[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 12.11.2008

COM(2008) 748 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES):skrbimo za varnejši planet

{SEC(2008) 2808}{SEC(2008) 2809}

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES):skrbimo za varnejši planet

1. Uvod

Sredi 20. stoletja smo prvič videli naš planet iz vesolja. Iz vesolja se zdi Zemlja majhna in krhka krogla, ki je ne obvladuje človek s svojimi dejavnostmi, ampak vzorci oblakov, zelenja oceanov in kopnega[1].

Vesoljski sistemi nam pomagajo razumeti, kako krhek je naš planet. Dajejo nam orodja za obravnavanje izzivov, s katerimi se srečuje človeštvo v 21. stoletju, kot so ogrožanje varnosti, poslabšanje okolja in podnebne spremembe. Opazovanje Zemlje je zelo zmogljiva sodobna tehnologija z napravami v vesolju in na zemeljski skorji, s katerimi je mogoče nadzorovati zemeljsko okolje in ogrožanje varnosti ter zagotoviti pravočasne in zanesljive informacije. Zato se je Evropa s pobudo Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) odločila razviti svoje operativne neodvisne naprave. Ta odločitev odraža vse večjo odgovornost EU za evropske in svetovne zadeve. Uvedba takega sistema kaže na strateško odločitev EU, ki bo trajno vplivala na njen nadaljnji politični, gospodarski, družbeni in znanstveni razvoj.

Doslej je bilo opravljenega že veliko dela, da bi od zasnove GMES prišli do njegove uresničitve. Svet, ki se zaveda pomena opazovanja Zemlje, je podprl pristop[2] in pozdravil pobude avstrijskega in nemškega predsedstva EU[3] o prihodnji zgradbi in upravljanju GMES na podlagi združenih prizadevanj Evropske vesoljske agencije (ESA) in Evropske unije (EU).

Za GMES se zdaj začenja predobratovalna faza, prehod v obratovalno fazo pa bo postal tehnično izvedljiv leta 2011.

Svet je pred kratkim[4] ponovno potrdil potrebo po hitri izvedbi GMES. Komisijo je pozval, naj pripravi akcijski načrt za uvedbo programa EU, katerega cilj bo zagotoviti razpoložljivost storitev GMES in ključnih podatkov, zbranih z opazovanji. V zvezi s tem je Komisijo pozval[5] , naj do leta 2008 predlaga ureditve za financiranje, obratovalno infrastrukturo in učinkovito upravljanje GMES.

To sporočilo, ki sledi intenzivnemu posvetovanju z najpomembnejšimi zainteresiranimi stranmi, je odgovor na ta poziv. Njegov glavni cilj je uvesti podlago za nadaljnje razprave in utrditev političnega soglasja med raznimi vključenimi partnerji za kasnejše izvajanje.

2. Uporabniško usmerjen program opazovanja Zemlje: sedanje stanje in prihodnji obrisi

GMES bo zagotavljal storitve v javnem interesu, kot so zemljevidi za ukrepanje v kriznih razmerah, spremljanje parametrov podnebnih sprememb ali kemična sestava ozračja. EU, ESA in njune države članice so že namenile veliko raziskovalnega in razvojnega dela za opazovanje Zemlje zaradi razvoja infrastrukture in predobratovalnih storitev GMES. Treba pa je zagotoviti obratovalno fazo.

GMES sestavljajo trije deli:

Vesolje

Vesoljsko komponento GMES sestavlja infrastruktura za opazovanje vesolja, namenjena zagotavljanju za storitve potrebnih podatkov, pridobljenih z opazovanjem parametrov kopnega, ozračja in oceanov. V praksi bo temeljila na:

- obstoječi ali načrtovani evropski vesoljski infrastrukturi, predvsem satelitih ESA, EUMETSAT in držav članic[6] ter

- vesoljski infrastrukturi, ki jo sofinancirata EU in ESA.

V vesoljski komponenti je treba zajeti različne funkcije za vse vrste vesoljske infrastrukture (demonstracijske misije, začetni in ponavljajoči se elementi obratovalnih misij). Na podlagi analize potreb, ki jo je izvedla ESA, zdaj ESA in ES v okviru vesoljske komponente GMES programa ESA skupaj razvijata infrastrukturo za opazovanje vesolja. Cilj tega programa je razvoj in izvajanje številnih satelitskih misij, znanih kot „stražarji“ (Sentinels).

In situ

Komponenta GMES in situ bo temeljila na številnih napravah, inštrumentih in storitvah, ki so v lasti in delujejo na nacionalnih, regionalnih in medvladnih ravneh v EU in izven nje. Infrastruktura in situ zagotavlja podatke za nadzorovanje zemeljskih oceanov, površin celin in ozračja. Ti podatki med drugim vključujejo kemijske značilnosti ozračja in kakovost zraka, ledeno prevleko in prst ter geofizične podatke.

Storitve

Storitve GMES so podlaga za evropsko avtonomijo pri zagotavljanju informacij po vsem svetu. Treba je opredeliti obseg in sheme izvajanja storitev GMES, s katerimi se zagotovi operativno izvajanje, ki bo temeljilo na zahtevah uporabnikov in veljavni zakonodaji, vendar pa bo morda treba določiti prednostni vrstni red glede na potrebe institucij in politike. Pravočasno in stroškovno učinkovito zagotavljanje informacij je v veliki meri odvisno od uspešnega izvajanja Direktive o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE)[7], ki ureja razvoj in izmenjavo podatkov za izvajanje politik EU predvsem na področju okolja. Storitve GMES bodo na voljo na evropski in svetovni ravni.

Leta 2008 so bile uvedene predobratovalne storitve, ki utirajo pot prihodnjemu delovanju GMES. V tej fazi so to:

- storitve v zvezi z morji in ozračjem,

ki vključujejo storitve za sistematično spremljanje in napovedovanje stanja zemeljskih podsistemov na regionalni in globalni ravni z uporabo modelov in metodologij, za katere so potrebne velike računalniške in obdelovalne zmogljivosti. Te storitve zagotavljajo informacije za spremljanje in razumevanje podnebnih sprememb in lahko prispevajo k izboljšavam v transportnem sektorju ter temeljitejšemu poznavanju morja, ki je potrebno za izvajanje nove celostne pomorske politike EU[8] ;

- storitve za opazovanje kopnega, krizne razmere in varnost,

ki vključujejo geoinformacijske storitve za opazovanje kopnega, ukrepe v izrednih razmerah in uporabo pri zagotavljanju varnosti na nacionalni, regionalni, evropski in svetovni ravni.

Razvoj GMES v tej začetni fazi daje prednost uvedbi storitev za opazovanje Zemlje zaradi okolja in varnosti. Zdaj je treba pospešiti razvoj varnostnih storitev. Možno je tudi zagotoviti dodano vrednost za nastajajočo evropsko mrežo za pomorski nadzor, ki je del celovite pomorske politike EU, za kar bo potrebno tesno sodelovanje v državah članicah in med njimi ter Evropsko obrambno agencijo.

Komisija bo tudi predlagala pristop za prispevek GMES k spremljanju podnebnih sprememb z uporabo elementov njegovih storitev za opazovanje ozračja, kopnega in morij.

Poleg tega GMES lahko prispeva k predlaganim ciljem skupnega okoljskega informacijskega sistema (SEIS)[9] za posodobitev in poenostavitev zbiranja, izmenjave in uporabe podatkov in informacij, potrebnih za okoljsko politiko. V zvezi s tem lahko GMES izboljša zagotavljanje storitev za načrtovalce javnih politik in državljane.

Zaenkrat so storitve GMES nepopolne, saj še niso v celoti in stalno na voljo po vsem svetu. Tudi njihova trajnost še ni v celoti zagotovljena. Zato so potrebna nadaljnja vlaganja, tudi v vesoljsko infrastrukturo, da bi zapolnili vrzeli v storitvah GMES ter njihovo dolgoročno trajnost in zanesljivost. Poleg tega bo treba trajno združiti zelo različne udeležence različnih organizacijskih oblik, da se zagotovi ustrezna zastopanost držav članic EU in ESA ter drugih držav, ki sodelujejo zlasti v okviru medvladnih organizacij. Za stroškovno učinkovit razvoj GMES je bistveno zgraditi sistem v modularni obliki z izvajanjem po fazah ob uporabi že razpoložljivih naprav v vesolju in na Zemlji.

3. GMES: javna naložba v rast

Čeprav bodo GMES v glavnem uporabljali javni organi, omogoča tudi vse večjo uporabo informacijskih virov za zasebni sektor, poleg tega pa bodo uvedena partnerstva med raziskovalno in poslovno sfero. Javne naložbe bodo spodbudile gospodarstvo k iskanju inovativnih načinov za integracijo tehnologije za opazovanje, komuniciranje in informiranje ter bi morale olajšati vstop na trg za izvajalce storitev z dodano vrednostjo, od katerih so mnogi mala in srednja podjetja. Kot posledica naj bi se javna vlaganja glede na politične prioritete postopoma zmanjšala, saj bodo storitve dozorevale in jih bo financiral zasebni sektor, ali pa se preusmerila v manj zrele sektorje. Tako bi lahko razvoj tržnih možnosti opredelil delež javnih vlaganj, čeprav ni verjetno, da se bo to zgodilo v kratkoročnem ali srednjeročnem obdobju. Vsekakor pa se pričakuje, da bo GMES ostal predvsem javno spodbujan program.

Da bi to dosegli, bi morale ostati storitve GMES v celoti javno dostopne, dokler tega zaradi varnostnih interesov EU in držav članic ne bo treba spremeniti. To bo pripomoglo h kar najširši uporabi in izmenjavi podatkov in informacij o opazovanju Zemlje v skladu s predlaganim SEIS in obstoječo zakonodajo, kot je Direktiva INSPIRE, ob upoštevanju načel Globalnega sistema sistemov za opazovanje Zemlje (GEOSS). In končno, zaradi zagotavljanja integriranih informacij za uporabnike bo GMES preučil možnost sinergije s satelitskimi navigacijskimi sistemi, zlasti GALILEO in EGNOS, ter komunikacijskimi sistemi.

4. Mednarodno sodelovanje

Čeprav je evropska avtonomija bistvena za storitve GMES, pa ostaja mednarodno sodelovanje pri opazovanju Zemlje nujno potrebno za izpolnjevanje evropskih potreb po informacijah na svetovni ravni in za razvoj stroškovno učinkovitega sistema. GMES ni mogoče uspešno izvajati brez izmenjave enakovrednih, z opazovanji pridobljenih podatkov v okviru programov sodelovanja, s čimer se stroški infrastrukture za opazovanja delijo s partnerji izven EU. Še več, samo usklajen pristop, ki bo združeval glavne udeležence po svetu, bo pripeljal do učinkovitega ukrepanja za preprečevanje globalnih okoljskih nevarnosti. Zlasti skupen razvoj skupnih orodij za opazovanje Zemlje je pripeljal do tega, da se glavni udeleženci zavedajo pomena in posledic stalnega procesa podnebnih sprememb. Komisija zato predlaga uvedbo strategije mednarodnega sodelovanja pri GMES. V skladu z lizbonskim procesom GMES bo za Afriko ta strategija pripravljena skupaj s Komisijo Afriške unije kot del skupne strategije EU in Afrike.

Mednarodno sodelovanje bi moralo temeljiti na obstoječih programih sodelovanja, ki so jih razvijali evropski nacionalni in medvladni udeleženci s svojimi mednarodnimi partnerji, npr. Svetovno meteorološko organizacijo. Poleg tega bi ga bilo treba širiti na nova področja v okviru Skupine za opazovanje zemlje, ki usklajuje prizadevanja za izgradnjo Globalnega sistema sistemov za opazovanje Zemlje ali GEOSS. V procesu globalnega opazovanja Zemlje je pomembno zagotoviti dostop do podatkov iz opazovanj, ki niso pod nadzorom EU, ter opredeliti evropski prispevek k temu mednarodnemu projektu. Pričakuje se tudi, da bo GMES najpomembnejši prispevek k 10-letnemu načrtu izvajanja GEOSS.

5. Financiranje GMES

GMES je zasnovan kot sistem sistemov, ki zagotavlja storitve v javnem interesu, zato se pričakuje, da bo v glavnem javno financiran. Skupen evropski interes za tak projekt je jasen, vendar pa v sedanjem proračunu EU niso predvidena sredstva za njegov želeni razvoj. Ob upoštevanju finančnih in kadrovskih omejitev Komisije in načela stroškovne učinkovitosti je v tej fazi njegovega razvoja edini možni pristop do financiranja razvoj GMES na modularen način. To pomeni, da se bo vsaka morebitna širitev obsega storitev GMES in vsak nov razvoj GMES pregledno ocenil po načelih stroškovne učinkovitosti in potreb uporabnikov, političnih interesov EU ter možnosti zagotovitve ustreznega financiranja in organizacijskih struktur.

Potreben je nemoten prehod med tremi fazami, za katere je značilno vzajemno vplivanje: faza demonstracij s financiranjem za raziskave in razvoj, predobratovalna faza z mešanim financiranjem za raziskave in razvoj ter za obratovanje, obratovalna faza s financiranjem za obratovanje iz operativnih proračunov EU ter medvladnih in nacionalnih operativnih proračunov, pri čemer je treba upoštevati, da bo za zagotovitev razvoja GMES raziskovalno-razvojno financiranje potrebno tudi med obratovalno fazo.

GMES bo sofinanciran na evropski, medvladni in nacionalnih ravneh. Zato je treba skupaj z oceno stroškov opredeliti tudi načela delitve stroškov na podlagi obsega storitev. Potrebna bo celovita finančna in proračunska analiza celotnih potreb po financiranju GMES, ki jo bo vodila EU.

Vesolje

Program Skupnosti naj bi prispeval k trajnosti vesoljske infrastrukture, zlasti tiste v orbiti. Zdaj sofinancirata delovanje in dopolnjevanje vesoljske infrastrukture ESA in ES, da se dopolni manjkajoča infrastruktura. Program bi moral zagotoviti tudi shemo financiranja za dostop do podatkov, zagotovljenih z infrastrukturo, ki je ni razvila ESA.

Komisija bo ocenila stroške vesoljske komponente na podlagi dolgoročnega načrta za vesoljsko komponento, ki ga usklajuje ESA, pri čemer bo najprej ocenila sedanje potrebe po storitvah.

In situ

Infrastrukturo in situ razvijajo in vzdržujejo države članice, ki bi morale ohraniti odgovornost zanjo. Vendar pa naj bi program Skupnosti glede na pristop v zvezi z vesoljsko infrastrukturo ter velikost in obseg prihodnjih proračunov EU podprl, če bo to primerno, razvoj infrastrukture in situ , zlasti s spodbujanjem vseevropskega in globalno usklajenega zbiranja in izmenjave podatkov. Program Skupnosti naj bi tudi prispeval k dejavnostim usklajevanja, potrebnim za zagotavljanje razpoložljivosti podatkov, zbranih in situ , za storitve GMES. Po potrebi naj bi tudi uvedel spremljevalne ukrepe, povezane, na primer, s podporo za čezmejne dejavnosti in globalne mreže.

Storitve

Predvidoma naj bi se sofinanciranje obratovalnih storitev zagotovilo s programom GMES. Problem je združevanje rezultatov velikih vlaganj, že izvedenih v okviru okvirnega raziskovalnega programa EU in programov na nacionalnih in medvladnih ravneh. Različni uporabniki od EU pričakujejo, da bo zagotovila trajnost storitev GMES in izvedla spremljevalne ukrepe za inovacije in vstop na trg v prodajnem sektorju.

Stroški komponente storitev bodo ocenjeni na podlagi obsega, ki ga bodo opredelile strokovne skupine uporabnikov, prejšnjih študij in že razpoložljivih predobratovalnih storitev[10].

Na podlagi natančnih ocen stroškov bo Komisija pripravila zakonodajni predlog za opredelitev prispevka EU za obratovalno fazo GMES za obdobje 2011–2013. Glede na proračunsko in finančno oceno ter razpoložljivost potrebnih sredstev in organizacijskih struktur naj bi po letu 2014 obratovanje GMES zagotavljal prispevek EU.

6. Ohranjanje sposobnosti za opazovanje Zemlje: upravljanje

K izvajanju GMES bo prispevalo veliko število udeležencev, vključno z medvladnimi agencijami, kot je ESA, nacionalnimi in regionalnimi[11] organizacijami, agencijami za okolje, službami civilne zaščite, vesoljskimi agencijami ter uporabniki.

Za uspešnost GMES bo treba uvesti partnerstva med različnimi udeleženci pod vodstvom EU. Ta partnerstva naj bi zagotovila integracijo obstoječih in novih elementov, tako da bo odločanje temeljilo na jasni delitvi vlog in odgovornosti. Zagotoviti je treba tudi odgovornost za javne izdatke ob polnem upoštevanju subsidiarnosti in preglednosti. Partnerstva naj bi poleg tega zagotovila okvir, v katerem lahko države članice, ki vstopajo v partnerstvo s Skupnostjo, zagotovijo dolgoročno razpoložljivost svojih sredstev.

V teh partnerstvih naj bi Evropska komisija prevzela celovito politično usklajevanje programa GMES vključno z institucionalnimi zadevami, proračunom EU, vodenjem in izvajanjem programa, prispevkom k razvoju trga in mednarodnim sodelovanjem. Na podlagi izkušenj pri izvajanju GMES se bodo preučile alternativne možnosti organizacije.

6.1. Tehnična izvedba

Tehnično izvedbo programa naj bi v glavnem prevzeli evropski subjekti, ki sodelujejo z javnimi in zasebnimi udeleženci.

Vesolje

Evropska vesoljska agencija naj bi usklajevala izvajanje vesoljske komponente.

Začela naj bi z analizo potreb po opazovanjih v vesolju glede na potrebe storitev ter za in v imenu Evropske komisije dolgoročno zagotovila vesoljsko komponento GMES. Za vse vrste vesoljske infrastrukture to v glavnem pomeni pripravo in konsolidacijo procesa odločanja v okviru vesoljske komponente, vključno s:

- pripravo načrta izvedbe vesoljske komponente,

- nadzorom in spremljanjem izvajanja tega načrta,

- usklajevanjem raziskovalnih in razvojnih dejavnosti zaradi posodobitve infrastrukture za opazovanje zaradi podpore razvoju storitev, ki ga odobrijo upravni organi GMES.

Za rutinsko globalno opazovanje ozračja in oceanov naj bi ESA zagotovila usklajevanje z Evropsko organizacijo za izkoriščanje meteoroloških satelitov (EUMETSAT), ki se povezuje z izvajalci meteoroloških storitev zaradi zbiranja njihovih potreb po vesoljskih opazovanjih.

V zvezi z novo infrastrukturo za vesoljsko komponento, ki bi lahko bila potrebna za zapolnitev vrzeli pri zagotavljanju storitev GMES, bi imela ESA nalogo nabave in po potrebi razvoja za in v imenu EU. ESA naj bi zagotovila specifikacije za misije glede na potrebe v zvezi s storitvami in ocenila njihovo skladnost.

V kratkoročnem obdobju bi bilo treba za delovanje misij satelitov Sentinel, ki jih sofinancirata ESA in EU, uvesti naslednje[12]:

- do izbire upravljavca bo vesoljsko infrastrukturo v podporo storitvam za opazovanje kopnega in krizne razmere[13] upravljala ESA;

- EUMETSAT bo upravljal vesoljsko infrastrukturo za opazovanje morja in atmosfere[14]. Ob upoštevanju uspešnega modela sodelovanja med organizacijama na področju meteorologije se bo ESA usklajevala z EUMETSAT pri razvoju segmenta na Zemlji.

In situ

Podobno kot pri vesoljski komponenti bo glavna naloga izvajanja komponente in situ zagotoviti dolgoročen dostop do podatkov, potrebnih za storitve GMES, in trajnost mrež za opazovanje in situ . Te podatke in mreže za opazovanje in situ zdaj pretežno kontrolirajo nacionalni in regionalni organi ter različne evropske mreže.

Pričakuje se, da bo imela Evropska agencija za okolje v sodelovanju s Komisijo pomembno vlogo pri nadzoru nekaterih storitev ter usklajevanju z uporabniki pod pokroviteljstvom SEIS. Nekatere dejavnosti posebnega usklajevanja bi se lahko prenesle na druge ustrezne obstoječe usklajevalne organe[15].

Storitve

Za zagotavljanje operativnih pomorskih in atmosferskih storitev Komisija predlaga uvedbo mreže tehničnih centrov na ravni EU. Tako bi lahko Evropski center za srednjeročno napovedovanje vremena (ECMWF) prevzel usklajevanje mreže Atmosphere. V zvezi s pomorskimi storitvami bo Komisija objavila razpis za zbiranje ponudb za konsolidacijo mreže in za njenega koordinatorja, dokler ne bo sprejeta dolgoročna ureditev.

Storitve za opazovanje Zemlje, krizne razmere in varnost je treba zagotavljati pod nadzorom nacionalnih in regionalnih organov. Zato bo potrebna skupna metoda, ki bo omogočala integracijo in agregacijo storitev na evropski ravni po uspešnem vzoru za kmetijstvo. Komisija je pripravljena prispevati k razvoju skupne metodologije za izvajanje storitev in agregacijo geoinformacijskih proizvodov. V okviru konsolidacije dejavnosti kriznega upravljanja bodo različni udeleženci z nalogo ukrepanja v izrednih razmerah na ravni EU in držav članic dobili dostop do nujnih storitev vključno s storitvami civilne zaščite, človekoljubne pomoči in kriznega upravljanja.

Poleg tega bo Komisija s storitvami Skupnega raziskovalnega središča in Eurostata zagotovila tehnično podporo za načrtovanje in izvajanje storitev na ravni EU in nacionalnih ravneh.

Da bi GMES ostal usmerjen v uporabnike, mora z njimi navezati tesen stik preko struktur, ki so blizu uporabniških skupnosti. Več agencij in organov, ki jih je ustanovila EU, ne bodo samo prihodnji uporabniki GMES storitev, ampak bodo tudi prispevali k agregaciji potreb po storitvah in izvajanju storitev, na primer Evropska agencija za okolje (EEA), Evropska pomorska agencija (EMSA), Satelitski center Evropske unije (EUSC), Evropska obrambna agencija (EDA) in Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX). Glede na potrebe in razvoj storitev GMES bi se lahko vključile še druge agencije.

Ob upoštevanju sedanjih razprav o nadaljnjem razvoju evropskih agencij[16] bo v nekaterih primerih morda treba preveriti pooblastila in vire specializiranih agencij, preden se jim dovoli sodelovanje pri zagotavljanju storitev GMES.

6.2 Usklajevanje partnerstva

Komisija bo odgovorna za splošno usklajevanje GMES, pri tem pa ji bosta pomagala odbor partnerjev in programski odbor za izvajanje programa EU. Poleg tega se predlaga ustanovitev varnostnega odbora in foruma uporabnikov, ki naj bi svetovala Komisiji.

Za izbiro hitrih in poskusnih storitev ter razvoj infrastrukture za opazovanje vesolja ESA se uporablja proces ugotavljanja potreb uporabnikov, ki bi ga bilo treba z uvedbo programa GMES formalizirati. Proces bo vključeval:

- opredelitev potreb uporabnikov,

- konsolidacijo obsega in vsebine potreb po storitvah in s tem povezanih opazovanj ter

- opredelitev ustrezne arhitekture infrastrukture za opazovanja glede na razpoložljiva sredstva.

V ta odločitveni proces bi morali biti na strukturiran način vključeni vsi partnerji.

Upravljanje partnerstva

Zgoraj opisani odbor partnerjev bodo sestavljali predstavniki držav članic, ki z infrastrukturo prispevajo k GMES. Druge ustrezne organizacije bi bilo treba povabiti kot opazovalce. Odbor partnerjev GMES bo koristen pri izvajanju in prihodnjem razvoju programa. Razprave bodo organizirane na ravni komponent (storitve, in situ ter vesoljska komponenta), zastopanje v odboru pa bi moralo biti organizirano temu primerno.

Izvajanje programa EU

Program Skupnosti bo podlaga za prispevek Skupnosti k partnerstvu GMES in bo dopolnjeval akcije drugih partnerjev. Moral bi omogočati mednarodne sporazume z državami nečlanicami EU[17] in finančne prispevke.

Komisija, ki ji bo pomagal programski odbor, bo vodila izvajanje programa GMES. Razprave bodo organizirane na ravni komponent (storitve, in situ ter vesoljska komponenta), zastopanje v programskem odboru pa bi moralo biti organizirano temu primerno. Tehnično izvajanje bo potekalo v skladu z opisom v točki 6.1.

Varnost podatkov

Učinkovito obravnavanje varnosti podatkov v okviru GMES mora ustrezno upoštevati zahteve držav članic glede varnosti podatkov in bo z opredeljevanjem in zmanjševanjem tveganj, kot so širjenje podatkov, razkrivanje interesov ali dvomi o zanesljivosti storitev GMES, pripomoglo k izpolnjevanju meril za osnovno varnost podatkov pri operativnih storitvah.

Ustrezno delo pri zagotavljanju svetovanja in predlogov za varnost podatkov, ki ustreza zahtevam držav članic glede varnosti podatkov, bi moral obravnavati varnostni odbor, ki bi uporabljal vsa razpoložljiva strokovna znanja.

Izpolnjevanje zahtev uporabnikov

Poleg ostalih elementov, predstavljenih v tem sporočilu, bi bilo treba ustanoviti forum uporabnikov za varstvo uporabniško usmerjenih ciljev GMES. Sestava foruma bo odvisna od storitev, forum pa bo obravnaval tehnična in znanstvena vprašanja v skladu s potrebami. Predstavniki uporabnikov bodo izbrani na pregleden, objektiven in nediskriminatoren način, poskrbljeno pa bo tudi, da ne bo prišlo do navzkrižja interesov. Pri upravljanju si bo GMES poleg tega prizadeval za sinergije z Galileom pri podpori uporabnikov.

7. Sklepne ugotovitve

Leta 2009 bo Komisija pripravila zakonodajni predlog za program EU opazovanja Zemlje, imenovan GMES. Poleg predloga za program GMES bo Komisija proučila tudi operativno financiranje, potrebno za GMES, za obdobje 2011–2013 ter pri tem upoštevala omejitve obstoječega proračuna EU. Odločitve glede financiranja in organizacijskih shem po letu 2013 bo treba sprejeti kot del naslednjega večletnega finančnega okvira EU.

Na podlagi opredeljenih načel delitve stroškov in ocene stroškov glede na obseg storitev bo pod vodstvom EU kasneje opravljena analiza celovitih potreb po financiranju GMES.

Komisija bo usklajevala upravljanje in izvajanje programa GMES, pri čemer ji bodo pomagali programski odbor, odbor partnerjev, varnostni odbor in forum uporabnikov. Za obdobje, v katerem bo nastajala ta struktura, bo predlagano začasno upravljanje.

Komisija bo predlagala celovito in odprto politiko v zvezi s podatki in informacijami za GMES.

Za spodbujanje rasti sektorja, ki je v verigi za GMES, bi bilo treba uporabiti instrumente EU, ki podpirajo konkurenčnost in inovativnost. Zaradi njihovega pomena za odpiranje delovnih mest in rast bi bilo treba storitve GMES upoštevati zlasti pri pobudi za vodilne trge.

Komisija bo predlagala strategije mednarodnega sodelovanja pri GMES. Pri tem bo v skladu z dogovorjenimi pogoji za GEOSS[18] sodelovala s partnerji pri GEO pri zagotavljanju ali ohranjanju dostopa do podatkov iz opazovanj ter opredelitvi evropskega prispevka k temu mednarodnemu projektu.

[1] Poročilo svetovne komisije za okolje in razvoj „Naša skupna prihodnost“ (A/42/427).

[2] Usmeritve 3. Sveta za vesolje.

[3] Graški dialog in münchenski načrt.

[4] Resolucija Sveta „Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike“ z dne 26.9.2008.

[5] UL C 136, 20.6.2007, str. 1.

[6] Vključno z meteorološkimi ter nacionalnimi visoko resolucijskimi in zelo visoko resolucijskimi multispektralnimi in radarskimi slikovnimi misijami.

[7] Direktiva 2007/2/ES.

[8] Celostna pomorska politika za Evropsko unijo („Modra knjiga“), Bruselj, 10.10.2007, COM(2007) 575 konč.

[9] COM(2008) 46 konč. z dne 1.2.2008.

[10] Kot je bilo predstavljeno na forumu GMES 2008, ki ga je organiziralo francosko predsedstvo 16. in 17. 10. 2008 v Lillu.

[11] V kohezijski politiki je Komisija za obdobje 2007–2013 zagotovila možnosti za države članice in regije za podporo izvajanju GMES.

[12] V skladu s tehničnimi razpravami med ESA in EUMETSAT.

[13] To vključuje satelite Sentinel 1 in 2, ki nosijo radarske in multispektralne slikovne senzorje, ter zemeljski opremo za Sentinel 3.

[14] To vključuje instrumente Sentinel 4 in Sentinel 5 na misijah EUMETSAT ter pomorski del Sentinel 3.

[15] Na primer EUMETNET (Evropska mreža meteoroloških služb) za meteorološke sisteme za opazovanje in situ in storitve, EUROGOOS (Evropsko združenje za sistem globalnega opazovanja), EUROGEOGRAPHICS (Evropsko združenje nacionalnih geodetskih in katastrskih agencij) ter Eurogeosurveys (Evropsko združenje za geološke meritve) za kartografske, geološke, geodetske in referenčne podatke ter EMODNET (Evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke) za pomorske podatke ali drugi organi v okviru skupne pomorske politike EU.

[16] COM(2008) 135 konč. z dne 11.3.2008.

[17] Na primer z državami članicami ESA in EUMETSAT, ki niso države članice EU.

[18] Vključno z desetletnim načrtom izvajanja GEOSS in Deklaracijo iz Cape Towna.