o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (v nadaljnjem besedilu: sklep k Prümski pogodbi), je bil sprejet, da bi se v pravni okvir Evropske unije vključila vsebina določb prejšnje Prümske pogodbe o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, predvsem pri zatiranju terorizma, čezmejne kriminalitete in nezakonite migracije, o kateri se je sedem evropskih držav dogovorilo 27. maja 2005. Istega dne je Svet sprejel tudi Sklep 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (v nadaljnjem besedilu: sklep o izvajanju sklepa k Prümski pogodbi), ki določa potrebne tehnične določbe za izvajanje Sklepa 2008/615/PNZ.

Sklep k Prümski pogodbi in sklep o izvajanju sklepa k Prümski pogodbi sta namenjena izboljšanju izmenjave informacij med organi, pristojnimi za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ter krepitvi čezmejnega policijskega in pravosodnega sodelovanja med državami članicami Unije. Sklep k Prümski pogodbi med drugim vsebuje določbe, v skladu s katerimi si države članice medsebojno odobrijo pravico dostopa do svojih avtomatiziranih zbirk podatkov o preiskavah DNK, avtomatiziranih sistemov daktiloskopske identifikacije in podatkov iz registrov vozil. Informacije, pridobljene s primerjavo podatkov, bodo dejansko omogočile nove pristope v preiskovalnih metodah ter tako bistveno pomagale organom kazenskega pregona in sodnim organom v državah članicah.

Svet je 30. novembra 2009 sprejel Okvirni sklep Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: sklep o forenzičnih dejavnostih). V njem so določene zahteve glede izmenjave podatkov o DNK in prstnih odtisih, da bi se zagotovilo, da organi, pristojni za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, priznajo rezultate laboratorijskih dejavnosti, ki jih opravijo akreditirani izvajalci forenzičnih dejavnosti v eni državi članici, za enako zanesljive kot rezultate laboratorijskih dejavnosti, ki jih opravijo izvajalci forenzičnih dejavnosti, akreditirani po standardu EN ISO/IEC 17025 v vseh drugih državah članicah.

Komisija je oktobra 2015 Svetu predložila priporočilo za sklep Sveta o odobritvi pogajanj za sklenitev sporazumov s Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, ter Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu Sveta 2008/616/PNZ, vključno s prilogo k priporočilu (pogajalske smernice).

Svet je 10. junija 2016 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ in Priloge k Sklepu Sveta 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti. Pogajanja z obema državama so se uspešno zaključila s parafiranjem Sporazuma 24. maja 2018. Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je Svet določil v svojih pogajalskih smernicah, doseženi in da je osnutek Sporazuma za Unijo sprejemljiv.

Cilj tega mednarodnega sporazuma med EU in Švicarsko konfederacijo je izboljšati in poenostaviti avtomatizirano izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic in pridruženih držav, da bi se spodbujalo mednarodno policijsko sodelovanje. Možnost, da imajo vse države članice dostop do nacionalnih zbirk podatkov Švicarske konfederacije o DNK, daktiloskopskih podatkov in podatkov iz registrov vozil ter obratno, je nedvomno bistvenega pomena za omogočanje in spodbujanje čezmejnega policijskega sodelovanja. Izboljšanja izmenjave informacij na področju kazenskega pregona za ohranjanje varnosti v Evropski uniji zaradi narave mednarodnega kriminala, ki ni omejen na meje EU, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije oziroma t. i. „švedska pobuda“ pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

Švedska pobuda je do določene mere povezana s sklepom k Prümski pogodbi, saj določa pravila, v skladu s katerimi si lahko organi kazenskega pregona držav članic in pridruženih držav učinkovito izmenjujejo obstoječe informacije in obveščevalne podatke za preiskovanje kaznivih dejanj ali operacije zbiranja obveščevalnih podatkov o kaznivih dejanjih. V skladu s členom 5(1) švedske pobude se lahko za informacije in obveščevalne podatke zaprosi za namene odkrivanja, preprečevanja ali preiskovanja kaznivega dejanja, kadar obstajajo dejanski razlogi za domnevo, da druga država članica razpolaga z ustreznimi informacijami in obveščevalnimi podatki. Avtomatizirana izmenjava informacij v skladu s sklepom k Prümski pogodbi je primerna za ugotavljanje takih dejanskih razlogov.

Poleg tega morajo države članice v skladu s členom 20(1) Uredbe (EU) št. 603/2013, preden zaprosijo za dostop do sistema Eurodac za namene kazenskega pregona, najprej preveriti zbirke podatkov o prstnih odtisih, ki so na voljo v skladu z nacionalnim pravom, in primerjati nabor podatkov o prstnih odtisih s podatki iz zbirk podatkov za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic v skladu s sklepom k Prümski pogodbi. Države članice, ki ne izpolnjujejo obveznih predpogojev za izvedbo preverjanja v skladu s prümskimi pravili, ne morejo zaprositi za dostop do sistema Eurodac za namene kazenskega pregona.

Svet je 14. decembra 2015 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja o sporazumih med Unijo na eni strani ter Kraljevino Dansko, Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajnom na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v postopku za primerjavo in posredovanje podatkov za namene kazenskega pregona iz poglavja VI Uredbe (EU) št. 603/2013.

Mednarodni sporazum med Unijo ter Islandijo in Norveško o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, je bil sklenjen 26. julija 2010.

V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ti državi članici podata uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi tega predloga sklepa Sveta, v treh mesecih po njegovem sprejetju s strani Komisije.

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.