[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 28.11.2007

COM(2007) 759 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Uredba o ribolovnih možnostih, ki se sprejme vsako leto, je glavni instrument ohranjevalne politike v okviru skupne ribiške politike. Zajema omejitve ulova in ribolovnega napora v zvezi z obnovitvenimi načrti in dolgoročnimi načrti ter tudi vključuje začasne ukrepe in odstopanja od drugih pravnih aktov (na primer od uredbe o tehničnih ukrepih, uredbe o omejitvi ribolovnega napora za globokomorske vrste itd.). Ozadje predloga je razloženo v Sporočilu Komisije COM(2007) 295 konč. Za številne staleže rib se svetuje, da se ulov zmanjša na nič ali na najnižjo možno raven. Mnogo staležev je zunaj varnih bioloških meja. Kljub ohranitvenim ukrepom, sprejetim v okvir skupne ribiške politike, se število staležev v ranljivih skupinah ne manjša. Navedena analiza potrjuje, da so v zvezi z izkoriščenimi staleži rib nujno potrebni strožji ohranitveni ukrepi. Mnenje sveta ICES in odbora STECF za leto 2008 ponovno poudarja slabo stanje mnogih ribolovnih virov v vodah Skupnosti. Večina staležev je izkoriščena do ravni, ki presegajo ravni največjega možnega donosa. Pri mnogih izkoriščenost presega previdnostno raven in številni ključni staleži, vključno z večino staležev trske, so izkoriščeni do ravni, ki predstavljajo zelo veliko tveganje za obnovitev staleža. Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 od Komisije zahteva, da vsako leto predlaga omejitve ulova in ribolovnega napora, ki zagotavljajo, da je ribištvo Skupnosti ekološko, gospodarsko in družbeno trajnostno. |

Splošno ozadje Ribolovni viri so v številnih primerih preveč izkoriščeni. Svet vsako leto določi omejitve ulova, vendar dejanska raven ulova v veliko primerih ostaja višja od tiste, ki zagotavlja trajnostni donos. Razlog za to je, da so omejitve ulova včasih določene na ravneh, ki so previsoke za zagotovitev trajnosti, in da se v številnih primerih te omejitve ulova slabo izvršujejo. V zadnjih letih so bile pri nekaterih vrstah ribolova uvedene omejitve napora, da bi se okrepile omejitve ulova, za nekatere staleže pa so bili uvedeni večletni obnovitveni načrti, ki določajo letne omejitve ulova, da bi s postopnim zmanjšanjem ribolovne smrtnosti dosegli trajnost. Neučinkovit nadzor ulova in ribolovnega napora bo povzročil dodatno izčrpanost ribolovnih virov. Takšna izčrpanost se ne sklada s ciljem skupne ribiške politike, ki je doseganje trajnostnega ribolova v Skupnosti. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog, prenehajo veljati 31. decembra 2006. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji skupne ribiške politike in se ujemajo s politiko Skupnosti na področju trajnostnega razvoja. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev V predlogu so upoštevana posvetovanja z regionalnimi svetovalnimi sveti, Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo („ACFA“, ki ga sestavljajo predstavniki iz strokovnih organizacij, ki zastopajo proizvodni sektor, predelovalno industrijo ter trgovino s proizvodi ribištva in ribogojstva, in nestrokovnih organizacij, ki zastopajo interese potrošnikov, okolja in razvoja) ter z Odborom za ribištvo in ribogojstvo. Ta posvetovanja so bila organizirana na podlagi Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 konč.), v katerem so oblikovana načela za izboljšanje kakovosti odločitev, ter Sporočila Komisije Svetu o ribolovnih možnostih za leto 2008 (COM(2007) 295 konč.), v katerem so razložena mnenja in nameni Komisije v zvezi z njenimi predlogi za celotne dovoljene ulove in kvote, dokler ni podano znanstveno mnenje o stanju staležev za leto 2008. |

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Regionalni svetovalni sveti vztrajajo, da je treba zagotoviti postopnost vseh sprememb pri letnih celotnih dovoljenih ulovih in kvotah, da bi zmanjšali kratkoročne motnje gospodarske dejavnosti. Kot je pojasnjeno v podrobnejši obrazložitvi predloga v nadaljevanju, je v predlog vključeno načelo postopne prilagoditve in omejitve letnih sprememb pri ribolovnih možnostih, kadar je to možno brez poslabšanja stanja ranljivih virov. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja Ribiška biologija in ekonomija ribištva |

Uporabljena metodologija Posvetovanje z neodvisnim mednarodnim znanstvenim organom (ICES) in organizacija plenarnega zasedanja odbora STECF. |

Glavne organizacije/strokovnjaki, vključeni v posvetovanja - Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES), oktobra 2007, - Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), novembra 2007. |

Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Omenjen je bil obstoj možnih resnih tveganj z nepopravljivimi posledicami. Mnenje glede obstoja takšnih tveganj je soglasno. |

STECF je nasvet, ki ga je dal ICES, potrdil in ga v nekaterih primerih razvil. |

Sredstva, uporabljena za javno objavo izvedenskih mnenj Vsa poročila STECF so po tem, ko jih Komisija uradno sprejme, na voljo na spletni strani GD za ribištvo. |

Ocena učinka Kot zahteva člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002, morajo javni organi sprejeti ukrepe za omejitev ulova in napora. Predlagani ukrepi bodo, če se bodo izvajali, povzročili splošno zmanjšanje ribolovnih možnosti za plovila Skupnosti. Predlog ne zajema zgolj kratkoročnih odločitev, ampak je tudi del dolgoročnejšega pristopa, pri katerem se raven ribolova postopoma zmanjša na dolgoročne trajnostne ravni. Pristop, ki ga upošteva predlog, bo kratkoročno povzročil zmanjšanje celotnih dovoljenih ulovov, z obnovitvijo preveč izkoriščenih staležev pa se bodo možnosti ulova povečale. Srednje- do dolgoročne posledice pristopa bodo predvidoma zmanjšan vpliv na okolje kot posledica upada ribolovnega napora, zmanjšanja v ribolovnem sektorju v smislu števila plovil in/ali povprečnega ribolovnega napora na plovilo ter nespremenjena ali povečana iztovarjanja. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Povzetek predlaganih ukrepov Predlog določa omejitve ulova in napora, ki se uporabljajo za ribištvo Skupnosti in za mednarodni ribolov, pri katerem sodelujejo plovila Skupnosti, da bi dosegli cilj skupne ribiške politike, in sicer zagotovitev ribolova na ravni, ki je biološko, gospodarsko in družbeno trajnostna. |

Pravna podlaga Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz spodaj razloženega razloga. |

Skupna ribiška politika je skupna politika in se mora zato izvajati z uredbami Sveta. Zadevna uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam, ki pa imajo povsem proste roke pri dodelitvi takšnih možnosti regijam ali nosilcem dejavnosti, tako da imajo države članice na voljo dovolj velik manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale. |

Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto ter javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje že obstajajo. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrument: uredba. |

Druga sredstva ne bi ustrezala iz naslednjega razloga: To je predlog za upravljanje ribištva, ki se mora v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 izvajati z uredbo, ki jo Svet sprejme vsako leto s kvalificirano večino. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

DODATNE INFORMACIJE |

Poenostavitev |

S predlogom se bodo poenostavili upravni postopki za javne organe (EU ali nacionalne), zlasti glede zahtev za prenos podatkov o uporabi upravljanja napora. |

Klavzula o ponovnem pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

Predlog zadeva letno uredbo za leto 2008, zato ne vključuje klavzule o reviziji. |

Podrobna razlaga predloga Predlog je glede omejitev ulova in upravljanja napora v skladu z načeli za izboljšanje kakovosti odločitev, ki so oblikovana v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 konč.) in Sporočilu Komisije Svetu o ribolovnih možnostih za leto 2008 (COM(2007) 295 konč.), v katerem so razložena mnenja in nameni Komisije v zvezi z njenimi predlogi za celotne dovoljene ulove in kvote, dokler ni podano znanstveno mnenje o stanju staležev za leto 2008. V skladu z izboljšanjem kakovosti odločitev so med letom potekala posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in državami članicami. Poleg tega je predlog v skladu s Sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o zagotovitvi trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom (COM(2006) 360 konč.), ker ne pomeni povečanja ribolovne smrtnosti, ki bi bilo v nasprotju z zavezo Skupnosti in držav članic, sprejeto na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, in sicer ohraniti staleže na ravneh ali jih obnoviti do ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos, z namenom, da se ti cilji za izčrpane staleže dosežejo čim hitreje, po možnosti najpozneje leta 2015. V zvezi z upravljanjem napora se je z državami članicami med procesom izboljšanja kakovosti odločitev trikrat razpravljalo o možnem alternativnem sistemu, ki bi temeljil na zgornjih mejah za kilovatne dni, na podlagi delovnega dokumenta; dvakrat v delovni skupini Sveta za politiko notranjega/zunanjega ribolova in enkrat v Odboru za ribištvo in ribogojstvo. Države članice so na splošno dobro sprejele idejo o alternativnem sistemu, vendar so se vse zadevne države članice strinjale, da bodo potrebne poglobljene razprave in daljši časovni okvir, da bi nacionalne upravne postopke prilagodili zahtevam sistema za upravljanje napora, ki bi temeljil na kilovatnih dnevih. Zato je bilo soglasno predlagano, da se takšen nova ureditev odloži do leta 2009. Sedanji sistem za upravljanje napora v prilogah IIA, B in C, ki temelji na številu dni na morju, se bo v letu 2008 še vedno uporabljal, vendar naj bi se razprave o upravljanju napora, ki temelji na kilovatnih dnevih, v letu 2008 nadaljevale, da bi se takšen sistem začel izvajati leta 2009. Predlog vključuje omejitve ulova, dogovorjene v okviru nekaterih regionalnih ribiških organizacij. Mednarodna komisija za ohranjanje atlantskega tuna (ICCAT) bo sprejela omejitve ulova in druga priporočila na letnem zasedanju te organizacije v novembru 2007. Celotni dovoljeni ulovi za staleže v grenlandskih vodah ter za staleže, ki si jih delita Grenlandija in Norveška, bodo na voljo po koncu posvetovanj v novembru in decembru 2007. Ti celotni dovoljeni ulovi so predstavljeni kot promemórija (pm). Treba je tudi navesti, da je v Prilogi II, ki obravnava ribolovni napor za plovila v okviru obnovitve nekaterih staležev, vključno s trsko, največje število dni, ko je plovilo lahko prisotno na območju, zdaj prav tako navedeno kot pm, ker Komisija še ni analizirala informacij, ki jih je STECF predložil glede uporabe Priloge II v letu 2007. Tudi metodologija za določitev končnega ribolovnega napora za ribolov prave peščenke v conah IIIa in IV ter vodah ES cone IIa je v postopku analize. V zvezi z upravljanjem napora za globokomorske staleže je Svet decembra 2006 sprejel 10 odstotno zmanjšanje napora za globokomorske vrste v primerjavi z ravnmi iz leta 2005. Vendar je to zmanjšanje nižje od 30 %, ki jih zahteva Komisija za ribištvo severnovzhodnega Atlantika (NEAFC). Potrebno je dodatno zmanjšanje za 10 % od iste referenčne ravni, da bi izpolnili mednarodne obveznosti Skupnosti in zaščitili staleže, ki so izjemno ranljivi in zaradi zelo nizke stopnje razmnoževanja nujno potrebujejo zaščito, kot že vrsto let poudarja ICES. Sistemi upravljanja med letom se ohranijo za kratkožive vrste, kot so sardon v Biskajskem zalivu ter prava peščenka, norveški molič in papalina v Severnem morju. V teh primerih se lahko ribolovne možnosti, predlagane za začetek leta 2008, znova pregledajo med letom v skladu s posodobljenim znanstvenim mnenjem z uredbami Komisije, ki bodo omogočile hitro izvajanje predvidenih ukrepov za upravljanje. |

(Potrditev obrazložitvenega memoranduma – xxxxxx znakov – v skladu z normativi DGT.) |

1. .

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[1] in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto[2] in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja 2004 o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev trsk[3] ter zlasti členov 6 in 8 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča[4] in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka ter o spremembi Uredbe (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov[5] ter zlasti členov 5 in 6 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu[6] in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu[7] ter zlasti členov 3 in 5 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 676/2007 z dne 11. junija 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribištva, ki izkoriščajo staleže morske plošče in morskega lista v Severnem morju[8] ter zlasti členov 6 in 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 4 Uredbe (ES) št. 2371/2002 zahteva, da Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev dostopa do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih aktivnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF).

(2) Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi celotne dovoljene ulove (TAC) po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij. Ribolovne možnosti je treba dodeliti državam članicam in tretjim državam v skladu z merili iz člena 20 navedene uredbe.

(3) Zaradi zagotovitve učinkovitega upravljanja TAC in kvot je treba določiti posebne pogoje za ribolovne aktivnosti.

(4) Treba je določiti načela in nekatere postopke upravljanja ribištva na ravni Skupnosti, da bi države članice lahko zagotovile upravljanje plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami.

(5) Člen 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa opredelitve, ki so pomembne za dodelitev ribolovnih možnosti.

(6) Ribolovne možnosti je treba uporabljati v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti, zlasti z Uredbo Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic[9], Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil[10], Uredbo Komisije (EGS) št. 1381/87 z dne 20. maja 1987 o določitvi podrobnih pravil za označevanje in dokumentacijo ribiških plovil[11], Uredbo Sveta (EGS) št. 3880/91 z dne 17. decembra 1991 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku[12], Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike[13], Uredbo Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami[14], Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov[15], Uredbo Sveta (ES) št. 1434/98 z dne 29. junija 1998 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe[16], Uredbo Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev[17], Uredbo Sveta (ES) št. 1954/2003 z dne 4. novembra 2003 o upravljanju ribolovnega napora v zvezi z nekaterimi ribolovnimi območji in viri Skupnosti[18], Uredbo Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil[19], Uredbo Sveta (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja 2004 o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev trsk[20], Uredbo Komisije (ES) št. 601/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki[21], Uredbo Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča[22], Uredbo Sveta (ES) št. 2115/2005 z dne 20. decembra 2005 o obnovitvenih načrtih za grenlandsko morsko ploščo v okviru Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika[23], Uredbo Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka ter o spremembi Uredbe (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov[24], Uredbo Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu[25], Uredbo Sveta (ES) št. 2015/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2007 in 2008[26], Uredbo Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94[27], Uredbo Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu[28], Uredbo Sveta (ES) št. 520/2007 z dne 7. maja 2007 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 973/2001[29], Uredbo Sveta (ES) št. 676/2007 z dne 11. junija 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribištva, ki izkoriščajo staleže morske plošče in morskega lista v Severnem morju[30], ter Uredbo Sveta xxxx/2007 z dne xx. oktobra 2007 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo v urejevalnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika[31].

(7) Treba je pojasniti, da se morskih organizmov, ulovljenih med ribolovnimi aktivnostmi, ki so se izvajale zgolj za namen znanstvenih raziskav, ne sme prodajati, shranjevati, dajati na ogled ali ponuditi v prodajo za kakršen koli namen.

(8) V skladu z mnenjem Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je treba še naprej uporabljati sistem za upravljanje omejitev ulova sardona v coni ICES VIII. Komisija določi omejitve ulova za stalež sardona v coni ICES VIII ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2008, in razprav v okviru večletnega načrta za sardona.

(9) Ob upoštevanju nasveta ICES je treba ohraniti in popraviti sistem za upravljanje ribolovnega napora za pravo peščenko v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone IIa.

(10) Kot prehoden ukrep je treba v skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES dodatno zmanjšati ribolovni napor za določene globokomorske vrste.

(11) Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi pogoje glede omejitev ulova in/ali omejitev ribolovnega napora. Znanstveno mnenje kaže, da ulovi, ki znatno presegajo TAC, posegajo v trajnost ribolovnih aktivnosti. Zato je primerno uvesti povezane pogoje, ki bodo omogočili boljše izvajanje dogovorjenih ribolovnih možnosti.

(12) Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na letnem zasedanju 2007 sprejela številne tehnične in nadzorne ukrepe. Te ukrepe je treba izvajati.

(13) [Konvencija o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) je na XXV. letnem zasedanju leta 2007 sprejela ustrezne omejitve ulova za staleže, ki jih na vzpostavljenih ribolovnih območjih da na voljo katera koli članica CCAMLR. Poleg tega je CCAMLR odobrila sodelovanje plovil Skupnosti pri raziskovalnem ribolovu na Dissostichus spp . na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter razdelkih 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3(a) in 58.4.3(b) ter določila, da za ustrezne ribolovne aktivnosti veljajo omejitve ulova in prilova ter nekateri posebni tehnični ukrepi. Te omejitve in tehnične ukrepe je prav tako treba uporabljati.]

(14) [Zaradi izpolnjevanja mednarodnih obveznosti, ki jih je Skupnost prevzela kot pogodbenica CCAMLR, vključno z obvezno uporabo ukrepov, ki jih sprejme Komisija CCAMLR, je treba uporabljati celotne dovoljene ulove, ki jih je Komisija sprejela za sezono 2007–2008, in ustrezne sezonske roke.]

(15) V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov in kvot iz leta v leto[32] je treba navesti staleže, za katere veljajo posamezni ukrepi, določeni v Uredbi.

(16) [Skupnost je v skladu s postopkom, predvidenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva, opravila posvetovanja o ribolovnih pravicah z Norveško[33], Ferskimi otoki[34] in Grenlandijo[35].]

(17) Skupnost je pogodbenica več regionalnih ribiških organizacij. Te ribiške organizacije so priporočile določitev omejitev ulova in/ali omejitev napora ter druge predpise za ohranjanje nekaterih vrst. Skupnost torej mora izvajati navedena priporočila.

(18) Razprave o alternativnem sistemu za upravljanje napora, temelječem na zgornjih mejah za kilovatne dni v letu 2008, ki so potekale v letu 2007, so pokazale, da bodo potrebni daljši časovni okviri za prilagoditev nacionalnih upravnih postopkov zahtevam takšnega sistema za upravljanje napora, sedanji sistem za upravljanje napora, ki temelji na številu dni na morju, se bo še naprej uporabljal v letu 2008, v istem letu pa naj bi se nadaljevale razprave o upravljanju napora, ki bi temeljilo na kilovatnih dnevih, da bi se tak sistem začel uporabljati leta 2009.

(19) Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora za trsko, kot so določene v Uredbi (ES) št. 423/2004, se ohranijo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora v skladu s TAC, kot je določeno v členu 8(3) navedene uredbe.

(20) Ohraniti je treba nekatere začasne določbe o uporabi podatkov sistema za spremljanje plovil (VMS), da se zagotovi večja učinkovitost pri spremljanju, nadzoru in obvladovanju upravljanja napora.

(21) Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora za morskega lista, kot so določene v Uredbi (ES) št. 509/2007, se določijo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora v skladu s TAC, kot je določeno v členu 5(2) navedene uredbe.

(22) Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora za morsko ploščo in morskega lista, kot so določene v Uredbi (ES) št. 676/2007, se določijo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora v skladu s TAC, kot je določeno v členu 9(2) navedene uredbe.

(23) Za staleže trske v Severnem morju, Skagerraku in zahodnem Rokavskem prelivu, v Irskem morju in na zahodu Škotske ter za staleže osliča in škampa v conah ICES VIIIc in IXa je treba prilagoditi ravni dopustnega napora v okviru programa upravljanja.

(24) Da bi prispevali k ohranjanju staležev rib, je treba v letu 2008 treba izvesti nekatere dopolnilne ukrepe glede nadzora in tehničnih pogojev za ribolov.

(25) Po znanstvenem mnenju ICES so poleg omejitev ulova potrebni ukrepi, da se zaščitijo koncentracije drstenja modrega lenga v conah ICES VI in VII.

(26) Znanstvene raziskave so pokazale, da ribolovne prakse pri ribolovu z zabodnimi in zapletnimi mrežami v conah ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X in XII resno ogrožajo globokomorske vrste. Vendar je treba izvajati prehodne ukrepe, ki omogočajo takšen ribolov pod določenimi pogoji, dokler se ne sprejmejo trajnejši ukrepi.

(27) Zaradi zagotovitve trajnostnega izkoriščanja staležev osliča in zmanjšanja zavržkov je treba najnovejše dosežke na področju selektivnih ribolovnih orodij ohraniti kot prehodne ukrepe v conah ICES VIIIa, VIIIb in VIIId.

(28) Treba je ohraniti nadzor iztovarjanj in pretovarjanj zamrznjenih rib ribiških plovil tretjih držav v pristaniščih Skupnosti v skladu s priporočili Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC). NEAFC je novembra 2007 priporočila, da se več plovil ponovno uvrsti na seznam plovil, za katera je bilo potrjeno, da se ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom. V pravnem redu Skupnosti je treba zagotoviti izvajanje priporočil.

(29) Da bi pripomogli k ohranjanju hobotnice in zaščitili zlasti nedorasle organizme, je treba v letu 2008 ohraniti minimalno velikost hobotnic iz morskih vod pod suverenostjo ali v pristojnosti tretjih držav in na območju CECAF, dokler se ne sprejme uredba, ki bo spremenila Uredbo (ES) št. 850/98.

(30) Glede na mnenje STECF se v letu 2008 pod določenimi pogoji dovoli ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo in z uporabo električnega toka v conah ICES IVc in IVb južno.

(31) Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) na letnem zasedanju leta 2007 ni uspela sprejeti omejitev ulova za rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna in, čeprav Skupnost ni članica IATTC, je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev trajnostnega upravljanja virov v pristojnosti te organizacije.

(32) [Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) je na tretjem letnem zasedanju sprejela omejitve napora za rumenoplavutega tuna, veleokega tuna, črtastega tuna, mečarico in južnopacifiškega belega tuna ter tehnične ukrepe glede obravnave prilova. Skupnost je članica WCPFC od januarja 2005. Navedene ukrepe je zato treba prenesti v pravo Skupnosti in zagotoviti trajnostno upravljanje virov, ki so v pristojnosti te organizacije.]

(33) GFMC je na letnih zasedanjih leta 2006 in 2007 sprejel številna priporočila glede tehničnih ukrepov za nekatere vrste ribolova v Sredozemskem morju. Da bi pripomogli k ohranitvi staležev rib, je treba te ukrepe v letu 2008 izvajati do sprejetja uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 1967/2006.

(34) Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) je na letnem zasedanju leta 2007 sprejela omejitve ulova za staleže rib na območju Konvencije SEAFO ter določila pogoje v zvezi s ponovnim opravljanjem ribolovnih aktivnosti na zdaj zaprtih ribolovnih območjih in podrobne zahteve glede inšpekcijskih pregledov pomorskih inšpekcij. Te ukrepe je treba prenesti v pravo Skupnosti.

(35) Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) je na letnih zasedanjih leta 2006 in 2007 sprejela številne upravljalne in nadzorne ukrepe. Te ukrepe je treba prenesti v pravo Skupnosti.

(36) Na tretjem mednarodnem zasedanju za ustanovitev nove regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu maja 2007 so udeleženci sprejeli začasne ukrepe za ureditev pelagičnih ribolovnih aktivnosti in pridnenega ribolova v južnem Tihem oceanu. Te ukrepe je treba prenesti v pravo Skupnosti.

(37) Da se zagotovi pravilno evidentiranje ulovov sinjega mola, ki jih v vodah Skupnosti opravijo plovila tretjih držav, je treba ohraniti strožje določbe o nadzoru v zvezi s temi plovili.

(38) Da se ribičem Skupnosti zagotovi možnost preživljanja in da bi se izognili ogrožanju virov ter kakršnim koli možnim težavam zaradi izteka veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova[36], je nujno, da se ta ribolovna območja odprejo 1. januarja 2008 in da se januarja 2008 ohrani v veljavi nekaj predpisov navedene uredbe. Glede na nujnost zadeve je treba odobriti izjemo od roka šestih tednov iz člena 3 poglavja I Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I Področje uporabe in opredelitev pojmov

Člen 1 Vsebina

Ta uredba določa ribolovne možnosti za leto 2008 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib ter s tem povezane pogoje, pod katerimi se lahko te ribolovne možnosti uporabljajo.

Določa pa tudi nekatere omejitve napora in s tem povezane pogoje za januar 2009 ter ribolovne možnosti in posebne pogoje za nekatere antarktične staleže za obdobja, določena v Prilogi IE.

Člen 2 Področje uporabe

1. Če ni določeno drugače, se ta uredba uporablja za:

(a) ribiška plovila Skupnosti („plovila Skupnosti“) in

(b) ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana („ribiška plovila tretjih držav“) v vodah Skupnosti („vode ES“).

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se določbe te uredbe, razen točk 4.2 in 14 Priloge III ter opombe 1 Priloge VIII, ne uporabljajo za ribolovne aktivnosti, ki se izvajajo zgolj za namen znanstvenih raziskav, ki se izvajajo z dovoljenjem in pod nadzorom države članice, pod zastavo katere plovilo pluje, in o katerih so vnaprej obveščeni Komisija in države članice, v vodah katerih se raziskave izvajajo. Morskih organizmov, ulovljenih med ribolovnimi aktivnostmi, ki so se izvajale zgolj za namen znanstvenih raziskav, se ne sme prodajati, shranjevati, dajati na ogled ali ponuditi v prodajo za kakršen koli namen.

Člen 3 Opredelitev pojmov

V tej uredbi se poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega staleža ulovi in iztovori vsako leto;

(b) „kvota“ pomeni delež TAC, dodeljen Skupnosti, državam članicam ali tretjim državam;

(c) „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali pristojnosti katere koli države;

Člen 4 Ribolovne cone

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve con:

(a) cone ICES (Mednarodnega sveta za raziskovanje morja), kot so opredeljene v Uredbi (EGS) št. 3880/91;

(b) „Skagerrak“ pomeni območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali;

(c) „Kattegat“ pomeni območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøre do Gnibens Spids, od Korshaga do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena;

(d) „Cadiški zaliv“ pomeni območje v coni ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7º23'48"W;

(e) cona GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju), kot je opredeljena v Sklepu Sveta 98/416/ES[37] z dne 16. junija 1998 o pristopu Evropske skupnosti h Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju;

(f) cone CECAF (vzhodni srednji Atlantik ali glavna ribolovna cona FAO 34), kot so opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 2597/95 z dne 23. oktobra 1995 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven Severnega Atlantika[38];

(g) „območje Konvencije NEAFC“ pomeni vode, kot so opredeljene v členu 1 Konvencije, priložene Sklepu Sveta 81/608/EGS z dne 13. julija 1981 o sklenitvi Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika[39];

(h) „upravno območje NEAFC“ pomeni vode območja Konvencije NEAFC, ki ležijo zunaj voda v pristojnosti pogodbenic NEAFC;

(i) cone NAFO (Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika), kot so opredeljene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2018/93 z dne 30. junija 1993 o predložitvi statističnih podatkov o ulovu in aktivnosti s strani držav članic, ki izvajajo ribolov v severozahodnem Atlantiku[40];

(j) „upravno območje NAFO“ pomeni del območja Konvencije Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO), ki ne spada pod suverenost ali v pristojnost obalnih držav;

(k) cone SEAFO (Organizacije za ribištvo jugovzhodnega Atlantika), kot so opredeljene v Sklepu Sveta 2002/738/ES z dne 22. julija 2002 o sklenitvi Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku s strani Evropske skupnosti[41];

(l) cona ICCAT (Mednarodne komisije za ohranjanje atlantskega tuna), kot je opredeljena v Sklepu Sveta 86/238/EGS z dne 9. junija 1986 o pristopu Skupnosti k Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku, kot je bila spremenjena s Protokolom, priloženim k Sklepni listini Konference pooblaščencev držav pogodbenic konvencije, ki je bila podpisana 10. julija 1984 v Parizu[42];

(m) cone CCAMLR (Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki), kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 601/2004;

(n) cona IATTC (Medameriške komisije za tropske tune), kot je opredeljena v Sklepu Sveta 2006/539/ES z dne 22. maja 2006 o sklenitvi Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, ustanovljene leta 1949 s konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko, v imenu Evropske Skupnosti[43];

(o) cona IOTC (Komisije za tune v Indijskem oceanu), kot je opredeljena v Sklepu Sveta 95/399/ES z dne 18. septembra 1995 o pristopu Skupnosti k Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tune v Indijskem oceanu[44];

(p) območje regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPFO) je območje na odprtem morju južno od ekvatorja, severno od območja Konvencije CCAMLR, vzhodno od območja Konvencije SIOFA, kot je opredeljeno v Sklepu Sveta 2006/496/ES z dne 6. julija 2006 o podpisu Sporazuma o ribolovu v južnem Indijskem oceanu v imenu Evropske skupnosti, in zahodno od območij v ribolovni pristojnosti držav Južne Amerike;

(q) cona WCPFC (Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika), kot je opredeljena v Sklepu Sveta 2005/75/ES z dne 26. aprila 2004 o pristopu Skupnosti h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana[45];

POGLAVJE II Ribolovne možnosti in s tem povezani pogoji za plovila Skupnosti

Člen 5 Omejitve ulova in dodelitve

1. Omejitve ulova za plovila Skupnosti v vodah Skupnosti ali v nekaterih vodah zunaj Skupnosti in dodelitev teh omejitev ulova državam članicam ter dodatni pogoji v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 so določeni v Prilogi I.

2. Plovila Skupnosti imajo dovoljenje za ulov v okviru kvot iz Priloge I v vodah, ki spadajo v ribolovno pristojnost Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije, Norveške in ribolovne cone okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz členov 11, 20 in 21.

3. Komisija določi končne omejitve ulova za pravo peščenko v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa v skladu s predpisi iz točke 8 Priloge IID.

4. Komisija določi omejitve ulova za kapelana v grenlandskih vodah con ICES V in XIV, ki so na voljo Skupnosti, v višini 7,7 % deleža TAC za kapelana, takoj ko je TAC določen.

5. Omejitve ulova za stalež norveškega moliča v coni ICES IIIa ter vodah ES con ICES IIa in IV ter za stalež papaline v vodah ES con ICES IIa in IV lahko Komisija ponovno preuči v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe št. 2371/2002 in ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2008.

6. Komisija določi omejitve ulova za stalež sardona v coni ICES VIII ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2008, in razprav v okviru večletnega načrta za sardona.

Člen 6 Prepovedane vrste

Za plovila Skupnosti se prepove ribolov naslednjih vrst, njihovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje, in sicer v vseh vodah Skupnosti in vodah zunaj Skupnosti:

- morski pes orjak (Cetorhinus maximus),

- beli morski volk (Carcharodon carcharias).

Člen 7 Posebne določbe o dodelitvah

1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v Prilogi I, ne posega v:

(a) izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) ponovne dodelitve v skladu s členi 21(4), 23(1) in 32(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93;

(c) dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

(d) zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

(e) odbitke v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 847/96.

2. Za namen zadržanja kvot, ki se prenesejo v leto 2009, se z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja člen 4(2) navedene uredbe za vse staleže, za katere velja analitski TAC.

Člen 8 Omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji za upravljanje staležev

1. Od 1. februarja 2008 do 31. januarja 2009 se omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji, določeni v:

(a) Prilogi IIA, uporabljajo za upravljanje nekaterih staležev v Kattegatu, Skagerraku in conah ICES IV, VIa, VIIa, VIId ter vodah ES cone ICES IIa;

(b) v Prilogi IIB, uporabljajo za upravljanje staležev osliča in škampa v conah ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva;

(c) v Prilogi IIC, uporabljajo za upravljanje staleža morskega lista v coni ICES VIIe;

(d) v Prilogi IID, uporabljajo za upravljanje staleža prave peščenke v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa.

2. Od 1. januarja 2009 do 31. januarja 2009 se za staleže, navedene v odstavku 1(a), (b), (c) in (d) še naprej uporabljajo ribolovni napor in z njim povezani pogoji, določeni v prilogah IIA, IIB, IIC in IID k Uredbi (ES) št. 41/2006.

3. Komisija za leto 2008 določi končni ribolovni napor za ribolov prave peščenke v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa v skladu s predpisi iz točk 3 do 7 Priloge IID.

4. Države članice zagotovijo, da ribolovni napori plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov, merjeni v kilovatnih dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2008 ne bodo presegali 70 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila zadevne države članice zabeležila v letu 2003 pri potovanjih na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov in/ali pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 2347/2002. Ta odstavek se uporablja samo za ribolovna potovanja, kjer se ujame več kot 100 kilogramov globokomorskih vrst z izjemo velike srebrenke.

Člen 9 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

1. Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati le, če:

(a) so ulov opravila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali

(b) je ulov sestavljen iz dela deleža Skupnosti, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami in ni bil izčrpan.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko naslednje ribe obdržijo na krovu in iztovorijo, tudi če država članica nima kvot ali so kvote ali deleži izčrpani:

(a) vrste, ki niso sled ali skuša, kadar

(i) so ulovljene pomešano z drugimi vrstami z mrežo z očesom, ki je manjše od 32 mm, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 850/98; in

(ii) ulov ni razvrščen na krovu ali ob iztovarjanju;

ali

(b) skuša, kadar

(i) je ulovljena pomešano s šurom ali sardelo;

(ii) ne presega 10 % skupne mase skuše, šura in sardele na krovu in

(iii) ulov ni razvrščen na krovu ali ob iztovarjanju.

3. Vsa iztovarjanja se vštevajo v kvoto ali, če delež Skupnosti ni dodeljen državam članicam s kvotami, v delež Skupnosti, razen ulovov na podlagi določb odstavka 2.

4. Odstotek prilova in njegova namenska uporaba se določita v skladu s členoma 4 in 11 Uredbe (ES) št. 850/98.

Člen 10 Nerazvrščeno iztovarjanje v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa

1. Člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1434/98 se ne uporablja za sleda, ulovljenega v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa.

2. Kadar so omejitve ulova države članice za sleda v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa izčrpane, plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice, so registrirana v Skupnosti in se ukvarjajo z ribolovom, za katerega se uporabljajo ustrezne omejitve ulova, ne smejo iztovarjati ulova, ki ni razvrščen in vsebuje sleda.

3. Države članice zagotovijo ustrezen program vzorčenja, ki omogoča učinkovito spremljanje nerazvrščenega iztovarjanja po posameznih vrstah, ulovljenih v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa.

4. Nerazvrščen ulov v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa se iztovarja samo v pristaniščih in na mestih iztovarjanja, ki imajo program razvrščanja iz odstavka 1.

Člen 11 Omejitve dostopa

Plovila Skupnosti ne lovijo v Skagerraku znotraj 12 morskih milj od norveških temeljnih črt. Vendar je dovoljeno, da plovila, ki plujejo pod dansko ali švedsko zastavo, lovijo do štiri morske milje od norveških temeljnih črt.

Člen 12

Določitev velikosti očesa in debeline vrvice ribiških mrež

Velikost mrežnega očesa in debelina vrvice ribiških mrež iz te uredbe se določita v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 129/2003 z dne 20. januarja 2003 o podrobnih pravilih za določanje velikosti očesa in debeline vrvice ribiških mrež[46].

Člen 13 Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi za plovila Skupnosti so določeni v Prilogi III.

POGLAVJE III Omejitve ulova in s tem povezani pogoji za plovila tretjih držav

Člen 14 Dovoljenje

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele ali Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah Skupnosti v okviru omejitev ulova iz Priloge I in ob upoštevanju pogojev iz členov 15, 16 in 17 ter členov 21 do 27.

Člen 15 Prepovedane vrste

Za ribiška plovila tretjih držav se prepove ribolov naslednjih vrst, njihovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje v vseh vodah Skupnosti:

- morski pes orjak (Cetorhinus maximus),

- beli morski volk (Carcharodon carcharias).

Člen 16 Geografske omejitve

1. Ribolov z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Norveške ali so registrirana na Ferskih otokih, se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj od temeljnih črt držav članic proti odprtemu morju v coni ICES IV, Kattegatu in Atlantskem oceanu severno 43°00'N, razen območja iz člena 18 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

2. Ribolov v Skagerraku z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Norveške, se dovoli štiri morske milje od temeljnih črt Danske in Švedske proti odprtemu morju.

3. Ribolov z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Venezuele, se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj od temeljnih črt Francoske Gvajane proti odprtemu morju.

Člen 17 Prečkanje voda Skupnosti

Ribiška plovila tretjih držav, ki prečkajo vode Skupnosti, v skladu z naslednjima pogojema pospravijo svoje mreže tako, da jih ne morejo takoj uporabiti:

2. mreže, obtežilniki in podobno orodje niso povezani s širilkami in vrvmi za vlečenje;

3. mreže na palubi ali nad njo so varno privezane na del zgornje konstrukcije.

Člen 18 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se ne smejo obdržati na krovu ali iztovarjati, razen ulovov ribiških plovil tretjih držav, ki imajo kvoto in ta kvota ni izčrpana.

Člen 19 Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi za plovila tretjih držav so določeni v Prilogi III.

POGLAVJE IV Določbe o izdaji dovoljenj za plovila Skupnosti

Člen 20 Dovoljenja in s tem povezani pogoji

1. Ne glede na splošne predpise o ribolovnih dovoljenjih in posebnih ribolovnih kartah iz Uredbe (ES) št. 1627/94 imajo plovila Skupnosti za ribolov v vodah tretje države dovoljenje, ki ga izdajo organi te tretje države.

2. Vendar se odstavek 1 ne uporablja za naslednja plovila Skupnosti, kadar lovijo v norveških vodah v Severnem morju:

a) plovila s tonažo 200 BT ali manj ali

b) plovila, ki lovijo vrste, ki niso skuša, za prehrano ljudi; ali

c) plovila, ki plujejo pod zastavo Švedske, v skladu z ustaljeno prakso.

3. Največje število dovoljenj in s tem povezani pogoji se določijo v skladu z delom I Priloge IV. V vlogah za dovoljenja se navedejo vrste ribolova ter imena in značilnosti plovil Skupnosti, za katere naj se dovoljenja izdajo, organi držav članic pa jih naslovijo na Komisijo. Komisija predloži te vloge organom zadevne tretje države.

4. Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico (zamenjava) na ribolovnih območjih iz dela I Priloge IV, prenos vključuje potreben prenos dovoljenj in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za posamezno ribolovno območje, določeno v delu I Priloge IV.

5. Plovila Skupnosti ravnajo v skladu z ohranitvenimi in nadzornimi ukrepi ter drugimi določbami, ki veljajo za cono, v kateri lovijo.

Člen 21 Ferski otoki

Plovila Skupnosti z dovoljenjem za izvajanje usmerjenega ribolova ene vrste v vodah Ferskih otokov lahko opravljajo usmerjen ribolov drugih vrst, če o tem predhodno obvestijo organe Ferskih otokov.

POGLAVJE V Določbe o izdaji dovoljenj za ribiška plovila tretjih držav

Člen 22 Obveznost dovoljenja in posebne ribolovne karte

1. Ne glede na člen 28b Uredbe (EGS) št. 2847/93 so ribiška plovila z manj kot 200 BT, ki plujejo pod zastavo Norveške, oproščena obveznosti, da imajo dovoljenje in posebno ribolovno karto.

2. Dovoljenje in posebna ribolovna karta se hranita na krovu. Vendar pa so ribiška plovila, registrirana na Ferskih otokih ali Norveškem, oproščena te obveznosti.

3. Ribiška plovila iz tretjih držav, ki imajo na dan 31. decembra 2007 dovoljenje za ribolov, lahko od 1. januarja 2008 nadaljujejo z ribolovom, dokler se Komisiji ne predloži seznam ribiških plovil, ki imajo dovoljenja za ribolov, in ga Komisija ne odobri.

Člen 23 Vloga za dovoljenje in za posebno ribolovno karto

Vlogi za dovoljenje in za posebno ribolovno karto organa tretje države Komisiji so priloženi naslednji podatki:

(a) ime plovila;

(b) registrska številka;

(c) zunanje identifikacijske črke in številke;

(d) pristanišče registracije;

(e) ime in naslov lastnika ali zakupnika;

(f) bruto tonaža in skupna dolžina;

(g) moč motorja;

(h) klicni znak in radijska frekvenca;

(i) nameravani način ribolova;

(j) nameravano območje ribolova;

(k) vrste, ki jih plovilo namerava loviti;

(l) obdobje, za katero se zahteva dovoljenje.

Člen 24 Število dovoljenj

Število dovoljenj in s tem povezani posebni pogoji so določeni v delu II Priloge IV.

Člen 25 Razveljavitev in odvzem

1. Dovoljenja in posebne ribolovne karte se lahko razveljavijo z namenom izdaje novih dovoljenj in posebnih ribolovnih kart. Te razveljavitve začnejo učinkovati na dan pred datumom, ko Komisija izda nova dovoljenja in posebne ribolovne karte. Nova dovoljenja in posebne ribolovne karte začnejo učinkovati z dnem izdaje.

2. Dovoljenja in posebne ribolovne karte se v celoti ali delno odvzamejo pred datumom izteka veljavnosti, če je kvota za zadevni stalež, določena v Prilogi I, izčrpana.

3. Dovoljenja in posebne ribolovne karte se odvzamejo v primeru vsakega neizpolnjevanja obveznosti iz te uredbe.

Člen 26 Neizpolnjevanje ustreznih predpisov

1. Vsakemu ribiškemu plovilu tretje države, ki ne izpolnjuje obveznosti, določenih v tej uredbi, se za obdobje, ki ne presega 12 mesecev, ne izdata dovoljenje ali posebna ribolovna karta.

2. Komisija organom zadevne tretje države predloži imena in značilnosti ribiških plovil tretjih držav, ki v naslednjem mesecu ali mesecih ne bodo imela dovoljenja za ribolov v ribolovni coni Skupnosti zaradi kršitve ustreznih predpisov te uredbe.

Člen 27 Obveznosti imetnika dovoljenja

1. Ribiška plovila tretjih držav ravnajo v skladu z ohranitvenimi in nadzornimi ukrepi ter drugimi določbami, ki urejajo ribolov plovil Skupnosti v coni, v kateri lovijo, zlasti z uredbami (EGS) št. 1381/87, (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94, (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1434/98 ter Uredbo Sveta (ES) št. 2187/2005[47].

2. Ribiška plovila tretjih držav iz odstavka 1 vodijo ladijski dnevnik, v katerega vpisujejo informacije, določene v delu I Priloge V.

3. Ribiška plovila tretjih držav razen plovil, ki plujejo pod zastavo Norveške in lovijo v coni ICES IIIa, pošljejo Komisiji informacije, določene v Prilogi VI, v skladu s predpisi iz navedene priloge.

Člen 28 Posebne določbe v zvezi s Francosko Gvajano

1. Za odobritev dovoljenja za ribolov v vodah Francoske Gvajane se mora lastnik zadevnega ribiškega plovila tretje države obvezati, da bo na zahtevo Komisije dovolil, da pride na plovilo opazovalec.

2. Ribiška plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Francoske Gvajane, vodijo ladijski dnevnik v skladu z vzorcem iz dela II Priloge V. Podatki o ulovu se na zahtevo pošljejo Komisiji, in sicer preko francoskih organov.

POGLAVJE VI Posebne določbe za plovila Skupnosti, ki lovijo v Sredozemskem morju

Člen 29 Določitev sezone, v kateri je prepovedan ribolov delfink z uporabo naprav za združevanje rib (FAD)

1. Da se zaščiti delfinke ( Coryphaena hippurus ), zlasti majhne, je ribolov delfink z uporabo naprav za združevanje rib (FAD) prepovedan od 1. januarja 2008 do 14. avgusta 2008 na vseh geografskih podobmočjih cone iz Sporazuma GFCM.

2. Z odstopanjem od določb odstavka 1 lahko država članica, če lahko dokaže, da zaradi slabega vremena ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, izgubljene dni prenese na ribolov FAD do 31. januarja naslednjega leta. Države članice, ki želijo koristiti to možnost prenosa, Komisiji pred 1. januarjem 2009 predložijo vlogo za dodatno število dni, ko bo imelo plovilo dovoljenje za ribolov delfink z uporabo naprav za združevanje rib med obdobjem prepovedi od 1. januarja 2009 do 31. januarja 2009. Tej vlogi so priloženi naslednji podatki:

(a) poročilo, ki vsebuje podrobnosti o ukinitvi zadevnih ribolovnih aktivnosti, vključno z ustreznimi meteorološkimi podatki;

(b) ime plovila;

(c) registrska številka;

(d) zunanje identifikacijske črke in številke, kot so opredeljene v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004[48].

Komisija podatke, ki jih je dobila od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretariatu GFCM.

3. Države članice pred 1. novembrom 2008 Komisiji predložijo poročilo o izvajanju ukrepov iz odstavka 1.

Člen 30 Določitev območij omejenega ribolova za zaščito občutljivih globokomorskih habitatov

1. Ribolov z vlečnimi strgačami in pridnenimi vlečnimi mrežami je prepovedan na območjih, omejenih s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

(a) območje omejenega globokomorskega ribolova „morski greben Lophelia pri rtu Santa Maria di Leuca“

- 39° 27,72' S, 18° 10,74' V

- 39° 27,80' S, 18° 26,68' V

- 39° 11,16' S, 18° 04,28' V

- 39° 11,16' S, 18° 35,58' V

(b) območje omejenega globokomorskega ribolova „hladni ogljikovodikovi izvirki območja delte Nila“

- 31° 30,00' S, 33° 10,00' V

- 31° 30,00' S, 34° 00,00' V

- 32° 00,00' S, 34° 00,00' V

- 32° 00,00' S, 33° 10,00' V

(c) območje omejenega globokomorskega ribolova „Eratosthemes Seamount“

- 33° 00,00' S, 32° 00,00' V

- 33° 00,00' S, 33° 00,00' V

- 34° 00,00' S, 33° 00,00' V

- 34° 00,00' S, 32° 00,00' V

2. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zaščito občutljivih globokomorskih habitatov na območjih iz odstavka 1, in zlasti zagotovijo zaščito teh območij pred vplivi drugih ribolovnih aktivnosti, ki bi ogrozile ohranitev značilnosti teh habitatov.

Člen 31 Najmanjša velikost očesa vlečnih mrež pri nekaterih krajevnih in sezonskih vrstah ribolova s pridnenimi vlečnimi mrežami

1. Z odstopanjem od členov 8(1)(h) in 9(3)(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006 lahko države članice ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, še naprej dovoljujejo uporabo vreč z rombastim mrežnim očesom, ki je manjše od 40 mm, za nekatere krajevne in sezonske vrste ribolova s pridnenimi vlečnimi mrežami, ki izkoriščajo globokomorske vrste, ki si jih ne deli več držav.

2. Odstavek 1 se uporablja le za ribolovne aktivnosti, ki so jih države članice že uradno odobrile v skladu z nacionalnim pravom, veljavnim na dan 1. januarja 2007, in ne vključujejo kakršnega koli povečanja ribolovnega napora v prihodnosti v primerjavi z letom 2006.

3. Države članice pred 5. januarjem 2008 z uporabo običajnega sistema obdelave podatkov Komisiji predložijo seznam plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov v skladu z odstavkom 1. Seznam plovil z dovoljenjem vključuje naslednje podatke:

(a) ime plovila;

(b) številko plovila v registru ribolovne flote Skupnosti (CFR) in zunanjo oznako, kot sta opredeljeni v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004;

(c) dovoljene vrste ribolova, ki jih opravlja posamezno plovilo, skupaj s ciljnim(-i) staležem(-i), ribolovnim območjem, kot je opredeljeno v Resoluciji GFCM/31/2007/2, in uporabljeno ribolovno opremo;

(d) obdobje, v katerem je dovoljen ribolov.

4 Komisija podatke, ki jih je dobila od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretariatu GFCM.

POGLAVJE VII Posebne določbe za plovila Skupnosti, ki lovijo grenlandsko morsko ploščo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO)

Člen 32 Poročila o ulovu

1. Poveljnik plovila z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče pošlje pristojnim organom države članice zastave v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2008 poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina grenlandske morske plošče, ki jo je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom.

2. Poročilo iz odstavka 1 se prvič pošlje najpozneje ob koncu desetega dneva po datumu vstopa plovila na upravno območje NAFO ali po začetku ribolovnega potovanja. Poročilo se pošlje vsakih pet dni. Kadar se šteje, da so ulovi grenlandske morske plošče, ki so sporočeni v skladu z odstavkom 1, izčrpali 75 % dodeljene kvote države članice zastave, poveljnik plovila pošlje poročilo vsak tretji dan.

3. Vsaka država članica po prejemu poročil o ulovu ta posreduje Komisiji. Komisija te informacije nemudoma posreduje sekretariatu NAFO.

Člen 33 Dodatni nadzorni ukrepi

1. Plovila z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 lahko vstopijo na upravno območje NAFO, da bi lovila grenlandsko morsko ploščo, le, če imajo na krovu manj kot 50 ton kakršnega koli ulova ali če je dostop dovoljen v skladu z odstavki 2, 3 in 4.

2. Kadar ima plovilo z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 na krovu ulov z območij zunaj upravnega območja NAFO, ki obsega 50 ton ali več, sekretariatu NAFO preko elektronske pošte ali telefaksa najpozneje 72 ur pred vstopom (ENT) na upravno območje NAFO sporoči količino ulova, obdržanega na krovu, položaj (zemljepisna dolžina/širina), kadar poveljnik plovila oceni, da bo plovilo začelo z ribolovom, in predvideno uro prihoda na položaj.

3. Če inšpekcijsko plovilo po obvestilu iz odstavka 2 naznani, da namerava izvesti inšpekcijski pregled, ribiškemu plovilu sporoči koordinate kontrolne točke, kjer se bo inšpekcijski pregled izvedel. Kontrolna točka ne leži več kot 60 morskih milj od položaja, kjer poveljnik plovila ocenjuje, da bo plovilo začelo loviti.

4. Če ribiško plovilo z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 pred vstopom na upravno območje NAFO od sekretariata NAFO ali inšpekcijskega plovila ne prejme sporočila, da namerava inšpekcijsko plovilo izvesti inšpekcijski pregled v skladu z odstavkom 3, lahko začne z ribolovom. Ribiško plovilo lahko začne z ribolovnimi aktivnostmi tudi brez predhodnega inšpekcijskega pregleda, če inšpekcijsko plovilo ne začne z inšpekcijskim pregledom v treh urah po prihodu ribolovnega plovila na kontrolno točko.

Člen 34 Zaščitne cone koral

Na območju razdelka NAFO 3O, opredeljenem v Prilogi VII, so prepovedane vse ribolovne aktivnosti z opremo, ki se dotika tal.

POGLAVJE VIII Posebne določbe za iztovarjanje in pretovarjanje zamrznjenih rib, ki jih ulovijo ribiška plovila tretjih držav na območju Konvencije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC)

Člen 35 Pomorska inšpekcija

Brez poseganja v Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 in Uredbo Sveta (ES) št. 1093/94 z dne 6. maja 1994 o določitvi pogojev, pod katerimi lahko ribiška plovila tretje države neposredno iztovarjajo in prodajajo svoj ulov v pristaniščih Skupnosti[49], se postopki iz tega poglavja uporabljajo za iztovarjanje in pretovarjanje zamrznjenih rib, ki so jih ujela ribiška plovila tretjih držav na območju Konvencije NEAFC, v pristaniščih držav članic.

Člen 36 Določena pristanišča

Iztovarjanje in pretovarjanje v vodah Skupnosti sta dovoljena le v določenih pristaniščih.

Države članice določijo kraj za iztovarjanje ali kraj v bližini obale (določena pristanišča), kjer sta dovoljena iztovarjanje in pretovarjanje rib iz člena 35. Države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah v seznamu določenih pristanišč za leto 2007 najmanj petnajst dni, preden bo sprememba začela veljati.

Komisija objavi seznam določenih pristanišč in z njimi povezanih sprememb v seriji „C“ Uradnega lista Evropske unije ter ga objavi na spletni strani.

Člen 37 Predhodno obvestilo o prihodu v pristanišče

1. Z odstopanjem od člena 28e(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 poveljniki vseh ribiških plovil ali njihovi zastopniki, ki prevažajo ribe iz člena 35 in se nameravajo zasidrati v pristanišču zaradi iztovarjanja ali pretovarjanja, o nameravani uporabi pristanišča obvestijo pristojne organe države članice najmanj 3 delovne dni pred pričakovano uro prihoda.

2. Obvestilu iz odstavka 1 je priložen obrazec iz dela I Priloge X, pri čemer je del A pravilno izpolnjen, kot sledi:

(a) obrazec PSC 1 se uporabi, če ribiško plovilo iztovarja lastni ulov;

(b) obrazec PSC 2 se uporabi, če je ribiško plovilo pričelo z dejavnostmi pretovarjanja. V takšnih primerih se uporabi ločen obrazec za vsako plovilo dajalca.

3. Država članica pristanišča nemudoma posreduje kopijo obrazca iz odstavka 2 državi zastave ribiškega plovila in državi(-am) plovil dajalca, kadar so plovila pričela z dejavnostmi pretovarjanja.

Člen 38 Dovoljenje za iztovarjanje ali pretovarjanje

1. Iztovarjanje ali pretovarjanje lahko pristojni organi države pristanišča dovolijo le, če so država zastave ribiškega plovila, ki namerava iztovarjati ali pretovarjati, ali, če je plovilo pričelo z dejavnostmi pretovarjanja zunaj pristanišča, država ali države zastave plovila dajalca potrdile z vrnitvijo kopije poslanega obrazca v skladu s členom 37(3) s pravilno izpolnjenim delom B, da:

(a) so ribiška plovila, ki so navedla, da so ulovila ribe, imela za prijavljene vrste zadostno kvoto;

(b) so bile količine rib na krovu pravilno sporočene in upoštevane pri izračunu veh omejitev ulova ali napora, ki se uporabljajo;

(c) so ribiška plovila, ki so navedla, da so ulovila ribe, imela dovoljenje za ribolov na prijavljenih območjih;

(d) je bila prisotnost plovila na sporočenem območju ulova potrjena v skladu s podatki VMS.

Dejavnosti iztovarjanja in pretovarjanja se lahko pričnejo šele po tem, ko so dovoljenje izdali pristojni organi države pristanišča.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država pristanišča dovoli celotno ali delno iztovarjanje brez potrditve iz odstavka 1, vendar v tem primeru zadevne ribe obdrži v skladišču pod nadzorom pristojnih organov. Ribe je dovoljeno prodati, prevzeti ali pretovoriti šele po prejemu potrditve iz odstavka 1. Če potrditev ni prejeta v 14 dneh po iztovarjanju, lahko država pristanišča ribe zaseže in jih proda v skladu z nacionalnimi predpisi.

3. Pristojni organi države članice pristanišča Komisiji in sekretarju NEAFC nemudoma sporočijo svojo odločitev glede dovoljenja za iztovarjanje ali pretovarjanje s predložitvijo kopije obrazca iz dela I Priloge X s pravilno izpolnjenim delom C, če so bile ribe, ki se iztovarjajo ali pretovarjajo, ujete na upravnem območju NEAFC.

Člen 39 Inšpekcijski pregledi

1. Pristojni organi držav članic v svojih pristaniščih vsako leto izvedejo inšpekcijske preglede najmanj 15 % iztovarjanj in pretovarjanj ribiških plovil tretjih držav iz člena 35.

2. Inšpekcijski pregledi zajemajo spremljanje celotnega iztovarjanja ali pretovarjanja in vključujejo navzkrižno primerjavo količin vrst rib, ki so bile sporočene pred iztovarjanjem, in količin vrst rib, ki so bile iztovorjene ali pretovorjene.

3. Inšpektorji si po najboljših močeh prizadevajo preprečiti neupravičeno zadrževanje ribiških plovil in zagotoviti, da je ribiško plovilo izpostavljeno najmanjšim možnim motnjam in težavam, ter se izogniti poslabšanju kakovosti rib.

Člen 40 Poročila o inšpekcijskih pregledih

1. Vsak inšpekcijski pregled je dokumentiran tako, da se izpolni poročilo o inšpekcijskem pregledu, kot je določeno v delu II Priloge X.

2. Kopija vsakega poročila o inšpekcijskem pregledu se nemudoma pošlje državi zastave pregledanega ribiškega plovila in državi ali državam zastave plovil dajalca, če je ribiško plovilo pričelo z dejavnostmi pretovarjanja, ter Komisiji in sekretariatu NEAFC, če so bile ribe, ki se iztovarjajo ali pretovarjajo, ujete na območju Konvencije NEAFC.

3. Izvirnik ali overjena kopija vsakega poročila o inšpekcijskem pregledu se na zahtevo posreduje državi zastave pregledanega ribiškega plovila.

POGLAVJE IX Posebne določbe za plovila Skupnosti, ki lovijo na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR)

Oddelek 1 OMEJITVE IN ZAHTEVE PO PODATKIH PLOVILA

Člen 41 Prepovedi in omejitve ulova

1. Neposredni ribolov vrst iz Priloge VIII je prepovedan v conah in obdobjih, določenih v navedeni prilogi.

2. Za nov in raziskovalni ribolov se omejitve ulova in prilova, določene v Prilogi IX, uporabljajo na podobmočjih iz navedene priloge.

Člen 42 Zahteve po podatkih v zvezi s plovili, ki imajo dovoljenje za ribolov na območju CCAMLR

1. Države članice poleg zahtev po podatkih v zvezi s plovili iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 601/2004, ki imajo dovoljenje za ribolov, od 1. avgusta 2008 Komisiji v zvezi s temi plovili predložijo naslednje:

(a) številko IMO plovila (če je izdana);

(b) prejšnjo zastavo, če obstaja;

(c) mednarodni radijski klicni znak;

(d) ime in naslov lastnika(-ov) plovila in koristnika(-ov), če je (so) znan(-i);

(e) kraj in čas izgradnje;

(f) vrsto plovila;

(g) dolžino;

(h) komplet barvnih fotografij plovila, ki vsebuje:

(i) eno fotografijo velikosti najmanj 12 x 7 cm, ki prikazuje desni bok plovila ter s tem njegovo celotno dolžino in vse strukturne značilnosti;

(ii) eno fotografijo velikosti najmanj 12 x 7 cm, ki prikazuje levi bok plovila ter s tem njegovo celotno dolžino in vse strukturne značilnosti;

(iii) eno fotografijo velikosti najmanj 12 x 7 cm, ki prikazuje krmo točno s čelne strani;

(i) ukrepe za zagotovitev varnega delovanja satelitske naprave za spremljanje, nameščene na krovu.

2. Države članice od 1. avgusta 2008, kolikor je to izvedljivo, Komisiji sporočijo tudi naslednje podatke v zvezi s plovili, ki imajo dovoljenje za ribolov na območju CCAMLR:

(a) ime in naslov upravljavca, če to ni lastnik plovila;

(b) ime in državljanstvo poveljnika in, kjer je to ustrezno, ribiškega poveljnika;

(c) vrsto metode ali metod ribolova;

(d) gred (m);

(e) bruto registrsko tonažo;

(f) načine sporočanja na plovilu in številke (INMARSAT A, B in C);

(g) običajno število posadke;

(h) moč glavnega motorja ali motorjev;

(i) nosilnost (v tonah), število skladišč za ribe in njihovo prostornino (m³);

kakršne koli druge ustrezne informacije (npr. o klasifikaciji ledu).

Člen 43 Poročilo o opaženih plovilih

1. Če poveljnik ribiškega plovila z dovoljenjem opazi drugo ribiško plovilo na območju Konvencije, če je to mogoče, dokumentira kar največ informacij o vsakem takšnem opaženem plovilu, vključno z:

(a) imenom in opisom plovila;

(b) klicnim znakom plovila;

(c) registrsko številko in številko plovila Lloyds/IMO;

(d) državo zastave plovila;

(e) fotografijami plovila, ki se priložijo poročilu;

(f) vsemi drugimi ustreznimi informacijami v zvezi z opaženimi dejavnostmi opaženega plovila.

2. Poveljnik poročilo z informacijami iz odstavka 1 čim prej pošlje svoji državi zastave. Država zastave predloži takšna poročila sekretariatu CCAMLR, če opaženo plovilo opravlja nezakonite, neprijavljene in neregulirane (IUU) ribolovne aktivnosti v skladu s standardi CCAMLR.

ODDELEK 2 RAZISKOVALNI RIBOLOV

Člen 44 Sodelovanje v raziskovalnem ribolovu

1. Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Španije in so bila tam registrirana ter je bila o njih CCAMLR obveščena v skladu z določbami člena 7 Uredbe (ES) št. 601/2004, lahko sodelujejo v raziskovalnem ribolovu s parangalom na Dissostichus spp . na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) zunaj območij nacionalne pristojnosti in 58.4.3b) zunaj območij nacionalne pristojnosti.

2. V razdelkih 58.4.3a) in 58.4.3b) sme loviti le po eno ribiško plovilo na državo članico.

3. Kar zadeva podobmočji 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2, so skupne omejitve ulova in prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote (MRE) v vsakem izmed njih navedene v Prilogi XIV. Z ribolovom v kateri koli manjši raziskovalni enoti se preneha, ko sporočeni ulov doseže določeno omejitev ulova, in navedena manjša raziskovalna enota preneha z ribolovom do konca sezone.

4. Ribolov se odvija na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala, in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar je ribolov v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 prepovedan v globinah, manjših od 550 m.

Člen 45 Sistemi poročanja

Za ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 44, veljajo naslednji sistemi poročanja o ulovu in naporu:

(a) petdnevni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 12 Uredbe (ES) št. 601/2004, razen da države članice Komisiji predložijo poročila o ulovu in naporu najpozneje dva delovna dneva po vsakem obdobju poročanja, da se poročila takoj posredujejo CCAMLR. Na podobmočjih 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 poročajo manjše raziskovalne enote;

(b) mesečni podrobni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 13 Uredbe (ES) št. 601/2004;

(c) sporoča se skupno število in masa zavrženih Dissostichus eleginoides in Dissostichus mawsoni , vključno s tistimi v „želatinastem“ stanju.

Člen 46 Posebne zahteve

1. Raziskovalni ribolov iz člena 44 se glede ukrepov, ki se uporabljajo za zmanjšanje naključne smrtnosti morskih ptic, ki se pojavlja pri ribolovu s parangalom, izvaja v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št. 600/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih tehničnih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju, zajetem v Konvenciji o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki[50]. Poleg teh ukrepov:

(a) je na teh ribolovnih območjih prepovedano odmetavanje drobovine;

(b) so plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 ter so v skladu s protokoli CCAMLR (A, B ali C) za lov s parangalom, oproščena zahteve po nočnem nameščanju parangala; vendar se plovila, ki skupno ujamejo tri morske ptice, takoj vrnejo k nočnemu nameščanju v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 600/2004;

(c) plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu na podobmočjih 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.3a) in 58.4.3b) ter skupno ulovijo tri morske ptice, takoj prenehajo z ribolovom in do konca sezone 2005/2006 ne smejo loviti rib zunaj običajne ribolovne sezone.

2. Za ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2, veljajo naslednje dodatne zahteve:

(a) plovilom je prepovedano odmetavati:

(i) nafto ali gorivo ali ostanke olja v morje, razen v primerih, dovoljenih v Prilogi I k MARPOL 73/78 (Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij);

(ii) smeti;

(iii) ostanke hrane, ki jih ni mogoče odvreči skozi zapornico z odprtinami, ki niso večje od 25 mm;

(iv) perutnino ali njene dele (vključno z jajčnimi lupinami);

(v) odplake, in sicer 12 morskih milj od kopnega ali ledenih plošč, ali odplake, medtem ko ladja potuje s hitrostjo, manjšo od 4 vozlov;

(vi) pepel, ki ostane pri sežiganju, ali

(vii) drobovino;

(b) živa perutnina ali druge žive ptice se ne smejo vnašati na podobmočja 88.1 in 88.2, oskubljena perutnina, ki ni zaužita, pa se odstrani z podobmočij 88.1 in 88.2;

(c) ribolov na Dissostichus spp . na podobmočjih 88.1 in 88.2 je prepovedan znotraj 10 morskih milj od obale Ballenyjevih otokov.

Člen 47 Opredelitev izvlekov

1. V tem oddelku izvlek zajema namestitev enega ali več parangalov na isti lokaciji. Natančen geografski položaj izvleka se določi po središčni točki parangala ali parangalov, zabeleženi v poročilih o ulovu in naporu.

2. Da izvlek velja za raziskovalnega:

(a) je vsak raziskovalni izvlek ločen najmanj pet morskih milj od katerega koli drugega raziskovalnega izvleka, razdalja se izmeri od geografske sredine vsakega raziskovalnega izvleka;

(b) vključuje vsak izvlek najmanj 3 500 trnkov in največ 10 000 trnkov; to lahko vključuje več ločenih parangalov, postavljenih na isti lokaciji;

(c) je čas nastavljanja pri vsakem izvleku parangala najmanj šest ur, merjeno od konca postopka namestitve do začetka postopka izvleka.

Člen 48 Raziskovalni načrti

Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 44, izvajajo raziskovalne načrte v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdeljeni podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2. Raziskovalni načrt se izvaja na naslednji način:

(a) ob prvem vstopu v manjšo raziskovalno enoto se prvih 10 izvlekov, imenovanih „prva serija“, določi za „raziskovalne izvleke“ in ti morajo izpolnjevati merila iz člena 63(2);

(b) naslednjih 10 izvlekov ali 10 ton ulova, kar je prej doseženo, se imenuje „druga serija“. Izvleki v drugi seriji se lahko po presoji poveljnika opravijo kot del običajnega raziskovalnega ribolova. Vendar se lahko ti izvleki, če izpolnjujejo zahteve člena 63(2), štejejo tudi za raziskovalne izvleke;

(c) po končani prvi in drugi seriji izvlekov plovilo izvede „tretjo serijo“, če želi poveljnik nadaljevati z ribolovom v manjši raziskovalni enoti, tako da je v vseh treh serijah skupaj opravljenih 20 raziskovalnih izvlekov. Tretja serija izvlekov se tako kot prva in druga konča med istim obiskom manjše raziskovalne enote;

(d) po končanih 20 raziskovalnih izvlekih po tretji seriji lahko plovilo nadaljuje z ribolovom v manjši raziskovalni enoti;

(e) v manjših raziskovalnih enotah A, B, C, E in G ter na podobmočjih 88.1 in 88.2, kjer je območje ribolovnega morskega dna manjše od 15 000 km2, se točke (b), (c) in (d) ne uporabljajo in plovilo lahko po končanih 10 raziskovalnih izvlekih nadaljuje z ribolovom v manjši raziskovalni enoti.

Člen 49 Načrti zbiranja podatkov

1. Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 44, izvajajo načrte zbiranja podatkov v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdeljeni podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2. Načrt zbiranja podatkov vsebuje naslednje podatke:

(a) položaj in morsko globino na koncu vsakega parangala v izvleku;

(b) ura namestitve, nastavljanja in izvleka;

(c) število in vrste rib, izgubljenih na površini;

(d) število nastavljenih trnkov;

(e) vrsto vabe;

(f) uspeh natikanja vab (%);

(g) vrsto trnka in

(h) razmere morja in oblakov ter lunino meno v času namestitve parangalov.

2. Vsi podatki iz odstavka 1 se zberejo za vsak raziskovalni izvlek; zlasti se izmerijo vse ribe v raziskovalnem izvleku do 100 rib, pri bioloških študijah pa se vzame vzorec vsaj 30 rib. Kadar se ujame več kakor 100 rib, se uporabi metoda naključnega podvzorčenja rib.

Člen 50 Program označevanja

1. Vsako ribiško plovilo, ki sodeluje v raziskovalnem ribolovu iz člena 44, izvede naslednji program označevanja:

(a) primerki Dissostichus spp . se pri raziskovalnem ribolovu označujejo in izpuščajo v skladu z določbami Programa označevanja CCAMLR in Protokolom za Dissostichus spp . Plovila prenehajo z označevanjem šele potem, ko je označenih 500 primerkov ali, če zapustijo ribolovno območje, ko označijo po en primerek na tono mase svežega ulova;

(b) program je usmerjen na primerke vseh velikosti, da se izpolnijo zahteve po označevanju. Označijo se le zobate ribe v dobrem stanju. Vsi izpuščeni primerki se dvakrat označijo, izpusti pa zajamejo čim širše geografsko območje;

(c) vse oznake so jasno natisnjene z enotno serijsko številko in povratnim naslovom, tako da je v primeru ponovnega ulova označenega primerka mogoče izslediti izvor oznak;

(d) vsi ponovno ulovljeni označeni primerki (tj. ujete ribe z oznako od prej) se ne izpustijo znova, tudi če so bili na prostosti le kratko obdobje;

(e) vsem ponovno ulovljenim primerkom se vzamejo biološki vzorci (dolžina, mase, spol, razvoj gonad), če je mogoče, se naredi digitalna fotografija, odvzamejo se jim otoliti in odstrani se jim oznaka;

(f) vsi ustrezni podatki o oznakah in kakršni koli podatki o ponovnih ulovih oznak se sporočijo CCAMLR v elektronski obliki CCAMLR v treh mesecih od takrat, ko plovilo zapusti ta ribolovna območja;

(g) vsi ustrezni podatki o oznakah ter kakršni koli podatki o ponovnem ulovu oznak in primerkih ponovnega ulova se v elektronski obliki CCAMLR sporočijo tudi ustreznemu regionalnemu centru podatkov o oznakah, kakor je podrobno opredeljeno v protokolu o označevanju CCAMLR.

2. Označene in izpuščene zobate ribe se ne vštejejo v kvoto omejitev ulova.

Člen 51 Znanstveni opazovalci in inšpektorji

1. Vsako ribiško plovilo, ki sodeluje v raziskovalnem ribolovu iz člena 44, ima na krovu ves čas ribolovnih aktivnosti v ribolovnem obdobju najmanj dva znanstvena opazovalca, eden od njiju pa je opazovalec, imenovan v skladu s programom mednarodnega znanstvenega opazovanja CCAMLR.

2. Vsaka država članica ob upoštevanju ter v skladu z veljavno zakonodajo in ureditvami, vključno s predpisi, ki urejajo dopustnost dokazov pred domačimi sodišči, preuči in sprejme ukrepe glede poročil inšpektorjev članice CCAMLR v skladu s tem programom, enako kot glede poročil lastnih inšpektorjev, tako pogodbenica kot zadevna članica CCAMLR pa sodelujeta z namenom pospeševanja sodnih ali drugih postopkov, ki izhajajo iz takšnega poročila.

Člen 52 Obvestila o nameri sodelovanja pri ribolovu krila

Vsaka država članica, ki namerava na območju Konvencije loviti krila, o svoji nameri obvesti sekretariat CCAMLR, in sicer najmanj štiri (4) mesece pred rednim letnim sestankom Komisije, neposredno pred sezono, v kateri namerava loviti.

Člen 53 Začasna prepoved globokomorskega ribolova z zabodnimi mrežami

1. Uporaba zabodnih mrež je na območju Konvencije za namene, ki niso znanstvene narave, prepovedana, dokler znanstveni odbor ne razišče možnega vpliva tega orodja in o njem ne poroča ter se Komisija na podlagi mnenja znanstvenega odbora ne strinja, da je na območju Konvencije dovoljeno uporabljati takšno metodo.

2. Uporaba zabodnih mrež za znanstvene raziskave v vodah, globljih od 100 metrov, se vnaprej sporoči znanstvenemu odboru in Komisija jo odobri pred začetkom takšne raziskave.

3. Vsako plovilo, ki namerava prečkati območje Konvencije z zabodnimi mrežami na krovu, mora to namero vnaprej sporočiti sekretariatu CCAMLR, vključno s pričakovanimi datumi prehoda območja Konvencije. Vsako plovilo, ki ima na območju Konvencije na krovu zabodne mreže in tega ni vnaprej sporočilo, krši te določbe.

Člen 54 Začasne omejitve uporabe pridnenega vlečnega orodja na odprtem morju območja Konvencije za ribolovni sezoni 2007/2008 in 2008/2009

1. Uporaba pridnenega vlečnega orodja na odprtem morju območja Konvencije je omejena za območja, za katera veljajo ohranitveni ukrepi CCAMLR za pridneno vlečno orodje.

2. Odstavek 1 se ne uporablja za uporabo pridnenega vlečnega orodja pri izvajanju znanstvenega raziskovanja na območju Konvencije.

POGLAVJE X Posebne določbe za plovila Skupnosti, ki lovijo na območju Organizacije za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO)

Oddelek 1 POOBLASTITEV PLOVIL

Člen 55 Pooblastitev plovil

1. Države članice Komisiji, kadar je to mogoče, v elektronski obliki do 1. junija 2008 predložijo seznam svojih plovil, ki so na podlagi izdanega ribolovnega dovoljenja pooblaščena za ribolov na območju Konvencije SEAFO.

2. Lastniki plovil, vključenih na seznam iz odstavka 1, so državljani ali pravne osebe Skupnosti.

3. Ribiška plovila so lahko pooblaščena za ribolov na območju Konvencije SEAFO le, če lahko izpolnjujejo zahteve in obveznosti na podlagi Konvencije SEAFO ter njene ohranitvene in upravljalne ukrepe.

4. Plovilom, ki so v preteklosti izvajala nezakonite, neprijavljene in neregulirane (IUU) ribolovne aktivnosti, se ribolovno dovoljenje ne izda, razen če so novi lastniki predložili zadostne dokaze, da prejšnji lastniki in upravljavci nimajo več zakonskega ali finančnega interesa ali koristi in nadzora nad plovili, ali da se ob upoštevanju ustreznih dejstev plovila ne ukvarjajo z ribolovom IUU niti pri njem ne sodelujejo.

5. Seznam iz odstavka 1 vključuje naslednje podatke:

(a) ime plovila, registrsko številko, prejšnja imena (če so znana) in pristanišče registracije;

(b) prejšnjo zastavo (če obstaja);

(c) mednarodni radijski klicni znak (če obstaja);

(d) ime in naslov lastnika ali lastnikov;

(e) vrsto plovila;

(f) dolžino;

(g) ime in naslov upravljavca (upravitelja) ali upravljavcev (upraviteljev) (če obstajajo);

(h) bruto registrsko tonažo in

(i) moč glavnega motorja ali motorjev.

6. Države članice po sestavi prvotnega seznama pooblaščenih plovil Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli dodatkih, izbrisih in/ali spremembah, in sicer takoj, ko se ti zgodijo.

Člen 56 Obveznosti za pooblaščena plovila

1. Plovila spoštujejo vse pomembne ohranitvene in upravljalne ukrepe SEAFO.

2. Pooblaščena plovila hranijo na krovu veljavna dokazila o registraciji plovila in veljavno dovoljenje za ribolov in/ali pretovarjanje.

Člen 57 Nepooblaščena plovila

1. Države članice sprejmejo ukrepe za prepoved ribolova, obdržanja na krovu, pretovarjanja in iztovarjanja vrst rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, in sicer za plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO.

2. Države članice Komisijo obvestijo o vseh dejanskih informacijah, iz katerih so razvidni razumni razlogi za sum, da se plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO, ukvarjajo z ribolovom in/ali pretovarjanjem vrst, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, na območju Konvencije SEAFO.

3. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se lastniki plovil, ki so na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO, na območju Konvencije SEAFO ne ukvarjajo z ribolovnimi aktivnostmi, ki jih izvajajo plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil, in s temi aktivnostmi niso povezani.

ODDELEK 2 PRETOVARJANJE

Člen 58 Prepoved pretovarjanja na morju

Vsaka država članica prepove pretovarjanje na morju za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, na območju Konvencije SEAFO za vrste, ki so zajete v Konvenciji SEAFO.

Člen 59 Pretovarjanje v pristaniščih

1. Ribiška plovila Skupnosti, ki ujamejo vrste rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, na območju Konvencije SEAFO, ribe pretovarjajo v pristanišču pogodbenice SEAFO le, če imajo predhodno dovoljenje pogodbenice, v katere pristanišču bo pretovarjanje potekalo. Ribiškim plovilom Skupnosti je dovoljeno pretovarjati le, če so takšno predhodno dovoljenje za pretovarjanje prejela od države članice zastave in države pristanišča.

2. Vsaka država članica zagotovi, da ribiška plovila, ki jih je pooblastila, dobijo predhodno dovoljenje za pretovarjanje v pristaniščih. Države članice prav tako zagotovijo, da je pretovarjanje skladno s sporočeno količino ulova vsakega plovila, in zahtevajo poročila o pretovarjanju.

3. Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti, ki na drugo plovilo, v nadaljnjem besedilu „prejemno plovilo“, pretovarja kakršno koli količino ulova vrst rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO in so bile ulovljene na območju Konvencije, v času pretovarjanja obvesti državo zastave plovila prejemnika o vrstah rib in njihovih količinah, o datumu pretovarjanja in o lokaciji ulova ter svoji državi članici zastave predloži deklaracijo o pretovarjanju SEAFO v skladu z obrazcem iz dela I Priloge XIV.

4. Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti najmanj 24 ur vnaprej pogodbenici SEAFO, v katere pristanišču bo potekalo pretovarjanje, sporoči naslednje informacije:

- imena ribiških plovil, iz katerih bo potekalo pretovarjanje,

- imena prejemnih plovil,

- tonažo po vrstah ulova, ki se bodo pretovorile,

- dan in pristanišče pretovarjanja.

5. Najpozneje 24 ur pred začetkom in na koncu pretovarjanja, če to poteka v pristanišču pogodbenice SEAFO, poveljnik prejemnega plovila Skupnosti pristojnim organom države pristanišča sporoči količine ulova vrst rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO in jih ima na krovu svojega plovila, ter v 24 urah tem pristojnim organom pošlje deklaracijo o pretovarjanju SEAFO.

6. Poveljnik prejemnega plovila Skupnosti 48 ur pred iztovarjanjem pristojnim organom države pristanišča, kjer bo iztovarjanje potekalo, predloži deklaracijo o pretovarjanju SEAFO.

7. Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe za preverjanje točnosti prejetih informacij in sodeluje z državo zastave, da bi zagotovila, da je iztovarjanje skladno s sporočeno količino ulova vsakega plovila.

8. Vsaka država članica, katere plovila imajo dovoljenje za ribolov na območju Konvencije SEAFO za vrste rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, do 1. junija 2008 Komisiji sporoči podrobnosti o pretovarjanju svojih plovil.

ODDELEK 3 OHRANITVENI UKREPI ZA UPRAVLJANJE RANLJIVIH GLOBOKOMORSKIH HABITATOV IN EKOSISTEMOV

Člen 60 Zaprta območja

Vse ribolovne aktivnosti za vrste rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, so za ribiška plovila Skupnosti prepovedane na območjih, ki so opredeljena v nadaljevanju:

(a) podrazdelek A1

- Dampier Seamount

10o00’S 02o00’Z 10o00’S 00o00’V

12o00’S 02o00’Z 12o00’S 00o00’V

- Malahit Guyot Seamount

11o00’S 02o00’Z 11o00’S 04o00’Z

13o00’S 02o00’Z 13o00’S 04o00’Z

(b) podrazdelek B1

- Molloy Seamount

27o00’S 08o00’V 27o00’S 10o00’V

29o00’S 08o00’V 29o00’S 10o00’V

(c) razdelek C

- Schmidt-Ott Seamount & Erica Seamount

37o00’S 13o00V 37o00’S 17o00’V

40o00’S 13o00V 40o00’S 17o00’V

- Africana seamount

37o00’S 28o00V 37o00’S 30o00V

38o00’S 28o00V 38o00’S 30o00V

- Panzarini Seamount

39o00’S 11o00’V 39o00’S 13o00’V

41o00’S 11o00’V 41o00’S 13o00’V

(d) podrazdelek C1

- Vema Seamount

31o00’S 08o00’V 31o00’S 09o00’V

32o00’S 08o00’V 32o00’S 09o00’V

- Wust Seamount

33o00’S 06o00’V 33o00’S 08o00’V

34o00’S 06o00’V 34o00’S 08o00’V

(e) razdelek D

- Discovery, Junoy, Shannon Seamounts

41o00’S 06o00’Z 41o00’S 03o00’V

44o00’S 06o00’Z 44o00’S 03o00’V

- Schwabenland & Herdman Seamounts

44o00’S 01o00’Z 44o00’S 02o00’V

47o00’S 01o00’Z 47o00’S 02o00’V

Člen 61 Ponovno izvajanje ribolova na zaprtem območju

1. Na zaprtih ribolovnih območjih iz člena 60 se ribolov ne izvaja, dokler država zastave ne določi lokacije in ne kartografira ranljivih morskih ekosistemov na teh območjih, vključno s podvodnimi gorami, hidrotermalnimi vrelci in hladnovodnimi koralami, in ne presodi vpliva ponovnega izvajanja ribolova na te ranljive morske ekosisteme.

2. Država zastave predloži izsledke določitve navedenih ekosistemov in njihovega kartografiranja ter presoje vpliva, ki se izvedejo v skladu z odstavkom 1, Komisiji, ki jih posreduje na letno zasedanje znanstvenega odbora SEAFO.

3. Države članice lahko Komisiji predložijo načrte raziskovalnega ribolova v presojo vpliva ribolova na trajnost ribolovnih virov in ranljive morske habitate.

ODDELEK 4 UKREPI ZA ZMANJšANJE NAKLJUčNEGA PRILOVA MORSKIH PTIC

Člen 62 Informacije o interakcijah z morskimi pticami

Države članice zbirajo in Komisiji do 1. junija 2008 pošljejo vse razpoložljive informacije o interakcijah z morskimi pticami, vključno z naključnim ulovom njihovih ribiških plovil, ki lovijo vrste, zajete v Konvenciji SEAFO.

Člen 63 Omilitveni ukrepi

1. Vsa plovila Skupnosti, ki lovijo južno od 30. vzporednika južne zemljepisne širine, imajo na krovu vrvi za plašenje ptic (drogove za plašilne vrvi) in jih uporabljajo:

- drogovi za plašilne vrvi so v skladu z dogovorjenimi smernicami za obliko in uporabo plašilnih vrvi, kot so določene v delu II Priloge XI;

- južno od 30. vzporednika južne zemljepisne širine se drogovi za plašilne vrvi uporabijo vedno, preden se parangali spustijo v vodo;

- kadar je to izvedljivo, plovila uporabijo še en drog za plašilne vrvi in plašilno vrv, ko je ptic veliko in so zelo dejavne;

- vsa plovila imajo na krovu pomožne drogove za plašilne vrvi, ki se jih lahko takoj uporabi.

2. Parangali se nastavljajo samo ponoči (tj. v času teme med navtičnima polmrakoma[51]). Med nočnim ribolovom s parangali se uporablja le najmanjša količina svetlobe, ki je potrebna zaradi varnosti.

3. Odmetavanje drobovine je prepovedano med nastavljanjem orodja. Med vlečenjem orodja se je treba odmetavanju drobovine izogibati. Drobovina se, če je to mogoče, vedno izpusti v morje na nasprotni strani plovila od tiste, na kateri se vleče orodje. Pri plovilih ali ribolovu, za katere ne velja zahteva po obdržanju drobovine na krovu, se izvaja sistem odstranjevanja trnkov iz drobovine in glav rib, preden se odvržejo. Mreže se očistijo, preden se nastavijo, da se odstranijo vsi predmeti, ki bi lahko privabili morske ptice.

4. Ribiška plovila Skupnosti sprejmejo postopke nastavljanja in vlečenja mreže, ki zmanjšujejo čas, ko mreža leži na površju z ohlapnimi mrežnimi očesi. Vzdrževanje mreže se, kolikor je to mogoče, ne izvaja, ko je mreža v vodi.

5. Ribiška plovila Skupnosti razvijejo konfiguracije orodja, s katerim se zmanjša možnost, da bi ptice naletele na del mreže, kjer so najbolj ranljive. To lahko vključuje povečano obteževanje ali zmanjševanje vzgona mreže, tako da ta hitreje potone, ali nameščanje obarvane strašilne vrvi ali druge naprave na določene dele mreže, kjer so ptice posebej ogrožene zaradi velikosti mrežnega očesa.

6. Ribiška plovila Skupnosti, ki so konfigurirana tako, da na krovu nimajo predelovalnih naprav ali zadostnih kapacitet za obdržanje drobovine na krovu ali drobovine ne morejo odvreči na nasprotni strani plovila od tiste, na kateri se vleče orodje, ne smejo loviti rib na območju Konvencije.

7. Stori se vse za zagotovitev, da se ptice, ki se ujamejo žive med ribolovnimi aktivnostmi, tudi izpustijo žive ter da se trnki, kadar je to možno, odstranijo brez ogrožanja življenja zadevne ptice.

ODDELEK 5 NADZOR

Člen 64 Posebne določbe za patagonsko zobato ribo ( Dissostichus eleginoides )

1. Poveljnik plovila, ki ima dovoljenje za ribolov patagonske zobate ribe na območju Konvencije SEAFO v skladu s členom 55, pošlje pristojnim organom države članice zastave in sekretariatu SEAFO poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina patagonske zobate ribe, ki jo je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom. Poročilo se pošlje vsakih pet dni ribolovnega potovanja. Vsaka država članica te podatke nemudoma posreduje Komisiji.

2. Države članice s plovili, ki imajo dovoljenje za ribolov patagonske zobate ribe na območju Konvencije SEAFO, Komisiji in sekretariatu SEAFO predložijo podrobne podatke o ulovu in naporu najpozneje 30. junija 2008.

Člen 65 Posebne določbe za rdeče rakovice ( Chaceon spp )

1. Poveljnik plovila, ki ima dovoljenje za ribolov rdečih rakovic na območju Konvencije SEAFO v skladu s členom 55, pošlje pristojnim organom države članice zastave in sekretariatu SEAFO poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina rdečih rakovic, ki jih je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom. Poročilo se pošlje vsakih pet dni ribolovnega potovanja. Vsaka država članica te podatke nemudoma posreduje Komisiji.

2. Države članice s plovili, ki imajo dovoljenje za ribolov rdečih rakovic na območju Konvencije SEAFO, Komisiji in sekretariatu SEAFO predložijo podrobne podatke o ulovu in naporu najpozneje 30. junija 2008.

Člen 66 Sporočanje premikov plovil in ulovov

1. Ribiška plovila in ribiška raziskovalna plovila, ki imajo dovoljenje za ribolov na območju Konvencije in izvajajo ribolov, organom države članice zastave pošljejo poročilo o vstopu, ulovu in izhodu po sistemu za spremljanje plovil (VMS) ali z drugimi primernimi sredstvi, ter, če to zahteva država članica zastave, tudi izvršilnemu sekretarju SEAFO.

2. Poročilo o vstopu se sestavi največ 12 ur in najmanj 6 ur pred vsakim vstopom na območje Konvencije ter vključuje datum in uro vstopa, zemljepisni položaj plovila ter količino rib na krovu po vrstah (črkovna koda FAO 3) in živi masi (v kg).

3. Poročilo o ulovu se sestavi po vrstah (črkovna koda FAO 3) in živi masi (v kg) na koncu vsakega koledarskega meseca.

4. Poročilo o izhodu se sestavi največ 12 ur in najmanj 6 ur pred vsakih izhodom iz območja Konvencije. Vključuje datum in uro izhoda, zemljepisni položaj plovila, število ribolovnih dni ter ulov po vrstah (črkovna koda FAO 3) in živi masi (v kg) na območju Konvencije od začetka ribolova na območju Konvencije ali od zadnjega poročila o ulovu.

Člen 67 Znanstveno opazovanje in zbiranje informacij v pomoč pri oceni staležev

1. Vsaka država članica zagotovi, da so na krovu ribiških plovil, ki na območju Konvencije lovijo ribe, zajete v Konvenciji SEAFO, usposobljeni znanstveni opazovalci.

2. Vsaka država članica zahteva, da se informacije, ki so jih opazovalci zbrali v zvezi s plovili, ki plujejo pod njeno zastavo, predložijo v 30 dneh po izhodu z območja Konvencije. Podatki se predložijo v obliki, ki jo določi znanstveni odbor SEAFO. Država članica Komisiji čim prej pošlje kopijo informacij, pri tem pa upošteva varovanje zaupnih neagregatnih podatkov. Država članica lahko pošlje kopijo informacij tudi izvršilnemu sekretarju SEAFO.

3. Informacije iz tega člena, kolikor je to mogoče, zberejo in preverijo imenovani opazovalci najpozneje 30. junija 2008.

Člen 68 Opažanja plovil držav, ki niso pogodbenice Konvencije

1. Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, svoji državi članici zastave sporočijo informacije o vseh možnih ribolovnih aktivnostih plovil, ki plujejo pod zastavo države, ki ni pogodbenica Konvencije, na območju Konvencije. Te informacije med drugim vsebujejo:

(a) ime plovila;

(b) registracijsko številko plovila;

(c) državo zastave plovila;

(d) vse druge ustrezne informacije v zvezi z opaženim plovilom.

2. Vsaka država članica informacije iz odstavka 1 čim prej predloži Komisiji. Komisija te informacije posreduje izvršilnemu sekretarju SEAFO v vednost.

POGLAVJE XI Posebne določbe za plovila Skupnosti, ki lovijo na območju Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC)

Člen 69 Zmanjšanje prilova morskih ptic

1. Države članice zberejo in IOTC predložijo vse razpoložljive podatke o interakcijah z morskimi pticami, vključno z naključnim ulovom njihovih ribiških plovil, kopijo pa pošljejo tudi Komisiji.

2. Države članice skušajo zmanjšati prilov morskih ptic na vseh ribolovnih območjih, v vseh sezonah in pri vseh vrstah ribolova z izvajanjem učinkovitih omilitvenih ukrepov.

3. Plovila Skupnosti, ki lovijo južno od 30. vzporednika južne zemljepisne širine imajo na krovu vrvi za plašenje ptic (drogove za plašilne vrvi) in jih uporabljajo v skladu z naslednjimi tehničnimi določbami:

(a) drogovi za plašilne vrvi so v skladu z dogovorjenimi smernicami za obliko in uporabo plašilnih vrvi, ki jih je sprejel IOTC;

(b) južno od 30. vzporednika južne zemljepisne širine se drogovi za plašilne vrvi uporabijo vedno, preden se parangali spustijo v vodo;

(c) kadar je to izvedljivo, plovila uporabijo še en drog za plašilne vrvi in plašilno vrv, ko je ptic veliko in so zelo dejavne;

(d) vsa plovila imajo na krovu pomožne drogove za plašilne vrvi, ki se jih lahko takoj uporabi.

4. Zahteve iz odstavka 3 ne veljajo za plovila Skupnosti s površinskim parangalom, ko lovijo mečarico ter pri tem uporabljajo „sistem ameriških parangalov“ in so opremljena z napravo za metanje vrvi.

Člen 70 Omejitve ribolovnih zmogljivosti plovil, ki lovijo tropske tune

1. Države članice omejijo število plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, imajo skupno dolžino 24 metrov ali več in lovijo tropske tune na območju IOTC, na raven napora iz leta 2006 po vrsti orodja. Na to raven po vrsti orodja omejijo tudi število plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, imajo skupno dolžino, ki je manjša od 24 metrov, in lovijo tropske tune na območju IOTC zunaj njihove izključne ekonomske cone. Omejitev števila plovil je sorazmerna z ustrezno skupno tonažo, izraženo v BRT (bruto registrski tonaži) ali BT (bruto tonaži). Skupna tonaža se ne preseže, če se plovila nadomestijo.

2. Določbe iz odstavka 1 ne veljajo za plovila, ki so bila leta 2006 v izgradnji in so bila odobrena za pridružitev floti.

3. Države članice ne glede na odstavek 1 Komisijo do 1. januarja 2008 obvestijo o številu in tonaži svojih plovil, ki so leta 2006 na območju IOTC lovile tropske tune. Za ta namen preverijo dejansko prisotnost in ribolovne aktivnosti svojih plovil na območju IOTC leta 2006 na podlagi podatkov VMS, poročil o ulovu, postankov v pristaniščih ali drugih sredstev.

4. Države članice lahko ne glede na odstavek 1 spremenijo število plovil po vrsti orodja, če Komisiji lahko dokažejo, da sprememba števila plovil po vrsti orodja ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib.

5. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki naj bi se prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih ribiških organizacij za tuna. Plovila, ki so na seznamu plovil IUU katere koli regionalne organizacije za upravljanje ribištva, se ne smejo prenesti.

Člen 71 Omejitve ribolovnih zmogljivosti plovil, ki lovijo mečarico in belega tuna

1. Države članice omejijo število plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, imajo skupno dolžino 24 metrov ali več ter lovijo mečarico in belega tuna na območju IOTC, na raven napora iz leta 2007 po vrsti orodja. Na to raven po vrsti orodja omejijo tudi število plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, imajo skupno dolžino, ki je manjša od 24 metrov, in lovijo mečarico in belega tuna na območju IOTC zunaj njihove izključne ekonomske cone. Omejitev števila plovil je sorazmerna z ustrezno skupno tonažo, izraženo v BRT (bruto registrski tonaži) ali BT (bruto tonaži). Skupna tonaža se ne preseže, če se plovila nadomestijo.

2. Določbe iz odstavka 1 ne veljajo za plovila, ki so bila leta 2007 v izgradnji in so bila odobrena za pridružitev floti.

3. Države članice do 1. januarja 2008 Komisijo obvestijo o številu in tonaži svojih plovil, ki so leta 2007 na območju IOTC lovile mečarico in belega tuna. Za ta namen preverijo dejansko prisotnost in ribolovne aktivnosti svojih plovil na območju IOTC leta 2007 na podlagi podatkov VMS, poročil o ulovu, postankov v pristaniščih ali drugih sredstev.

4. Države članice lahko ne glede na odstavek 1 spremenijo število plovil po vrsti orodja, če Komisiji lahko dokažejo, da sprememba števila plovil po vrsti orodja ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib.

5. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki naj bi se prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih ribiških organizacij za tuna. Plovila, ki so na seznamu plovil IUU katere koli regionalne organizacije za upravljanje ribištva, se ne smejo prenesti.

POGLAVJE XII Posebne določbe za plovila Skupnosti, ki lovijo na območju SPFO

Člen 72 Pelagični ribolov – omejitev zmogljivosti

1. Države članice omejijo skupno bruto tonažo (BT) plovil, ki bodo leta 2008 plule pod njihovo zastavo in lovile pelagične staleže, na skupno BT, zabeleženo leta 2007 na območju SPFO tako, da se zagotovi trajnostno izkoriščanje pelagičnih ribolovnih virov v južnem Tihem oceanu.

2. Države članice do 1. januarja 2008 Komisiji sporočijo skupno bruto tonažo, zabeleženo leta 2007 na območju SPFO za plovila, ki so leta 2007 plula pod njihovo zastavo in dejavno lovila ribe. Pri sporočanju teh informacij države članice preverijo dejansko prisotnost svojih plovil na območju SPFO leta 2007 na podlagi podatkov VMS, poročil o ulovu, postankov v pristaniščih ali drugih sredstev.

3. Države članice, ki so že izvajale pelagični ribolov v južnem Tihem oceanu, vendar leta 2007 niso opravljale svojih ribolovnih aktivnosti, lahko leta 2008 lovijo na območju SPFO, če prostovoljno omejijo ribolovni napor. Te države članice Komisijo nemudoma obvestijo o imenih in značilnostih svojih plovil, ki se ukvarjajo z ribolovom na območju SPFO, vključno z njihovo bruto tonažo.

4. Države članice začasni znanstveni delovni skupini SPFO predložijo v pregled vse ocene staležev in raziskave v zvezi s pelagičnimi staleži na območju SPFO ter spodbujajo svoje znanstvene raziskovalce k dejavnemu sodelovanju pri znanstvenih delih Organizacije v zvezi s pelagičnimi vrstami.

5. Države članice na ribiških plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo, zagotovijo ustrezno prisotnost opazovalcev za opazovanje pelagičnega ribolova v južnem Tihem oceanu in zbiranje ustreznih znanstvenih podatkov.

Člen 73 Pridneni ribolov

1. Države članice omejijo napor ali ulov pri pridnenem ribolovu na območju SPFO na povprečne letne ravni v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 glede na število ribiških plovil in drugih parametrov, ki kažejo raven ulova, ribolovni napor in ribolovne zmogljivosti.

2. Države članice aktivnosti pridnenega ribolova ne razširijo na nove regije območja SPFO, kjer se ta vrsta ribolova zdaj ne izvaja.

3. Plovila Skupnosti ne izvajajo aktivnosti pridnenega ribolova znotraj območja pet morskih milj od vseh mest na območju SPFO, kjer med ribolovom naletijo na dokaze o obstoju ranljivih morskih ekosistemov. Plovila Skupnosti o takšnem odkritju, vključno z lokacijo, in vrsti zadevnega ekosistema poročajo organom države zastave, Komisiji in začasnemu sekretariatu SPFO, da se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi v zvezi z zadevnim mestom.

4. Države članice določijo opazovalce za vsako plovilo, ki pluje pod njihovo zastavo in se ukvarja ali se namerava ukvarjati z aktivnostmi ribolova s pridneno vlečno mrežo na območju SPFO, in zagotovijo ustrezno raven prisotnosti opazovalcev na plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo in se ukvarjajo z drugimi aktivnostmi pridnenega ribolova na območju SPFO.

Člen 74 Zbiranje in izmenjava podatkov

Države članice zbirajo, preverjajo in zagotavljajo podatke v skladu s postopki, določenimi s standardi SPFO za zbiranje, poročanje, preverjanje in izmenjavo podatkov.

POGLAVJE XIII

Posebne določbe za plovila Skupnosti, ki lovijo na območju Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC)

Člen 75 Omejitve ribolovnega napora

Države članice zagotovijo, da je skupni ribolovni napor za veleokega tuna, rumenoplavutega tuna, črtastega tuna in belega tuna na območju WCPFC omejen na ribolovni napor, ki je določen v sporazumih o partnerstvu na področju ribištva med Skupnostjo in obalnimi d