[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 25.11.2010

COM(2010) 692 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o uporabi Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah

{SEC(2010) 1434 konč}

KAZALO

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o uporabi Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah 1

I. Uvod.. 3

II. Izvajanje promocijske politike v obdobju 2006–2010 3

II.A Sofinancirani promocijski programi 3

II.A.1 Spremembe, uvedene od poročila iz leta 2006 3

II.A.2 Proračunski vidiki: viri in poraba razpoložljivih sredstev 4

II.A.3 Analiza promocijskih programov 4

II.B Promocijske dejavnosti, ki jih neposredno upravlja GD AGRI 4

II.B.1 Misije na visoki ravni 4

II.B.2 Promocijska kampanja za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje 4

II.B.3 Drugi odhodki v okviru neposrednega upravljanja 4

III. Ocenjevanje 4

III.A Notranja revizija GD za kmetijstvo in razvoj podeželja ter poročila Računskega sodišča 4

III.B Pozitivni in negativni vidiki promocijskega programa, kot o njih poroča Računsko sodišče 4

III.C Ocenjevanje na ravni držav/območij ali sektorjev proizvodov 4

III.D Ocenjevanje na ravni sofinanciranih programov 4

III.D.1 Ocenjevalni elementi, uvedeni po letu 2006 4

III.D.2 Prva ocena učinka programov 4

III.E. Ocenjevanje dejavnosti, ki jih neposredno upravlja Komisija 4

III.E.1 Misije na visoki ravni: ocena njihovih učinkov 4

III.E.2 Ocena promocijske kampanje za ekološko kmetovanje v obdobju 2006–2009 4

IV. Splošne sklepne ugotovitve 4

I. UVOD

Promocijski program, ustanovljen na začetku tega stoletja, se od same uvedbe redno spremlja prek poročil, ki jih Komisija predlaga Svetu in Evropskemu parlamentu. Predstavljeni sta bili že dve poročili, prvo leta 2004 in drugo leta 2006. Člen 18 Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 nalaga Komisiji, naj tretje poročilo predloži do konca leta 2010[1].

To poročilo zajema delovanje promocijskega programa med letom 2006[2] in prvo polovico leta 2010. V njem so obravnavane predvsem izboljšave pri upravljanju in oceni učinka ter vidiki poenostavitve (dve različni uredbi, od katerih se ena nanaša na tretje države, druga pa na notranje trge, sta bili združeni). Osredotočeno je na vse sklepe Komisije, sprejete od zadnjega poročila, analizirani pa so tudi razpoložljivi podatki glede promocije kmetijskih proizvodov.

II. IZVAJANJE PROMOCIJSKE POLITIKE V OBDOBJU 2006–2010

Promocijski program EU je horizontalna politika, ki zajema skoraj vse kmetijske sektorje ter poudarja splošne značilnosti in dodano vrednost SKP: kakovost, varnost, zdravje, označevanje, posebne metode proizvodnje, varovanje okolja, dobro počutje živali itd. Dopolnjuje nacionalne pobude, ki podpirajo ali spodbujajo zasebna in javna promocijska prizadevanja na ravni držav članic.

II.A Sofinancirani promocijski programi

II.A.1 Spremembe, uvedene od poročila iz leta 2006

Promocijski program je bil izboljšan ob upoštevanju priporočil iz zadnjega poročila: zahtevana regulativna konsolidacija je bila izvedena z združitvijo dveh obstoječih uredb Sveta (v Uredbo Sveta (ES) št. 3/2008) in dveh uredb Komisije (v Uredbo Komisije (ES) št. 501/2008)[3]. Izboljšane so bile tudi ureditve, po katerih države članice prijavljajo stroške, kar omogoča redno spremljanje izvrševanja proračuna. Upoštevano je bilo priporočilo glede izvedbenega organa, ne nazadnje pa so bile pripravljene in sprejete tudi jasne in trdne smernice za pripravo promocijskih programov. Službe Komisije so med poročevalnim obdobjem vpeljale številne druge izboljšave, skladne s priporočili Računskega sodišča, kot je navedeno v spodnji točki III.B. O vseh teh prilagoditvah se poroča v Prilogi 1 k delovnemu dokumentu služb Komisije, ki spremlja to poročilo.

II.A.2 Proračunski vidiki: viri in poraba razpoložljivih sredstev

Preglednica 1: Odobrena proračunska sredstva za promocijo kmetijskih proizvodov

v EUR |

Proračunska vrstica | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Promocijske akcije: |

05 02 10 01 Deljeno upravljanje | 42 000 000 | 38 000 000 | 45 000 000 | 56 000 000 | 56 000 000 |

Promocijske akcije: |

05 02 10 02 Neposredno upravljanje | 10 000 000 | 7 295 000 | 5 371 000 | 2 119 000 | 1 210 000 |

Promocija skupaj | 52 000 000 | 45 295 000 | 50 371 000 | 58 119 000 | 57 210 000 |

Od leta 2007 je mogoče opaziti precejšnje povečanje proračunskih sredstev, ki jih je proračunski organ odobril za programe informiranja in promocije za kmetijske proizvode. Leta 2009 so bila odobrena– sicer izjemno visoka – proračunska sredstva, da bi upoštevali višje skupne odhodke za večletne promocijske programe, odobrene v letih 2007 in 2008 (večja „teža preteklosti“ zaradi večjega proračuna programov, sprejetih v navedenih letih). Enako velja za leto 2010. Zgoraj navedeno povečanje je v nasprotju z zmanjšanjem proračunskih sredstev za „neposredno upravljanje“. Glavni razlogi za njihovo zmanjšanje so dejstvo, da IOC[4] ni plačal prostovoljnega prispevka, konec programa Pristni evropski okusi (European Authentic Tastes – EAT), s katerim so se promovirali znaki kakovosti EU v Severni Ameriki in na Kitajskem, ter konec promocijske kampanje za ekološko kmetovanje.

Preglednica 2: Proračunski odhodki za promocijo kmetijskih proizvodov

v EUR |

Proračunska vrstica | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Promocijske akcije: |

05 02 10 01 Deljeno upravljanje | 34 163 896 | 47 873 132 | 49 431 246 | 46 514 165 | ni podatkov |

Promocijske akcije: |

05 02 10 02 Neposredno upravljanje | 4 733 973 | 2 723 506 | 3 753 884 | 911 554 | ni podatkov |

Promocija skupaj | 38 897 869 | 50 596 638 | 53 185 130 | 47 425 719 | ni podatkov |

Stopnja izvrševanja (odhodki kot % odobrenih sredstev)[5] | 75 % | 112 % | 106 % | 82 % | ni podatkov |

Podariti je treba trend stopnje izvrševanja: dobro upravljanje promocijskega sektorja je pomagalo zaustaviti premajhno porabo, ki je bila do leta 2006 ena glavnih značilnosti sektorja. Na proračunsko leto 2009 pa so vplivali izjemni in nepričakovani dogodki: trije promocijski programi, ki jih je Komisija leta 2008 že odobrila, niso bili podpisani, medsektorsko združenje, ki je sodelovalo pri sofinanciranju več tekočih promocijskih programov, pa je moralo leta 2009 prenehati svoje dejavnosti zaradi odločbe nacionalnega vrhovnega sodišča v njegovi državi. Zaradi teh dogodkov so se odhodki nepredvideno zmanjšali, znižala pa se je tudi stopnja izvrševanja za navedeno leto.

II.A.3 Analiza promocijskih programov

– Sprejeti in zavrnjeni promocijski programi

Med obdobjem, zajetem v tem poročilu, so vse države članice sodelovale pri promociji in s svojim prizadevanjem pokazale veliko zanimanje za program. Službe Komisije so po prvem izboru, ki so ga opravili nacionalni organi, prejele skupaj 430 programskih predlogov s skupnim proračunom 505,6 mio EUR; 183 jih je bilo potrjenih za sofinanciranje Skupnosti, njihova skupna vrednost pa je znašala 248,6 mio EUR. Od teh se jih 134 nanašalo na notranji trg, 49 pa jih je bilo usmerjenih na trge tretjih držav.

Preglednica 3: Programi, odobreni in zavrnjeni od julija 2006 do julija 2010

[pic]

Glede trajanja sprejetih programov velja navesti, da jih 150 (82 %) traja 3 leta (glej grafikon 1). Kot je razvidno z grafikona 2, ima 20 % programov proračun manjši od 1 mio EUR, 25 % med 1 mio EUR in 2 mio EUR, 36 % med 2 mio EUR in 4 mio EUR, 19 % pa večjega od 4 mio EUR.

[pic] | [pic] |

Kot je razvidno iz spodnje preglednice 4, so imeli skoraj vsi proizvodi, navedeni v Prilogi 1 k Uredbi (EC) št. 501/2008, koristi od teh promocijskih prizadevanj. Največ sprejetih programov se je nanašalo na mlečne proizvode (36), sledili pa so jim kakovostni izdelki (ZOP, ZGO, ekološka pridelava in najbolj oddaljene regije: 32), sadje in zelenjava, sveže in predelano (30), mesni proizvodi, vključno s perutnino (23), vina in žgane pijače (20), oljčno olje (8) itd.

Preglednica 4

Sprejeti programi (notranji trg in tretje države) po sektorju in proračunu

Proizvodi | Skupni proračun (v mio EUR) | Sofinanciranje EU (v mio EUR) | % | Število odobrenih programov |

Govedina in svinjina (predelana ali ne) | 9,3 | 4,6 | 1,86 % | 5 |

Lan za vlakna | 3,3 | 1,7 | 0,67 % | 1 |

Sveže sadje in zelenjava | 89,0 | 44,6 | 17,93 % | 24 |

Med in čebelarski izdelki | 4,3 | 2,1 | 0,86 % | 8 |

Označevanje jajc | 1,0 | 0,5 | 0,20 % | 1 |

Mleko in mlečni izdelki | 116,4 | 56,6 | 22,76 % | 36 |

Več proizvodov | 34,3 | 17,2 | 6,90 % | 14 |

Oljčno olje in namizne oljke | 34,2 | 15,5 | 6,22 % | 8 |

Ekološko kmetovanje in ekološki kmetijski pridelki | 35,7 | 17,9 | 7,18 % | 15 |

Okrasne rastline | 14,9 | 7,4 | 2,99 % | 9 |

Najbolj oddaljene regije | 16,1 | 7,5 | 3,03 % | 2 |

ZOP, ZGO in ZTP | 39,4 | 19,7 | 7,93 % | 15 |

Perutnina | 13,3 | 6,6 | 2,67 % | 6 |

Predelano sadje in zelenjava | 16,9 | 8,4 | 3,39 % | 6 |

Kakovostno meso | 30,2 | 15,1 | 6,08 % | 11 |

Kakovostna perutnina | 1,7 | 0,8 | 0,34 % | 1 |

Olja iz semen | 1,3 | 0,6 | 0,26 % | 1 |

Žgane pijače | 4,2 | 2,1 | 0,84 % | 2 |

Vina | 39,1 | 19,6 | 7,87 % | 18 |

Skupaj | 504,6 | 248,6 | 100,00 % | 183 |

Glavni razlogi za zavrnitev med referenčnim obdobjem so bili: akcije niso bile dovolj podrobno opisane, da bi službe Komisije dobile jasno sliko o programu; proračun ni bil dovolj podrobno razdelan, da bi omogočil oceno razmerja med kakovostjo in ceno programa, kot zahteva člen 7(2) Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008; niso bili navedeni razlogi, zaradi katerih je bil program predlagan; manjkali so elementi, ki bi dokazovali, da je bil izvedbeni organ ustrezno izbran. Zadnja leta je bil pomemben razlog za zavrnitev tudi neobstoj ciljev SMART[6] ali metod, ki naj bi bile uporabljene za ocenjevanje programa in oceno učinka.

– Programi v tretjih državah

Čeprav se je Komisija zavezala, da bo pospešila promocijo v tretjih državah, je v referenčnem obdobju delež teh programov znašal le 27 % vseh predlaganih programov (49/183). Prejeli so 23 % sredstev Skupnosti, dodeljenih sprejetim promocijskim programom (57,6 mio EUR/250,5 mio EUR).

Največ sredstev je bilo dodeljenih sektorjem svežega in predelanega sadja ter zelenjave, vin, kakovostnih izdelkov in mlečnih izdelkov. Glavna ciljna območja glede na število sprejetih programov so bila Severna Amerika (21), Rusija (20), Kitajska (13) in Japonska (11).

[pic]

– Promocijski programi na notranjem trgu

Število sprejetih programov za notranji trg na letni ravni (brez kriznih programov za mlečne izdelke, sprejetih leta 2009) se je od leta 2006 do leta 2010 precej zmanjšalo (glej preglednico 3). To je bila posledica strožjih meril, ki so jih službe Komisije uporabile med izbirnim vrednotenjem. Kot kaže preglednica 3, pa se je predvsem med letoma 2006 in 2009 prispevek Skupnosti povečal, in sicer za 50,1 %, s 30,4 mio EUR na 45,8 mio EUR. Podatki vključujejo programe, ki promovirajo posebej perutnino (1 program) in mlečne izdelke (13 programov), sprejeti pa so bili na podlagi dveh ad hoc sklepov Komisije, da bi se spopadli z učinki krize v navedenih sektorjih. Ta trend je treba pripisati predvsem dejstvu, da so bili sprejeti obsežnejši programi, ki promovirajo več kot en proizvod, ali da se je pridružila več kot ena organizacija iz ene ali več držav članic, da bi predlagala en sam program.

[pic]Glavni upravičenci v smislu sprejetih programov so bili iz IT (17), FR (11), NL (10) in DE (9). V smislu proizvodov so bili glavni upravičenci mlečni izdelki (48,3 mio EUR), sveže in predelano sadje in zelenjava (45 mio EUR) ter kakovostni izdelki, vključno z logotipi ekološke pridelave in najbolj oddaljenih regij (35,8 mio EUR).

II.B Promocijske dejavnosti, ki jih neposredno upravlja GD AGRI

II.B.1 Misije na visoki ravni

Znotraj okvira, vzpostavljenega na podlagi člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008, so bili od leta 2007 do leta 2010 organizirani naslednje misije na visoki ravni ali promocijski dogodki:

- trgovinska misija na visoki ravni v Indiji (6.–10. marca 2007),

- promocijski dogodek na Kitajskem (14.–16. maja 2008),

- promocijski dogodek v Cape Townu v Južni Afriki (8.–10. septembra 2008),

- trgovinska misija na visoki ravni na Kitajskem (18.–22. maja 2009),

- promocijski dogodek v Hongkongu (4.–6. maja 2009).

Ti obiski so ponudili priložnost za izvedbo zelo pestrega urnika dejavnosti, vključno s seminarji, srečanji z mediji, sodelovanjem na sejmih, medpodjetniškimi srečanji in dogodki v lokalnih gospodarskih zbornicah. Vsakič so bili podprti s sistematičnimi dejavnostmi za stike z javnostmi med misijo in po njej. Odobrena proračunska sredstva za misije na visoki ravni so med poročevalnim obdobjem znašala 1 mio EUR na leto. Za leto 2010 se načrtuje promocijski dogodek na visoki ravni v Moskvi, ki bo del svetovnega sejma za hrano (14–17. septembra 2010).

II.B.2 Promocijska kampanja za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje

Delo za to kampanjo se je začelo leta 2006 znotraj okvira, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 2826/2000 (pozneje razveljavljena z Uredbo Sveta (EC) št. 3/2008), zaradi spremljanja Akcije 1 Evropskega akcijskega načrta za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje. Kampanja je bila zamišljena kot dopolnilo nacionalnih promocijskih dejavnosti, saj je bil njen proračun največ 3 mio EUR v treh letih, zajemala pa je vseh 27 držav članic. Začela se je 25. julija 2008.

II.B.3 Drugi odhodki v okviru neposrednega upravljanja

– Zunanji strokovnjaki za izbor promocijskih programov

– Ocenjevalne študije

Podroben opis vseh dejavnosti, ki jih neposredno upravlja GD AGRI, je naveden v Prilogi 2 k delovnemu dokumentu služb Komisije, ki spremlja to poročilo.

III. OCENJEVANJE

III.A Notranja revizija GD za kmetijstvo in razvoj podeželja ter poročila Računskega sodišča

Program promocije kmetijskih proizvodov je bil leta 2009 predmet dveh revizijskih poročil – enega je pripravilo Računsko sodišče, drugega pa notranja revizijska enota GD AGRI.

V notranjem revizijskem poročilu GD AGRI z dne 13. maja 2009 je bilo med drugim navedeno, da „so uveljavljeni sistemi […] zadovoljivo skladni z veljavnimi pravili in postopki“ in da „se je kakovost izbirnega postopka od leta 2005 nenehno povečevala“.

Računsko sodišče je v Posebnem poročilu št. 10/09 z dne 8. julija 2009 ocenilo učinek različnih programov in ugotovilo, da „so bili v večini primerov povzetki opravljenega dela dovolj podrobni in so zagotavljali, da so bili porabljeni denar in izvedeni ukrepi skladni s ciljem promocije“. Poleg tega je Sodišče glede spremljanja odhodkov ugotovilo, da je Komisija v zadnjih dveh letih uvajala ali krepila postopke in orodja za spremljanje programov in plačilnih zahtevkov držav članic.

Vendar pa je bilo v obeh poročilih ugotovljeno, da bi bilo mogoče uspešnost, učinkovitost in vpliv na okolje še izboljšati. Poudarjeno je bilo tudi, da mora Komisija še izboljšati več vidikov promocijskega programa.

Računsko sodišče je tudi pozvalo države članice, naj prispevajo k izboljšavi izbirnega postopka s preverjanjem primernosti predlogov in večjo selektivnostjo. Spodbudilo jih je tudi, naj Komisiji sporočijo informacije o obstoječih nacionalnih in regionalnih promocijskih ukrepih. Poleg tega so bile države članice pozvane, naj izboljšajo postopke javnega naročanja, ki se uporabljajo za izbor izvedbenih organov, tako da se predvsem izogibajo kratkim rokom in bolj sistematično uporabljajo formalne postopke, ter zagotovijo, da organizacije predlagateljice izpolnjujejo izbirna merila.

III.B Pozitivni in negativni vidiki promocijskega programa, kot o njih poroča Računsko sodišče

Računsko sodišče v poročilu navaja naslednje ugotovitve in priporočila, ki opozarjajo na glavne prednosti in slabosti promocijskega programa, kot je deloval vsaj v obdobju, ki je zajeto v poročilu:

- Komisija že nekaj let izboljšuje ureditve za upravljanje odhodkov, povezanih z zagotavljanjem informacij in promocijskimi ukrepi za kmetijske proizvode, ter nadzor nad temi odhodki. Take izboljšave je treba nadalje prečistiti in razširiti;

- veljavni sistem ne omogoča ocene uspešnosti te politike. Čeprav je učinek politike verjetno pozitiven, ga je trenutno težko količinsko opredeliti. Treba je podrobno opredeliti cilje politike in določiti primerne kazalnike uspešnosti, hkrati pa zagotoviti, da so navedeni cilji in odobrena proračunska sredstva medsebojno usklajeni;

- uvesti je treba formalni postopek posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, ki bo pomagal opredeliti splošno strategijo in zagotoviti dopolnjevanje z različnimi promocijskimi ukrepi, ki že obstajajo. Na podlagi tega priporočila je bila 28. septembra 2009 ustanovljena posebna skupina Svetovalnega odbora za promocijo;

- Komisija je postala bolj selektivna pri odobritvi programov, ki naj bi bili sofinancirani. Te izboljšave je treba nadaljevati, kar posebej velja za zahtevo po obveščanju o pričakovanem učinku programa in načinu njegovega merjenja. Tudi države članice morajo biti še naprej bolj selektivne;

- prizadevanje glede izvajanja programov in pravilnosti odhodkov je treba predvsem usmeriti na še vedno preveč omejena preverjanja izbora izvedbenih organov, ki imajo ključno vlogo. Povečalo se je Komisijino naknadno spremljanje odhodkov, vendar je pri nadzoru v nekaterih državah članicah še vedno precej slabosti. Te slabosti je treba spremljati, da bi zagotovili hitro izboljšanje teh pomanjkljivosti.

III.C Ocenjevanje na ravni držav/območij ali sektorjev proizvodov

Ocene programov informiranja in promocije, ki jih sofinancira EU in so navedeni v točki II.B.3, so med letoma 2006 in 2008 opravili zunanji svetovalci v skladu z okvirnimi pogodbami.

Štiri ocene so se nanašale na notranji trg :

- sektor ekološke pridelave (november 2006),

- sektor vina (april 2007),

- sektor sadja in zelenjave (november 2007),

- sektor mlečnih izdelkov (september 2008).

Druge štiri ocene so se nanašale na različne sektorje proizvodov v tretjih državah/območjih:

- Združenih državah Amerike in Kanadi (november 2006),

- Švici in Norveški (maj 2007),

- Rusiji in Japonski (november 2007),

- Indiji, Kitajski in jugovzhodni Aziji (december 2008).

Vsako ocenjevanje je bilo osredotočeno na usklajenost, uspešnost, učinkovitost, vpliv in dopolnjevanje programov informiranja in promocije, ki jih sofinancira EU in so bili izvedeni od leta 2002.

Poleg tega je vsako ocenjevanje temeljilo na vzorcu programov, ki so bili vzeti iz različnih držav članic EU in so vsekakor zajemali več kot polovico sredstev, odobrenih posameznemu sektorju. Informacije so bile pridobljene iz različnih virov, predvsem iz razpoložljive dokumentacije in statističnih podatkov, pogovorov in delavnic z zainteresiranimi stranmi, ter z obsežnimi raziskavami, ki jih je opravila skupina.

Glavna priporočila za notranji trg so bila:

- programi morajo temeljiti na analizah celotnega in ciljnega trga, pri tem pa upoštevati njuno velikost in vključevati jasno opredelitev hierarhije količinsko opredeljenih ciljev za predlagane kampanje informiranja in/ali obveščanja.

- treba je opredeliti predvideni učinek na povpraševanje – v celoti in po skupinah potrošnikov – v skladu s posebnimi tržnimi značilnostmi in razpoložljivimi viri ter določiti metodologijo za oceno tega učinka med izvajanjem in po koncu v skladu z najnovejšimi smernicami;

- dodatno je treba pojasniti vlogo Komisije in držav članic. Pristojnim organom držav članic in morebitnim organizacijam predlagateljicam je treba bolje razložiti postopke za Komisijino dokončno odobritev ali zavrnitev programov;

- nadaljevati je treba prakso razpisov (pozivov za zbiranje predlogov) v interesu optimalnih razmerij med stroški in koristmi, ki temeljijo na nacionalnih tržnih standardih;

- za velike programe in kampanje mora naknadno in vmesno ocenjevanje postati obvezno, ocenjevanja pa je treba predvideti v proračunih takih programov;

- zagotoviti je treba več spodbud za sinergijo in dopolnjevanje: med sofinanciranimi programi različnih držav članic ter med programi, ki jih sofinancira EU, in programi zasebnega sektorja.

Glavna priporočila za tretje države so:

- splošni cilji promocijskih ukrepov EU morajo biti usmerjeni v cilj, da se evropskim proizvajalcem in trgovinskim organizacijam omogoči izvoz v tretje države;

- ukrep EU mora bolje prispevati k sinergiji med proizvajalci in programi;

- treba je uvesti nekatere posebne določbe v podporo novincem;

- pri oblikovanju programa in promocijskih dejavnostih je treba bolj upoštevati posebnosti trgov v vzponu in/ali oddaljenih trgov;

- izboljšati je treba splošni okvir ukrepov EU, da bi odpravili nejasnosti glede navajanja geografskega porekla in znamk;

- upravne zahteve je treba prilagoditi omejitvam programov.

III.D Ocenjevanje na ravni sofinanciranih programov

III.D.1 Ocenjevalni elementi, uvedeni po letu 2006

V prvih letih izvajanja tega programa so sofinancirani promocijski programi veljali za uspešne le, če so bili izvedeni, kot je bilo načrtovano v prvotnem predlogu: uradno ocenjevanje ni bilo zahtevano, posledično pa stroški za ocenjevanje (če je bilo izvedeno) niso bili upravičeni.

Pri izboljšavi tega stanja je bilo narejenih več korakov:

– nacionalnim organom je bil oktobra 2007 poslan dokument, ki določa smernice za ocenjevanje programov, namenjen pa je predvsem organizacijam predlagateljicam. V tem dokumentu so bila upoštevana vsa priporočila, ki so jih prispevali revizija sektorja in svetovalci. Pozneje je bil preoblikovan, tisti del, ki se nanaša na določbe o ocenjevanju, pa je zdaj vključen v „Pojasnilo za promocijske programe, ki jih delno financira EU“, priloženo prijavnemu obrazcu. Drugi del, ki se nanaša samo na ocenjevanje, je bil priložen „Priročniku o postopkih za preučitev in sprejetje predlaganih programov za promocijo kmetijskih proizvodov“;

– vzorčna pogodba, ki je na voljo nacionalnim organom, je bila spremenjena, da bi lahko rezultate programov ocenili s pomočjo zunanjega organa. Poleg tega je bil dodeljeni proračun za ocenjevanje programa povečan s 3 % na 5 % (za njegovo končno oceno), prav tako pa je mogoče vsa neuporabljena režijska sredstva dodati kot dodatna sredstva za to ocenjevanje.

III.D.2 Prva ocena učinka programov

Ocena učinka programov se od leta 2008 opravi po koncu programa in vključi v končna poročila, ki jih preučijo upravljavci programa. Pri ocenjevanju se uporabljajo kazalniki, kot je stopnja izvrševanja proračuna ali skladnost izvedenega programa s predlaganim. Ukrepi, vključeni v programe, so vse uspešnejši. Doslej so poročila pogosto pripravile same organizacije predlagateljice. Od leta 2010 bodo ocenjevanja izvajali neodvisni ocenjevalni organi.

Dober kazalnik kakovosti promocijskih orodij, razvitih med izvajanjem promocijskih programov, in njihovega pozitivnega učinka je dejstvo, da organizacije predlagateljice po koncu številnih programov zaprosijo za dovoljenje, da na lastne stroške pripravijo dodatne količine teh orodij za nadaljnjo uporabo.

III.E. Ocenjevanje dejavnosti, ki jih neposredno upravlja Komisija

III.E.1 Misije na visoki ravni: ocena njihovih učinkov

Trgovinska misija na visoki ravni v Indiji (marec 2007)

Misija je uresničila svojo „pionirsko“ nalogo, saj je evropskim izvoznikom odprla vrata relativno novega indijskega trga, hkrati pa prenesla sporočilo o kakovosti in raznovrstnosti evropskih proizvodov. Indijski mediji so obisk zelo dobro sprejeli (dosežena medijska izpostavljenost je bila ocenjena na 1,25 mio EUR). Še posebej so opazili evropsko razsežnost. Obisk je imel ključno vlogo pri znižanju pretiranih uvoznih dajatev na alkohol v Indiji.

Promocijska kampanja na Kitajskem (maj 2008)

Medijska izpostavljenost zaradi misije je bila ocenjena na protivrednost 450 000 EUR, dosegla pa je 25 000 000 ljudi. Razstavni prostor EU, ki je bil na sredini, obkrožen pa je bil z drugimi evropskimi paviljoni, je obiskalo več tisoč obiskovalcev: 967 obiskovalcev je pustilo poslovne vizitke, izpolnjenih pa je bilo 1 127 vprašalnikov.

Promocijski dogodek v Cape Townu v Južni Afriki (september 2008),

Pri tem dogodku je šlo predvsem za odnose z javnostmi, ki so zajemali južnoafriške uradnike in evropske izvoznike, da bi pokazali podporo EU njihovim prizadevanjem za osvojitev novih svetovnih trgov.

Trgovinska misija na visoki ravni na Kitajskem (maj 2009)

Obisk evropske delegacije je bil dobro sprejet v medijih, saj je bila njegova medijska izpostavljenost ocenjena na protivrednost 1 500 000 EUR, dosegla pa je 49 600 000 ljudi. Razstavni prostor EU, ki je bil tako kot prejšnje leto na sredini, obkrožen pa je bil z drugimi evropskimi paviljoni, je obiskalo več tisoč obiskovalcev.

Promocijski dogodek v Hongkongu (maj 2009)

Seminarja se je udeležilo 50 ljudi, festivala pa 200. Razstavni prostor je obiskalo približno 8 000 ljudi. O dogodku je bilo v medijih objavljenih 7 člankov, katerih ocenjena vrednost je zaradi medijske izpostavljenosti znašala 6 656 EUR, dosegli pa so 260 000 ljudi.

III.E.2 Ocena promocijske kampanje za ekološko kmetovanje v obdobju 2006–2009

Rezultati promocijske kampanje za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje so bili zelo pozitivni. Z omejenim proračunom, zlasti v primerjavi z nekaterimi večjimi nacionalnimi ali zasebnimi kampanjami, so bila številnim različnim ciljnim skupinam ponujena preprosta in učinkovita orodja za trženje in informiranje. Pripravljenih in prevedenih je bilo tudi več kot 150 strani besedila, ki zagotavlja informacije o tem sektorju in ga promovira različnim ciljnim skupinam.

Ocenjevanje je pokazalo, da so ciljne skupine orodja sprejele in jih uporabljajo, predvsem pa to velja za države, v katerih je sektor manj razvit in v katerih je tudi manj pobud na nacionalni ravni. To novo gradivo, ki je bilo pripravljeno med kampanjo, uporabljajo sofinancirani programi za promocijo ekoloških kmetijskih pridelkov, ki se zato lahko izvajajo z manjšim proračunom, kot bi bilo sicer mogoče, saj ni treba financirati razvoja novega promocijskega gradiva, za katerega je ustreznica že na voljo.

Zelo spodbudni so tudi statistični podatki o obisku spletnega mesta. To spletno mesto je s povprečno 70–80 000 obiski na mesec in 15 000–30 000 prenosi gradiva že najbolj obiskana podstran GD AGRI na strežniku Europa. Leta 2008 je bilo v prvih petih mesecih po začetku kampanje evidentiranih 186 991 obiskov spletnega mesta, kar je veljalo za uspeh. V celotnem letu 2009 je imelo spletno mesto 1 070 000 obiskov (ta številka pomeni 63 % vseh obiskov celotnega spletišča GD AGRI). Zaradi visoke uvrstitve pri glavnih iskalnikih je spletno mesto postalo referenčna točka za vse, ki iščejo informacije o ekološki pridelavi hrane in kmetovanju.

IV. SPLOšNE SKLEPNE UGOTOVITVE

Shema programov za promocijo kmetijskih proizvodov, ki jih sofinancira EU, je bila v obdobju 2006–2010 večkrat spremenjena:

– poenostavitev: združeni sta bili dve uredbi Sveta, prav tako pa sta bili združeni tudi dve uredbi Komisije;

– izbirni postopek za nove programe na ravni Komisije je bil izboljšan s sprejetjem smernic in uvedbo metod količinskega ocenjevanja (razpredelnica ocenjevanja) in referenčnih stroškov za različne akcije, vključene v programe;

– uvedene so bile izboljšave za oceno učinka programov med njihovim izvajanjem in po njegovem koncu;

– učinkovito upravljanje: upravljanje programov se je posledično izboljšalo. Stopnja izvrševanja (odhodki/odobrena sredstva) v sektorju se je močno povišala, na skoraj 100 %;

– ne nazadnje se je v obdobju, ki ga zajema poročilo, promocijski program v dveh primerih uporabljal tudi za boj proti posledicam krize: pri ptičji gripi (2007) in krizi v sektorju mleka (2008).

Nedavne revizije Računskega sodišča in notranje revizijske enote GD za kmetijstvo in razvoj podeželja so potrdile te izboljšave. Vendar so vedno potrebne nove izboljšave:

– nadalje je treba izboljšati kakovost programov, poslanih službam Komisije. Pri tem bodo gotovo pomagale smernice, ki so že bile sprejete in posodobljene;

– nadalje je treba izboljšati tudi izbor, spremljanje in revizijo programov, ki jih izvajajo pristojni organi držav članic. Večjo pozornost je treba posvetiti razpisnim postopkom, ki se uporabljajo za izbor izvedbenih organov. V tem okviru so v členu 9(2)(e) in členu 12(2) poudarjene tehnične in finančne zmogljivosti, ki jih morajo imeti ti organi, da zagotovijo čim učinkovitejše izvajanje promocijskih akcij;

– trenutno veljavni postopek za odobritev sofinanciranih programov je precej neroden. Programi se ocenjujejo dvakrat: najprej na ravni države članice, potem pa še na ravni EU. Celoten izbirni postopek traja sedem mesecev. Kot je razvidno iz preglednice 3 na strani 6 tega poročila, je kljub temu zavrnjenih več kot 50 % prejetih programov.

Veljavna politika informiranja in promocije bo revidirana hkrati z razpravo o reformi SKP po letu 2013. Promocijski instrumenti morajo proizvajalcem iz EU zagotoviti učinkovito orodje, hkrati pa si prizadevati zmanjšati upravno obremenitev.

[1] Uredba Sveta (ES) št. 3/2008 z dne 17. decembra 2007, UL L 3, 5.1.2008, str. 1.

[2] To poročilo zajema celotno leto 2006.

[3] Uredba Komisije (ES) št. 501/2008 z dne 5. junija 2008, UL L 147, 6.6.2008, str. 3.

[4] Mednarodni svet za oljčno olje.

[5] Prekomerno izvajanje leta 2007 in 2008 je bilo krito s prenosi.

[6] SMART: specifičen, merljiv, primeren, stvaren, časovno načrtovan.