1.Uvod

Uredba (EU) 2015/2365 o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe (v nadaljnjem besedilu: uredba o poslih financiranja z vrednostnimi papirji) je bila sprejeta 25. novembra 2015 in je začela veljati 12. januarja 2016. Njen namen je povečati preglednost poslov financiranja z vrednostnimi papirji, tako da zahteva:

·da se vsi posli financiranja z vrednostnimi papirji sporočijo centralnim zbirkam podatkov, znanim kot repozitoriji sklenjenih poslov (obveznost poročanja),

·da se informacije o uporabi poslov financiranja z vrednostnimi papirji s strani investicijskih skladov razkrijejo vlagateljem v rednih poročilih in prednaložbenih dokumentih, ki jih izdajo skladi,

·da so izpolnjeni minimalni pogoji glede preglednosti, ko se zavarovanje s premoženjem ponovno uporabi, kot so razkritje tveganj in obveznost pridobitve predhodnega soglasja (zahteve glede preglednosti ponovne uporabe).

V skladu s členom 2(2)(a) uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi papirji so centralne banke Unije in javni organi Unije, katerih naloga je upravljanje javnega dolga ali posredovanje pri tem upravljanju, izvzeti iz obveznosti poročanja in zahtev glede preglednosti ponovne uporabe v skladu z uredbo o poslih financiranja z vrednostnimi papirji.

V času sprejetja uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi papirji so obstajale negotovosti glede obravnave tujih centralnih bank pri izvajanju reform v zvezi s posli financiranja z vrednostnimi papirji v drugih jurisdikcijah. Evropski parlament in Svet sta zato odložila odločitev o uporabi uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi papirji za centralne banke tretjih držav, dokler ne bo več jasnega glede tega vprašanja.

Člen 2(4) uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi papirji Komisijo pooblašča za sprejetje delegiranega akta o razširitvi seznama izvzetih subjektov v skladu z uredbo o poslih financiranja z vrednostnimi papirji. Kot pogoj za tako izvzetje mora Evropska komisija v skladu z istim členom uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi papirji analizirati mednarodno obravnavo centralnih bank in javnih organov, ki upravljajo javni dolg, v pravnem okviru drugih jurisdikcij, ter o svoji analizi obvestiti Evropski parlament in Svet. Če se v poročilu ugotovi, da je za centralne banke tretjih držav potrebno izvzetje od monetarnih obveznosti iz zahtev glede preglednosti ponovne uporabe, Evropska komisija sprejme ustrezen delegirani akt.

2.Pravna podlaga poročila: zahteve iz člena 2 uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi papirji

Člen 2(2) uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi papirji določa „Člena 4 in 15 se ne uporabljata za: (a) članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in druge organe držav članic, ki opravljajo podobne funkcije, in druge javne organe Unije, katerih naloga je upravljanje javnega dolga ali posredovanje pri upravljanju javnega dolga; (b) Banko za mednarodne poravnave.“.

V zvezi s tujimi centralnimi bankami in tujimi javnimi organi, ki upravljajo javni dolg, člen 2(4) pooblašča Komisijo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo seznama izvzetih subjektov iz člena 2(2) in v ta namen zahteva, da Komisija „Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo z oceno mednarodne obravnave centralnih bank in javnih organov, katerih naloga je upravljanje javnega dolga ali posredovanje pri tem upravljanju“.

V členu 2(4) je določeno tudi, da „navedeno poročilo vsebuje primerjalno analizo obravnave centralnih bank in teh organov v pravnem okviru večjega števila tretjih držav. Če se v poročilu – zlasti pri primerjalni analizi in morebitnih učinkih – ugotovi, da je za te centralne banke in organe tretjih držav potrebno izvzetje od monetarnih obveznosti iz člena 15, Komisija sprejme delegirani akt, s katerim jih doda na seznam iz odstavka 2 tega člena.“

3.Obravnavana jurisdikcija: Združeno kraljestvo

Uredba o poslih financiranja z vrednostnimi papirji od Komisije zahteva, da opravi primerjalno analizo obravnave centralnih bank in javnih organov, ki upravljajo javni dolg, v „večjem številu tretjih držav“. Glede na namero Združenega kraljestva, da v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji izstopi iz Unije, se ob prenehanju uporabe prava Unije za Združeno kraljestvo in v njem izvzetje za članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in javne organe, katerih naloga je upravljanje javnega dolga ali posredovanje pri tem upravljanju, v skladu s členom 2(2)(a) Uredbe (EU) 2015/2365 ne bo več uporabljalo za centralne banke ali organe Združenega kraljestva, ki upravljajo javni dolg. Glede na to je analiza obravnave centralnih bank in javnih organov, ki upravljajo javni dolg, v tem poročilu omejena na Združeno kraljestvo. Druge države bodo analizirane v prihodnjem poročilu.

Pristop, pri katerem se najprej osredotoča na Združeno kraljestvo, temelji na dejstvu, da zakon o Evropski uniji (o izstopu iz Evropske unije) iz leta 2018, ki ga je sprejelo Združeno kraljestvo, obstoječe pravo EU, ki se neposredno uporablja, vključno z uredbo o poslih financiranja z vrednostnimi papirji, pretvori v nacionalno pravo Združenega kraljestva. Poleg tega je vlada Združenega kraljestva objavila osnutek zakonskega instrumenta, s katerim se bodo v okviru zakona o Evropski uniji (o izstopu iz Evropske unije) iz leta 2018 uvedle spremembe ohranjenega prava EU in obstoječega prava Združenega kraljestva v zvezi s posli financiranja vrednostnih papirjev. Osnutek zakonskega instrumenta odraža določbo iz uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi papirji v smislu, da so Bank of England in organi Združenega kraljestva za upravljanje javnega dolga izvzeti iz obveznosti poročanja in zahtev glede preglednosti ponovne uporabe. Prav tako osnutek zakonskega instrumenta vsebuje določbo, da se ta seznam razširi na način, primerljiv z določbo iz uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi papirji.

4.Sklepne ugotovitve

Glede na navedeno osnutek nacionalnega zakonodajnega okvira Združenega kraljestva, ki vključuje uredbo o poslih financiranja z vrednostnimi papirji, izvzema centralno banko Združenega kraljestva in javne organe, katerih naloga je upravljanje javnega dolga ali posredovanje pri tem upravljanju, iz obveznosti poročanja o poslih financiranja z vrednostnimi papirji in zahtev glede preglednosti ponovne uporabe. Osnutek zakonodajnega okvira Združenega kraljestva vključuje tudi določbe, ki omogočajo razširitev izvzetja na centralne banke in organe za upravljanje javnega dolga v tujih državah.

Vključitev centralne banke in organov Združenega kraljestva za upravljanje javnega dolga na seznam subjektov, ki so izvzeti iz obveznosti poročanja in zahtev glede preglednosti ponovne uporaba iz uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi papirji, bo preprečilo poseganje v izvajanje njihovih monetarnih odgovornosti ter spodbujalo enake konkurenčne pogoje pri izvajanju reform poslov financiranja z vrednostnimi papirji glede poslov s centralnimi bankami med jurisdikcijami. To bo prispevalo tudi k večji mednarodni povezanosti in doslednosti.

Komisija zato ugotavlja, da bi bilo treba člen 2(2) uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi papirji spremeniti tako, da se iz nekaterih zahtev iz uredbe o poslih financiranja z vrednostnimi izvzamejo centralna banka in drugi javni organi Združenega kraljestva, katerih naloga je upravljanje javnega dolga ali posredovanje pri tem upravljanju.