V zadnjih mesecih leta 2020 se je zdelo, da CRP ne bo poravnal vseh svojih obveznosti in unovčil vseh svojih sredstev do 31. decembra 2020.

V skladu s členom 2(1) Sklepa št. 3/2016 bi morala pred koncem faze zapiranja, tj. 31. decembra 2016, Evropska komisija skleniti pogodbo z upraviteljem za zagotovitev izvajanja pasivne faze od 1. januarja 2017 za štiriletno obdobje oziroma dokler CRP ne poravna vseh svojih obveznosti in unovči vseh svojih sredstev, kar se zgodi prej. Komisija je nato 21. decembra 2016 z upraviteljem podpisala pogodbo o opravljanju storitev za začetno obdobje izvajanja štirih let.

Pasivna faza, ki jo vodi upravitelj, med drugim vključuje upravne naloge, vodenje arhivov CRP, izpolnjevanje vseh upravnih formalnosti ali upravljanje preostalih pravdnih postopkov, ki jih ni bilo mogoče razrešiti v fazi zapiranja. Pasivna faza se je začela na dan po koncu faze zapiranja, tj. 1. januarja 2017. V skladu z uvodnimi izjavami Sklepa št. 3/2016 je bil cilj Odbora veleposlanikov AKP-EU, da bi se pasivna faza zaključila po štirih letih ali ko CRP poravna vse svoje obveznosti in unovči vsa svoja sredstva, kar se zgodi prej.

Sklep št. 3/2016 je uvedel potrebne spremembe v Prilogo III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU in od 1. januarja 2017 predstavlja nov pravni okvir CRP (člen 3(1) Sklepa št. 3/2016).

Odbor veleposlanikov AKP-EU je s Sklepom št. 4/2014 pooblastil izvršilni odbor CRP, naj sprejme vse ustrezne ukrepe za pripravo zaprtja CRP. Nato je izvršilni odbor CRP podpisal pogodbo z upraviteljem za obdobje do 31. decembra 2016.

Svet ministrov AKP-EU se je na 39. zasedanju v Nairobiju 19. in 20. junija 2014 v skupni izjavi dogovoril, da bo v skladu s predpisi začel postopek zapiranja Centra za razvoj podjetništva (v nadaljnjem besedilu: CRP), ki je skupni tehnični organ iz Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, ustanovljen s Prilogo III. V tej skupni izjavi je Svet ministrov v skladu s členom 15(4) Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja prenesel pooblastila na Odbor veleposlanikov AKP-EU, da se sprejmejo potrebni sklepi, „vključno z ustreznimi spremembami Priloge III k Sporazumu iz Cotonouja“.

Odbor veleposlanikov se v skladu s členom 1 svojega poslovnika redno sestaja, zlasti z namenom priprave sestankov Sveta ministrov in, kadar koli je potrebno, na zahtevo ene od pogodbenic. Člen 5 poslovnika Odbora veleposlanikov določa tudi pisni postopek.

Odbor veleposlanikov pomaga Svetu ministrov pri izpolnjevanju njegovih nalog in izvaja mandat, ki mu ga podeli Svet (člen 16(2) Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja). V zvezi s tem lahko Svet ministrov prenese pooblastila na Odbor veleposlanikov (člen 15(4) Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja). Spremlja tudi izvajanje Sporazuma in napredek pri doseganju njegovih ciljev.

Odbor veleposlanikov je bil ustanovljen v skladu s členom 16 Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja. Sestavljen je iz enega stalnega predstavnika vsake države članice EU in predstavnika Komisije na eni strani ter iz vodij misij vseh držav AKP v EU na drugi strani.

Uporaba določb Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja je bila 4. decembra 2020 drugič podaljšana s Sklepom Odbora veleposlanikov AKP-EU o prehodnih ukrepih do 30. novembra 2021 ali do začetka veljavnosti novega sporazuma ali do začasne uporabe novega sporazuma med Unijo in državami AKP, kar koli nastopi prej.

Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja od leta 2000 zagotavlja okvir za odnose EU z 79 državami AKP. Sporazum je bil sklenjen za obdobje 20 let, od 1. marca 2000 do 29. februarja 2020. V letih 2005 in 2010 je bil revidiran.

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki naj se v imenu Unije zastopa v Odboru veleposlanikov AKP-EU v zvezi s predvidenim sprejetjem sklepa o spremembi Sklepa št. 3/2016 Odbora veleposlanikov AKP-EU, da bi lahko upravitelj zagotovil izvajanje pasivne faze Centra za razvoj podjetništva (CRP), dokler CRP ne poravna vseh svojih obveznosti in unovči vseh svojih sredstev.

Zato mora Odbor veleposlanikov AKP-EU sprejeti spremembo člena 2(1) Sklepa št. 3/2016, da bi lahko upravitelj zagotovil izvajanje pasivne faze CRP, dokler CRP ne poravna vseh svojih obveznosti in unovči vseh svojih sredstev. To bo zagotovilo ustrezno dokončanje izvajanja pasivne faze pod vodstvom upravitelja. Člani Odbora veleposlanikov Organizacije držav AKP so januarja 2021 sporočili, da se strinjajo s tako spremembo.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Komisija predlaga, naj se Unija strinja s predvideno spremembo člena 2(1) Sklepa št. 3/2016. Predlagano stališče Unije se zastopa na zasedanju Odbora veleposlanikov AKP-EU ali v pisnem postopku, kakor je ustrezno.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga

4.1.1.Načela

Člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) ureja sklepe o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“.

Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje tudi akte, ki imajo pravni učinek zaradi pravil mednarodnega prava, ki veljajo za zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, a lahko „odločilno vpliva[jo] na vsebino ureditve, ki jo [sprejme] zakonodajalec Unije“.

4.1.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Odbor veleposlanikov AKP-EU je organ, ustanovljen s sporazumom, in sicer Sporazumom o partnerstvu iz Cotonouja.

Akt, k sprejetju katerega se poziva Odbor veleposlanikov AKP-EU, je akt s pravnim učinkom. Predvideni akt bo zavezujoč po mednarodnem pravu v skladu s členoma 15 in 16 Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja. V skladu s členom 15(3) Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja lahko Svet ministrov sprejema odločitve, ki so zavezujoče za pogodbenice Sporazuma, v skladu s členom 15(4) Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja pa lahko prenese pooblastila na Odbor veleposlanikov. Odbor veleposlanikov je ustanovljen v skladu s členom 16 Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja. V skladu s členom 16(2) Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja lahko Odbor veleposlanikov sprejema ali spreminja odločitve, ki so zavezujoče za pogodbenice, v okviru mandata, ki mu ga podeli Svet ministrov.

Evropska unija je skupaj z državami članicami pogodbenica Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, zato bo predvideni sklep Odbora veleposlanikov zanjo zavezujoč.

Predvideni akt ne dopolnjuje ali spreminja institucionalnega okvira Sporazuma.

Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

4.2.Materialna pravna podlaga

4.2.1.Načela

Materialna pravna podlaga za sklep po členu 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega naj bi se v imenu Unije zastopalo stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep po členu 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

4.2.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Materialna pravna podlaga za sklep Sveta bi morala biti ista kot za sprejetje Sklepa Sveta (EU) 2016/1098 z dne 4. julija 2016 o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Odbora veleposlanikov AKP-EU o reviziji Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU, tj. člen 209(2) PDEU.

4.3.Zaključek