3.2

Poleg finančnega povečanja se je pojavilo nekaj novih in inovativnih zamisli, ki jih želi EESO povzema neposredno iz predloga, ker so pomembne za to mnenje. Zato se želi na kratko dotakniti naslednjih točk: a) Struktura programa Obzorje Evropa s tremi stebri: kot je navedla Komisija, pri tem programu ne gre za revolucijo, ampak za evolucijo, zato temelji na treh glavnih stebrih, in sicer (i) odprti znanosti, ki vključuje Evropski raziskovalni svet, ukrepe programa Marie Skłodowska-Curie in raziskovalno infrastrukturo, (ii) globalnih izzivih in industrijski konkurenčnosti, ki vključuje pet tematskih sklopov: zdravje, vključujočo in varno družbo, digitalno področje in industrijo, podnebje, energijo in mobilnost ter hrano in naravne vire, ter (iii) odprtih inovacijah, ki vključujejo Evropski svet za inovacije, evropske inovacijske ekosisteme ter Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo. Podlaga za te tri stebre bodo dejavnosti za krepitev evropskega raziskovalnega prostora. b) Z ustanovitvijo Evropskega sveta za inovacije bo EU lažje prevzela vodilni položaj na področju inovacij, ki oblikujejo trg. Evropa si za ta cilj prizadeva že dolgo, vendar stopnja rasti in ustvarjanja delovnih mest kljub trudu, odličnim zamislim ter zelo močni inovacijski in znanstveni skupnosti ne odraža stopnje predanosti. S predlogom Komisije se bo vzpostavila točka „vse na enem mestu“ za prenos najobetavnejših prodornih tehnologij in tehnologij z velikim potencialom iz laboratorijev na trg, najbolj inovativna zagonska in druga podjetja pa bodo lažje širila svoje zamisli. Novi Evropski svet za inovacije bo prispeval k prepoznavanju in financiranju hitrih, visoko tveganih inovacij z velikim potencialom za ustvarjanje popolnoma novih trgov. Inovatorjem bo zagotavljal neposredno podporo prek dveh glavnih instrumentov financiranja, od katerih bo eden namenjen zgodnjim fazam, drugi pa razvoju in uporabi na trgu. Evropski svet za inovacije bo dopolnjeval Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo. EESO meni, da bi se moral osredotočiti zlasti na zelo inovativna in prodorna mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja. c) V okviru Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo bodo predlogi za prihodnje skupnosti znanja in inovacij navedeni v strateškem inovacijskem programu. EESO meni, da se število teh skupnosti ne bi smelo bistveno povečati, ampak bi ga bilo treba omejiti v skladu z načelom poenostavitve področja raziskav in inovacij. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da bodo v prihodnjih skupnostih znanja in inovacij zastopane različne države članice, kar zadeva lokacijo inovacijskih vozlišč. Okrepiti bi bilo treba podjetništvo, ki ga spodbuja akademski steber (npr. podjetniško izobraževanje, spodbujanje trdnega izvendisciplinarnega sodelovanja med industrijo in visokošolskimi ter raziskovalnimi ustanovami ter odkrivanje perspektivnih znanj in spretnosti za prihodnje inovatorje). d) Vzpostavitev nalog raziskovanja in inovacij EU s poudarkom na globalnih izzivih in konkurenčnosti industrije. Na ta način bi lahko uspešno vključili družbo in državljane v naloge, ki jih je treba opredeliti, ter ustvarili občutek skupnosti, ki je lahko bistven za doseganje pomembnih rezultatov in učinka. Primeri bi lahko segali od boja proti raku do čistega prometa, oceanov brez plastike ter varne in čiste vode za vse. Naloge bodo oblikovane v sodelovanju z državljani, deležniki, Evropskim parlamentom in državami članicami. EESO kot predstavnik organizirane civilne družbe je pripravljen aktivno prispevati k procesu sooblikovanja. e) Povečanje potenciala za inovacije v EU in krepitev evropskega raziskovalnega prostora: podvojena bo podpora za države, ki imajo majhen potencial za raziskave in inovacije, zaradi sinergij z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (npr. strukturnimi in kohezijskimi skladi) pa bo lažje usklajevati in združevati sredstva ter regijam pomagati pri sprejemanju inovacij in pridobivanju vpliva na ravni EU. f) Večja odprtost: načelo odprte znanosti/odprtih inovacij bo postalo način delovanja programa Obzorje Evropa, zato bo potreben odprt dostop do publikacij in podatkov. S tem se bosta spodbujala razširjanje in izkoriščanje rezultatov ter uvajanje rezultatov na trg, povečal pa se bo tudi inovacijski potencial rezultatov, ustvarjenih s sredstvi EU. g) Nova generacija evropskih partnerstev in tesnejše sodelovanje z drugimi programi EU: pričakuje se, da se bo s programom Obzorje Evropa racionaliziralo število partnerstev, ki jih EU sonačrtuje ali sofinancira s partnerji, kot so industrija, civilna družba in agencije za financiranje, da bi se povečala njihova učinkovitost in učinek pri doseganju prioritet evropskih politik. S programom Obzorje Evropa se bodo spodbujale učinkovite in operativne povezave z drugimi prihodnjimi programi EU, kot so kohezijska politika, evropski obrambni sklad, program Digitalna Evropa ter Instrument za povezovanje Evrope, pa tudi z mednarodnim projektom za raziskave fuzijske energije ITER. h) Skupno raziskovalno središče, služba Komisije za znanost in znanje, bo še naprej prispevalo znanstvene nasvete, tehnično podporo in namenske raziskave.