega programa in pravila, ki jih je društvo ali podjetje določilo v skladu z zahtevami iz dela 2, v primerih čistopasemskih enoprstih kopitarjev pa v skladu z delom 3 Priloge I; (iii) geografsko območje, na katerem namerava izvajati rejski program. 3. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi s spremembami zahtev za priznanje rejskih društev in podjetij iz dela 1, v primeru čistopasemskih plemenskih enoprstih kopitarjev pa iz dela 3 Priloge I, da se upoštevajo različna rejska društva in podjetja, ki jih to zadeva. Člen 5 Odstopanje od člena 4(2)(b) glede priznavanja rejskih društev 1. Z odstopanjem od člena 4(2)(b) lahko pristojni organ zavrne priznanje rejskega društva, ki izpolnjuje zahteve iz dela 1 Priloge I, če bi rejski program navedenega rejskega društva ogrozil ohranjanje ali gensko raznovrstnost čistopasemskih plemenskih živali, vpisanih in primernih za vpis v rodovniško knjigo, ki jo je v navedeni državi članici že priznano rejsko društvo vzpostavilo za navedeno pasmo. 2. Za namene odstavka 1 lahko pristojni organ ustrezno upošteva naslednja merila: (a) število rejskih društev, ki so za navedeno pasmo že priznana v državi članici, v kateri ima rejsko društvo vložnik sedež; (b) velikost populacije čistopasemskih plemenskih živali navedene pasme v navedeni državi članici; (c) možen genski prispevek drugih rejskih društev, ki so priznana v drugih državah članicah ali tretjih državah, za isto pasmo. Člen 6 Zavrnitev priznanja rejskih društev in podjetij 1. Kadar namerava pristojni organ iz člena 4 zavrniti priznanje rejskega društva ali podjetja, mu predloži utemeljeno obrazložitev nameravane zavrnitve in hkrati rejskemu društvu ali podjetju zagotovi pravico do pritožbe zoper navedeno nameravano zavrnitev v 30 dneh od datuma prejema utemeljene obrazložitve. 2. Kadar pristojni organ po obravnavi pritožbe iz odstavka 1 potrdi svojo odločitev, rejskemu društvu ali podjetju v 30 dneh od datuma prejema pritožbe predloži utemeljeno obrazložitev odločitve, da zavrne njegovo priznanje, ter hkrati Komisijo obvesti o svoji odločitvi in o razlogih zanjo. Člen 7 Seznam priznanih rejskih društev in podjetij 1. Države članice pripravijo in posodabljajo seznam rejskih društev in podjetij, ki jih je priznal njihov pristojni organ v skladu s členom 4(2), in tak seznam javno objavijo. 2. Seznam iz odstavka 1 vključuje naslednje informacije: (a) ime, kontaktne podatke in spletno stran rejskega društva ali podjetja; (b) pasmo ali križanca, za katerega je bil rejski program odobren; (c) v primeru čistopasemskih plemenskih enoprstih kopitarjev pa ime in kontaktne podatke rejskega društva, ki vodi rodovniško knjigo o poreklu pasme. 3. Države članice na seznamu iz odstavka 1 navedejo začasni preklic odobritve rejskega programa v skladu s členom 61(2)(f). 4. Države članice s seznama iz odstavka 1 nemudoma črtajo katero koli rejsko društvo ali podjetje, katerega priznanje je bilo preklicano v skladu s členom 61(2)(g). 5. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi vzorčne obrazce, s katerimi države članice obveščajo javnost o seznamu priznanih rejskih društev in podjetij iz odstavka 1. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 72(2). Oddelek 2 Odobritev rejskih programov Člen 8 Odobritev rejskih programov, ki jih izvajajo rejska društva in podjetja 1. Pristojni organ odobri rejski program rejskega društva ali podjetja, ki ga je priznal v skladu s členom 4(2), če rejsko društvo ali podjetje vloži vlogo za odobritev svojega rejskega programa, v kateri dokaže skladnost z zahtevami iz člena 4(2)(c), navedenimi v delu 2, v primeru čistopasemskih enoprstih kopitarjev pa v delu 3 Priloge I. 2. Pristojni organ iz člena 4 lahko dovoli rejskim društvom in podjetjem, da tehnično vodenje svoje rodovniške knjige ali registra ter druge posebne vidike svojih rejskih programov oddajo zunanjim izvajalcem, če: (a) so rejska društva in podjetja še naprej odgovorna pristojnemu organu za zagotavljanje skladnosti z zahtevami iz člena 4(2)(c); (b) ni navzkrižja interesov med navedenim zunanjim izvajalcem in gospodarskimi dejavnostmi rejcev, ki sodelujejo v rejskem programu. 3. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi s spremembami zahtev za odobritev rejskih programov iz dela 2, v primeru čistopasemskih enoprstih kopitarjev pa iz dela 3 Priloge I, da se upoštevajo različni rejski programi, ki jih izvajajo rejska društva in podjetja. Člen 9 Obveščanje in odobritev rejskih programov, ki se izvajajo v državah članicah, ki niso država članica, v kateri je rejsko društvo ali podjetje priznano 1. Kadar je iz obsega rejskega programa ali geografskega območja, na katerem naj bi se program izvajal, mogoče sklepati, da namerava rejsko društvo ali podjetje program izvesti za plemenske živali, ki bivajo v drugi državi članici, pristojni organ iz člena 8(1): (a) obvesti pristojni organ navedene druge države članice vsaj 90 koledarskih dni pred načrtovanim začetkom rejskega programa; (b) pristojnemu organu iz točke (a) skupaj z navedenim obvestilom predloži izvod vloge za odobritev rejskega programa iz člena 8(1). 2. Pristojni organ iz odstavka 1(a) tega člena lahko v 90 dneh od prejema obvestila iz navedenega odstavka zavrne odobritev rejskega programa, ki ga na ozemlju njegove države članice izvaja rejsko društvo, ki ga je priznal pristojni organ iz člena 8(1), kadar: (a) se odobreni rejski program v navedeni državi članici že izvaja za čistopasemske plemenske živali iste pasme; (b) bi odobritev nadaljnjega rejskega programa povzročila razdrobljenost populacije čistopasemskih plemenskih živali v navedeni državi članici v obsegu, ki bi ogrozil ohranitev ali gensko raznovrstnost navedene pasme. 3. Če pristojni organ iz odstavka 1(a) v 90 dneh ne odgovori na obvestilo iz navedenega odstavka, to pomeni, da je rejski program odobren. 4. Pristojni organ države članice, v kateri je rejsko društvo ali podjetje priznano ali v kateri je vložilo vlogo za priznanje v skladu s členom 4, čim prej obvesti rejsko društvo ali podjetje o odgovoru na obvestilo iz odstavka 1(a) tega člena. 5. Kadar namerava pristojni organ iz odstavka 1(a) zavrniti odobritev v skladu z odstavkom 2, Komisijo obvesti o tej nameri ter poda utemeljeno razlago. POGLAVJE III Pravice in obveznosti rejcev, rejskih društev in podjetij Člen 10 Pravice rejcev, ki sodelujejo v rejskih programih, odobrenih v skladu s členom 8(1) ali členom 9 1. Kadar pravila rejskega društva ali podjetja omogočajo članstvo, lahko rejci zaprosijo: (a) za članstvo v takih rejskih društvih ali podjetjih; (b) za sodelovanje v rejskem programu v okviru obsega in geografskega območja dejavnosti, ki je bil odobren v skladu s členom 8(1) ali členom 9. 2. Kadar pravila rejskega društva ali podjetja ne omogočajo članstva, lahko rejci, ki sodelujejo v rejskem programu, odobrenem v skladu s členom 8(1) ali členom 9, zaprosijo: (a) da se njihove čistopasemske plemenske živali vpišejo v glavni del rodovniške knjige, ki ga je za posamezno pasmo vzpostavilo rejsko društvo v skladu s členom 17(1); (b) da se njihove živali vpišejo v dodatni del rodovniške knjige, ki ga je za posamezno pasmo vzpostavilo rejsko društvo v skladu s členom 17(3); (c) da se njihovi hibridni plemenski prašiči vpišejo v register, ki ga je za križance vzpostavilo rejsko podjetje v skladu s členom 24; (d) sodelujejo pri preskušanju lastne proizvodnosti in genetskem ocenjevanju v skladu s členom 27; (e) da se jim zagotovi zootehniško spričevalo v skladu s členom 33(1) in (2). 3. Rejci imajo pravico izbrati rodovniško knjigo ali register, v katero oz. katerega želijo vpisati svoje plemenske živali v skladu s členoma 19 in 24. Člen 11 Pravice rejcev, ki spodbijajo odločitev rejskega društva 1. Rejci lahko uporabijo ukrepe iz člena 13, kadar menijo, da je rejsko društvo neupravičeno zavrnilo: (a) vlogo v skladu s členom 10(1); (b) vlogo za vpis čistopasemskih plemenskih živali v glavni del rodovniške knjige v skladu s členom 19; (c) vlogo za vpis živali v dodatni del rodovniške knjige v skladu s členom 20(3); (d) sprejetje čistopasemske plemenske živali za: (i) pleme v skladu s členom 21 ali (ii) umetno osemenitev v skladu s členom 23(1); (e) sprejem čistopasemskih plemenskih živali ali njihovega semena za uradne preskuse lastne proizvodnosti in oceno genetske vrednosti v skladu s členom 23(2); (f) sprejem rezultatov preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti, opravljenih v skladu s členom 27. 2. Rejci lahko uporabijo ukrepe iz člena 13, kadar menijo, da rejsko društvo ni izvedlo preskusov lastne proizvodnosti ali ocene genetske vrednosti v skladu s členom 27. Člen 12 Pravice rejcev, ki spodbijajo odločitev rejskega podjetja 1. Rejci lahko uporabijo ukrepe iz člena 13, kadar menijo, da je rejsko društvo neupravičeno zavrnilo: (a) vlogo za vpis hibridnih plemenskih prašičev v register v skladu s členom 24; (b) sprejem hibridnega plemenskega prašiča za umetno osemenitev v skladu s členom 26(1); (c) sprejem hibridnega plemenskega prašiča ali njegovega semena za preskušanje lastne proizvodnosti v skladu s členom 26(2); (d) sprejem rezultatov preskušanja lastne proizvodnosti, opravljenega v skladu s členom 27. 2. Rejci lahko uporabijo ukrepe iz člena 13, če menijo, da rejsko podjetje ni izvedlo preskusov lastne proizvodnosti ali ocene genetske vrednosti v skladu s členom 27. Člen 13 Ukrepi, ki so na voljo rejcem, ki spodbijajo odločitev rejskega društva ali podjetja 1. V primerih iz členov 11 in 12 lahko rejci: (a) pridobijo mnenje neodvisnega strokovnjaka; (b) se v 30 dneh od datuma prejema zavrnitve iz členov 11(1) in 12(1) ali rezultatov preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti iz členov 11(2) in 12(2) od rejskega društva ali podjetja pritožijo zoper te zavrnitve ali rezultate. 2. V pritožbi iz odstavka 1(b) mora rejec opisati dejstva in razloge in jih po možnosti utemeljiti z mnenjem neodvisnega strokovnjaka iz odstavka 1(a), zaradi katerih meni, da: (a) odločitev rejskega društva ali podjetja za zavrnitev ni v skladu s členi 19, 21, 23, 27, 28, 30 ali 32 ali (b) rezultati preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti niso bili pridobljeni v skladu s členom 27. Člen 14 Reševanje sporov 1. Kadar rejsko društvo ali podjetje zavrne pritožbo rejca, vloženo v skladu s členom členu 13(1)(b), o tem obvesti rejca in pristojni organ, ki je priznal rejsko društvo ali podjetje v skladu s členom 4(2), v 30 dneh od datuma odločitve o zavrnitvi pritožbe. 2. Pristojni organ iz člena 8(1) ali člena 9 lahko razveljavi odločitev rejskega društva ali podjetja, kadar meni, da ta odločitev ni v skladu s členi 19, 21, 23, 27, 28, 30 ali 32. 3. Države članice zagotovijo, da je na voljo pritožbeni postopek in da so odločitve glede pritožbe sprejete v razumnem času. V ta namen se lahko pristojni organ odloči, da ustanovi posebno sodišče, ki lahko razveljavi odločitve rejskega društva ali podjetja, kadar meni, da je rejsko društvo ali podjetje neupravičeno zavrnilo pritožbo, ki jo je vložil rejec. Člen 15 Pravice rejskih društev in podjetij 1. Rejska društva in podjetja imajo v zvezi s svojimi rejskimi programi, odobrenimi v skladu s členom 8(1) ali členom 9, naslednje pravice: (a) izvajati svoje rejske programe v okviru obsega in geografskega območja dejavnosti, ki sta opredeljena v skladu s členom 4(2)(c); (b) samostojno opredeliti in izvajati svoje rejske programe, pri čemer skladnost s členom 4(2) nadzira pristojni organ. 2. Rejska društva ali podjetja, ki omogočajo članstvo, imajo pravico, da: (a) zavrnejo prošnjo za članstvo, če plemenske živali ne spadajo v rejski program ali na geografsko območje iz točk (ii) in (iii) člena 4(2)(c); (b) izključijo rejce iz članstva, če ti rejci ne izpolnjujejo svojih dolžnosti, določenih v poslovniku v skladu s točko 3(e) dela 1 Priloge I. Člen 16 Obveznosti rejskih društev in podjetij 1. Rejska društva in podjetja, ki omogočajo članstvo, določijo pravice in dolžnosti svojih članov v poslovniku v skladu z odstavkom 3(e) dela 1 Priloge I. 2. Rejska društva v okviru svojega rejskega programa, odobrenega v skladu s členom 8(1) ali členom 9, v svoje rodovniške knjige vpišejo čistopasemske plemenske živali, rejska podjetja pa v svoje registre vpišejo hibridne plemenske prašiče, ki jih gojijo na gospodarstvih na geografskem območju dejavnosti, opredeljenem v skladu s členom 4(2)(c). 3. Rejska društva in podjetja so predvsem odgovorna za preprečevanje in po potrebi reševanje sporov, do katerih lahko pride med rejci ter med rejci in rejskimi društvi ali podjetji pri izvajanju rejskih programov, odobrenih v skladu s členom 8(1) ali členom 9, pri čemer upoštevajo pravila, ki jih je v skladu s členom 14(3) določila država članica, v kateri pride do spora, in pravila iz točke 3 dela 1 Priloge I. POGLAVJE IV Vpis plemenskih živali v rodovniške knjige in registre ter sprejem za pleme, umetno osemenitev in preskuse Oddelek 1 Vpis čistopasemskih plemenskih živali v rodovniške knjige, ki jih vodijo rejska društva, in sprejem za pleme, umetno osemenitev in preskuse Člen 17 Zgradba rodovniških knjig 1. Rodovniške knjige imajo glavni del, kamor se lahko vpišejo čistopasemske plemenske živali, ki izpolnjujejo zahteve iz poglavij I in II dela 1 Priloge II, ali se registrirajo za vpis. 2. Rejska društva lahko glavni del razdelijo v razrede, v katere se po različnih merilih ali postopkih, ki jih določi rejsko društvo, vpišejo čistopasemske plemenske živali glede na njihove dedne vrednosti lastnosti. Navedena merila in postopki lahko na primer zahtevajo preskušanje lastne proizvodnosti ali ocenjevanje genetske vrednosti čistopasemskih plemenskih živali pred vpisom v posamezen razred glavnega dela v skladu s členom 27 ali v skladu z delegiranim aktom, sprejetim na podlagi člena 28(1), ali katero koli drugo ocenjevanje, opisano v rejskem programu, odobrenem v skladu s členom 8(1) ali členom 9. Rejska društva lahko razrede razdelijo glede na spol in starost. 3. Rejska društva lahko poleg glavnega oddelka iz odstavka 1 tega člena ustvarijo enega ali več dodatnih delov rodovniške knjige za živali iste vrste, ki niso primerne za vpis v glavni del, če živali izpolnjujejo zahteve iz člena 20(1), pravila rejskega društva pa omogočajo vnos potomcev navedenih živali v glavni del v skladu s pravili, kot so določena v: (a) točki 3 poglavja III dela 1 Priloge II v primeru samic goveda, prašičev, ovc in koz ali (b) v točki 4 poglavja III dela 1 Priloge II v primeru samcev in samic enoprstih kopitarjev. 4. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v zvezi s spremembami pravil iz točk 3 in 4 poglavja III dela 1 Priloge II, v skladu s katerimi se lahko potomci živali, ki so vpisane v dodatni del, vpišejo v glavni del rodovniške knjige. Člen 18 Posebni del rodovniške knjige 1. Pristojni organ lahko odobri rejski program, ki zahteva, da se z odstopanjem od člena 17(2) v posebni del rodovniške knjige vpišejo čistopasemski plemenski prašiči, ovce in koze, ki: (a) so vpisani v glavni del rodovniške knjige za navedeno pasmo, ki jo vodi rejsko društvo v drugi državi članici ali tretji državi; (b) imajo posebne lastnosti, po katerih se razlikujejo od populacije iste pasme v državi članici, v kateri je rejski programa odobren. 2. Države članice, ki nameravajo uporabiti odstopanje iz odstavka 1, Komisijo in druge države članice o tem vnaprej obvestijo ter podajo utemeljeno razlago. Člen 19 Vpis čistopasemskih plemenskih živali v glavni del 1. Rejska društva na zahtevo rejcev vpišejo ali registrirajo za vpis v glavni del vse čistopasemske plemenske živali pasme, za katero izvajajo rejski program, ki izpolnjujejo zahteve iz dela 1 Priloge II. 2. Rejska društva ne smejo zavrniti vpisa čistopasemske plemenske živali v glavni del svoje rodovniške knjige z utemeljitvijo, da je ta žival za isto pasmo, v primeru programa križanja pa za drugo pasmo, že vpisana v glavni del rodovniške knjige, ki jo je vzpostavilo rejsko društvo, priznano v skladu s členom 4(2), v drugi državi članici, ali rejski organ v skladu s členom 36(1) v tretji državi. 3. Kadar je glavni del razdeljen na razrede, vpiše rejsko društvo čistopasemske plemenske živali, ki izpolnjujejo merila za vpis v glavni del, v razred, ki ustreza dednim vrednostim lastnosti navedenih čistopasemskih plemenskih živali, brez diskriminacije na podlagi njihovega izvora v drugi državi članici ali tretji državi. 4. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi s spremembami zahtev za vpis čistopasemskih plemenskih živali v glavni del rodovniških knjig, določen v poglavjih I in II dela 1 Priloge II. Člen 20 Vpis živali v dodatne dele 1. Rejska društva na zahtevo rejcev v ustrezen dodatni del, določen v členu 17(3), vpišejo živali iz vrst, za katere izvajajo rejski program, vendar niso primerne za vpis v glavni del, če navedene živali izpolnjujejo pogoje iz točk 1 in 2 poglavja III dela 1 Priloge II. 2. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi s spremembami pogojev za vpis živali v dodatne dele rodovniških knjig, ki so določeni v poglavju III dela 1 Priloge II. Člen 21 Sprejem čistopasemskih plemenskih živali za pleme 1. Rejska društva zaradi zootehniških ali genealoških razlogov, razen tistih, ki izhajajo iz uporabe člena 19, ne smejo izključiti uporabe čistopasemskih plemenskih živali, vpisanih v glavni del njihove rodovniške knjige, za pleme z naslednjimi reproduktivnimi tehnikami: (a) naravni pripust; (b) odvzem in uporaba jajčnih celic in zarodkov ter njihova uporaba za razplod; (c) odvzem semena plemenskih živali, na katerih so bili po potrebi izvedeni preskusi lastne proizvodnosti in ocena genetske vrednosti v skladu s členom 27 ali delegiranim aktom, sprejetim na podlagi člena 28(1); (d) umetna osemenitev s semenom iz točke (c); (e) „in vitro“ pridobivanje in uporaba za razplod zarodkov, pridobljenih iz jajčnih celic iz točke (b), oplojenih s semenom iz točke (c). 2. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi z merili za: (a) sprejem čistopasemskih plemenskih živali za pleme s strani rejskih društev; (b) odvzem in uporabo zarodnega materiala čistopasemskih plemenskih živali za razplod. Člen 22 Metode preverjanja identitete 1. Rejska društva zahtevajo, da se čistopasemsko plemensko govedo in samci čistopasemskih plemenskih ovc in koz mlečnih pasem identificirajo z določanjem njihove krvne skupine ali na kateri koli ustrezen vsaj enako zanesljiv način, kadar se uporabljajo za: (a) odvzem semena za umetno osemenitev; (b) odvzem jajčnih celic in zarodkov. 2. Na zahtevo države članice ali evropskega združenja rejskih društev za čistopasemske živali zadevnih vrst lahko Komisija z izvedbenimi akti odobri metode za preverjanje identitete čistopasemskega plemenskega goveda in samcev čistopasemskih plemenskih ovc in koz mlečnih pasem, ki so vsaj enako zanesljive kot analiza krvne skupine navedenih čistopasemskih plemenskih živali, pri čemer upošteva tehnični napredek in priporočila evropskih referenčnih središč iz člena 31. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 72(2). Člen 23 Sprejem semena za umetno osemenitev in „in vitro“ oploditev jajčnih celic ter čistopasemskih plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala za preskuse 1. Rejska društva ne smejo prepovedati uporabe semena za umetno osemenitev čistopasemskih plemenskih samic ali „in vitro“ oploditev jajčnih celic, odvzetih čistopasemskim plemenskim samicam, če je bilo seme odvzeto čistopasemskim plemenskim živalim darovalkam: (a) iz vrst goveda, prašičev, ovc in koz, ki so bile sprejete za odvzem semena za umetno osemenitev ali „in vitro“ oploditev jajčnih celic v državi članici na podlagi preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti, izvedenih v skladu s členom 27 in Prilogo III; (b) iz vrst enoprstih kopitarjev, ki so bile sprejete za odvzem semena za umetno osemenitev ali „in vitro“ oploditev jajčnih celic na podlagi rejskega programa, odobrenega v skladu s členom 8(1) ali členom 9. 2. Rejsko društvo, ki izvaja rejski program za isto pasmo v drugi državi članici, sprejme čistopasemske plemenske živali in njihov zarodni material, vpisane v glavni del rodovniške knjige, ki jo je vzpostavilo rejsko društvo, priznano v eni državi članici, za preskušanje lastne proizvodnosti in po potrebi tudi ocenjevanje genetske vrednosti pod istimi pogoji in količinskimi omejitvami, kot veljajo za čistopasemske plemenske živali in njihov zarodni material, vpisane v rodovniško knjigo za isto pasmo, ki jo je vzpostavilo rejsko društvo, priznano v državi članici, v kateri se izvajajo preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti v skladu s členom 27. 3. Za namene odstavkov 1 in 2 zarodni material čistopasemskih plemenskih živali iz navedenih odstavkov odvzame, obdeluje in skladišči osemenjevalno središče za pridobivanje ali skladiščenje semena ali skupina za odvzem in pridobivanje zarodkov, ki je uradno odobrena za trgovino s tem blagom znotraj Unije v skladu z zakonodajo Unije o zdravju živali. 4. Komisiji v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi s pogoji za sprejem: (a) čistopasemskih plemenskih enoprstih kopitarjev določenih pasem za umetno osemenitev in „in vitro“ oploditev jajčnih celic; (b) čistopasemskih plemenskih enoprstih kopitarjev določenih pasem in njihovega zarodnega materiala za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti. Oddelek 2 Vpis hibridnih plemenskih prašičev v registre, ki jih vodijo rejska podjetja, ter sprejem za pleme, umetno osemenitev in preskuse Člen 24 Vpis hibridnih plemenskih prašičev v register 1. Rejska podjetja po potrebi na zahtevo svojih članov v svoj register vpišejo vse hibridne plemenske prašiče iste križane pasme, ki izpolnjujejo zahteve iz dela 2 Priloge II. 2. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi s spremembami zahtev za vpis hibridnih plemenskih prašičev v registre iz dela 2 Priloge II. Člen 25 Sprejem hibridnih plemenskih prašičev za pleme 1. Rejska društva na podlagi zootehniških ali genealoških razlogov, razen tistih, ki izhajajo iz uporabe člena 27, ne izključijo uporabe hibridnih plemenskih prašičev, vpisanih v njihove registre, za pleme z naslednjimi reproduktivnimi tehnikami: (a) naravni pripust; (b) odvzem in uporaba za razplod jajčnih celic in zarodkov; (c) odvzem in uporaba semena plemenskih živali, na katerih so bili v skladu s členom 27 ali delegiranim aktom, sprejetim na podlagi člena 28(1), izvedeni preskusi lastne proizvodnosti in ocena genetske vrednosti; (d) umetna osemenitev s semenom iz točke (c); (e) „in vitro“ pridobivanje in uporaba za razplod zarodkov, pridobljenih iz jajčnih celic iz točke (b), oplojenih s semenom iz točke (c). 2. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi z merili za: (a) sprejem hibridnih plemenskih prašičev za pleme s strani rejskih podjetij; (b) odvzem in uporabo za razplod semena, jajčnih celic ali zarodkov hibridnih plemenskih prašičev. Člen 26 Sprejem hibridnih plemenskih prašičev za umetno osemenitev in preskuse 1. Rejska podjetja ne smejo prepovedati uporabe semena za umetno osemenitev ali „in vitro“ oploditev jajčnih celic, odvzetih samicam hibridnih plemenskih prašičev, če je bilo seme odvzeto hibridnim plemenskim prašičem darovalcem, na katerih liniji so bili izvedeni preskusi lastne proizvodnosti in ocena genetske vrednosti v skladu s členom 27 ter Prilogo III. 2. Rejsko podjetje, ki izvaja rejski program za iste križance v eni državi članici, sprejme samce hibridnih plemenskih prašičev in njihovo seme, vpisane v register, ki ga je vzpostavilo rejsko podjetje, priznano v drugi državi članici, za preskušanje lastne proizvodnosti in po potrebi ocenjevanje genetske vrednosti pod istimi pogoji in količinskimi omejitvami, kot se uporabljajo za samce hibridnih plemenskih prašičev in njihovo seme, vpisane v register, ki ga je za iste križance vzpostavilo rejsko podjetje, priznano v državi članici, v kateri se izvajajo preskusi lastne proizvodnosti in ocena genetske vrednosti v skladu s členom 27. 3. Za namene odstavkov 1 in 2 seme živali iz navedenih odstavkov odvzame, obdeluje in skladišči osemenjevalno središče za pridobivanje ali skladiščenje semena, ki je uradno odobreno za trgovino s tem blagom znotraj Unije v skladu z zakonodajo Unije o zdravju živali. 4. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v zvezi s pogoji za sprejem hibridnih plemenskih prašičev za umetno osemenitev in preskuse. POGLAVJE V Preskušanje lastne proizvodnosti, ocenjevanje genetske vrednosti in zootehniška spričevala Člen 27 Metode preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti 1. Kadar rejski program, odobren v skladu s členom 8(1) ali členom 9, zahteva preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti za razvrstitev čistopasemskega plemenskega goveda, prašičev, ovc in koz v rodovniške knjige ter za sprejem samcev plemenskih živali navedenih vrst in njihovega semena za pleme, rejska društva zagotovijo, da so taki preskusi lastne proizvodnosti in ocena genetske vrednosti izvedeni v skladu z naslednjimi pravili iz Priloge III: (a) iz dela 1 za čistopasemsko plemensko govedo; (b) iz poglavja I dela 2 in iz točke 1 poglavja II dela 2 za čistopasemske plemenske prašiče; (c) iz dela 3 za čistopasemske plemenske ovce in koze. 2. Kadar rejski program, odobren v skladu s členom 8(1) ali členom 9, zahteva preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti za razvrstitev čistopasemskih plemenskih enoprstih kopitarjev v rodovniške knjige in za sprejem samcev plemenskih enoprstih kopitarjev in njihovega semena za pleme, rejska društva zagotovijo, da so taki preskusi lastne proizvodnosti in ocena genetske vrednosti izvedeni v skladu z naslednjimi pravili iz Priloge I: (a) iz točke (1)(e) dela 2; (b) iz točk (1)(a)(i) in (b)(i) ter (2)(b) dela 3. 3. Kadar rejski program, odobren v skladu s členom 8(1) ali členom 9, zahteva ocenjevanje genetske vrednosti za razvrstitev hibridnih plemenskih prašičev v registre in za sprejem samcev hibridnih plemenskih prašičev in njihovega semena za pleme, rejska društva zagotovijo, da se ocenjevanje genetske vrednosti izvaja v skladu s pravili iz točke 2 poglavja II dela 2 Priloge III. Člen 28 Delegirana in izvedbena pooblastila v zvezi z zahtevami za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti 1. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi s pravili za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti ter po potrebi za spremembo Priloge III, da se upoštevajo: (a) znanstveni napredek; (b) tehnični razvoj; (c) delovanje notranjega trga ali (d) potreba po zaščiti dragocenih genskih virov. 2. Glede na mnenje neodvisnega strokovnjaka iz člena 13(1)(a) lahko Komisija z izvedbenim aktom določi enotna pravila za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti ter razlago njihovih rezultatov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 72(2). Člen 29 Imenovane ustanove za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti 1. Rejska društva in podjetja imenujejo ustanovo, ki izvaja preskuse lastne proizvodnosti in oceno genetske vrednosti plemenskih živali v skladu s členom 27, kadar je to potrebno za izvajanje njihovega rejskega programa, odobrenega v skladu s členom 8(1) ali členom 9. 2. Pri ustanovah iz odstavka 1 gre lahko za naslednje: (a) delujejo lahko kot specializirane enote, ki so v pristojnosti rejskega društva ali podjetja ali (b) pooblastil jih je pristojni organ, ki je odobril rejski program. 3. Rejska društva in podjetja imajo posodobljen seznam ustanov, ki so jih imenovala v skladu z odstavkom 1, ter take informacije javno objavijo. Člen 30 Obveznosti ustanov, imenovanih v skladu s členom 29(1) 1. Ustanove, ki jih imenujejo rejska društva ali podjetja, kakor je določeno v členu 29(1), na zahtevo pristojnega organa predložijo naslednje informacije: (a) evidenco vseh podatkov o preskušanju lastne proizvodnosti, ki je bilo izvedeno; (b) podatke o rejskem društvu ali podjetju, ki je imenovalo ustanovo, in o pristojnem organu iz člena 29(2)(b); (c) podrobnosti o metodah evidentiranja lastnosti; (d) podrobnosti o vzorcu za opis lastne proizvodnosti, ki se uporablja za analizo rezultatov preskušanja lastne proizvodnosti; (e) podrobnosti o statistični metodi, ki se uporablja za analizo rezultatov preskušanja lastne proizvodnosti za vsako ocenjeno lastnost; (f) podrobnosti o genetskih parametrih za vsako ocenjeno lastnost. 2. Ustanove, ki jih imenujejo rejska društva ali podjetja, kakor je določeno v členu 29(1), javno objavijo in posodabljajo rezultate ocenjevanja genetske vrednosti plemenskih živali, katerih seme se uporablja za umetno osemenitev. Člen 31 Imenovanje referenčnih središč Evropske unije 1. Komisija z izvedbenimi akti imenuje referenčno središče Evropske unije, odgovorno za sodelovanje z rejskimi društvi pri uskladitvi metod za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti čistopasemskega plemenskega goveda. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 72(2). 2. Komisija lahko z izvedbenimi akti imenuje referenčna središča Evropske unije, odgovorna za uskladitev metod preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti čistopasemskih plemenskih živali, ki niso govedo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 72(2). Člen 32 Zahteve za referenčna središča Evropske unije ter njihove dolžnosti in naloge 1. Referenčna središča Evropske unije, imenovana v skladu s členom 31: (a) izpolnjujejo zahteve iz točke 1 Priloge IV; (b) izvajajo dolžnosti in naloge iz točke 2 Priloge IV; (c) sodelujejo z rejskimi društvi in ustanovami, ki jih imenujejo rejska društva v skladu s členom 29(1), da se spodbuja enotna uporaba metod preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti čistopasemskih plemenskih živali, kot je določeno v členu 27. 2. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi s spremembami: (a) zahtev za referenčna središča Evropske unije iz točke 1 Priloge IV; (b) dolžnosti in nalog referenčnih središč Evropske unije iz točke 2 Priloge IV. V delegiranih aktih iz odstavka 2 se ustrezno upoštevajo vrste čistopasemskih plemenskih živali, za katere je treba poenotiti metode preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti, ter znanstveni in tehnični napredek na področju ocenjevanja genetske vrednosti. 3. Komisija lahko pri reviziji referenčnih središč Evropske unije, ki so imenovana v skladu z odstavkom 1 ali 2 člena 31, preveri, ali: (a) izpolnjujejo zahteve iz točke 1 Priloge IV; (b) izvajajo dolžnosti in naloge iz točke 2 Priloge IV. Če se pri navedenih revizijah pokaže, da referenčno središče Evropske unije ne opravlja svojih nalog in dolžnosti, določenih v točki 2 Priloge IV, lahko Komisija zmanjša finančni prispevek Unije, dodeljen v skladu s členom 31 Odločbe Sveta 2009/470/ES, ali prekliče njegovo imenovanje v skladu s postopkom iz člena 72(2). Člen 33 Izdaja, vsebina in oblika zootehniških spričeval za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom znotraj Unije 1. Za namene vpisa plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v rodovniške knjige ali registre izdajo rejska društva in podjetja zootehniška spričevala, ki: (a) vključujejo informacije iz Priloge V; (b) so v skladu z ustreznimi vzorčnimi obrazci zootehniških spričeval, ki so določeni v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu z odstavkom 4. 2. Rejska društva in podjetja, ki izvajajo preskuse lastne proizvodnosti in oceno genetske vrednosti v skladu s svojim rejskim programom, odobrenim v skladu s členom 8(1) ali členom 9, v zootehniškem spričevalu, izdanem za plemensko žival ali njen zarodni material, navedejo: (a) vse razpoložljive rezultate preskušanja lastne proizvodnosti; (b) najnovejše rezultate ocene genetske vrednosti; (c) vse genetske posebnosti in napake, ki vplivajo na dejansko žival in njene starše ter stare starše, kot je določeno v odobrenem rejskem programu. 3. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi z informacijami, ki se zahtevajo v skladu z odstavkom 1(a), in po potrebi spremembami vsebine zootehniških spričeval iz Priloge V. 4. Komisija z izvedbenimi akti določi vzorčne obrazce zootehniških spričeval za plemenske živali in njihovo seme, jajčne celice in zarodke. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 72(2). Člen 34 Odstopanja od pravil za izdajo, vsebino in obliko zootehniških spričeval za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom znotraj Unije 1. Z odstopanjem od člena 33(1) lahko pristojni organ dovoli, da: (a) zootehniška spričevala izdajo osemenjevalna središča za pridobivanje semena ter skupine za odvzem ali pridobivanje zarodkov, ki so odobreni za trgovino s tem zarodnim materialom v skladu z zakonodajo Unije o zdravju živali; (b) so informacije, ki so obvezne v zootehniškem spričevalu, navedene v drugih dokumentih, ki so priloženi čistopasemskemu plemenskemu govedo, prašičem, ovcam ali kozam in hibridnim plemenskim prašičem, če rejsko društvo ali podjetje, ki vodi rodovniško knjigo ali register, potrdi vsebino navedenih drugih dokumentov v skladu s točko 2 dela 1 Priloge V; (c) so informacije, ki so obvezne v zootehniškem spričevalu, navedene v identifikacijskem dokumentu, ki ga izda rejsko društvo v skladu z zakonodajo Unije o zdravju živali v zvezi z identifikacijo enoprstih kopitarjev. 2. Če so rezultati ocenjevanja genetske vrednosti javno dostopni na internetu, lahko rejska društva ali podjetja z odstopanjem od člena 33(2)(b) v zootehniškem spričevalu navedejo spletno stran, na kateri so na voljo navedeni rezultati. POGLAVJE VI Zootehniška in genealoška pravila za trgovino s čistopasemskimi plemenskimi živalmi drugih vrst Člen 35 Delegirana in izvedbena pooblastila glede zootehniških in genealoških pravil za trgovino s čistopasemskimi plemenskimi živalmi iz člena 2(i)(iii) in njihovim zarodnim materialom 1. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi z zootehniškimi in genealoškimi pravili za trgovino s čistopasemskimi plemenskimi živalmi iz člena 2(i)(iii) in njihovim zarodnim materialom, kadar je to potrebno za delovanje notranjega trga ali za zaščito dragocenih genskih virov, in sicer glede: (a) priznavanja rejskih društev; (b) odobritve rejskih programov; (c) pogojev za vpis čistopasemskih plemenskih živali v rodovniške knjige; (d) sprejema navedenih čistopasemskih plemenskih živali za pleme, umetno osemenitev ter odvzem in uporabo njihovega zarodnega materiala s strani rejskih društev; (e) metod za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti navedenih čistopasemskih plemenskih živali; (f) podatkov v zootehniških spričevalih, ki morajo biti priložena navedenim čistopasemskim plemenskim živalim. 2. Če je Komisija sprejela delegirane akte v skladu z odstavkom 1, z izvedbenimi akti določi vzorčne obrazce zootehniških spričeval iz odstavka 1(f) tega člena za čistopasemske plemenske živali iz člena 2(i)(iii) ter njihovo seme, jajčne celice in zarodke. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 72(2). POGLAVJE VII Uvoz iz tretjih držav Člen 36 Rejski organi 1. Rejska društva ali podjetja na zahtevo rejca v svoje rodovniške knjige ali registre vpišejo vse plemenske živali, uvožene v Unijo, in potomce, ki izvirajo iz zarodnega materiala, uvoženega v Unijo, če so plemenske živali ali živali darovalke zarodnega materiala vpisane v rodovniško knjigo ali register rejskega organa v tretji državi, ki: (a) izpolnjuje merila iz člena 37 za vključitev rejskih organov na seznam; (b) je vključen na seznam rejskih organov, o katerih je Komisijo obvestila tretja država, iz katere prihajajo plemenske živali ali njihov zarodni material. 2. Komisija vodi, posodablja in objavlja sezname rejskih organov v tretjih državah iz odstavka 1(b). Člen 37 Merila za vključitev rejskih organov na seznam 1. Komisija na seznam iz člena 36(2) vključi le rejske organe, za katere je od uradne službe tretje države prejela dokumentacijo, ki dokazuje, da rejski organi, ki jih tretja država želi vključiti na seznam, izpolnjujejo naslednje zahteve: (a) izvajajo rejske programe, enakovredne tistim, ki jih rejska društva ali podjetja izvajajo za isto pasmo ali križance, in sicer v zvezi s: (i) pravili, ki se uporabljajo za vpis plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v rodovniške knjige ali registre; (ii) pravili, ki se uporabljajo za sprejem plemenskih živali za pleme; (iii) pravili, ki se uporabljajo za uporabo zarodnega materiala plemenskih živali za preskuse in razplod; (iv) metodami preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti; (b) so pod nadzorom uradne službe v tretji državi, ki ima potrebna pooblastila za izvajanje pravil, enakovrednih pravilom iz te uredbe, ki se nanašajo na: (i) priznavanje rejskih društev in podjetij; (ii) odobritev njihovih rejskih programov; (iii) vpis čistopasemskih plemenskih živali v rodovniške knjige in hibridnih plemenskih prašičev v registre; (iv) njihove metode preskušanja lastne proizvodnosti in ocenjevanja genetske vrednosti. 2. Komisija na seznam iz člena 36(2) vključi le rejske organe iz tretjih držav, za katere je od uradne službe iz odstavka 1 v tretji državi prejela dokumentacijo, ki dokazuje, da imajo rejski organi, ki jih tretja država želi vključiti na seznam, poslovnike, ki zagotavljajo, da: (a) so čistopasemske plemenske živali, ki so jih rejska društva vpisala v rodovniške knjige, brez diskriminacije vpisane ali primerne za vpis v rodovniške knjige za isto pasmo, ki so jih vzpostavili rejski organi v navedeni tretji državi; (b) so hibridni plemenski prašiči, ki so jih rejska podjetja vpisala v register, brez diskriminacije vpisani ali primerni za vpis v registre istih križancev, ki so jih vzpostavili rejski organi v navedeni tretji državi. Člen 38 Sporazumi o izenačitvi 1. Komisija lahko z izvedbenimi akti prizna, da so ukrepi, ki se uporabljajo v tretji državi, enakovredni tistim, ki so v skladu z zootehniško zakonodajo Unije potrebni za: (a) priznanje in nadzor rejskih društev in podjetij iz člena 4 ali delegiranega akta, sprejetega na podlagi člena 35(1); (b) odobritev rejskih programov rejskih društev in podjetij iz člena 8(1) ali delegiranega akta, sprejetega na podlagi člena 35(1); (c) vpis plemenskih živali v rodovniške knjige in registre iz členov 19 in 24 ali delegiranega akta, sprejetega na podlagi člena 35(1); (d) sprejem plemenskih živali za pleme, kot je določeno v členih 21 in 25 ali delegiranem aktu, sprejetem na podlagi člena 35(1); (e) uporabo zarodnega materiala za razplod, kot je določeno v členu 23(1) ali delegiranem aktu, sprejetem na podlagi člena 35(1); (f) uporabo semena za preskuse, kot je določeno v členu 23(2) ali delegiranem aktu, sprejetem na podlagi člena 35(1); (g) preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti, kot je določeno v členu 27 ali delegiranem aktu, sprejetem na podlagi člena 35(1). Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 72(2). 2. Izvedbeni akti iz odstavka 1 se sprejmejo na podlagi: (a) temeljite proučitve informacij in podatkov, ki jih je zadevna tretja država zagotovila v skladu s členom 37(1); (b) kadar je to ustrezno, zadovoljivega rezultata nadzora, opravljenega v skladu s členom 67. 3. Izvedbeni akti iz odstavka 1 lahko določajo podrobnosti glede vstopa plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v Unijo iz zadevne tretje države in lahko vključujejo: (a) vrsto in vsebino zootehniških spričeval ali dokumentov v skladu z zahtevami iz Priloge V, ki morajo biti priloženi plemenskim živalim ali njihovemu zarodnemu materialu; (b) posebne zahteve, ki se uporabljajo za vstop plemenskih živali ali njihovega zarodnega materiala v Unijo, in uradni nadzor, ki ga je treba opraviti ob vstopu v Unijo; (c) po potrebi postopke za oblikovanje in spreminjanje seznamov rejskih organov v zadevni tretji državi, iz katere je dovoljen vstop plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v Unijo. 4. Komisija z izvedbenimi akti nemudoma razveljavi izvedbene akte iz odstavka 1, kadar kateri od pogojev za priznanje enakovrednosti jamstev, danih v času sprejema navedenih aktov, ni več izpolnjen. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 72(2). Člen 39 Zootehniški pogoji za uvoz plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v Unijo 1. Rejci lahko v Unijo uvozijo plemenske živali in njihov zarodni material, ki so vpisani v rodovniško knjigo ali register rejskega organa s seznama, določenega v skladu s členom 36(2) ali členom 7, kadar je bila ugotovljena enakovrednost v skladu s členom 38(1), in jim je priloženo zootehniško spričevalo, kakor je določeno v členu 40, poleg tega pa izpolnjujejo naslednje pogoje: (a) plemenskim živalim so priložena dokazila, iz katerih izhaja, da jih je treba vpisati v rodovniško knjigo rejskega društva ali register rejskega podjetja; (b) seme: (i) je bilo odvzeto plemenskih živalim, na katerih so bili opravljeni preskusi lastne proizvodnosti in ocena genetske vrednosti v skladu s Prilogo III, kadar so taki preskusi in ocenjevanje obvezni v skladu s členom 27(1), ali (ii) je uvoženo v količinah, ki so potrebne za preskušanje lastne proizvodnosti in ocenjevanje genetske vrednosti iz člena 23(2); (c) jajčne celice in zarodki so bili odvzeti oziroma pridobljeni od plemenskih živali, na katerih so bili opravljeni preskusi lastne proizvodnosti in ocena genetske vrednosti v skladu s Prilogo III, kadar so taki preskusi in ocena obvezni v skladu s členom 27(1). 2. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi z zootehniškimi in genealoškimi pravili za uvoz plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v Unijo, da se upoštevajo posebne zootehniške razmere v tretji državi, iz katere izhajajo plemenske živali. Člen 40 Odstopanja od pravil za izdajo, vsebino in obliko zootehniških spričeval za uvoz plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v Unijo 1. Za namene vpisa plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v rodovniške knjige ali registre velja, da zootehniška spričevala iz člena 39(1): (a) izda rejski organ, ki je vključen na seznam v skladu s členom 36(2); (b) vključujejo informacije iz Priloge V; (c) so oblikovana v skladu z vzorčnim obrazcem zootehniškega spričevala, kakor je določen v izvedbenem aktu, sprejetem v skladu z odstavkom 2. 2. Komisija z izvedbenimi akti določi vzorčne obrazce zootehniških spričeval za uvoz plemenskih živali in njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov v Unijo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 72(2). Člen 41 Odstopanja od pravil za izdajo, vsebino in obliko zootehniških spričeval za uvoz plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v Unijo 1. Z odstopanjem od člena 40(1)(a) je lahko zarodnemu materialu priloženo zootehniško spričevalo, ki so ga v imenu rejskega organa iz člena 40(1)(a) izdala osemenjevalna središča za pridobivanje semena ali skupine za odvzem in pridobivanje zarodkov, ki so v skladu z zakonodajo Unije o zdravju živali odobrene za uvoz navedenega zarodnega materiala v Unijo. 2. Z odstopanjem od člena 40(1)(b) so lahko informacije, ki so obvezne v zootehniškem spričevalu: (a) navedene v drugih dokumentih, ki so priloženi plemenskim živalim ali njihovemu zarodnemu materialu, če je rejski organ, ki vodi rodovniško knjigo ali register, potrdil vsebino navedenih dokumentov v skladu s točko 2 dela 1 Priloge V; (b) navedene v obliki sklicevanja na spletno stran, na kateri so dostopni navedeni rezultati, če so rezultati ocenjevanja genetske vrednosti javno objavljeni na spletu. Člen 42 Zootehniški pregledi pri uvozu plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala v Unijo 1. Države članice na mejnih kontrolnih točkah, kjer poteka pregled dokumentov, identitete in fizični pregled v skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. [...] [COM/2013/0265 final - 2013/0140 (COD)], opravijo zootehniške preglede pošiljk plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala, uvoženih v Unijo iz tretjih držav. 2. Za namen odstavka 1 uvozniki plemenskih živali in njihovega zarodnega materiala uradniku, ki opravi pregled dokumentov, identitete in fizični pregled iz odstavka 1, predložijo zootehniško spričevalo, ki mora biti v skladu s členom 39(1) priložen pošiljki. Člen 43 Pogoji za vpis čistopasemskih plemenskih živali, uvoženih v Unijo, v rodovniške knjige 1. Rejska društva v glavni del svoje rodovniške knjige vpišejo čistopasemske plemenske živali: (a) uvožene v Unijo v skladu s členom 39(1)(a); (b) rojene v državi članici kot rezultat oploditve z biomedicinsko pomočjo z uporabo: (i) semena, uvoženega v skladu s členom 39(1)(b); (ii) jajčnih celic ali zarodkov, uvoženih v skladu s členom 39(1)(c). 2. Rejska društva lahko v glavni del svoje rodovniške knjige vpišejo čistopasemske plemenske živali, uvožene v Unijo, ki izpolnjujejo standarde za pasmo iz rejskega programa, odobrenega v skladu s členom 8(1) ali členom 9, če: (a) rejski organ izpolnjuje merila iz člena 37 za vključitev na seznam; (b) je vnos takih čistopasemskih plemenskih živali v glavni del rodovniške knjige predviden v odobrenem rejskem programu; (c) je čistopasemskim plemenskim živalim priloženo zootehniško spričevalo: (i) ki ga je izdal rejski organ iz točke (a); (ii) ki vključuje informacije iz Priloge V. Člen 44 Pogoji za vpis hibridnih plemenskih prašičev, uvoženih v Unijo, v registre 1. Rejska podjetja vnesejo v svoje registre hibridne plemenske prašiče: (a) uvožene v Unijo v skladu s členom 39(1)(a); (b) rojene v državi članici kot rezultat oploditve z biomedicinsko pomočjo z uporabo: (i) semena, uvoženega v skladu s členom 39(1)(b); (ii) jajčnih celic ali zarodkov, uvoženih v skladu s členom 39(1)(c). 2. Rejska podjetja lahko v svoje registre vpišejo hibridne plemenske prašiče, uvožene v Unijo, ki izpolnjujejo standarde za križance iz rejskega programa, odobrenega v skladu s členom 8(1) ali členom 9, in če: (a) rejski organ, ustanovljen v tretji državi, izpolnjuje zahteve iz člena 37; (b) je vpis takih hibridnih plemenskih prašičev v register predviden v odobrenem rejskem programu. POGLAVJE VIII Zootehniški in genealoški pogoji za uvoz čistopasemskih plemenskih živali drugih vrst v Unijo Člen 45 Delegirana in izvedbena pooblastila glede zootehniških in genealoških pravil za uvoz čistopasemskih plemenskih živali iz člena 2(i)(iii) in njihovega zarodnega materiala v Unijo 1. Komisiji se v skladu s členom 71 podeli pooblastilo za sprejem delegiranih aktov v zvezi z uvozom čistopasemskih plemenskih živali iz člena 2(i)(iii) in njihovega zarodnega materiala v Unijo, kadar je to potrebno za delovanje notranjega trga ali za zaščito dragocenih genskih virov, in sicer glede: (a) vključitve rejskih organov na seznam; (b) pogojev za vpis navedenih čistopasemskih živali v rodovniške knjige, ki so jih vzpostavila rejska druš