20. pozdravlja finan čno podporo, ki jo je Evropska unija pod dolo čenimi osnovnimi pogoji namenila
nekaterim projektom razgradnje v novih dr žavah članicah;
21. podpira stali šče Komisije, da je treba pri oceni gospodarnosti katere koli elektrarne upo števati stro ške
jedrske razgradnje, ki med drugim zajemajo druge zunanje stro ške in subvencije za druge vrste proizvodnje
elektri čne energije, na na čin, da se izogne izkrivljanjem konkurence;
22. ugotavlja, da je upravljavec jedrske elektrarne odgovoren za ureditev zavarovanja, s katerim je zago-
tovljena civilnopravna odgovornost v celotnem obdobju razgradnje za primer nepredvidenih dogodkov alinesre čv skladu z mednarodnimi konvencijami o odgovornosti;
23. ugotavlja, da sta Pari ška konvencija z dne 29. julija 1960 o odgovornosti tretjih oseb na podro čju
jedrske energije in Konvencija z dne 31. januarja 1963 o dopolnitvi Pari ške konvencije z dne 29. julija 1960,
kakor je spremenjena z Dodatnim protokolom z dne 28. januarja 1964 in s Protokolom z dne 16. novem-bra 1982, še vedno veljavni in se ju EU ne more enostransko odpovedati; poleg tega ugotavlja, da je Parla-
ment v svoji resoluciji z dne 26. februarja 2004 o odgovornosti tretjih oseb na podro čju jedrske energije (
1)
privolil k predlogu odlo čbe Sveta o pooblastitvi dr žavčlanic, ki so pogodbenice Pari ške konvencije z dne
29. julija 1960, da v interesu Evropske skupnosti ratificirajo Protokol o spremembi te konvencije ali da k
njemu pristopijo;
*
**
24. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam dr žavčlanic.
(1) UL C 98 E, 23.4.2004, str. 123.
P6_TA(2005)0433
Boj proti globalnim podnebnim spremembam
Resolucija Evropskega parlamenta o uspe šnem boju proti globalnim podnebnim spremembam
(2005/2049(INI))
Evropski parlament ,
— ob upo števanju sporo čila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu
odboru ter Odboru regij z naslovom: „Uspe šen boj proti svetovnim podnebnim spremembam “
(KOM(2005)0035),
— ob upo števanju Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Zdru ženih narodov o spremembi podnebja
(UNFCCC) in postopkov za njegovo izvajanje, sprejetih na konferencah pogodbenic v Bonnu(julij 2001), Marake šu (november 2001), New Delhiju (oktober in november 2002), Milanu
(december 2003) in Buenos Airesu (december 2004),
— ob upo števanju svojih prej šnjih resolucij o podnebnih spremembah in zlasti tistih z dne
13. januarja 2005 o izidu konference o podnebnih spremembah v Buenos Airesu (
1) in z dne
12. maja 2005 o seminarju vladnih strokovnjakov o podnebnih spremembah (2),
— ob upo števanju izjav, ki jih je na vrh G8 v Gleneaglesu naslovilo 24 mednarodnih vodij podjetij, ki
zastopajo Svetovni gospodarski forum, na primer o potrebi sprejetja dolgoro čnih ciljev za stabilizacijo
podnebja,
(1) UL C 247 E, 6.10.2005, str. 144.
(2) Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0177.C 280 E/120 SL 18.11.2006 Uradni list Evropske unije
Sreda, 16. november 2005
— ob upo števanju člena 45 svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za indu-
strijo, raziskave in energetiko (A6-0312/2005),
A. ker so podnebne spremembe eden izmed glavnih izzivov 21. stoletja, saj v imajo veliki meri negativne
vplive na globalno okolje, gospodarstvo in dru žbo s potencialno katastrofalnimi posledicami, in ker se
podnebne spremembe razlikujejo od drugih okoljskih problemov, ki zadevajo svet,
B. ker trenutni kazalci podnebnih sprememb vklju čujejo npr. taljenje polarnega ledu in dolgotrajni mraz
ter po vsej verjetnosti vse pogostej še in obse žnejše ekstremne vremenske razmere; ker so se izgube v
gospodarstvu, povezane z vremensko pogojenimi naravnimi katastrofami, v zadnjem desetletju pove čale
za ve čkotšestkrat v primerjavi z ravnjo iz šestdesetih let prej šnjega stoletja,
C. ker so industrializirane dr žave tako danes kot v preteklosti v veliki meri odgovorne za kopi čenje emisij
toplogrednih plinov v ozra čju; ker bodo najverjetneje prav dr žave v razvoju pla čale najvi šji davek zaradi
nestabilnega podnebja in ker morajo industrializirane dr žave prevzeti temeljno odgovornost pri nudenju
pomo čid ržavam z nizkim dohodkom pri njihovem prilagajanju podnebnim spremembam ter pri nude-
nju tehnolo ške in finan čne pomo či, ko se prilagodijo,
D. ker je Kjotski protokol za čel veljati dne 16. februarja 2005, potem ko ga je ratificiralo 152 dr žav in
organizacij za regionalno gospodarsko povezovanje, ki proizvedejo 61,6 % emisij toplogrednih plinov,navedenih v Prilogi I iz leta 1990, in predstavljajo skoraj 90 % svetovnega prebivalstva,
E. ker je celovito izvajanje Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja in Kjotskega protokola s strani
vseh pogodbenic temeljnega pomena pri re ševanju problema sprememb podnebja, četudi ukrepi ne
bodo zares u činkoviti, dokler se ne najde globalna re šitev, v katero bodo vklju čene velike gospodarske
skupine, ki so odgovorne za ve čji del emisij onesna ževal,
F. ker Kjotski protokol dolo ča, da se pogajanja o obveznostih glede zmanj ševanja emisij za obdobje po
letu 2012 za čnejo v letu 2005; ker bi posledi
čno morala enajsta konferenca pogodbenic (COP-11) in
prvo sre čanje pogodbenic Protokola (COP/MOP-1) v Montrealu to nalogo opredeliti kot prednostno,
G. ker je treba kmalu dolo čiti nadaljnje naloge, da se zagotovi zanesljivost nalo žb v vire energije z nizko
vsebnostjo ogljika, tehnologije z nizkimi emisijami toplogrednih plinov in obnovljive energetske vire ter
da se izogne vlaganju v nezdru žljivo energetsko infrastrukturo,
H. ker nedavna znanstvena poro čila ka žejo, da bo zaradi doseganja glavnega cilja UNFCCC, t. j. izogniti se
nevarnim podnebnim spremembam, treba koncentracije toplogrednih plinov stabilizirati pod 500 ppmCO
2oziroma ekvivalenta —rahlo nad trenutno ravnjo —in bodo zaradi tega v bli žnji prihodnosti
nujne precej šnje omejitve emisij,
I. ker je vlaganje v energetsko u činkovitost najbolj šin ačin zni ževanja ogljikovih emisij in ker v EU obstaja
precej šnji potencial za stro škovno u činkovite energetske prihranke,
J. ker se lahko vplivi na podnebje znatno zmanj šajo z bolj šim na črtovanjem skupnosti,
K. ker, preden se obstoje če dogovore o trgovanju z emisijami raz širi na druga podro čja (na primer na
letalstvo), mora analiza pokazati, da bo tak šna raz širitev pomagala v boju proti podnebnim spremem-
bam in da bogate dr žave oz. obmo čja ne bodo privilegirana na ra čun dr žav in podjetij v razvoju,
L. ker je velikega pomena, da pri skupnih prizadevanjih za zni ževanje emisij in izoblikovanje trajnej šega
življenjskega sloga čim bolj sodelujejo vsi dr žavljani,18.11.2006 SL C 280 E/121 Uradni list Evropske unije
Sreda, 16. november 2005
M. ker v številnih dr žavah članicah emisije toplogrednih plinov vztrajno nara ščajo, kar jasno ka žen a
potrebo po hitrem ukrepanju, da bo EU sposobna izpolniti svoje obveznosti iz Kjotskega protokola,
N. ker bodo stro ški ukrepov za zmanj šanje emisij toplogrednih plinov izravnani s koristmi, ki jih bo
prinesla omejitev pove čanja temperature Zemlje za najve č2 °C v primerjavi z ravnmi med obdobjem
pred industrializacijo, saj bodo prepre čene škoda in izgube, ki bi jih podnebne spremembe sicer lahko
povzro čile po vsem svetu,
O. ker je opu ščanje izklju čne uporabe fosilnih goriv zgodovinska poslovna prilo žnost; ker je poslovna
prilo žnost bistvena tudi za dr žave v razvoju, ki imajo precej šnje bogastvo obnovljivih virov energije, a
nimajo ustrezne tehnologije za njihovo izkori ščanje,
1. poudarja, da bi morala strategija EU za bla žitev podnebnih sprememb temeljiti na pristopu, ki vklju-
čuje naslednjih sedem elementov:
— graditi na klju čnih elementih Kjotskega protokola —zavezujo čih ciljih v zvezi z emisijami toplogrednih
plinov, globalnemu sistemu trgovanja v zvezi z najve čjo koli čino in prilagodljivih mehanizmih,
— narediti vse potrebno za bistveno zmanj ševanje emisij za 30 % do leta 2020, ob uporabi kombinacije
tržnih pobud in uredb za spodbujanje vlaganj v u činkovite tehnologije in/ali tehnologije brez oziroma z
nizko vsebnostjo ogljika,
— uporabiti dejavni pristop zato, da se prizadevanjem pridru žijošed r u g ed r žave, zlasti Zdru žene dr žave,
— razviti strate ško partnerstvo z dr žavami kot so Kitajska, Ju žna Afrika, Brazilija in Indija, da se jim
pomaga pri njihovem razvoju trajnostnih energetskih strategij in da se zagotovi njihovo sodelovanjepri bla žitvi podnebnih sprememb,
— odlo č
no pospe šiti razvoj in inovacije na podro čju tehnologij za pridobivanje trajnostnih virov energije
in odstraniti „namerno postavljene “ovire, kot so subvencije za fosilna goriva, ter vra čunati zunanje
stroške, vklju čno tiste v zvezi s podnebnimi spremembami, v ceno proizvodnje energije,
— uporabiti evropsko in nacionalno zakonodajo za spodbujanje ve čje energetske u činkovitosti in pocenitev
tehnologije, ki zmanj šuje vplive na podnebje,
— spodbuditi ve čje neposredno sodelovanje evropskih dr žavljanov pri prizadevanjih za bla žitev podnebnih
sprememb, pri čemer je treba nujno zagotoviti podrobno obve ščanje o vsebnosti ogljika v izdelkih in
storitvah, v prihodnosti pa je mogo ča tudi vzpostavitev sistema osebnih prodajnih kvot;
2. poziva EU, naj zagotovi, da se na sre čanju COP-11 in COP/MOP-1 v Montrealu odlo čiočasovnem
razporedu za pogajanja o obveznostih prihodnje podnebne politike, pri čemer je rok za dosego dogovora
do konca leta 2008,
3. poziva EU, naj na COP-11 in COP/MOP-1 predstavi predloge za prihodnji podnebni re žim, katerega
glavni cilj bo, da se povpre čno povi šanje svetovne temperature omeji na 2 °C nad ravnjo pred industrializa-
cijo;
4. izra ža prepri čanje, da bi moral novi re žim temeljiti na sicer skupni, a porazdeljeni odgovornosti, katere
cilja sta zo ženost in zbli ževanje, kakor tudi stalno in postopno stro žje omejevanje emisij in na sodelovanju
večjega števila dr žav pri tovrstnih prizadevanjih; poudarja, da morajo vsi cilji glede omejevanja emisij teme-
ljiti na nedavnih znanstvenih raziskavah in te žiti k temu, da povpre čnega svetovnega povi šanja temperature
za 2 °C z ustrezno gotovostjo ne prese žejo; poudarja, da bi morali pri izbiranju ukrepov kot merilo upo-
števati predvsem njihovo stro škovno u činkovitost in da naj bi bil dolgoro čni cilj oblikovanje svetovnega
trgovanja z ogljikom, ki bo temeljil na trgovanju v zvezi z najve čjo koli čino; opozarja, da mora izra čun
stroškovne u činkovitosti vklju čevati stro ške neukrepanja in pri čakovane gospodarske koristi zgodnjega ukre-
panja in inovacij ter tudi tehnolo škega izobra ževanja, ki bo zmanj šalo stro ške bla žitve;C 280 E/122 SL 18.11.2006 Uradni list Evropske unije
Sreda, 16. november 2005
5. pozdravlja ugotovitve Evropskega sveta z dne 23. marca 2005 v Bruslju, zlasti v zvezi s prizadevanji
za 15-30 % omejitve emisij v dr žavah v razvoju do leta 2020; vendar vztraja, da je treba prav tako opredeliti
dolgoro čne cilje za omejevanje emisij, in predlaga 60 do 80 % omejitev do leta 2050;
6. ob žaluje neizpolnjevanje obveznosti sedanje vlade Zdru ženih dr žav v skladu z UNFCCC glede povratka
na ravni emisije iz leta 1990 in izogibanja nevarnim podnebnim spremembam ter ob žaluje njeno odlo čitev,
da ne nadaljuje s postopkom ratifikacije Kjotskega protokola; poziva EU, naj zagotovi, da se ve čstranskega
procesa ne ogro ža zaradi posameznih dr žav;
7. opozarja, da bi bilo mogo če v EU privar čevati tudi do 40 % energije, a da si je treba za to postaviti
zavezujo če cilje;
8. ugotavlja, da bi s sistemskim pristopom obnovljivi viri energije lahko zajeli 25 % porabe energije v EU
do leta 2020;
9. poudarja, da bo za u činkovito bla žitev podnebnih sprememb potrebno bistveno preoblikovanje ener-
getskih in prometnih sistemov ter na črtovanje stavb z bolj šim toplotnim izkoristkom, ki naj bi v okviru
lizbonske strategije postalo gonilna sila spodbujene rasti in ve čje konkuren čnosti; poziva EU, naj razvije
strategijo, s katero bo Evropa postala energetsko naju činkovitej še gospodarstvo na svetu, ter si postavi cilj
letnega zmanj šanja energijske intenzivnosti za 2,5 do 3 %;
10. v zvezi s tem poziva dr žave članice, da izvajajo sisteme stalnega spremljanja za ocenjevanje koli čin
tako snovi kakor tudi energije, ki se uporablja v vsakem gospodarskem sektorju, z namenom podpiratiustrezne politike zmanj ševanja;
11. ugotavlja, da bo zapoznelo ukrepanje pove čalo tveganje škodljivih okoljskih u činkov in ve čjih stro-
škov; nadalje vztraja, da zmanj šanje svetovnih emisij ne sme povzro čiti drugih nevarnosti;
12. meni, da je boj proti podnebnim spremembam koristen tako za dru žbo kot za okolje ter prispeva k
doseganju lizbonskih ciljev in razvojnih ciljev tiso čletja ZN; meni, da razvoj obnovljivih virov energije in
vlaganje vanje vodita k novim mo žnostim v kmetijstvu in gozdarstvu, ve čdelovnim mestom, bolj šemu
zdravju, pove čani regionalni rasti, bolj
šemu izkori ščanju lokalnih in regionalnih virov in obstoje čih napred-
nih tehnologij ter k zmanj ševanju rev ščine;
13. zahteva, da si EU v sodelovanju z drugimi svetovnimi akterji bolj prizadeva za razvoj obetavnih
tehnolo ških re šitev;
14. poudarja, da že obstajajo številne tehnologije za zmanj šanje emisij toplogrednih plinov; vendar ugo-
tavlja, da njihov vstop na trg ovirajo številne, velikokrat namerno postavljene ovire, kot so subvencije za
fosilna goriva; zaradi tega poziva Komisijo, da predlaga zakonodajo za odpravo vseh tak šnih subvencij in
namesto tega uvede spodbude za pospe ševanje uporabe energetsko u činkovitih tehnologij z nizko emisijo
ogljika oziroma brez emisije ogljika, ter se zavzema za to, da se z dejavno uporabo javnih naro čil znotraj EU
skuša dose či zni žanje stro škov za tovrstne tehnologije; zavzema se tudi, poleg tega, da se sedmi okvirni
program za raziskave osredoto či na obmo čja, povezana z bla žitvijo podnebnih sprememb, da urgentni
program —kot je bil npr. program Apollo v šestdesetih letih v ZDA —spodbuja raziskave in inovacije s
podro čja trajnih virov energije in upravljanja rabe zemlji šč;
15. poziva Komisijo, na podlagi dejstva, da bo v prihodnjih desetletjih ve čino, če ne vse, energetske
infrastrukture EU treba zamenjati, naj predlo ži predloge za zagotavljanje, da se pri vseh nalo žbah v energet-
sko infrastrukturo v EU uporabljajo najbolj še razpolo žljive tehnologije, ki imajo nizke emisije fosilnih goriv
ali jih sploh nimajo;18.11.2006 SL C 280 E/123 Uradni list Evropske unije
Sreda, 16. november 2005
16. ugotavlja, da je vlaganje v ukrepe za u činkovitost in obnovljive tehnologije glavna alternativa zmanj-
šanju vpliva podnebnih sprememb; hkrati opozarja na pomen razvoja tehnik zajetja in shranjevanja ogljika
—zlasti v regijah z obse žnimi zalogami premoga;
17. poziva Komisijo in dr žave članice k jasnim in stvarnim vlaganjem v dolgoro čno reformo CDM in
njenih institucij, da se izbolj ša njeno izvajanje in spodbudi širše sodelovanje udele žencev iz zasebnega sekto-
rja ter s tem oblikuje potreben zagon za delo po letu 2012;
18. opozarja na potrebo po spodbujanju novih tehnologij za vesoljske sisteme za analizo naravnih nesre č
iz vesolja in s tem na potrebo po predvidevanju in bla žitvi njihovih uni čujočih posledic;
19. meni, da je zaradi zahtevnosti raziskav in tehnolo škega razvoja, ki jih zahtevajo podnebne spre-
membe in prepre čevanje nesre č, ter zaradi njihove čezmejne razse žnosti treba najti evropske re šitve, ki
presegajo na čelo regionalne in nacionalne subsidiarnosti;
20. priznava, da bodo potrebne spremembe v pristopu in fizi čne prilagoditve za omogo čanje dru žbi, da
se pripravi na posledice podnebnih sprememb;
21. poziva dr žavečlanice, ki tega še niso storile, da prispevajo sredstva v dopolnilni sklad za zagotavlja-
nje, da lahko izvr šni odbor CDM izpolni svojo nalogo —ustvariti dobro delujo čin učinkovit mehanizem;
22. poudarja, da so ukrepi v transportnem sektorju bistveni, ker ta prispeva pribli žno 30 % ekvivalentnih
emisij CO2Skupnosti, od tega je dele žcestnega prometa pribli žno 85 %; poudarja, da je železni ški promet z
vidika energetske izrabe mnogo bolj u činkovit kot cestni; ob žaluje dejstvo, da avtomobilska industrija v
predpisanem roku verjetno ne bo dosegla cilja 140 gm/km emisij, ki je manj ši kot v obstoje čem prostovolj-
nem sporazumu; zato poziva k politiki odlo čnih ukrepov za zmanj šanje emisij v prometu, vklju čno z
uvedbo predpisanih mejnih vrednosti emisij CO2za nova vozila, z namenom srednjero čnega doseganja 80
do 100 gm/km emisij za nova vozila ter s pomo čjo trgovanja z emisijami med proizvajalci motornih vozil,
ter k drugim ukrepom, kot so omejitve hitrosti na ravni celotne EU, prometne dajatve in dav čne olaj šave,
skupaj s splo šnim pove čanjem železni škega prometa in javnega prometa; nadaljnje poziva Komisijo k na čr-
tovanju inovativnih na činov za obve ščanje o emisijah CO 2, ki jih povzro ča promet, ter k predlo žitvi pred-
logov o stabilizaciji ali zmanj šanju prometa v EU do leta 2010;
23. z zaskrbljenostjo ugotavlja pove čanje tovornega prometa in poziva Komisijo, da oceni emisije CO2,k i
jih povzro ča tovorni promet, ter pripravi predloge za prenos velikega dele ža cestnega prevoza blaga na
okolju prijaznej šen a čine prevoza; zato poziva Komisijo, da kot del pregleda Evropskega programa o pod-
nebnih spremembah (ECCP) predlo ži predloge za ustanovitev „vseevropskega hitrega železni škega omre žja
za tovorni promet “, ki razre ši drobitev omre žja za tovorni promet in odstrani preostala ozka grla v infra-
strukturi; poziva tudi, da se za tovorna vozila uvede predpisane ciljne vrednosti emisij CO 2; poziva Komisijo,
da razi šče, kako bi dovoljenje vsem dr žavam članicam za uporabo tako dolgih tovornjakov, kot se uporab-
ljajo na Švedskem/Finskem, koristilo bla žitvi podnebnih sprememb, in v najkraj šem mo žnem času poro čao
ugotovitvah;
24. ponavlja svojo zahtevo, da se emisije mednarodnih poletov in ladijskega prometa vklju čijo med cilje
za zmanj šanje emisij od leta 2012;
25. podpira uvedbo ekolo ških davkov na ravni Skupnosti; poudarja, da so ti, tako kot drugi tr žni instru-
menti, bistveni za u činkovito politiko zmanj ševanja onesna ženosti; poziva Komisijo k predlo žitvi predlogov
in dr žavečlanice k sprejetju prvega evropskega ekolo škega davka najpozneje do leta 2009;C 280 E/124 SL 18.11.2006 Uradni list Evropske unije
Sreda, 16. november 2005
26. podpira predlog Komisije za tematsko strategijo urbanega okolja, katere cilj je izbolj šati kakovost
urbanih obmo čij, zlasti v zvezi s kakovostjo zraka; v zvezi s podnebnimi spremembami meni, da je treba
dati prednost dvema politi čnima podro čjema: razvoju storitev javnega prevoza, ki uporabljajo čiste tehnolo-
gije ali tehnologije, ki manj onesna žujejo, in spodbujanju trajnostnih, okoljsko zelo kakovostnih (HEQ)
gradbenih metod;
27. meni, da morajo EU in njene dr žave članice pregledati in spremeniti svoje instrumente za dru žbeno
načrtovanje z namenom, da zmanj šajo vplive na podnebje, zlasti pri na črtovanju in novih nalo žbah v trans-
portne sisteme ter nova stanovanjska in industrijska obmo čja;
28. da bi pokazala jasno vodstvo EU pred pogajanji leta 2012, poziva Komisijo, naj pripravi posebne
zakonodajne predloge za raz širitev podro čja uporabe gradbene direktive ter za posodobitev direktive o
biogorivih, v katero naj se vklju či najnovej ša tehnologija s podro čja biofleksi goriv (kot so MTHF, etil
levulinat itd.), naj uvede obvezne skupne standarde za ta nova goriva za celotno EU, naj ustvari spodbudeza stoje če kolone vozil na biogoriva in opredeli minimalna razmerja me šanja dveh razli čnih goriv, pri čemer
preu čuje okoljsko u činkovitost zahteve po me šanju 10 % biogoriv v motorna goriva, kot del pregleda ECCP;
29. poziva EU, naj zagotovi, da so strukturni skladi kot prednostna zadeva usmerjeni k trajnostnemu
razvoju;
30. ugotavlja, da je letalski promet odgovoren za od 4 do 9 % emisij toplogrednih plinov po vsem svetu
in da se emisije letalskega prometa na leto pove čujejo za 3 %; poudarja pomembnost ciljev strogega zmanj-
ševanja za sektor letalskega prometa; poziva Komisijo k hitremu ukrepanju za zmanj ševanje podnebnih
sprememb zaradi letalskega prometa tako, da oblikuje pilotni sistem trgovanja z emisijami za emisije letal-skega prometa za obdobje od leta 2008 do 2012, pri tem pa upo števa celoten promet na vseh letali ščih EU,
in da zagotovi, da se vzporedno uvedejo instrumenti za obravnavo vpliva letalskega prometa na podnebje;
poziva tudi k vzporednim prizadevanjem za obravnavo emisij pomorskega prometa;
31. poziva Komisijo, naj jasno dolo či zemljevid poti h gospodarstvu z nizkimi emisijami CO
2,k ib om e d
drugim omogo čal ve čji vpogled v to, kaj lahko pri čakujemo od vodikove in obnovljive energije; hkrati
poziva Komisijo, naj opredeli morebitna ozka grla v razvoju ter uporabi novih in čistih tehnologij;
32. poudarja, da v nasprotju s pristopom v sektorjih za elektri čno energijo in goriva, Evropska unija
nima sistemati čnega pristopa k podpiranju obnovljivih energij v ogrevalnem in hladilnem sektorju, čeprav
je odvisnost od uvoza nafte in plina v tem sektorju še posebej visoka in so stro ški, povezani s pove čanjem
deleža obnovljivih energij, sorazmerno nizki; zato poziva k vseevropski strategiji s ciljem pove čanja proiz-
vodnje obnovljivih ogrevalnih in hladilnih enot, ki bi tako postale konkuren čne; v tem oziru opa ža, da
birokratski predpisi, nalo ženi lastnikom hi šin gradbenim podjetjem, niso ustrezen na čin za dosego tega
cilja, temve čbi bilo treba dati prednost direktivi, ki postavlja realne toda ambiciozne cilje in usmerja dejanja
državčlanic na osnovi za časne omejitve spodbud za dostop na trg;
33. v tem oziru meni, da bi morala Komisija predstaviti predlog direktive o ogrevanju in hlajenju, pod-
obnen predlogu o biogorivih;
34. meni, da morata biti pospe šen razvoj proizvodnje energije iz biomase in spodbujanje podobnih
obnovljivih virov osrednji prednostni nalogi v preusmerjanju pozornosti Skupne kmetijske politike, skupajz uravnote ženim pristopom k proizvodnji hrane; poudarja, da mora biti proizvodnja energije iz biomase
organizirana tako, da je u činkovita v smislu pretvarjanja energije in ekolo ško trajnostna; v tem oziru
pozdravlja namen Komisije, da bo predstavila akcijski na črt, in poziva Komisijo, da v svoj predlog vklju či
pravno zavezujo če ukrepe;18.11.2006 SL C 280 E/125 Uradni list Evropske unije
Sreda, 16. november 2005
35. opozarja na potrebo po raznovrstnosti raziskovalnih in preventivnih ukrepov, da se izognemo vpli-
vom na zdravje in varnost ljudi, poplavam, su ši, po žarom —zlasti v gozdovih in na za ščitenih podro čjih
—, biotsko raznovrstnost in gospodarske izgube; poziva dr žavečlanice in Komisijo, da upo števajo pomemb-
nost gozdov in kmetovanja pri absorbiranju ogljika, zmanj ševanju erozije, zagotavljanju sredstev in kon čno
tudi uravnavanju podnebja;
36. z namenom, da se zagotovijo enaki mednarodni konkuren čni pogoji, poziva Komisijo in dr žave
članice, da razmislijo o predlogu sektorskih ciljev za energetsko intenzivne izvozne industrije v dr žavah,
kjer obveznosti zmanj ševanja emisij niso zavezujo če, kot dopolnitev zavezujo čih ciljev v zvezi z emisijami
za industrializirane dr žave; poleg tega poziva Komisijo, da preu čim o žnost sodelovanja na podro čju trgova-
nja z emisijami EU s tistimi v tretjih dr žavah; poziva Komisijo, da dejavno pristopi k dialogu s podjetji v
vsakem sektorju industrije, zato da se ponovno pregleda, katere spremembe v proizvodnji, prehrani in trans-portu se lahko spodbudijo in jih je treba spodbuditi, da se zmanj šajo emisije toplogrednih plinov v EU;
37. poziva Komisijo, da resno preu či problem „priskledni štva“na podro čju bla žitve podnebnih spre-
memb; poziva Komisijo in dr žave članice, da razi ščejo mo žnost sprejetja mejnih prilagoditvenih ukrepov
za trgovino, da se izravna kakr šna koli kratkotrajna konkuren čna prednost, ki jo lahko imajo proizvajalci v
industrializiranih dr žavah brez omejitev v zvezi z ogljikom; poudarja, da mednarodni trgovinski tokovi
močno vplivajo na podnebne spremembe; zato poziva WTO, da v svoje delo vklju či mehanizem trajnost-
nega razvoja;
38. meni, da bi bilo pri pregledu trenutnega sistema trgovanja z emisijami toplogrednih plinov in njegovi
možni raz širitvi treba temeljito prou čiti zamisel o dedovanju (
„grandfathering “), to pa zaradi njenih precej š-
njih slabosti in zaradi alternativnih sistemov ugotavljanja uspe šnosti ( „benchmarking “) in prodaje na dra žbi
(„auctioning “)—z uporabo pristopa „od spodaj navzgor “(„up-stream approach “); poleg tega meni, da bo
zaradi pove čanega čezmejnega trgovanja, zlasti kar zadeva elektriko, treba znova opredeliti nacionalne emi-
sijske kvote;
39. predlaga, da EU razvije posebno politiko sodelovanja z dr žavami v razvoju, kar zadeva podnebne
spremembe; ugotavlja, da je za vklju čitev vpra šanja podnebnih sprememb v širše razvojne politike treba
vzpostaviti številna orodja; ugotavlja, da sta prednostni nalogi na tem podro čju kmetijstvo in varnost pre-
skrbe s hrano, dve podro čji, ki sta najbolj ob čutljivi na podnebje; meni, da je ena klju čnih skrbi tudi raz-
novrstnost gospodarskih dejavnosti, ob upo števanju, da so številne zdru žene majhne oto ške dr žave v raz-
voju (AOSIS) mo čno odvisne od turizma; ugotavlja, da so bistvenega pomena za prepre čevanje u činkov
podnebnih sprememb promet, dru žbeno na črtovanje in vpra šanja s podro čja energetike; ugotavlja, da sta
drugi prednostni nalogi prepre čevanje naravnih nesre čin pripravljenost nanje;
40. pozdravlja oblikovanje okoljskega informacijskega sistema Komisije za okolje in trajnostni razvoj
Afrike, ki temelji na satelitski tehnologiji in tehnologiji ra čunalni škega kartiranja in je v pomo črazvojnim
dejavnostim urada Komisije za humanitarno pomo č(ECHO); priporo ča, da se preu čim o žnost razvoja in
razširitve te strukture, da bi lahko vanjo vklju čilišeo m r e žje za opazovanje podnebnih sprememb;
41. poudarja, da mora EU, kar zadeva sodelovanje dr žav v razvoju v prihodnjem podnebnem re žimu,
jasno priznati, da sta prednostni nalogi teh dr žav odprava rev ščine in razvoj; toda razvojni cilji tiso čletja ZN
ne bodo nikoli dose ženi, če se ne bo ustrezno obravnavalo okoljskih vpra šanj, kot so podnebne spremembe;
trajnostni razvoj in boj proti rev ščini morata še naprej ostati splo šni okvir, znotraj katerega se dr žave v
razvoju spodbuja, da oblikujejo politiko in sprejemajo ukrepe, ki zadevajo podnebne spremembe, pa najgre za njihovo prilagoditev ali ubla žitev;
42. zato podpira oblikovanje nove celovite in dosledne politi čne re šitve za izbolj šanje dobrega po čutja
tistega dela prebivalstva, ki je že zdaj najbolj ranljivo, s svetovno razvojno strategijo in ustrezno gospodarsko
podporo; priporo ča, naj ta nova strategija temelji na povezavi med podnebnimi spremembami, upravljanju
naravnih virov, prepre čevanju naravnih nesre čin izkoreninjenju rev ščine;C 280 E/126 SL 18.11.2006 Uradni list Evropske unije
Sreda, 16. november 2005
43. poudarja, da je gospodarski razvoj pravica za vse dr žave v razvoju; poudarja, da morajo EU in druge
industrializirane dr žave pomagati dr žavam v razvoju pri razvoju trajnostnih tehnologij; vendar pa poudarja,
da dr žavam v razvoju ni treba opona šati na činov onesna ževanja, kot jih poznajo industrializirane dr žave;
verjame, da je treba predpise mehanizma čistega razvoja spremeniti, tako da omogo čajo trajnostni razvoj;
predlaga, da se izposojevalne prednostne naloge mednarodnih finan čnih ustanov in tudi pomo čEU pre-
usmerijo k podpori obnovljive energije in energetske u činkovitosti; predlaga tudi spro žitev ve čstranske
pobude za uporabo trajnostnih virov energije, ki bi vklju čevala EU, dr žave kot so Kitajska, Indija, Brazilija,
Južna Afrika itd., pa tudi nekatere velike korporacije s podro čja energetike, s ciljem spodbujanja obse žnega
tehnolo škega sodelovanja s posebnim osredoto čanjem na problematiko energije in transporta, ki temelji na
primeru nedavno sklenjenega partnerstva o podnebnih spremembah med EU in Kitajsko;
44. poziva Komisijo, kot del tehnolo škega sodelovanja z dr žavami iz Priloge B in kot del ponovnega
pregleda sporazuma iz Cotonouja, da pomaga njihovim vladam pri sprejetju nacionalnih energetskih strate-gij, da čim bolj zmanj šajo odvisnost od uvo ženih fosilnih goriv, pri spodbujanju hitrega tehnolo škega
napredka, t. j. ko manj razvite tehnologije z uporabo novih tehnologij hitro nadoknadijo zaostanek ( „leap-
frogging “), predvsem v zvezi z obnovljivo energijo, zlasti biomaso, in da jim pomagajo dose či razvojne cilje
tisočletja ZN;
45. vztraja pri potrebi po pove čani finan čni pomo či najmanj razvitim dr žavam pri prilagajanju podneb-
nim spremembam; v zvezi s tem meni, da je trajnostno upravljanje gozdov, zlasti tropskih, pomembenelement tako bla žitve podnebnih sprememb kakor prilagajanja tem spremembam, in zato zahteva od Komi-
sije, da to v svojih dejavnostih razvojnega sodelovanja postavi za prednostno nalogo;
46. poziva Komisijo, da preu či izvedljivost in prednosti vzpostavitve sistema osebnih emisijskih kvot, s
katerimi je mogo če trgovati, da se vklju čijo dr ž
avljani in se vpliva na zasebne vzorce porabe;
47. poziva institucije EU, da postavijo zgled in pri razli čnih dejavnostih sku šajočim bolj omejiti emisije
toplogrednih plinov, npr. s pove čano energetsko u činkovitostjo lastnih pisarni ških prostorov in uporabljene
opreme, uporabo na činov prevoza z nizko stopnjo ogljikovih emisij itd.; meni, da je treba posebno pozor-
nost nameniti potovanju poslancev Parlamenta, kar pomeni ponovno preu čitev ve čih lokacij EP, uporabo
vozil z nizko emisijo CO2za slu žbene potrebe itd.;
48. poziva Komisijo, da za čne izvajati pobudo EU za ve čjo ozave ščenost dr žavljanov o vlogi, ki jo imata
razsipno potro šništvo in proizvodnja pri podnebnih spremembah;
49. priznava in podpira re šitve, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (IKT) za
ločitev gospodarske rasti od porabe energije in materialov ter tudi prometa in s tem prispevajo k bolj
trajnostni dru žbi; poziva Komisijo, naj predlaga politi čne ukrepe, s katerimi bi izkoristili IKT ter tako pove-
čali u činkovitost v stanovanjski politiki, dematerializaciji, prometu in preusmeritvi od proizvodov k storit-
vam;
50. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom
državčlanic, sekretariatu UNFCCC in WTO s pro šnjo, da jo posreduje vsem pogodbenicam, ki niso članice
EU.18.11.2006 SL C 280 E/127 Uradni list Evropske unije
Sreda, 16. november 2005