Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 520/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Côtes de Bordeaux Saint-Macaire“

PDO-FR-A0707-AM03

Datum obvestila: 26. oktober 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2. Razmejeno območje parcel

V odstavku 2 oddelka IV poglavja 1 specifikacije proizvoda je za besedilom „3. maja 2017“ dodano besedilo „in 3. junija 2021“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Datum dajanja v promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ni povzročila spremembe enotnega dokumenta.

4. Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ni povzročila spremembe enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

2. Vrsta geografske označbe:

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Suha bela vina

KRATEK OPIS

Sorta vinske trte sémillon B ima pogosto nežen vonj belega cvetja in sadja, v ustih pa je bogata in sladka. Pogosto jo spremljajo sorte sauvignon B, sauvignon gris G in muscadelle B, ki dajejo vinu sadne note in svežino.

Najmanjši volumenski delež naravnega alkohola je 11 %

Delež fermentirnih sladkorjev je največ 4 g/l.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13,5 %.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,26 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

2. Polsladka bela vina

KRATEK OPIS

Sorta vinske trte sémillon B ima pogosto nežen vonj belega cvetja in sadja, v ustih pa je bogata in sladka. Pogosto jo spremljajo sorte sauvignon B, sauvignon gris G in muscadelle B, ki dajejo vinu sadne note in svežino.

Najmanjši volumenski delež naravnega alkohola je 13,5 %

Vsebnost fermentirnih sladkorjev je med 34 in 45 g/l.

Po obogatitvi z dosladkanjem ali z rektificiranim zgoščenim moštom volumenski delež skupnega alkohola ne sme presegati 15 %. Obogatitev z delnim zgoščevanjem mošta, namenjenega za proizvodnjo vina, se odobri, če se tako obogatena količina omeji na največ 10 %. To omogoča povečanje volumenskega deleža skupnega alkohola na 16 vol. %.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 16 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 300

3. Sladka bela vina, imenovana „liquoreux“

KRATEK OPIS

Sorta vinske trte sémillon B ima pogosto nežen vonj belega cvetja in sadja, v ustih pa je bogata in sladka. Pogosto jo spremljajo sorte sauvignon B, sauvignon gris G in muscadelle B, ki dajejo vinu sadne note in svežino. Sladka vina, imenovana „liquoreux“, imajo veliko aromatično kompleksnost, pri čemer prevladujejo note agrumov, medu in začimb.

Najmanjši volumenski delež naravnega alkohola je 16 %

Vsebnost fermentirnih sladkorjev je najmanj 45g/l.

Pri proizvodnji teh vin so prepovedani kakršni koli postopki obogatitve.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 25 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 400

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Pridelovalne prakse

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od dveh metrov in pol, razdalja med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjša od 0,85 metra.

Rez se izvede najpozneje 1. maja. Trsi se obrezujejo z največ desetimi očesi na trs, bodisi z rezjo na enojni, dvojni in mešani guyot bodisi s kratko rezjo (kordonska gojitvena oblika royat ali pahljačasta gojitvena oblika).

Sladka vina, imenovana „liquoreux“, se pridelujejo iz grozdja, ki se trga prezrelo (prisotnost plemenite plesni) in ročno s postopno trgatvijo.

2. Obogatitev

Posebni enološki postopek

Pri sladkih vinih, imenovanih „liquoreux“, so prepovedani vsi postopki obogatitve.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola pri suhih vinih ne presega 13,5 %.

Pri polsladkih vinih po obogatitvi z dosladkanjem ali z rektificiranim zgoščenim moštom volumenski delež skupnega alkohola ne sme presegati 15 %. Obogatitev z delnim zgoščevanjem mošta, namenjenega za proizvodnjo vina, se odobri, če se tako obogatena količina omeji na največ 10 %. To omogoča povečanje volumenskega deleža skupnega alkohola na 16 vol. %.

5.2. Največji donosi

1. Suha bela vina

60 hektolitrov na hektar

2. Polsladka bela vina

55 hektolitrov na hektar

3. Sladka bela vina, imenovana „liquoreux“

40 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 15. marca 2021 potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde: Caudrot, Le Pian-sur-Garonne, Saint-André-du-Bois, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Pierre-d’Aurillac in Sainte-Foy-la-Longue.

7. Glavne sorte vinske trte

muscadelle B

sauvignon B – sauvignon blanc

sauvignon gris G – fié gris

semillon B

8. Opis povezave

Geografsko območje leži v zgornjem toku na desnem bregu reke Garone, 40 km od Bordeauxa in v bližini Langona, ki leži na drugem bregu.

Ima zmerno podnebje, vplivi doline reke Garone pa blažijo nevarnost spomladanskih pozeb. Za geografsko območje je značilen zelo razgiban relief gričev, ki potekajo skoraj vzporedno z reko in so globoko prepredeni s pritoki reke Garone, ki so v pobočja iz molase in apnenca izdolbli široke doline.

Na geografskem območju so bile iz natančno razmejenega območja parcel za pridelavo grozdja izločeni parcele, ki ležijo na mlajših naplavinah, pa tudi zemljišča s slabim naravnim odvajanjem vode na hidromorfnih tleh, ali sprana kisla tla s psevdoglejem, ki jih najdemo na severnih pobočjih, poraslih z mešanimi gozdovi. Izločeni so tudi rečne doline, parcele, obdane z gozdom ali izpostavljene nevarnosti spomladanske pozebe, urbanizirana območja, gramoznice ali kamnolomi (apnenec, glina) ter stari gozdovi z visokimi drevesi in mešani gozdovi brez vinogradniške preteklosti.

Dobro izpostavljene parcele na južnih pobočjih na peščeno-ilovnatih tleh ali tleh, ki so se razvila na gramoznih plasteh „agenske molase“, ustvarjajo ugodne razmere za bele sorte vinske trte, zlasti sorto sémillon B, da se lahko izvirno izrazijo.

Ta razmejitev zahteva dobro gospodarjenje z rastlinami z uravnavanjem bujnosti in rodnosti s strogimi pravili rezi za omejitev proizvodnje na trs, zadostno gostoto zasaditve, urejanjem oblikovanja v špalir in višine listja ter natančno opredeljeno največjo obremenitvijo na trs. Vina „Côtes de Bordeaux Saint-Macaire“, za katera so značilni polsladek, zaokrožen ali aromatičen okus, morajo namreč biti pridobljena iz grozdja, potrganega ob polni zrelosti.

Nazadnje, uravnava se tudi donos po vrsti pridelanega proizvoda (suha, polsladka ali sladka („liquoreux“) bela vina, saj se donos z višanjem vsebnosti sladkorja v proizvodu zmanjšuje. Bela vina s fermentirnimi sladkorji zajemajo večino proizvodnje, medtem ko se suha bela vina proizvajajo v manjših količinah.

Sorta vinske trte sémillon B ima pogosto nežen vonj belega cvetja in sadja, v ustih pa je bogata in sladka. Pogosto jo spremljajo sorte sauvignon B, sauvignon gris G in muscadelle B, ki dajejo vinu sadne note in svežino.

Glede na stopnjo zrelosti grozdja se za vina uporabljata naslednja izraza:

— „suho“ za bela vina, katerih vsebnost fermentirnih sladkorjev je največ 4 grame na liter,

— „polsladko“ za bela vina, katerih vsebnost fermentirnih sladkorjev je med 34 in 45 gramov na liter.

Sladka vina, imenovana „liquoreux“, so pridelana iz prezrelega grozdja, ki se trga ročno s postopno trgatvijo. Vsebnost fermentirnih sladkorjev je najmanj 45 gramov na liter. Prepovedani so vsi postopki obogatitve. Obdobje zorenja vin, vsaj do 15. marca leta, ki sledi letu trgatve, je potrebno za njihovo staranje in razvoj kompleksnejših arom. Imajo veliko aromatično kompleksnost, pri čemer prevladujejo note agrumov, medu in začimb.

Znanje in izkušnje, razvito v skupnosti proizvajalcev, je prispevalo k priznanju kontrolirane označbe porekla „Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire“ za vina, pridelana v osrčju geografskega okolja, ki je posebno ugodno za zasaditev belih sort vinske trte. Kljub omejeni proizvodnji od devetdesetih let prejšnjega stoletja kot posledici razvoja proizvodnje rdečih vin majhna skupina proizvajalcev ohranja ta sloves in ugled vin „Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire“ zaradi svoje dinamičnosti in zgodovinske povezanosti s proizvodnjo belih vin in zlasti sladkih vin.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vin, po uradnem geografskem kodeksu z dne 15. marca 2021 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Gironde: Casseuil, Castelviel, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Morizès, Mourens, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Maixant, Saint-Pierre-de-Bat, Semens, Toulenne in Verdelais.

Označevanje: Neobvezne navedbe:

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Na vinih, katerih vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoza + fruktoza) je največ 4g/l, je naveden izraz „suho“.

Na vinih, katerih vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoza + fruktoza) je med 34 in 45 g/l, je navedene izraz „polsladko“.

Označevanje: Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux“ ali „Grand Vin de Bordeaux“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-234215e6-a777-434c-a2b2-450d9e9fb46f

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.