Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 454/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Slavonska kobasica“

EU št.: PGI-HR-02441 – 17. oktober 2018

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime [ZOP ali ZGO]

„Slavonska kobasica“

2. Država članica ali tretja država

Hrvaška

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Klobasa „Slavonska kobasica“ je fermentirana trajna klobasa iz mletega svinjskega mesa in maščobe (delež mesa je najmanj 70 %), z dodano soljo za kuhanje in zelišči (sladka in pekoča paprika, mlet poper in česen), ki se polni v svinjsko tanko črevo. V postopku proizvodnje, ki traja najmanj 45 dni, se polnjeno svinjsko tanko črevo (surova klobasa „Slavonska kobasica“) obdela s postopki fermentacije, dimljenja, sušenja in zorjenja v tem vrstnem redu. Klobasa „Slavonska kobasica“ se proizvaja skozi vse leto. Je podolgovate valjaste oblike. Vsaka klobasa v paru je dolga vsaj 35 cm in ima premer 2–3 cm; ovoj je temno rjave do rdečkaste barve brez madežev, površinske plesni, gub ali poškodb; tekstura je čvrsta in elastična ter ni gumijasta; dobro se reže, zlahka se žveči, pri rezanju pa se ne drobi; nadev je na prerezu rjav do temno rdeč, razen maščobnega tkiva, ki je lahko bele do oranžne barve; prerez ima zaradi enakomerne porazdelitve ter velikosti kosov mesa in maščobnega tkiva mozaičen videz; nadev je v prerezu videti zbit, brez lukenj ali razpok, neposredno pod ovojem pa ni izrazitega temnega roba; zunaj ima vonj po dimu jesena, gabra ali bukve, znotraj pa po fermentiranem mesu in česnu; njen okus je harmonični splet fermentiranega mesa, soli, česna, paprike in mletega popra, zaradi katerega je rahlo pikantna, grenkoba in kislost pa nista prisotna.

Fizikalno-kemijske lastnosti klobase „Slavonska kobasica“ so:

vsebnost maščobe največ 40 % in

aktivnost vode (aw) manj kot 0,90

En par klobas „Slavonska kobasica“ mora tehtati najmanj 450 g, klobasa pa se lahko prodaja cela ali predpakirana (narezana).

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Klobasa „Slavonska kobasica“ je narejena iz mletega svinjskega mesa in maščobe pitanih prašičev ali svinj, ki niso namenjene za vzrejo, starih najmanj 12 mesecev, ki imajo končno telesno težo najmanj 140 kg. Dovoljena je uporaba mesa in maščobe avtohtonih pasem črnega slavonskega prašiča ter mesa čistih pasem prašičev in njihovih križancev (razen hibridnih prašičev, pietrainske pasme in njenih križancev). Nadev za klobaso „Slavonska kobasica“ je sestavljen iz najmanj 70 % svinjine kategorije II in III (pleče brez prednjih nog, vrat, potrebušina ali prsi). Do 30 % mesa kategorije II in III se lahko nadomesti z mesom kategorije I (noga brez krače, hrbet). Poleg mesa je lahko 30 % nadeva za klobaso „Slavonska kobasica“ iz čvrstega maščobnega tkiva. Ovoj mora biti narejen iz očiščenega in odcejenega svinjskega tankega črevesa (L. intestinum tenue), ki se, preden se obesi na lesene drogove, na sredini enkrat zasuka in nato prepogne nazaj, da tvori dve enaki polovici (postopek, znan kot oblikovanje parov). Nadev za klobaso „Slavonska kobasica“, tj. mleto meso, se začini s soljo za kuhanje, sladko in pekočo papriko, mletim poprom in česnom, nato pa homogenizira z mešanjem.

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celoten postopek za proizvodnjo klobase „Slavonska kobasica“, ki je sestavljen iz priprave nadeva, fermentacije, dimljenja, sušenja in zorjenja, mora potekati na geografskem območju, opredeljenem v točki 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Klobasa „Slavonska kobasica“ mora biti proizvedena znotraj upravnega območja naslednjih županij, mest in občin v pokrajini Slavonija:

1. Samo v naslednjih mestih in občinah Osiješko-Baranjske županije: mesta Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek in Valpovo; občine Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Podravska Moslavina, Petrijevci, Podgorač, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci in Vuka.

2. Kjer koli v Vukovarsko-sremski županiji.

3. Kjer koli v Brodsko-posavski županiji.

4. Kjer koli v Virovitiško-podravski županiji.

5. Kjer koli v Požeško-slavonski županiji.

Pokrajina Slavonija leži v severovzhodni Hrvaški in je omejena s tremi rekami: Dravo na severu (meja z Madžarsko), Savo na jugu (meja z Bosno in Hercegovino) in Donavo na vzhodu (meja s Srbijo).

5. Povezava z geografskim območjem

Povezava med klobaso „Slavonska kobasica“ in geografskim območjem temelji na dolgoletnem slovesu proizvoda.

Slavonija je glavna hrvaška kmetijska regija. Poleg rodovitnih kmetijskih zemljišč je bogata z gozdovi (hrastovimi) in pašniki, kar je že od nekdaj ugodno za razvoj kmetijstva in živinoreje, predvsem prašičereje. Prašičereja se je v Slavoniji začela razvijati, potem ko je bila pokrajina osvobojena izpod Turkov, in je bila najprej osredotočena na proizvodnjo slanine in maščobe. Pozneje, v času avstro-ogrske monarhije, se je začelo načrtno poseljevanje tega območja z Nemci, Madžari in Čehi, ki so s svojimi izkušnjami pripomogli k razvoju mesarstva v Slavoniji, svoje znanje in izkušnje v proizvodnji klobas in sušenega mesa pa so širili na slavonskih kmetijah.

Klobasa „Slavonska kobasica“ je sloves pridobila s tradicionalnim receptom, ki se uporablja še danes in ima ključno vlogo pri razvoju njenih posebnih organoleptičnih lastnosti. Tradicionalni recept za klobaso „Slavonsko kobasica“, tj. njene sestavine, vsebuje mleto svinjsko meso (najmanj 70 %), čvrsto maščobno tkivo in naravne začimbe, ki se običajno uporabljajo v slavonski gastronomiji (sol za kuhanje, česen, poper, pekoča in sladka paprika). Dimljenje klobase „Slavonska kobasica“ – ki je tudi del tradicionalne metode proizvodnje – prispeva k uspešni fermentaciji in sušenju klobase „Slavonska klobasica“. Dim, ki nastane pri nepopolnem zgorevanju (tlenju) žagovine ali oblancev jesenovega, gabrovega ali bukovega lesa, pri čemer temperatura dima ne sme preseči 25 °C, pripomore, da klobasa „Slavonska kobasica“ pridobi značilen vonj po dimu, fermentiranem mesu in česnu. K okusu klobase „Slavonska kobasica“ prispeva tudi sladka, predvsem pa pekoča paprika, ki se dodaja v različnih količinah glede na želje potrošnika.

Sloves klobase „Slavonska kobasica“ dokazuje to, da se tradicionalno uporablja kot dragoceno darilo ali ob glavnih cerkvenih praznikih, kot je blagoslov vinogradov na Vincencijevo, ko so jo kot znak rodovitnosti obešali na trte. Ta običaj, ki je za Slavonijo zelo pomemben, se ohranja še danes, o njem pa se poroča v različnih medijih, tudi na spletišču Požeški vodič v naslednjem odlomku: „Snežna zimska noč, prasketanje ognja in zvoki tamburice […] istrski pršut, ribe, sir in slavonska kobasica, kolački, ocvrtki […] in domače vino, ki poživi dušo – to je nocojšnje praznovanje godu sv. Vincencija v Veliki!“ (Požeški vodič (2019), Vinkovo u Velikoj (Vinkovo v Veliki)), ali v naslednjem članku na spletišču Virovitiško-podravske županije: „Nato je vinograd blagoslovil župnik iz župnije v Orahovici [...], gostitelj pa je [...] poškropil trte in slavonske klobase z vinom [...], da bo letina rodovitna in plodna. Po obredu so odmevali zvoki slavonskih pevcev, gostje pa so se zbrali okrog ognja pod hribom Papuk in srkali izvrstno vino iz Orahovice.“ (Virovitiško-podravska županija (2020), Neka vinogradarska godina bude rodna i plodna (Naj bo vinogradniška letina rodovitna in plodna)).

Z razvojem podeželskega turizma, predvsem v zadnjih desetletjih, je klobasa „Slavonska kobasica“ postala nepogrešljiv del slavonske kulinarične ponudbe in jo najdemo na skoraj vseh menijih restavracij, vse več pa je tudi zanimanja za njeno tržno proizvodnjo. O slovesu klobase „Slavonska kobasica“ in njenem pomenu za Slavonijo priča to, da Fakulteta za živilstvo in tehnologijo v Osijeku od leta 2014 v programu vseživljenjskega izobraževanja izvaja usposabljanje za proizvajalce klobase „Slavonska kobasica“ na družinskih kmetijah.

Sloves klobase „Slavonska kobasica“ nadalje potrjuje to, da so njeni proizvajalci vabljeni na različne sejme. Na največjem državnem tekmovanju proizvajalcev klobas, ki med mednarodnim sejmom „S klobasicom u EU“ tradicionalno poteka v Istri, so proizvajalci klobase „Slavonska kobasica“ v konkurenci več kot 70 proizvajalcev klobas različnih vrst osvojili zlate in srebrne medalje, o čemer so poročali različni mediji, vključno z Radiom Slavonija in novičarskim spletiščem mesta Županja. Radio Slavonija je v članku z naslovom „Naše družinske kmetije na 6. mednarodnem sejmu ‚S klobasicom u Europu‘ v Istri“ poročal, da je proizvajalec iz Brodsko-posavske županije prejel zlato medaljo za klobaso „Slavonska kobasica“ (Radio Slavonija, 6. marec 2018). V članku z naslovom „Uspeh na sejmu ‚S klobasicom u EU‘ – klobase iz posavske županije osvojile zlato medaljo“ je na novičarskem spletišču Županjac mesta Županja navedeno, da so „proizvajalci iz posavske županije pometli s konkurenco“, saj sta dva proizvajalca osvojila zlato, dva pa srebrno medaljo za klobaso „Slavonska kobasica“. (Županjac, 7. marec 2018). V televizijski oddaji „Boje Zemlje“ se je poročalo, da je „Kmet Zvonko Arić osvojil naslov prvaka za klobaso ‚Slavonska kobasica‘“ (9. april 2019), na spletišču „Agroklub“ pa se je naslov glasil „Slavonci zmagali na sejmu ‚S klobasicom u Europu‘“ (8. marec 2018). Sloves klobase „Slavonska kobasica“ se je utrdil tudi s tradicionalnimi prireditvami in tekmovanji proizvajalcev, vključno s festivali klobas „Kobasicijada“ v Donjem Miholjcu in „Donjogradska kobasijada“ v Osijeku, kjer se klobasa „Slavonska kobasica“ promovira, degustira in ocenjuje. Te festivale obišče več tisoč obiskovalcev, o njih pa se poroča v številnih medijskih prispevkih.

Sloves klobase „Slavonska kobasica“ dodatno dokazuje to, da so bili tehnika proizvodnje, kakovost ter skladnost z zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami preučeni v številnih raziskavah, katerih ugotovitve so bile objavljene v uglednih znanstvenih revijah.

V univerzitetnem učbeniku Tehnologija kulena i drugih fermentiranih kobasica (Tehnika proizvodnje kulena in drugih fermentiranih klobas), ki je obvezno čtivo na živilskih fakultetah, je celotno poglavje posvečeno tehniki proizvodnje klobase „Slavonska kobasica“ (D. Kovačević 2014, Fakulteta za živilstvo in tehnologijo, Osijek).

O slovesu klobase „Slavonska kobasica“ priča tudi raziskava, izvedena med decembrom 2016 in aprilom 2017, katere ugotovitve kažejo, da klobaso „Slavonska kobasica“ potrošniki prepoznavajo kot enega od treh najpomembnejših kulinaričnih oziroma tradicionalnih mesnih proizvodov Slavonije in Baranje (več kot 80 %). Prav tako bi več kot 70 % vprašanih raje uživalo klobaso „Slavonska kobasica“ kot druge mesne proizvode z drugih območij, predvsem zaradi njenega posebnega, pikantnega okusa, po katerem se loči od drugih klobas (53,57 %), dolgoletne tradicije proizvodnje (57,59 %) in proizvodnje v pokrajini Slavonija in regiji Baranja (71,78 %) (Izvješće o provedbi anketnog ispitivanja tržišta potrebnog za izradu specifikacije proizvoda „SLAVONSKA KOBASICA“ (Poročilo o raziskavi trga, opravljeni za namene specifikacije proizvoda „Slavonska kobasica“)).

Sklic na objavo specifikacije

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA%20SLAVONSKA%20KOBASICA.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.