P7_TA(2014)0121

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/37)

Evropski parlament,

ob upoštevanju obrazloženih mnenj belgijske poslanske zbornice, nemškega zveznega sveta in španskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor in Odbora za ustavne zadeve (A7-0096/2014),

poudarja, da je pri širitvi mandata Europola treba upoštevati točko 31 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (1) ; poudarja, da odločitve zakonodajnega organa, ki takšno širitev podpirajo, ne posegajo v odločitve proračunskega organa v okviru letnega proračunskega postopka;

poziva Komisijo, naj, ko bo o uredbi doseženo soglasje med Evropskim parlamentom in Svetom, v celoti upošteva sporazum, da bi se izpolnile proračunske in kadrovske zahteve za Europol in njegove nove naloge, zlasti Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3), v skladu z odstavkom 42 skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. julija 2012 o decentraliziranih agencijah;

(1) UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

P7_TC1-COD(2013)0091

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. …/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) in razveljavitvi sklepov Sklepa Sveta 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ[Sprememba 1]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 88 in člena 87(2)(b) Pogodbe, [Sprememba 2]

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Europol je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2009/371/PNZ (2) kot subjekt Unije, ki se financira iz splošnega proračuna Unije, da bi podpiral in krepil dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju organiziranega kriminala, terorizma in drugih hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, ter boj proti njim. Sklep 2009/371/PNZ je nadomestil Konvencijo na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o Europolu) (3).

(2) Člen 88 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Europol ureja uredba, sprejeta po rednem zakonodajnem postopku. Zahteva tudi, da se določijo postopki za nadzor dejavnosti Europola, ki ga opravlja Evropski parlament skupaj z nacionalnimi parlamenti v skladu s členom 12(c) PEU in členom 9 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, da bi okrepili demokratično legitimnost in odgovornost Europola evropskim državljanom . Zato je nujno, da se Sklep 2009/371/PNZ nadomesti z uredbo, ki določa pravila o parlamentarnem nadzoru. [Sprememba 3]

(3) Evropska policijska akademija („Cepol“) je bila ustanovljena s Sklepom 2005/681/PNZ (4) , da bi se olajšalo sodelovanje med nacionalnimi policijskimi silami z organizacijo in usklajevanjem dejavnosti usposabljanja z evropsko razsežnostjo policijskega delovanja. [Sprememba 4]

(4) „Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ (5) poziva k razvoju Europola in k temu, da postane „središča točka za izmenjavo informacij med organi pregona držav članic, ponudnik storitev in platforma za dejavnosti kazenskega pregona“. Na podlagi ocene delovanja Europola je treba nadalje izboljšati njegovo operativno učinkovitost, da se izpolni ta cilj. Stockholmski program zastavlja tudi cilj, da se ustvari pristna evropska kultura na področju kazenskega pregona z vzpostavitvijo evropskih programov usposabljanj in programov izmenjave za vse relevantne strokovnjake organov pregona na nacionalni ravni in ravni EU. [Sprememba 5]

(5) Obsežne kriminalne in teroristične mreže so velika nevarnost za notranjo varnost Unije ter varnost in načine preživljanja njenih državljanov. Ocene ogroženosti, ki so na voljo, kažejo, da se kriminalne združbe ukvarjajo z vedno več nedovoljenimi dejavnostmi in delujejo čez mejo. Nacionalni organi pregona morajo zato tesneje sodelovati z enakovrednimi organi v drugih državah članicah. V zvezi s tem je treba Europol opremiti za podporo državam članicam pri preprečevanju, analiziranju in preiskovanju kriminala po vsej Uniji. To so potrdile je potrdila tudi ocene sklepov ocena Sklepa 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ. [Sprememba 6]

(6) Glede na povezave med nalogami Europola in akademije Cepol bi združevanje in racionalizacija funkcij teh agencij izboljšala učinkovitost operativne dejavnosti, ustreznost usposabljanja in učinkovitost policijskega sodelovanja v Uniji. [Sprememba 7]

(7) Sklepa Sklep 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ bi bilo treba zato razveljaviti in ju ga nadomestiti s to uredbo, ki temelji na spoznanjih, pridobljenih pri izvajanju obeh navedenih sklepov navedenega sklepa . Agencija Europol, ustanovljen ustanovljena s to uredbo, bi moral morala nadomestiti in nadaljevati funkcije Europola in akademije Cepol, kot so bile določene z razveljavljenima sklepoma razveljavljenim sklepom . [Sprememba 8]

(8) Ker kazniva dejanja pogosto segajo prek notranjih meja, Europol bi moral Europol podpirati in krepiti ukrepe držav članic in njihovo sodelovanje pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, in boj boju proti njim. Ker je terorizem ena največjih groženj predstavlja grožnjo varnosti Unije, bi moral Europol pomagati državam članicam pri soočanju s skupnimi izzivi na tem področju. Europol bi kot agencija EU za kazenski pregon moral podpirati in krepiti tudi ukrepe in sodelovanje pri preprečevanju tistih oblik kriminala, ki vplivajo na interese EU. Nuditi bi moral tudi podporo pri preprečevanju povezanih kaznivih dejanj, ki so storjena z namenom pridobitve sredstev, omogočanja, izvrševanja dejanj ali zagotavljanja nekaznovanja za dejanja iz pristojnosti Europola, in boj proti njim. [Sprememba 9]

(9) Europol bi moral zagotoviti kakovostnejše, usklajeno in dosledno usposabljanje za uradnike organov pregona vseh razredov znotraj jasnega okvira v skladu z ugotovljenimi potrebami pri usposabljanju. [Sprememba 10]

(10) Europol bi moral imeti možnost, da od držav članic zahteva, naj začnejo, vodijo ali usklajujejo preiskave kaznivih dejanj v posebnih primerih, ko bi čezmejno sodelovanje zagotovilo dodano vrednost. Europol bi moral o takih zahtevkih obvestiti Eurojust. Europol bi moral zahtevek utemeljiti. [Sprememba 11]

(10a) Europol bi moral hraniti zapise o sodelovanju pri dejavnostih skupnih preiskovalnih enot, ki se spopadajo s kriminalom, ki spada na njegovo področje delovanja. [Sprememba 12]

(10b) Kadar se med Europolom in državami članicami vzpostavi sodelovanje v zvezi z določeno preiskavo, bi morali Europol in zadevne države članice pripraviti jasne določbe, v katerih bi opisali posebne naloge, ki jih je treba izvesti, stopnjo udeleženosti v preiskovalnih ali sodnih postopkih držav članic ter porazdelitev odgovornosti in veljavno pravo, ki se uporablja za namene sodnega nadzora. [Sprememba 13]

(11) Za povečanje učinkovitosti Europola kot središčne točke za izmenjavo informacij v Uniji bi bilo treba določiti jasne obveznosti držav članic, da Europolu zagotovijo podatke, ki jih potrebuje za izpolnitev svojih ciljev. Pri izvajanju takih obveznosti bi morale morajo države članice posebno pozornost posvečati zagotavljanju ustreznih le tistih podatkov za boj proti kriminalu, ki veljajo za strateške in operativne prednostne naloge veljajo za strateško in operativno prednostno nalogo v okviru ustreznih političnih instrumentov Unije. Države članice bi morale Europolu zagotoviti tudi kopijo dvostranskih in večstranskih izmenjav informacij z drugimi državami članicami o kaznivih dejanjih, ki spadajo pod cilje Europola , in pri tem navesti vir informacij . Hkrati bi moral Europol povečati raven podpore državam članicam, da se izboljšata medsebojno sodelovanje in izmenjava informacij. Europol bi moral mora predložiti letno poročilo vsem institucijam Unije in nacionalnim parlamentom, v katerem bi navedel navede , v kolikšni meri mu posamezne države članice zagotavljajo informacije. [Sprememba 14]

(12) V vsaki državi članici bi bilo treba vzpostaviti nacionalno enoto, da se zagotovi učinkovito sodelovanje med Europolom in državami članicami. Ta enota bi morala biti glavna zveza med nacionalnimi organi pregona, ustanovami za usposabljanje in Europolom. V tej uredbi bi bilo treba ohraniti vlogo Europolovih nacionalnih enot kot porokov in zagovornic nacionalnih interesov v Agenciji. Nacionalne enote bi bilo treba ohraniti kot stične točke med Europolom in pristojnimi organi, s čimer bi se jim zagotovila osrednja in usklajevalna vloga pri vseh dejavnostih sodelovanja držav članic z Europolom in prek Europola, kar bi zagotovilo enoten odziv posameznih držav članic na zahteve Europola. Vsaka nacionalna enota bi morala Europolu dodeliti vsaj enega uradnika za zvezo, da se zagotovi neprekinjena in učinkovita izmenjava informacij med Europolom in nacionalnimi enotami ter olajša njihovo sodelovanje. [Sprememba 15]

(13) Ob upoštevanju decentralizirane strukture nekaterih držav članic in dejstva, da je treba v nekaterih primerih zagotoviti hitro izmenjavo informacij, bi bilo treba Europolu omogočiti, da pri posameznih preiskavah sodeluje neposredno z organi pregona v državah članicah, pri tem pa redno obvešča svoje nacionalne enote.

(14) Da se zagotovi visoka kakovost, usklajenost in doslednost usposabljanja organov pregona na ravni Unije, bi moral Europol delovati v skladu s politiko usposabljanja organov pregona Unije. Usposabljanje na ravni Unije bi moralo biti na voljo uradnikom organov pregona vseh razredov. Europol bi moral zagotoviti, da se usposabljanje ovrednoti, ugotovitve iz ocen potreb pri usposabljanju pa se upoštevajo pri načrtovanju, da se zmanjša podvajanje. Europol bi moral v državah članicah spodbujati priznavanje usposabljanja na ravni Unije. [Sprememba 16]

(15) Treba je izboljšati tudi upravljanje Europola s stremljenjem k večji učinkovitosti in racionalizaciji postopkov.

(16) V upravnem odboru Europola bi morale biti zastopane Komisija in države članice, da se zagotovi učinkovit nadzor nad njegovim delovanjem. Da se izrazi dvojna pristojnost nove agencije, to sta operativna podpora in usposabljanje za kazenski pregon, bi polnopravni člani Člani upravnega odbora bi morali biti imenovani na podlagi njihovega svojega znanja o sodelovanju na področju kazenskega pregona, nadomestni člani pa bi morali biti imenovani na podlagi njihovega znanja v zvezi z usposabljanjem uradnikov organov pregona. Nadomestni člani bi morali delovati kot polnopravni člani, kadar bi bil polnopravni član odsoten in kadar bi se razpravljalo ali odločalo o usposabljanju. Znanstveni odbor bi moral svetovati upravnemu odboru pri tehničnih vprašanjih o usposabljanju. [Sprememba 17]

(17) Upravni odbor bi moral imeti potrebne pristojnosti, zlasti da določi proračun, preverja njegovo izvajanje, sprejme ustrezna finančna pravila in dokumente načrtovanja, sprejme ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije in boj proti goljufijam, kot tudi pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov, vzpostavi pregledne delovne postopke za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja Europola ter sprejme letno poročilo o dejavnostih. Izvrševati bi moral pooblastila organa za imenovanja v zvezi z uslužbenci agencije, vključno z izvršnim direktorjem. Da se racionalizira postopek odločanja in okrepi nadzor upravnega poslovodenja in proračunskega upravljanja, bi moral upravni odbor imeti tudi pravico, da ustanovi izvršni odbor. [Sprememba 18]

(18) Za zagotovitev učinkovitega vsakodnevnega delovanja Europola bi izvršni direktor moral biti njegov zakoniti predstavnik in upravitelj, ki je popolnoma neodvisen pri izvajanju vseh nalog in zagotavlja, da Europol izvaja naloge, ki so predvidene v tej uredbi. Izvršni direktor bi moral biti odgovoren zlasti za pripravo proračunskih dokumentov in dokumentov načrtovanja, ki jih predloži upravnemu odboru v odločanje, izvajanje letnih in večletnih delovnih programov Europola ter drugih dokumentov načrtovanja.

(19) Europol mora nujno imeti na voljo popolne in najnovejše informacije za namene preprečevanja kriminala, ki spada pod njegove cilje, in boj proti njemu. Zato bi mu bilo treba omogočiti obdelavo podatkov, ki mu jih posredujejo države članice, tretje države, mednarodne organizacije in organi Unije, ter podatkov iz javno dostopnih virov, v kolikor je Europol mogoče šteti za zakonitega prejemnika tovrstnih podatkov, da se razvije razumevanje kriminalnih pojavov in trendov, zbira informacije o kriminalnih združbah ter odkrije povezave med različnimi kaznivimi dejanji. [Sprememba 19]

(20) Europol bi moral za obdelavo podatkov uporabljati nove tehnologije, da se izboljša njegova učinkovitost pri zagotavljanju natančnih analiz kaznivih dejanj organom pregona držav članic. Europolu bi bilo treba omogočiti hitro ugotavljanje povezav med preiskavami in običajnih načinov delovanja različnih kriminalnih združb, preverjanje navzkrižnih zadetkov navzkrižnega ujemanja podatkov in jasen pregled trendov, pri čemer bi bilo treba ohraniti zagotoviti visoko raven varstva osebnih podatkov posameznikov. Zato Europolove zbirke podatkov ne bi smele biti predhodno opredeljene, s čimer se bo Europolu omogočilo, da izbere najučinkovitejšo strukturo informacijske tehnologije. Določiti bi bilo treba namen obdelav in pravice dostopa ter določene dodatne zaščitne ukrepe, da se zagotovi visoka raven varstva podatkov. Pri obdelavi osebnih podatkov je treba upoštevati načelo omejitve namena in načelo sorazmernosti. [Sprememba 20]

(21) Države članice, organi v tretjih državah in mednarodne organizacije bi morali določiti namen, za katerega bi Europol lahko obdelal podatke, ki jih le-ti posredujejo, in omejiti pravice dostopa, da se zagotovi spoštovanje lastništva podatkov in varstvo informacij. Omejitev namena prispeva k preglednosti, pravni varnosti in predvidljivosti ter je posebej velikega pomena na področju policijskega sodelovanja, kjer se posamezniki, na katere se nanašajo podatki, običajno ne zavedajo, kdaj se njihovi osebni podatki zbirajo in obdelujejo, in kjer ima uporaba osebnih podatkov lahko zelo velik vpliv na življenje in svoboščine posameznikov. [Sprememba 21]

(22) Da se zagotovi, da do podatkov dostopajo le tisti, za katere je dostop nujno potreben za izvajanje nalog, bi ta uredba morala določati podrobna pravila o različnih stopnjah pravice dostopa do podatkov, ki jih obdela Europol. Taka pravila ne bi smela posegati v omejitve glede dostopa, ki jih določijo pošiljatelji podatkov, saj bi bilo treba spoštovati načelo lastništva podatkov. Da se zagotovi večja učinkovitost preprečevanja kriminala, ki spada pod cilje Europola, in boj proti njemu, bi moral Europol države članice obvestiti o informacijah, ki jih zadevajo.

(23) Da se izboljša operativno sodelovanje med agencijami in da se zlasti vzpostavijo povezave med podatki, ki so že v lasti različnih agencij, bi Europol moral Eurojustu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) omogočiti dostop do svojih podatkov in iskanje po njih ob upoštevanju posebnih zaščitnih ukrepov . [Sprememba 22]

(24) Europol bi moral vzdrževati sodelovanje z drugimi organi Unije, in organi pregona in ustanovami za usposabljanje organov pregona tretjih držav, mednarodnimi organizacijami in zasebnimi strankami, in sicer v obsegu, ki je potreben za izpolnitev njegovih nalog. [Sprememba 23]

(25) Da se zagotovi operativna učinkovitost, bi bilo treba Europolu omogočiti izmenjavo vseh informacij, razen osebnih podatkov, z drugimi organi Unije, in organi pregona in ustanovami za usposabljanje organov pregona tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami, in sicer v obsegu, ki je potreben za izvajanje njegovih nalog. Ker imajo družbe, podjetja, poslovna združenja, nevladne organizacije in druge zasebne stranke strokovno znanje in podatke, ki so neposredno relevantni za preprečevanje hudih kaznivih dejanj in terorizma ter boj proti njim, bi bilo Europolu treba omogočiti tudi izmenjavo takih podatkov z zasebnimi strankami. Za preprečevanje kibernetskega kriminala, povezanega z ogrožanjem varnosti omrežja in informacij, in boj proti njemu, bi moral Europol v skladu z Direktivo [ime sprejete direktive] Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotovitev visoke ravni varnosti omrežja in informacij po vsej Uniji (*1) sodelovati in izmenjavati informacije, razen osebnih podatkov, z nacionalnimi organi, pristojnimi za varnost omrežja in informacijskih sistemov. [Sprememba 24]

(26) Europolu bi bilo treba omogočiti izmenjavo osebnih podatkov z drugimi organi Unije v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog. Evropski nadzornik za varstvo podatkov podpira omejitev te izmenjave podatkov na tiste posameznike, ki so zagrešili kazniva dejanja, ki sodijo v pristojnost Europola, ali za katere obstaja sum, da bi lahko zagrešili taka kazniva dejanja. [Sprememba 25]

(27) Huda kazniva dejanja in terorizem so pogosto povezani z osebami zunaj ozemlja EU. Zato bi bilo Europolu treba omogočiti izmenjavo osebnih podatkov z organi pregona tretjih držav in mednarodnimi organizacijami, kot je Interpol, in sicer v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog. Pri izmenjavi osebnih podatkov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami mora obstajati ustrezno ravnotežje med nujnostjo zaradi učinkovitega kazenskega pregona in varstvom osebnih podatkov. [Sprememba 26]

(28) Europolu bi bilo treba omogočiti prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji na podlagi sklepa Komisije, da zadevna država ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva podatkov, ali, če ni sklepa o ustreznosti, na podlagi mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila Unija v skladu s členom 218 PDEU, ali sporazuma o sodelovanju, sklenjenega med Europolom in zadevno tretjo državo pred začetkom veljavnosti te uredbe. V skladu s členom 9 Protokola 36 o prehodnih določbah, priloženega k Pogodbi, bi morali taki sporazumi obdržati svoj pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodbe.

(29) Ko prenos osebnih podatkov ne more temeljiti na sklepu Komisije o ustreznosti ali mednarodnem sporazumu, ki ga je sklenila Unija, ali obstoječem sporazumu o sodelovanju, bi morala upravni odbor in evropski nadzornik za varstvo podatkov imeti možnost, da odobrita prenos ali niz prenosov pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi. Če ne velja nič od zgoraj navedenega, bi izvršni direktor moral imeti pooblastilo, da odobri prenos podatkov v izjemnih primerih in za vsak primer posebej, če je to potrebno, da se zaščitijo bistveni interesi države članice, prepreči neposredna nevarnost, povezana s kriminalom ali terorizmom, če je prenos drugače potreben ali zakonsko zahtevan na podlagi pomembnih javnih razlogov, če je oseba, na katero se podatki nanašajo, to dovolila ali če so njeni življenjski interesi v nevarnosti.

(30) Europolu bi bilo treba omogočiti, da obdeluje osebne podatke zasebnih strank in posameznikov, samo če jih nanj prenese nacionalna enota Europola v državi članici v skladu z njeno nacionalno zakonodajo ali kontaktna točka v tretji državi, s katero je vzpostavljeno sodelovanje s sporazumom o sodelovanju, sklenjenim v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred začetkom veljavnosti te uredbe, ali organ tretje države ali mednarodna organizacija, s katerimi je Unija sklenila mednarodni sporazum v skladu s členom 218 Pogodbe.

(31) Informacije, za katere je jasno, da jih je tretja država ali mednarodna organizacija pridobila so bile pridobljene s kršitvijo človekovih pravic, se ne obdelujejo. [Sprememba 27]

(32) Pravila o varstvu podatkov v Europolu bi bilo treba okrepiti in uskladiti z drugimi ustreznimi instrumenti varstva podatkov, ki se uporabljajo v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na področju policijskega sodelovanja v Uniji, da se zagotovi visoka raven varstva posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Čeprav Sklep 2009/371/PNZ zagotavlja trden sistem varstva podatkov za Europol, bi ga bilo treba dodelati, da se Europol uskladi z zahtevami Lizbonske pogodbe, da se izpostavi vse večja vloga Europola, izboljšajo pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, in dodatno okrepi zaupanje med državami članicami in Europolom, ki je potrebno za uspešno izmenjavo informacij. Pravila o varstvu podatkov v Europolu bi bilo treba okrepiti , opirati pa bi se morala na načela, na katerih temelji Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali instrument, ki to uredbo nadomešča , da se zagotovi visoka raven varstva posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov , in na druga načela varstva podatkov, vključno z načelom odgovornosti, oceno učinka na varstvo podatkov, vgrajeno zasebnostjo in privzeto zasebnostjo ter obveščanjem o kršitvah varstva osebnih podatkov . Novi okvir za varstvo podatkov institucij in organov EU bi se moral, čim bo sprejet, uporabljati tudi za Europol. Ker Kot priznava Pogodbi priložena izjava Izjava št. 21 priznava specifičnost , je zaradi posebne narave obdelave osebnih podatkov v okviru kazenskega pregona za Europol treba določiti posebna pravila za varstvo osebnih podatkov in prost pretok takih podatkov , bi morala ki morajo temeljiti na členu 16 PDEU in biti Europolova pravila o varstvu podatkov samostojna in usklajena z drugimi ustreznimi instrumenti varstva podatkov, ki se uporabljajo na področju policijskega sodelovanja v Uniji, zlasti s Konvencijo št. 108 (7) in njenim Dodatnim protokolom z dne 8. novembra 2001, Priporočilom št. R(87) Sveta Evrope (8) ter Okvirnim sklepom strogim sistemom varstva podatkov iz Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (9) [zamenjati z ustrezno direktivo, veljavno ob sprejetju]. Preglednost je ključni del varstva podatkov, saj omogoča uresničevanje drugih načel in pravic v zvezi z varstvom podatkov. Da se izboljša preglednost, bi Europol moral imeti pregledne politike na področju varstva podatkov in zagotoviti njihovo enostavno dostopnost za javnost, tako da bi določbe v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in razpoložljivimi sredstvi za uresničevanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki, opredelil v razumljivi obliki ter jasnem in preprostem jeziku, poleg tega pa bi moral objaviti tudi seznam mednarodnih sporazumov in sporazumov o sodelovanju, ki jih je sklenil s tretjimi državami, organi Unije in mednarodnimi organizacijami. [Sprememba 28]

(33) Osebne podatke bi bilo treba v največji možni meri razlikovati glede na stopnjo njihove točnosti in zanesljivosti. Dejstva bi bilo je treba razlikovati od osebnih ocen, da se zagotovijo tako varstvo posameznikov kot tudi kakovost in zanesljivost informacij, ki jih obdeluje Europol. [Sprememba 29]

(33a) Glede na posebno naravo Agencije bi morala ta imeti svoj posebni režim za zagotavljanje varstva podatkov, ki v nobenem primeru ne sme biti blažji od splošnih pravil, ki veljajo v Uniji in njenih agencijah. Reforme v zvezi s splošnimi pravili o varstvu podatkov bi torej morale čim prej začeti veljati za Europol, najkasneje pa dve leti po začetku veljavnosti novih splošnih pravil; do omenjene uskladitve pravil med posebnim režimom Europola in posebnimi pravili EU o varstvu podatkov bi moralo priti prej kot v dveh letih od sprejema vsake nove ureditve s tega področja. [Sprememba 30]

(34) Na področju policijskega sodelovanja se obdelujejo osebni podatki v zvezi z različnimi kategorijami oseb, na katere se podatki nanašajo. Europol bi moral čim jasneje razlikovati med osebnimi podatki različnih kategorij oseb, na katere se podatki nanašajo. Osebne podatke oseb, kot so žrtve, priče in osebe z relevantnimi informacijami, ter osebne podatke mladoletnikov bi bilo treba še posebej varovati. Zato jih Europol ne bi smel obdelovati, razen če je to nujno potrebno za preprečevanje kriminala, ki spada pod cilje Europola, in boj proti njemu, ter če ti podatki dopolnjujejo druge osebne podatke, ki jih je Europol že obdelal.

(35) Ob upoštevanju temeljnih pravic do varstva osebnih podatkov Europol ne bi smel shranjevati osebnih podatkov dlje, kot je potrebno za izvajanje njegovih nalog. Najpozneje tri leta po vnosu podatkov bi bilo treba preveriti, ali je potrebno njihovo nadaljnje hranjenje. [Sprememba 32]

(36) Europol bi moral izvajati ustrezne tehnične in organizacijske mora izvajati vse potrebne ukrepe, da se zagotovi varnost osebnih podatkov. [Sprememba 33]

(37) Vsaka oseba bi morala imeti pravico dostopa do osebnih podatkov, ki jo zadevajo, do popravkov nepravilnih podatkov in izbrisa ali preprečevanja dostopa do podatkov, ki jo zadevajo, če ti podatki niso več potrebni. Pravice osebe, na katero se podatki nanašajo, in njihovo uveljavljanje ne bi smeli vplivati na obveznosti Europola, zanje pa bi morale veljati omejitve, določene v tej uredbi. [Sprememba 34]

(38) Varstvo pravic in svoboščin oseb, na katere se podatki nanašajo, zahteva jasno razdelitev odgovornosti na podlagi te uredbe. Države članice bi zlasti morale biti odgovorne za točnost in posodabljanje podatkov, ki so jih prenesle na Europol, ter za zakonitost takega prenosa. Europol bi moral biti odgovoren za točnost in posodabljanje podatkov, ki jih zagotovijo drugi pošiljatelji podatkov. Europol bi moral mora zagotoviti tudi, da so podatki obdelani pravično in zakonito, da so zbrani in obdelani za določen namen, da so točni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se obdelujejo, ter da se ne shranjujejo dlje, kot je to potrebno za namen, za katerega so obdelani. [Sprememba 35]

(39) Europol bi moral zaradi preverjanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja ter zagotavljanja ustrezne neoporečnosti in varnosti podatkov hraniti zapise zbiranja, spreminjanja, dostopa do osebnih podatkov ali njihovega razkrivanja, združevanja ali izbrisa. Europol bi moral biti je zavezan k sodelovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in na zahtevo omogočiti omogoči dostop do zapisov ali dokumentacije, da se lahko uporabijo za spremljanje postopkov obdelave. [Sprememba 36]

(40) Europol bi moral imenovati pooblaščenca za varstvo podatkov, ki bi mu pomagala pri spremljanju skladnosti z določbami te uredbe. Pooblaščencu za varstvo podatkov bi moralo biti omogočeno, da neodvisno in učinkovito opravlja svoje dolžnosti in naloge. Pooblaščenec za varstvo podatkov bi moral imeti na razpolago sredstva, potrebna za izpolnjevanje svojih nalog. [Sprememba 37]

(41) Neodvisna, pregledna, odgovorna in učinkovita struktura za nadzor, ki ima zadostna pooblastila, je bistvena za varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, kot zahtevata člen 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU. Nacionalni organi, pristojni za nadzor obdelave osebnih podatkov, bi morali preverjati, ali države članice zakonito obdelujejo osebne podatke. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pa bi moral preverjati, ali Europol zakonito obdeluje podatke, in izvajati svoje funkcije popolnoma neodvisno. [Sprememba 38]

(42) Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nacionalni nadzorni organi bi morali sodelovati drug z drugim pri posebnih vprašanjih, ki zahtevajo nacionalno sodelovanje, in da se zagotovi dosledna uporaba te uredbe v vsej Uniji.

(43) Ker Europol obdeluje tudi neoperativne osebne podatke, ki niso povezani s preiskavami kaznivih dejanj, kot so osebni podatki zaposlenih pri Europolu, ponudnikov storitev ali obiskovalcev, bi se morala za obdelavo takšnih podatkov uporabljati Uredba (ES) št. 45/2001. [Sprememba 40]

(44) Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral obravnavati in preiskati pritožbe, ki jih vložijo osebe, na katere se podatki nanašajo. Preiskavo na podlagi pritožbe bi bilo treba izvesti v obsegu, primernem za posamezni primer potrebnem za popolno pojasnitev , in je lahko predmet sodne presoje. Nadzorni organ bi moral posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v primernem roku nemudoma obvestiti o stanju zadeve in odločitvi o pritožbi. [Sprememba 41]

(45) Vsak posameznik bi moral imeti pravico do pravnega sredstva proti odločitvam evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki ga zadevajo.

(46) Za Europol bi morala veljati splošna pravila o pogodbeni in nepogodbeni odgovornosti, ki se uporabljajo za institucije, agencije in organe Unije, z izjemo odgovornosti za nezakonito obdelavo podatkov.

(47) Pri zadevnih posameznikih je lahko včasih nejasno, ali je škoda, ki so jo utrpeli zaradi nezakonite obdelave podatkov, posledica dejanj Europola ali države članice. Zato bi morala biti Europol in država članica, v kateri se je zgodil dogodek, zaradi katerega je oseba utrpela škodo, skupno in solidarno odgovorna.

(48) Za zagotovitev, da bo Zaradi spoštovanja vloge parlamentov pri nadzoru evropskega območja svobode, varnosti in pravice ter političnih odgovornosti nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta pri spoštovanju in izvajanju njihovih pristojnosti v zakonodajnem postopku mora biti Europol popolnoma odgovorna in pregledna notranja organizacija, je . Zato bi bilo treba ob upoštevanju člena 88 PDEU nujno določiti postopke za nadzor dejavnosti Europola, ki ga izvaja Evropski parlament skupaj z nacionalnimi parlamenti v skladu z določbami o medparlamentarnem sodelovanju iz naslova II Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji , pri tem pa upoštevati potrebo po varovanju zaupnosti operativnih informacij. [Sprememba 42]

(49) Za uslužbence Europola bi morali veljati Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, ki jih določa Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (10). Europol bi moral imeti možnost, da zaposli uslužbence, zaposlene pri pristojnih organih držav članic, kot začasne uslužbence, katerih obdobje službovanja bi moralo biti omejeno, da se ohrani načelo rotacije, saj poznejša ponovna zaposlitev uslužbencev pri njihovem pristojnem organu olajša tesno sodelovanje med Europolom in pristojnimi organi držav članic. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se uslužbenci, zaposleni v Europolu kot začasni uslužbenci, po koncu službovanja v Europolu lahko vrnejo v nacionalne javne službe, katerim pripadajo.

(50) Glede na naravo nalog Europola in vlogo izvršnega direktorja lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi bo skupina za skupni parlamentarni nadzor povabila izvršnega direktorja pred njegovim imenovanjem ter pred podaljšanjem njegovega mandata, da poda izjavo in odgovarja na njena vprašanja odbora. Izvršni direktor bi moral Evropskemu parlamentu skupini za skupni parlamentarni nadzor in Svetu predložiti tudi letno poročilo. Poleg tega bi bilo treba Evropskemu parlamentu omogočiti, da izvršnega direktorja povabi, da poroča o izvrševanju svojih nalog. [Sprememba 43]

(51) Da se zagotovi popolna avtonomija in neodvisnost Europola, bi mu bilo treba zagotoviti avtonomen proračun, katerega prihodki so v prvi vrsti prispevki iz proračuna Unije. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije je treba uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče.

(52) Za Europol bi se morala uporabljati Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

(53) Za Europol bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

(54) Europol obdeluje podatke, ki zahtevajo posebno varstvo, saj vključujejo tajne podatke EU in občutljive netajne podatke. Europol bi zato moral sestaviti pravila o zaupnosti in obdelavi takih informacij, pri tem pa upoštevati osnovna načela in minimalne standarde iz Sklepa Sveta 2011/292/EU (13).

(55) Ustrezno je, da se uporaba te uredbe redno ocenjuje.

(56) Potrebne določbe glede namestitve Europola v državi članici, v kateri ima sedež, tj. na Nizozemskem, in posebna pravila, ki se uporabljajo za celotno osebje Europola in njihove družinske člane, bi bilo treba določiti v sporazumu o sedežu. Poleg tega bi morala država članica gostiteljica zagotoviti najboljše možne pogoje za uspešno delovanje Europola, vključno s šolanjem otrok in prevozi, da bo lahko urad pridobil visokokakovostne človeške vire iz čim širšega geografskega območja. [Sprememba 44]

(57) Europol, kot ga ustanavlja ta uredba, nadomesti in nasledi Europol, ustanovljen s Sklepom 2009/371/PNZ, in akademijo Cepol, ustanovljeno s Sklepom 2005/681/PNZ. Zato bi moral biti zakoniti naslednik vseh njunih pogodb, vključno s pogodbami o zaposlitvi, odgovornostmi in pridobljeno lastnino. Mednarodni sporazumi, ki sta jih sklenila jih je sklenil Europol, ustanovljen na podlagi Sklepa 2009/371/PNZ, in akademija Cepol, ustanovljena na podlagi Sklepa 2005/681/PNZ, bi morali ostati veljavni, z izjemo sporazuma o sedežu, ki ga je sklenila akademija Cepol. [Sprememba 45]

(58) Da se Europolu omogoči čim boljše nadaljnje izpolnjevanje nalog na podlagi Sklepa 2009/371/PNZ, in akademije Cepol, ustanovljene na podlagi Sklepa 2005/681/PNZ, bi bilo treba določiti prehodne ukrepe, zlasti v zvezi z upravnim odborom, in izvršnim direktorjem in ločenimi obračunskimi enotami proračuna Europola za usposabljanje za tri leta po začetku veljavnosti te uredbe. [Sprememba 46]

(59) Ker cilja te uredbe, in sicer ustanovitev subjekta, odgovornega za sodelovanje in usposabljanje organov pregona na ravni Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. [Sprememba 47]

(60) [V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, sta navedeni državi uradno sporočili, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe] ALI [Brez poseganja v člen 4 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, navedeni državi ne bosta sodelovali pri sprejetju te uredbe, ki zanju ne bo zavezujoča in jima je ne bo treba uporabljati].

(61) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

(62) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva osebnih podatkov in pravico do zasebnosti, kot sta zaščiteni s členoma 8 in 7 Listine ter s členom 16 PDEU –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

SPLOŠNE DOLOČBE IN CILJI EUROPOLA

Člen 1

Ustanovitev Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja [Sprememba 48]

1. Ustanovi se Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) za izboljšanje medsebojnega sodelovanja med organi pregona v Evropski uniji, ter za okrepitev in podporo njihovim ukrepom in za doseganje dosledne evropske politike usposabljanja. [Sprememba 49]

2. Europol, kot ga ustanavlja ta uredba, nadomesti in nasledi Europol, ustanovljen s Sklepom 2009/371/PNZ, in akademijo Cepol, ustanovljeno s Sklepom 2005/681/PNZ. [Sprememba 50]

2a. Europol se v vsaki državi članici poveže z eno nacionalno enoto, ki se ustanovi ali imenuje v skladu s členom 7. [Sprememba 51]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) „pristojni organi držav članic“ pomenijo vse policijske javne organe in druge službe kazenskega pregona, ki obstajajo v državah članicah in so po nacionalni zakonodaji v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo odgovorni za preprečevanje kaznivih dejanj , za katera je pristojen Europol, in boj proti njim; [Sprememba 52]

(b) „analiza“ pomeni zbiranje, obdelavo ali uporabo podatkov skrbno preučitev informacij, da se odkrijejo njihov specifični pomen in posebnosti z namenom pomagati pri preiskavah kaznivih dejanj in opravljati katero koli od drugih nalog, ki so navedene v členu 4 ; [Sprememba 53]

(c) „organi Unije“ pomenijo institucije, subjekte, misije, urade in agencije, ki so bili ustanovljeni s PEU in PDEU ali na njuni podlagi;

(d) „uradniki organov pregona“ pomenijo policijske in carinske uradnike ter uradnike drugih relevantnih služb, vključno z organi Unije, ki so odgovorni za preprečevanje hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, terorizma in oblik kriminala, ki vplivajo na skupni interes politike Unije, in boj proti njim ter za civilno krizno upravljanje in mednarodno policijsko dejavnost na večjih dogodkih;

(e) „tretje države“ pomenijo države, ki niso države članice Evropske unije;

(f) „mednarodne organizacije“ pomenijo mednarodne organizacije in njihove podrejene organe javnega prava ali druge organe, ki so ustanovljeni s sporazumom med dvema ali več državami ali na podlagi takega sporazuma;

(g) „zasebne stranke“ pomenijo subjekte in organe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice ali tretje države, zlasti družbe in podjetja, poslovna združenja, neprofitne organizacije in druge pravne osebe, ki ne spadajo pod točko (f);

(h) „posamezniki“ pomenijo vse fizične osebe;

(i) „osebni podatki“ pomenijo katere koli informacije, ki se nanašajo na določeno ali določljivo fizično osebo, v nadaljnjem besedilu („posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“); določljiva oseba je tista, ki se lahko neposredno ali posredno identificira, zlasti s pomočjo identifikacijske številke identifikatorjev, kot so ime, identifikacijska številka, podatki o kraju, enotni identifikator ali enega eden ali več dejavnikov, značilnih ki so značilni za njeno fizično, fiziološko, genetsko, duševno, ekonomsko, kulturno ali, socialno istovetnost ali spolno identiteto te osebe ; [Sprememba 54]

(j) „obdelava osebnih podatkov“, v nadaljnjem besedilu „obdelava“, pomeni vsak postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, priklic, vpogled, uporaba, razkritje s pošiljanjem, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, usklajevanje ali kombiniranje, blokiranje, izbris ali uničenje podatkov;

(k) „prejemnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali kateri koli drug organ, ki se mu posreduje podatke, bodisi da je tretja stranka ali ne; vendar pa se organi, ki lahko prejmejo podatke v okviru posamezne poizvedbe, ne štejejo za prejemnike; [Sprememba 55]

(l) „prenos osebnih podatkov“ pomeni sporočanje osebnih podatkov, ki se aktivno dajo na voljo, med omejenim številom določenih strank ob zavedanju ali namenu pošiljatelja, da prejemniku omogoča dostop do osebnih podatkov;

(m) „zbirka osebnih podatkov“, v nadaljevanju „zbirka“, pomeni vsak strukturiran niz osebnih podatkov, ki so dostopni v skladu s posebnimi merili, bodisi centraliziran, decentraliziran ali razpršen na funkcionalni ali geografski podlagi;

(n) „privolitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki“ pomeni vsako prostovoljno dano posebno , izrecno in ozaveščeno izjavo volje, s katero posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, jasno in nedvoumno izrazi soglasje k obdelavi z njim povezanih osebnih podatkov; [Sprememba 56]

(o) „upravni osebni podatki“ pomenijo vse osebne podatke, ki jih obdela Europol, razen podatkov, ki so obdelani zaradi doseganja ciljev iz člena 3(1) in (2).

Člen 3

Cilji

1. Europol podpira in krepi dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju organiziranega kriminala, terorizma in drugih hudih kaznivih dejanj, kot so določeni v Prilogi 1 in ki prizadenejo dve ali več držav članic, terorizma in drugih oblik kriminala na način , ki vplivajo na zahteva skupni interes politike Unije pristop držav članic ob upoštevanju obsega , pomena in posledic kaznivih dejanj, ter pri boju proti njim, kot je določeno v Prilogi 1. [Sprememba 57]

2. Europol podpira in krepi tudi dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju kaznivih dejanj, povezanih s kaznivimi dejanji iz točke (a), in boju proti njim. Za povezana kazniva dejanja se štejejo naslednja kazniva dejanja:

(a) kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za izvrševanje dejanj iz pristojnosti Europola;

(b) kazniva dejanja, storjena z namenom omogočanja ali izvrševanja dejanj iz pristojnosti Europola;

(c) kazniva dejanja, storjena z namenom zagotavljanja nekaznovanja za dejanja iz pristojnosti Europola.

3. Europol podpira, razvija, izvaja in usklajuje dejavnosti usposabljanja uradnikov organov pregona. [Sprememba 58]

Poglavje II

NALOGE V ZVEZI S SODELOVANJEM NA PODROČJU KAZENSKEGA PREGONA

Člen 4

Naloge

1. Europol je agencija Evropske unije, ki v skladu to uredbo izvaja naslednje naloge:

(a) zbira, hrani, obdeluje, analizira in izmenjuje informacije;

(b) države članice prek nacionalnih enot Europola iz člena 7 brez zamude obvešča o informacijah, ki jih zadevajo, in o kakršnih koli povezavah med kaznivimi dejanji; [Sprememba 59]

(c) usklajuje, organizira in izvaja preiskovalne in operativne ukrepe (i) ki se izvajajo skupaj s pristojnimi organi držav članic , bodisi pri preiskavah, ki so jih začele že države članice, bodisi ki so se začele na zahtevo Europola državi članici, naj začne preiskavo kaznivega dejanja; ali [Sprememba 60] (ii) v okviru skupnih preiskovalnih enot v skladu s členom 5, po potrebi v povezavi z Eurojustom;

(d) sodeluje v skupnih preiskovalnih enotah in predlaga njihovo vzpostavitev v skladu s členom 5;

(e) zagotavlja informacije in analitično podporo državam članicam v zvezi z večjimi mednarodnimi dogodki;

(f) pripravlja ocene ogroženosti, strateške in operativne analize ter poročila o splošnem stanju;

(g) razvija, razširja in spodbuja strokovno znanje o metodah za preprečevanje kriminala, preiskovalnih postopkih ter tehničnih in forenzičnih metodah ter svetuje državam članicam;

(h) zagotavlja tehnično in finančno podporo čezmejnim operacijam in preiskavam držav članic, vključno s skupnimi preiskovalnimi enotami pomočjo skupnih preiskovalnih enot v skladu s členom 5 ; [Sprememba 61]

(i) podpira, razvija, vodi, usklajuje in izvaja usposabljanje uradnikov organov pregona v sodelovanju z mrežo ustanov za usposabljanje v državah članicah, kot je določeno v poglavju III; [Sprememba 62]

(j) organom Unije, ustanovljenim na podlagi naslova V Pogodbe, in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) zagotavlja kriminalistične obveščevalne podatke in analitično podporo na področjih, ki spadajo v njihovo pristojnost; [Sprememba 63]

(k) zagotavlja informacije in podporo strukturam EU za krizno upravljanje ter misijam EU za krizno upravljanje, ustanovljenim na podlagi PEU;

(l) razvija centre strokovnega znanja Unije za boj proti nekaterim oblikam kriminala, ki spadajo med cilje Europola, zlasti Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti.;

(la) pomagati pri preiskavah v državah članicah, zlasti s posredovanjem vseh ustreznih informacij nacionalnim enotam; [Sprememba 64]

2. Europol zagotovi strateške analize in ocene ogroženosti, da Svetu in Komisiji pomaga pri določitvi strateških in operativnih prednostnih nalog Unije za boj proti kriminalu. Europol pomaga tudi pri operativnem izvajanju teh prednostnih nalog.

3. Europol zagotovi strateške kriminalistične obveščevalne podatke za pomoč uspešni in učinkoviti uporabi sredstev, ki so za operativne dejavnosti na voljo na nacionalni ravni in na ravni Unije, ter podporo takim dejavnostim.

4. Europol deluje kot osrednji urad za boj proti ponarejanju eura v skladu s Sklepom Sveta 2005/511/PNZ (14). Europol spodbuja tudi usklajevanje ukrepov pristojnih organov držav članic v boju proti ponarejanju eura oziroma v okviru skupnih preiskovalnih enot, po potrebi v povezavi z organi Unije ali organi tretjih držav.

4a. Europol ne uporablja prisilnih ukrepov. [Sprememba 65]

Člen 5

Sodelovanje v skupnih preiskovalnih enotah

1. Europol lahko sodeluje v dejavnostih skupnih preiskovalnih enot, ki se spopadajo s kriminalom, ki spada pod cilje Europola.

2. Europol lahko v okviru omejitev zakonodaje držav članic, v katerih deluje skupna preiskovalna enota, pomaga pri vseh dejavnostih in izmenjuje informacije z vsemi člani skupne preiskovalne enote. Osebje Europola ne sodeluje pri uporabi prisilnih ukrepov. [Sprememba 66]

3. Kadar Europol upravičeno meni, da bi vzpostavitev skupne preiskovalne enote dodala vrednost preiskavi, lahko to predlaga zadevnim državam članicam in sprejme ukrepe za pomoč tem državam članicam pri vzpostavitvi skupne preiskovalne enote.

3a. O sodelovanju Europola v skupni preiskovalni enoti se dogovorijo pristojni organi držav članic, ki jo sestavljajo, in dogovor zapišejo v dokument, ki ga podpiše direktor Europola in ki se priloži k ustreznemu sporazumu o ustanovitvi skupne preiskovalne enote. [Sprememba 67]

3b. V prilogi iz odstavka 3a se določijo pogoji sodelovanja uslužbencev Europola v skupni preiskovalni enoti, vključno s pravili, ki urejajo privilegije in imunitete teh uslužbencev ter odgovornosti, ki izvirajo iz njihovega morebitnega nepravilnega ukrepanja. [Sprememba 68]

3c. Uslužbenci Europola, ki sodelujejo v skupni preiskovalni enoti, so v zvezi s kršitvami, katerih žrtve bi lahko postali ali ki bi jih sami zagrešili, podvrženi veljavni nacionalni zakonodaji države članice, v kateri deluje skupna preiskovalna enota, in ki velja za člane skupne preiskovalne enote, ki opravljajo podobne naloge v tej državi članici. [Sprememba 39]

3d. Uslužbenci Europola, ki sodelujejo v skupni preiskovalni enoti, si lahko izmenjujejo podatke iz Europolovih sistemov za shranjevanje podatkov z drugimi člani enote. Ker gre za neposredne stike, ki jih ureja člen 7, Europol o tem hkrati obvesti nacionalne enote Europola v državah članicah, ki so zastopane v skupni preiskovalni enoti, in nacionalne enote Europola v državah članicah, ki so priskrbele podatke. [Sprememba 70]

3e. Podatki, ki jih pridobi uslužbenec Europola v času delovanja v skupni preiskovalni enoti, se lahko vključijo v enega od Europolovih sistemov za shranjevanje podatkov prek nacionalnih enot Europola s soglasjem pristojnega organa, ki jih je posredoval in je zanje odgovoren. [Sprememba 71]

4. Europol ne uporablja prisilnih ukrepov.

Člen 6

Zahteve Europola za začetek preiskave kaznivega dejanja

1. Europol v posebnih primerih, ko meni, da bi bilo treba začeti preiskavo kaznivega dejanja, ki spada pod njegove cilje, o tem obvesti Eurojust. [Sprememba 72]

2. Obenem lahko Europol od nacionalnih enot zadevnih držav članic, ustanovljenih na podlagi člena 7(2), zahteva začetek, vodenje ali usklajevanje preiskave kaznivega dejanja. [Sprememba 73]

2a. V primeru suma zlonamernega napada na omrežje in informacijski sistem dveh ali več držav članic ali organov Unije, ki ga izvede državni ali nedržavni akter, lociran v tretji državi, Europol začne preiskavo na lastno pobudo. [Sprememba 74]

3. Nacionalne enote Države članice tovrstne zahteve ustrezno preučijo in Europol prek svojih nacionalnih enot nemudoma obvestijo o začetku preiskave , ali bodo začele preiskavo . [Sprememba 75]

4. Če se pristojni organi zadevne države članice odločijo, da ne bodo ugodili zahtevi Europola, Europol obvestijo o razlogih za odločitev v roku enega meseca od zahteve. Razlogov ni treba navesti, če bi njihovo razkritje:

(a) škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali

(b) ogrozilo uspeh preiskav v teku ali varnost posameznikov.

5. Europol obvesti Eurojust o odločitvi pristojnega organa države članice, da bo začel ali zavrnil preiskavo.

Člen 7

Sodelovanje držav članic z Europolom

1. Države članice in Europol sodelujejo z Europolom pri izpolnjevanju njegovih nalog Europola . [Sprememba 76]

2. Vsaka država članica ustanovi ali imenuje nacionalno enoto, ki je organ za zvezo med Europolom in pristojnimi organi v državi članici ter ustanovami za usposabljanje uradnikov organov pregona , ki jih imenujejo države članice . Vsaka država članica imenuje uradnika za vodjo nacionalne enote. [Sprememba 77]

3. Države članice zagotovijo, da njihove nacionalne enote lahko izpolnjujejo naloge, kot so določene v tej uredbi, in zlasti, da imajo dostop do zbirk podatkov nacionalnih organov pregona.

4. Nacionalna enota je edini organ za zvezo med Europolom in pristojnimi organi držav članic. Vendar lahko Europol lahko neposredno sodeluje s pristojnimi organi držav članic v zvezi s posameznimi preiskavami okviru posameznih preiskav, ki jih opravljajo ti organi, če ta neposreden stik predstavlja dodano vrednost za uspešen zaključek preiskave, in v skladu z nacionalno zakonodajo . V tem primeru nemudoma Europol vnaprej obvesti nacionalno enoto in o potrebi po takšnem stiku. Europol čim prej zagotovi kopijo vseh informacij, ki si jih je med neposrednimi stiki izmenjal z zadevnimi pristojnimi organi v okviru teh neposrednih stikov . [Sprememba 78]

5. Države članice prek svojih nacionalnih enot ali svojih pristojnih organov zlasti: [Sprememba 79]

(a) na lastno pobudo posredujejo Europolu informacije in podatke , ki jih za potrebuje za doseganje opravljanje svojih ciljev. To vključuje, da Europolu nemudoma zagotovijo informacije v zvezi s področji kriminala, ki jih Unija šteje med prednostne naloge. Poleg tega morajo zagotoviti kopije dvostranskih in večstranskih izmenjav z drugo državo članico ali državami članicami, če je izmenjava povezana s kriminalom, ki spada med cilje Europola nalog in se odzivajo na prošnje po informacijah, dajanju podatkov in svetovanju, ki jih izrazi Europol ; Brez poseganja v izpolnjevanje obveznosti, ki jo imajo države članice glede vzdrževanja javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje varnosti, nacionalna enota v posameznem primeru ni dolžna zagotoviti informacij in kriminalističnih obveščevalnih podatkov, če bi to: (i) škodilo temeljnim interesom državne varnosti (ii) ogrožalo uspeh tekoče preiskave ali varnost posameznikov; ali (iii) razkrilo informacije o organizacijah ali posebnih obveščevalnih dejavnostih na področju državne varnosti. [Sprememba 80]

(b) zagotovijo učinkovito komunikacijo in sodelovanje z Europolom vseh relevantnih pristojnih organov držav članic in ustanov za usposabljanje uradnikov organov pregona v državah članicah; [Sprememba 81]

(c) veča ozaveščenost o dejavnostih Europola. [Sprememba 82]

(ca) zaprošajo Europol za ustrezne informacije, ki lahko olajšajo preiskave, ki jih izvajajo za to določeni pristojni organi; [Sprememba 83]

(cb) zagotovijo učinkovito komunikacijo in sodelovanje s pristojnimi organi; [Sprememba 84]

(cc) zagotavljajo skladnost z zakonodajo pri vsaki izmenjavi informacij med njimi in Europolom. [Sprememba 85]

6. Vodje nacionalnih enot se redno srečujejo, zlasti da obravnavajo in rešujejo težave, ki nastanejo pri operativnem sodelovanju z Europolom.

7. Vsaka država članica opredeli organizacijo in osebje nacionalne enote glede na svojo nacionalno zakonodajo.

8. Stroške, ki jih imajo nacionalne enote in pristojni organi držav članic zaradi komunikacije z Europolom, krijejo države članice in jih, razen stroškov vzpostavitve zveze, ne krije Europol.

9. Države članice zagotovijo minimalno največjo možno raven varnosti vseh sistemov, ki jih uporabljajo za vzpostavitev zveze z Europolom. [Sprememba 86]

10. Europol vsako leto sestavi poročilo o količini in kakovosti izmenjavi informacij, ki jih zagotovi vsaka država članica z vsako državo članico na podlagi odstavka 5(a), ter o uspešnosti njene nacionalne enote. Upravni odbor razčleni poročilo z namenom stalnega izboljševanja vzajemnega sodelovanja med Europolom in državami članicami. Letno poročilo se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. [Sprememba 229]

Člen 8

Uradniki za zvezo

1. Vsaka nacionalna enota dodeli Europolu vsaj enega uradnika za zvezo. Razen če ni drugače določeno s to uredbo, za uradnike za zvezo velja nacionalna zakonodaja države članice, ki je uradnike dodelila.

2. Uradniki za zvezo oblikujejo nacionalne urade za zvezo pri Europolu, njihove nacionalne enote v okviru Europola pa jim dajejo navodila v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, ki je uradnike dodelila, in v skladu z določbami, ki se uporabljajo za upravljanje Europola.

3. Uradniki za zvezo pomagajo pri izmenjavi informacij med Europolom in svojimi državami članicami posredujejo informacije nacionalnih enot Europolu in informacije Europola nacionalnim enotam . [Sprememba 87]

4. Uradniki za zvezo pomagajo pri izmenjavi informacij med svojimi državami članicami in uradniki za zvezo drugih držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo. Europolova infrastruktura se lahko v skladu z nacionalno zakonodajo za takšne dvostranske izmenjave uporabi tudi v zvezi s kaznivimi dejanji zunaj ciljev Europola. Upravni odbor določi pravice in obveznosti uradnikov za zvezo v zvezi z Europolom. Vse tovrstne izmenjave informacij so v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti z Okvirnim sklepom Sveta 2008/977/PNZ ali Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) , kot je primerno. Europol podatke, prejete v skladu s to določbo, obdeluje le, če ga je mogoče obravnavati kot zakonitega prejemnika v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije. [Sprememba 88]

5. Uradniki za zvezo uživajo privilegije in imunitete, ki so potrebni za opravljanje njihovih nalog v skladu s členom 65.

6. Europol zagotavlja, da so uradniki za zvezo v celoti obveščeni o vseh njegovih dejavnostih in v njih sodelujejo, če je to potrebno za opravljanje njihovih nalog.

7. Europol krije stroške zagotovitve potrebnih prostorov v stavbi Europola državam članicam in ustrezne podpore uradnikom za zvezo za opravljanje njihovih dolžnosti. Vse druge stroške, ki nastanejo zaradi dodelitve uradnikov za zvezo, krije država članica, ki je uradnike dodelila, vključno s stroški opreme za uradnike za zvezo, razen če proračunski organ na priporočilo upravnega odbora odloči drugače.

Poglavje III

NALOGE V ZVEZI Z USPOSABLJANJEM URADNIKOV ORGANOV PREGONA

Člen 9

Akademija Europol

1. Oddelek znotraj Europola, imenovan Akademija Europol in ustanovljen s to uredbo, podpira, razvija, izvaja in usklajuje usposabljanje uradnikov organov pregona, zlasti na področju boja proti hudim kaznivim dejanjem, ki prizadenejo dve ali več držav članic, in terorizmu, varovanja javnega redu in športnih dogodkov z velikim tveganjem, strateškega načrtovanja in poveljevanja nevojaškim misijam Unije, vodenja organov pregona in jezikovnih sposobnosti, pri čemer zlasti:

(a) veča ozaveščenost in znanje o: (i) mednarodnih instrumentih in instrumentih Unije za sodelovanje organov pregona; (ii) organih Unije, zlasti Europolu, Eurojustu in Frontexu, njihovem delovanju in vlogi; (iii) pravosodnih vidikih sodelovanja organov pregona in praktičnem znanju o dostopu do tokov informacij;

(b) spodbuja razvoj regionalnega in dvostranskega sodelovanja med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami;

(c) obravnava posebna kriminalistična ali policijska vsebinska področja, kjer lahko usposabljanje na ravni Unije zagotovi dodano vrednost;

(d) oblikuje posebne skupne učne načrte za uradnike organov pregona, da se usposobijo za sodelovanje v civilnih misijah Unije;

(e) podpira države članice pri dvostranskih dejavnostih za gradnjo zmogljivosti organov pregona v tretjih državah;

(f) usposablja inštruktorje in pomaga pri izboljševanju in izmenjavi dobrih učnih praks.

2. Akademija Europol razvija in redno posodablja učna orodja in metode ter jih uporablja z vidika vseživljenjskega učenja, da izboljša sposobnosti uradnikov organov pregona. Akademija Europol oceni rezultate navedenih ukrepov, da se izboljša kakovost, doslednost in učinkovitost prihodnjih ukrepov.

Člen 10

Naloge Akademije Europol

1. Akademija Europol pripravlja strateške večletne analize potreb po usposabljanju in večletne učne programe.

2. Akademija Europol razvija in izvaja dejavnosti usposabljanja ter učne izdelke, ki lahko vključujejo:

(a) tečaje, seminarje, konference, spletne dejavnosti in dejavnosti e-učenja;

(b) skupne učne načrte za večanje ozaveščenosti, obravnavo vrzeli in/ali omogočanje skupnega pristopa v zvezi s pojavom čezmejnega kriminala;

(c) module usposabljanja, ki se merijo na podlagi postopnih ravni ali stopenj zahtevnosti znanj, ki jih potrebuje relevantna ciljna skupina, in so osredotočeni na opredeljeno geografsko območje, na posebno vsebinsko področje kriminalne dejavnosti ali pa na določen sklop strokovnih veščin;

(d) programe izmenjave in programe napotitve uradnikov organov pregona v okviru pristopa, ki temelji na operativnem usposabljanju.

3. Da se zagotovi usklajena evropska politika usposabljanja za podporo civilnih misij in gradnje zmogljivosti v tretjih državah, Akademija Europol:

(a) oceni učinek obstoječih politik in pobud za usposabljanje organov pregona, ki so povezane z Unijo;

(b) razvija in zagotavlja usposabljanje, da pripravi uradnike organov pregona držav članic na sodelovanje v civilnih misijah ter jim omogoči, da pridobijo ustrezna jezikovna znanja;

(c) razvija in zagotavlja usposabljanje za uradnike organov pregona iz tretjih držav, zlasti iz držav, ki so kandidatke za pristop k Uniji;

(d) upravlja namenska sredstva zunanje pomoči Unije za pomoč tretjim državam pri gradnji njihove zmogljivosti na ustreznih področjih politike v skladu z vzpostavljenimi prednostnimi nalogami Unije.

4. Akademija Europol spodbuja medsebojno priznavanje usposabljanja organov pregona v državah članicah in s tem povezanih obstoječih evropskih standardov kakovosti.

Člen 11

Raziskave, pomembne za usposabljanje

1. Akademija Europol prispeva k razvoju raziskav, pomembnih za dejavnosti usposabljanja iz tega poglavja.

2. Akademija Europol spodbuja in vzpostavlja partnerstva z organi Unije ter javnimi in zasebnimi akademskimi institucijami ter spodbuja oblikovanje tesnejših partnerstev med univerzami in ustanovami za usposabljanje organov pregona v državah članicah. [Sprememba 89]

Poglavje IV

ORGANIZACIJA EUROPOLA

Člen 12

Upravna in vodstvena struktura Europola

Upravno in vodstveno strukturo Europola sestavljajo:

(a) upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 14;

(b) izvršni direktor, ki izvaja dolžnosti iz člena 19;

(c) znanstveni odbor za usposabljanje v skladu s členom 20; [Sprememba 90]

(d) vsi drugi posvetovalni organi, ki jih po potrebi ustanovi upravni odbor v skladu s členom 14(1)(p);.

(e) če je potrebno, izvršni odbor v skladu s členoma 21 in 22. [Sprememba 91]

ODDELEK 1

UPRAVNI ODBOR

Člen 13

Sestava upravnega odbora

1. Upravni odbor je sestavljen iz enega predstavnika vsake države članice in dveh predstavnikov enega predstavnika Komisije, od katerih imajo vsi pravico do glasovanja. [Sprememba 92]

1a. Predstavnik skupine za skupni parlamentarni nadzor se lahko kot opazovalec udeleži sej upravnega odbora. Ta predstavnik nima glasovalne pravice. [Sprememba 93]

2. Člani upravnega odbora so imenovani na podlagi njihovih izkušenj pri upravljanju organizacij javnega ali zasebnega sektorja ter znanja o sodelovanju organov pregona.

3. Vsakega člana upravnega odbora zastopa nadomestni član, ki je imenovan ga imenuje polnopravni član na podlagi njegovih izkušenj pri upravljanju organizacij javnega ali zasebnega sektorja ter znanja o nacionalnih politikah v zvezi z usposabljanjem uradnikov organov pregona meril iz člena 13(2) . Nadomestni član deluje kot član pri obravnavanju vprašanj, povezanih z usposabljanjem uradnikov organov pregona. Nadomestni član zastopa člana med njegovo odsotnostjo. Član zastopa nadomestnega člana pri obravnavanju vprašanj, povezanih z usposabljanjem uradnikov organov pregona, med njegovo odsotnostjo. [Sprememba 94]

4. Vse strani, zastopane v upravnem odboru, si prizadevajo, da omejijo fluktuacijo svojih predstavnikov in s tem zagotovijo stalnost dela upravnega odbora. Vse strani si prizadevajo doseči usklajeno zastopanje uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru. [Sprememba 95]

5. Mandat članov in nadomestnih članov traja štiri leta je odvisen od časovnega obdobja, ki ga določi država članica, ki jih je imenovala . Mandat se lahko podaljša. Po koncu mandata ali v primeru odstopa člani opravljajo svojo funkcijo do ponovnega imenovanja ali do zamenjave. [Sprememba 96]

5a. Predsedujočemu pomaga sekretariat upravnega odbora. Sekretariat zlasti:

(a) tesno in redno sodeluje pri organizaciji, usklajevanju in zagotavljanju skladnosti dela upravnega odbora. Pod pristojnostjo in vodstvom predsednika;

(b) upravnemu odboru zagotavlja potrebno administrativno podporo za izvajanje njegovih nalog. [Sprememba 97]

5b. Vsak član upravnega odbora na začetku svojega mandata predloži izjavo o svojih interesih. [Sprememba 98]

Člen 14

Naloge upravnega odbora

1. Upravni odbor:

(a) vsako leto z dvotretjinsko večino glasov svojih članov in v skladu s členom 15 sprejme delovni program Europola za naslednjo leto;

(b) z dvotretjinsko večino glasov članov in v skladu s členom 15 sprejme večletni delovni program;

(c) z dvotretjinsko večino glasov svojih članov sprejme letni proračun Europola in izvaja druge naloge, povezane s proračunom Europola, v skladu s poglavjem XI;

(d) do 1. julija naslednjega leta sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Europola ter ga pošlje in ga do 1. julija naslednjega leta pošlje Evropskemu parlamentu, predstavi skupini za skupni parlamentarni nadzor in predloži Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in, nacionalnim parlamentom in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov . Konsolidirano letno poročilo o dejavnostih se objavi; [Sprememba 99]

(e) sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Europol, v skladu s členom 63;

(f) do 31. januarja sprejme večletni načrt kadrovske politike ob upoštevanju mnenja Komisije;

(g) sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti; [Sprememba 100]

(h) sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani in člani znanstvenega odbora za usposabljanje; [Sprememba 101]

(i) v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Europola izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi podeljujejo pristojnemu organu za imenovanja in ki se na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi („pooblastila pristojnega organa za imenovanja“); [Sprememba 102]

(j) na predlog direktorja sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavitev kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov; [Sprememba 103]

(k) imenuje izvršnega direktorja in namestnike izvršnega direktorja ter lahko podaljša njihov mandat ali jih razreši s položaja v skladu s členoma 56 in 57;

(l) določi kazalnike uspešnosti in spremlja uspešnost izvršnega direktorja, vključno z izvajanjem odločitev upravnega odbora;

(m) ob upoštevanju kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki pri opravljanju svojih dolžnosti deluje neodvisno;

(n) imenuje člane znanstvenega odbora za usposabljanje; [Sprememba 104]

(o) zagotovi, da bodo ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov , ustrezno upoštevana; [Sprememba 105]

(p) sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo notranjih struktur Europola in, če je potrebno, z njihovo spremembo; [Sprememba 106]

(q) sprejme svoj poslovnik.;

(qa) imenuje pooblaščenca za varstvo podatkov, ki svoje naloge opravlja neodvisno od upravnega odbora in je odgovoren za vzpostavitev in upravljanje sistemov za obdelavo podatkov. [Sprememba 107] Upravni odbor lahko na podlagi priporočila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu s členom 46(3)(f) in s podporo dvotretjinske večine svojih članov začasno ali dokončno prepove obdelavo. [Sprememba 108]

2. Upravni odbor v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) kadrovskih predpisov in člena 6 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev o dodelitvi ustreznih pooblastil pristojnega organa za imenovanja izvršnemu direktorju in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko te dodelitve pooblastil začasno prekinejo. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos teh pooblastil.

Upravni odbor lahko, kadar tako zahtevajo izjemne okoliščine, s sprejetjem odločitve začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanje na izvršnega direktorja in pooblastil, ki jih je ta prenesel naprej, ter jih izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali na člana osebja, ki ni izvršni direktor. [Sprememba 109]

Člen 15

Letni delovni program in večletni delovni program

1. Upravni odbor vsako leto najpozneje do 30. novembra sprejme letni delovni program na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor in ki se predstavi skupini za skupni parlamentarni nadzor , pri tem pa upošteva mnenje Komisije. Posreduje ga Evropskemu parlamentu skupini za skupni parlamentarni nadzor , Svetu, Komisiji in, nacionalnim parlamentom in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov . [Sprememba 110]

2. Letni delovni program vsebuje podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti. Vsebuje tudi opis ukrepov, ki se bodo financirali, ter kazalnik finančnih sredstev in človeških virov, dodeljenih vsakemu ukrepu, v skladu z načeli oblikovanja in upravljanja proračuna po dejavnostih. Letni delovni program je skladen pogojen z večletnim delovnim programom iz odstavka 4. Jasno prikazuje naloge, ki so bile v primerjavi s predhodnim proračunskim letom dodane, spremenjene ali izbrisane. [Sprememba 111]

3. Upravni odbor spremeni sprejeti letni delovni program, če se Europolu dodeli nova naloga.

Vsaka bistvena sprememba Spremembe letnega delovnega programa se sprejme sprejmejo po enakem postopku kot prvotni letni delovni program. Upravni odbor lahko na izvršnega direktorja prenese pooblastilo, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe. [Sprememba 112]

4. Upravni odbor vsako leto tudi sprejme in posodobi večletni delovni program do 30. novembra, pri tem pa upošteva mnenje Komisije in stališča s posvetovanja z Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti ter Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov . [Sprememba 114]

Sprejeti večletni delovni program se posreduje Evropskemu parlamentu, in predstavi skupini za skupni parlamentarni nadzor ter se posreduje Svetu, Komisiji in, nacionalnim parlamentom in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov . [Sprememba 113]

Večletni delovni program določa strateške cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti. Navaja tudi znesek in osebje, dodeljena vsakemu cilju, v skladu z večletnim finančnim okvirom in večletnim načrtom kadrovske politike. Vključuje strategijo za odnose s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami iz člena 29.

Večletni program se izvede prek letnih delovnih programov in se, če je to potrebno, posodobi ob upoštevanju rezultatov zunanjih in notranjih ocen. Ugotovitve teh ocen se upoštevajo tudi v letnem delovnem programu za naslednje leto, če je to potrebno.

Člen 16

Predsednik upravnega odbora

1. Upravni odbor izmed članov izvoli predsednika in njegovega namestnika. Predsednika in namestnika predsednika z dvotretjinsko večino izvolijo člani upravnega odbora.

Namestnik predsednika po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti.

2. Mandat predsednika in njegovega namestnika traja štiri leta pet let . Njun mandat se lahko enkrat podaljša. Če pa njuno članstvo v upravnem odboru preneha med njunim mandatom kot predsednik ali namestnik predsednika, na isti datum avtomatično preneha tudi njun mandat. [Sprememba 115]

Člen 17

Seje upravnega odbora

1. Seje upravnega odbora skliče predsednik.

2. Izvršni direktor Europola se udeležuje razprav.

3. Upravni odbor ima vsaj dve redni seji na leto. Prav tako se sestane na pobudo predsednika, na zahtevo Komisije ali na zahtevo vsaj tretjine svojih članov.

4. Upravni odbor lahko povabi katero koli osebo, katere mnenje je lahko pomembno za razpravo, da se udeleži seje kot opazovalec brez glasovalne pravice.

4a. Predstavnik skupine za skupni parlamentarni nadzor se lahko kot opazovalec udeleži sej upravnega odbora. [Sprememba 116]

5. Svetovalci ali izvedenci lahko ob upoštevanju določb poslovnika pomagajo članom upravnega odbora.

6. Europol upravnemu odboru zagotovi tajniške storitve.

Člen 18

Pravila glasovanja

1. Upravni odbor brez poseganja v člene 14(1) točke (a), (b) in (c) prvega pododstavka člena 14(1) in v pododstavek 1a člena 14(1) , člen 16(1) in člen 56(8) sprejme odločitve z večino glasov članov. [Sprememba 117]

2. Vsak član ima en glas. V primeru odsotnosti člana, ki ima glasovalno pravico, ima pravico do glasovanja njegov namestnik.

3. Predsednik sodeluje pri glasovanju.

4. Izvršni direktor ne sodeluje pri glasovanju.

4a. Predstavnik skupine za skupni parlamentarni nadzor ne glasuje. [Sprememba 118]

5. V poslovniku upravnega odbora so določena podrobnejša pravila glasovanja, zlasti pa pogoji, pod katerimi lahko član deluje v imenu drugega člana, in po potrebi tudi pravila glede sklepčnosti.

ODDELEK 2

IZVRŠNI DIREKTOR

Člen 19

Odgovornosti izvršnega direktorja

1. Izvršni direktor upravlja Europol. Odgovarja upravnemu odboru.

2. Brez poseganja v pristojnosti Komisije, upravnega odbora ali izvršnega odbora je izvršni direktor neodvisen pri opravljanju svojih nalog in ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil od posameznih vlad ali drugih organov.

3. Izvršni direktor na povabilo nastopi pred skupino za skupni parlamentarni nadzor in ji redno poroča Evropskemu parlamentu o izvajanju svojih nalog. Svet lahko izvršnega direktorja pozove, da poroča o izvajanju svojih nalog. [Sprememba 119]

4. Izvršni direktor je pravni zastopnik Europola.

5. Izvršni direktor je odgovoren za izvajanje nalog, ki so Europolu dodeljena s to uredbo. Izvršni direktor je odgovoren zlasti za:

(a) vsakodnevno upravljanje Europola;

(b) izvajanje odločitev upravnega odbora;

(c) pripravo letnega delovnega programa in večletnega delovnega programa ter njuno predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo ob upoštevanju mnenja Komisije ; [Sprememba 120]

(d) izvajanje letnega delovnega programa in večletnega delovnega programa ter poročanje upravnemu odboru o njunem izvajanju;

(e) pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Europola in njegovo predložitev v odobritev upravnemu odboru;

(f) pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen, ter poročil o preiskavah in priporočil, ki izhajajo iz preiskav urada OLAF, in poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu odboru pa redno;

(g) zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejanjem in, brez poseganja v preiskovalne pristojnosti urada OLAF, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrije nepravilnosti, z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter, kjer je to primerno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi;

(h) pripravo strategije Europola za boj strateške analize boja proti goljufijam in njeno strategije za preprečevanje ter upravljanje nasprotij interesov za Europol in njihovo predložitev v odobritev upravnemu odboru; [Sprememba 121]

(i) pripravo osnutkov finančnih pravil, ki veljajo za Europol;

(j) pripravo osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Europola ter izvajanje njegovega proračuna;

(k) pripravo osnutka večletnega načrta kadrovske politike in njegovo predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo ob upoštevanju mnenja Komisije ; [Sprememba 122]

(ka) v zvezi z osebjem Europola za izvajanje pooblastil, ki se na podlagi kadrovskih predpisov za uradnike Unije podelijo organu za imenovanja, na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Unije pa organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi („pooblastila organa za imenovanja“), in sicer brez poseganja v člen 14(1)(j); [Sprememba 123]

(kb) sprejemanje vseh odločitev v zvezi z vzpostavitvijo notranjih struktur Europola in po potrebi njihovo spremembo; [Sprememba 124]

(l) podporo predsedniku upravnega odbora pri pripravi sej upravnega odbora;

(m) redno obveščanje upravnega odbora o izvajanju strateških in operativnih prednostnih nalog Unije za boj proti kriminalu.

ODDELEK 3

ZNANSTVENI ODBOR ZA USPOSABLJANJE

Člen 20

Znanstveni odbor za usposabljanje

1. Znanstveni odbor za usposabljanje je neodvisen svetovalni organ, ki jamči in usmerja znanstveno kakovost dejavnosti usposabljanja Europola. Za ta namen izvršni direktor znanstveni odbor za usposabljanje že na začetku vključi v pripravo vseh dokumentov iz člena 14, v kolikor so ti povezani z usposabljanjem.

2. Znanstveni odbor za usposabljanje sestavlja 11 oseb z najvišjim akademskim ali strokovnim statusom na področjih, ki jih zajema poglavje III te uredbe. Upravni odbor imenuje člane po objavi preglednega povabila k oddaji prijav in izbirnega postopka v Uradnem listu Evropske unije. Člani upravnega odbora niso člani znanstvenega odbora za usposabljanje. Člani znanstvenega odbora za usposabljanje so neodvisni. Ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od nobene vlade ali drugega organa.

3. Europol na svojem spletnem mestu objavi seznam članov znanstvenega odbora za usposabljanje in ga redno posodablja.

4. Mandat članov znanstvenega odbora za usposabljanje traja pet let. Člani ne morejo biti ponovno imenovani, lahko pa se odstavijo s položaja, če ne izpolnjujejo meril neodvisnosti.

5. Znanstveni odbor za usposabljanje imenuje svojega predsednika in namestnika predsednika, njun mandat pa traja pet let. Mnenja sprejema z navadno večino. Predsednik skliče znanstveni odbor največ štirikrat letno. Če je potrebno, predsednik skliče izredno sejo na svojo pobudo ali na zahtevo vsaj štirih članov odbora.

6. Izvršni direktor, namestnik izvršnega direktorja za usposabljanje ali njuna predstavnika so povabljeni na seje kot opazovalci brez glasovalne pravice.

7. Znanstvenemu odboru za usposabljanje pomaga sekretar, ki je uslužbenec Europola in ga določi odbor ter imenuje izvršni direktor.

8. Znanstveni odbor za usposabljanje zlasti:

(a) svetuje izvršnemu direktorju in namestniku izvršnega direktorja za usposabljanje pri pripravi osnutka letnega delovnega programa in drugih strateških dokumentov, da se zagotovi njihova znanstvena kakovost in usklajenost z ustreznimi sektorskimi politikami ter prednostnimi nalogami Unije;

(b) zagotovi neodvisno mnenje in nasvete upravnemu odboru glede zadev, ki so v njegovi pristojnosti;

(c) zagotovi neodvisno mnenje in nasvete o kakovosti učnih načrtov, uporabljenih učnih metodah, učnih možnostih in znanstvenem razvoju;

(d) izvaja vse druge svetovalne naloge v zvezi z znanstvenimi vidiki dejavnosti Europola v zvezi z usposabljanjem na zahtevo upravnega odbora ali izvršnega direktorja ali namestnika izvršnega direktorja za usposabljanje;

9. Letni proračun znanstvenega odbora za usposabljanje se dodeli posebni proračunski vrstici Europola. [Sprememba 125]

ODDELEK 4

IZVRŠNI ODBOR

Člen 21

Ustanovitev

Upravni odbor lahko ustanovi izvršni odbor.

Člen 22

Funkcije in organizacija

1. Izvršni odbor pomaga upravnemu odboru.

2. Izvršni odbor ima naslednje funkcije:

(a) pripravlja odločitve, ki jih sprejme upravni odbor;

(b) skupaj z upravnim odborom zagotovi, da bodo ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen, ter poročila o preiskavah in priporočila, ki izhajajo iz preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), ustrezno upoštevana;

(c) brez poseganja v funkcije izvršnega direktorja, ki so določene v členu 19, pomaga in svetuje izvršnemu direktorju pri izvajanju odločitev upravnega odbora s ciljem okrepitve nadzora upravnega poslovodenja.

3. Izvršni odbor lahko po potrebi in zaradi nujnosti sprejme določene začasne odločitve v imenu upravnega odbora, zlasti o zadevah v zvezi z upravnim poslovodenjem, vključno z začasno prekinitvijo dodelitve pooblastil organa za imenovanje.

4. Izvršni odbor sestavljajo predsednik upravnega odbora, predstavnik Komisije v upravnem odboru in trije drugi člani, ki jih izmed svojih članov imenuje upravni odbor. Predsednik upravnega odbora je tudi predsednik izvršnega odbora. Izvršni direktor sodeluje na sejah izvršnega odbora, vendar nima pravice glasovanja.

5. Mandat članov izvršnega odbora traja štiri leta. Mandat članov izvršnega odbora poteče s prenehanjem njihovega članstva v upravnem odboru.

6. Izvršni odbor ima redno sejo vsaj vsake tri mesece. Poleg tega skliče sejo tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo članov.

7. Izvršni odbor ravna v skladu s poslovnikom, ki ga sprejme upravni odbor. [Sprememba 126]

Poglavje V

OBDELAVA INFORMACIJ

Člen 23

Viri informacij

1. Europol obdeluje le informacije, ki mu jih posredujejo:

(a) države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo;

(b) organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije v skladu s poglavjem VI;

(c) zasebne stranke v skladu s členom 29(2).

2. Europol lahko neposredno pridobi in obdeluje informacije, vključno z osebnimi podatki, iz javno dostopnih virov, kot so mediji, vključno z internetom in javnimi podatki.

3. Europol lahko pridobi in obdeluje informacije, vključno z osebnimi podatki, iz informacijskih sistemov, ki so nacionalnega značaja, značaja Unije ali mednarodnega značaja, tudi prek računalniškega neposrednega dostopa, če to dovoljujejo pravni instrumenti Unije, mednarodni ali nacionalni pravni instrumenti in če je mogoče dokazati nujnost in sorazmernost takšnega dostopa za opravljanje naloge, ki je v pristojnosti Europola . Veljavne določbe takih pravnih instrumentov Unije, mednarodnih ali nacionalnih pravnih instrumentov urejajo dostop do teh informacij in njihovo uporabo s strani Europola, če so v njih določena pravila glede dostopa in uporabe, strožja od pravil iz te uredbe.

Določajo cilje, kategorije osebnih podatkov ter namene, sredstva in postopek, ki ga je treba uporabljati za pridobivanje in obdelavo informacij, ob upoštevanju veljavne zakonodaje in načel na področju varstva podatkov. Dostop do takih informacijskih sistemov se odobri le ustrezno pooblaščenim uslužbencem Europola, kolikor je to nujno potrebno za opravljanje njihovih nalog in sorazmerno z njihovimi nalogami . [Sprememba 127]

Člen 24

Nameni dejavnosti obdelave informacij

1. Če je to nujno za doseganje njegovih ciljev iz člena 3(1) in (2), Europol lahko obdeluje informacije, vključno z osebnimi podatki,.

Osebni podatki se lahko obdelujejo le za namene:

(a) navzkrižnega preverjanja, katerega cilj je ugotavljanje povezav ali drugih pomembnih zvez med informacijami , ki se nanašajo samo na: (i) osebe, ki so osumljene storitve ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katero je pristojen Europol, ali so bile pravnomočno obsojene zaradi storitve takega dejanja, (ii) osebe, za katere obstajajo konkretni indici ali utemeljeni razlogi za sum, da bodo storile kazniva dejanja ;

(b) analiz strateškega ali tematskega značaja;

(c) operativnih analiz v posebnih primerih.

Te naloge se izvršijo na podlagi naslednjih meril:

— preverjanje iz točke (a) se izvaja v skladu s potrebnimi jamstvi za varstvo podatkov, zlasti je treba v zadostni meri utemeljiti zahtevo za informacije in namen preverjanja. Poleg tega se sprejmejo potrebni ukrepi za zagotovitev, da lahko podatke naknadno spremenijo samo organi, ki so že od začetka pristojni za njihovo zbiranje;

— za vsak primer operativne analize iz točke (c) veljajo naslednji zaščitni ukrepi: (i) opredeli se poseben namen; osebni podatki se lahko obdelujejo le, če so pomembni za ta poseben namen; (ii) vsi postopki preverjanja navzkrižnega ujemanja s strani uslužbencev Europola se posebej utemeljijo; pridobivanje podatkov po posvetovanju je omejeno na najmanjšo možno potrebno količino in se posebej utemelji; (iii) podatke lahko spreminjajo le pooblaščeni uslužbenci, ki so odgovorni za namen, za katerega so bili ti podatki prvotno zbrani.

Europol te postopke ustrezno dokumentira. Dokumentacija se na zahtevo da na voljo pooblaščencu za varstvo podatkov in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov za namene preverjanja zakonitosti postopka obdelave.

2. Kategorije osebnih podatkov in kategorije posameznikov, katerih osebni podatki se lahko zbirajo za posamezen namen iz odstavka 1, so navedene v Prilogi 2.

2a. Europol lahko v izjemnih primerih začasno obdeluje podatke, da določi, ali so takšni podatki pomembni za njegove naloge in za kateri namen iz odstavka 1. Upravni odbor na predlog direktorja in po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov določi pogoje za obdelavo takih podatkov, zlasti glede dostopa do teh podatkov in njihove uporabe, ter roke za shranjevanje in izbris podatkov, ki ne smejo biti daljši od šest mesecev, pri čemer je treba ustrezno upoštevati načela iz člena 34.

2b. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bo pripravil smernice, v katerih bodo opredeljeni nameni, navedeni v točkah (a), (b) in (c) odstavka 1. [Sprememba 128]

Člen 25

Določanje namena dejavnosti obdelave informacij

1. Država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, ki Europolu posreduje informacije, določi poseben in dobro opredeljen namen iz člena 24, za katerega se bodo informacije obdelale. Če tega ne stori, Europol določi pomembnost informacij kot tudi namen, za katerega bodo obdelane. Europol lahko obdeluje informacije za drugačen poseben in izrecen namen, kot je tisti, za katerega so bile posredovane, le če to izrecno odobri pošiljatelj podatkov v skladu z veljavno zakonodajo . [Sprememba 129]

2. Države članice, organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije lahko pri prenosu informacij navedejo morebitne splošne ali posebne omejitve dostopa ali uporabe, vključno v zvezi z izbrisom ali uničenjem. Če se potreba po takih omejitvah pokaže šele po prenosu, o tem ustrezno obvestijo Europol. Europol upošteva take omejitve.

3. Europol lahko določi morebitne omejitve dostopa držav članic, organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij do informacij ali omejitve njihove uporabe informacij, ki se pridobijo iz javno dostopnih virov.

Člen 25a

Ocena učinka na varstvo podatkov

1. Europol pred vsakim nizom obdelave osebnih podatkov izvede oceno učinka predvidenih sistemov in postopkov obdelave na varstvo osebnih podatkov ter o njej obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

2. Ocena obsega vsaj splošni opis predvidenih postopkov obdelave, oceno tveganja za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ukrepe, namenjene obvladovanju teh tveganj, zaščitne ukrepe, varnostne ukrepe ter mehanizme za zagotavljanje varstva osebnih podatkov in za dokazovanje skladnosti z določbami te uredbe, ob upoštevanju pravic in upravičenih interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter drugih zadevnih oseb. [Sprememba 130]

Člen 26

Dostop držav članic in uslužbencev Europola do informacij, ki jih hrani Europol

1. Države Če lahko države članice utemeljijo, da je to potrebno za zakonito opravljanje njihovih nalog, imajo dostop do vseh informacij, ki so bile posredovane za namene iz člena 24(1)(a) in (b), ter možnost iskanja po njih brez poseganja v pravico držav članic, organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij, da navedejo omejitve dostopa do takih podatkov in njihove uporabe. Države članice določijo pristojne organe, ki imajo dovoljenje za izvajanje takega iskanja.

2. Države članice imajo na podlagi sistema iskanja zadetkov posreden dostop do informacij, posredovanih za namene poseben namen iz člena 24(1)(c), brez poseganja v omejitve, ki jih navedejo države članice, organi Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ki posredujejo informacije, v skladu s členom 25(2). V primeru zadetka Europol obvesti pošiljatelja informacije in začne postopek za izmenjavo informacije, povezane z zadetkom, v skladu z odločitvijo države članice pošiljatelja informacije Europolu in v obsegu , ki je informacijo posredovala Europolu potreben za zakonito opravljanje nalog zadevne države članice .

3. Uslužbenci Europola, ki jih je izvršni direktor ustrezno pooblastil, imajo dostop do informacij, ki jih obdeluje Europol, v obsegu, ki je nujen za izvajanje njihovih nalog.

3a. Europol v skladu s členom 43 hrani natančne zapise vseh zadetkov in informacij, do katerih se je dostopalo. [Sprememba 131]

Člen 27

Dostop Eurojusta in urada OLAF do informacij Europola

1. Europol sprejme vse ustrezne ukrepe, da Eurojustu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) na podlagi njunih njegovih pristojnosti omogoči dostop do vseh informacij, posredovanih za namene iz člena 24(1) (a) in (b), in iskanje po njih brez poseganja v pravico držav članic, organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij, da navedejo omejitve dostopa do takih podatkov in njihove uporabe. Europol se obvesti, če iskanje Eurojusta ali urada OLAF razkrije ujemanje z informacijami, ki jih obdeluje Europol.

2. Europol sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da imata ima Eurojust in urad OLAF v okviru njunih svojih pristojnosti na podlagi sistema iskanja zadetkov posreden dostop do informacij, posredovanih za namene poseben namen iz člena 24(1)(c), brez poseganja v omejitve, ki jih navedejo države članice, organi Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ki so informacije posredovale, v skladu s členom 25(2). V primeru zadetka Europol začne postopek za izmenjavo informacije, povezane z zadetkom, v skladu z odločitvijo države članice, organa Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ki je informacijo posredovala Europolu. Eurojust v primeru zadetka navede, katere podatke potrebuje, Europol pa lahko podatke posreduje le, če so podatki, povezani z zadetkom, potrebni za zakonito opravljanje njegovih nalog. Europol beleži, do katerih informacij se je dostopalo.

3. Iskanje po informacijah v skladu z odstavkoma 1 in 2 se izvaja le za preverjanje, ali se informacije, ki so na voljo pri Eurojustu oziroma uradu OLAF, ujemajo z informacijami, ki jih obdeluje Europol.

4. Europol da dovoljenje za iskanje v skladu z odstavkoma 1 in 2 šele po tem, ko od Eurojusta oziroma urada OLAF prejme informacije o nacionalnih članih, namestnikih, pomočnikih in uslužbencih Eurojusta ter uslužbencih urada OLAF, ki so pooblaščeni za izvajanje takega iskanja.

5. Če Europol ali država članica med Europolovim obdelovanjem informacij v zvezi s posamezno preiskavo ugotovi, da obstaja potreba po usklajevanju, sodelovanju ali podpori v skladu s pristojnostmi Eurojusta ali urada OLAF, ju ga Europol o tem obvesti in začne postopek izmenjave informacij v skladu z odločitvijo države članice, ki je informacije posredovala. V tem primeru se Eurojust ali OLAF posvetujeta posvetuje z Europolom.

6. Eurojust, vključno s kolegijem, nacionalnimi člani, namestniki, pomočniki in uslužbenci Eurojusta, ter OLAF spoštujeta spoštuje vse splošne ali posebne omejitve dostopa ali uporabe, ki so jih določile države članice, organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije v skladu s členom 25(2).

6a. Europol in Eurojust se v primeru, da se po pregledu medsebojnih podatkov izkaže, da utegnejo biti podatki netočni ali v nasprotju z drugimi podatki, medsebojno obvestita. [Sprememba 132]

Člen 28

Dolžnost obveščanja držav članic

1. Če mora Europol v skladu s svojo nalogo iz člena 4(1)(b) obvestiti državo članico o informacijah, ki jo zadevajo, in za te informacije veljajo omejitve dostopa iz člena 25(2), ki prepovedujejo njihovo posredovanje, se Europol o tem posvetuje s pošiljateljem podatkov, ki določa omejitev dostopa, ter zaprosi za njegovo dovoljenje za posredovanje.

Brez takšnega izrecnega dovoljenja se informacij ne sme informacije ne smejo posredovati.

V primerih, ko za informacije ne veljajo omejitve dostopa iz člena 25, Europol vseeno obvesti državo članico, ki je posredovala informacije, o njihovem posredovanju. [Sprememba 133]

2. Ne glede na morebitne omejitve dostopa Europol obvesti državo članico o informacijah, ki jo zadevajo, če:

(a) je to nujno potrebno za preprečevanje neposredne nevarnosti, povezane s hudimi kaznivimi dejanji in terorističnimi kaznivimi dejanji; ali

(b) je to nujno potrebno za preprečevanje neposredne in resne grožnje javni varnosti v tej državi članici.

V tem primeru Europol čim prej obvesti pošiljatelja podatkov o izmenjavi teh informacij in utemelji svojo analizo položaja.

Poglavje VI

ODNOSI S PARTNERJI

ODDELEK 1

SKUPNE DOLOČBE

Člen 29

Skupne določbe

1. Če je to nujno za izpolnjevanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z organi Unije v skladu s cilji teh organov, z organi pregona tretjih držav, ustanovami za usposabljanje organov pregona tretjih držav, mednarodnimi organizacijami in zasebnimi strankami.

2. Če je to pomembno za opravljanje njegovih nalog in ob upoštevanju omejitev, določenih v skladu s členom 25(2), lahko Europol neposredno izmenjuje vse informacije, razen osebnih podatkov, s subjekti iz odstavka 1.

3. Europol lahko sprejema osebne podatke od subjektov , ki jih hranijo subjekti iz odstavka 1, razen od zasebnih strank, in jih obdeluje, kolikor če je to nujno potrebno in sorazmerno za zakonito izvajanje njegovih nalog in ob upoštevanju določb iz tega poglavja.

4. Brez poseganja v člen 36(4 5 ) Europol prenese osebne podatke organom Unije, tretjim državam in mednarodnim organizacijam le, če je to nujno za preprečevanje kriminala, ki spada med cilje naloge Europola, in boj proti njemu, ter v skladu s tem poglavjem in če se prejemnik izrecno zaveže, da se bodo podatki uporabili samo za namen, za katerega so bili preneseni . Če je podatke za prenos zagotovila država članica, Europol od zadevne države članice pridobi predhodno izrecno soglasje, razen če:

(a) se lahko predvideva, da je prenos dovoljen, ker država članica ni izrecno omejila možnosti za nadaljnji prenos; ali

(b) je država članica že vnaprej dovolila tak nadaljnji prenos, in sicer s splošnim soglasjem ali soglasjem pod posebnimi pogoji. Tako soglasje se lahko kadar koli umakne.

5. Nadaljnji prenosi osebnih podatkov s strani držav članic, organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij so prepovedani, razen če Europol s tem predhodno izrecno soglaša , prejemnik pa se izrecno zaveže, da se bodo podatki uporabili samo za namen, za katerega so bili preneseni .

5a. Europol zagotovi, da se v skladu s to uredbo zabeležijo podrobni zapisi o vseh prenosih osebnih podatkov in njihovih razlogih.

5b. Informacije, ki jih je tretja država, mednarodna organizacija ali zasebna stranka pridobila s kršitvijo temeljnih pravic, kot so zapisane v Listini EU o temeljnih pravicah, se ne obdelujejo. [Sprememba 134]

ODDELEK 2

IZMENJAVE/PRENOSI OSEBNIH PODATKOV

Člen 30

Prenos osebnih podatkov organom Unije

Ob upoštevanju vseh morebitnih omejitev, določenih v skladu s členom 25(2) ali (3), in brez poseganja v člen 27 lahko Europol neposredno prenaša osebne podatke organom Unije, če je to nujno za izvajanje njegovih nalog ali nalog organa Unije, ki jih prejema. Europol seznam institucij in organov EU, s katerimi si izmenjuje informacije, objavi na svojem spletnem mestu. [Sprememba 135]

Člen 31

Prenos osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam

1. Europol lahko prenese osebne podatke organu tretje države ali mednarodni organizaciji, kolikor je to nujno za izvajanje njegovih nalog, na podlagi:

(a) sklepa, ki ga Komisija sprejme v skladu s [členoma 25 in 31 Direktive 95/46/ES], da lahko zadevna država ali mednarodna organizacija ali sektor obdelave znotraj zadevne tretje države ali mednarodne organizacije zagotavlja ustrezno raven varstva (sklep o ustreznosti); ali

(b) mednarodnega sporazuma, ki je bil sklenjen med Unijo in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in navaja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; ali

(c) sporazuma o sodelovanju, sklenjenega med Europolom in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred datumom začetka uporabe te uredbe.

Ti sporazumi o sodelovanju se v roku pet let po začetku veljavnosti te uredbe spremenijo in nadomestijo z naknadnim sporazumom v skladu s točko (b). [Sprememba 136]

Za take prenose ni potrebno nobeno dodatno dovoljenje. Pred in med pogajanji o mednarodnem sporazumu iz točke (b), zlasti pa pred sprejetjem pogajalskega mandata in tudi pred sklenitvijo sporazuma, se pravočasno posvetuje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

Europol redno posodobljen seznam svojih mednarodnih sporazumov in sporazumov o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami objavi na svojem spletnem mestu. [Sprememba 137]

Europol lahko sklene delovne dogovore za izvajanje takih sporazumov ali sklepov o ustreznosti.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko izvršni direktor ob upoštevanju svojih obveznosti nerazkrivanja in varovanja tajnosti ter sorazmernosti za vsak primer posebej dovoli prenos osebnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, če je:

(a) prenos podatkov nujno potreben, da se zaščitijo bistveni interesi ene ali več držav članic, ki jih zajemajo cilji Europola za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe ; ali

(b) prenos podatkov nujno potreben za preprečevanje neposredne nevarnosti, povezane s kriminalom ali terorističnimi dejanji zaščito legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če to določa zakonodaja države članice, ki prenaša osebne podatke ; ali

(c) prenos drugače nujen ali pravno obvezen na podlagi pomembnega javnega interesa ali zaradi uveljavitve, izvajanja ali ohranitve pravnih zahtevkov podatkov bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti v državi članici ali tretji državi ; ali

(d) je prenos v posameznih primerih potreben za varstvo življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali druge osebe. pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij; ali

(da) prenos v posameznih primerih potreben zaradi uveljavitve, izvajanja ali obrambe pravnih zahtevkov v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom določenega kaznivega dejanja ali izvrševanjem določene kazenske sankcije.

Izvršni direktor v vsakem primeru upošteva raven varstva podatkov, ki velja v zadevni tretji državi ali mednarodni organizaciji, pri čemer upošteva vrsto in namen podatkov, trajanje predvidene obdelave, splošne ali posebne določbe o varstvu podatkov, ki se uporabljajo v tej državi, in ali so bili posebni pogoji, ki jih zahteva Europol v zvezi s podatki, sprejeti ali ne.

Odstopanja se ne smejo uporabljati za sistematične, množične ali strukturne prenose.

Poleg tega lahko upravni odbor po dogovoru z evropskim nadzornikom Evropski nadzornik za varstvo podatkov izda dovoljenje za prenos ali niz prenosov za obdobje, ki ni daljše od enega leta in se lahko podaljša, v skladu s točkami (a) do (d) zgoraj, pri tem pa upošteva navede ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov. [Sprememba 138]

3. Izvršni direktor upravni odbor in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov nemudoma obvesti o primerih, v katerih je uporabil odstavek 2. [Sprememba 139]

3a. Europol hrani natančne zapise vseh prenosov v skladu s tem členom. [Sprememba 140]

Člen 32

Osebni podatki zasebnih strank

1. Če je to nujno za izvajanje njegovih nalog, Europol lahko obdeluje osebne podatke zasebnih strank pod pogojem, da jih ne prejme neposredno od zasebnih strank, temveč le prek: [Sprememba 141]

(a) nacionalne enote države članice v skladu z nacionalno zakonodajo;

(b) kontaktne točke tretje države, s katero je Europol sklenil sporazum o sodelovanju v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred datumom začetka uporabe te uredbe; ali

(c) organa tretje države ali mednarodne organizacije, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum v skladu s členom 218 PDEU.

2. Če prejeti podatki vplivajo na interese države članice, Europol o tem nemudoma obvesti nacionalno enoto zadevne države članice.

3. Europol ne vzpostavlja neposrednega nobenega stika z zasebnimi strankami, da bi pridobil osebne podatke. [Sprememba 142]

4. Komisija v roku treh let po začetku uporabe te uredbe oceni nujnost in morebiten učinek neposrednih izmenjav osebnih podatkov z zasebnimi strankami. Takšna ocena med drugim navaja razloge, zaradi katerih je izmenjava osebnih podatkov z zasebnimi strankami potrebna za Europol.

Člen 33

Informacije posameznikov

1. Europol lahko obdeluje informacije posameznikov, vključno z njihovimi osebnimi podatki, pod pogojem, da jih prejme prek:

(a) nacionalne enote države članice v skladu z nacionalno zakonodajo;

(b) kontaktne točke tretje države, s katero je Europol sklenil sporazum o sodelovanju v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred datumom začetka uporabe te uredbe; ali

(c) organa tretje države ali mednarodne organizacije, s katero je Evropska unija sklenila mednarodni sporazum v skladu s členom 218 PDEU.

2. Če Europol prejme informacije, vključno z osebnimi podatki, od posameznika, ki prebiva v tretji državi, s katero Europol nima sklenjenega mednarodnega sporazuma, bodisi na podlagi člena 23 Sklepa Sveta 2009/371/PNZ ali na podlagi člena 218 PDEU, lahko Europol te informacije pošlje le zadevni državi članici ali tretji državi, s katero je sklenil tak mednarodni sporazum.

3. Europol ne vzpostavlja neposrednega nobenega stika s posamezniki, da bi pridobil informacije. [Sprememba 143]

Poglavje VII

ZAŠČITNI UKREPI ZA VARSTVO PODATKOV

Člen 34

Splošna načela varstva podatkov

1. Osebni podatki so:

(a) obdelani zakonito, pošteno in zakonito na pregleden in preverljiv način v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki ;

(b) zbrani za določene, izrecne in zakonite namene in se ne smejo nadalje obdelovati na način, ki ni združljiv s temi nameni. Nadaljnja obdelava osebnih podatkov za zgodovinske, statistične ali znanstvene namene