1.Pravočasna uvedba omrežja 5G: strateška priložnost za Evropo

Štiriindvajset let po uspešni uvedbi 2G (GSM) mobilnih omrežij v Evropi je na vidiku še ena revolucija z novo generacijo omrežnih tehnologij, znano kot 5G, ki odpira možnosti za nove digitalne ekonomske in poslovne modele. 5G še ni povsem standardiziran, njegove ključne specifikacije in tehnološki gradniki pa se že razvijajo in preskušajo. 5G naj bi bil odločilni dejavnik, ki bo s pomočjo brezžičnih širokopasovnih storitev z gigabitno hitrostjo omogočil spremembe v sektorju, podporo novim vrstam aplikacij, ki povezujejo naprave in predmete ( internet stvari), ter vsestranskost z virtualizacijo programske opreme, ki omogoča inovativne poslovne modele v številnih sektorjih (npr. promet, zdravje, proizvodnja, logistika, energetika, mediji in zabavna industrija). Te spremembe so se že začele na podlagi obstoječih omrežij, vendar bo za razvoj njihovega polnega potenciala v prihodnjih letih potreben 5G.

Strategija Komisije za enotni digitalni trg in Sporočilo Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg: na poti k evropski gigabitni družbi poudarjata pomen zelo visoko zmogljivih omrežij, kot je 5G, saj so ključna za evropsko konkurenčnost na globalnem trgu. Na svetovni ravni naj bi v letu 2025 prihodki 5G dosegli 225 milijard EUR. Drug vir navaja, da bi lahko uvedba 5G v štiri ključne industrijske sektorje pomenila koristi v višini 114 milijard EUR na leto.

Komisija je leta 2013 sklenila javno-zasebno partnerstvo (v nadaljnjem besedilu: 5G-PPP) na podlagi javnega financiranja v višini 700 milijonov EUR, da bi bila tehnologija 5G v Evropi razpoložljiva do leta 2020. Vendar pa le prizadevanja na področju raziskav ne bodo dovolj za zagotovitev vodilne vloge Evrope, kar se tiče 5G. Da bi 5G in storitve, ki jih omogoča, postali resničnost, je potrebnih več prizadevanj, zlasti pri oblikovanju evropskega „domačega trga“ za 5G.

Predlagani evropski zakonik o elektronskih komunikacijah bo podprl uvajanje in uporabo omrežij 5G, zlasti kar zadeva dodelitev radiofrekvenčnega spektra, naložbene spodbude in ugodne okvirne pogoje, medtem ko nedavno sprejeti predpisi o odprtem internetu zagotavljajo pravno varnost pri uvajanju aplikacij 5G. To sporočilo s ciljno usmerjenimi ukrepi dopolnjuje in konkretizira ta novi regulativni okvir. Ti ukrepi temeljijo na številnih posvetovanjih in dogodkih z zainteresiranimi stranmi, ciljno usmerjeni anketi, več študijah, posvetovanjih s sektorjem in prvih rezultatih 5G-PPP. Sporočilo predstavlja akcijski načrt za pravočasno in usklajeno uvedbo omrežja 5G v Evropi na podlagi partnerstva med Komisijo, državami članicami in sektorjem.

2.Potreba po usklajenem pristopu

Ker po svetu že potekajo pomembne raziskave na tem področju, se je nujno treba izogniti nezdružljivosti standardov 5G, ki se pojavljajo v različnih regijah. Če želi Evropa sooblikovati globalno soglasje glede izbire tehnologij, frekvenčnih pasov in najsodobnejših aplikacij na področju 5G, bosta v EU potrebna učinkovito čezmejno usklajevanje in načrtovanje. Za zagon komercialnih storitev 5G bodo potrebne tudi znatne naložbe, razpoložljivost ustrezne količine frekvenc in tesno sodelovanje med telekomunikacijskimi akterji in ključnimi uporabniškimi sektorji. Omrežni operaterji ne bodo vlagali v nove infrastrukture, če ne bodo videli jasnega potenciala za znatno povpraševanje in regulativnih pogojev, ki omogočijo, da se naložba izplača. Industrijski sektorji, ki jih zanima 5G za postopek njihove digitalizacije, bodo morda tudi želeli počakati, dokler ne bo infrastruktura 5G preizkušena in pripravljena.

V tem primeru bi pomanjkanje usklajevanja med nacionalnimi pristopi pri uvajanju omrežij 5G povzročilo veliko tveganje za razdrobljenost, kar se tiče razpoložljivosti frekvenc, čezmejne kontinuitete storitev (npr. povezana vozila) in izvajanja standardov. Posledično bi prišlo do zamude pri ustvarjanju kritične mase za inovacije na enotnem digitalnem trgu, ki temeljijo na 5G. To dokazuje zlasti začetna zamuda pri uvajanju omrežja 4G v Evropi: leta 2015 je imelo več kot 75 % prebivalstva v ZDA dostop do 4G/LTE v primerjavi s samo 28 % prebivalstva v EU. Kljub dejstvu, da se vrzel stalno zmanjšuje, še vedno obstajajo velike razlike med državami članicami. Zato Komisija predlaga ta akcijski načrt, ki naj bi spodbudil ustrezno usklajevanje. Njegov cilj je okrepiti dinamiko naložb v omrežja 5G in ustvariti nove inovativne ekosisteme ter tako povečati evropsko konkurenčnost in omogočiti oprijemljive koristi za družbo.

Komisija je opredelila naslednje ključne elemente načrta:

-Uskladijo se časovni načrti in prednostne naloge za usklajeno uvajanje 5G v vseh državah članicah EU, pri čemer naj bi se do leta 2018 izvedla zgodnja uvedba omrežja, najpozneje do leta 2020 pa širša komercialna uvedba.

-Pred Svetovno konferenco o radiokomunikacijah leta 2019 (v nadaljnjem besedilu: WRC-19) se začasno dajo na voljo frekvenčni pasovi za 5G, ki se čim prej dopolnijo z dodatnimi pasovi; potekajo prizadevanja za oblikovanje priporočenega pristopa k odobritvi posebnih frekvenčnih pasov za 5G nad 6 GHz.

-Spodbuja se zgodnja uvedba na velikih urbanih območjih in vzdolž glavnih prometnih poti.

-Spodbujajo se vseevropski preskusi z več zainteresiranimi stranmi, ki so katalizator preobrazbe tehnoloških inovacij v zaključene poslovne rešitve.

-Olajša se vzpostavitev sklada tveganega kapitala pod vodstvom sektorja v podporo inovacijam, ki temeljijo na 5G.

-Združijo se vodilni akterji, ki si skupaj prizadevajo za globalne standarde.

3.Ohranjanje vodilnega položaja Evrope v tekmi 5G: ključna področja ukrepanja

3.1.Skupni časovni okvir EU za uvedbo 5G

Ambiciozen časovni razpored uvajanja 5G je bistvenega pomena, da Evropa ohrani vodilni položaj in zgodaj izkoristi nove tržne priložnosti, ki jih nudi 5G, ne le v telekomunikacijskem sektorju, temveč v celotnem gospodarstvu in družbi. Digitalizacija evropske industrije bi se morala začeti danes na podlagi razpoložljivih virov (zlasti 4G/LTE, Wi-Fi ali satelita), še dodatno pa jo bo pospešilo postopno uvajanje 5G od leta 2018 dalje. Komisija bo pomagala državam članicam v okviru njihovih nacionalnih načrtov razvoja širokopasovnih omrežij in Foruma o internetu prihodnosti ter bo sodelovala s sektorjem prek 5G-PPP, da bi določili skupne cilje in konkretne ukrepe za preskušanje in uvajanje 5G.