ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.4

Da bi se okrepili znanje in spretnosti ter učinkovitost partnerstva, EESO poziva k ukrepom krepitve zmogljivosti in tehnične pomoči za mestne in druge javne organe, ekonomske in socialne partnerje, civilno družbo, organizacije in ustrezne organe, ki jih predstavljajo, okoljske partnerje ter organe, odgovorne za spodbujanje socialnega vključevanja, temeljnih pravic, pravic invalidov in oseb s kroničnimi boleznimi, enakosti spolov in nediskriminacije. Želi si tudi, da bi se z ustreznimi partnerji vzpostavil mehanizem za posvetovanje na letni ravni.
5.4

Države članice so pristojne za zagotavljanje standardov varnosti hrane, ki jih na splošno določa EU z uredbo o splošni živilski zakonodaji. Predlagana uredba bo zagotovila, da je pri ponovni uporabi vode za namakanje živilskih poljščin varnost potrošnikov na prvem mestu. Uvoženi kmetijski proizvodi iz tretjih držav morajo izpolnjevati zakone EU o varnosti hrane, vendar pa trenutno za namakanje v tretjih državah ni posebnih predpisov. EESO meni, da bi bili lahko skupni standardi EU model za tretje države, zlasti za trgovinske partnerice EU, s katerimi so podpisani dvostranski sporazumi, čeprav se bo o tem treba pogajati na mednarodni ravni. Po svetu se prečiščena in neprečiščena odpadna voda v veliki meri že uporabljata za namakanje, med drugim v številnih državah, iz katerih EU uvaža kmetijske pridelke.
Splošni proračun v višini 609 milijonov EUR bo podpiral čezmejno kroženje del in mobilnost ustvarjalnih izvajalcev, spodbujal partnerstva, mreže in platforme, da bi evropski izvajalci na področju kulture in ustvarjalnosti in dela dosegli širše občinstvo v Evropi in zunaj nje, ter spodbujal evropsko identiteto, dediščino in vrednote z ozaveščanjem o kulturi, umetnostno vzgojo in ustvarjalnostjo v izobraževanju. Podprti bodo tudi posebni ukrepi EU, kot so evropske prestolnice kulture, kulturne nagrade EU in znak evropske dediščine. Prednostna naloga je tudi spodbujati mednarodni razvoj zmogljivosti evropskih kulturnih in ustvarjalnih panog za delovanje na mednarodni ravni.

EESO želi v predlog uredbe vključiti odstavek o ljudski in ljubiteljski ustvarjalnosti, saj natanko na tej obliki ustvarjalnosti temeljita razvoj in razširjanje resničnega humanističnega in umetnostnega posluha.
1.6

Odbor opozarja, da bi bilo treba zaradi izvajanja pobude ponovno programirati vse digitalne sisteme in naprave po svetu, kar bi očitno pomenilo znatne ekonomske stroške za podjetja in vlade ter bi morda vplivalo na ljudi. Za prehod na novi časovni sistem bo potrebno dolgo obdobje predhodnega preskušanja v sektorju IKT, da bi se vnaprej zagotovilo učinkovito izvajanje. Če bo ocena učinka, predvidena za leto 2024, negativna, bi bila hitra vrnitev k stari ureditvi nepredstavljiva, saj bi prinesla dodatne stroške in omajala verodostojnost evropskih institucij. To je še en razlog, da je potrebnega več časa za izvedbo obsežnejših študij, zbiranje podatkov ter zagotavljanje politične volje in družbene sprejemljivosti med državljani, preden se izvede sprememba, ki je tako pomembna za države, državljane in podjetja.
4.10

EESO ugotavlja, da bo, če bodo sprejeti ukrepi, v skladu s predlogom za razdeljevanje zadevnih sredstev še vedno odgovorna država članica. Po njegovem mnenju je to sicer s pravnega vidika ustrezno, vendar pa v praksi ne bo preprečilo, da država članica ne bi dodelila sredstev in krivdo pripisala Komisiji, da bi si tako zagotovila politične koristi. Ker je malo verjetno, da bi javnost poznala natančno delovanje zakonodaje EU, bi lahko države članice zmanjšanje sredstev neposredno povezovale z odločitvijo Komisije. To bi vodilo v stanje, ko Komisija zaradi možnega negativnega odziva javnosti morebiti raje ne bi sprejela ukrepov zoper državo članico. Takšno tveganje obstaja zlasti v državah članicah, v katerih vlade nadzorujejo ali vplivajo na javne in zasebne medije; običajno so to države z resnimi pomanjkljivostmi v zvezi s pravno državo.
4.8

Zato odobrava dejstvo, da morajo izvajalski partnerji pokrivati ozemlje najmanj treh držav članic. Hkrati meni, da obstajajo možnosti za obravnavo posebnih nacionalnih in regionalnih potreb po naložbah, za katere bi moral biti v prvi vrsti zagotovljen delež ustrezne države članice v tesni sinergiji z zagotovljenimi nacionalnimi sredstvi v okviru kohezijske politike. EESO v zvezi s tem poudarja pomen naložb v človeški kapital in socialno infrastrukturo, ki prispevajo k doseganju dolgoročnega potenciala rasti (vseživljenjsko učenje, mreža socialnih služb in cenovno dostopnih stanovanj) in zagotavljanju konkurenčnosti gospodarstva EU.
4.9

Nacionalne kontaktne točke so dokazale, da so na splošno učinkovite pri podpiranju pristopa od spodaj navzgor, na katerem temelji program Evropa za državljane, ki se povezuje z morebitnimi upravičenci na terenu in jih podpira. EESO pozdravlja razširitev njihove vloge na druge sklope programa za pravice in vrednote in hkrati poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno financiranje ter imenovati subjekte, ki so neodvisni od nacionalnih vlad in zelo dobro poznajo sektor civilne družbe, lokalne akterje ter njihove potrebe. Poziva k razvoju smernic o njihovi neodvisni vlogi in nalogah, pa tudi o zagotavljanju večje prepoznavnosti programa ter usposabljanju.
2.14

Kar zadeva varstvo temeljnih pravic, EESO pozdravlja poudarek, ki ga Evropska komisija namenja temu vidiku. Pozdravlja tudi dodatne zaščitne ukrepe, uvedene s predlogom, ki pokrivajo posebne potrebe novih kategorij podatkov, obdelave podatkov in posameznikov, na katere se podatki nanašajo in ki bodo zajeti v VIS, kot del širših prizadevanj za varstvo pravic posameznikov do dostopa, popravkov, izbrisa in pravnega varstva osebnih podatkov. Priporoča, naj se dodatna pozornost nameni načinu, kako države članice uporabljajo osebne podatke prosilcev za izdajo vizuma. Kot je že bilo navedeno, so potrebni dodatni zaščitni ukrepi pred ravnanjem, ki privede do diskriminacije državljanov tretjih držav, ki vložijo vlogo za vizum za kratko- ali dolgoročno bivanje.
4.3

EESO podpira cilj, da bi se v prihodnosti uvedli parametri v zvezi s kilometrino in obrabo , če so na voljo jasni in ustrezni podatki. Vendar je treba v zvezi s tem poudariti, da v zadnjem stoletju nismo našli ustrezne in primerne preskusne metode (razen praktičnega preskusa). Ti preskusni parametri bi morali namreč odražati in opredeljevati trajnostno, spreminjajočo se in dolgoročno uporabo. Učinkovito modeliranje vseh teh parametrov v laboratoriju po razumni ceni nujno vključuje preskus pospešene obremenitve, ki zagotovo ne bo odražal raznolikosti dejanskih zahtev in različnih naravnih odzivov v teh okoliščinah. Ti preskusi, ki se opravljajo pod različnimi pogoji, privedejo do različne razvrstitve in vrstnega reda izdelkov, kar zadeva kilometrino in vrednosti obrabe.
4.11

Evropska komisija bo morala natančno oceniti učinke umetne inteligence na trg dela. Ti zelo skrbijo številne evropske delavce, za katerimi je že precejšen del poklicne poti, vendar so še daleč od upokojitve, na spremembe, ki se dogajajo, pa gledajo z nezaupanjem in strahom. Pri tem je treba upoštevati, da bodo nekatere delavce morda nadomestile elektronske naprave ali roboti in da bodo nekatere naloge, ki ne bodo v celoti avtomatizirane, zaradi novih tehnologij bistveno drugačne. Analiza in ocenjevanje se morata zato osredotočiti ne le na neizogibne in pričakovane spremembe v proizvodnih linijah, temveč tudi na ponovni razmislek o organizacijskih procesih in poslovnih ciljih, ki mora slediti ustreznemu socialnemu dialogu z delavci.
3.2

Vendar pa ugotavlja, da predlog Komisije presega to priporočilo ICCAT in uvaja nove zahteve, ki jih ni v tem priporočilu. Glede na to, da tega staleža ne izkoriščajo samo flote iz EU, temveč tudi flote iz vseh drugih držav, ki ležijo ob Sredozemskem morju, bodisi s ciljnim ribolovom, kot so Maroko, Alžirija, Tunizija in Turčija, ali z naključnim ulovom, po mnenju EESO ni primerna enostranska uvedba takšnih dodatnih ukrepov, saj bi to lahko povzročilo diskriminacijo flot iz EU in drugačne socialno-ekonomske posledice za gospodarske subjekte iz EU glede na druge države, ki so vključene v ta ribolov.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV

(COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS))

(2018/C 367/24)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 11. junij 2018 Pravna podlaga člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 11. 7. 2018 Plenarno zasedanje št. 536 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 175/1/3

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je svoje stališče o tem vprašanju že izrazil v mnenju o sistemu DDV in mehanizmu obrnjene davčne obveznosti (1), sprejetem 31. maja 2017, zato je na 536. plenarnem zasedanju 11. in 12. julija 2018 (seja z dne 11. julija 2018) s 175 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v navedenem dokumentu.

V Bruslju, 11. julija 2018 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Luca JAHIER

(1) UL C 288, 31.8.2017, str. 52.
C 283/95

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju)

(COM(2018) 143 final – 2018/0069 (COD))

(2018/C 283/13)

Zaprosilo Evropski parlament, 16. 4. 2018 Svet Evropske unije, 12. 4. 2018 Pravna podlaga člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 23. 5. 2018 Plenarno zasedanje št. 535 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 187/3/10

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 535. plenarnem zasedanju 23. in 24. maja 2018 (seja z dne 23. maja) s 187 glasovi za, 3 glasovi proti in 10 vzdržanimi glasovi sklenil, da sprejme mnenje, v katerem podpira predlagano besedilo.
4.4.5

Pri prehodu na nizkoogljično krožno gospodarstvo so izredno pomembne tudi zasebne naložbe. Sektorji naložb, zavarovalništva in bančništva so že razvili orodja in modele za ocenjevanje. Tako zasebne naložbe kot javne finance bi bilo treba v sistemu spremljanja količinsko opredeliti.
3.12

Dokončanje finančne strukture EU mora potekati sočasno z digitalnim in finančnim vključevanjem v skladu s cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 . EESO opozarja, da banke lahko prispevajo k boju proti podnebnim spremembam in k uresničitvi 13 od 17-tih ciljev trajnostnega razvoja, saj delujejo kot posredniki med zavestnim varčevanjem in socialno odgovornimi naložbami. S tega vidika bi bilo treba skrbno pregledati reforme sporazuma Basel III, sprejete 7. decembra 2017, in zagotoviti, da posojila evropske banke ne bodo okrnjena na področjih, ki so odločilna za trajnostne finance.
2.4

Za napredek pri uresničevanju teh ciljev je Komisija določila štiri skupine na visoki ravni, da bi se pospešil razvoj infrastrukture v štirih konkretnih regijah. 2.4.1 Načrt povezovanja baltskega trga energije Politična prednost je sinhronizirati omrežja električne energije baltskih držav z evropskim celinskim omrežjem ter odpraviti izoliranost plinskih omrežij baltskih držav in Finske in njihovo odvisnost od enega samega dobavitelja plina. EESO v celoti podpira politični dogovor za dokončanje projektov skupnega interesa na področju plina do leta 2021 in povezavi Estonija–Finska in Poljska–Litva. 2.4.2 Iberski polotok (Madridska deklaracija) Kljub odobritvi daljnovoda v Biskajskem zalivu so žal povezave Iberskega polotoka s preostalo Evropo še vedno daleč od ciljev za leto 2020 in še dalj od ciljev za leto 2030. Čezmejne povezave med Španijo in Portugalsko ne rešijo glavnega problema pomanjkanja povezav med Iberskim polotokom in Francijo, saj sta povezava Iberskega polotoka s preostalo Evropo in vključitev v notranji trg možni le prek Francije, trenutne povezave s Francijo pa znašajo približno 2,8 %. Zaradi tega majhnega odstotka povezav so cene električne energije na Iberskem polotoku med najvišjimi v Evropi, ravno tako so visoki stroški za vključevanje obnovljivih virov energije, saj so potrebne velike rezervne zmogljivosti in postopki za obvladovanje velikih nihanj v kombinaciji proizvodnje energije iz različnih virov. Nedavne izjave francoskega predsednika Macrona so nepogrešljiva politična podpora dvema povezavama čez Pireneje, ki pa sta šele v začetni fazi. 2.4.3 Energetske povezave v srednji in jugovzhodni Evropi Ta regija je ranljiva zaradi motenj v oskrbi in plačuje višje cene plina kot preostali del EU kljub geografski bližini dobavitelja plina. Glavni cilji so izgradnja povezovalnega daljnovoda Bolgarija–Srbija, začetek naložbe v terminal za utekočinjeni zemeljski plin (UZP) na Krku (v prvi polovici leta 2018) in začetek gradnje romunskega dela koridorja Bolgarija–Avstrija. 2.4.4 Sodelovanje na področju energetike na Severnem morju Glavni cilj je kombinacija proizvodnje in prenosa energije iz obnovljivih virov ter vzpostavitev pravnega in zakonodajnega okvira, ki bi spodbujal tovrstne projekte na območju s potencialom za izkoriščanje energije vetra v višini med 4 in 12 % porabe energije v EU v letu 2030.
7.1

Za MSP ostajajo velika ovira evropska, nacionalna, regionalna in lokalna regulativna bremena, kadar so ta prekomerna, saj MSP običajno nimajo ustreznih sredstev za soočanje s tovrstnimi težavami. EESO se strinja, da je treba zmanjšati obremenitve in omejitve za mala in srednja podjetja ter mikro podjetja in državljane. Komisija bi se morala osredotočiti na kakovost, in ne na količino ter dati prednost zmanjšanju upravnih obremenitev, ki predstavljajo strošek za podjetja, omejujejo njihovo konkurenčnost pa tudi inovativnost in ustvarjanje delovnih mest. Jasno je, da je treba pri tem upoštevati cilje in namen uvedenih obveznosti. EESO vztraja, da postopki za zagotavljanje skladnosti ne bi smeli biti po nepotrebnem dragi ali dolgotrajni. Pri sprejemanju zakonodaje na evropski, nacionalni in regionalni ravni se mora spodbujati načelo tihega soglasja. Države članice je treba spodbuditi, da poskrbijo, da višina upravnih taks ne presega upravnih stroškov.
1.14

EESO se zaveda občutljivosti v zvezi z nedavnimi ugotovitvami odbora Aarhuške konvencije za skladnost o neizpolnjevanju obveznosti glede dostopa do pravnega varstva znotraj institucij EU. EESO poziva k nujnemu in konstruktivnemu ukrepanju EU v obdobju do naslednjega zasedanja pogodbenic. Zlasti bo pomembno, da se z okoljskimi nevladnimi organizacijami in civilno družbo prednostno opredeli širok in ambiciozen pristop glede tega, kako in kje lahko EU izboljša izvajanje konvencije in dostop do pravnega varstva znotraj in s strani svojih institucij. Treba bi bilo razmisliti tudi o vzporednem in dopolnilnem pristopu glede dostopa do pravnega varstva znotraj EU in s strani njenih institucij ter o ustreznem svetovanju in postopnem uvajanju.
5.4

Zaščita pravic intelektualne lastnine in boj proti ponarejenim proizvodom sta ravno tako ključni vprašanji za EU in Korejo, zlasti na področju ustvarjalnih in kulturnih sektorjev, tj. kinematografije, mode, video iger, pametnega tekstila, glasbe itd. Nekatere evropske in svetovne organizacije so poročale o težavah v Koreji v zvezi z učinkovito zaščito in izkoriščanjem pravic intelektualne lastnine. Konkretno so se poročila nanašala na pomanjkljivosti pri zagotavljanju pravic intelektualne lastnine podjetij na področju mode in luksuznih izdelkov ter vseh pravic glasbenih producentov, izvajalcev in avtorjev glede javnega izvajanja (19).
4.8

Predpogodbene informacije o fazi izplačevanja in povezani davčni obravnavi so zelo pomembne. EESO se sicer strinja, da so za visoko kakovost informacij odgovorni ponudniki, vendar pa je ključna tudi vloga nacionalnih oblasti. Pokojninski produkti so neločljivo povezani s socialnimi politikami in davčno ureditvijo držav članic. Zato bo v vsaki državi članici potreben poseben informativni pristop in državni organi bi morali zagotoviti, da informacije, ki jih dobijo potencialne stranke, temeljijo na dejstvih, so uporabne in specifične.
3.6

Glede na to se je treba zavedati, da je politika preprečevanja davčnih goljufij, tudi na področju usklajenih davkov, večinoma v pristojnosti držav članic in da imajo davčni organi močan nacionalni značaj. Podobno je z nacionalnim vidikom močno povezano tudi statistično razumevanje tega vprašanja ter praksa in različne oblike goljufij in boja proti njim.
SL Uradni list Evropske unije C 209/71

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 glede teritorialnih tipologij (Tercet)

(COM(2016) 788 final – 2016/0393 (COD))

(2017/C 209/13)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 25. 1. 2017 Pravna podlaga člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 29. 3. 2017 Plenarno zasedanje št. 524 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 223/1/4

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju o Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (1), sprejetem 11. julija 2001, zato je na 524. plenarnem zasedanju 29. in 30. marca 2017 (seja z dne 29. marca) z 223 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v navedenem dokumentu.

V Bruslju, 29. marca 2017 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) UL C 260, 17.9.2001, str. 57.
SL Uradni list Evropske unije C 288/129

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO)

(COM(2017) 128 final – 2017/0056 (COD))

(2017/C 288/18)

Zaprosilo Evropski parlament, 3. 4. 2017 Svet Evropske unije, 10. 4. 2017 Pravna podlaga člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 31. 5. 2017 Plenarno zasedanje št. 526 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 181/0/1

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 526. plenarnem zasedanju 31. maja in 1. junija 2017 (seja z dne 31. maja) s 181 glasovi za in 1 vzdržanim glasom sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.6

Zato ponavljamo stališče EESO, da s procesom upravljanja, kot je določen v tej uredbi, ne bo mogoče zagotoviti nacionalno določenih prispevkov brez vključenosti in podpore civilne družbe v vsej Evropi. Da bi dosegli zaupanje in aktivno sodelovanje državljanov, tak dialog ne bi smel biti odvisen od vlad in procesa nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Moral bi biti podlaga za obveščanje potrošnikov, pomoč dobaviteljem energije pri vključevanju in krepitvi zaupanja ter kanal, preko katerega bi lahko različne skupine izrazile svoje pomisleke v zvezi z energetsko varnostjo, cenovno dostopnostjo in trajnostjo energije. EESO je navedel, da je pripravljen prevzeti vlogo v tem procesu, ki ga je imenoval evropski energetski dialog, s pripravo organiziranih nacionalnih posvetovanj in sodelovanjem v nekaterih njihovih vidikih. Vendar pa so za takšen dialog potrebna precejšnja sredstva in močna nacionalna zavezanost. Če povzamemo, bi bili potrebni naslednji koraki: — Vzpostavljen bo mehanizem za zbiranje neodvisnih in nepristranskih finančnih sredstev, predvsem od zainteresiranih strani iz celotne verige pridobivanja in distribucije energije, ta sredstva pa bi bila dopolnjena z ustrezno podporo EU in vlad držav članic. Evropski energetski dialog bo na splošno stroškovno zelo učinkovit način za pritegnitev vseh vrst potrošnikov k upravljanju z energijo ter za priznanje in spodbujanje prispevka proizvajalcev-odjemalcev. — Poleg smernic o strukturi nacionalnih načrtov bodo v okviru evropskega energetskega dialoga v posvetovanju s Komisijo ter vsemi glavnimi zainteresiranimi stranmi pripravljene tudi smernice za organizacijo nacionalnih energetskih dialogov. — Za spodbujanje ukrepov in izvajanja v vsaki državi članici bo ustanovljen popolnoma neodvisen koordinacijski organ evropskega energetskega dialoga. Ta organ bi moral med drugim prispevati k nujnemu pregledu vsebine in ambicij nacionalnih načrtov ter njihovega izvajanja, ki ga bo opravila Komisija. Tako bo poudarjen prispevek, ki ga imajo lahko zainteresirane strani pri oblikovanju politik, in izpolnjena zahteva za učinkovito posvetovanje iz uredbe. — Potekale bodo razprave o nacionalnih načrtih in regionalne razprave s sosednjimi nacionalnimi skupinami za evropski energetski dialog. Sledile bodo razprave na ravni EU med vsemi skupinami za energetski dialog. Te razprave, ki bi jih usmerjal neodvisni koordinacijski organ, bi morale institucije EU obravnavati kot posvetovalne in bi morale izboljšati stroškovno učinkovitost politik EU in držav članic.
5.7

Določbe o časovnih okvirih za amortizacijo so morebiti neskladne z nekaterimi poslovnimi praksami; tudi tukaj bi bilo treba premisliti o večji prožnosti. Mnoga podjetja svojo opremo (na primer računalnike) zamenjajo vsako leto ali dve, ker želijo to opraviti pred zastaranjem, in to bo pri mnogih sredstvih v naslednjih letih zaradi hitrih tehnoloških sprememb nastopilo še prej.
2.1

Uredbe o ustanovitvi treh agencij – Eurofound, Cedefop in EU-OSHA – se bodo s temi predlaganimi uredbami uskladile s skupnim pristopom k decentraliziranim agencijam. Ta pristop so leta 2012 sprejeli Evropski parlament, Svet Evropske unije in Evropska komisija, služil pa naj bi kot podlaga za določeno stopnjo standardizacije glede doslednosti, učinkovitosti, odgovornosti in preglednosti evropskih agencij. Agencije v skladu s skupnim pristopom prispevajo k izvajanju pomembnih politik Unije, s tem pa pomagajo vsem institucijam, zlasti Komisiji, da se osredotočijo na najpomembnejše naloge oblikovanja politik. Agencije imajo tudi podporno vlogo pri procesu odločanja z združevanjem tehničnega ali strokovnega znanja, ki je na voljo na evropski in nacionalni ravni, s čimer pripomorejo k tesnejšemu sodelovanju med državami članicami in EU na pomembnih področjih politik. Za razliko od drugih agencij EU imajo obravnavane tri agencije skupno tradicijo tristranskega upravljanja, v skladu s katero so predstavniki vlad, delavcev in delodajalcev iz vsake države članice institucionalno vključeni v upravljanje agencij. Z umestitvijo delovanja agencij v okvire razmer v državah članicah je zagotovljen tematski in politični pomen njihovega dela. Sedanje usklajevanje uredb o ustanovitvi treh agencij ponuja priložnost za opredelitev in poudarjanje posebnih tristranskih mehanizmov upravljanja, ki so se razvijali v vsaki agenciji, ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja uveljavljene dobre prakse.
4.1.1

Na področjih, kot so e-zdravje, pametna energija, pametna mesta, napredna tehnologija, pametne tovarne ter povezana in avtomatizirana vozila, se uporabljajo tehnologije, kot so komunikacije 5G, računalništvo v oblaku, internet stvari (Internet of Things – IoT) in tehnologije obsežnih podatkov, ki zahtevajo upoštevanje standardov kibernetske varnosti, upravljanje tveganj in revizijske smernice za nadzorne organe in regulatorje.