SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 18. marca 2011  
o preprečevanju zamud pri pla čilih 
(CON/2011/25) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 21. febr uarja 2011 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance (v nadaljnjem besedilu: ministrst vo) za mnenje o predlogu zakona o prepre čevanju zamud pri 
plačilih (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter tretje alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija  1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko gl ede osnutkov pravnih predpisov1, saj se predlog zakona nanaša na 
Banko Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske ce ntralne banke je to mnenje 
sprejel Svet ECB. 
 1.  Namen predloga zakona 
1.1 Kot izhaja iz zahteve za posvetovanj e, predlog zakona v splošnem sledi dolo čbam, ki jih vsebuje 
predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti zamudam pri pla čilih v trgovinskih 
poslih (prenovitev) (v nadaljnjem besedilu: predlog direktive), ki  naj bi nadomestila Direktivo 
2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dn e 29. junija 2000 o boju proti zamudam pri 
plačilih v trgovinskih poslih
2. ECB ugotavlja, da je bil predlog direktive sprejet kot Direktiva 
2011/7/ES z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri pla čilih v trgovinskih poslih 
(prenovitev)3 in objavljen 23. februarja 2011. Glede na navedeno ECB ne izdaja  mnenja o prenosu 
Direktive 2011/7/ES4; namesto tega, izhajajo č iz zahteve ministrstva, omejuje svoja stališ ča na 
učinke, ki jih ima predlog zakona na Banko Slovenije. 
1.2 Predlog zakona ureja ukrepe za prepre čevanje zamude s pla čili v okviru vladnih prizadevanj za 
izboljšanje gospodarskih in poslovnih pogojev za ma la in srednje velika podjetja. Opredeljuje 
trenutek nastopa zamude s pla čilom in posledice zamude s pla čilom pri pogodbah, sklenjenih med 
gospodarskimi subjekti ali med gos podarskimi subjekti in javnimi organi, pri katerih mora ena 
stranka dobaviti blago ali izvesti storitev, druga pa izpolniti dena rno obveznost. Predlog zakona se 
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42. 
2  UL L 200, 8.8.2000, str. 35. 
3  UL L 48, 23.2.2011, str. 1. 
4  Glej člen 1(2) Odlo čbe 98/415/ES. 
2 ne uporablja, če je bil nad dolžnikom za čet postopek zaradi insolventnosti v skladu z zakonom, ki 
ureja postopke zaradi insolventnosti5.  
 2. Dolžnost posvetovanja z ECB 2.1 ECB ugotavlja, da je Državni zbor Republike Slovenije sprejel predlog zakona 4. marca 2011, 
enajst dni po tem, ko je ECB prejela zahtevo za posvetovanje, in ne da bi bila o tem predhodno obveščena. Ministrstvo je zaprosilo, da se mnenje izda čim prej, ni pa dolo čilo konkretnega roka 
niti navedlo razlogov izjemne nujnosti, ki bi upravi čili postavitev kratkega roka.  
2.2  ECB ponovno poudarja svoje stališ če, ki je bilo ministrstvu že ve čkrat sporo čeno
6, da tudi posebej 
nujni primeri ne odpravljajo dolžnosti nacionalnih organov po členih 127(4) in 282(5) Pogodbe, da 
se posvetujejo z ECB o osnutkih nacionalnih pravnih predpisov na podro čjih v njeni pristojnosti in 
zagotovijo dovolj časa za upoštevanje njenih pogledov, v skladu z Odlo čbo 98/415/ES.  
2.3  V skladu s členom 3(1) in (2) Odlo čbe 98/415/ES lahko organi, ki se posvetujejo, Evropski 
centralni banki, kadar je to potrebno, omejijo rok za  predložitev mnenja, vendar ne na manj kot en 
mesec od dneva, ko je predsednik ECB prejel obves tilo o tem. Zaradi izjemne nujnosti se rok lahko 
skrajša. V tem primeru mora organ, ki se posvetuje, obrazložiti nujnost. Če bi bilo predmetno 
posvetovanje posebno nujen primer, ki ne bi dopuš čal običajnega obdobja za posvetovanje, bi 
moralo ministrstvo navesti to nujnost v zahtevi za posvetovanje in zahtevati izdajo mnenja ECB v 
roku, ki je krajši od tistega, ki ga dolo ča Odločba 98/415/ES. V odsotnosti izrecno dolo čenega roka 
za predložitev mnenja, a ob upoštevanju zahteve ministrstva za čimprejšnjo izdajo mnenja, je ECB 
sklenila uporabiti enomese čni minimalni rok, dolo čen v členu 3(1) Odlo čbe 98/415/ES. 
2.4  Drugi stavek člena 4 Odlo čbe 98/415/ES dolo ča, da mora do posvetovanja z ECB priti v ustrezni 
fazi, kar omogo ča organu, ki je dal pobudo za osnutek pr avnega predpisa, da še pred sprejemom 
odločitve o njegovi vsebini upošteva mnenje ECB. Po svetovanje je torej treba opraviti na takšni 
točki v zakonodajnem postopku, ki zagotavlja ECB dovolj časa za preu čitev osnutka pravnega 
predpisa, hkrati pa pristojnim nacionalnim organom omogo ča, da upoštevajo mnenje ECB, preden 
se predpis sprejme. Poleg tega iz člena 3(4) Odlo čbe 98/415/ES izhaja, da morajo države članice po 
tem, ko vložijo zahtevo za posvetovanje z ECB, za časno ustaviti postopek sprejemanja osnutka 
pravnega predpisa, dokler jim ECB ne pred loži mnenja oziroma do poteka roka, dolo čenega za 
predložitev mnenja ECB v skladu z Odlo čbo 98/415/ES7. 
2.5  V zvezi s predmetnim posvetovanjem ministrs tvo ni spoštovalo svoje dolžnosti posvetovanja z 
ECB. Pripombe ECB glede dolo čb, o katerih je bila zaprošena, da svetuje, ne odpravljajo kršitve 
obveznosti posvetovanja. ECB bi cenila, če bi ministrstvo v prihodnj e namenilo ustrezno pozornost 
spoštovanju svoje dolžnosti posvetovanja z ECB, ki jo ima na podlagi Pogodbe. 
                                                 
5  Glej 1. člen predloga zakona. 
6  Glej odstavek 2.2 Mnenja CON/2010/ 55, odstavek 2.4 Mnenja CON/2008/76 in odstavek 2.1 Mnenja CON/2008/92.  
7  Glej naslov IV, oddelek 1 v Priro čniku za posvetovanje nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov 
pravnih predpisov, dostopnem na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.  
3  
3. Neodvisnost Banke Slovenije 
Uporaba predloga zakona za pogodbena razmerja Banke Slovenije 
3.1 Po razumevanju ECB se predlog zakona uporablja za Banko Slovenije (ki je zajeta z opredelitvijo 
»javnih organov«), kar zadeva njen a pogodbena razmerja zlasti na podro čju upravljanja. Vendar pa 
četrti odstavek 2. člena predloga zakona pojasnjuje, da se predlog zakona ne uporablja za Banko 
Slovenije, ko deluje v okviru izklju čnih pristojnosti v skladu z za konom, ki ureja Banko Slovenije, 
ali z drugimi zakoni ali predpisi Evropske unije, ki dolo čajo izklju čne pristojnosti Banke Slovenije. 
ECB pozdravlja to dolo čbo, ki zagotavlja, da predlog zakona  ne posega v naloge Evropskega 
sistema centralnih bank (ESCB) in Eurosistema, ki jih izvaja Banka Slovenije v skladu s Pogodbo 
in Statutom Evropskega sistema centralnih bank  in Evropske centralne banke, zlasti izvajanje 
denarne politike Unije. Zaradi jasnosti bi  lahko predlog zakona še izboljšali, če bi se nanašal 
natančno na pristojnosti Banke Slovenije kot dela ESCB in Eurosistema. 
Nadzor nad izvajanjem predloga zakona 
3.2 V skladu s 23. členom predloga zakona inšpektorati in drugi  organi v skladu s svojimi pristojnostmi 
nadzirajo izvajanje predloga za kona in ugotavljajo s tem povezane kršitve. Na podlagi tretjega 
odstavka 24. člena predloga zakona ima vsak  nadzorni organ iz prejšnje ga stavka pristojnost izdati 
odločbo o prekršku glede ugotovljene kršitv e po predlogu zakona na tistem podro čju, ki ga 
nadzoruje. 
3.3 V skladu s predlogom zakona bo tudi Banka Slovenije predmet nadzora po dolo čbah, navedenih v 
odstavku 3.2. Da bi popolnoma spoštovali centralnoban čno neodvisnost, bi bilo treba jasno 
določiti, da mora kakršen koli nadzor nad tem, a li se Banka Slovenije ra vna po predlogu zakona, 
upoštevati njen status neodvisne centralne banke, kot je zajam čen po Pogodbi.  
3.4 Dolo čbi, navedeni v odstavku 3.2, ne urejata z zadostno jasnostjo vloge Banke Slovenije. Če je 
predvideno, da se naloge Banke Slove nije v okviru izvajanja funkcije ban čnega nadzornika 
razširijo tudi na nadzor nad izvajanj em predloga zakona in v tej zvezi odlo čanje o kršitvah, ki jih 
storijo banke, hranilnice in druge osebe pod njenim  nadzorom v skladu z zakonom, bi moralo biti 
to izrecno dolo čeno. 
3.5 Če se s predlogom zakona Banki Slovenije deja nsko dodeljuje nova na loga, obravnavana v 
odstavku 3.4, bo morala Banka Slovenije za izva janje te naloge nameniti dodatne kadrovske in 
finančne vire. S tem v zvezi je ECB vedno poudarjala, da »[d]ržave članice ne smejo spraviti svojih 
[nacionalnih centralnih bank] v položaj , v katerem imajo nezadostna finan čna sredstva za 
opravljanje nalog, povezanih z ESCB ali Eurosistemom, kjer je to ustrezno«8. ECB je vedno 
dosledno izražala svojo skrb za to, da je treba nacionalnim centralnim bankam ob dodelitvi dodatnih nalog zagotoviti za dostne kadrovske in finan čne vire, tako glede koli čine kot glede 
kakovosti, da bodo lahko opravljale vse svoje naloge  in zlasti da njihova sposobnost opravljati 
                                                 
8  Glej npr. Konvergen čno poročilo ECB iz maja 2010, str. 21, dostopno  na spletni strani ECB na naslovu 
www.ecb.europa.eu. 
4 naloge, povezane z ESCB ali Eurosistemom, ne bo prizadeta9. V skladu z navedenim ECB 
pričakuje, da bo Banka Slovenije im ela zadostne kadrovske in finan čne vire za kakršne koli nove 
naloge, tako da bo njena sposobnost opravlja ti naloge, povezane z Eurosistemom, ostala 
neprizadeta. 
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 18. marca 2011 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
9  V okviru posvetovanj slovenskih organov gl ej npr. odstavek 2.3 Mnenja CON/2007/38.