Uvod

Neupravičena vojaška agresija Rusije proti Ukrajini in njena uporaba energije kot orožja sta povzročili energetsko krizo brez primere. Povzročili sta strm porast cen energije in ogrozili zanesljivost oskrbe z energijo. Odločitev Rusije, da prekine dobavo prek plinovoda Severni tok 1, je to krizo pripeljala v novo fazo.

Evropska unija se je odzvala enotno. Načrt in uredba za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter nujni ukrepi za posredovanje na energetskih trgih, kot jih je predlagala Komisija, prispevajo k pripravam na to zimo. Unija zmanjšuje svojo porabo plina že od začetka ruske agresije. Postopno opuščanje ruskih goriv se pospešuje, in sicer se je septembra 2022 naša oskrba z ruskim plinom prek plinovodov zmanjšala na 9 % oziroma 14 %, če se upošteva utekočinjeni zemeljski plin (UZP), medtem ko je leta 2021 znašala 41 % oziroma 45 %, če se upošteva UZP. Močno zmanjšanje uvoza ruskega plina se je nadomestilo z večjim sodelovanjem z zanesljivimi dobavnimi partnerji. Do sredine oktobra so bila naša skladišča plina več kot 91 % napolnjena. Zdaj smo v močnejšem položaju kot pred nekaj meseci.

Kljub tem ukrepom so razmere ob začetku te zime še vedno izjemno težke. Evropski potrošniki in podjetja so še naprej izpostavljeni previsokim in nestanovitnim cenam. Nepredvidljivi dogodki, kot so sabotaže plinovodov, lahko še dodatno ogrozijo zanesljivost oskrbe. Napetosti na trgih plina se bodo verjetno nadaljevale, tudi po tej zimi.

Na neformalnem zasedanju Evropskega sveta 6. oktobra v Pragi, neuradnem srečanju ministrov za energijo 12. oktobra in v resoluciji Evropskega parlamenta o odzivu EU na dvig cen energije v Evropi je bila Komisija pozvana, naj predlaga ukrepe za usklajevanje solidarnostnih prizadevanj, zagotovitev oskrbe z energijo, stabilizacijo ravni cen ter podporo gospodinjstvom in podjetjem, ki se soočajo z visokimi cenami energije.

Predsednica von der Leyen je v pismu voditeljem in voditeljicam držav in vlad določila načrt za nadaljnje korake, ki temelji na štirih sklopih ukrepov: znižanje cen, ki jih plačujemo za uvoženi plin, ne da bi pri tem ogrozili zanesljivost oskrbe, sodelovanje z državami članicami pri omejevanju cen na trgu z zemeljskim plinom, omejevanje vpliva cen plina na cene električne energije, ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev na enotnem trgu in pospeševanje našega prehoda na energetsko neodvisnost. Nujno je treba ukrepati tudi za okrepitev zmogljivosti EU za spoprijemanje z morebitnimi napadi na kritično infrastrukturo, Komisija pa poleg tega svežnja ukrepov, povezanih z energijo, predstavlja predlog priporočila Sveta o krepitvi odpornosti kritične infrastrukture.

Komisija je danes predstavila izboljšan okvir za ukrepe za izvajanje tega načrta, odziv na energetske izzive, s katerimi se bomo soočali to zimo, in pripravo na naslednjo zimo.

Evropa lahko na svojih prednostih gradi tako, da izkoristi moč enotnega trga in začne s skupno nabavo ter nadzoruje tržne cene, vključno z omejevanjem pretiranih nenadnih porastov cen in čim boljšim izkoriščanjem obstoječe infrastrukture, da se zagotovi pritok plina tja, kjer je najbolj potreben.

Ukrepati moramo zdaj, in sicer za to in prihodnje zime. Danes predlagani novi ukrepi na področju energije so izjemni in začasni. Predstavljajo odziv na trenutno krizo in nudijo rešitev za takojšnjo pomoč. Hkrati pa pripravljajo podlago za bolj strukturne ukrepe, ki bodo dodatno okrepili odpornost in učinkovitost energetske unije.

Komisija bo na podlagi današnjih ukrepov predložila običajne zakonodajne predloge v obravnavo sozakonodajalcema, ki imata ključno vlogo pri zagotavljanju, da bo imela Evropa tudi po tej krizi dostop do varnejše, cenovno dostopne in čistejše energije. V enem od predlogov bo obravnavana reforma strukture trga z električno energijo.

Medtem bo Komisija tesno sodelovala z Evropskim parlamentom in ustanovila kontaktno skupino za sprotni dialog o odzivanju na izredne razmere v zvezi z energetsko krizo.

1.Skupna nabava plina in zagotavljanje zanesljivosti oskrbe

Čeprav bo EU prestala to zimo, se moramo pripraviti na morebitne nadaljnje motnje in postaviti trdne temelje za naslednjo zimo. Trenutne projekcije kažejo, da bi lahko prenizka raven napolnjenosti skladišč marca 2023 povzročila negotove razmere pozimi 2023–2024. Čeprav bodo večji prihranki plina Uniji omogočili, da zmanjša svojo izpostavljenost visokim uvoznim cenam, bi morala poleg tega uporabiti svojo tržno moč za zagotovitev plina po globalno konkurenčnih cenah.

Komisija je okrepila svoje povezave z zanesljivimi dobavitelji plina in UZP. Sklenila je sporazume z ZDA, Kanado, Norveško, Azerbajdžanom, Egiptom in Izraelom. EU in Norveška sta oktobra ustanovili projektno skupino za stabilizacijo energetskih trgov. Oktobra se je nadaljeval dialog med EU in Alžirijo o energiji. Komisija bo še naprej usklajevala in krepila sodelovanje z zanesljivimi partnerji.

EU bo še naprej sodelovala s svojimi partnerji v skladu s skupnim sporočilom z naslovom „Zunanje sodelovanje EU na področju energije v spreminjajočem se svetu“. Poleg tega krepimo naše sodelovanje in solidarnost z državami Zahodnega Balkana in vzhodnim partnerstvom, našimi najbližjimi sosedami. Platforma EU za nakup energije je odprta za naše partnerje Energetske skupnosti. Na začetku tega leta sta bili omrežji za prenos električne energije Ukrajine in Moldavije usklajeni s celinskim omrežjem. Na začetku tega meseca pa je bil med Bolgarijo in Grčijo odprt nov povezovalni plinovod, ki bo oskrboval tudi Severno Makedonijo in Srbijo. Ker se zaradi ruske energetske vojne celotna regija sooča s težavno zimo, bi bilo treba ta prizadevanja pospešiti in jo še bolj vključiti v našo energetsko unijo.

Komisija bo s podporo platforme EU za nakup energije, vzpostavljene aprila 2022, še naprej poglabljala svoje dolgoročno sodelovanje z vsemi zanesljivimi dobavitelji in jih še bolj podpirala, da bi povečala globalno proizvodnjo plina na obstoječih in novih poljih ob hkratnem nadomeščanju ruskega plina in zagotovila nadaljnji pritok plina, zlasti UZP, v Evropo. Prav tako postavlja temelje za partnerstva na področju vodikove energije, da bi dosegli cilj načrta REPowerEU, tj. 10 milijonov ton uvoženega zelenega vodika leta 2030. Razprave z mednarodnimi partnerji zajemajo tudi ceno plina, ki ga dobavljajo Evropi v okviru vzajemno koristnih sporazumov.

Danes predlagamo, da se EU opremi s pravnimi orodji za skupno nabavo plina. Z zgoraj omenjeno platformo bi se moralo v skladu z našimi cilji glede skladiščenja predvsem usklajevati polnjenje skladišč plina. Za naslednje zime do leta 2025, vključno z zimo 2023–2024, se v primeru popolne prekinitve ruske dobave ocenjuje, da bi vrzel v zvezi s potrebami, ki niso pokrite s pogodbami, lahko znašala do 100 milijard kubičnih metrov na leto. Če bodo zaloge v skladiščih na koncu te zime izčrpane, jih bo morda do novembra 2023 težje kot to zimo napolniti na 90 %, kot to zahteva uredba EU o skladiščenju plina.