Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2020/C 94/03)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Achterhoek – Winterswijk“

Referenčna številka: PDO-NL-02402

Datum vložitve vloge: 21. november 2017

1. Ime za registracijo

Achterhoek – Winterswijk

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

5. Kakovostno peneče vino

9. Gazirano biser vino

15. Vino iz sušenega grozdja

16. Vino iz prezrelega grozdja

4. Opis vina

Vino kategorije 1: VINO: rdeče vino, suho, sadno ali sladko

Sorte vinske trte: regent (N), pinotin (N), acolon (N), cabertin (N), cabernet cortis (N), monarch (N) ali zvrst med njimi

Organoleptične lastnosti

Barva: temnordeča, odvisno od zvrsti

Vonj: po temnordečem sadju, na primer po gozdnih sadežih, robidah in češnjah. Posamezna aroma je odvisna od zvrsti.

Okus: nežne sadne arome pitnega vina, vsebuje tanine.

Analitske lastnosti

Vsebnost sladkorja v suhem, sadnem vinu je med 0,5 in 6 g/l.

Sladka rdeča vina imajo vsebnost sladkorja med 15 in 30 g/l.

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 63,84 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino kategorije 1: VINO: rdeče vino, starano v sodu

Sorte vinske trte: regent (N), pinotin (N), acolon (N), cabertin (N), cabernet cortis (N), monarch (N) ali zvrst med njimi

Organoleptične lastnosti

Barva: intenzivno rdeča, odvisno od zvrsti

Vonj: po temnordečem sadju, na primer po gozdnih sadežih, robidah in češnjah. Posamezna aroma je odvisna od zvrsti.

Okus: vina polnega okusa z notami vanilje, ki temeljijo na zreli taninski strukturi

Analitske lastnosti

Vsebnost sladkorja v vinu je med 0,5 in 6 g/l.

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 63,84 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino kategorije 1: VINO: belo vino, suho, sadno ali sladko

Sorte vinske trte: johanniter (B), souvignier gris (Rs), solaris (B), merzling (B) ali zvrst med njimi

Organoleptične lastnosti

Barva: med rumeno in zlatorumeno, odvisno od zvrsti

Vonj: pri vinih iz sort solaris in merzling: po tropskem sadju; vina iz sort johanniter in souvignier gris imajo aromo po zrelem sadju, na primer po rumenih jabolkih.

Okus: saden in svež, pri čemer so za vina iz sorte johanniter značilne note sorte riesling, deloma zaradi vsebnosti kislin, vina iz sorte souvignier gris pa so polnejšega okusa.

Za vina iz sorte solaris je značilna osvežujoča kislost, vina iz sorte merzling pa združujejo sladkorje in sadne kisline.

Analitske lastnosti

Vsebnost sladkorja v suhih vinih: med 1 in 8 g/l

Vsebnost sladkorja v sladkih vinih: med 15 in 30 g/l

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 77,14 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino kategorije 1: VINO: belo vino, starano v sodu

Sorta vinske trte: solaris (B)

Organoleptične lastnosti

Barva: zlatorumena

Vonj: cvetica domačega in tropskega sadja, na primer manga ali zrelega ananasa

Okus: svež po kislinah. Sodi dajejo vinu note po lesu in oljnat okus.

Analitske lastnosti

Vsebnost sladkorja v vinu je med 15 in 30 g/l.

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 77,14 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino kategorije 1: VINO: vino rosé, s polno sadnostjo

Sorte vinske trte: regent (N), pinotin (N), acolon (N), cabertin (N), cabernet cortis (N), monarch (N) ali zvrst med njimi, lahko tudi s sorto solaris (B) / johanniter (B)

Organoleptične lastnosti

Barva: lososovo rožnata

Vonj: po sladkem rdečem jagodičju

Okus: saden, nekoliko sladek značaj, polnega okusa

Analitske lastnosti

Vsebnost sladkorja v vinu je med 3 in 10 g/l.

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 63,84 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino kategorije 3: LIKERSKO VINO, rdeče

Sorte vinske trte: regent (N), pinotin (N), acolon (N), cabertin (N) ali zvrst med njimi

Organoleptične lastnosti

Barva: rdeča

Vonj: sladka, po črnem ribezu, z rahlim pridihom začimb

Okus: začimben, z enakomernim ravnotežjem med sladkorji in sadnimi kislinami

Analitske lastnosti

Vsebnost sladkorja v vinu je med 50 in 100 g/l.

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 18 Najnižja vsebnost skupnih kislin 63,84 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino kategorije 5: KAKOVOSTNO PENEČE VINO, belo

Sorte vinske trte: johanniter (B), souvignier gris (Rs), solaris (B) ali zvrst med njimi

Organoleptične lastnosti

Barva: bela

Vonj: po jabolkih, agrumih

Okus: saden, svež z drobnimi mehurčki, precej polnega okusa

Analitske lastnosti

Vsebnost sladkorja v vinu je med 5 in 16 g/l.

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,8 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino kategorije 9: Gazirano BISER VINO, rosé

Sorte vinske trte: regent (N), pinotin (N), acolon (N), cabertin (N), cabernet cortis (N), monarch (N) ali zvrst med njimi, lahko tudi s sorto solaris/johanniter (B)

Organoleptične lastnosti

Barva: lososovo rožnata

Vonj: lahka, po rdečem sadju

Okus: saden, občuti se ščegetanje

Analitske lastnosti

Vsebnost sladkorja v vinu je med 5 in 16 g/l.

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 63,84 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino kategorije 15: Vino iz sušenega grozdja, belo

Sorta vinske trte: solaris (B)

Organoleptične lastnosti

Barva: zlatorumena

Vonj: po zrelem tropskem sadju, medu

Okus: polnega okusa, oljnat, sladek s polno svežino

Analitske lastnosti

Vsebnost sladkorja v vinu je med 120 in 240 g/l.

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 66,5 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino kategorije 16: VINO iz prezrelega grozdja, belo

Sorta vinske trte: solaris (B)

Organoleptične lastnosti

Barva: zlatorumena

Vonj: po zrelem tropskem sadju, medu

Okus: polnega okusa, oljnat, sladek s polno svežino

Analitske lastnosti

Vsebnost sladkorja v vinu je med 50 in 120 g/l.

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 73,15 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Pravila za proizvodnjo vina in posebni enološki postopki

Naslednja pravila za proizvodnjo vina veljajo za vse kategorije vina v nadaljevanju.

— Za največjo dovoljeno obogatitev veljajo pravila iz zakonodaje EU, z možno dodatno 0,5-odstotno obogatitvijo, če jo za zadevno leto dovolijo nacionalni organi (v tem primeru ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane).

— Za razkisanje veljajo zgornje meje iz zakonodaje EU.

— Za dokisanje je treba vsako leto pridobiti dovoljenje nacionalnih organov (v tem primeru ministrstva za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane), in sicer na podlagi vloge za zadevno leto, nato veljajo zgornje meje iz zakonodaje EU.

Vino kategorije 1: VINO: rdeče vino, suho, sadno ali sladko

Posebni enološki postopek

Vrenje drozge vsaj štiri dni

Vino kategorije 1: VINO: rdeče vino, starano v sodu

Posebni enološki postopek

Vrenje drozge vsaj štiri dni

Staranje v lesenih sodih vsaj osem mesecev

Vino kategorije 1: VINO: belo vino, suho, sadno ali sladko

Posebni enološki postopek

Hladno vrenje pri manj kot 18 °C (Izjemoma se temperatura lahko poviša na začetku vrenja pri vinih, ki ne fermentirajo zlahka.)

Vino kategorije 1: VINO: belo vino, starano v sodu

Posebni enološki postopek

Hladno vrenje pri manj kot 18 °C (Izjemoma se temperatura lahko poviša na začetku vrenja pri vinih, ki ne fermentirajo zlahka.)

Najmanj tri mesece staranja v lesenih sodih za vsaj 50 % količine

Vino kategorije 1: VINO: vino rosé, sadna polnost

Posebni enološki postopek

Hladno vrenje pri manj kot 18 °C (Izjemoma se temperatura lahko poviša na začetku vrenja pri vinih, ki ne fermentirajo zlahka.)

Vino kategorije 3: LIKERSKO VINO, rdeče

Posebni enološki postopek

Vrenje drozge vsaj štiri dni

Zorenje v lesenih sodih najmanj eno leto

Dodajanje vinskega alkohola

Vino kategorije 5: KAKOVOSTNO PENEČE VINO, belo

Posebni enološki postopek

Hladno vrenje pri manj kot 18 °C (Izjemoma se temperatura lahko poviša na začetku vrenja pri vinih, ki ne fermentirajo zlahka.)

Sekundarno vrenje v steklenici z uporabo tradicionalne metode

Vino kategorije 9: Gazirano BISER VINO, rosé

Posebni enološki postopek

Hladno vrenje pri manj kot 18 °C (Izjemoma se temperatura lahko poviša na začetku vrenja pri vinih, ki ne fermentirajo zlahka.)

Dodajanje ogljikovega dioksida med stekleničenjem (pri najvišjem pritisku 2,5 bara)

Vino kategorije 15: VINO iz sušenega grozdja, belo

Posebni enološki postopek

Pozna trgatev, ročno trganje grozdja

Sušenje grozdja na trti, nato najmanj dva tedna sušenja na slami

Predelava v vino s hladnim vrenjem pri manj kot 18 °C

Vino kategorije 16: VINO iz prezrelega grozdja, belo

Posebni enološki postopek

Pozna trgatev grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 120 stopinj Oechsleja

Hladno vrenje pri manj kot 18 °C (Izjemoma se temperatura lahko poviša na začetku vrenja pri vinih, ki ne fermentirajo zlahka.)

b. Največji donosi

Rdeče, regent (N)

50 hektolitrov na hektar

Rdeče, pinotin (N)

50 hektolitrov na hektar

Rdeče, monarch (N)

50 hektolitrov na hektar

Rdeče, acolon (N)

50 hektolitrov na hektar

Rdeče, cabertin (N)

50 hektolitrov na hektar

Rdeče, cabernet cortis (N)

50 hektolitrov na hektar

Belo, souvignier gris (Rs)

60 hektolitrov na hektar

Belo, souvignier gris (Rs), sušeno grozdje

20 hektolitrov na hektar

Belo, souvignier gris (Rs), prezrelo grozdje

40 hektolitrov na hektar

Belo, johanniter (B)

60 hektolitrov na hektar

Belo, johanniter (B), sušeno grozdje

20 hektolitrov na hektar

Belo, johanniter (B), prezrelo grozdje

40 hektolitrov na hektar

Belo, solaris (B)

50 hektolitrov na hektar

Belo, solaris (B), sušeno grozdje

20 hektolitrov na hektar

Belo, solaris (B), prezrelo grozdje

40 hektolitrov na hektar

Belo, merzling (B)

60 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje, ki leži v vzhodnem delu regije Achterhoek in sega vse do meje z Nemčijo, določajo meje občine Winterswijk.

Vinorodna območja, zajeta z zaščiteno označbo porekla Achterhoek – Winterswijk, vključujejo območja s tlemi, razvrščenimi kot HN21, KX in eZE23. Obsegajo tudi tla, razvrščena kot HN23, ZG23 in ZG21, ki vsebujejo humus in ilovico, ki sta pomembna za pridelavo grozdja. Navedeni tipi tal skupaj sestavljajo večino razmejenega območja.

V občini je veliko odročnih območij, ki jih sestavlja devet zaselkov, pri čemer vsi spadajo v občino Winterswijk. Ti zaselki (v smeri urnega kazalca na zemljevidu) so: Meddo (1 448 prebivalcev), Huppel (414 prebivalcev), Henxel (268 prebivalcev), Ratum (354 prebivalcev), Brinkheurne (272 prebivalcev), Kotten (798 prebivalcev), Woold (861 prebivalcev), Miste (675 prebivalcev) in Corle (281 prebivalcev). Meddo je edini zaselek, ki ima vaško središče z različno javno infrastrukturo.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabertin (N) (VB-91-26-17)

Cabernet cortis

Johanniter (B)

Monarch

Acolon

Pinotin (N)

Regent (N)

Souvignier gris

Solaris

Merzling (B)

8. Opis povezav

Razmejeno območje

Večina razmejenega območja leži na Vzhodnonizozemski planoti, kjer je sestava tal (ki vsebujejo ilovico in apnenec) drugačna kot na območjih Achterhoeka zahodno od Winterswijka (kjer tla sestavljajo fluvialna glina in površinski peščeni nanosi).

Območje Winterswijka je poznano po pokrajini živih mej in kamnolomu s fosilnimi ostanki. Na površju dna številnih potokov v Winterswijku je mogoče najti jursko liasno plast. Tako je nizozemska vlada leta 2005 območje Winterswijk razglasila za narodni park Winterswijk, ki skupaj obsega skoraj 22 000 hektarov.

Tla

Winterswijk obdajajo tla, ki so značilna za Vzhodnonizozemsko planoto ter vsebujejo ilovico in apnenec. Tla v drugih predelih regije Achterhoek sestavljajo rečna glina in površinski peščeni nanosi.

Razmejeno območje ima različne tipe tal, ki se izmenjujejo in združujejo med seboj.

Tipi tal imajo naslednje značilnosti:

— plast dobrega humusa;

— tla vsebujejo ilovico, ki prispeva k polnemu okusu vina in jih ščiti pred izsušitvijo;

— plast ilovice upočasni venenje vinske trte;

— peščena zgornja plast omogoča dobro vodno ravnotežje;

— podtalnica topi minerale iz podtalja (na primer apnenec), kar preskrbuje ustrezna hranila za vinsko trto.

Podnebje in okolje

Razmejeno območje je nedaleč stran od postaje nizozemskega kraljevega meteorološkega inštituta v Hupselu, kjer je bilo povprečno podnebje (2010–2015) v rastni dobi od maja do septembra tako:

— povprečna temperatura: 15,58 °C;

— povprečna najnižja temperatura: 9,93 °C;

— povprečna najvišja temperatura: 20,83 °C;

— povprečna relativna vlažnost: 78,36 %;

— povprečna količina padavin: 78,54 mm na mesec;

— povprečno število ur sonca: 192,93 ure na mesec.

Nočne temperature, ki so nekoliko nižje od nacionalnega povprečja, prispevajo k svežini in sadnosti vina, zaradi nekoliko višjih najvišjih temperatur in več ur sonca pa je grozdje zrelejše.

Človeški dejavniki (pridelava in vinifikacija)

Za postopek pridelave so značilne naslednje prakse, ki so posebej izbrane za proizvodnjo kakovostnega vina:

— izbor sort: izbrane sorte v lokalnem okolju dobro dozorijo in prinašajo potrebne arome. Izbrane so tudi zaradi odpornosti, ki omogoča trajnejšo pridelavo;

— gostota vinske trte: medvrstna razdalja je 2–2,2 m (ki omogoča dovolj sončne svetlobe), pri čemer je razdalja med trsi 1–1,25 m. Površina na trs tako znaša 2,2 m2, kar omogoča, da vsak trs dobi zadostna hranila (da grozdje dozori in se razvijejo arome);

— pasovi med vrstami trsov se okopavajo, da se zadrži ponoči oddana toplota in se tako pospeši zorenje grozdja. To ščiti tudi pred nočno pozebo. Lahko pa so pasovi tudi ozeleneli z nizkim rastlinskim pokrovom;

— poganjki vinske trte se vršičkajo v rastni dobi, da hranila dosežejo grozde;

— pridelava je omejena (največji donos, kot je določen v opisu vin). Grozdi se po potrebi redčijo;

— vzgoja vinske trte: določena je bila uporaba gojitvene oblike guyot (vinska trta se vsako leto priveže na žično oporo), pri čemer navpična listna stena zraste največ približno 2,2 m visoko (za boljšo osvetljenost za fotosintezo), grozdi pa so po pletvi razkriti (hitrejše sušenje, sončna svetloba);

— ena od ključnih odločitev v postopku pridelave je odločitev, kdaj se opravi trgatev grozdja. Ta temelji na zelo pozornem spremljanju zorenja grozdja – njegove vsebnosti sladkorja, kislin (pH) in arom, da se proizvede kakovostno vino.

Naslednji uporabljeni postopki še posebej pomembno vplivajo na značaj proizvedenega vina:

— vina se proizvajajo na podlagi specifikacij, pri katerih je poudarek na kakovosti pridelka (vsebnost ostanka sladkorja, vsebnost kislin, najmanjši delež alkohola, staranje v stiku z lesom). Odbor usposobljenih pokuševalcev vsako leto določi natančno sestavo vsake zvrsti in odloči, ali jo je treba starati v sodu;

— hladno vrenje belih vin in vin rosé, da pridobijo svežino in sadnost;

— rdeča vina se starajo v lesenih sodih, da pridobijo poln okus z mehkimi tanini, bela vina pa se delno starajo v stiku z lesom, da postanejo polnejša.

Vzročna povezava

Kakovost vina je sad prepleta podnebja, tal, pridelave in enoloških postopkov.

Sestava plasti tal omogoča dobro vodno ravnotežje. Podtalje preskrbuje apnenec in mineralna hranila prek podtalnice, ilovica in humus v vrhnji plasti tal pa ustvarjata potrebne razmere, da grozdje lahko uspeva.

Tla, ki vsebujejo humus in ilovico, so idealna za vinogradništvo. Dobro zadržujejo vlago in hranila, da se lahko arome grozdja polno razvijejo in se tudi v precej sušnih obdobjih proizvede močno vino polnega okusa.

Podnebje (ki je bolj celinsko) prispeva k doseganju potrebne zrelosti grozdja, pa tudi k svežini in sadnemu okusu vina (kar je posledica nekoliko nižjih nočnih temperatur).

Človeški dejavnik – kot so izbor sort, uporabljena gojitvena oblika (največji možni izkoristek sončne svetlobe, redčenje grozdov), upravljanje trgatve (preverjanje ravni sladkorja, kislin in arom) in enološki postopki (hladno vrenje, staranje v lesenih sodih) – je dodaten vidik, ki skupaj s tlemi in podnebjem omogoča proizvodnjo kakovostnih vin. Tako dobljena vina so prepoznavna sortna in zvrstna vina (polna in sadna), pri čemer so bela vina (aroma po zrelem sadju/agrumih) in vina rosé sveža, rdeča vina pa imajo mehke tanine.

Skratka, preplet podnebja (svežina in zorenje), tal (ilovica/humus z apnencem za dobro vodno ravnotežje in hranila), pridelave (izbira sort, gostota vinske trte, uravnavanje listne površine, odločitve glede trgatve) in enoloških postopkov (kot sta hladno vrenje in staranje v sodu) daje:

— svežino in poln, saden okus belih vin in vin rosé;

— mehke tanine in poln okus rdečih vin.

Te razmere veljajo za kategorijo „Vino“ in za druge kategorije vina („likersko vino“, „kakovostno peneče vino“, „biser vino“), ki so proizvedena na enak način in iz enakega grozdja kot vino kategorije 1 „Vino“ („osnovno vino“), vendar z dodatnimi postopki med vinifikacijo pridobijo značilnosti svoje specifične kategorije.

Tudi pri „vinu iz sušenega grozdja“ in „vinu iz prezrelega grozdja“ je pomemben preplet podnebja, tal, pridelave in enoloških postopkov. Vendar se ta kakovostna desertna vina proizvajajo z daljšim zorenjem (višja vsebnost sladkorja) oziroma sušenjem (višja vsebnost sladkorja / koncentracija arom) grozdja.

Podrobnosti o preostalih kategorijah vina (ne kategorija „Vino“)

— Likersko vino Likersko vino je proizvedeno iz „osnovnega vina“ z istimi organoleptičnimi lastnostmi (ki so posledica prepleta tal, podnebja in človeškega delovanja) kot kategorija „Vino“, vendar z vsebnostjo ostanka sladkorja, ki je potrebna za likersko vino. Poleg tega se likersko vino vsaj eno leto stara v sodu (kar mu omogoča, da razvije mehkejše tanine in note po lesu), z dodajanjem vinskega alkohola pa se vino spremeni v liker. Likersko vino ima najmanjši delež dejanskega alkohola 18 %.

— Kakovostno peneče vino „Osnovno vino“ za kakovostno peneče vino ima iste organoleptične lastnosti kot kategorija „Vino“ (isto svežino in sadni okus, ki izhajata iz prepleta tal, podnebja in človeškega dejavnika). Poleg tega njegove lastnosti izhajajo iz predelave osnovnega vina v peneče vino (tradicionalna metoda), s katero vino dobi elegantno peno. Vino ima nadpritisk najmanj 3,5 bara. Zvrst, ki se uporabi za kakovostno peneče vino, ima največji delež skupnega alkohola 10,5 vol. %.

— Gazirano biser vino Tudi „osnovno vino“, ki se uporabi za gazirano biser vino, ima iste organoleptične lastnosti kot kategorija „Vino“ (isto svežino in sadni okus, ki izhajata iz prepleta tal, podnebja in človeškega delovanja). Prav tako ima lastnosti, ki so posledica dodajanja CO2 za pridobitev mehurčkov. Gazirano biser vino ima najmanjši delež dejanskega alkohola 10 % in nadpritisk največ 2,5 bara. To je sveže in zelo sadno poletno vino.

— Vino iz sušenega grozdja (desertno vino) Daljše zorenje grozdja, ki se nato suši vsaj dva tedna, je ključni korak, ki vinu iz sušenega grozdja daje koncentracijo sladkorjev in arom. S hladnim vrenjem se pridobi vino z najmanjšim deležem dejanskega alkohola 9,4 %. Koncentracija arom v tem sadnem vinu izhaja iz prepleta tal, podnebja in človeškega dejavnika. Predvsem skrbnost proizvajalcev tega desertnega vina je tista, ki mu daje poln okus.

— Vino iz prezrelega grozdja (desertno vino) Vino iz prezrelega grozdja ima zaradi daljšega zorenja grozdja, kar je poglavitni korak, vsebnost sladkorja najmanj 110 stopinj Oechsleja. Rezultat tega postopka, ki vključuje hladno vrenje brez obogatitve, je vino z najmanjšim deležem dejanskega alkohola 12 %, katerega sadnost izhaja iz prepleta tal, podnebja in človeškega dejavnika. Predvsem skrbnost proizvajalcev tega desertnega vina je tista, ki mu daje poln okus. Rezultat tega pristopa je, da vina še naprej vsako leto osvajajo medalje na številnih tekmovanjih na Nizozemskem in v tujini (npr. na Dunaju).

9. Bistveni dodatni pogoji

JIH NI.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2017/06/Productdossier-BOB-Achterhoek-Winterswijk.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.