POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu („Sklep k Prümski pogodbi“) /* COM/2012/0732 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu („Sklep k Prümski pogodbi“) 1. Uvod Namen tega poročila je oceniti stanje več kot štiri leta po sprejetju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ in več kot eno leto po roku za začetek njegovega popolnega izvajanja, tj. 26. avgustu 2011. Prvotno je bil namen tega poročila poleg ocene izvajanja tudi razmislek o priporočilih za nadaljnji razvoj instrumenta (glej člen 36(4)). Ker pa je prišlo do znatnega zaostanka pri izvajanju, se je Komisija odločila, da pred začetkom popolnega izvajanja ne bo obravnavala nadaljnjega razvoja. S tem želi Komisija preprečiti dodatno oviranje prizadevanj za izvajanje in omogočiti hitro izvajanje v stabilnem pravnem okolju. Kljub temu stanje izvajanja ni zadovoljivo, zato Komisija poziva države članice, naj storijo vse za popolno izvajanje Sklepa. Čeprav so izkušnje operativnih[1] držav članic dokazale dodano vrednost instrumenta, se je pojavilo nekaj težav. Zato so v tem poročilu, čeprav se osredotoča na izvajanje, obravnavane tudi glavne težave pri delovanju instrumenta. Za pripravo tega poročila je Komisija razposlala vprašalnik („vprašalnik o prümskem sistemu“), na katerega je odgovorilo 25 držav članic (vse razen MT in PT). Podatki izvirajo tudi iz: · skupnega vprašalnika o prümskem sistemu (po roku) poljskega predsedstva Sveta in skupine MCT (Mobile Competence Team)[2] (dokument CM 4285/11); · polletnega poročila o izvajanju Sklepa k Prümski pogodbi (dokument 17761/11); · razprav v skupini DAPIX[3] in podskupinah za izvajanje Sklepa k Prümski pogodbi; · razprav o razvoju evropskega modela za izmenjavo informacij (EIXM); · stikov in sestankov z vodilnimi strokovnjaki za izmenjavo podatkov o DNK, podatkov o prstnih odtisih in podatkov iz registrov vozil, s skupino MCT in službo za pomoč pri delovanju prümskega sistema[4]. 2. Instrument Konvencijo o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, imenovano tudi „Prümska pogodba“, je sprejelo sedem evropskih držav 27. maja 2005. Pozneje so h Konvenciji pristopile še druge države (BG, RO, SI, FI, HU, EE, SK). Dne 23. junija 2008 so bili s sprejetjem Sklepa Sveta 2008/615/PNZ[5] v pravo EU preneseni pomembni deli Konvencije. Hkrati je Svet sprejel Sklep 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ[6] (skupaj sta oba sklepa znana kot „sklepa k Prümski pogodbi“). Islandija in Norveška sta se povezali s sklepoma k Prümski pogodbi novembra 2009, ko sta podpisali sporazum o uporabi nekaterih določb sklepov Sveta. Elementi Sklepa k Prümski pogodbi Sklep k Prümski pogodbi sestavljajo štirje elementi: (a) Avtomatizirano iskanje podatkov Določbe za avtomatizirano iskanje in primerjavo podatkov iz nacionalnih podatkovnih zbirk na področju DNK, daktiloskopskih podatkov (prstni odtisi) in podatkov iz registrov vozil so večinoma v poglavju 2. Ta del ni samo daljnosežen korak na področju izmenjave informacij o kazenskem pregonu, temveč tudi najzahtevnejši za izvajanje. (b) Izmenjava informacij za preprečevanje kaznivih dejanj Poglavji 3 in 4 vsebujeta določbe glede preprečevanja kaznivih dejanj v okviru pomembnih dogodkov s čezmejno razsežnostjo in glede možnih terorističnih kaznivih dejanj. (c) Policijsko sodelovanje Poglavje 5 določa poglobitev čezmejnega policijskega sodelovanja, vključno z možnostjo izvajanja izvršilnih pooblastil na ozemlju druge države članice. (d) Varstvo podatkov Poglavje 6 vsebuje obsežna posebna pravila o varstvu podatkov za izvajanje Sklepa. Izraz „operativen“ v tem poročilu pomeni, da je Svet sprejel sklep, ki omogoča državi članici izmenjavo določene vrste podatkov, in se nanaša samo na začetno zmožnost za avtomatizirano izmenjavo podatkov. Preden lahko Svet sprejme ta sklep, morajo državo članico oceniti strokovnjaki drugih držav članic[7]. 3. Stanje izvajanja Podatki o DNK Poleg 18 držav članic (na dan 31. oktobra 2012), navedenih v prilogi, jih je še dodatnih pet navedlo, da so dosegle znaten napredek pri zahtevanih korakih za avtomatizirano izmenjavo podatkov o DNK in bodo verjetno postale operativne v začetku leta 2013. Čeprav je bilo stanje na tem področju zaskrbljujoče ob uradnem roku za začetek izvajanja avgusta 2011, se je od takrat zelo izboljšalo. Kljub temu pa morajo štiri države članice (EL, IE, IT, UK) znatno okrepiti svoja prizadevanja. Prstni odtisi Največ držav članic resno zaostaja na področju podatkov o prstnih odtisih. Na dan 31. oktobra 2012 je bilo samo 14 držav članic pripravljenih, da so lahko druge države članice iskale podatke v njihovih sistemih za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov (AFIS). Drugih sedem držav naj bi po pričakovanjih končalo tehnično izvajanje in bilo pripravljenih za ocenjevanje v začetku leta 2013. Na podlagi informacij, ki so na voljo Komisiji, za šest držav članic (EL, IE, IT, PL, PT, UK) še vedno ni jasno, kdaj bodo postale operativne. Podatki iz registrov vozil Na dan 31. oktobra 2012 je bilo na področju podatkov iz registrov vozil operativnih samo 13 držav članic. Pri številnih dodatnih državah članicah pa je mogoče pričakovati hiter napredek. Še druge štiri države so bile pozitivno ocenjene ali so pripravljene za oceno Sveta, pri sedmih pa je mogoče opaziti resna prizadevanja. Samo tri države članice (EL, PT, UK) še niso opravile omembe vrednih dejavnosti ali pa se soočajo s trajnimi težavami. Na splošno je stanje na področju podatkov iz registrov vozil obetavno, saj je vzpostavitev povezave z drugimi operativnimi partnerji, ko država članica postane operativna, na tem področju s tehničnega vidika najlažje izvedljiva. Izvajanje poglavij 3, 4 in 5 Vse države članice razen ene so določile nacionalne kontaktne točke, kot določata poglavji 3 in 4 (člena 15 in 16). Zato se lahko predpostavlja, da funkcionalno izvajajo ti poglavji. V zvezi s poglavjem 5 je pet držav članic na vprašalnik o prümskem sistemu odgovorilo, da zakonske ali upravne določbe še niso veljale[8]. Izvajanje teh poglavij je v primerjavi z določbami o avtomatizirani izmenjavi podatkov znatno napredovalo, saj ni treba namestiti drage tehnične opreme, ki zahteva veliko časa. Glede na to, da je rok za ta poglavja že potekel 26. avgusta 2009, bi morale države članice, ki tega še niso storile, čim prej vzpostaviti nacionalne zahteve ter obvestiti Generalni sekretariat Sveta in Komisijo. Določbe o varstvu podatkov Izmenjava podatkov na podlagi Sklepa k Prümski pogodbi se lahko izvaja samo, če so bile v nacionalno zakonodajo prenesene vse določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6. To v okviru postopka ocenjevanja na podlagi vprašalnika preverijo strokovnjaki iz drugih držav članic[9]. Svet s sklepom, ki omogoča državi članici izmenjavo osebnih podatkov, potrjuje, da ta država članica izpolnjuje zahteve vseh zahtevanih določb o varstvu podatkov. Na dan 31. oktobra 2012 naslednje države članice še niso odgovorile na ta vprašalnik: DK, EL, IE, IT. Hkrati samo IT in EL še nista izpolnili zahteve[10] za določitev neodvisnega organa za varstvo podatkov, odgovornega za izmenjavo podatkov s prümskim sistemom. 4. Razlogi za zamude pri izvajanju 4.1. Tehnične težave Poljsko predsedstvo je zbralo izčrpne podatke o razlogih za zamude pri izvajanju v letu 2011. Rezultati so bili objavljeni v polletnem poročilu predsedstva z dne 28. novembra 2011. Če povzamemo, so bili glavni razlogi za zamude tehnični, do njih pa je prišlo zaradi pomanjkanja človeških virov in finančnih sredstev v državah članicah. Čeprav je medtem več držav članic uspelo odpraviti te težave, se lahko predpostavlja, da se narava težave od leta 2011 ni temeljito spremenila. To predpostavko so potrdile razprave v podskupinah DAPIX in dvostranski stiki med Komisijo ter nacionalnimi in vodilnimi strokovnjaki. 4.2. Financiranje Po podatkih polletnega poročila je bilo financiranje resna težava pri izvajanju v desetih neoperativnih državah članicah. Šest od teh držav je odtlej predložilo vloge za financiranje EU v okviru programa „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“ (ISEC). Hkrati nekaj držav članic, vključno s tistimi, ki se soočajo z zamudo pri izvajanju, še vedno ni zaprosilo za finančno podporo. Število vlog v okviru programa ISEC, povezanih z izvajanjem Sklepa k Prümski pogodbi, je doseglo novo največjo vrednost leta 2011 s sklenjenimi pogodbami za devet projektov, na dan 30. septembra 2012 pa jih je bilo še dodatnih šest v postopku ocenjevanja. Financiranje EU za projekte v okviru programa ISEC, povezane z izvajanjem Sklepa k Prümski pogodbi, je do avgusta 2012 skupaj znašalo 6,2 milijona EUR, še dodatnih 5,7 milijona EUR pa je bilo zagotovljenih za ukrepe, ki so že bili odobreni, vendar še ne izvedeni. Tekoče vloge iz konca leta 2011 predstavljajo dodatnih potencialnih 4,9 milijona EUR. Komisija bo v letu 2013 v okviru programa ISEC nadaljevala zagotavljanje financiranja EU za izvajanje. 4.3. Sklepna ugotovitev Izvajanje sklepov k Prümski pogodbi prinaša številne upravne, tehnične in finančne izzive. Hkrati obstaja več možnosti za podporo, če je potrebna: poleg financiranja EU lahko pomoč in nasvete zagotovijo skupina MCT, služba za pomoč pri delovanju prümskega sistema pri Europolu in nenazadnje tudi številne operativne države članice, ki imajo sedaj veliko izkušenj z izvajanjem prümskega instrumenta. Če upoštevamo navedene tehnične težave in omejena sredstva, je presenetljivo, da se neoperativne države članice obotavljajo pri iskanju podpore od skupine MCT. Glede na različne možnosti za pridobitev podpore in dejstvo, da je od sprejetja sklepov k Prümski pogodbi preteklo že veliko časa, je neizvajanje težko upravičiti. Zdi se, da manjkata predvsem politična volja in ustrezna določitev prednostnih nalog za premagovanje ovir na nacionalni ravni. Sklep k Prümski pogodbi je bil sprejet v okviru nekdanjega tretjega stebra, zato običajna pravila za nadzor nacionalnega izvajanja ne veljajo v prehodnem obdobju. Komisija pa bo od decembra 2014 naprej imela možnost uporabe postopkov za ugotavljanje kršitev[11]. 5. Uporaba instrumenta 5.1 Avtomatizirana izmenjava informacij v skladu s poglavjem 2 Sklep k Prümski pogodbi postaja rutinsko orodje za preiskovanje kaznivih dejanj z morebitno čezmejno razsežnostjo za vse večjo skupino držav članic. Dve leti po tem, ko je Komisija z nacionalnimi strokovnjaki in strokovnjaki EU opravila pregled stanja na področju izmenjave informacij v praksi in se je pokazalo, da pri večini držav članic obstaja precej pozitiven odnos do Sklepa k Prümski pogodbi, so to potrdili tudi odgovori na vprašalnik o prümskem sistemu. Ta ugotovitev pa se ne ujema vedno s tempom ukrepov za izvajanje instrumenta, sprejetih v nekaterih državah članicah. Glede na vprašalnik več kot polovica pristojnih organov v državah članicah vidi na področju izmenjave podatkov iz registrov vozil in podatkov o DNK ogromno dodano vrednost za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Na področju prstnih odtisov približno 40 % anketirancev meni, da je instrument zelo uporaben, več kot 50 % pa jih meni, da predstavlja vsaj nekaj dodane vrednosti. Skoraj vsi anketiranci, ki so odgovorili na vprašanje o postopkovni učinkovitosti mehanizmov za podatke iz registrov vozil, menijo, da je ta zelo dobra ali dobra. Odgovori glede podatkov o DNK in prstnih odtisih niso bili tako enotni: približno 30 % anketirancev (glej točko 5.2.2) meni, da je učinkovitost za obe kategoriji samo sprejemljiva ali celo nezadostna. Statistični podatki V veliko državah članicah organ, ki evidentira ujemanja s prümskim sistemom, ni isti kot organ, ki uporablja podatke za preiskave. Vrednost določene informacije, pridobljene z izmenjavo podatkov s prümskim sistemom, pogosto lahko oceni šele tretji organ, kot je na primer tožilstvo. Za izčrpno oceno pa so ključnega pomena ustrezni statistični podatki. Brez takih podatkov je skoraj nemogoče oceniti dejanski učinek sklepov k Prümski pogodbi. V delovni skupini DAPIX so potekale razprave o različnih možnostih za statistične modele. Zaradi zgoraj navedenih upravnih težav je večina držav članic izbrala model, ki se osredotoča na število ujemanj med podatkovnimi nizi. Čeprav je to smiselna začasna rešitev, bodo v prihodnje potrebna dodatna prizadevanja za boljše upoštevanje teh ujemanj v preiskavah. Leto 2011 je prvo leto, za katero so bili zbrani primerljivi statistični podatki. Zbrani podatki so pokazali, da je še vedno treba izboljšati točnost statističnih podatkov za vse tri vrste podatkov. Kljub temu pa so rezultati, ki temeljijo na trenutno razpoložljivih podatkih, obetavni in kažejo, da operativni organi že obsežno uporabljajo prümski sistem[12]: · skupno število preverjenih ujemanj za prstne odtise v letu 2011: 2 553 · skupno število ujemanj DNK v letu 2011 v skladu s trenutnim modelom: 20 719 · skupno število zahtev za podatke iz registrov vozil v letu 2011, za katere so bile najdene informacije: 260 253[13] Posamezni primeri, v katerih so bila izvedena avtomatizirana iskanja podatkov o DNK ali prstnih odtisih, vsekakor ne morejo zamenjati točnih številk, vseeno pa omogočajo vpogled v to, pri katerih vrstah preiskav lahko prümski sistem znatno prispeva k uspehu. Naslednji primer iz Nemčije ponazarja uporabnost prümskega sistema v čezmejnem okviru: Pozno poleti leta 2011 je bil v severozahodnem nemškem mestu najden moški, zaboden do smrti. Policijski strokovnjaki so na prizorišču zločina na vratnem okvirju v stanovanju, v katerem je bil najden moški, našli prstni odtis. Čeprav ni bilo nobene očitne povezave z drugo državo, je bil pri avtomatiziranem iskanju v prümskem sistemu najden zadetek v podatkovni zbirki bolgarskega sistema za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov. Nadaljnje informacije, za katere je bila Bolgarija zaprošena naslednji dan, so bile poslane v treh urah in nato takoj vnesene v schengenski informacijski sistem. Že naslednji dan je bil zadevni posameznik prijet v Avstriji. 5.2 Možnosti za izboljšave Čeprav so preiskovalci na splošno odobravali sistem, so se v prvih dneh uporabe pojavile številne težave. V tem oddelku so opisane najpomembnejše težave. 5.2.1 Nadaljnji postopek po najdenem zadetku Člen 5 (za DNK) in člen 10 (za prstne odtise) določata, da se „(…) pošiljanje nadaljnjih razpoložljivih osebnih podatkov (…) določi v skladu z nacionalno zakonodajo, vključno s predpisi zaprošene države članice o pravni pomoči“. Čeprav sklepa k Prümski pogodbi ne vsebujeta podrobnih določb za nadaljnje postopke po najdenem ujemanju med podatkovnimi nizi (imenovanem tudi „zadetek“), se je izkazalo, da je to ključno vprašanje. Funkcija avtomatiziranega iskanja je ogromen napredek. Toda brez ustreznega nadaljnjega postopka so „zadetki“ skoraj neuporabni za preiskovalce. V vprašalniku o prümskem sistemu je 18 od 24 držav članic na splošno izrazilo potrebo po izboljšanju nadaljnjega postopka po najdenem zadetku v prümskem sistemu. Tretjina je osredotočena na nacionalne strukture, medtem ko večina meni, da je treba ukrepati predvsem na ravni EU. Nekateri strokovnjaki kritizirajo pomanjkanje standardizacije. Za upravljanje zahtev za dodatne informacije se približno enako uporabljata Europolov in Interpolov kanal, medtem ko samo nekaj držav članic raje uporablja urade SIRENE ali uradnike za dvostransko zvezo. V nekaterih državah članicah je izbira odvisna od vrste podatkov, v drugih primerih pa od vrste kaznivega dejanja. V vsakem primeru je stanje zelo raznoliko, kar po mnenjih strokovnjakov včasih povzroča zamude. Druga težava je ustanovitev kontaktnih točk: predlogi so različni, od ustanovitve posebnih kontaktnih točk za nadaljnji postopek v prümskem sistemu do vključitve mehanizmov v nacionalne enotne kontaktne točke, kot je navedeno v sporočilu o EIXM. Potekale so tudi razprave o možnosti poenostavitve s tehničnimi rešitvami. Tukaj je treba omeniti, da je bil nadaljnji postopek v prümskem sistemu izbran kot pilotni projekt med Belgijo, Nemčijo in Poljsko v okviru programa UMF II[14]. Cilj tega programa, ki ga financira večinoma Komisija, upravlja pa Europol, je vzpostavitev skupnega okvira za strukturirano čezmejno izmenjavo informacij med organi kazenskega pregona, vključno s skupnim semantičnim informacijskim modelom in obliko za izmenjavo. Ta vprašanja so omenjena v sporočilu Komisije o evropskem modelu za izmenjavo informacij (EIXM), v katerem so navedena tudi ustrezna priporočila. 5.2.2 Tehnične in upravne zahteve za izvajanje Drugi vidiki, ki ovirajo uporabo prümskega sistema, so povezani s številnimi zahtevami za avtomatizirano izmenjavo podatkov iz izvedbenega sklepa k Prümski pogodbi 2008/616/PNZ. Veliko držav članic meni, da pravila ujemanja, zlasti za podatke o DNK, niso popolnoma zadovoljiva in bi jih bilo treba izboljšati, da bi se izognili ujemanjem, ki se pri poznejšem preverjanju izkažejo za napačna. Druga težava, ki jo pogosto omenjajo strokovnjaki, so zahteve glede kontrolnega dokumenta vmesnika (ICD) za izmenjavo prstnih odtisov. Trenutna različica omogoča preveč različnih razlag, kar lahko povzroči tehnične nezdružljivosti. Nekatere države članice predlagajo tudi učinkovitejšo uporabo omejenih iskalnih zmogljivosti na področju podatkov o prstnih odtisih, da bi zmanjšali nevarnost preobremenitve nacionalnih sistemov. Predlagajo, da bi morale biti zmogljivosti, ki jih ne uporablja ena država članica, na voljo za druge, pri čemer bi morala država članica, ki prejme zahtevo, sporočiti, kdaj je dosežena omejitev njene iskalne zmogljivosti. Nekaj držav članic je izrazilo pomisleke glede nacionalnih zmogljivosti za preverjanje posredovanih možnih ujemanj (kandidatov) po zahtevi za podatke o prstnih odtisih. Več držav članic postane operativnih na tem področju, več osebja mora biti na voljo za zahtevano ročno preverjanje zadetkov, da se prepreči, da bi ta zahteva predstavljala omejitev pri izmenjavi podatkov o prstnih odtisih. Čeprav te težave ne upravičujejo neizvajanja sklepov k Prümski pogodbi, lahko ovirajo prizadevanja za izvajanje v nekaterih državah članicah, ki še niso operativne. Izboljšano delovanje sistema bi ustvarilo še močnejšo spodbudo za hiter začetek izvajanja (glej priporočila v nadaljevanju). 5.2.3 Skupina MCT (Mobile Competence Team) in služba za pomoč pri delovanju prümskega sistema pri Europolu Skupina MCT in služba za pomoč pri delovanju prümskega sistema, ustanovljena januarja 2012 pri Europolu, podpirata države članice pri izvajanju in delovanju sistema. Skupina MCT je v glavnem osredotočena na neposredno podporo pri izvajanju izmenjave podatkov o DNK in prstnih odtisih, služba za pomoč pa zagotavlja podporo operativnim državam članicam. Oba subjekta sta razvila različne dejavnosti za odpravljanje težav, opisanih v točki 5.2.2. V ta namen so bile ustanovljene neformalne skupine strokovnjakov (t. i. tematske skupine). V namenskih tematskih skupinah se obravnavajo pravila ujemanja za podatke o DNK in razlaga kontrolnega dokumenta vmesnika (ICD) za prstne odtise. Pomembna področja, na katerih mora služba za pomoč pri delovanju prümskega sistema skrbeti za usklajevanje, so upravljanje selitve programske opreme, omogočanje izvajanja postopkov preskušanja in upravljanje varnostnih certifikatov za preskušanje ter delovanje sistema med operativnimi udeleženci. Še eno področje je izboljšava nadaljnjega postopka po najdenem zadetku. Poleg tega je služba za pomoč ustanovila Europolovo platformo za strokovnjake (EPE), ki omogoča izmenjavo ustreznega znanja. V skladu z načrti naj bi se vse dejavnosti, ki jih trenutno izvaja skupina MCT, po zaključku projekta MCT julija 2013 prenesle na službo za pomoč, če bodo te naloge takrat še potrebne. 5.3 Policijsko sodelovanje in izmenjava informacij (poglavja 3 do 5) Države članice na splošno zelo odobravajo določbe iz teh poglavij. V svojih odgovorih na vprašalnik o prümskem sistemu so izrazile naslednja mnenja: Poglavje 3 (pomembni dogodki) je po mnenju držav članic zelo uporabno 13 neuporabno 3 nekaj vmes 5 (štiri države članice niso odgovorile na ta oddelek) Poglavje 4 (ukrepi za preprečevanje terorističnih kaznivih dejanj) je po mnenju držav članic zelo uporabno 8 neuporabno 5 nekaj vmes 6 (šest držav članic ni odgovorilo na ta oddelek) Poglavje 5 (druge oblike sodelovanja) je po mnenju držav članic zelo uporabno 14 neuporabno 1 nekaj vmes 6 (štiri države članice niso odgovorile na ta oddelek) Presenetljivo je, da menijo, da so ukrepi za preprečevanje terorizma iz poglavja 4 razmeroma malo uporabni. Čeprav v 15 državah članicah obstajajo alternativne pravne podlage za poglavje 4, to ne pojasnjuje slabšega odobravanja za to poglavje, ker so številke za poglavje 3 (17 držav članic) in poglavje 5 (15 držav članic) podobne. Stanje dejanske uporabe teh poglavij je zelo raznoliko. Uporaba določb || Poglavje 3 (pomembni dogodki) || Poglavje 4 (teroristična kazniva dejanja) || Poglavje 5 (druge oblike sodelovanja) Pogosto || 8 || 5 || 5 Včasih || 7 || 2 || 10 Nikoli || 6 || 15 || 8 V praksi so najpogostejše oblike operativnega policijskega sodelovanja skupne patrulje, skupni nadzor prometa in podpora na pomembnih dogodkih, ki jim sledijo osebni nadzor in preverjanje dokumentov ter podpora s posebno opremo. Druge oblike sodelovanja je mogoče zaslediti v samo nekaj primerih. Sklepne ugotovitve Na podlagi podatkov, ki so na voljo, je mogoče sklepati, da jasna večina držav članic pozdravlja te določbe, tudi če jih v praksi uporabljajo samo občasno. Komisija ni seznanjena z nobenimi splošnimi težavami glede uporabe teh poglavij. Glede primerov uporabe členov 21 in 22 v zvezi s civilno in kazensko odgovornostjo ni nobenih poročil. V vsakem primeru pa je bil odziv na vprašalnik o prümskem sistemu glede potrebe po pregledu teh poglavij nedvoumen: 20 držav članic je menilo, da to ni potrebno, za razliko od ene do dveh držav članic, ki sta zagovarjali pregled. 6. Priporočila Države članice, ki resno zaostajajo, bi morale bolje izkoristiti obstoječe možnosti. To velja za financiranje v okviru programov Komisije in za podporo, ki jo ponujata skupina MCT in služba za pomoč pri Europolu. Ni mogoče razumeti, zakaj države članice, ki se soočajo s težavami glede sredstev ali tehničnega znanja, ne izkoristijo obstoječih možnosti podpore. Zato Komisija zadevne države članice znova poziva, naj vzpostavijo stik s skupino MCT (dokler se ta projekt izvaja) ali službo za pomoč. Države članice, ki so se znašle v tem položaju, bi morale razmisliti tudi o vložitvi vlog za izvedbene projekte v okviru programa financiranja ISEC, preden se ta leta 2013 izteče. Komisija hkrati poziva operativne države članice, naj ohranjajo svojo pripravljenost za podporo državam članicam, ki so v procesu izvajanja, na primer z imenovanjem strokovnjakov za ocenjevalne obiske, in to pripravljenost po potrebi povečajo. Tudi glede delovanja instrumenta in morebitnih izboljšav, ki ne vključujejo pravnih sprememb, bi bilo treba razmisliti o delovanju skupine MCT in službe za pomoč. Omenjene tematske skupine so dobro izhodišče za sprejemanje pragmatičnih rešitev v primerih, kjer lahko v zakonskih določbah obstajajo dvoumnosti in kjer v trenutnem mehanizmu obstajajo možnosti za povečanje učinkovitosti. Komisija svetuje tudi, da države članice, ki še niso operativne, pri izvajanju upoštevajo rezultate tematskih skupin. Predložitev tehtnih statističnih podatkov še naprej ostaja bistvenega pomena, saj je to najboljši način ocenitve dodane vrednosti sklepov k Prümski pogodbi. Komisija zato poziva države članice, naj po potrebi znova razmislijo o možnostih izboljšanja sedanjih statističnih modelov. Cilj bi moral biti še natančneje določiti število ujemanj, ki so se po zahtevi za dodatne informacije izkazala za informacije, dejansko uporabljene v preiskavah kaznivih dejanj. Filtriranje statističnih podatkov za izmenjavo podatkov o DNK iz možnosti 2 dokumenta 12226/11[15] bi bil uporaben korak v pravi smeri. To bi bilo treba upoštevati ne glede na model nefiltriranih statističnih podatkov, o katerem je bil sklenjen dogovor s skupino DAPIX. Komisija bo brez poseganja v očitno in nujno potrebo po popolnem izvajanju obstoječih instrumentov ter v skladu s sporočilom Komisije „Pregled upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice“[16] iz leta 2010 popolnoma upoštevala vsebinska in postopkovna načela iz navedenega sporočila, kadar koli bo prihodnje izvajanje drugih sistemov (kot je na primer SIS II) zadevalo tehnologijo, uporabljeno za sklepa k Prümski pogodbi, ali cilje, ki jih določata. Skladno s tem in glede na trenutne gospodarske razmere bi bilo treba dati poseben poudarek potrebi po čim večji stroškovni učinkovitosti. Čeprav sklepa ne obravnavata nadaljnjih postopkov po najdenih zadetkih, se je izkazalo, da so ti postopki ključnega pomena. V zvezi s tem bi bilo treba razmisliti tudi o tekočih dejavnostih za natančno opredelitev nacionalnih nadaljnjih postopkov[17] in povezanih dejavnostih službe za pomoč za standardizirano obliko sporočil. V sporočilu Komisije o evropskem modelu za izmenjavo informacij (EIXM), objavljenem skupaj s tem poročilom, so predstavljena dodatna priporočila glede tega. PRILOGA Pregled operativnih držav članic Obrazložitev: V tabelah je prikazano trenutno stanje izvajanja za različne vrste podatkov o DNK, podatkov o prstnih odtisih in podatkov iz registrov vozil. V nekaterih primerih države članice v praksi še ne izmenjujejo informacij, čeprav imajo status „operativne“ države, kar pomeni, da je Svet sprejel sklep, ki tem državam članicam omogoča izmenjavo zadevnih podatkov. Operativne države članice: · DNK: BG, CZ, DE, EE, ES, FR, CY, LV, LT, LU, HU, NL, AT, PT, RO, SI, SK, FI, · prstni odtisi: BG, CZ, DE, EE, ES, FR, CY, LT, LU, HU, NL, AT, SI, SK, · podatki iz registrov vozil: BE, DE, ES, FR, LT, LU, NL, AT, PL, RO, SE, SI, FI. Siva polja pomenijo, da sta državi članici začeli izmenjevati vrsto podatkov, prikazano v tabeli. Tabele so priložene dokumentu Sveta 5086/7/12 in posodobljene približno vsakih šest tednov. Te tabele so iz dokumenta REV 7, izdanega 12. oktobra 2012. Operativna izmenjava podatkov o DNK || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x Operativna izmenjava podatkov o prstnih odtisih || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x Operativna izmenjava podatkov iz registrov vozil || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x [1] Za izraz „operativen“ glej točko (d) poglavja 2. [2] MCT je nemški projekt, ki ga financira Komisija, namenjen zagotavljanju podpore neoperativnim državam članicam pri izvajanju sklepov k Prümski pogodbi (2011 do 2013). [3] Delovna skupina Sveta za izmenjavo informacij in varstvo podatkov. [4] Za MCT glej opombo 2; za službo za pomoč pri delovanju prümskega sistema glej točko 5.2.3. [5] UL L 210, 6.8.2008, str. 1. [6] UL L 210, 6.8.2008, str. 12. [7] Ta določba ne velja za tiste države članice, v katerih se je zagotavljanje osebnih podatkov začelo na podlagi Prümske pogodbe. [8] Informacije iz nacionalnih izjav o praktičnih vidikih sodelovanja, ki jih v nekaterih primerih vključuje „priročnik o čezmejnih operacijah“ (dokument 10505/4/09). [9] Dokument Sveta 6661/1/09. [10] Glej člen 30(5) Sklepa k Prümski pogodbi. [11] Protokol št. 36 PDEU. [12] Dokument 11367/12. [13] Neravnovesja med temi številkami ne odražajo splošne pomembnosti posameznih vrst podatkov, temveč dejstvo, da se različne vrste podatkov v policijski praksi uporabljajo na različne načine. [14] UMF II pomeni drugi projekt o univerzalni obliki sporočil (Universal Message Format) (dokument 7753/10). [15] Ta možnost bi bila uporabna za izločevanje ujemanj, ki iz tehničnih razlogov ali zaradi nacionalnih policijskih pristopov na koncu niso bila uporabljena v preiskavah. [16] COM(2010) 385. [17] Osnutek drugega seznama dejavnosti za izvajanje strategije upravljanja informacij (IMS), dokumenta 12002/1/11 in 5113/12.