Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2022/C 379/12)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Colli Bolognesi Classico Pignoletto“

PDO-IT-A0284-AM02

Datum vloge: 28. avgust 2014

1. Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1. Sprememba imena ZOP iz „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ v „Colli Bolognesi Pignoletto“

Ime ZOP se spremeni iz „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ v „Colli Bolognesi Pignoletto“, pri čemer se izbriše beseda „Classico“.

Ime se spremeni zaradi dveh sprememb specifikacije, prva od katerih je vključitev novih kategorij proizvodov (peneče vino in kakovostno peneče vino), za katera ni dovoljeno uporabljati tradicionalnega izraza „classico“. V skladu s specifično nacionalno zakonodajo in zakonodajo Evropske unije ter opredelitvijo navedenega zaščitenega tradicionalnega izraza se lahko tradicionalni izraz „classico“ uporablja le za proizvode, ki niso peneča vina, proizvedena na najstarejšem območju porekla. Drugi razlog, ki je povezan s prvim, je razširitev območja proizvodnje, ki je opisana v nadaljevanju. S to spremembo se najstarejše območje porekla, za katerega se lahko uporablja tradicionalni izraz „classico“, razširi na druga območja z enakimi talnimi in podnebnimi razmerami ter razmerami za gojenje, ki v skladu z opredelitvijo navedenega tradicionalnega izraza niso upravičena do njegove uporabe.

Tradicionalni izraz „classico“ se lahko uporablja le za vrsto proizvoda v kategoriji „vino“, ki se proizvaja na prvotnem območju, opredeljenem za ta namen. Zato je bilo treba spremeniti ime označbe in izbrisati izraz „classico“.

Ta sprememba imena se uporablja za celotno specifikacijo proizvoda in vsa mesta v enotnem dokumentu, kjer je navedeno ime označbe.

2.2. Uvedba novih kategorij proizvodov vinske trte

Poleg kategorije proizvodov „vino“ so bile vstavljene kategorije proizvodov „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“.

Nekdanja ZOP „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“, opredeljena s specifičnim italijanskim tradicionalnim izrazom „denominazione di origine controllata e garantita“ [kontrolirana in zajamčena označba porekla ali DOCG], se je uporabljala le za kategorijo „vino“. Grozdje glavne sorte pignoletto pa se je v preteklosti gojilo na večjem območju, kar je razvidno iz literature ter prekrivanja tega območja gojenja in območja drugih priznanih označb. Druge vrste vina z imenom „pignoletto“ so se tradicionalno proizvajala iz tega grozdja in se še vedno proizvajajo. Poleg edine kategorije „vino“, ki je bila prvotno vključena v ZOP „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“, so bile zato vključene dodatne kategorije proizvodov.

Dodatne kategorije proizvodov so „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“. Zato je celotni seznam vrst vina ob upoštevanju novih kategorij naslednji: — kategorija „vino“, vrsta „superiore“; — kategorija „vino“, vrsta „classico superiore“; — kategorija „biser vino“; — kategorija „‚peneče vino‘“; — kategorija „kakovostno peneče vino“. Opozoriti je treba, da so proizvodnja in kakovostne lastnosti kategorije „vino“ vrste „superiore“ z navedbo izraza „slassico“ v novi specifikaciji proizvoda nespremenjene v primerjavi s prejšnjo specifikacijo. Uvedene vrste (kategorije „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“) so se tradicionalno proizvajale na opredeljenem območju, uveljavile pa so se, ker so jih cenili proizvajalci in potrošniki. Poleg tega se je tradicionalni izraz „superiore“ pripisal proizvodom v kategoriji „vino“ (Colli Bolognesi Pignoletto in Colli Bolognesi Pignoletto Classico), ki imajo v skladu z zahtevami iz nacionalne zakonodaje za ta izraz visokokakovostne lastnosti zaradi posebno strogih pogojev proizvodnje.

Ta sprememba se nanaša na celotno specifikacijo proizvoda in dele enotnega dokumenta, v katerih so navedene in se urejajo nove kategorije vina (zlasti oddelka 1.3 in 1.4).

2.3. Razširitev kombinacije sort, ki se uporabljajo

Kombinacija sort za nove vrste vina je opisana s sklicevanjem zlasti na dopolnilne sorte vinske trte, saj je glavna sorta vinske trte za vse kategorije proizvodov pignoletto, imenovana tudi grechetto gentile. Te dopolnilne sorte, katerih delež pri proizvodnji vin lahko znaša največ 15 %, vključujejo druge nearomatične bele sorte vinske trte, primerne za gojenje v regiji Emilija-Romanja. V tem 15-odstotnem deležu se lahko uporabita tudi sorti vinske trte pinot nero in pinot grigio, čeprav imata drugačno barvo. Te sorte, iz katerih je treba pridelati belo vino, zaradi svojih specifičnih lastnosti veljajo za posebno primerne za proizvodnjo biser vin in penečih vin.

Ta sprememba vpliva na člen 2 specifikacije proizvoda in ne vključuje sprememb enotnega dokumenta.

2.4. Razširitev območja proizvodnje

V primerjavi s prejšnjo specifikacijo proizvoda razširitev območja proizvodnje temelji na dejstvu, da se je sorta vinske trte pignoletto v preteklosti gojila, predelovala v vino in stekleničila na večjem območju v sosednjih delih pokrajin Bologna in Modena s podobnimi fizičnimi in podnebnimi lastnostmi.

Poleg tega je bil opis območja proizvodnje in njegovih meja zaradi združitve petih občin, vključenih v območje proizvodnje zadevne ZOP (Bazzano, Castello di Serravalle, Crespellano, Monteveglio in Savigno), v novo občino Valsamoggia leta 2014 ustrezno spremenjen.

Razširitev območja proizvodnje je utemeljena z dejstvom, da so talne in podnebne razmere na celotnem opredeljenem območju enake ter posebno ugodne za proizvodnjo vin iz sorte „pignoletto“. Zato so v skladu s to spremembo v eni specifikaciji za ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“ združene vse vrste vina, pridelane iz navedene sorte vinske trte; na zadevnem hribovitem območju imajo ta vina lastnosti najvišje kakovosti in se kot taka lahko označijo s tradicionalno italijansko označbo denominazione di origine controllata e garantita. V okviru tega se izraz „classico“ še naprej lahko uporablja samo za proizvode v kategoriji „vino“, ki so iz najstarejšega območja proizvodnje, kot je opredeljeno s tradicionalnim italijanskim izrazom. Poleg tega je namen spremembe preprečiti morebitno zmedo pri potrošnikih in proizvajalcih, ki bodo tako lahko ustrezno prepoznali vse vrste vina, ki izpolnjujejo pogoje za vino pignoletto iz sorte vinske trte pignoletto, s čimer bo postalo jasneje, da se iz nje tradicionalno proizvajajo raznovrstna vina.

Ta sprememba se nanaša na člen 3 specifikacije proizvoda ter točki 1.6 (opredeljeno geografsko območje) in 1.8 (povezava z geografskim območjem) enotnega dokumenta.

2.5. Prilagoditev pravil o vinogradniških dejavnostih

Vključena so bila pravila o proizvodnji novo uvedenih vrst vina in nekatere posodobitve tehnik gojenja. V zvezi s tem so dovoljene metode gojenja v obliki špalirja ali enojne in dvojne zavese, medtem ko je metoda gojenja v obliki „žarka“ izključena. Poleg tega so bili dodani ustrezni parametri proizvodnje (donos grozdja na hektar), da bi se določila pravila o proizvodnji za novo uvedene vrste vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in točko 1.5.2 enotnega dokumenta.

2.6. Posodobitev zahtev pri vinifikaciji

Predpisane določbe v zvezi s proizvodnjo in predelavo različnih kategorij proizvodov vinske trte so bile spremenjene, da so zdaj jasnejše, spremenjena pa so bila tudi povezana odstopanja za izvajanje takih postopkov v neposredni bližini območja proizvodnje ali v sosednjih upravnih enotah v skladu z veljavno zakonodajo EU.

Te določbe so bile posodobljene, da se upošteva vključitev novih vrst vina v specifikacijo. Zlasti se lahko v neposredni bližini (celotni občini Bologna) in v sosednji upravni enoti (celotni občini Castelvetro di Modena) tako kot na celotnem razmejenem območju proizvodnje izvaja predelava „biser vina“, „penečega vina“ in „kakovostnega penečega vina“.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in točko 1.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju).

2.7. Vključitev kemijskih, fizikalnih in organoleptičnih lastnosti za nove vrste vina ter spremembe najnižje vsebnosti skupnih kislin za vrsto „classico“

Kemijske, fizikalne in organoleptične lastnosti novih vrst vina, vključenih v specifikacijo, so bile opisane. Poleg tega se je najnižja vsebnost skupnih kislin za vrsto „classico“ zmanjšala s 4,5 g/l na 4 g/l.

Kemijske in organoleptične lastnosti novih vrst, ki izvirajo iz ZOP „Colli Bolognesi“, so bile podrobno opisane, pri čemer so bile povzete po navedeni specifikaciji in natančneje opredeljene v zvezi z zaznanim vonjem po cvetju in sadju. Poleg tega je bilo treba zaradi podnebnih sprememb, zabeleženih v zadnjem desetletju, in posledičnih višjih temperatur, ki so – kot je znano – ugodne za nižjo vsebnost skupnih kislin, znižati najnižjo vsebnost skupnih kislin za vrsto „classico“ na 4 g/l. Razlog za to spremembo je tudi obveznost iz specifikacije proizvoda za grozdje z najmanjšim deležem naravnega alkohola, tj. 12 vol %.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in točko 1.4 enotnega dokumenta (Opis vina).

2.8. Posodobitev pravil o označevanju in predstavitvi

Vključene so bile spremembe glede označevanja in predstavitve novo uvedenih kategorij proizvodov („biser vino“, „peneče vino“, in „kakovostno peneče vino“). Poleg tega je bilo v skladu z nacionalno zakonodajo za ustrezno kategorijo „biser vino“ dodano pravilo o obveznem označevanju z oznako „sekundarno vrenje v steklenici“, s čimer je potrošnik obveščen o morebitni motnosti zaradi ostankov sekundarnega vrenja.

Ta sprememba se nanaša na člena 7 in 8 specifikacije proizvoda ter točko 1.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – dodatne določbe o označevanju).

2.9. Posodobitev povezave z geografskim območjem

Opis povezave je bil spremenjen, pri čemer so bile v zvezi z različnimi zadevnimi kategorijami proizvodov podrobneje opisane značilnosti okolja in človeški dejavniki, ki dajejo vinom posebne lastnosti. Zlasti je bil opis povezave posodobljen, da se upoštevata vključitev novih kategorij proizvodov („biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“) in razširitev območja proizvodnje. Poleg tega so bile posebne lastnosti vin podrobneje opisane, pri čemer se niso uporabljali generični izrazi, za vsako kategorijo proizvodov pa je bila opisana povezava z geografskim območjem (vključno z naravnimi in človeškimi dejavniki).

Ta sprememba se nanaša na člen 9 specifikacije proizvoda in točko 1.8 enotnega dokumenta (Povezava z geografskim območjem).

2.10. Pakiranje na razmejenem območju

V skladu z redakcijsko spremembo ustrezni oddelek 1.9 enotnega dokumenta zdaj vključuje obveznost stekleničenja vina na razmejenem območju, ki jo je sicer vključevala že prejšnja specifikacija proizvoda, vendar je bila pomotoma izpuščena iz enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Colli Bolognesi Pignoletto

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vina

„Colli Bolognesi Pignoletto“ superiore (kategorija „vino“)

Barva: srednje intenzivna slamnato rumena, občasno z zelenkastimi poudarki, ali intenzivna slamnato rumena.

Vonj: prefinjen, s cvetličnimi notami belega cvetja (šmarnica, jasmin) in sadnimi notami zrelega rumenega sadja (hruške in jabolka, občasno tudi ananas).

Okus: suh do srednje suh, skladen z notami mandlja in agrumov, občasno rahlo grenak.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Colli Bolognesi Pignoletto“ classico superiore (kategorija „vino“)

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, tudi intenzivna slamnato rumena, občasno z zelenkastimi poudarki.

Vonj: intenziven, prefinjen, cvetlične note belega cvetja (šmarnica, jasmin) in sadne note zrelega rumenega sadja (hruške in jabolka, občasno tudi ananas).

Okus: suh, topel, skladen s pridihom mandljev in agrumov, občasno vanilje.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorija „biser vino“

Pena: fina in neobstojna.

Barva: slamnato rumena.

Vonj: rahlo aromatičen, pridih belega cvetja (glog) in rahlo zrelega rumenega sadja (hruške in jabolka).

Okus: suh, skladen, svež, kiselkast s pookusom agrumov, občasno rahlo grenak.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %;

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategoriji „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“

Pena: fina, dolgotrajna.

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, tudi intenzivna slamnato rumena.

Vonj: rahlo aromatičen, prefinjen, cvetličen vonj belih cvetlic (glog, šmarnica, jasmin) in pridih rahlo zrelega rumenega sadja (hruške in jabolka), intenzivnejši za kategorijo „kakovostna peneča vina“.

Okus: poln, skladen, svež, kiselkast s pookusom agrumov, od popolnoma suhega do suhega.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %;

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Proizvodnja biser vina – sekundarno vrenje

Posebni enološki postopki

Biser vina se proizvajajo z uporabo sekundarnega alkoholnega vrenja, predvsem z avtoklaviranjem (metoda charmat/martinotti). V steklenici pa poteka še sekundarno alkoholno vrenje. V tem primeru je lahko vino motno zaradi ostankov vrenja.

Proizvodnja penečega vina/kakovostnega penečega vina – sekundarno vrenje

Posebni enološki postopki

Ta vina se predelujejo v peneča vina z uporabo sekundarnega alkoholnega vrenja, predvsem z avtoklaviranjem (metoda charmat). V skladu z zakonodajo EU pa v steklenici poteka tudi sekundarno alkoholno vrenje (tradicionalna metoda).

b. Največji donosi

„Colli Bolognesi Pignoletto“ classico superiore (kategorija „vino“)

58,5 hektolitra na hektar

„Colli Bolognesi Pignoletto“ superiore (kategorija „vino“)

77 hektolitrov na hektar

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorije „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“

84 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje proizvodnje ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“ vključuje:

občine Marzabotto, Monte San Pietro, Pianoro, Sasso Marconi, Bologna, Casalecchio di Reno, Monterenzio, San Lazzaro di Savena, Valsamoggia in Zola Predosa v pokrajini Bologna;

občino Savignano sul Panaro v pokrajini Modena.

Območje proizvodnje ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“ Superiore s tradicionalnim izrazom „classico“ vključuje:

občine Monte San Pietro, Casalecchio di Reno, Sasso Marconi, Valsamoggia in Zola Predosa v pokrajini Bologna;

občino Savignano sul Panaro v pokrajini Modena.

7. Glavne sorte vinske trte

Pignoletto B. – grechetto gentile

8. Opis povezave

8.1. „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorije „vino“, „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Hriboviti teren območja proizvodnje vključuje vznožja in srednje visoka hribovja med občino Valsamoggia na zahodu, veliko dolino reke Reno ter manjše doline potokov Samoggia in Lavino ter območje do reke Idice na vzhodu. Doline potekajo v smeri sever-jug, kar olajšuje pretok vetrov in zagotavlja, da so vinogradi večinoma izpostavljeni v smeri vzhoda/jugovzhoda. Zato se nahajajo v vetrovnem in svetlem okolju, ki je posebej primerno za gojenje trte.

Območje pokrivajo naslednja glavna geološka območja:

Contrafforti e Rupi [skale in balvani]: posebno široko območje, ki vključuje dolini rek Lavino in Reno ter za katero so značilne neravne površine s ploščatimi skalami ali balvani z različnimi sloji ter laporji in konglomerati.

I Colli con Frane e Calanchi [hribi s plazovi in grapami]: območje na levi strani reke Lavino, za katero so značilni jasni kontrasti med nežnimi obdelovanimi pobočji in žlebastimi območji s pogostimi plazovi. Podlago tvorijo predvsem kremenasto glinene strukture z apnenčastimi kamninami, peščenjaki, laporji ali večslojnimi kamninami.

I Primi Colli [vznožja]: območje na levi strani reke Reno med hribi in planoto. Ima nežen profil z nizko visečimi policami, ki se spuščajo proti dolini. Doline so nizke, grebeni pa vsebujejo rumeni pesek.

Piana dei Fiumi Appenninici [planota apeninskih rek]: območje, ki ga prekrivajo dna dolin ter ustja potokov in rek. Tla so večinoma slabo razvita in pogosto sestavljena iz grobih materialov.

Na razmejenem geografskem območju je razširjeno vinogradništvo na povprečni nadmorski višini od 50 do 400 metrov ter na rahlih tleh z različno vsebnostjo apnenca, ki prekriva razgibana pobočja s kremenasto glineno podlago in vznožja, ter na zmerno rahlih tleh z veliko vsebnostjo melja in apnenca, ki prekrivajo območji „Colli con Frane e Calanchi“ in „Primi Colli“. Kar zadeva podnebje, povprečne letne količine padavin segajo od 800 mm na planoti do 1 200 mm v visokih hribih, povprečne temperature pa od 12 °C do 14 °C. Za nizke hribe je značilno zmerno pomanjkanje vode (do 350 mm na leto), ki se lahko šteje za pozitiven dejavnik za kakovost proizvodnje vina, saj določena stopnja poletnega vodnega stresa med dozorevanjem grozdja spodbuja koncentracijo sladkorja in razvoj vonjav. Za območja nad 400 metrov nadmorske višine pa je značilen velik presežek vode.

Toplotni profili segajo od 4 500 do 4 900 stopinjskih dni na nizkih hribih ter manj kot 4 500 stopinjskih dni na nadmorski višini nad 400 metrov. Winklerjev indeks na nižjih območjih znaša največ približno 2 100.

Glede na navedeno so lastnosti vin tesno povezane z okoljem, za katerega so značilna glineno-apnenčasta tla, velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, svetlost ter izmenična obdobja zadostnih padavin in vodnega stresa. Te razmere so ugodne za gojenje trte in zorenje grozdja ter zagotavljajo ustrezno kislost in vsebnost sladkorja. Skupaj z drugimi kvalitativnimi in organoleptičnimi lastnostmi sorte pignoletto vplivajo na sama vina.

Zlasti kombinacija sort vinske trte v vinogradih vključuje glavno sorto vinske trte pignoletto, ki se tradicionalno goji na opredeljenem območju. Za proizvodnjo se uporabljajo tudi druge uveljavljene sekundarne sorte vinske trte na območju, kot so pinot bianco, chardonnay, sauvignon, riesling italico, pinot grigio in pinot nero, iz katerih se z vrenjem brez kožic proizvajajo bela vina.

8.2. „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorije „vino“, „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“

Zgodovinski in človeški dejavniki, pomembni za povezavo

V obdobju Rimskega cesarstva so se na območju proizvodnje vin „Colli Bolognesi Pignoletto“ trte pritrjevale na živa drevesa v skladu z običajem, ki so ga uvedli Etruščani, pozneje pa razvili Galci. Obstajajo prepričljivi dokazi, da je bilo hribovito območje južno od Bononie (današnje Bologne) podarjeno v obdelavo veteranom, ki so sodelovali v vojaških spopadih po vsem znanem svetu, kar dokazujejo starodavne posode za spravljanje vina, ki so jih odkrili v nekaterih krajih na območju današnje občine Valsamoggia.

Dokument iz leta 973 pr. n. št., s katerim je škof Alberto iz Bologne škofu iz Parme poleg opatije podaril približno trideset vinogradov, se nanaša na trte, gojene na hribih vasi Monteveglio. Poleg tega so na voljo številne biografije, ki segajo v zgodnji srednji vek in dokazujejo, kako prizadevni in predani razvoju vinogradništva so bili podeželski menihi.

V 14. stoletju je Pier de’ Crescenzi v 12. knjigi Liber Ruralium commodorum, najpomembnejšem priročniku o srednjeveški agronomiji, opisal organoleptične lastnosti belega vina, ki se je takrat uživalo ter je bilo znano po prijetnem okusu, živahni in zlati peni, kar dokazuje, da je bilo med vini, ki so se proizvajala v preteklosti, biser vino že splošno znano in razširjeno. V 16. stoletje sega več omemb uve pignole [grozdje sorte pignoletto], ki je bilo znano po svojih bistvenih lastnostih, in cvetoče trgovine. Zgodovinsko naravo tega vina dodatno potrjuje dokument Bullettino Ampelografico iz leta 1881, v katerem je navedeno, da se grozdje, iz katerega se proizvaja vino pignoletto, goji v hribih južno od Bologne. Njihova podobnost sedanji sorti pignoletto je izjemna.

Z leti je znanstveni in tehnološki napredek pomagal izpopolniti in izboljšati tradicionalne tehnike proizvodnje vin „Colli Bolognesi Pignoletto“. Izkušnje, ki so jih ljudje pridobili v stoletjih obdelovanja teh hribov, so dopolnili pomembni dosežki na področju vinogradništva in agronomije. Zaradi teh dejavnikov so vinogradniki izbrali špalir, dvojni kordon in Guyot s kratkim obrezovanjem, ki so se izkazali za najprimernejše metode za pridobivanje kakovostnih proizvodov. Še danes se uporabljajo tradicionalne metode gojenja, sadilne razdalje in sistemi obrezovanja, s katerimi je mogoče najbolje in najbolj gospodarno uporabljati vinograde ter tako olajšati gojenje in zagotoviti racionalno gospodarjenje z listjem. Tako se uporabljajo tudi enološki postopki, ki so se tradicionalno uporabljali za proizvodnjo vrst belih mirnih vin, biser vin ali penečih vin, navedenih v specifikaciji. Z enološkega vidika je bila na območju vselej razširjena proizvodnja belih vin, od katerih se je z desetletji vse bolj uveljavilo „biser vino“, ki se naravno ujema z bogato in razmeroma mastno lokalno prehrano. Tehnike pa so se z leti razvile, kar pomeni, da se je tradicionalna praksa sekundarnega vrenja v steklenici dopolnila z uporabo sodobnega vrenja v jeklenih posodah v skladu z metodo martinotti-charmat. To je pripomoglo k večji učinkovitosti postopkov izbire kvasovk in bistrenja v zadnjih desetletjih, s čimer se je izboljšal vonj in pridobil prijetnejši končni proizvod.

8.3. „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorija „vino“

Informacije o kakovosti/lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče neposredno pripisati geografskemu poreklu, in vzročna zveza z geografskim območjem

Kemijske in organoleptične lastnosti „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorija „vino“, so tesno povezane z okoljem, za katerega so značilna glinasta tla in posebno apnenčasta tla, zaradi katerih je proizvod opazno mineralen. Mirna različica se pridobiva predvsem iz vsaj 15 let stare trte, ki ima večjo gostoto grozdov in manjši donos na hektar. Zaradi temperaturnih sprememb, značilnih za te doline, so vonji izrazitejši, medtem ko nihanje temperature med dnevom in nočjo v času zorenja ter najboljša izpostavljenost vinogradov krepita aromatične lastnosti grozdja, ki je tako posebno nagnjeno kopičenju sladkorja, kar vpliva na lastnosti vin. Da bi se ohranile posebne organoleptične lastnosti grozdja sorte vinske trte pignoletto in proizvajala vina z opisanimi lastnostmi, se cikli stiskanja grozdja ter temperatura in trajanje vrenja upravljajo preudarno, s čimer se rezultat vzajemnega delovanja zgoraj opisanih okoljskih dejavnikov in različnih človeških dejavnikov dopolni na podlagi izkušenj in znanja, ki so jih subjekti v vinskem sektorju postopno izpopolnili.

8.4. „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorije „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“

Informacije o kakovosti/lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče neposredno pripisati geografskemu poreklu, in vzročna zveza z geografskim območjem

Kemijske, fizikalne in organoleptične lastnosti biser vin, penečih vin in kakovostnih penečih vin so odvisne od geografskega okolja in človeških dejavnikov, ki so tradicionalno vplivali na bistvene enološke lastnosti grozdja in tehnologije predelave.

Zaradi celinskega podnebja, tal, bogatih s prodom in meljem, dobrega odtekanja, zadostne razpoložljivosti vode ter nihanj med dnevnimi in nočnimi temperaturami, zlasti poleti, lahko grozdje dozori ter ohrani vonje in kislost, vina pa pridobijo značilno svežino. Zaradi lastnosti tal in podnebja je to območje primerno za pridelavo grozdja z zmerno vsebnostjo sladkorja in prijetno kislostjo. Ta vina se proizvajajo predvsem iz mlajše in zato vitalnejše trte, ki raste v bogatih tleh ter je pogosto manj izpostavljena južni strani in zato manj ugodna za popolno dozorelost grozdja; to zagotavlja večjo kislost, ki je najboljša za biser vina, peneča vina in kakovostna peneča vina.

Zaradi tehnoloških inovacij je tradicionalno metodo sekundarnega vrenja v steklenici, ki se je uporabljala do prejšnjega stoletja, nadomestila uporaba jeklenih posod (metoda charmat) za proizvodnjo vin z nadpritiskom zaradi ogljikovega dioksida, nastalega pri naravnem vrenju. V primeru sekundarnega vrenja je lahko biser vino motno zaradi ostankov vrenja. V zadnjem obdobju se sekundarno vrenje znova obuja in pogosto trži kot nova metoda, ki združuje najsodobnejšo tehnologijo in starodavne tradicije območja. To potrjuje, da so edinstvene lastnosti vin ter njihova kompleksnost in prijetnost posledica sinergije med posebnimi lastnostmi sorte ter človekovimi prizadevanji in izkušnjami na območju proizvodnje.

9. Bistveni dodatni pogoji

Odstopanje od vinifikacije in predelave na razmejenem geografskem območju

Pravni okvir:

Zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

V skladu z odstopanjem iz člena 6(4), točki (a) in (b), Uredbe (ES) št. 607/2009 se lahko predelava „biser vina“, „penečega vina“ in „kakovostnega penečega vina“ v okviru enološkega postopka poleg razmejenega območja proizvodnje izvaja tudi v neposredni bližini (celotni občini Bologna) in v sosednji upravni enoti (celotni občini Castelvetro di Modena).

S tem se upošteva tradicionalna in uveljavljena proizvodnja, ki jo izvajajo subjekti na teh območjih.

Stekleničenje na razmejenem območju

Pravni okvir:

Zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

stekleničenje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Stekleničenje je omejeno na razmejeno območje, ker je treba zaščititi kakovost vin z ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“, jamčiti za njihovo poreklo ter zagotoviti, da se nadzor izvaja pravočasno, učinkovito in stroškovno učinkovito.

Zdi se, da lahko prevoz in stekleničenje zunaj območja proizvodnje poslabšata kakovost vin „Colli Bolognesi Pignoletto“, saj bi lahko bila izpostavljena redoks reakcijam, nenadnim spremembam temperature ter mikrobiološki kontaminaciji, kar lahko negativno vpliva na fizikalno-kemijske (najnižja vsebnost skupnih kislin, najmanjši ekstrakt brez sladkorja itd.) in organoleptične (barva, vonj in okus) lastnosti.

Čim večja je prevožena razdalja, tem večja so ta tveganja.

Nasprotno pa stekleničenje na območju porekla, pri čemer serije vina potujejo kratke razdalje, če se sploh prevažajo, pomaga ohraniti lastnosti in kakovost proizvoda.

Ti vidiki skupaj z izkušnjami in podrobnim tehnično-znanstvenim poznavanjem posebnih lastnosti vin, ki so jih proizvajalci vin z ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“ pridobivali vrsto let, omogočajo, da je stekleničenje dokončano na območju porekla z največjimi tehnološkimi previdnostnimi ukrepi za ohranjanje vseh fizikalnih, kemijskih in organoleptičnih lastnosti vin, ki jih zajema specifikacija.

Drugi cilj stekleničenja na območju proizvodnje je zagotoviti, da lahko pristojni organ svoje naloge spremljanja opravi čim učinkoviteje, uspešneje in stroškovno smotrneje. Teh zahtev zunaj območja proizvodnje ni mogoče enako izpolniti.

Na območju proizvodnje lahko nadzorni organ načrtuje svoje inšpekcijske preglede, da bi na podlagi načrta nadzora, ki ga uporablja, zagotovil pravočasne inšpekcijske obiske vseh ustreznih podjetij med stekleničenjem vin z ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“.

Cilj je sistematično zagotavljati, da se lahko stekleničijo le pošiljke vina z ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“. To omogoča doseganje boljših rezultatov uspešnosti preverjanja z omejenimi stroški za proizvajalce, s čimer potrošniki dobijo čim večja jamstva glede pristnosti vina.

Poleg tega lahko podjetja za stekleničenje v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in za varstvo predhodno obstoječih pravic zaprosijo za odstopanje, da bi nadaljevala stekleničenje v svojih prostorih zunaj razmejenega območja, pri čemer morajo ministrstvu za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko predložiti ustrezno vlogo in dokumentacijo, ki dokazuje, da so stekleničila vina vsaj dve leti – ne nujno zaporedni – od petih let neposredno pred priznanjem „Colli Bolognesi Pignoletto“ kot ZOP.

Obveznost navedbe izraza „sekundarno vrenje“ za biser vino „Colli Bolognesi Pignoletto“

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Na etiketi vina „Colli Bolognesi Pignoletto“ Frizzante [biser vino] je treba obvezno navesti izraz „rifermentazione in bottiglia“ [vrenje v steklenici], če pri njem poteka vrenje v steklenici.

Ta določba je v skladu z nacionalno zakonodajo (člen 19(1), točka (f), Zakona št. 238 z dne 12. decembra 2016), zlasti za obveščanje potrošnika o morebitni motnosti vina zaradi ostankov vrenja v steklenici.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14865

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.