SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 7.10.2004 
KOM(2004) 634 kon čno 
2004/0231 (COD) .
 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o oblikovanju Evropskega registra izpustov in  prenosov onesnaževal ter o spremembi 
Direktive Sveta 91/689/EGS in  Direktive Sveta 96/61/ES 
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. C ILJI PREDLOGA  
Splošni cilj je izboljšati ja vni dostop do okoljskih informacij z oblikovanjem usklajenega, 
celovitega in vseevropskega registra izpustov in prenosov onesnaževal (RIPO) in s tem tudi 
prispevati k prepre čevanju in zmanjševanju onesnaževanja okolja, zagotoviti podatke za 
oblikovalce politike in olajša ti sodelovanje javnosti pri odlo čanju o okoljskih zadevah.  
Evropska skupnost in njene države članice so se z izjemo Malt e in Slovaške dogovorile ter 
končno sprejele in podpisale Protokol Ekonoms ke komisije OZN za Evropo (OZN-EKE) o 
registrih izpustov in prenosov onesnaževal na pe ti ministrski konferenci "Okolje za Evropo" v 
Kijevu maja 2003.  
Sedaj še ni usklajenega, celovitega in vs eevropskega registra izpustov in prenosov 
onesnaževal, ki bi bil dostopen javnosti in popolnoma izpolnjeval merila, ki jih dolo ča 
Protokol OZN-EKE RIPO. 
Da bi lahko ratificirali Prot okol OZN-EKE RIPO, je treba se danji, bolj omejeni Evropski 
register izpustov onesnaževal (EPER), ki temelji na Odlo čbi Komisije 2000/479/ES z dne 17. 
julija 20001 skladno s členom 15(3) Direktive Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o 
celovitem prepre čevanju in nadzorovanju onesnaževanja okolja (IPPC)2, nadomestiti s 
celostnim evropskim RIPO. Evropski RI PO bo popolnoma nasledil sedanji EPER 
2. P ROTOKOL OZN-EKE  O REGISTRIH IZPUSTOV IN PRENOSOV ONESNAŽEVAL  
Protokol OZN-EKE o registrih izpustov in pren osov onesnaževal je bil podpisan na izrednem 
srečanju pogodbenic Konvencije dne 21. maja 2003. Sestanek je bil organiziran v okviru pete 
ministrske konference "Okolje za Evropo" v Kijevu od 21. do 23. maja 2003. 
Protokol je prvi pravno zavezujo č, večstranski sporazum o regist rih izpustov in prenosov 
onesnaževal, ki sega prek meja EU. Njegov cilj  je "izboljšati javni dostop do informacij z 
oblikovanjem usklajenih regist rov izpustov in prenosov onesn aževal (registri RIPO) na 
državni ravni ..." Čeprav Protokol ureja informacije o onesnaževanju, in ne neposredno 
onesnaževanja, se pri čakuje, da bo pomenil pomemben pritisk za znižanje stopnje 
onesnaženosti. 
Oblikovanje usklajenih evidenc ali re gistrov v obliki strukturirane, ra čunalniško vodene in 
javno dostopne zbirke podatkov, ki se zbirajo s standardiziranim poro čanjem, je ena izmed 
obvez iz Aarhuške konvencije v zvezi z dostopom  do informacij, sodelovanjem javnosti pri 
odločanju in dostopom do pravnega varstva v okoljskih zadevah, dolo čenih v njenem členu 
5(9). 
                                                 
1 UL L 192, 28.7.2000, str. 36. 
2 UL L 257, 10.10.1996, str. 26. 
 
SL 3   SL Vse države kakor tudi organizacije za re gionalno gospodarsko povezo vanje lahko podpišejo 
in ratificirajo Protokol, vklju čno s tistimi, ki niso ratificirale  Aarhuške konvencije, in tistimi, 
ki niso članice Ekonomske komisije za Evropo, ter je zato odprt protokol.  
3. V ELJAVNA ZAKONODAJA SKUPNOSTI  
Dne 17. julija 2000 je Ko misija sprejela Odlo čbo o izvajanju Evropskega registra emisij 
onesnaževal (EPER) skladno s členom 15(3) Direktive Sveta 96/61/ES o celovitem 
preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja okolja  (IPPC). Register je bil pripravljen za 
uporabo na dan vzpostavitve 23. februarja 20043.  
EPER že izvaja mnoge klju čne sestavine Protokola: usklajena pravila poro čanja, dostop 
javnosti prek elektronskih sredst ev, široka pokritost virov (industr ijskih obratov) in snovi, ki 
onesnažujejo. Zaradi izjemno dobro r azvitega usklajevanja med državami članicami in 
Komisijo v času pogajanj so glavne dolo čbe Protokola popolnoma skladne s pristopom, ki ga 
določa EPER. Nadgraditev EPER v Evropski RI PO zato ne vsebuje nobenih vsebinskih 
sprememb. Izgubljeni ne bodo nobeni napori ali sr edstva, ki so bili doslej vloženi v EPER. 
Obveznosti iz Protokola presegajo obseg EPER zlasti v zvezi z vklju čenimi obrati, snovmi, o 
katerih je treba poro čati, obsegom izpustov v tla, obsegom  prenosa izven kraja nastanka, 
obsegom izpustov iz razpršenih  virov, udeležbe javnosti in časovnimi presledki poro čanja.  
Da bi Komisija lahko zagotovila pravo časno ratifikacijo Protokola, hkrati predloži predlog 
sklepa Sveta o sklenitvi Protokola OZN-EKE o registrih izpustov in prenosov onesnaževal, 
COM(2004) xxx kon čni, v imenu Evropske skupnosti. Ci lj tega pravnega akta Skupnosti je 
zagotoviti popolno skladnost s členom 5(9) Aarhuške konvencije. 
Treba je poudariti, da je Skupnos t podpisala Aarhuško konvencijo in  je Komisija pred kratkim 
sprejela predlog za njen o potrditev (COM (2003)625 kon čni z dne 24. 10. 2003) . Sprejeta ali 
vsaj predlagana je bila že vrsta drugih zakonodajnih aktov s ciljem zagotovitve skladnosti z 
določbami Konvencije4.  
4. S ESTAVINE PREDLOGA  
4.1. Pravna podlaga 
Evropska skupnost je v skladu s Pogodbo in zlasti s členom 175(1) v povezavi s členom 300 
pristojna za sklepanje mednarodnih sporazumov in  izvajanje obveznosti, ki iz njih izhajajo, 
obveznosti, ki prispevajo k uresni čitvi ciljev iz člena 174(1) Pogodbe ES. 
Ta člen Pogodbe opredeli cilje pol itike Skupnosti o okolju, kakor sledi: ohranitev, varovanje 
in izboljšanje kakovosti okolja, varovanje človeškega zdravja, preudarna in var čna raba 
                                                 
3 UL C 55, 3.3.2004, str. 6. 
4 Direktiva 2003/4/ES o javnem dostopu do okoljskih informacij, UL 41, 14.2.2003, str.26; Direktiva 
2003/35/ES o sodelovanju javnosti, UL L 156, 25.6.2003, str.17, predlog direktive o dostopu do 
pravnega varstva v okoljskih zadevah, COM(2003)624 kon čni; predlog uredbe o uporabi dolo čb 
Aarhuške konvencije v institucijah in organih ES, COM(2003) 622 kon čni. 
 
SL 4   SL naravnih virov ter spodbujanje ukrepov, ki se ukvarjajo z regionalnimi in svetovnimi 
okoljskimi problemi, na mednarodni ravni. 
Izboljšanje javnega dostopa do informacij pr ek RIPO je bistveno za zagotovitev ozaveš čenosti 
javnosti o okoljskih vprašanjih in za spodbujan je boljšega izvajanja okoljske zakonodaje. 
RIPO je tudi pomemben vir informacij za sa me oblikovalce politike.  Tako pomaga krepiti 
učinkovitost okoljske politike, oblikov ane v smislu navedenih ciljev. 
Poleg tega je Skupnost svojo pristo jnost že uveljavila na tem podro čju z oblikovanjem 
Evropskega registra emisij onesnaže val (EPER) na ravni Skupnosti. 
Izbrana politi čna možnost za izvajanje Protokola OZ N-EKE RIPO je Uredba Evropskega 
parlamenta in Sveta. 
V "Študiji povzetka vplivov Protokola OZN-EK E RIPO na zakonodajo EU", ki jo je 
pripravilo podjetje Milieu Ltd5, so bile preu čene različne možnosti.  
Politična možnost bi bila nadgradnja veljavne odlo čbe EPER. Vendar bi to pomenilo tudi 
revizijo Direktive IPPC sedaj in morda v prihodnosti ob vsakih ve čjih revizijah Protokola 
OZN-EKE RIPO in njegovih prilog. 
Druga politi čna možnost za izvajanje bi bila direktiv a. Glavna napaka te možnosti je njena 
neskladnost s potrebo po primerljivih in zato uskl ajenih podatkih, ki bi bili poslani osrednji 
zbirki podatkov Evropskega RIPO. Primerljivost podatkov je prednostna naloga, saj Protokol 
OZN-EKE RIPO dolo ča vrsto tehni čnih možnosti in pristopov, ki bi − če ne bodo strogo 
usklajeni − lahko privedli do popolnoma razli čnih nacionalnih sistemov in onemogo čili 
zbiranje in razširjanje pomembni h podatkov na evropski ravni. Ra ven presoje, ki jo direktiva 
dopušča državam članicam, bi lahko povzro čila neskladnost in neprimerljivost podatkov. 
Poleg tega bi morebitni zaostanki držav članic pri prenosu lahko ogrozil i cilj hitre sklenitve in 
izvajanja Protokola RIPO. 
Tretja možnost sprejetja lo čenega dokumenta v obliki uredbe na podlagi člena 175(1) 
Pogodbe ES se zato zdi najboljša. 
4.2. Subsidiarnost in sorazmernost 
Osem enotedenskih pogajanj o Protokolu OZN-EKE RIPO so spremljali intenzivni 
usklajevalni sestanki, ki so se jih udeležile skoraj vse države članice in pristopnice. Kon čno 
sprejeti in podpisani Protokol  OZN-EKE na splošno lahko pomeni "široko obravnavano in 
sprejeto mnenje" držav članic in pristopnic v času pogajanj.  
Ta predlog uredbe o oblikovanju Evrops kega RIPO na splošno upošteva dolo čbe Protokola 
OZN-EKE. Nekatera neskladja opravi čuje potreba po zagotovitv i skladnosti z drugimi 
zakonodajnimi akti na ravni Skupnosti. 
Ker je Evropska skupnost podpisala Protokol in ga  namerava ratificirati, ni druge možnosti 
namesto oblikovanja ustreznega pravnega akta na ravni Skupnosti, ki bi zagotovil izpolnitev 
obveznosti iz Protokola. 
                                                 
5 Pogodbena št. študije B4-3040/2003/356360/MAR/G2. 
 
SL 5   SL Države članice, ki postanejo pogodbenice Protokola, so dolžne izvajati nacionalne RIPO. Ob 
upoštevanju na čela subsidiarnosti predlog Komis ije popolnoma prepusti oblikovanje 
nacionalnih registrov RIPO državam članicam. Pri čakovati je, da bo upoš tevanje skladnosti s 
Protokolom in izvedljivosti, državam članicam mo čna spodbuda za zagotovitev popolne 
skladnosti njihovih nacionalnih re gistrov RIPO z Evropskim RIPO. 
4.3. Skladnost z drugimi politikami Skupnosti 
Ta predlog o oblikovanju Evr opskega RIPO je skladen z agendo za oblikovanje okoljske 
politike EU do leta 2012, opredeljeno v sporo čilu Komisije o šestem okoljskem akcijskem 
programu6. Šesti okoljski akcijski program v pogl avju z naslovom "Dajanje pristojnosti 
državljanom in sprememba vedenj a" poudari, da so "dobro obveš čeni državljani, ki dejavno 
sodelujejo v okoljskem odlo čanju, močna, nova sila za doseganje okoljskih rezultatov". Da bi 
bili lahko u činkoviti, šesti okoljski akcijski progra m poudarja, da "potrebujejo kakovostne 
informacije, ki jih lahko uporabljajo in razumejo,"  in da "jim morajo biti tisti, ki sprejemajo 
odločitve, ustrezno na voljo, da jim  lahko izrazijo svoja stališ ča." 
Sporočilo nadalje navaja, da morajo bi ti informacije iz okoljskih poro čil podjetij in organov 
dosegljive na lokalni ravni, da lahko državljani zlahka pridobijo podatke o emisijah iz tovarn 
ali drugih obratov na njihovem obmo čju. 
Evropski RIPO nadalje izvaja prednostni ukrep šestega okoljske ga akcijskega programa za 
pregled in redno spremljanje informacijskih si stemov, da bi dosegli bolj usklajen in u činkovit 
sistem, ki bi zagotovil racionalno in kakovostno poro čanje, primerljive in ustrezne okoljske 
podatke ter informacije. 
Ta predlog je prav tako skladen z ve ljavno zakonodajo EU o javnem dostopu do okoljskih 
informacij, sodelovanju javnosti pri odlo čanju in dostopu do pravnega varstva. Člena 11 in 13 
o zaupnosti in dostopu do pravnega varstva se  neposredno nanašata na ustrezno zakonodajo 
EU. 
Poleg tega je ta predlog sk laden z zakonodajo EU na podro čju zraka, vode in odpadkov. 
Opredelitve in dolo čbe veljavne zakonodaje EU so bile  uporabljene, kada r je bilo mogo če in v 
skladu z nameravanim popolnim izvajanjem Pr otokola OZN-EKE. Obstaja nekaj izjem, 
predvsem glede opredelitve mejnih vrednosti  zmogljivosti dejavnosti proizvodnje cementa in 
keramike v Prilogi I, ki se ra zlikuje od opredelitev v Prilogi I k Direktivi Sveta 96/61/ES o 
celovitem prepre čevanju in nadzorovanju onesnaževanja ("Direktiva IPPC") in so potrebne 
zaradi skladnosti z dolo čbami Protokola. Ta predlog je treba razumeti kot lo čen pravni 
instrument in ne dolo ča prihodnje spremembe Direktive IPPC, vklju čno z revidiranimi 
opredelitvami dejavnosti iz Priloge I. Komi sija bo pogodbenice obvestila o morebitnih 
spremembah Uredbe o Evropskem RIPO, ki bi lahko izhajale iz spremembe Direktive IPPC. 
V smislu uskladitve in racionalizacije zahtev poro čanja Evropski RIPO razveljavi člen 8(3) 
Direktive 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih7 in vključi nadaljnje 
določbe o uskladitvi obveznosti iz Protokola UN-EKE z veljavno zakonodajo. 
                                                 
6 COM(2001) 31 kon čni z dne 24.1.2001. 
7 UL L 377, 31.12.1991, str. 20. 
 
SL 6   SL Predlog se od Protokola OZN-EKE RI PO razlikuje v naslednjih dveh to čkah: 
• da bi Uredbo o dolo čitvi okvira za vodno politiko te r njeni prilogi IX in X 
(Prednostne snovi) racionalno preobli kovali v skladu z veljavno zakonodajo EU8, 
je treba seznamu snovi iz Protokola OZN-EKE RIPO dodati tri snovi; za drugih 
pet snovi na seznamu OZN-EKE se zahteva dodatno poro čanje o izpustih v vodo. 
Za racionalno preoblikovanj e v zvezi s prihodnjim poro čanjem o težko 
razgradljivih organskih onesnaževalih v skladu s predlogom Komisije glede 
uredbe o težko razgradljivih organskih onesnaževalih9 se vključi dodatno snov;  
• časovni okvir poro čanja iz Protokola OZN-EKE je v tem predlogu skr čen, 
upoštevajo č dejstvo, da javnost zahteva pravo časne informacije ter da bo prvo leto 
poročanja leto 2007; navedene podatke je treba objaviti v skladu s tem predlogom 
kot prvi evropski RIPO na spletu v oktobru 2009. 
Pomembno je tudi poudariti, da  so mnoge od dodatnih 36 s novi, o katerih je treba poro čati 
dodatno k EPER, pesticidi, ki se ve č ne tržijo in uporabljajo v EU. 
Poročanje držav članic o izpustih in prenosih za namen Evropskega RIPO se prav tako lahko 
razume kot izpolnitev drugih obveznosti poro čanja, dolo čenih v drugi okoljski zakonodaji 
Skupnosti, da se tako izognejo dvojnemu poro čanju. To se lahko opredeli v vprašalnikih, 
oblikovanih v skladu s postokom komito logije iz Direktive 91/692/EGS10. 
4.4. Vsebina predloga 
Obširna predstavitev tega poglavja je na voljo na spletnem naslovu www.eper.cec.eu.int  
("Explanatory Memorandum of future Europe an PRTR" – "Obrazložitveni memorandum o 
prihodnosti Evropskega RIPO"). 
5. P RESOJA VPLIVOV  
Gospodarske vplive izvajanja RIPO je temeljito preiskal oddelek za ekonomske analize EKE 
v študiji z naslovom "Analiza stro škov in koristi registrov RIPO"11 v letu 2002. Vse 
pogodbenice, ki so se pogajale o Protokolu OZN- EKE, so imele možnost prispevati podatke 
in pripombe o študiji. Vse pogodbenice so na koncu študijo potrdile za objavo. 
V primeru izvajanja Evropskega  RIPO se rezultati študije, čeprav zanimivi, ne morejo 
ustrezno uporabiti, saj so 
• države članice že dolžne oblikovati svoj nacion alni RIPO v skladu s Protokolom OZN-
EKE; 
                                                 
8 Direktiva 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o dolo čitvi okvira za ukrepe Skupnosti na podro čju vodne 
politike; UL L 327, 22.12.2000, str. 1. 
9 COM(2003) 333 kon čni z dne 12.6.2003. 
10 UL L 377, 31.12.1991, str. 48. 
11 Dokument št. CEP/WG.5/AC.2/2002/4, 11.2.2002, na voljo na spletnem naslovu: www.unece.org  
 
SL 7   SL • ključne sestavine Evropskega RIPO (sistemi zbiranja podatkov, elektronska orodja) že 
določene z EPER. 
Evropski RIPO v bistvu pomeni le pre nos podatkov, ki so jih že zbrale države članice za svoje 
nacionalne registre RIPO, Komisiji/EEA. V pr imerjavi s Protokolom OZN-EKE so dodatne 
obveznosti v Evropskem RIPO zmerne, saj je pretok podatkov iz držav članic do 
EEA/Komisije že dobro organiziran po obstoje čih postopkih EPER. Stroški se zdijo nizki in v 
glavnem pripisani Komisiji, saj mora objaviti podatke na spletu ter usmerjati in pregledati dokumente. EEA potrebuje majhen letni prora čun za vzdrževanje strojne in programske 
opreme za Evropski RIPO. 
Države članice bodo morda imele dodatne, vendar omej ene stroške pri sestavi nacionalnega 
poročila v skladu s členom 16 Uredbe. 
Ker ta predlog razveljavi poro čanje iz člena 8(3) Direktive 91/689/EGS z dne 12. decembra 
1991 o nevarnih odpadkih, se stroškov, ki  so bili predvideni za to poro čanje v preteklosti, ne 
da ohraniti.  
V smislu družbenih posledic je ta predl og pozitiven, saj bo Evropski RIPO omogo čil boljši 
dostop javnosti do okoljskih informacij in izboljšal sodelovanje javnosti pri odlo čanju. 
Evropski RIPO bo izvajal člen 5(9) Aarhuške konvencije. 
V smislu okoljskih posledic, bosta javni dosto p in sodelovanje javnosti  v zvezi s Evropskim 
RIPO ozavestila javnost glede industr ijskega onesnaževanja. To bo zagotovo povzro čilo 
pritisk javnosti za uvedbo ukrepov zmanjševanja onesnaževanja. Celovite in usklajene zbirke podatkov Evropskega RIPO bodo oblikovalcem polit ike, znanstvenikom, industriji in drugim 
organizacijam zagotovile dobro podlago za njihove odlo čitve v prihodnosti. 
Uskladitev in racionalizacija poro čanja po obratih bo izboljšala in  olajšala prihodnji razvoj 
usklajenega in u činkovitega spremljanja ter poro čanja. Nadaljnje možnosti za uskladitev 
poročanja in čim večje zmanjševanje poslovnih stroškov je treba preu čiti, kadar obstaja visoka 
raven združevanja podobnih obratov na istem kraju, npr. pri skupni napravi za obdelavo 
odpadnih voda. 
6. 
POSVETOVANJE Z INTE RESNIMI SKUPINAMI  
Da bi omogo čili širši proces posvetovanj a glede možnega obsega in vsebine tega predloga je 
Generalni direktorat za okolje pri Komisiji predvidel študijo, orga niziral številne sestanke in 
pripravil delovni osnutek predloga. 
"Študija povzetka vplivov Protoko la OZN-EKE RIPO na zakonodajo EU", ki jo je pripravilo 
podjetje Milieu Limited, je bila podlaga za razprave z državami članicami in pristopnicami na 
sestanku o členu 19 IPPC dne 25. novembra 2003 in poleg tega skupaj z interesnimi 
skupinami na prvem sestanku delovne skupine ad hoc o razvoju Evropskega RIPO dne 26. 
novembra 2003. 
Rezultati teh razprav so bili upoš tevani pri razvoju delovnega osnutka predloga, ki je bil 
podlaga za razprave z državami članicami in državami pristopnicami na sestanku o členu 19 
IPPC dne 5. aprila 2004 in poleg tega skupa j z interesnimi skupinami na drugem sestanku 
delovne skupine ad hoc o razvoju Evropskega RIPO dne 6. aprila 2004. 
 
SL 8   SL Stališča svetovalcev (držav članic, držav pristopnic, indust rije, nevladnih organizacij in 
mednarodnih organizacij) so podrobno predstavljena na spletnem naslovu 
www.eper.cec.eu.int  ("Explanatory Memorandum of  future European PRTR" − 
"Obrazložitveni memorandum o prihodnosti Evropskega RIPO"). 
 
SL 9   SL 2004/0231 (COD) 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o oblikovanju Evropskega registra izpustov in  prenosov onesnaževal ter o spremembi 
Direktive Sveta 91/689/EGS in  Direktive Sveta 96/61/ES 
 
(Besedilo velja za EGP) 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA − 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije12, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora13, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij14, 
v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe15, 
ob upoštevanju naslednjega: 
(1) Šesti okoljski akcijski program S kupnosti, sprejet s Sklepom št. 1600/2002/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta16, zahteva, da se državljanom omogo či dostop do 
informacij o stanju v zvezi z gibanji v oko lju glede na družbena, gospodarska in 
zdravstvena gibanja kakor tudi pove čanje splošne ozaveš čenosti o okolju. 
(2) Konvencije OZN-EKE o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odlo čanju in 
dostopu do pravnega varstva v okoljskih za devah iz leta 1998 (Aarhuška konvencija), 
ki jo je dne 25. junija 1998 podpisala Evropska skupnost, priznava, da ve čji dostop 
javnosti do okoljskih informacij in širj enje takih informacij prispevata k ve čji 
ozaveščenosti o okoljskih zadevah, svobodni izmenjavi stališ č, bolj učinkovitem 
sodelovanju javnosti pri odlo čanju o okoljskih zadevah in kon čno k boljšemu okolju.  
(3) Registri izpustov in prenosov onesnaževal (v  nadaljnjem besedilu "registri RIPO") so 
stroškovno u činkovito sredstvo za spodb ujanje okoljevarstvene u činkovitosti, 
zagotavljanje javnega dostopa do informac ij o izpustih onesnaževal in prenosih 
onesnaževal in odpadkov izven kraja nastanka  ter za sledenje gibanjem, dokazovanje 
                                                 
12 UL C […], […], str. […]. 
13 UL C […], […], str. […]. 
14 UL C […], […], str. […]. 
15 Mnenje Evropskega parlamenta z dne UL C […], […], str. […] in Sklep Sveta z dne 
UL C […], […], str. […]. 
16 UL L 242, 10.9.2002, str.1. 
 
SL 10   SL napredka pri zmanjševanju onesnaževanja, spremljanje izpolnjevanja nekaterih 
mednarodnih sporazumov, dolo čitev prednostnih ciljev in  ocenjevanje napredka, 
doseženega s pomo čjo Skupnosti ter z nacionalnimi okoljskimi politikami in programi. 
(4) Celovit in usklajen RIPO zagotavlja industriji, znanstve nikom, zavarovalnicam, 
lokalnim organom oblasti, nevladnim organizacijam in drugim, ki odlo čajo, dobro 
zbirko podatkov za primerjave in prihodnje odlo čanje o okoljskih zadevah. 
(5) Dne 21. maja 2003 je Evropska skupnost podpisala Protokol OZN-EKE o registrih 
izpustov in prenosov onesnaževal (Protokol RIPO). Dolo čbe v zakonodaji Skupnosti 
morajo biti skladne z navedenim pr otokolom, da ga Skupnost lahko sklene. 
(6) Evropski register izpustov onesnaževal  (v nadaljnjem besedilu "EPER" je bil 
oblikovan z Odlo čbo komisije 2000/479/ES17. Protokol RIPO izhaja iz istih na čel 
kakor EPER, vendar ga še razširi z vklju čitvijo poro čanja o ve č onesnaževalih, ve č 
dejavnosti, izpustov v tla, izpus tov iz razpršenih virov in prenosov izven kraja 
nastanka.  
(7) Konkretni in splošni cilji, ki jim sledi Evropski RIPO, so  lahko doseženi le na podlagi 
zanesljivih in primerljivih podatkov. Zato je za zagotovitev kakovosti in primerljivosti 
podatkov potrebna ustrezna uskladitev zbiran ja podatkov in sistema prenosa. V skladu 
s Protokolom RIPO bi moral biti Evr opski RIPO oblikovan tako, da bi omogo čal kar 
najlažji javni dostop prek spleta. Izpusti in prenosi morajo biti zlahka prepoznavni v različnih oblikah, skupaj in posam ezno, da bi lahko v razumnem času prišli do kar 
največ informacij. 
(8) Evropski RIPO bi moral za na daljnje spodbujanje ciljev omogo čanja dostopa 
državljanom do informacij o stanju v zvezi z gibanji v okolju kakor tudi pove čanja 
splošne ozaveš čenosti o okolju vsebovati povezave z drugimi podobnimi zbirkami 
podatkov v državah članicah, državah ne članicah in mednarodnih organizacijah.  
(9) V skladu s Protokolom RIPO bi moral Ev ropski RIPO vsebovati tudi informacije o 
posameznih postopkih odstranjevanja odpadkov, o katerih je treba poro čati kot o 
izpustih v tla.  
(10) Da bi dosegli cilj Evropskega RIPO o za gotavljanju zanesljivih informacij javnosti in 
omogočili sprejemanje na znanju temelje čih odločitev, je treba zagotoviti razumne, 
vendar stroge časovne okvire za zbir anje podatkov in poro čanje; to še posebno velja za 
poročanje držav članic Komisiji. 
(11) Poro čanje o izpustih iz industrijskih obratov, čeprav še ni vedno dosledno, popolno ali 
primerljivo, je v mnogih državah članicah že ustaljen postopek. V primerjavi s tem 
postopkom je treba poro čanje o izpustih iz razpršenih vi rov izboljšati, da bi tistim, ki 
odločajo, omogo čili lažjo smiselno opredelitev teh izpustov in izbiro najbolj 
učinkovite rešitve za zmanjšanje onesnaževanja; v skladu s Protokolom RIPO je treba 
narediti prve korake za zagot ovitev takih izboljšav.  
                                                
 
17 UL L 192, 28.7.2000, str. 36. 
 
SL 11   SL (12) Podatki, ki jih sporo čijo države članice, morajo biti kakovostni zlasti kar zadeva 
njihovo pravo časnost, popolnost, nezanesljivost, primerljivost, doslednost in 
preglednost. Zelo pomembno je uskladiti prihod nja prizadevanja nosi lcev dejavnosti in 
držav članic, da bi izboljšali kakovost sporo čenih podatkov. Komisija  bo zato skupaj z 
državami članicami za čela delati na podro čju zagotavljanja kakovosti.  
(13) V skladu z Aarhuško konvenc ijo bi bilo tr eba javnosti omogo čiti dostop do informacij, 
ki jih vsebuje Evropski RIPO, brez izražan ja interesa, predvsem z zagotovitvijo, da 
Evropski RIPO mogo či neposreden elektronski dostop prek spleta.  
(14) Dostop do informacij v Evropskem RIPO bi moral biti neomejen, izjeme pri tem 
pravilu pa bi bile mogo če le, kadar to izrecno dovo li veljavna zakonodaja Skupnosti. 
(15) V skladu z Aarhuško konvencijo je tr eba zagotoviti udeležbo javnosti v nadaljnjem 
razvoju Evropskega RIPO, tako da se omogo čijo zgodnje in u činkovite možnosti za 
predložitev pripomb, informacij, analiz ali ustreznih mnenj za proces odlo čanja. 
Predlagatelji bi morali imeti možnost zah tevati sodno revizijo dejanj ali opustitev 
dejanj javnih organov v zvezi z zahtevo. 
(16) Za ve čjo uporabnost in u činek RIPO morajo Komisija in države članice sodelovati pri 
oblikovanju usmeritve, ki podpira izvaja nje Evropskega RIPO, pri spodbujanju 
ozaveščanja javnosti ter pri zagot avljanju ustrezne in pravo časne tehni čne pomoči. 
(17) Da bi ostali v koraku s tehni čnim in znanstvenim razvojem, bi moral biti Evropski 
RIPO odprt za nadaljnji razvoj, zl asti v zvezi z informacijami  o izpustih iz razpršenih 
virov. 
(18) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe , je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 
1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o izvajanju izvedbenih pooblastil18, podeljenih 
Komisiji. 
(19) Ker države članice ne morejo zadovoljivo dose či ciljev predlaganega ukrepa, in sicer 
izboljšanja javnega dostopa do okoljskih informacij z obli kovanjem celovite, usklajene 
in vseevropske elektronske zbirke podat kov, saj zahteva potreba po primerljivosti 
podatkov v vseh državah članicah visoko raven usklaj enosti, jih je zato mogo če bolje 
dosegati na ravni Skupnos ti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z na čelom 
subsidiarnosti, kakor je dolo čeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z na čelom 
sorazmernosti, kakor je dolo čeno v navedenem členu, ta uredba ne presega potrebnega 
okvira za dosego navedenih ciljev. 
(20) Zaradi poenostavitve in racionalizacije zahtev je treba spremeniti Direktivo Sveta 
91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih19 in Direktivo Sveta 
                                                 
18 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
19 UL L 377, 31.12.1991, str. 20; Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Sveta 
94/31/ES (UL L 168, 2.7.1994, str. 28). 
 
SL 12   SL 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem prepre čevanju in nadzorovanju 
onesnaževanja20 − 
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
Vsebina  
Ta uredba vzpostavlja celovit register izpus tov in prenosov onesnaževal na ravni Skupnosti 
(Evropski RIPO) v obliki javno dostopne elektronske zbirke podatkov ter dolo ča pravila 
delovanja z namenom izvaja nja Protokola OZN-EKE o regi strih izpustov in prenosov 
onesnaževal (v nadaljnjem besedilu "Protokol"). 
Člen 2 
Opredelitve 
Za namene te uredbe se uporab ljajo naslednje opredelitve: 
(1) "javnost" pomeni eno ali ve č fizičnih ali pravnih oseb in v skladu z 
nacionalno zakonodajo ali prakso njihova zd ruženja, organizacije ali skupine; 
(2) "pristojni organ" pomeni državno oblast ali oblasti ali drugi pristojni subjekt 
ali subjekte, ki jih države članice dolo čijo za upravljanje nacionalnega dela 
Evropskega RIPO; 
(3) "obrat" pomeni nepremi čno tehnično enoto, v kateri potekajo ena dejavnost 
ali več, ki so navedene v Prilogi I, in  katere koli druge neposredno povezane 
dejavnosti, tehni čno povezane z dejavnostmi, ki se izvajajo na tem mestu in 
bi lahko vplivale na em isije in onesnaževanje; 
(4) "obrat kot kompleks" pomeni enega ali ve č objektov na istem mestu, ki jih 
upravlja ena sama fizi čna ali pravna oseba;  
(5) "kraj" pomeni zemljepisno lego obrata, vklju čno s katerim koli sosednjim 
zemljiščem, ki ga od njega lo či cesta, železnica ali vodni kanal;  
(6) "nosilec dejavnosti" pomeni katero koli fizi čno ali pravno osebo, ki upravlja 
ali nadzira obrat kot kompleks ali, kadar je tako predvi deno v nacionalni 
zakonodaji, na katero je bila prenesena ekonomska pristojnost za tehnično 
delovanje obrata;  
(7) "leto poro čanja" pomeni koledarsko leto, za ka tero je treba zbrati podatke o 
izpustih onesnaževal in njihovih pr enosih izven kraja nastanka; 
                                                 
20 UL L 257, 10.10.1996, str. 26. 
 
SL 13   SL (8) "snov" pomeni kateri koli kemijski element in njegove spojine, razen 
radioaktivnih snovi; 
(9) "onesnaževalo" je snov ali skupina snovi , ki so lahko škodljive za okolje ali 
zdravje ljudi zaradi svojih la stnosti in zarad i vnosa v okolje; 
(10) "izpust" pomeni nameren ali nename ren, reden ali nereden vnos onesnaževal 
v okolje zaradi človekove dejavnosti, vklju čno z izlitji, emisijami, izpuš čanji, 
vbrizgavanji, odstranjevanjem ali odlaganjem, ali odvajanjem prek 
kanalizacijskih sistemov, ki nimajo čistilnih naprav za odpadno vodo; 
(11) "prenos izven kraja nastanka" pome ni prenos odpadkov, namenjenih za 
odstranitev ali predelavo, in onesnažev al v odpadnih vodah, namenjenih za 
obdelavo v čistilni napravi, prek meja obrata kot kompleksa; 
(12) "kanalizirani izpusti" pomenijo izpust e onesnaževal v okolje prek kakršne 
koli cevi, ne glede na njeno obliko v prerezu; 
(13) "razpršeni viri" pomenijo številne manjše ali razpršene vire, iz katerih se 
onesnaževala lahko izpuš čajo v tla, zrak ali vodo, katerih skupni u činek na 
navedene medije je lahko precejšen in za katere je zbiranje posameznih poročil neprakti čno;  
(14) "odpadki" pomenijo snovi ali predmete, kakor so opredeljeni v členu 1(a) 
Direktive 75/442/EGS
21;  
(15) "nevarni odpadki" pomenijo snovi ali predmete, kakor so opredeljeni v členu 
1(4) Direktive 91/689/EGS;  
(16) "odpadna voda" pomeni komunalno odpadno vodo, odpadno vodo iz 
gospodinjstev in industrijsko odpa dno vodo, kakor je opredeljena v členu 2 
Direktive 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne 
vode22 in katere koli druge vode, ki vsebuj e snovi ali predmete in jo ureja 
zakonodaja Skupnosti; 
(17) "odstranjevanje" pomeni vsakega od postopkov, predvidenih v Prilogi II.A k 
Direktivi 75/442/EGS;  
(18) "predelava" pomeni vsakega od post opkov, predvidenih v Prilogi II.B k 
Direktivi 75/442/EGS.  
Člen 3 
Vsebina Evropskega RIPO 
Evropski RIPO vklju čuje informacije o: 
                                                 
21 UL L 194, 25.7.1975, str. 39.  
22 UL L 135, 30.5.1991, str. 40. 
 
SL 14   SL (a) izpustih onesnaževal iz člena 5(1)(a), o katerih morajo poro čati nosilci 
dejavnosti obratov, ki izvajajo deja vnosti, navedene v Prilogi I;  
(b) prenosih odpadkov izven kraja nastanka iz člena 5(1)(b) in 
onesnaževal iz člena 5(1)(c), o katerih morajo poro čati nosilci 
dejavnosti obratov, ki izvajajo deja vnosti, navedene v Prilogi I; 
(c) izpustih onesnaževal iz razpršenih virov, kadar so na voljo. 
Člen 4 
Oblika in struktura 
1. Komisija objavlja Evropski RIPO, v ka terem so podatki predstavljeni skupaj in 
posamezno, tako da je mogo če izpuste in prenose iskati in prepoznavati glede na: 
(a) obrat in zemljepisno lego obrata; (b) dejavnost; (c) pojavljanje na ravni držav članic ali Skupnosti; 
(d) onesnaževalo ali odpadke, kakor je ustrezno; (e) posamezne okoljske medije, v katere se izpuš ča onesnaževalo, in 
(f) prenose odpadkov izven kraja nastanka  in njihov namembni kraj, kakor 
je ustrezno; 
(g) prenose odpadne vode izven kraja nastanka; (h) razpršene vire. 
2. Evropski RIPO je oblikovan tako, da  zagotavlja javni dostop, ki omogo ča, da so v 
normalnih pogojih delovanja informacije ves čas in takoj na voljo prek spleta in 
drugih elektronskih sredstev. Njegova oblika upošteva možnost pr ihodnje širitve in 
vključuje vse podatke, sporo čene v preteklih let poro čanja, ki bodo postopno zajeli 
vsaj preteklih deset let poro čanja. 
3. Evropski RIPO vklju čuje povezave do naslednjega: 
(a) spletnih strani obratov, če obstajajo in jih obrati zagotavljajo;  
(d) nacionalnih registrov RIPO držav članic; 
(e) drugih ustreznih, obstoje čih in javno dosegljivih zbirk podatkov o 
vsebinah, povezanih z registri RIPO, vklju čno z nacionalnimi registri 
RIPO drugih pogodbenic Protokol a in, kadar je to mogo če, z registri 
drugih držav. 
 
SL 15   SL Člen 5 
Poročanje nosilcev dejavnosti 
1. Nosilec dejavnosti vsakega obrata,  ki izvaja eno dejavnost ali ve č, ki so navedene v 
Prilogi I in so nad veljavnimi vrednostmi zmogljivosti, opredeljenimi v Prilogi I, 
poroča pristojnemu organu v državi članici o koli činah za koledarsko leto, skupaj z 
navedbo, ali informacija temelji na meritvah, izra čunih ali ocenah naslednjega: 
(a) izpustov v zrak, vodo in tla katerega koli onesnaževala, navedenega v Prilogi 
II, ki presega mejno vrednost, opredeljeno v Prilogi II; 
(b) prenosov nevarnih odpadkov izven kraja na stanka, ki presegajo 2 toni letno, ali 
nenevarnih odpadkov, ki presegajo 2000 t on letno, za vse postopke predelave 
in odstranjevanja ter z navedbo oznak "R " ali "D" glede na to, ali so odpadki 
namenjeni za odstranitev ali za predelavo, pri čezmejnem gibanju nevarnih 
odpadkov pa ime in naslov obrata za odstr anitev ali predelavo odpadkov ter 
kraja odstranitve ali predelave, ki dejansko sprejme odpadke; 
(c) prenosov izven kraja nastanka kate rega koli onesnaževala, navedenega v 
Prilogi II, v odpadni vodi,  ki je namenjeno v čistilno napravo za odpadne vode 
in presega mejno koli čino, opredeljeno v Prilogi  II, stolpcu 1b.  
V primeru podatkov z navedbo, da temeljijo na meritvah, izra čunih ali ocenah, se 
navede analiti čna metoda in/ali metoda izra čuna. 
O izpustih iz razpršenih virov v kraju obrata se poro ča skupaj s kanaliziranimi izpusti 
obrata.  
2. Podatki iz odstavka 1 vklju čujejo podatke o izpustih in prenosih, ki skupno nastanejo 
pri vseh namernih, nenamernih, rednih in izrednih dejavnostih. 
3. Nosilec dejavnosti vsakega obrata ustrezno pogo sto zbira podatke, ki so potrebni, da 
se za vsak obrat ugotovijo iz pusti in prenosi izven kraja nastanka, o katerih je treba 
poročati v skladu z odstavkom 1.  
4. Pri pripravi poro čila mora zadevni nosilec de javnosti uporabi ti najboljše 
razpoložljive podatke, ki lahko vklju čujejo podatke o spremljanju, faktorje emisij, 
izračune utežnih razmerij, posredni nadzor ali druge izra čune, tehni čna mnenja in 
druge metode, skladne s členom 9(1) in mednarodno priznanimi metodologijami, če 
so na voljo. 
5. Nosilec dejavnosti vsakega zadevnega obrata da na voljo pristojnim organom držav 
članic evidence o podatkih, na podlagi  katerih so bila izdelana poro čila za obdobje 
desetih let, ki za čne teči ob izteku zadevnega leta poro čanja. V taki evidenci je 
opisana tudi uporabljena met odologija zbiranja podatkov. 
 
SL 16   SL Člen 6 
Izpusti v tla 
1. O odpadkih, nastalih v kraju obrata, ki mo rajo v postopke odstranjevanja "obdelave v 
tleh" ali "globokega vbrizgavanja", kakor je opredeljeno v Pr ilogi II.A Direktive 
75/442/EGS, v kraju obrata, mora nosilec dejavnosti obrata poro čati kot o izpustu v 
tla. 
2. O odpadkih, prenesenih izven kraja nast anka, ki morajo v nadaljnje postopke 
odstranjevanja "obdelave v tleh" ali "globoke ga vbrizgavanja", kakor je opredeljeno 
v Prilogi II.A Direktive 75/442/ EGS, mora nosilec dejavnos ti obrata, iz katerega 
izhajajo ti odpadki, poro čati kot o izpustu v tla. 
Člen 7 
Poročanje držav članic 
1. Države članice dolo čijo glede na zahteve, navedene v odstavkih 2 in 3 tega člena, 
datum, do katerega morajo nosilci deja vnosti pristojnemu organu zagotoviti vse 
podatke iz členov 5(1) in (2) ter informacije iz členov 5(3), (4) in (5).  
2. Države članice Komisiji zagotovijo vse podatke iz členov 5(1) in (2) prek 
elektronskega prenosa v skladu z obliko iz  Priloge III ter naslednjim razporedom: 
(a) za prvo leto poro čanja, v obdobju 15 mesecev po izteku leta poro čanja; 
(b) za vsa leta poro čanja, v obdobju 12 mesecev po izteku leta poro čanja. 
Prvo leto poro čanja je leto 2007. 
3 Komisija s pomo čjo Evropske agencije za okolje vklju či v Evropski RIPO 
informacije, ki jih sporo čijo države članice, v skladu z nasl ednjim razporedom:  
(a) za prvo leto poro čanja, v obdobju 21 mesecev po izteku leta poro čanja;  
(b) za vsa leta poro čanja, v obdobju 16 mesecev po izteku leta poro čanja. 
Člen 8 
Izpusti iz razpršenih virov 
1. Komisija dolo či časovni okvir, obliko in podrobnosti, ki  so potrebni za  zbiranje in 
prenos podatkov, ki jih imajo države članice o izpustih iz razpršenih virov v skladu s 
postopkom iz člena 19(2). 
2. Informacije iz odstavka 1 so or ganizirane tako, da uporabnikom omogo čajo iskanje 
in določitev izpustov onesnaževal iz razpršenih virov glede na ustrezno prostorsko 
disagregacijo ter vklju čujejo informacije o vrsti metodologije, uporabljene za 
pridobitev podatkov. 
 
SL 17   SL 3. Če Komisija ugotovi, da podatkov o izpustih iz  razpršenih virov ni, sprejme ukrepe 
za začetek poro čanja o izpustih ustreznih onesnaževal  iz enega razpršenega vira ali 
več v skladu s svojimi prednostnimi nalogami.  
Člen 9 
Zagotavljanje kakovosti 
1. Nosilci dejavnosti obratov, za katere veljajo zahteve poro čanja iz člena 5, zagotovijo 
kakovost podatkov, ki jih sporo čajo. 
2. Kakovost podatkov, ki jih sporo čijo nosilci dejavnosti obra tov, ocenijo pristojni 
organi zlasti z vidika njihove pravo časnosti, popolnosti, nezanesljivosti, 
primerljivosti, doslednosti in preglednosti. 
3. Komisija uskladi delo na podro čju zagotavljanja kakovosti in ocene kakovosti ob 
posvetovanju z Odborom iz člena 19(1). 
4. Komisija lahko sprejme smernice za spremljanje in sporo čanje emisij v skladu s 
postopkom iz člena 19(2). 
Člen 10 
Dostop do informacij 
1. Komisija ob pomo či Evropske agencije za okolje za gotovi, da je Evropski RIPO 
javno dostopen, z objavo podatkov na spletu v skladu s časovnim okvirom, 
opredeljenim v členu 7(3). 
2. Če informacije, ki jih vsebuje Evropski RI PO, niso zlahka dostopne javnosti prek 
neposrednih elektronskih sr edstev, zadevne države članice in Komisija izboljšajo 
elektronski dostop do Evropskega RIPO  na mestih, dostopnih javnosti.  
Člen 11 
Zaupnost 
Če ima država članica zaupne podatke v skladu s členom 4 Direktive 2003/4/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta23, država članica v skladu s členom 7(2) te uredbe v svojem poro čilu 
navede, kateri podatki so bili zadržani in razloge za to, za vsako leto poro čanja posebej in za 
vsak obrat, ki se sklicu je na zaupnost podatkov. 
                                                 
23 UL L 41, 14.2.2003, str. 26. 
 
SL 18   SL Člen 12 
Udeležba javnosti 
1. Komisija javnosti omogo či zgodnje in u činkovite možnosti  sodelovanja v 
prihodnjem razvoju Evropskega RIPO, vklju čno z vzpostavljanjem institucij in 
kadrov ter pripravo sprememb te uredbe. 
 Javnost ima možnost za predložitev ustreznih  pripomb, informacij, analiz ali mnenj v 
razumnem času. 
2. Komisija ustrezno upošteva takšne prispevke  javnosti in javnost obvesti o rezultatih 
javne udeležbe. 
Člen 13 
Dostop do pravnega varstva 
Dostop do pravnega varstva v zvezi z javni m dostopom do okoljskih informacij se omogo či v 
skladu s členom 6 Direktive 2003/4/ES in do institucij Skupnosti v skladu s členi 6, 7 in 8 
Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta24 v povezavi s členom 3 Uredbe 
(ES) št. …/… Evropskega parlamenta in Sveta25. 
Člen 14 
Vzpostavitev institucij in kadrov 
Komisija pripravi dokument z navodili za izvaja nje Evropskega RIPO v roku devetih mesecev 
po začetku veljavnosti te uredbe in ob posvetovanju z Odborom iz člena 19(1). 
Dokument z navodili za izvajanje Evropske ga RIPO zlasti obravnava naslednje: 
(a) postopke poro čanja;  
(b) podatke, ki jih je treba sporo čiti;  
(c) zagotavljanje kakovosti;  (d) navedbo vrste zadržanih podatkov in  razloge za to, kadar gre za zaupne 
podatke;  
(e) sklicevanje na mednarodno potrjene dolo čitve izpustov in analiti čne metode, 
metodologije vzor čenja;  
(f) navedbo mati čnih podjetij;  
                                                
 
24 UL L 145, 31.5.2001, str. 43. 
25 UL C […], […], str. […] (Predlog Komisije COM(2003) 622 kon čni z dne 24.10.2003). 
 
SL 19   SL (g) ozna čevanje dejavnosti v skladu s Prilogo I te uredbe in Direktive Sveta 
96/61/ES. 
Člen 15 
Ozaveščanje 
Komisija in države članice spodbujajo ozaveš čanje javnosti o Evropskem RIPO in 
zagotavljajo pomo č pri dostopu do Evropskega RIPO ter razumevanju in uporabi podatkov, ki 
jih vsebuje.  
Člen 16 
Dodatne informacije, ki jih sporo čajo države članice 
1. V poro čilu na podlagi podatkov zadnjih treh let poro čanja, ki ga je treba predložiti 
vsake tri leta skupaj s podatki, predloženimi v skladu s členom 7, države članice 
obvestijo Skupnost o praksi in ukrepih glede naslednjega: 
(a) zahtev v skladu s členom 5;  
(b) zagotavljanja kakovosti v skladu s členom 9;  
(c) dostopa do informacij v skladu s členom 10(2); 
(d) dejavnosti ozaveš čanja v skladu s členom 15; 
(e) zaupnosti podatkov v skladu s členom 11; 
(f) predvidenih kazni v skladu s členom 20 in izkušenj z njihovo izvedbo. 
2. Komisija dolo či obliko in podrobnosti poro čila iz odstavka 1 ob posvetovanju z 
Odborom iz člena 19(1). 
Člen 17 
Pregled Komisije in predlogi sprememb 
Komisija pregleda informacije, ki jih predložijo države članice v skladu s členoma 7 in 16, ter 
vsaka tri leta objavi poro čilo, ki temelji na razpoložljivih  podatkih zadnjih treh let poro čanja, 
šest mesecev po objavi teh podatkov na spletu.  
Države članice predložijo predloge sprememb prilog k Protokolu odboru, navedenem v členu 
19(1). Stališ če Skupnosti o takih spremembah se sprejme v skladu s postopkom iz člena 
19(2). 
 
SL 20   SL Člen 18 
Sprememba prilog 
Spremembe, potrebne za prilagoditev pril og k tej uredbi znanstvenemu in tehni čnemu 
napredku ter spremembam prilog k Protokol u, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 
19(2). 
Člen 19 
Odbor 
1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu "odbor"). 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob 
upoštevanju dolo čb člena 8 Sklepa. Obdobje, predvideno s členom 4(3) Sklepa 
1999/468/ES, je tri mesece. 
Člen 20 
Kazni 
Države članice dolo čijo pravila o kaznih, ki se  uporabljajo za kršitve dolo čb te uredbe, in 
sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi n jihovo izvajanje. Predvide ne kazni morajo biti 
učinkovite, sorazmerne in odvra čilne. Države članice obvestijo Komisijo o navedenih 
določbah najpozneje leto dni po za četku veljavnosti te uredbe in brez odlašanja tudi o vseh 
kasnejših spremembah navedenih dolo čb. 
Člen 21 
Spremembe Direktive 91/689/EG S in Direktive 96/61/ES  
1. Člen 8(3) Direktive 91/689/EGS se črta.  
2. Člen 15(3) Direktive 96/61/ES se črta.  
 
SL 21   SL Člen 22 
Začetek veljavnosti 
Ta uredba za čne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, dne […] 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
 
SL 22   SL PRILOGA I  
DEJAVNOSTI 
Št. Dejavnost  Mejna vrednost 
zmogljivosti  
1. Energetika   
(a) rafinerije nafte in plina *(1) 
(b) obrati za uplinjanje in uteko činjanje * 
(c) termoelektrarne in druge kurilne naprave z vhodno toplotno mo čjo 
50 megavatov (MW) 
(d) koksarne * 
(e) mlini za premog z zmogljivostjo 1 tone na 
uro 
(f) obrati za proizvodnjo proizvodov iz premoga 
in trdega brezdimnega goriva * 
2. Proizvodnja in predelava kovin   
(a) obrati za praženje ali sintranje rud (tudi s 
sulfidnimi rudami) * 
(b) obrati za proizvodnjo surovega železa ali 
jekla (primarno ali seku ndarno taljenje), tudi 
s kontinuirnim litjem z zmogljivostjo 2,5 tone 
na uro 
(c) obrati za predelavo železa in jekla:  
(i) obrati za vro če valjanje z zmogljivostjo 20 ton 
surovega jekla na uro  
(ii) kovačije s kladivi z energijo 50 kilojoulov 
na kladivo, če 
uporabljena kalori čna 
moč presega 20 MW 
 (iii) nanašanje zaš čitnih prevlek iz staljenih 
kovin z vložkom 2 ton surovega 
jekla na uro 
(d) livarne železa in jekla s proizvodno 
zmogljivostjo 20 ton na dan 
(e) obrati:  
 (i) za proizvodnjo su rovih barvnih kovin 
iz rude, koncentratov ali sekundarnih surovin z metalurškimi, kemi čnimi ali elektrolitskimi 
postopki * 
 
SL 23   SL  (ii) za taljenje in le giranje barvnih kovin, tudi 
z izrabljenimi izdelki za predelavo (rafinacija, litje itd.) s talilno zmogljivostjo 4 
tone na dan za svinec in kadmij ali 20 ton na dan za vse druge kovine 
(f) obrati za površinsko  obdelavo kovin in 
plastičnih mas z uporabo elektrolitskih ali 
kemičnih postopkov v kadeh s prostornino 30 
m3 
3. Nekovinska industrija   
(a) podzemno rudarjenje in sorodne dejavnosti * 
(b) dnevni kop če površina, kjer se 
koplje ruda, obsega 25 hektarov 
obrati za proizvodnjo:  
(i) cementnega klinkerja v rotacijskih pe čeh s proizvodno 
zmogljivostjo 500 ton na dan 
(ii) apna v rotacijskih pe čeh s proizvodno 
zmogljivostjo ve č kakor 
50 ton na dan (c) 
(iii) cementnega klinke rja ali apna v drugih 
pečeh s proizvodno 
zmogljivostjo 50 ton na dan 
(d) obrati za proizvodnjo azbesta in azbestnih 
izdelkov * 
(e) obrati za proizvodnjo stekla, tudi s steklenimi 
vlakni s talilno zmogljivostjo 20 
ton na dan 
(f) obrati za taljenje nekovin, tudi s proizvodnjo 
mineralnih vlaken s talilno zmogljivostjo 20 
ton na dan 
(g) obrati za izdelavo kerami čnih izdelkov z 
žganjem, zlasti strešnikov, opek, ognjevzdržnih opek, ploš čic, lončevine ali 
porcelana s proizvodno 
zmogljivostjo 75 ton na dan ali z zmogljivostjo peči 4 m
3 in vložkom v 
posamezno pe č 300 
kg/m3 
 
SL 24   SL 4. Kemi čna industrija   
(a) kemični obrati za industrijsko proizvodnjo 
osnovnih organskih kemikalij, kakor so: 
(i) enostavni ogljikovodiki (cikli čni ali 
neciklični, nasičeni ali nenasi čeni, 
alifatski ali aromatski) 
(ii) ogljikovodiki z vezanim kisikom, 
kakor so alkoholi, aldehidi, ketoni, 
karboksilne kisline, estri, acetati, etri, 
peroksidi, epoksi smole 
(iii) žveplovi ogljikovodiki 
(iv) dušikovi ogljikovodiki, kakor so 
amini, amidi, dušikove, nitro- ali nitratne spojine, nitrili, cianati, 
izocianati 
(v) ogljikovodiki z vezanim fosforjem (vi) halogeni ogljikovodiki 
(vii) organokovinske spojine 
(viii) osnovne plasti čne mase (polimeri, 
sintetična vlakna in vlakna na osnovi 
celuloze) 
(ix) sinteti čne gume 
(x) barve in pigmenti 
(xi) površinsko aktivne snovi ∗ 
(b) kemični obrati za industrijsko proizvodnjo 
osnovnih anorganskih kemikalij, kakor so: 
(i) plini, kakor so amonijak, klor ali 
vodikov klorid, fluor ali vodikov 
fluorid, ogljikovi oksidi, žveplove 
spojine, dušikovi oksidi, vodik, žveplov dioksid, karbonilklorid 
(ii) kisline, kakor so kromova kislina, 
fluorovodikova kislina, fosforjeva kislina, dušikova kislina, 
klorovodikova kislina, žveplova 
kislina, oleum, žveplasta kislina 
(iii) baze, kakor so amonijev hidroksid, 
kalijev hidroksid, natrijev hidroksid 
(iv) soli, kakor so amonijev klorid, kalijev 
klorat, kalijev ka rbonat, natrijev 
karbonat, perborat, srebrov nitrat 
(v) nekovine, kovinski oksidi ali druge 
anorganske spojine, kakor so kalcijev 
karbid, silicij, silicijev karbid * 
(c) kemični obrati za industrijsko proizvodnjo 
fosfornih, dušikovih a li kalijevih gnojil 
(enostavnih ali sestavljenih) * 
 
SL 25   SL (d) kemični obrati za industrijsko proizvodnjo 
osnovnih sredstev za varstvo rastlin in 
biocidov * 
(e) obrati, v katerih se uporabljajo kemi čni ali 
biološki postopki za industrijsko proizvodnjo 
osnovnih farmacevtskih izdelkov * 
(f) obrati za industrijsko proizvodnjo 
eksplozivov in pirotehni čnih sredstev * 
5. Ravnanje z odpadki in odpadno vodo   
(a) obrati za odstranjevanje ali predelavo 
nenevarnih odpadkov z zmogljivostjo 10 ton na 
dan 
(b) obrati za sežiganje nenevarnih odpadkov na 
področju uporabe Direktive 2000/76/ES z zmogljivostjo 3 tone na 
uro 
(c) obrati za odstranjevanje nenevarnih 
odpadkov z zmogljivostjo 50 ton na 
dan 
(d) odlagališča (razen odlagališ ča za inertne 
odpadke, ki so bila dokon čno zaprta pred 16. 
7. 2001 ali za katere se  je iztekla faza 
upravljanja po zaprtj u, ki jo zahtevajo 
pristojni organi v skladu s členom 13 
Direktive Sveta 1999/31/ES26) 
 ki sprejmejo 10 ton odpadkov na dan ali s skupno zmogljivostjo 25.000 ton 
(e) obrati za odstranjevanje ali predelavo 
živalskih trupov in živalskih odpadkov z zmogljivostjo obdelave 
10 ton na dan 
(f) čistilne naprave za komunalne odpadne vode z zmogljivostjo 100.000 
populacijskih ekvivalentov 
(g) neodvisne čistilne naprave za industrijsko 
odpadno vodo, ki opravljajo eno ali ve č 
dejavnosti iz te priloge z zmogljivostjo 10.000 
m3 na dan 
6. Proizvodnja in predelava papirja in lesa   
(a) industrijski obrati za  proizvodnjo papirne 
kaše iz lesa ali podobnih vlaknatih materialov * 
(b) industrijski obrati za proizvodnjo papirja in 
lepenke ter drugih primarnih proizvodov iz lesa (kakor so iverne ploš če, vlaknene ploš če 
in vezane lesene ploš če) s proizvodno 
zmogljivostjo 20 ton na dan 
                                                 
26 UL L 182, 16.7.1999, str. 1. 
 
SL 26   SL (c) industrijski obrati za obdelavo lesa in 
proizvodov iz lesa s kemikalijami s proizvodno 
zmogljivostjo 50 m3 ton 
na dan 
7. Obrati za intenzivno živinorejo in 
ribogojstvo   
(a) obrati za intenzivno rejo perutnine ali 
prašičev (i) s 40.000 mesti za 
perutnino 
  (ii) z 2000 mesti za 
pitance (težje od 30 kg) 
  (iii) s 750 mesti za 
plemenske svinje 
(b) intenzivno ribogojstvo s proizvodno 
zmogljivostjo 1.000 ton na dan 
8. Živalski in rastlinski proizvodi iz sektorja 
hrane in pija če 
  
(a) klavnice z zmogljivostjo zakola 50 
ton na dan 
obdelava in predelava za proizvodnjo hrane 
in pijače iz:  
(i) živalskih surovin (razen mleka) s proizvodno 
zmogljivostjo 75 ton 
končnih izdelkov na dan (b) 
(ii) rastlinskih surovin s proizvodno 
zmogljivostjo 300 ton končnih izdelkov na dan 
(povprečna četrtletna 
vrednost) 
(c) obdelava in predelava mleka z zmogljivostjo sprejetja 
200 ton mleka na dan (povprečna letna 
vrednost) 
9. Druge dejavnosti   
(a) obrati za predhodno obdelavo (postopki, 
kakor so pranje, beljenje, mercerizacija) ali 
barvanje vlaken ali tkanin z zmogljivostjo obdelave 
10 ton na dan 
(b) obrati za strojenje kož z zmogljivostjo obdelave 
12 ton kon čnih izdelkov 
na dan 
 
SL 27   SL (c) obrati za površinsko obdelavo snovi, 
predmetov ali izdelkov z uporabo organskih 
topil, zlasti za apreturo, tiskanje, 
premazovanje, razmaš čevanje, impregniranje 
proti vlagi, klejanje, barvanje, čiščenje ali 
impregniranje z zmogljivostjo porabe 
150 kg na uro ali 200 ton 
na leto 
(d) obrati za proizvodnjo ogljika (antracita) ali 
elektrografita s sežiganjem ali grafitizacijo * 
(e) obrati za gradnjo, barv anje ali odstranjevanje 
barve z ladij z zmogljivostjo za ladje, 
dolge 100 m 
 (1) Zvezdica (*) pomeni, da se mejna vr ednost zmogljivosti ne uporablja (poro čati je treba za 
vse obrate). 
 
SL 28   SL PRILOGA II  
ONESNAŽEVALA 
   Mejna koli čina izpustov 
(stolpec 1)  
Št. Številka 
CAS  Onesnaževalo  v zrak 
(stolpec 1a)V vodo 
(stolpec 1b)  v tla (stolpec 
1c) 
   kg/leto kg/leto kg/leto 
1 74-82-8 metan (CH 4) 100 000 -(1) - 
2 630-08-0 ogljikov monoksid (CO) 500 000 - - 
3 124-38-9 ogljikov dioksid (CO 2) 100 
milijonov - - 
4  fluorirani ogljikovodiki
(HFC) 100 - - 
5 10024-97-2 dušikov oksid (N 2O) 10 000 - - 
6 7664-41-7 amonijak (NH 3) 10 000 - - 
7  nemetanske hlapne organske 
spojine (NMVOC) 100 000 - - 
8  dušikovi oksidi (NO x/NO 2) 100 000 - - 
9  perfluorirani ogljikovodiki 
(PFC) 100 - - 
10 2551-62-4 žveplov heksafluorid (SF 6) 50 - - 
11  žveplovi oksidi (SO x/SO 2) 150 000 - - 
12  celotni dušik - 50 000 50 000 
13  celotni fosfor - 5000 5000 
14  delno halogenirani
klorofluoroogljikovodiki (HCFC) 1 - - 
15  klorofluoroogljikovodiki 
(CFC) 1 - - 
16  haloni 1 - - 
 
SL 29   SL    Mejna koli čina izpustov 
(stolpec 1)  
Št. Številka 
CAS  Onesnaževalo  v zrak 
(stolpec 1a)V vodo 
(stolpec 1b)  v tla (stolpec 
1c) 
   kg/leto kg/leto kg/leto 
17 7440-38-2 arzen in spojine (kot As) 20 5 5 
18 7440-43-9 kadmij in spojine (kot Cd) 10 5 5 
19 7440-47-3 krom in spojine (kot Cr) 100 50 50 
20 7440-50-8 baker in spojine (kot Cu) 100 50 50 
21 7439-97-6 živo srebro in spojine (ko t
Hg) 10 1 1 
22 7440-02-0 nikelj in spojine (kot Ni) 50 20 20 
23 7439-92-1 svinec in spojine (kot Pb) 200 20 20 
24 7440-66-6 cink in spojine (kot Zn) 200 100 100 
25 15972-60-8 alaklor - 1 1 
26 309-00-2 aldrin 1 1 1 
27 1912-24-9 atrazin - 1 1 
28 57-74-9 kloridan 1 1 1 
29 143-50-0 klordekon 1 1 1 
30 470-90-6 klorfenvinfos - 1 1 
31 85535-84-8 kloroalkani, C 10-C13 - 1 1 
32 2921-88-2 klorpirifos - 1 1 
33 50-29-3 DDT 1 1 1 
34 107-06-2 1,2-dikloretan (EDC) 1000 10 10 
35 75-09-2 diklormetan (DCM) 1000 10 10 
36 60-57-1 dieldrin 1 1 1 
37 330-54-1 diuron - 1 1 
38 115-29-7 endosulfan - 1 1 
 
SL 30   SL    Mejna koli čina izpustov 
(stolpec 1)  
Št. Številka 
CAS  Onesnaževalo  v zrak 
(stolpec 1a)V vodo 
(stolpec 1b)  v tla (stolpec 
1c) 
   kg/leto kg/leto kg/leto 
39 72-20-8 endrin 1 1 1 
40  halogenirane organske 
spojine (kot AOX) - 1000 1000 
41 76-44-8 heptaklor 1 1 1 
42 118-74-1 heksaklorbenzen (HCB) 10 1 1 
43 87-68-3 heksaklorbutadien (HCBD) - 1 1 
44 608-73-1 1,2,3,4,5, 6 
-heksaklorocikloheksan (HCH) 10 1 1 
45 58-89-9 lindan 1 1 1 
46 2385-85-5 mireks 1 1 1 
47  PCDD + PCDF (dioksini +
furani) (kot Teq) 0,001 0,001 0,001 
48 608-93-5 pentaklorobenzen 1 1 1 
49 87-86-5 pentaklorofenol (PCP) 10 1 1 
50 1336-36-3 poliklorirani bifenili (PCB) 0.1 0.1 0.1 
51 122-34-9 simazin - 1 1 
52 127-18-4 tetrakloretilen (PER)  2000 10 - 
53 56-23-5 tetraklormetan (TCM) 100 1 - 
54 12002-48-1 triklorobenzeni (TCB) 10 1 - 
55 71-55-6 1,1,1 -trikloretan 100 - - 
56 79-34-5 1,1,2,2-tetrakloretan 50 - - 
57 79-01-6 trikloretilen 2000 10 - 
58 67-66-3 triklorometan 500 10 - 
 
SL 31   SL    Mejna koli čina izpustov 
(stolpec 1)  
Št. Številka 
CAS  Onesnaževalo  v zrak 
(stolpec 1a)V vodo 
(stolpec 1b)  v tla (stolpec 
1c) 
   kg/leto kg/leto kg/leto 
59 8001-35-2 toksafen 1  1 1 
60 75-01-4 vinilklorid 1000 10 10 
61 120-12-7 antracen 50 1 1 
62 71-43-2 benzen 1000 200 
(kot BTEX)
(2) 200 
(kot 
BTEX)(2) 
63  bromirani difeniletri 
(PBDE) - 1 1 
64  nonilfenol etoksilati 
(NP/NPE) in sorodne snovi - 1 1 
65 100-41-4 etil benzen - 200 
(kot 
BTEX)(2) 200 
(kot 
BTEX)(2) 
66 75-21-8 etilen oksid 1000 10 10 
67 34123-59-6 izoproturon - 1 1 
68 91-20-3 naftalen 100 10 10 
69  organokositrne spojine 
(kot celotni Sn) - 50 50 
70 117-81-7 di-(2-etilheksil) ftalat 
(DEHP) 10 1 1 
71 108-95-2 fenoli (kot celotni C) - 20 20 
72  policiklični aromatski 
ogljikovodiki (PAH)(3) 50 5 5 
73 108-88-3 toluen - 200 
(kot 
BTEX)(2) 200 
(kot 
BTEX)(2) 
74  tributilkositer in njegove
spojine - 1 1 
 
SL 32   SL    Mejna koli čina izpustov 
(stolpec 1)  
Št. Številka 
CAS  Onesnaževalo  v zrak 
(stolpec 1a)V vodo 
(stolpec 1b)  v tla (stolpec 
1c) 
   kg/leto kg/leto kg/leto 
75  trifenilkositer in njegove
spojine - 1 1 
76  celotni organski oglji k
(TOC) (kot celotni C ali
COD/3) - 50 000 - 
77 1582-09-8 trifluralin  - 1 1 
78 1330-20-7 ksileni - 200 
(kot 
BTEX)(2) 200 
(kot 
BTEX)(2) 
79  kloridi (kot celotni Cl) - 2 milijona 2 milijona 
80  klor in anorganske spojine
(kot celotna HCl) 10 000 - - 
81 1332-21-4 azbest 1 1 1 
82  cianidi (kot celotni CN) - 50 50 
83  fluoridi (kot celotni F) - 2000 2000 
84  fluor in anorganske spojine
(kot HF) 5000 - - 
85 74-90-8 vodikov cianid (HCN) 200 - - 
86  delci (PM 10) 50 000 - - 
87 1806-26-4 oktilfenoli - 1 - 
88 206-44-0 fluoranten - 2 - 
89 465-73-6 izodrin - 1 - 
90 36355-1-8 heksabrombifenil 0,1 0,1 0,1 
Opombe pod črto: 
(1) Črtica (-) pomeni, da zadevni para meter in medij ne zahtevata poro čanja.  
 
SL 33   SL (2) O posameznih onesnaževalih je treba poro čati, če je prekora čena mejna vrednost BTEX 
(vsota parametrov za benzen, to luen, etil benzen, ksilene). 
(3) Policikli čni aromatski ogljikovodiki (PAH)  se merijo za namen poro čanja o izpustih kot 
benzo(a)piren (50-32-8), benz o(b)fluoranten (205-99-2), benz o(k)fluoranten (207-08-9), 
indeno(l,2,3-cd)piren (193-39-5) (iz Protokola o težko razgradljivih organskih onesnaževalih 
h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja). Pri poro čanju o izpustih v 
vodo in tla ter pri poro čanje o prenosih izven kraja nastanka je treba poleg navedenih štirih 
snovi vklju čiti še snovi Benzo-(g,h,i)perilen (191 -24-2) in Fluoranten (206-44-0).  
 
SL 34   SL PRILOGA III  
OBLIKA ZA PORO ČANJE PODATKOV O IZPU STIH IN PRENOSIH 
Podatki o obratu   
Ime matičnega podjetja 
Ime obrata (nosilca dejavnosti) Identifikacijska številka obrata Ulica in številka Mesto/kraj Poštna številka Država Koordinate lege obrata Vodno obmo čje
(1) 
Koda NACE (4-števil čna) 
Glavna gospodarska dejavnost Obseg proizvodnje (neobvezno) Število naprav (neobvezno) Število obratovalnih ur  v letu (neobvezno) 
Število zaposlenih (neobvezno) Polje za vpis besedila s podatki ali spletnega naslova, ki ga 
predloži obrat ali mati čno podjetje (neobvezno)  
Vse dejavnosti obrata iz Priloge I (v skladu s sistemom 
šifrskih oznak iz Priloge I in oznaka IPPC, kadar je na voljo) 
Dejavnost 1 (glavna dejavnost iz Priloge I) Dejavnost 2 Dejavnost N  
Podatki o izpustih iz obrata v zrak za vsako onesnaževalo, ki 
presega mejno vrednost (skladno s Prilogo II)  Izpusti v zrak 
 
Onesnaževalo 1 Onesnaževalo 2 Onesnaževalo N M: izmerjeno; uporabljena analiti čna 
metoda C: izračunano; uporabljena metoda 
izračuna 
E: ocenjeno v kg/leto 
Podatki o izpustih iz obrata v vodo za vsako onesnaževalo, ki 
presega mejno vrednost (skladno s Prilogo II)  Izpusti v vodo 
 
Onenaževalo 1 Onesnaževalo 2 Onesnaževalo N M: izmerjeno; uporabljena analiti čna 
metoda C: izračunano; uporabljena metoda 
izračuna 
E: ocenjeno v kg/leto 
 
Podatki o izpustih iz obrata v tla za vsako on esnaževalo, ki 
presega mejno vrednost (skladno s Prilogo II)  Izpusti v tla 
 
Onensaževalo 1 Onesnaževalo 2 Pollutant N M: izmerjeno; uporabljena analiti čna 
metoda C: izračunano; uporabljena metoda 
izračuna v kg/leto 
 
SL 35   SL E: ocenjeno 
Prenos izven kraja nastanka za vsako onesnaževalo, 
namenjeno v čistilno napravo za odpadne vode v koli činah, 
ki presegajo mejno vrednost (v skladu s Prilogo II)   
Onesnaževalo 1 
Onesnaževalo 2 Onesnaževalo N M: izmerjeno; uporabljena analiti čna 
metoda C: izračunano; uporabljena metoda 
izračuna 
E: ocenjeno v kg/leto 
Prenos nevarnih odpadkov, ki pres egajo mejno vrednost (v skladu s členom 5), 
izven kraja nastanka za obrat  
V državi : 
Za predelavo (R) Za odstranitev (D)   
v tonah/leto 
v tonah/leto 
V druge države:  
Za predelavo (R) Ime predelovalca Naslov predelovalca Naslov kraja predelave, ki dejansko sprejme odpadke  v tonah/leto 
V druge države:  
Za odstranitev (D) 
Ime odstranjevalca 
Naslov odstranjevalca Naslov kraja odstranitve, ki dejansko sprejme odpadke v tonah/leto 
Prenos nenevarnih odpadkov, ki pres egajo mejno vrednost (v skladu s členom 5), 
izven kraja nastanka za obrat  
Za predelavo (R) v tonah/leto 
Za odstranitev (D) v tonah/leto 
 
SL 36   SL Pristojni organ za zahteve javnosti: 
Ime: 
Ulica in številka Mesto/kraj Št. telefona Št. telefaksa Naslov elektronske pošte  
 
(1) v skladu s členom 3(1) Direktive 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o dolo čitvi okvira za 
ukrepe Skupnosti na podro čju vodne politike27 
                                                 
27 UL L 327, 22.12.2000, str. 1.