Obseg ukrepanja bo seveda odvisen tudi od izida tekočih pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru in od svežnja za okrevanje po pandemiji COVID-19. Pragmatično in odprto sodelovanje med vsemi deležniki, vključenimi v odločanje, izvrševanje in nadzor v zvezi s proračunom EU, bo bistveno za dosego tega, da bo proračun EU podpiral tiste, ki ga najbolj potrebujejo, spodbujal naložbe in reforme ter krepil gospodarstvo, tako da se bo osredotočal na skupne prednostne naloge, kot sta evropski zeleni dogovor in digitalizacija.

To poročilo vsebuje povzetek ukrepanja Komisije v odziv na glavne zahteve, ki sta jih Evropski parlament in Svet navedla v postopku razrešnice za leto 2018. Po potrebi tudi pojasnjuje izzive, s katerimi se bo spopadla Komisija pri obravnavanju nekaterih od teh pomislekov. Ko se bo pozneje med letom začel postopek razrešnice za leto 2019, bo Komisija zagotovila podrobnejše in posodobljene informacije o svojem nadaljnjem ukrepanju.

Evropski parlament v resoluciji o razrešnici za leto 2018 tudi poudarja, da je spoštovanje temeljnih vrednot, vključno s pravno državo, bistven pogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. Komisija se strinja, da bi bilo treba proračun EU porabiti v skladu z veljavnimi pravili in da bi morali biti vzpostavljeni mehanizmi za zaščito proračuna EU, tudi v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah.

Ta vprašanja se odražajo v zahtevah, ki sta jih Evropski parlament in Svet postavila v postopku razrešnice za leto 2018 in ki jih zdaj nadalje obravnava Komisija. Komisija lahko nekatere pomisleke obravnava tako, da ukrepa v okviru obstoječih pravil in virov, npr. z izdajo smernic državam članicam. V drugih primerih Komisija analizira, ali je za celovito izpolnitev zahtev, ki jih je postavil organ, odgovoren za razrešnico, treba spremeniti zakonodajo, npr. za pridobitev podrobnih informacij o dejanskih lastnikih prejemnikov sredstev EU.

oAli je poročanje držav članic o rezultatih nadzora in kazalnikih smotrnosti pravočasno in dovolj kakovostno?

Večina (75 %) sredstev EU se v državah članicah porabi v okviru tako imenovanega deljenega upravljanja. V postopku razrešnice za leto 2018 sta se Evropski parlament in v določeni meri tudi Svet osredotočila na več vprašanj v zvezi z deljenim upravljanjem, kot so:

Komisija o teh vprašanjih poroča v okviru svojega celovitega finančnega poročanja in poročanja o odgovornosti. Kljub izzivom, ki so posledica krize zaradi COVID-19, bo Komisija dokončala poročanje za proračunsko leto 2019 ob upoštevanju rokov iz finančne uredbe, tako da se bo lahko nemudoma začel politični nadzor poročanja Komisije.

oSredstva EU bi bilo treba porabiti v skladu s pravili, tj. plačila upravičencem bi morala biti izvršena zakonito in pravilno. Komisija si bo v sodelovanju z organi, ki izvršujejo proračun EU na terenu, še naprej po najboljših močeh prizadevala ohranjati ustrezno ravnovesje med preverjanji pred izvršitvijo plačil upravičencem in po njej – ob upoštevanju novega okolja tveganja, ki je posledica krize zaradi COVID-19. Cilj je razumno zagotoviti ustrezno porabo sredstev, brez nepotrebnih upravnih bremen za upravičence ali organe, ki izvršujejo proračun EU, ter se izogniti visokim stroškom.

oSredstva EU bi bilo treba porabiti za doseganje ciljev programov za porabo sredstev. Za obdobje 2014–2020 so cilji že določeni, vendar jih je morda treba kot posledica krize zaradi COVID-19 za nekatere programe prilagoditi. Kar zadeva programe za porabo sredstev v obdobju 2021–2027, bi bilo cilje treba pregledati, da se bodo upoštevale nove politične prednostne naloge in ambicije, ki so posledica učinka krize zaradi COVID-19.

Postopki v Odboru za proračunski nadzor Evropskega parlamenta in v Svetu so bili zaključeni pred krizo zaradi COVID-19 in so pripeljali do pomembnih sprememb v delovnih okoljih institucij EU. Glasovanje na plenarnem zasedanju pa je bilo zaradi navedene krize odloženo z začetka aprila na sredino maja. Kakorkoli, na glasovanju je bilo potrjeno stališče Odbora za proračunski nadzor, saj bila na plenarnem zasedanju izkazana jasna podpora za podelitev razrešnice Komisiji, s čimer je bilo potrjeno, da je bil denar davkoplačevalcev v proračunu EU na splošno porabljen dobro in na ustrezen način.

Postopek razrešnice za leto 2018 je bil pomemben z več vidikov. To je bil prvi postopek razrešnice v zakonodajnem obdobju 2020–2024 z novo sestavo Evropskega parlamenta in njegovega Odbora za proračunski nadzor, na zaslišanjih glede razrešnice pa so sodelovali člani obeh zasedb Komisije, Junckerjeve in von der Leynine. Poleg tega so bila pogajanja o naslednjem večletnem finančnem okviru enkratna priložnost, da se spoznanja, pridobljena v zvezi s postopki razrešnice v preteklosti, uporabijo za proces izboljšanja v prihodnosti.

Okrepitev pravne države v Uniji je in mora ostati ključni cilj za vse. Komisija je julija 2019 opredelila več konkretnih kratko- in srednjeročnih ukrepov , kot so priprava letnega poročila o stanju pravne države, nadaljnji razvoj pregleda stanja na področju pravosodja v EU ter okrepitev dialoga z drugimi institucijami EU, državami članicami in deležniki. Letno poročilo o stanju pravne države je ena od pomembnejših pobud v delovnem programu Komisije za leto 2020 in bo prvič objavljeno jeseni 2020.

Ukrepe bo treba nadalje razviti kot ključno delovno področje za Komisijo, Evropski parlament in Svet.

Komisija je že leta 2018 kot del zakonodajnega svežnja, ki je podlaga za večletni finančni okvir 2021–2027, predložila predlog o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah . Komisija v predlogu poudarja, da je Unija skupnost prava in vrednot, ki so temelj njenega obstoja. Te prežemajo njeno celotno pravno in institucionalno strukturo ter vse njene politike in programe. Zato je treba te vrednote zagotoviti v vseh politikah Unije. Sem spada proračun EU, pri katerem je spoštovanje temeljnih vrednot bistven pogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. Komisija pozdravlja podporo Evropskega parlamenta njenemu predlogu.

Komisija tudi pozdravlja podporo Evropskega parlamenta Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT), ki označuje temeljni razvoj pri zaščiti finančnih interesov Unije. Evropsko javno tožilstvo bo pristojno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo proračunu EU, kot so korupcija, goljufije s sredstvi EU ali čezmejne goljufije na področju DDV. Komisija se sicer zaveda pomislekov glede financiranja EJT, vendar opozarja, da je obstoječi proračun odraz izčrpnih razprav s proračunskim organom.

Na področju skupne kmetijske politike je Evropski parlament od Komisije zahteval, naj skupaj z državami članicami razvije učinkovite pravne instrumente za spoštovanje pravne države v zvezi z domnevnimi primeri tako imenovanega „prilaščanja zemljišč“. V zvezi z vprašanji, ki zadevajo lastništvo zemljišč, morajo najprej in predvsem ukrepati ustrezni organi držav članic. Vendar Komisija te zadeve v primeru domnev o določenih strokovnih napakah v posameznih državah članicah vedno zelo skrbno prouči, kot je to že storila ali počne zaradi domnev v več državah članicah, predvsem na Slovaškem, v Češki republiki in na Madžarskem. Stanje je mogoče izboljšati, če Evropski parlament in Svet sprejmeta predlog Komisije o pravni državi za naslednji večletni finančni okvir.

Na področju zunanje pomoči je Evropski parlament vztrajal na zagotovitvi Komisije, da sta pogoja za dodelitev zunanje pomoči izpolnjevanje načela pravne države in spoštovanje človekovih pravic v državah prejemnicah. EU je dejansko trdno zavezana temeljnim vrednotam človekovih pravic, demokracije in pravne države, ki so bistveni elementi vseh sporazumov EU o partnerstvu in sodelovanju s tretjimi državami. EU in njene države članice so v skladu s soglasjem o razvoju za vse razvojno sodelovanje zavezane uporabljati pristop na podlagi pravic, ki zajema vse človekove pravice. EU lahko sodeluje z vladami in prek njih, v tem primeru pa se podpiše sporazum o financiranju. Taki sporazumi vključujejo klavzulo, na podlagi katere lahko Komisija v primeru kršitve obveznosti, ki se nanaša na spoštovanje človekovih pravic, demokratičnih načel in načel pravne države, sporazum začasno ali trajno odpove. EU si med izvajanjem prizadeva za tesno usklajevanje pri ocenjevanju in spremljanju uresničevanja temeljnih vrednot, pri čemer se sklicuje na analizo in prednostne naloge strategije države na področju človekovih pravic ter to nadaljnje ukrepanje vključuje v politični dialog s partnersko državo. Podobne klavzule so vključene tudi v sporazume, sklenjene z mednarodnimi organizacijami, kadar EU z njimi in prek njih izvaja zunanjo pomoč. Nazadnje, cilj pogodbenih in finančnih postopkov je zagotoviti čim bolj učinkovito porabo denarja in preprečiti iskanje koristi ali poneverbo s strani različnih interesnih skupin.

Evropski parlament je izrazil zaskrbljenost glede poročanja medijev o projektih v Eritreji. Komisija obtožbe odločno zavrača, je zavezana pozornemu spremljanju tekočih projektov in bo o svojem delu v zadevni državi poročala proračunskemu organu. Delegacija EU glede specifičnega projekta Ponovno povezovanje Eritreje in Etiopije prek sanacije glavnih prometnih žil v Eritreji – „Cestni projekt“ zagotavlja redno nadaljnje ukrepanje, vključno z več obiski na terenu skupaj z UNOPS, februarja 2020 pa tudi z vodjami misij EU. Izvajanje je skladno s standardi EU o projektnem in finančnem poslovodenju.

Komisija v odgovor na pomisleke Evropskega parlamenta glede ranljivih migrantov v žariščnih točkah poudarja, da redno prejema poročila o dejavnostih izvajalskih partnerjev na terenu, ki imajo koristi od financiranja EU. Sama Komisija spremlja tudi izvajanje ukrepov na terenu, ki so financirani s sredstvi EU, in se udeležuje tehničnih sestankov za spremljanje napredka izvajanja strategij, ki so bile dogovorjene z oblastmi. Projekti, ki jih EU financira v Grčiji, vključujejo dejavnosti ozaveščanja, identifikacijo in zagotavljanje storitev za zaščito ranljivih skupin, namestitev in pravno pomoč, zlasti ranljivim osebam, npr. žrtvam spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola ter mladoletnikom brez spremstva.

3.Merjenje smotrnosti programov EU za porabo sredstev

Proračun EU je predvsem proračun za naložbe. Znaša približno 1 % bruto nacionalnega dohodka EU in predstavlja približno 2 % vse javne porabe EU, namenjen pa je dopolnjevanju nacionalnih proračunov in izvajanju skupno dogovorjenih prednostnih nalog. V nasprotju z državnimi proračuni je proračun EU osredotočen predvsem na podporo strateškim naložbam v srednje- do dolgoročnem obdobju in uporabo učinka vzvoda za spodbujanje naložb iz drugih javnih in zasebnih virov.

Evropski parlament ugotavlja, da je merjenje doseganja prednostnih nalog, politik in programov Unije zahtevna naloga, vendar je učinkovito spremljanje smotrnosti bistveno za razumevanje položaja, ugotavljanje novih izzivov in sprejemanje popravnih ukrepov, kadar cilji niso doseženi ali kadar bi rezultati ene politike Unije lahko imeli nasproten učinek pri doseganju postavljenih ciljev druge politike. Komisija se strinja in ceni podporo Evropskega parlamenta in Sveta za nadaljnje izboljšanje okvirov uspešnosti in poročanja.

Proračun EU že ima napreden okvir za merjenje in poročanje o smotrnosti ter vrednotenje, ki ima jasne cilje in kazalnike. To je potrdila tudi OECD.

Komisija uporablja enoten sklop ciljev in kazalnikov za merjenje smotrnosti proračuna EU. Ti splošni in posebni cilji so skupaj s povezanimi kazalniki opredeljeni v pravnih podlagah programov. Celovito poročanje se je progresivno izboljševalo, da se bolj osredotočeno in strukturirano prikaže napredek pri doseganju ciljev programa. Te informacije v povezavi z drugimi viri kakovostne in količinske narave omogočajo spremljanje smotrnosti skozi čas. V poznejši fazi pa se lahko oceni, v kakšnem obsegu je program dosegel dogovorjene cilje, pri čemer se uporabijo letno spremljanje in informacije, pridobljene z vrednotenji programa. Ta kombinacija informacij kakovostne in količinske narave tudi omogoča, da se upošteva nov razvoj dogodkov, ko se zgodijo, kot je na primer odziv na izbruh COVID-19.

Komisija ostaja zavezana nenehnemu izboljševanju letnega poročanja. Da bi izostrila osredotočenost na napredek in doseganje ciljev, je opredelila sklop glavnih kazalnikov za letno poročanje, ki so bili vključeni v predloge za naslednji večletni finančni okvir. Vsi kazalniki, vzpostavljeni za finančne programe, so bili kritično pregledani v okviru pregleda porabe, na podlagi česar je Komisija pripravila predloge za prihodnji večletni finančni okvir. Skladno z zahtevami Evropskega parlamenta je to pripeljalo do predlogov za manjše število kakovostnejših kazalnikov smotrnosti programov. Okvir spremljanja in vrednotenja bo okrepljen tudi za prihodnje finančne programe.

Dobro delujoč proračun se mora biti sposoben odzvati na nepredvidene dogodke. Sedanji odziv na pandemijo COVID-19 je pokazal, da je dejansko mogoča hitra in prožna mobilizacija proračuna EU v okviru usklajenega evropskega odziva na krize, na primer prek naložbenih pobud v odziv na koronavirus, ponovne aktivacije instrumenta za nujno pomoč v Uniji (ESI) in razširitve področja uporabe Solidarnostnega sklada EU (EUSF). Na področju zunanjih ukrepov je bil proračun EU v okviru odziva iz svežnja Ekipe Evropa na COVID-19 hitro preusmerjen, da se zagotovi podpora, kjer je v partnerskih državah najbolj potrebna v podporo humanitarnim ukrepom ter zdravstvenim in socialno-ekonomskim potrebam. Komisija je 27. maja v okviru evropskega načrta za okrevanje predlagala okrepljen večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 skupaj z novim instrumentom za okrevanje – Next Generation EU –, da bi spodbudila financiranje in ga povečala v začetni fazi, kot del ambicioznega in celovitega načrta za evropsko okrevanje, ki temelji na solidarnosti in črpa navdih iz naših skupnih načel in vrednot. Ti predlogi podpirajo odpravo posledic krize in zagotavljajo okvir za dolgoročne naložbe v odpornost Unije ter zeleni in digitalni prehod. Okrepitev prožnosti proračuna EU ter naložbe v pripravljenost na krizo in odpornost bodo prednostna naloga za prihodnji finančni okvir.

4.Upoštevanje pravil

Komisija izvršuje proračun EU v kompleksnem okolju z zelo različnimi partnerji. V tem okviru namerava zagotoviti, da so sistemi finančnega poslovodenja in finančne transakcije skladni s pravnimi in pogodbenimi pravili. V ta namen izvaja nadzor in revizije za sredstva, ki jih neposredno upravlja. Izvajalski partnerji morajo vzpostaviti sisteme upravljanja in nadzora, Komisija pa bo ocenila, ali so ti sistemi zagotovljeni in ali delujejo.

Ta podrobna ocena „od spodaj navzgor“ Komisiji omogoča, da pravočasno ugotovi in obravnava pomanjkljivosti pri nadzoru in/ali podatkih. Komisija po potrebi odloči o finančnih popravkih in izterjavah. Posledica pomanjkljivosti so lahko napake, ki bi jih sicer preprečili. Komisija po ugotovitvi takih napak ustrezno ukrepa, da se popravijo. Goljufija, ki se razlikuje od drugih nepravilnosti, ker je po svoji naravi namerna, je ugotovljena le v zelo omejenem številu primerov. Komisija ima ničelno toleranco do goljufije in take primere skrbno spremlja.

Cilj Komisije je učinkovito zaščititi proračun EU na večletni podlagi ter zagotoviti, da je po zaključku programa in izvedbi celotnega nadzora preostalo tveganje ob zaključku manjše od 2 %. Nadzor mora biti temeljit, pa tudi stroškovno učinkovit, da se njegovi zastavljeni cilji izpolnijo na učinkovit način in po razumnih stroških.

Evropsko računsko sodišče pri izvajanju vloge zunanjega revizorja sledi drugačnemu pristopu – bolj „od zgoraj navzdol“ –, ki pri letnem ocenjevanju pravilnosti plačil kmetom, družbam, študentom in drugim temelji na statističnem vzorčenju. Vendar je ta pristop v zadnjih letih pripeljal do rezultatov, ki so blizu rezultatom Komisije.