[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.2.2007

COM(2007) 50 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

HITER DOSTOP DO SPEKTRA ZA BREZŽIČNE ELEKTRONSKE KOMUNIKACIJSKE STORITVE Z VEČJO PRILAGODLJIVOSTJO

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

HITER DOSTOP DO SPEKTRA ZA BREZŽIČNE ELEKTRONSKE KOMUNIKACIJSKE STORITVE Z VEČJO PRILAGODLJIVOSTJO(Besedilo velja za EGP)

KAZALO

1. Uvod 4

2. Predlagani pristop 5

3. Obrazložitev 6

3.1. Politično in gospodarsko ozadje 6

3.2. Potreba po spremembi: tekoča vprašanja spodbujajo spremembo sedanjega stanja 7

4. Kako začeti 7

4.1. Opredelitev dovolj velikega spektra za prilagodljivo uporabo 7

4.2. Vzpostavitev skladnega sistema dovoljenj 8

4.3. Več sodelovanja med industrijskimi akterji 8

5. Ukrepi 9

6. Sklep 9

Povzetek

Uvedbo inovativnih brezžičnih storitev in tehnologij vedno bolj ovira rezervacija nekaterih pasov frekvenčnega spektra za ozko opredeljene storitve, povezane s togimi pogoji uporabe, ki neupravičeno ovirajo uporabo spektra. Bolj prilagodljiva uporaba spektra uporabniku spektra omogoča, da pravočasno sprejme poslovne odločitve, ki so blizu trgu.

Sedanji ureditveni okvir EU za elektronske komunikacije že priznava pomen zbliževanja tehnologij in storitev na trgu ter poudarja potrebo po konkurenčnem in inovativnem okolju. Vendar narašča prepričanje, da je treba politiko spektra še nadalje izboljšati in nemudoma začeti z delom. Komisija trenutno opravlja pregled ureditvenega okvira, katerega ključno vprašanje je izvajanje novega pristopa k upravljanju spektra.[1] Vendar bi ureditveni okvir, posodobljen v skladu s tem pregledom, začel veljati šele leta 2010.

Cilj tega sporočila je zato opredelitev praktičnih ukrepov, ki jih je treba izvajati do leta 2010 za zagotovitev bolj prilagodljivega upravljanja spektra v pasovih z individualnimi pravicami do uporabe, za katere bo pregled okvira elektronskih komunikacij končno ponudil ureditveni okvir. Hkrati bodo ukrepi, predlagani v tem sporočilu, na podlagi sedanjega ureditvenega okvira obravnavali primere, v katerih je bolj prilagodljiv pristop k uporabi spektra nujno potreben. Sporočilo ne obravnava uvedbe prilagodljivosti s povečanjem števila pasov brez dovoljenj, ki bo obravnavana v poznejših sporočilih.

Preprečevanje motenja ostaja ključni element upravljanja spektra, vendar pa se je način, s katerim se to lahko doseže, razvil s tehnološkim napredkom. Ta napredek pomeni, da je treba tradicionalni pristop k upravljanju spektra nadomestiti z bolj prilagodljivim, ki ne pospešuje le tehnične učinkovitosti, ampak tudi gospodarsko učinkovitost uporabe spektra. Zagotovitev, da je radijski spekter takoj na voljo in se uporablja učinkovito, je ključna za spodbujanje konkurenčnosti, ohranjanje inovativnosti in rasti ter končno za ustvarjanje delovnih mest. S sprostitvijo moči radijskega spektra za spodbujanje naložb v inovacije in povečanje produktivnosti je lahko prispevek informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) k prenovljeni lizbonski strategiji EU za spodbujanje rasti in novih delovnih mest še bolj učinkovit.

Pomemben in dinamičen del evropske industrije je odvisen od spektra za elektronske komunikacijske storitve. Ekstrapolacija razpoložljivih podatkov v leto 2006 kaže, da bi bil skupni promet tega sektorja od 240 do 260 milijard EUR. Ocenjuje se, da bi tržno usmerjeno upravljanje spektra skupaj s prilagodljivimi pravicami do uporabe spektra zagotovilo neto zaslužek od 8 do 9 milijard EUR na leto po vsej Evropi. Prilagodljiva uporaba spektra ne pomeni nepovezanih nacionalnih pristopov, ampak omogoča industriji, da doseže prostovoljno uskladitev, kjer je to mogoče. Usklajevanje Skupnosti za doseganje ciljev notranjega trga in preprečevanje radijskih motenj je bistveno, razsežnost EU pa zagotavlja skupno opredelitev pasov frekvenčnega spektra, za katere se uporabljajo prilagodljivost in skupno dogovorjeni minimalni pogoji. Razen tega bi usklajeni ukrepi, ki bi omogočili bolj prilagodljivo uporabo spektra, zmanjšali stroške za dostop do spektra z odpravo nepotrebnih ureditvenih ovir in zmanjšanjem omejenosti spektra. To je v skladu z načeli boljše ureditve, omogoča pa tudi prihranke, ki se lahko namenijo za inovacije.

Postopno uvajanje bolj prilagodljivega upravljanja spektra kot priprava na ta nov pristop vključuje:

- opredelitev nekaterih pasov frekvenčnega spektra, pri katerih se lahko odpravijo ureditvene omejitve, s čimer se uvede večja konkurenčnost, vključno s konkurenčnostjo med različnimi radijskimi infrastrukturami; ključno je, da se razmisli o dovolj obsežnem spektru za ta namen, da se omogočijo kompromisne rešitve in možnosti dostopa za vse udeležence na trgu. Kot prvi korak sporočilo predlaga sklop pasov, skupno 1350 MHz, za katerega je treba pravočasno ponovno preučiti sedanje pravne omejitve, da bi se omogočila bolj prilagodljiva uporaba. Te pasove zdaj uporabljajo sektorji radiodifuzije ter mobilne in informacijske tehnologije, ter

- dogovor o sklopu sorazmernih pravic in pogojev za dovoljenja za vso Skupnost, ki se morajo uporabljati za izbrane pasove frekvenčnega spektra. To bi bilo najmanj, kar je potrebno za zagotovitev prilagodljive in učinkovite uporabe ob hkratnem preprečevanju škodljivega motenja. Ti pogoji za dovoljenja se bodo uporabljali tudi kot referenca za spodbujanje postopnega prilagajanja obstoječih pravic pri zadevnih pasovih, ki so jih operaterji pridobili v skladu s prejšnjimi nacionalnimi pravili (tako imenovane pravice do „zapuščine“).

Nekateri posebni primeri očitno zahtevajo takojšnjo rešitev in bodo prednostno obravnavani. Nekateri primeri, ki so opazni že danes, so:

- preverjanje veljavnosti direktive o GSM[2], da se operaterjem omogoči uporaba novih, učinkovitejših in inovativnejših tehnologij v pasu 900 MHz, kot je UMTS; ta pas se bo obravnaval v povezavi z drugimi pasovi[3], da bi se dosegla skladna in uravnotežena rešitev, ter

- uporaba novega pristopa za frekvence, ki se sprostijo zaradi tehnično učinkovitejše uporabe spektra zaradi uvedbe digitalne radiodifuzije (tako imenovana „digitalna dividenda“).

Več pristojnosti za imetnike pravic do radijskega spektra glede odločanja, kako bodo te pravice uporabili, bo zahtevalo dejavno vlogo akterjev na trgu. Ta vključuje:

- zavedanje svoje večje odgovornosti, v prilagodljivem okolju, za preprečevanje motenj in zagotavljanje nemotenih storitev za potrošnike ter

- zagotovitev dialoga med akterji na trgu iz do sedaj ločenih industrijskih sektorjev, tj. med radiodifuzijo ter industrijami mobilne in informacijske tehnologije, ki ga spodbuja Evropska komisija.

1. UVOD

V zadnjih dveh letih je Komisija na strateški ravni tesno sodelovala z državami članicami za zagotovitev, da je razvoj, povezan z rastjo in razvojem različnih brezžičnih elektronskih komunikacijskih storitev, v skladu s splošnim političnim ciljem razvoja notranjega trga EU in evropske konkurenčnosti. Kot ključni cilj je bilo opredeljeno zagotavljanje inovacijam prijaznega ureditvenega okolja, ki novim tehnologijam olajšuje hiter dostop do spektra in omogoča raznolike brezžične storitve.

Pomemben mejnik je bil dosežen novembra 2005 s sprejetjem soglasnega mnenja Skupine za politiko radijskega spektra ( Radio Spectrum Policy Group - RSPG) o usmeritvi prihodnje politike na tem področju.[4] To mnenje zagovarja bolj prilagodljiv pristop k upravljanju spektra, vključno z dolgoročnimi cilji politike, ki bodo upoštevani v rednem pregledu okvira za elektronske komunikacije, ki bo predvidoma začel veljati do leta 2010.

To sporočilo upošteva mnenje RSPG in preučuje, kako bi se lahko njegova politična priporočila postopno izvajala v praksi, vendar brez odlašanja. Opisuje praktične korake, ki jih je treba izvajati do leta 2010 za zagotovitev bolj prilagodljivega upravljanja spektra, za katerega bo pregled okvira EU za elektronske komunikacije končno ponudil ureditveni okvir, in metodologijo za obravnavanje posameznih primerov, ki zahtevajo nujno ukrepanje.

2. PREDLAGANI PRISTOP

Predlaga se, da mora biti prilagodljiv, neomejevalen pristop k uporabi radijskih virov za elektronske komunikacijske storitve, ki uporabniku spektra omogoča izbiro storitev in tehnologije, od zdaj naprej pravilo, v nasprotju z omejevalnim pristopom, ki se danes še vedno pogosto uporablja. Ukrepi, ki odstopajo od novega pristopa, se lahko še vedno sprejemajo, vendar morajo biti ustrezno upravičeni (npr. za javno varnost in zaščito) ter morajo upoštevati svoj vpliv na inovacije, konkurenčnost, naložbe in družbeno vrednost. Razen tega je treba s področja uporabe „elektronskih komunikacijskih storitev“, kot so opredeljene v okvirni direktivi, odstraniti izključno uporabo za določeno storitev, kot je mobilna komunikacija ali radiodifuzija. To ne izključuje obveznosti za zagotovitev posebnih storitev v določenem frekvenčnem pasu.

Prilagodljiv pristop mora v celoti upoštevati potrebo po preprečevanju škodljivega motenja za zaščito obstoječih in prihodnjih uporab ter ne sme povzročiti razdrobljenosti trga EU za izdelke. To je treba doseči s „splošnimi“ omejitvami uporabe[5], vendar ne z določitvijo ene tehnologije ali sklopa tehnologij z izključnimi pravicami do uporabe posebnih pasov frekvenčnega spektra, ker bi to kršilo načelo nevtralnosti tehnologije. Razen da pomagajo pri preprečevanju škodljivega motenja, morajo ukrepi, kot so načrti spektra in maske spektra, dogovorjeni na ravni Skupnosti, prispevati k vzpostavitvi enotnega trga in spodbujati čezmejno usklajevanje. Skupni pogoji se bodo še naprej uporabljali po vsej Evropi in, ko bodo oblikovani manj omejevalno, bosta njihovo usklajevanje in skladna uporaba na ravni EU postala vedno pomembnejša.

Skupni, manj omejevalni pogoji odpirajo več poslovnih možnosti v Skupnosti. Spodbujanje gospodarske učinkovitosti z okrepljeno prilagodljivostjo se lahko uskladi z enotnimi tržnimi pravili, če so države članice zavezane k uskladitvi sistema dovoljenj[6] po vsej Skupnosti (glej oddelek 4.2.) in industrijski akterji zavezani k sodelovanju za doseganje interoperabilnosti storitev in ekonomije obsega (glej oddelek 4.3.).

3. OBRAZLOžITEV

Večja prilagodljivost bi zadovoljila potrebe trga v sektorju brezžičnih elektronskih komunikacij, v katerem se vedno več vrst brezžičnih tehnologij uporablja za naraščajoče število konvergentnih storitev. Prilagodljivo upravljanje spektra je zato ključni dejavnik za omogočanje naložb v inovacije in olajšanje vstopa na trg za nova podjetja v konkurenčnem okolju. Prilagodljivost in olajšanje vstopa na trg pa sta ključni zahtevi za zagotovitev, da IKT pomagajo pri doseganju rasti in novih delovnih mest v skladu s prenovljeno lizbonsko strategijo.

3.1. Politično in gospodarsko ozadje

Več kot 2 milijardi potrošnikov po vsem svetu že uporablja brezžične elektronske komunikacijske storitve in jih zato zlahka pritegnejo nove ponudbe, ki združujejo video, zvok in podatke. V tem globalnem tržnem prostoru povpraševanje potrošnikov in konkurenca spodbujata naložbe in inovacije. Ureditveni okvir za elektronske komunikacije[7] in pobuda i2010[8] spodbujata konkurenčnost, tudi na ravni infrastrukture. Pri brezžičnih elektronskih komunikacijah je vstop na trg tesno povezan z enostavnim dostopom do spektra za operaterje omrežja in njihovih prednostnih tehnologij.

Brezžične tehnologije so pomembno sredstvo za uvedbo širokopasovne povezave na oddaljenih podeželskih območjih Evrope, s katero bi se presegel digitalni razkorak[9]. Za premoščanje širokopasovne vrzeli so lahko na voljo različne tehnološke rešitve, ki so odvisne od lokalnih okoliščin. Potrošniki in lokalni organi se bodo morali odločati na podlagi gospodarskih načel in potreb; te odločitve ne smejo biti že vnaprej omejene z ureditvenimi omejitvami, ki bi dajale eni brezžični tehnologiji prednost pred drugo.

Možnost za spremembo uporabe spektra, ki se spodbuja s prilagodljivim pristopom k upravljanju spektra, je nujen pogoj za tržno upravljanje spektra, da se lahko izkoristi ves njegov potencial. Študije[10] predvidevajo neto zaslužek od 8 do 9 milijard EUR na leto po vsej Evropi, če bi se prilagodljive pravice do uporabe spektra vključile v skupen režim za trgovanje s spektrom. Ekstrapolacija razpoložljivih podatkov v leto 2006 kaže, da bi bil skupni promet evropske industrije, odvisne od spektra za elektronske komunikacijske storitve, od 240 do 260 milijard EUR.

3.2. Potreba po spremembi: tekoča vprašanja spodbujajo spremembo sedanjega stanja

Zbliževanje storitev, ki so na voljo potrošnikom, vpliva na uporabo spektra za radiodifuzijo ter mobilne in širokopasovne brezžične storitve. Spekter, ki se uporablja za te namene, je še vedno precej razdrobljen v ločene pasove, predvsem iz zgodovinskih razlogov. Možnost za zagotavljanje kombinacije radiodifuzijske, mobilne in širokopasovne ponudbe potrošniku (tako imenovani trojni paket „triple play“) v brezžičnem okolju bi bila lahko ovirana, če operaterji omrežja niso enako obravnavani glede dostopa do določenega pasu frekvenčnega spektra in glede pogojev za dovoljenja, ki veljajo zanj.

Dejanske težave, ki jih je nujno treba rešiti, so pokazale potrebo po spremembi v smeri bolj prilagodljivega upravljanja spektra:

- Obstoječi in novi operaterji, ki želijo uporabljati različne tehnologije (npr. UMTS in WiMAX), želijo uporabiti pas 2,6 GHz (na voljo bo leta 2008), ki je najbolj zanimiv za mobilne komunikacije in brezžični dostop do interneta. Za ta pas Skupnost še nima usklajenega pristopa, ki mora biti jasen, sorazmeren in dolgoročno varen.

- Obstoječa druga generacija mobilnih operaterjev želi povečati sedanjo uporabo pasu 900 MHz, ki ga sedaj zajema direktiva o GSM. Direktiva je v zadnjih dveh desetletjih ustrezala vsem, njena uporabnost pa je zdaj vprašljiva, ker je uvedba novih storitev tretje generacije mobilnih tehnologij zdaj postala tehnično izvedljiva.

- Obstoječi in novi operaterji, ki želijo uporabljati pas 470–862 MHz, ki se trenutno uporablja za radiodifuzijo, zlasti „digitalno dividendo“, sproščeno s prehodom z analogne na digitalno radiodifuzijo (ki uporablja manjši del spektra). Te frekvence so zelo zanimive za nove storitve, kot je mobilna televizija, in za razširitev dosega vseh vrst brezžičnih elektronskih komunikacijskih storitev na podeželska območja.

Ta vprašanja je treba čim prej obravnavati, da se zagotovijo inovacije, naložbe in dinamičen sektor elektronskih komunikacij. Prav tako ponujajo možnost za postopno uvedbo novega prilagodljivega pristopa k uporabi spektra.

4. KAKO ZAčETI

4.1. Opredelitev dovolj velikega spektra za prilagodljivo uporabo

Razprave o enem, posameznem frekvenčnem pasu, povezanem s posebno uporabo, kot na primer radiodifuzijski, mobilni ali širokopasovni brezžični dostop, povzročajo vedno več težav, ker ne obravnavajo priložnosti, ki jih zagotavljajo alternativni frekvenčni pasovi. Skupna opredelitev ali povezovanje frekvenčnih pasov v obliko paketa lahko zagotovi, da se spektralni viri vseh sektorjev obravnavajo kot skupni vir, kar s povečano prilagodljivostjo odpira nove možnosti za konkurenčnost vseh sektorjev. Evropa se mora premakniti iz mirujočega položaja na področju spektra, ki so ga ustvarila pravila in pravice do zapuščine, ter se usmeriti v skupne donosne rešitve za vse sektorje. Razen tega lahko „paketna“ rešitev zagotovi, da se vsi sektorji obravnavajo sorazmerno.

Načeloma se lahko koncept prilagodljivosti uporablja za širok razpon frekvenčnih pasov in države članice se k temu spodbuja. Vendar se je treba osredotočiti na začetni sklop pasov, da bi se dosegli praktični rezultati v naslednjih nekaj letih in obravnavali tekoči izzivi. Leta 2007 bo Komisija ob pomoči Odbora za radijski spekter ( Radio Spectrum Committee - RSC) in Odbora za komunikacije ( Communications Committee - COCOM) temeljito preučila paket frekvenčnih pasov, ki se trenutno uporablja v sektorjih radiodifuzije ter mobilne in informacijske tehnologije (glej prilogo), v zvezi s celotnim ali delnim izvajanjem prilagodljivosti.

4.2. Vzpostavitev skladnega sistema dovoljenj

Zaradi enotnega trga, zbliževanja in globalizacije je vedno bolj pomembno, da se države članice dogovorijo o skladnem ali skupnem sistemu dovoljenj za radijski spekter, vključno s časovno razporeditvijo, metodologijo in pogoji, povezanimi s pravicami do radijskega spektra.

Obstoječe razlike pri pogojih za dovoljenja za določene pasove iz priloge vedno bolj izkrivljajo konkurenco. Omejitve, povezane s pravicami do uporabe, je treba omejiti na to, kar je nujno in zadostuje za učinkovito uporabo s skladnim izvajanjem pri vseh pasovih iz priloge po vsej Skupnosti. Ključno vprašanje je: kakšne razlike so še upravičene v konvergentnem okolju, v katerem se povečuje konkurenca med omrežji radiodifuzijskega, mobilnega in širokopasovnega brezžičnega dostopa?

Komisija in RSC ob pomoči COCOM in CEPT preučujeta sedanje pogoje, ki se uporabljajo za pravice do uporabe spektra v zgoraj navedenem paketu pasov. Cilj je doseči dogovor o skupnih in manj omejevalnih pogojih v zvezi s pravicami do uporabe[11].

Na podlagi sedanjega ureditvenega okvira za elektronske komunikacije je treba s sporočilom[12] Komisije, ki bi moralo biti končano v letu 2007, oblikovati dogovorjene smernice za skladno uporabo pogojev za dovoljenja. S tem priporočilom se bo poskušalo v upravljanje spektra uvesti prilagodljivost kot način za uporabo novega pristopa k upravljanju spektra, ki ga predlaga Komisija v skladu s pregledom okvira. S tehničnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu z odločbo o radijskem spektru[13], ter usklajenimi standardi, sprejetimi v skladu z direktivo o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi, je treba opredeliti najmanjše pogoje za tehnično uporabo pasov, da se spodbujajo enotni trg, preprečevanje motenja, čezmejno usklajevanje in varovanje zdravja.

4.3. Več sodelovanja med industrijskimi akterji

Bolj prilagodljiva uporaba spektra uporabniku spektra omogoča sprejemanje odločitev. Hkrati poziva akterje na trgu, da prevzamejo odgovornost za zagotavljanje nemotenih storitev za potrošnika. Sodelovanje med vsemi akterji je ključno za doseganje skladne rešitve za frekvenčne pasove, na katere vpliva digitalno zbliževanje.

Za začetek mora biti v prilagodljivem okolju interoperabilnost storitev in uskladitev spektra zaradi ekonomije obsega vodena s strani industrije na podlagi „blagih“ ureditvenih smernic. Komisija spremlja razvoj in ugotavlja, da trenutno ni potrebe po opredelitvi posebnih tehnologij[14], saj postopek standardizacije[15] vodi industrija v skladu s posebnimi pravicami do upravljanja spektra, o katerih razpravlja CEPT v skladu s pristojnostmi, ki mu jih je podelila Komisija.

Komisija podpira razvoj odprtih standardov za brezžične tehnologije, da bi se spodbujala interoperabilnost in zagotavljanje nemotenih storitev. Meni, da je za trg trenutno najbolje, da se še naprej zanaša na prostovoljne pobude za standardizacijo, ki jih vodi industrija.

5. UKREPI

Glede paketa frekvenčnih pasov iz priloge bodo postopno uvedbo novega pristopa zagotovili naslednji ukrepi:

Države članice se poziva, da nemudoma pojasnijo obstoječe pogoje za dovoljenja (tehnične in netehnične) ter odpravijo omejevalne pogoje, kjer je to mogoče, da se spodbudijo prilagodljivost, hiter dostop do spektra in konkurenčnost, tudi na področju radijske infrastrukture. Za pasove, namenjene prilagodljivi uporabi, je treba do konca leta 2007 v priporočilu Komisije določiti skupne in najmanjše pogoje, povezane s pravicami do uporabe.

Evropska komisija bo uporabila sedanje mehanizme, da bo temeljito preučila in predlagala praktične izvedbene ukrepe za paket pasov, zlasti v zvezi s tistimi zadevami, za katere so potrebne nujne rešitve, in z namenom skladnega izvajanja bolj prilagodljivega pristopa k upravljanju spektra po vsej Evropi. V okviru tega bo Komisija pregledala veljavnost direktive o GSM in podprla skupen evropski pristop v zvezi s pasom 2,6 GHz, da bi našla sorazmerno in skladno rešitev za oba pasova ob upoštevanju potrebe po novih inovativnih tehnologijah in storitvah, ki bi bile učinkovite na mestnih in podeželskih območjih.

Organizacije za standardizacijo, zlasti Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) , bodo pristojne za razvoj ustreznih usklajenih standardov za opremo, ki se uporablja za prilagodljive pasove z namenom preprečevanja motenja.

Industrijo se poziva, da izmenja mnenja in opredeli najboljše prakse v zvezi z vprašanji spektra na podlagi prilagodljivega okvira za uporabo spektra, ki še naprej zagotavlja preprečevanje motenja in interoperabilnost za potrošnike. Kot izhodišče so ustrezni pasovi frekvenčnega spektra navedeni v prilogi. Ti pasovi zadevajo vse tri sektorje, ki so pozvani k dejavnemu sodelovanju pri predlaganem dialogu. Komisija je pripravljena spodbujati ta postopek.

6. SKLEP

Prilagodljivost pri uporabi spektra, ki se izvaja s pristopom k dodeljevanju pravic do uporabe spektra, ki je nevtralen glede tehnologije in storitev, je predpogoj za izkoriščanje možnosti sektorja za brezžične elektronske komunikacije, da zagotavlja inovacije ter nove in raznolike storitve. Veliko lahko prispeva k boljši gospodarski rasti Evrope in povečanju konkurenčnosti.

Izvajanje tega pristopa bo zahtevalo uvedbo uredbenih določb, ki bodo kot osnovni pristop določile nevtralnost tehnologije in storitev. Splošne tehnične omejitve se bodo še naprej uporabljale kot sredstvo za zaščito pred škodljivim motenjem, za opredelitev teh bistvenih tehničnih parametrov pa se bodo uporabljali ustrezni ukrepi Skupnosti. Bolj prilagodljiv pristop k upravljanju spektra je sestavni del pregleda ureditvenega okvirja EU za elektronske komunikacije, ki bo začel veljati šele leta 2010.

Medtem bo nov pristop k upravljanju spektra postopno uveden na podlagi obstoječih uredbenih določb. Komisija namerava v letu 2007 izdati priporočilo o smernicah v zvezi s pogoji za dovoljenja za prvi sklop pasov, pri katerem se bo izvajala prilagodljiva uporaba. To bo vsem stranem omogočilo, da obravnavajo posebna vprašanja, za katera je potrebna rešitev že na tej stopnji.

Prilagodljiva uporaba spektra akterjem na trgu omogoča, da sprejemajo svoje odločitve, hkrati pa jim nalaga večjo odgovornost za zagotavljanje nemotenih in interoperabilnih komunikacijskih sistemov. Komisija je zavezana, da v ta namen dejavno spodbuja sodelovanje med akterji na trgu.

PRILOGA

Začetni sklop frekvenčnih pasov, ki se preučujeza izvajanje večje prilagodljivosti(skupaj 1 350 MHz)

- 470–862 MHz: ta pas se danes uporablja za radiodifuzijo, vendar vprašanja, povezana z digitalno dividendo ter zbliževanjem radiodifuzijskih in mobilnih storitev, zahtevajo ukrepanje,

- 880–915 MHz / 925–960 MHz in 1710–1785 MHz / 1805–1880 MHz : ti pasovi se danes uporabljajo za mobilne storitve GSM, vendar vprašanja v zvezi z uvedbo tretje generacije mobilnih storitev in stalne omejitve v direktivi o GSM zahtevajo ukrepanje,

- 1900–1980 MHz / 2010–2025 MHz / 2110–2170 MHz : ti pasovi se danes uporabljajo za tretjo generacijo mobilnih storitev (IMT-2000/UMTS), vendar razvoj trga kaže na potrebo po uvedbi radiodifuzijskih storitev in širokopasovnih povezav na stanovanjskih in podeželskih območjih z namenom zbliževanja,

- 2500–2690 MHz (pas 2,6 GHz) : ta pas (treba ga je še odobriti) je namenjen uporabi za tretjo generacijo mobilnih storitev (IMT_2000/UMTS), vendar pa je enako zanimiv za zagotavljanje širokega pasu z drugimi tehnologijami[16],

- 3,4–3,8 GHz : ta pas se uporablja za širokopasovne povezave s prostori strank, enako zanimiv pa je za zagotavljanje mobilnih storitev v EU. Vendar se pogosto uporablja tudi za satelitske komunikacije z Rusijo in številnimi afriškimi državami.

[1] Sporočilo o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, COM(2006) 334.

[2] Direktiva Sveta 1987/372/EGS, ki določa zadržanje pasu 900 MHz za mobilne storitve GSM.

[3] Kot sta pasova 1 800 MHz in 2,6 GHz.

[4] Dokument RSPG05-102: Končno mnenje o politiki brezžičnega dostopa za elektronske komunikacijske storitve (WAPECS).

[5] Tj. tistih, ki določajo kanale, omejitve moči in zaščitne pasove (tako imenovani načrti spektra in maske spektra).

[6] Mnenje RSPG o WAPECS, oddelek 5.5.2: „ WAPECS bo spodbujal razvoj sklopa skladnih pogojev za pridobitev dovoljenja, ki se lahko uporabljajo za vse ustrezne frekvenčne pasove v skladu z merili iz okvirne direktive. Ti pogoji morajo biti omejeni na minimalne pogoje, ki so potrebni za zagotovitev učinkovite uporabe spektra, s čimer se omogoči večja prilagodljivost glede načina, na katerega se lahko uporablja vsak frekvenčni pas. WAPECS namerava spodbujati razvoj upravljanja spektra v Evropi tako, da bi se doseglo okolje s podobnimi in minimalnimi pogoji v vseh državah članicah. Vendar to ne izključuje uporabe dodatnih pogojev za poseben frekvenčni pas, na ravni države članice ali EU, če so takšni pogoji upravičeni, sorazmerni in nediskriminacijski .“

[7] Direktive 2002/19/ES, 2002/20/ES, 2002/21/ES, 2002/22/ES in Odločba Evropskega parlamenta in Sveta 676/2002/ES.

[8] Glej sporočilo „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“, COM(2005) 229.

[9] Glej Sporočilo „Premoščanje širokopasovne vrzeli“, COM(2006) 129.

[10] Glej študijo „Pogoji in možnosti za uvedbo sekundarnega trgovanja z radijskim spektrom v Evropski skupnosti (Conditions and options in introducing secondary trading of radio spectrum in the European Community)“, maj 2004.

[11] Priloga B k direktivi o odobritvi (2002/20/ES) vključuje izčrpen seznam pogojev, ki se lahko navežejo na pravice do uporabe spektra.

[12] Sporočilo bi bilo sprejeto v skladu s členom 19 okvirne direktive 2002/20/ES.

[13] Odločba 676/2002/ES.

[14] Če ni bila dosežena ustrezna interoperabilnost, bi člen 18(3) okvirne direktive omogočil Komisiji, da uveljavi postopek iz člena 17 te direktive, v skladu s katero so lahko nekateri standardi obvezni.

[15] Na primer pri Evropskem inštitutu za telekomunikacijske standarde (ETSI).

[16] Npr. WiMAX.