GLOSAR

CEB : Razvojna banka Sveta Evrope.

EBRD : Evropska banka za obnovo in razvoj.

EIB : Evropska investicijska banka.

EIS : Evropski investicijski sklad (poseben sklad skupine EIB za zagotavljanje lastniških in garancijskih instrumentov MSP).

Finančna institucija : Podjetja, v katerih so finančne dejavnosti primarne, na primer sprejemanje depozitov, vlaganje sredstev ali trgovanje z njimi. Vse finančne institucije so finančni posredniki.

Finančna vrzel : Neskladje med povpraševanjem po finančnih virih in ponudbo finančnih virov. V okviru te revizije finančna vrzel pomeni le vrzel v različnih vrstah finančnih instrumentov za MSP na določenem področju EU.

Finančni posrednik : Subjekt, ki deluje kot posrednik med viri povpraševanja po kapitalu in viri ponudbe kapitala (npr. banka, holdinški sklad, sklad).

Garancija : V okviru te revizije obveznost, ki jo prevzame subjekt (jamstveni sklad), za plačilo glavnice in zamudnih obresti po predhodno določeni stopnji garancije pri neodplačevanju posojila, ki ga je finančni posrednik (banka) dala MSP. Z garancijo ima posojilodajalec vedno nekaj tveganja, MSP pa ostaja odgovorno za posojilo. Garancije so lahko unovčljive na prvi poziv ali ne.

GD : Generalni direktorat.

GIF : Instrument za hitro rastoča in inovativna MSP (glej PPI).

Holdinški sklad : Pravno ustanovljen sklad, ki ima nadzorni delež v več hčerinskih lastniških skladih, garancijskih skladih ali posojilnih skladih.

IMSP : Inovativno MSP, dejavno na področju visoke tehnologije.

Instrumenti finančnega inženiringa (ali finančni instrumenti) : Izraz, ki ga Komisija uporablja za označevanje različnih vračljivih instrumentov, ki jih zagotavljajo strukturni skladi, da bi izboljšali dostop MSP do financiranja, razvoj mest in energetsko učinkovitost. V okviru te revizije so ti instrumenti lastniški, posojilni in garancijski instrumenti za MSP.

Javno financiranje : V okviru te revizije in v skladu z uredbami strukturnih skladov je to vsak javni prispevek k financiranju operacij finančnega inženiringa iz proračuna EU, države članice, regionalnih in lokalnih organov ter vsak podoben izdatek.

Jeremie : Skupna evropska sredstva za mikro, mala in srednje velika podjetja (pobuda skupine Komisije/Evropske investicijske banke za financiranje MSP z uporabo izključno strukturnih skladov).

Lastniški kapital : Rizični kapital, vložen v podjetju ali delež podjetja, kot lastniški ali enakovredni instrumenti (npr. konvertibilna in podrejena posojila).

MAP : Večletni program za podjetja in podjetništvo je program GD za podjetništvo in industrijo, ki ga pod nadzorom GD za ekonomske in finančne zadeve upravlja EIS, namenjen pa je MSP. V skladu s Sklepom 2000/819/ES, spremenjenim s Sklepom št. 1776/2005/ES, se je ta program izvajal preko dveh instrumentov za MSP, ki jih je upravljal EIS: program za zagon podjetja s sredstvi ETF (instrumenti tveganega kapitala, "zagonska sredstva ETF") in garancijska shema MSP (garancijski instrumenti, "SMEG"). Program, ki je nasledil MAP, je PK/PPI (glej zgoraj).

Mezzanine : Vrsta visoko donosnega kreditiranja, pogosto pri transakcijah odkupov z zadolžitvijo in možnostjo ali pravico do nakupa delnic v podjetju po preferenčni ceni. Mezzanine (lastniško-dolžniško) financiranje je pogosto v obliki podrejenih konvertibilnih posojil.

Mikro posojila : V okviru te revizije mala posojila (običajno do 25 000 EUR) za mikro podjetja (kakor jih opredeljuje EU). Običajno se tem mikro podjetjem zagotovi tudi brezplačno poslovno svetovanje in mentorstvo.

Moital : Ministrstvo za industrijo, trgovino in delo Države Izrael.

MoS : Memorandum o soglasju.

MSP : Malo in srednje veliko podjetje (kot ga opredeljuje Komisija). V programskem obdobju 2007–2013 je to lahko tudi katero koli malo podjetje.

MSPFS : Finančni sklad za MSP, sklad v okviru programa Phare GD za širitev ("Poljska in Madžarska: pomoč za prestrukturiranje njunih gospodarstev").

Neizpolnitev obveznosti : V okviru te revizije neizpolnitev obveznosti pomeni, da MSP ne vrne posojila v skladu s pogodbenimi pogoji. Pri garancijah je neizpolnitev obveznosti trenutek, ko se garancija uveljavi in garancijski sklad ali protigarancijski sklad oziroma oba prevzameta obveznost plačila neporavnanega zneska.

NUTS : Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques. Standardni izraz, ki ga opredeljuje Eurostat. V okviru ESRR Komisija uporablja tako imenovane regije NUTS-2.

Obnovljivo financiranje (revolving) : Načelo, da se prispevki v finančne instrumente po prvi uporabi (ali ciklu) obnovijo (ali ponovno uporabijo).

Obratni kapital : Obratna sredstva podjetja (kratkoročne zaloge + terjatve + denarna sredstva in njihovi ustrezniki), zmanjšana za tekoče obveznosti (kratkoročne obveznosti + predplačila).

Obravnava pari passu : Pravni izraz, ki se uporablja za opis dejstva, da sodita dva ali več finančnih instrumentov v isti razred glede pravic odplačila. Nasprotje obravnave pari passu je preferencialna obravnava vlagatelja/zasebnega sektorja.

Odtekanje sredstev : Karkoli, kar zmanjšuje razpoložljiva sredstva za dodeljevanje finančnih instrumentov MSP.

Organ upravljanja : Javni organ države članice, ki upravlja strukturne sklade (vključno z ESRR) v imenu države članice.

PGOE : Program gospodarske obnove Evrope. V okviru te revizije so to nemški Marshallovi skladi in preostala sredstva teh skladov. Za PGOE ni bilo določeno nobeno programsko obdobje niti se ni izvajal na regionalni ravni. Kot stalni državni sklad za nemška podjetja je obnovljiv; preostala sredstva ne morejo biti spremenjena v nepovratna sredstva. KfW je skrbnik skladov PGOE, regionalni organi za upravljanje pa niso vključeni v njihovo upravljanje. Več informacij o PGOE in Marshallovih skladih v Nemčiji je na voljo na spletni strani KfW.

PKI : Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost. Glej PPI spodaj.

Posojilo : Posojanje denarja po obrestni meri posojilojemalcu, ki mora izposojeni znesek vrniti.

PPI : Program za podjetništvo in inovativnost. Program GD za podjetništvo in industrijo za MSP, ki je del PKI in ga upravlja EIS pod nadzorom GD za gospodarske in finančne zadeve. Na podlagi Sklepa št. 1639/2006/ES ta program pomoči za MSP vključuje pet instrumentov, od katerih so trije namenjeni izboljšanju dostopa MSP do financiranja: instrumenta za hitro rast in inovativnost I in II (GIF I in GIF II) ter garancijska shema za MSP (SMEG). Ti instrumenti nadaljujejo večletni program za podjetja in podjetništvo (MAP) (glej spodaj).

Preferencialna obravnava vlagatelja : Izraz se v okviru te revizije uporablja za opis položaja, v katerem se javni sektor ne obravnava pari passu, ker se zasebni sektor (npr. poslovne banke, zasebni vlagatelji) obravnava preferencialno. To pomeni, da so sredstva javnega sektorja v nižjem razredu glede pravic odplačila.

Prenehanje : Likvidacija. Postopek, ki vključuje prodajo vseh sredstev (holdinškega) sklada, izplačilo upnikov, razdelitev vseh preostalih sredstev med lastnike in razpustitev sklada.

Prenos poslovanja : Prenos podjetja, poslovanja ali dela podjetja oziroma poslovanja z lastnika na drugo osebo.

Preostala finančna sredstva : Pričakovani presežek sklada, ki se nanaša na prispevek javnega sektorja in se lahko, ko je na voljo, uporabi za pomoč MSP.

Program za zagon podjetij ETF : Program za zagon podjetij s sredstvi Evropske tehnološke pomoči (ETF) (glej MAP).

SBIC : Program za investicijske družbe, usmerjene v mala podjetja (Small Business Investment Companies Program). SBIC je eden izmed programov finančne pomoči, ki ga zagotavlja Agencija ZDA za malo podjetništvo (SBA, U.S. Small Business Administration). Uvedel ga je kongres ZDA leta 1958 za premostitev razkoraka med potrebami podjetnikov po kapitalu in tradicionalnimi finančnimi viri. Posebnost programa je, da so SBIC naložbeni skladi v zasebni lasti in se zasebno upravljajo; dovoljenja zanje pa izdaja SBA, ki jih tudi ureja; ter da skladi poleg sredstev, izposojenih z jamstvom SBA, uporabljajo lasten kapital za lastniške in dolžniške naložbe v mala podjetja, ki izpolnjujejo pogoje. To je sklad skladov, ki ga podpira vlada in vlaga dolgoročni kapital v naložbena podjetja v zasebni lasti, ki se zasebno upravljajo (pridobitniki dovoljenj). SBA preko programa SBIC ne vlaga neposredno v mala podjetja, pač pa zagotavlja podporo brez kakršnega koli regionalnega razlikovanja.

Sklad : Ločeni portfelj instrumentov finančnega inženiringa, ki ga upravlja eden ali več upraviteljev sklada v skladu z opredeljenimi naložbenimi politikami in cilji. Sklad je lahko pravna oseba ali poseben sklop finančnega poslovanja v okviru finančne institucije ter ima ločene račune in operacije. V tem poročilu se izraz "sklad" uporablja za sofinancirane dejavnosti, medtem ko se z izrazom "Sklad" poimenujejo strukturni skladi.

Stalni sklad : Finančni instrument ali sklad brez določenega roka zapadlosti.

Stroški upravljanja : V okviru te revizije so stroški upravljanja vsi stroški, ki jih krije finančni posrednik ali MSP v zvezi s stroški upravljanja finančnih instrumentov. Nepopoln seznam teh stroškov vključuje pristojbine za pripravo, pristojbine za garancije, pristojbine za obravnavo, pristojbine za članstvo, pristojbine za spremljanje, provizije za uspešnost, pristojbine za obdelavo ter režijske stroške upravitelja sklada. Plačila obresti in dividende se ne štejejo za stroške upravljanja.

TK : Tvegani kapital. Posebna oblika lastniškega financiranja za nova, mala ali tvegana podjetja, ki ne kotirajo na borzi.

Učinek finančnega vzvoda : V okviru te revizije smotrnosti poslovanja je finančni vzvod izražen kot znesek finančnih sredstev (javnih in zasebnih) v EUR, ki je bil zbran in izplačan za financiranje MSP za vsak EUR izplačanih javnih finančnih sredstev (EU in države članice). Priloga II vsebuje shematičen pregled, kako deluje finančni vzvod za vsako glavno kategorijo finančnih instrumentov, v okviru ESRR pa kako je treba razumeti pojem finančnega vzvoda.

Upravitelj sklada : Komplementar ali subjekt, odgovoren za izvajanje naložbene strategije sklada in upravljanje njegovega portfelja finančnih instrumentov, kakor je določeno s pogodbo.

POVZETEK

I. Mala in srednje velika podjetja (MSP) so hrbtenica gospodarstva EU, ustvarjajo delovna mesta ter prinašajo inovacije in blaginjo. Vendar lahko MSP prizadenejo finančne vrzeli, kadar nimajo dostopa do vrste in zneska finančnih sredstev, ki jih potrebujejo v nekem trenutku.

II. Evropska unija (EU) za podporo podjetništvu uporablja v glavnem svojo podjetniško politiko in svojo kohezijsko politiko.

III. Kohezijska politika v glavnem uporablja nepovratna sredstva in vedno bolj finančne instrumente v okviru Evropskega regionalnega sklada (ERRS).

IV. Finančni instrumenti so vračljivi in obnovljivi instrumenti, ki zagotavljajo, da jih MSP lahko zaporedno koristijo.

V. Revizija Sodišča se je osredotočila na ukrepe finančnega inženiringa, ki jih je v programskih obdobjih 2000–2006 in 2007–2013 sofinanciral ESRR. Revizijske ugotovitve temeljijo na neposrednem pregledu vzorca projektov in preverjanju sistemov za upravljanje in spremljanje ter informacijskih sistemov, ki so jih vzpostavile Komisija in države članice.

VI. Glavni cilj revizije je bil oceniti, ali so bila sredstva ESRR za ukrepe finančnega inženiringa porabljena uspešno in učinkovito.

VII. Sodišče je ugotovilo, da so učinkovitost in uspešnost ukrepov ovirale bistvene pomanjkljivosti, ki so predvsem posledica neustreznosti veljavnega regulativnega okvira strukturnih skladov:

(a) Ocene finančnih vrzeli MSP, če so bile na voljo, imajo bistvene pomanjkljivosti.

(b) Uredbe o strukturnih skladih, prvotno zasnovane za nepovratna sredstva, vsebujejo štiri pomembne pomanjkljivosti, ker ne obravnavajo specifičnih značilnosti finančnih instrumentov (glej odstavek 119).

(c) Preden so finančna sredstva dosegla MSP, je prihajalo do velikih zamud, v primerjavi z drugimi programi EU za MSP pa je bila sposobnost ESRR za pridobivanje zasebnih vlagateljev slaba.

VIII. Sodišče priporoča:

(a) Ob predlaganju ukrepov finančnega inženiringa bi morali organi za upravljanje zagotoviti, da je njihov predlog ustrezno utemeljen z dovolj kakovostno oceno vrzeli MSP, ki vključuje količinsko opredeljeno analizo finančne vrzeli.

(b) Pri potrjevanju operativnih programov, vključno z ukrepi finančnega inženiringa, bi morala Komisija preveriti njihovo skladnost z oceno vrzeli MSP in zagotoviti kakovost te ocene.

(c) Pri zasnovi predlogov uredb o strukturnih skladih bi morala zakonodajalec in Komisija obravnavati različne specifične pomanjkljivosti, navedene v poročilu (glej odstavke od 48 do 77). Bolj na splošno bi morala zakonodajalec in Komisija zagotoviti ustreznejši regulativni okvir, da bi preprečila negativen vpliv pomanjkljivosti regulativnega okvira strukturnih skladov, geografskih omejitev in učinkov razpršenosti na načrtovanje in izvajanje ukrepov finančnega inženiringa.

(d) Komisija bi morala zagotoviti zanesljiv in tehnično stabilen sistem spremljanja in ocenjevanja, specifičen za finančne instrumente. Zato bi bilo treba v postopkih spremljanja, poročanja in revidiranja, ki jih izvaja Komisija, finančne instrumente ločevati od čistih nepovratnih sredstev, znesek sredstev, dejansko izplačan MSP, pa bi moral biti pregleden. Komisija in države članice bi se morale dogovoriti zlasti o majhnem številu merljivih, pomembnih, specifičnih in enotnih kazalnikov rezultatov za finančne instrumente.

(e) Komisija bi morala preučiti možnost, da zagotovi državam članicam že uveljavljene strukture in instrumente finančnega inženiringa za MSP (npr. donacije z licenčninami, namenske naložbene nosilce), da se pospeši izvajanje in zmanjšajo stroški upravljanja.

(f) Države članice bi si morale s podporo Komisije prizadevati za vključitev finančnih instrumentov za MSP, sofinanciranih iz ESRR, v enoten operativni program za vsako državo članico. Tako bi racionalizirali proces načrtovanja in odstranili enega od ugotovljenih ključnih dejavnikov za zamude.

(g) Poleg opredelitve pojmov in definicij finančnega vzvoda in ponovne uporabe v uredbah o strukturnih skladih bi morala Komisija glede na vrsto holdinškega sklada ali sklada zahtevati pogodbeno obvezujoče najnižje koeficiente finančnega vzvoda, najkrajša obdobja obnavljanja in podatke za izračun kazalnikov finančnega vzvoda.

(h) Če zgoraj navedenih priporočil ni mogoče izvajati v okviru kohezijske politike, Sodišče poziva zakonodajalca in Komisijo, naj preučita alternativne načine za nadaljevanje podpore MSP preko instrumentov finančnega inženiringa. V tem primeru bi morali te instrumente podpreti v okviru programov, ki jih centralizirano upravlja Komisija, ki jih upravljajo namenski naložbeni nosilci v sodelovanju s Komisijo in državami članicami ali pa neposredno države članice.

UVOD

1. Mala in srednje velika podjetja (MSP) [1] so hrbtenica gospodarstva EU in predstavljajo 99 % vseh podjetij [2]. Vendar je na finančnih trgih potrebna previdnost pri naložbah v MSP, ker štejejo za bolj tvegane naložbe kot naložbe v velika podjetja, zlasti če so MSP dejavna na inovativnih trgih (IMSP).

2. Po podatkih Observatorija evropskih MSP [3] je omejen dostop do financ problem za MSP v Evropi. Nedavne finančne krize, ki so posebej močno prizadele nekatere države članice, so položaj še poslabšale.

3. Ker ima javni sektor pomembno vlogo pri podpori MSP, zlasti pri zagotavljanju ustreznega financiranja, je Komisija zagotovila dostop do financiranja na različne načine.

KOHEZIJSKA POLITIKA EU

4. Cilj kohezijske politike EU je okrepitev gospodarske, socialne in teritorialne kohezije v EU z zmanjševanjem neenakosti med njenimi regijami. V okviru kohezijske politike ESRR izrecno določa možnost spodbujanja dostopa MSP do financiranja pretežno z enkratnimi donacijami, ki jih prejemniku zaradi njihove narave ni treba vrniti.

5. V programskem obdobju ESRR 2000–2006 in v večjem obsegu v programskem obdobju ESRR 2007–2013 so instrumente finančnega inženiringa (vračljive instrumente) uporabljale Komisija in večina držav članic v okviru kohezijske politike EU. Ta revizija smotrnosti poslovanja obravnava prav razvoj finančnih instrumentov ESRR.

FINANČNI INŽENIRING KOT PODPORA ZA MSP ZUNAJ PODROČJA KOHEZIJSKE POLITIKE

6. Ker je zagotavljanje in izboljšanje dostopa MSP do financiranja tako pomembno, je EU podprla dostop MSP do financiranja z dvema glavnima sredstvoma:

(a) razvojem posebnih programov in Večletnega programa za podjetja in podjetništvo (MAP), ki ga je nasledil Program za podjetništvo in inovativnost (PPI). Sredstva za MAP in PPI so v obdobju 2001–2013 znašala skupaj1,6 milijarde EUR. Izvaja jih Evropski investicijski sklad (EIS). Sodišče je nedavno izvedlo revizijo garancijske sheme za MSP (SMEG), ki je del MAP in PPI [4];

(b) Evropska investicijska banka (EIB) izvaja programe posojil, ki znašajo približno 70 milijard EUR (2001–2010) in so namenjeni izboljšanju dostopa MSP do financiranja ter se v glavnem financirajo s sredstvi EIB brez vsakršnega financiranja iz proračuna EU [5].

FINANČNI INŽENIRING KOT PODPORA ZA MSP IZ ESRR

7. V zadnjih dveh programskih obdobjih je Komisija v okviru kohezijske politike spodbujala vračljive oblike pomoči preko instrumentov finančnega inženiringa. Po navedbah Komisije ta pomoč dosega približno 12 milijard EUR proračunskih sredstev EU, dodeljenih za ukrepe finančnega inženiringa v državah članicah EU [6]: 1,6 milijarde EUR (2000–2006) in 10,4 milijarde EUR (2007–2013), od katerih so 1,5 milijarde EUR oziroma 7,9 milijarde EUR plačila holdinškim skladom ali skladom, ki prispevajo v instrumente finančnega inženiringa.

8. Zneski so okvirni in njihovo pravilnost je treba preveriti [7], zlasti za programsko obdobje 2007–2013 [8]. To je predvsem posledica dejstva, da Komisija nima natančnih podatkov o financiranju instrumentov finančnega inženiringa [9]. Poleg tega še vedno ni znano, v kakšnem obsegu so MSP dejansko koristila zneske, dodeljene holdinškim skladom in skladom.

9. Kratek povzetek skupnih zneskov po programskih obdobjih je na voljo v Prilogi I.

10. Trenutno uredba [10] določa, da se instrumenti finančnega inženiringa lahko uporabljajo za tri namene: sklade za pomoč podjetjem, predvsem MSP, sklade za razvoj mestnih območij in sklade za spodbujanje energetske učinkovitosti.

11. Ista uredba predvideva, da države članice lahko vključijo EIS v izvajanje instrumentov finančnega inženiringa na tri različne načine:

kot izvajalca vrednotenj, tj. ocen finančnih vrzeli MSP;

kot holdinški sklad, kar trenutno velja za osem držav članic in treh regij [11];

kot svetovalca nacionalnim ali regionalnim oblastem.

MEHANIZMI FINANČNIH INSTRUMENTOV

12. Omogočanje dostopa do programov financiranja zahteva dejavno udeležbo finančnih posrednikov, ki spremenijo javna sredstva v finančne instrumente za MSP. Dodatna sredstva, ki jih zagotavlja zasebni sektor, se lahko dodajo javnim finančnim sredstvom, s čimer se poveča skupni razpoložljiv znesek za naložbe v MSP. Tako Sodišče opredeljuje učinek finančnega vzvoda. Učinek finančnega vzvoda je shematično pojasnjen za vsako kategorijo finančnih instrumentov v Prilogi II.

13. Večina sredstev, ki jih prispevajo operativni programi, je usmerjena v izbran holdinški sklad (ki ga upravljajo EIS, nacionalne institucije ali drugi), nato pa k izbranim posrednikom (glej sliko). Sredstva se lahko nakažejo tudi neposredno izbranim finančnim posrednikom. Pri instrumentih finančnega inženiringa so upravičenci finančni posredniki, MSP pa končni prejemniki.

SLIKA

PRETOK SREDSTEV IZ OPERATIVNEGA PROGRAMA V MSP (POENOSTAVLJEN PRIKAZ)

+++++ TIFF +++++

14. Treba je razlikovati med tremi glavnimi vrstami finančnih instrumentov: lastniški, posojilni in garancijski instrumenti. Vsi so upravičeni do sofinanciranja iz ESRR, vendar morajo biti skladni s predpisi EU in nacionalnimi predpisi o upravičenosti (npr. prenos poslovanja, obratni kapital, državna pomoč).

15. Pri kapitalu in posojilih naj bi se prihodki od prodaje kapitala ali odplačevanja dolgov ponovno uporabili za financiranje dodatnih finančnih instrumentov za druga MSP, kar se imenuje učinek obnovljivega financiranja.

16. Pri garancijah se denar dejansko izplača le ob neizpolnitvi obveznosti. Če so obveznosti izpolnjene, se vloženi zneski lahko sprostijo, ko so izpolnjeni pogodbeni pogoji.

17. V skladu z novejšimi strateškimi dokumenti, ki jih je objavila Komisija, je zelo verjetno, da bodo instrumenti finančnega inženiringa še dodatno razviti v naslednjem programskem obdobju [12]. Pristojni oddelek Komisije GD za regionalno politiko meni, da sta učinek finančnega vzvoda in učinek obnavljanja financiranja glavni prednosti finančnih instrumentov v primerjavi z donacijami. Druge prednosti finančnih instrumentov, ki so pogosto poudarjene, so:

(a) možnost trajnostnega financiranja MSP po tržno ugodnih pogojih;

(b) povečanje finančnega strokovnega znanja in izkušenj javnih organov in MSP;

(c) zagotavljanje večjega vnaprejšnjega financiranja za naložbene projekte MSP v primerjavi z donacijami.

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

18. Glavni cilj revizije je bil oceniti, ali so bila sredstva ESRR za instrumente finančnega inženiringa [13], namenjene MSP, porabljena uspešno in učinkovito.

19. Sodišče je obravnavalo naslednja ključna vprašanja uspešnosti in učinkovitosti:

(a) kakovost ocene finančne vrzeli MSP;

(b) ustreznost okvira ESRR za izvajanje finančnih instrumentov;

(c) uspešnost in učinkovitost finančnih instrumentov pri doseganju rezultatov.

20. Revizija je bila opravljena v službah Komisije in v petih državah članicah (Nemčija, Madžarska, Portugalska, Slovaška in Združeno kraljestvo). Na podlagi zneskov, ki jih je zagotovila Komisija, teh pet držav članic predstavlja približno 46 % in 30 % sredstev, dodeljenih iz ESRR za instrumente finančnega inženiringa v programskem obdobju 2000–2006 oziroma programskem obdobju 2007–2013. Pri izbiri teh držav članic je bila pozornost namenjena zagotavljanju zadostne raznolikosti finančnih instrumentov, struktur financiranja in geografskega ravnovesja.

21. Ocenjen je bil vzorec 34 operacij, ki se sofinancirajo iz ESRR, 24 iz programskega obdobja 2000–2006 in 10 iz programskega obdobja 2007–2013. Priloga I daje pregled vseh zneskov prevzetih obveznosti in izplačanih zneskov iz tega poročila, vključno z njihovim deležem v celotnih sredstvih ESRR.

22. Revizijsko delo je obsegalo pregled dokumentov in srečanja s predstavniki različnih javnih organov ter finančnih posrednikov, odgovornih za načrtovanje, izvajanje in upravljanje ukrepov ter instrumentov finančnega inženiringa za MSP.

23. Dokazi so bili pridobljeni tudi v okviru finančnih revizij, ki sta jih opravila Komisija ali Evropsko računsko sodišče ("Sodišče") v dveh programskih obdobjih, med pregledi dokumentov in revizijskimi sestanki na Komisiji in EIS [14].

24. Predmet revizijskega dela v EIS sta bili dve od treh vrst storitev, ki jih je sklad zagotavljal v okviru ukrepov finančnega inženiringa ESRR za MSP, in sicer priprava ocen finančnih vrzeli MSP in njegovo delovanje kot holdinški sklad.

25. Pri tej primerjavi je Sodišče za dobro prakso štelo nekatere mednarodno priznane programe [15] in nekatere primerljive programe EU [16], ki se upravljajo centralno. Za vse te programe velja podobna logika ukrepanja kot za dostop MSP do programov financiranja v okviru kohezijske politike (razen za širok cilj teritorialne kohezije) in vsi si prizadevajo za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest z razvijanjem podjetij s finančnimi instrumenti.

OPAŽANJA

KAKOVOST OCENE FINANČNE VRZELI MSP

26. Neskladje med ponudbo in povpraševanjem po različnih vrstah finančnih instrumentov za MSP, imenovano finančna vrzel, je glavni razlog za javno intervencijo na trgu. Da bi bili ukrepi ESRR uspešni pri izpolnjevanju dejanskih potreb po financiranju MSP, morajo temeljiti na dobri oceni finančne vrzeli [17].

27. Sodišče je preučilo kakovost ocen vrzeli in zlasti, ali so ocene vrzeli:

(a) ugotovile in količinsko opredelile potrebo po ukrepanju javnega sektorja v korist ukrepov finančnega inženiringa za MSP;

(b) bile povezane z ustreznimi operativnimi programi;

(c) bile vsem interesnim skupinam na voljo dovolj zgodaj.

28. Čeprav so bile vse ocene vrzeli EIS izvedene v skladu s standardno metodologijo (tj. skupni model), je bila jasno razvidna neenaka raven kakovosti. Vendar je Sodišče opredelilo oceno vrzeli EIS za Švedsko kot primer dobre prakse in jo uporabilo kot referenčno merilo (glej okvir 1).

OKVIR 1

OCENA VRZELI EIS ZA ŠVEDSKO KOT PRIMER DOBRE PRAKSE

Ocena vrzeli, ki jo je opravil EIS in je bila zaključena januarja 2007, je obsegala:

popolno analizo povpraševanja po financiranju MSP in njegove ponudbe po vsej državi glede na posamezno vrsto finančnega instrumenta in, če je bilo ustrezno, ob upoštevanju regionalnih posebnosti;

področja, kjer bi lahko ali ne bi mogli upravičeno določiti obstoja finančnih vrzeli;

sklicevanja na predhodno podporo ESRR ali drugi dostop EU do finančnih shem, vključno z vlogo skupine EIB;

informacije o načrtovanem strukturiranju sofinanciranih sredstev za financiranje MSP (dodeljevanje sredstev), tudi o povezavi z operativnim programom, predloženim Komisiji v odobritev;

informacije o tem, kateri potencialni finančni posredniki bi lahko bili sposobni izvesti financiranje.

2000–2006: NA SPLOŠNO NI OCEN VRZELI

29. V programskem obdobju 2000–2006 Komisija in države članice na splošno niso ocenjevale finančne vrzeli MSP. Čeprav je bilo 1,60 milijarde EUR porabljenih za ukrepe finančnega inženiringa, namenjene MSP, ocene vrzeli niso bile obvezne niti jih Komisija ni priporočila.

30. Predhodne ocene, kakor jih predvidevajo uredbe o strukturnih skladih [18], niso vključevale ustrezne ocene finančne vrzeli MSP. Na primer na Portugalskem so bile sheme za MSP financirane, ne da bi bila opravljena kakršna koli predhodna ocena vrzeli, medtem ko v Nemčiji (regiji Berlin in Severno Porenje - Vestfalija) ocene niso bile specifične in se ne ve natančno, kako so jih ustrezni organi dejansko uporabljali.

2007–2013: POMEMBNE POMANJKLJIVOSTI

31. Za programsko obdobje 2007–2013 ne veljajo nobene posebne zakonske zahteve glede obstoja in uporabe ocen finančnih vrzeli MSP na ravni operativnega programa. Vendar je Komisija, ki se zaveda njihove uporabnosti, skupaj z EIS sklenila, da bo sofinancirala ocene vrzeli, brezplačno izvedene na zahtevo držav članic [19]. Uporabili bi jih za pripravo operativnih programov, da bi določili cilje in vire za izboljšanje dostopa MSP do financiranja.

32. Med letoma 2006 in 2009 je EIS pripravil 55 ocen vrzeli na neobvezno zahtevo 20 držav članic, od katerih jih je bilo 18 pregledanih med revizijo. Poleg ocen vrzeli za revidirane države članice so bile pregledane še dodatne ocene vrzeli za Španijo, Francijo in Poljsko, saj so te tri države članice predstavljale glavni del ocen vrzeli.

EIS JE UGOTOVIL IN KOLIČINSKO OPREDELIL POTREBO PO UKREPANJU JAVNEGA SEKTORJA

33. Pri vseh pregledanih ocenah vrzeli je EIS količinsko opredelil finančno vrzel in ugotovil, da so potrebni ukrepi javnega sektorja, namenjeni spodbujanju finančnega inženiringa za MSP.

34. Vendar se je EIS le v omejenem obsegu skliceval na predhodni dostop MSP EU do finančne podpore v okviru ESRR ali zunaj njega. Če in kadar se je EIS skliceval na takšno podporo, to ni bilo namenjeno učenju.

NI JASNE POVEZAVE Z OPERATIVNIMI PROGRAMI

35. V nobenem od pregledanih primerov ni bila pri ocenah vrzeli, ki jih je opravil EIS, vzpostavljena povezava z operativnimi programi ESRR, na katere so se nanašale. Ocene vrzeli, ki jih je pripravil EIS, so bile izvedene neodvisno od procesa operativnih programov, pogosto z zamudo, in so privedle do neoptimalnega dodeljevanja sredstev iz ukrepov operativnih programov v finančne instrumente.

36. Ko se je bilo treba pogajati o naslednjih okvirnih sporazumih (med državami članicami in upravitelji holdinškega sklada), so se zato ponovno pojavile precejšnje omejitve operativnih programov (npr. dodeljevanje med različnimi vrstami instrumentov, ozemeljske omejitve, zahteve glede spremljanja in poročanja), ki niso bile obravnavane v ocenah vrzeli.

37. Na primer, poljski regionalni organi niso bili zadovoljni z ravnijo kakovosti petih regionalnih ocen vrzeli [20]. V drugih primerih so bile ocene vrzeli na splošno prezrte v okviru izvajanja operativnih programov (npr. Andaluzija, Madžarska).

38. Komisija ni zahtevala neodvisne ocene ali pregleda kakovosti ocen vrzeli, ki jih je naročila pri EIS. Vendar je EIB izvedla vrednotenje, v skladu s katerim so ocene vrzeli "deloma nezadovoljive". Predvsem je kritizirala zamude v procesu ocenjevanja vrzeli in "vrsto zunanjih težav", vključno z regulativnimi težavami [21].

OCENE VRZELI SE NISO SISTEMATIČNO OBJAVLJALE

39. Za optimizacijo izboljšanja obsega in kakovosti zagotavljanja finančnih sredstev MSP je treba čim bolj povečati ozaveščenost zainteresiranih strani o specifičnih finančnih potrebah MSP. To pomeni, da je treba finančnim posrednikom ter različnim interesnim skupinam in mrežam MSP zagotoviti celovite ocene vrzeli istočasno kot organom upravljanja.

40. V nasprotju z določbami memoranduma o soglasju [22] celotna poročila v večini primerov niso bila objavljena, ampak je Komisija objavila le povzetke.

USTREZNOST OKVIRA ESRR ZA IZVAJANJE FINANČNIH INSTRUMENTOV

41. Ustrezen regulativni in upravni okvir je odločilni dejavnik uspešnosti za države članice in številne regije ter sodelujoče finančne institucije pri učinkovitem zagotavljanju dostopa MSP do financiranja.

42. Sodišče je preučilo:

(a) ali so pravni in upravljavski okviri zadostno upoštevali specifično naravo različnih finančnih instrumentov;

(b) ali je uporaba ESRR kot mehanizma za zagotavljanje finančnih instrumentov privedla do dobrega finančnega upravljanja;

(c) ali so sistemi Komisije za spremljanje in obveščanje ustrezali namenu.

POSEBNA NARAVA RAZLIČNIH FINANČNIH INSTRUMENTOV NI ZADOSTNO UPOŠTEVANA

43. Veljavne uredbe o strukturnih skladih [23] določajo, da finančni instrumenti vključujejo sklade tveganega kapitala (oblika lastniškega financiranja), posojilne in garancijske sklade. Ne vključujejo nobenih dodatnih posebnih določb o lastniških, posojilnih in garancijskih skladih, ki se bistveno razlikujejo tako od nevračljivih instrumentov (donacije) kakor med seboj. Prav tako za finančne instrumente ni posebne finančne uredbe [24].

44. Zato Komisija upravlja vračljivo pomoč MSP v okviru istega pravnega okvira kot nepovratna sredstva.

45. Komisija se zaveda, da to povzroča težave. Na primer v poročilu o notranji reviziji iz leta 2010 [25] je bilo ugotovljeno, da zasnova regulativnega in strateškega okvira ni bila najbolj primerna za doseganje ciljev ter da bi neprimerna zasnova sistema lahko imela močan negativen učinek na uspešnost in ugled Komisije.

46. Komisija je najprej izdala pojasnjevalni opombi, omejeni po obsegu, julija 2007 in decembra 2008, da bi pomagala državam članicam razumeti, kako bi bilo treba uporabljati uredbe o strukturnih skladih za podporo finančnim instrumentom. Šele februarja 2011, štiri leta po začetku tekočega programskega obdobja, je Komisija izdala celovito in ustrezno pojasnjevalno opombo o instrumentih finančnega inženiringa, v kateri razlikuje med glavnimi vrstami finančnih instrumentov.

47. Vendar pojasnjevalna opomba Komisije iz februarja 2011 ni pravno obvezujoča in v uredbah o strukturnih skladih ostajajo štiri glavne pomanjkljivosti:

nezadostne določbe o finančnem vzvodu in obnavljanju financiranja;

možnost sprejemanja obveznosti za neupravičeno dodeljevanje sredstev v finančne instrumente;

možnost neupravičene uporaba preferencialne obravnave za zasebni sektor;

nejasni pogoji za upravičenost za obratni kapital.

NEZADOSTNE DOLOČBE O FINANČNEM VZVODU IN OBNAVLJANJU FINANCIRANJA

48. Prva pomanjkljivost je odsotnost jasnega sklicevanja v uredbah o strukturnih skladih na doseganje učinka finančnega vzvoda in obnavljanje financiranja s preostalimi sredstvi na splošno ter zlasti na to, kako in do kdaj se ta pojma lahko uporabljata [26]. Kot je Komisija poudarila ob več priložnostih, sta to ključna elementa instrumentov finančnega inženiringa in celo strukturnih skladov v tekočem programskem obdobju [27].

49. Uredbe o strukturnih skladih ne določajo posebnega trajanja (10, 20, 30 let) ali faktorja ponovne uporabe (vsaj enkrat, dvakrat, trikrat) za ponovno uporabo preostalih finančnih sredstev, kadar slednja niso bila izčrpana. Poleg tega ne določajo, v čem se doseganje finančnega vzvoda pri lastniških, posojilnih in garancijskih skladih bistveno razlikuje, kar se ne odraža v uredbah.

50. Medtem ko pojasnjevalna opomba iz februarja 2011 potrjuje razlike v vrsti finančnih instrumentov, le omenja njihov učinek finančnega vzvoda, ko navaja koristi multiplikacije, ne da bi vzvod opredelila in določila kakršne koli zahteve zanj (koeficienti finančnega vzvoda, pogostnost in ponovna uporaba preostalih sredstev) [28].

51. V zvezi z obnovljivo naravo sredstev pojasnjevalna opomba sicer vsebuje smernice, in sicer spodbuja ponovno razporeditev javnih sredstev, vrnjenih po prvem naložbenem ciklu, v isto vrsto ukrepov v isti regiji, vključenih v operativni program [29]. Kljub temu bi organi za upravljanje lahko vedno uporabljali širšo diskrecijsko pravico pri ponovni uporabi preostalih sredstev, če so na voljo, saj bi lahko ta sredstva vedno ponovno spremenili v nepovratna sredstva [30] in s tem zmanjšali mogoče koristi instrumentov finančnega inženiringa.

52. V Andaluziji na primer je bilo v določbi o prenehanju navedeno le, da je treba preostala sredstva po likvidaciji prenesti v regionalno zakladnico, potem pa jih lahko prosto uporablja regionalna vlada. To je pomenilo, da se bi preostala sredstva lahko uporabljala za kritje rednih izdatkov regionalne vlade ali v obliki donacij drugim gospodarskim subjektom, ki niso mala podjetja [31].

53. Poleg tega, kakor je pojasnjeno kasneje v odstavkih od 78 do 83, vzpostavljeni sistemi za spremljanje in obveščanje ne omogočajo preverjanja, ali naložbena strategija, politika prekinitve ali določbe o prenehanju [32] dejansko opredeljujejo pogoje, v skladu s katerimi so preostala sredstva lahko obnovljiva, saj Komisija ne prejema zadostnih podatkov za spremljanje obnovljivosti sredstev.

MOŽNOST SPREJEMANJA OBVEZNOSTI ZA NEUPRAVIČENO DODELJEVANJE SREDSTEV V FINANČNE INSTRUMENTE

54. Druga pomanjkljivost je, da v skladu s sedanjo uredbo o strukturnih skladih [33] za države članice, ki so uporabljale holdinške sklade, ne velja samodejna razveljavitev dodelitve proračunskih sredstev med potekom operativnega programa, če sredstva holdinškega sklada niso bila razdeljena.

55. Kot je navedeno v odstavku 32, države članice niso bile dolžne opraviti ocen vrzeli MSP, zato je zakonodajalec omogočil prekomerno dodeljevanje sredstev v finančne instrumente.

56. Šele ob zaključku programa, torej več kot dve leti po koncu sedemletnega programskega obdobja, bo Komisija lahko uredila položaj.

57. Zgovoren primer takšnega prevelikega dodeljevanja sredstev je garancijski sklad v Italiji (glej okvir 2).

MOŽNOST NEUPRAVIČENE UPORABE PREFERENCIALNE OBRAVNAVE ZA ZASEBNI SEKTOR

58. Tretja pomanjkljivost je, da uredbe o strukturnih skladih [34] omogočajo brez natančnejše opredelitve uporabo preferencialne obravnave zasebnega sektorja glede na javni sektor, v tem primeru strukturne sklade. Do preferencialnega obravnavanja pride, ko pogodbe ne določajo istih pravic odplačila za ESRR kot za zasebne sofinancerje (tj. non-pari passu).

59. Preferencialno obravnavanje je lahko upravičeno, da se privabijo tuji vlagatelji ali posojilodajalci, tako da se povečajo njihove možnosti za povračilo zneska in za boljšo protivrednost razmerja tveganje/donos. Vendar mora biti njegova uporaba skrbno utemeljena, saj omejuje sposobnost za zbiranje zadostnih preostalih sredstev za naslednji val MSP.

OKVIR 2

PRIMER DODELJEVANJA PREKOMERNIH SREDSTEV: GARANCIJE ESRR V ITALIJI (SARDINIJA)

Sardinski organ za upravljanje ni zahteval nobene ocene vrzeli. Ob upoštevanju ciljnega finančnega vzvoda 10 v povezavi s povprečno stopnjo garancije 65 %, določeno v poslovnem načrtu organa za upravljanje [35], bi ustanovitveni kapital sklada v višini 233 milijonov imel za posledico izdajo novih garancij v znesku najmanj 3585 milijonov EUR, kar pomeni 51 % več od najvišjega predvidenega zneska novih garancij v skladu s poslovnim načrtom.

To je približno 38 % vseh neodplačanih posojil vseh sardinskih podjetij (trenutno 11803 milijonov EUR), kar ni realno. Do sredine leta 2011 je bilo od celotnega kapitala 233 milijonov EUR iz tega sklada sprejetih za 1,5 milijona EUR obveznosti. Presežna dotacija ni samodejno razveljavljena.

60. Zato bi morali organi za upravljanje oceniti, ali obstaja preferencialno obravnavanje in ali je upravičeno [36]. Vendar niti sedanje uredbe o strukturnih skladih niti pojasnjevalne opombe Komisije tega natančneje ne določajo.

61. Do treh primerov neupravičene uporabe preferencialnega obravnavanja je prišlo v angleških regijah London, Merseyside ter Yorkshire in Humber. Če le eden od skladov na nižji ravni v okviru holdinških skladov ne bi izpolnil svojih obveznosti, bi moral holdinški sklad najprej vrniti denar banki v škodo skladov, ki ne bi bili v zaostanku z izpolnjevanjem obveznosti.

62. Četrti primer je bil ugotovljen na Madžarskem, kjer so vlagatelji kapitala zavarovali svoj donos s klavzulo o omejitvi donosa v škodo javnega organa, ki prispeva sredstva, in omejili svoje tveganje z uporabo klavzule o omejevanju izgub. Zato javni subjekt, ki prispeva sredstva, nosi celotno tveganje, ne more pa imeti dobička.

NEJASNI POGOJI ZA UPRAVIČENOST ZA OBRATNI KAPITAL

63. Četrta pomanjkljivost so pogoji upravičenosti za obratni kapital, ki niso bili obravnavani v uredbah o strukturnih skladih. Komisija v pojasnjevalni opombi iz februarja 2011 navaja, da financiranja obratnega kapitala, ki ni povezano z načrtom za ustanovitev ali razširitev podjetja, ne bi smeli podpirati s finančnimi instrumenti [37].

64. Uporaba dvoumnega izraza "kapital za širitev podjetja" in številne izjeme pri uporabi obratnega kapitala so povzročile zmedo med finančnimi institucijami v državah članicah. Komisija je dejansko izrazila stališče, da se mora upravičenost obratnega kapitala obravnavati in izvajati na podlagi posameznega primera, ob ustreznem upoštevanju in spoštovanju veljavne zakonodaje ter predpisov o državni pomoči [38].

65. Posledice te pravne negotovosti je bilo mogoče občutiti na primer na Madžarskem, kjer je organ za upravljanje ugotovil, da je bilo pogoje Komisije težko razložiti, da jih ni bilo mogoče spremljati in da so povečali tveganje za finančne posrednike v takem obsegu, da so izgubili interes za dodeljevanje obratnega kapitala v okviru ESRR.

OBSTOJEČE ZNAČILNOSTI ESRR SO OVIRALE DOBRO FINANČNO UPRAVLJANJE FINANČNIH INSTRUMENTOV

66. Značilnosti ESRR, ki sta ovirali dobro finančno upravljanje finančnih instrumentov, sta predvsem njegova teritorialnost in nezadostna kritična masa (učinek razpršenosti).Ti značilnosti sta vplivali na ESRR v različnih programskih obdobjih.

ESRR: TERITORIALNOST Z DALJNOSEŽNIMI POSLEDICAMI ZA SREDSTVA MSP

67. Prva značilnost ESRR je teritorialni pristop. Za njegovo izvajanje je bilo 27 držav članic razporejenih v 271 statistično opredeljenih regij, tj. običajno na ravni NUTS 2 [39].

68. Ta pristop je v nasprotju z izjavo Komisije, da je konkurenca, s katero se spoprijemajo evropska podjetja, čedalje globalnejša in da se inovativnost razume kot globalni pojav, ki v zaprtem okolju ni uspešen in trajnosten [40]. V nasprotju z vračljivo pomočjo, ki jo sofinancira ESRR, za druge finančne instrumente MSP (npr. program za zagon podjetij ETF, pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP (GIF), finančni sklad MSP (SMEFF), SMEG itd.), ki jih upravlja Komisija, ne veljajo te teritorialne omejitve v EU.

69. Poleg tega je Sodišče v EU (Nemčija) in zunaj EU (Združene države Amerike in Izrael) ugotovilo več primerov dobre prakse brez regionalnih omejitev. Nekateri od teh primerov so dodatno pojasnjeni v okviru 3.

70. Takšno regionalno ločevanje preprečuje uporabo značilnih kazalnikov v zvezi s finančnimi instrumenti, kot so odstotek tujega kapitala v bilancah stanja MSP, stopnje bančnega posredovanja, stopnje neizpolnjevanja obveznosti, stopnje zavrnitev posojil ali razmerja med kapitalom in zadolženostjo. Taka statistika velikokrat ne obstaja na regionalni ravni ali vsaj na ravni regionalnega ločevanja, na katerem temelji podpora ESRR.

ESRR NE PREPREČUJE OBLIKOVANJA SKLADOV POD KRITIČNO MASO (UČINEK RAZPRŠENOSTI)

71. Med postopkom dodeljevanja sredstev operativnega programa javni organi, ki običajno niso seznanjeni s financiranjem MSP, dodeljujejo javne prispevke v sklade na tak način, da pogosto njihov obseg ne doseže kritične mase. To ni le posledica teritorialnega pristopa, kot predhodno navedeno, ampak tudi morebiti različnih tematskih operativnih programov z več ekonomskimi, okoljskimi, socialnimi in teritorialnimi cilji.

72. Zagotavljanje dostopa do financiranja z obsegom sredstev v skladih pod kritično maso zelo verjetno ni trajnostno. Razlog je v tem, da se splošni stroški in tveganja, povezana z naložbami ali posojili, ne morejo porazdeliti med zadostno število MSP [41].

OKVIR 3

UGOTOVLJENI PRIMERI DOBRE PRAKSE V DRUGIH PROGRAMIH MSP

V Nemčiji za Program gospodarske obnove Evrope (PGOE) ni bilo določeno nobeno programsko obdobje in program se ni izvajal na regionalni ravni. Kot stalni državni sklad v korist nemških podjetij je resnično obnovljiv, saj preostala sredstva ne morejo biti spremenjena v nepovratna sredstva.

Program za investicijske družbe, usmerjene v mala podjetja (SBIC) v Združenih državah Amerike, in programi Sklad za R&R, Yozma ter Tehnološki inkubatorji Ministrstva za industrijo, trgovino in delo Države Izrael (Moital) [42] v Izraelu zagotavljajo dostop do financiranja malim podjetjem brez regionalnega razlikovanja. SBIC se osredotoča na akreditacijo in nadzor finančnih posrednikov, medtem ko se Moital strogo osredotoča na visoko tehnološka MSP.

Vsi ti programi poudarjajo druge odločilne dejavnike, čeprav obstajajo pomembne regionalne razlike v Nemčiji, Združenih državah in Izraelu.

73. V programskem obdobju 2000–2006 je bilo v Združenem kraljestvu med 31 regij razdeljenih 433 milijonov EUR (približno 14 milijonov EUR na regijo v povprečju), v Nemčiji pa 204 milijona EUR med 21 regij (približno 10 milijonov EUR na regijo v povprečju). Natančneje, 14 regionalnih finančnih struktur je imelo manj kot 10 milijonov EUR za financiranje MSP v razvitih in poseljenih regijah Berlin, London, Severno Porenje - Vestfalija ter West Midlands preko več finančnih instrumentov. Poleg tega, v primeru Berlina, so morali skladi razporediti MSP glede na njihovo lokacijo poslovanja v pet različnih teritorialnih enot [43].

74. Tabela 1 prikazuje velikost skladov, vključno z zasebnim prispevkom, če je to ustrezno, v štirih različnih regijah EU.

TABELA 1

VELIKOST SKLADOV V REGIJAH ESRR BERLIN, SEVERNO PORENJE – VESTFALIJA, LONDON IN WEST MIDLANDS (IMENA SKLADOV SO SPREMENJENA)

Opomba: tečaj ECB GBP/EUR na dan 31.12.2008 (datum zaključka plačil): 1,0499.

DRŽAVA | REGIJA | IME SKLADA | VELIKOST SKLADA (v milijonih EUR) |

NEMČIJA | Berlin | Posojilni sklad A (oddelek cilj 1) | 4,52 |

Posojilni sklad A (oddelek cilj 2) | 7,22 |

Lastniški sklad A (oddelek cilj 1) | 1,26 |

Lastniški sklad A (oddelek cilj 2) | 4,14 |

SRV | Lastniški sklad D | 0,41 |

ZDRUŽENO KRALJESTVO | London | Lastniški sklad O (cilj 2) | 7,98 |

Lastniški sklad N (cilj 2) | 5,95 |

Posojilni sklad H (posojilne operacije) | 3,62 |

Posojilni sklad G | 1,88 |

Posojilni sklad H (mezzanine poslovanje) | 0,82 |

West Midlands | Lastniški sklad P | 13,12 | Lastniški sklad L |

13,08 | Posojilni sklad J | 7,08 |

Lastniški sklad Q | 6,23 | Lastniški sklad M |

3,46 | Posojilni sklad I | 1,00 |

75. V primeru treh skladov, ki posamezno krijejo regije London, Severno Porenje - Vestfalijo in West Midlands, združeni profil tveganja in majhen obseg sredstev skladov dejansko ogrožajo celoten portfelj zaradi nezadostne diverzifikacije tveganja, ki ga prevzema sklad.

76. Tveganje, da organi ESRR za upravljanje lahko razpršijo financiranje MSP, velja tudi za programsko obdobje 2007–2013. V času revizije ni bilo nobenega dokaza, da imajo skladi v zadevnih regijah zadostno kritično maso. Zgovoren primer je ponazorjen v okviru 4 (Slovaška).

77. Nasprotno je ustanovitev holdinških skladov in skladov z zadostno kritično maso olajšana, kadar lahko država članica v skladu s svojo nacionalno zakonodajo obravnava svoje ozemlje kot enotno regijo (Litva) ali predvidi ukrepe finančnega inženiringa za specifičen operativni program na multiregionalni ravni (Portugalska). Obenem to olajša izvajanje, saj mora biti vključen le en organ za upravljanje.

OKVIR 4

PODKRITIČNA MASA NA SLOVAŠKEM

Na Slovaškem, na primer, so skladi s podkritično maso prvotno pridobivali sredstva iz do petih različnih državnih operativnih programov v nasprotju z izrecnim navodilom EIS, upravitelja holdinškega sklada.

Problem v zvezi s podkritično maso je poslabšala uporaba pojmov Komisije – območje, "ki prejema pomoč", in območje, "ki ne prejema pomoči", ki sta uporabljena v okviru skladnosti s predpisi EU o državni pomoči in nista povezana s pojmom finančne vrzeli MSP.

Da bi zagotovili nacionalno izvzetje iz predpisov o državni pomoči, so slovaški organi opredelili Bratislavo kot "regijo, ki ne prejema pomoči". Tretjina vseh slovaških MSP in polovica raziskovalnega ter razvojnega potenciala Slovaške je v glavni regiji. Zato so bila številna MSP izključena iz upravičenosti do garancijskih instrumentov in dodeljen jim je bil zelo majhen znesek v lastniških instrumentih.

SISTEMI KOMISIJE IN DRŽAV ČLANIC ZA SPREMLJANJE IN OBVEŠČANJE NE OBRAVNAVAJO POSEBNOSTI FINANČNIH INSTRUMENTOV

78. Zaradi kombinacije zapletenosti finančnih instrumentov, skupnega upravljanja in pravil o državni pomoči ter strukturnih skladih so bili potrebni specifični sistemi obveščanja, sporočanja in spremljanja med Komisijo, organi za upravljanje in upravičenci (finančni posredniki). Poleg tega, glede na nove določbe ureditvenega okvira 2007–2013, so zlasti države članice in druge zainteresirane strani zahtevale smernice in nasvete Komisije.

79. V obeh programskih obdobjih, 2000–2006 in 2007–2013, se morajo države članice in organi za upravljanje uskladiti s tako imenovanimi "geografskimi uradi" GD za regionalno politiko. Na podlagi notranjih revizijskih ugotovitev GD za regionalno politiko sta na te urade vplivala slab pretok informacij in omejena preglednost [44].

80. Komisija je v programskem obdobju 2007–2013 ustanovila oddelek, ki je med drugim pristojen za finančne instrumente za MSP in ga podpira ESRR, vendar je bila večina njegovega osebja razporejena k drugim dejavnostim oddelka.

81. V praksi so bili za instrumente finančnega inženiringa dodeljeni le trije uslužbenci s polnim delovnim časom. Ker notranji pozivi k izmenjavi znanja in strokovnih izkušenj z drugimi generalnimi direktorati niso bili upoštevani [45], države in zainteresirane strani pa nimajo dostopa do posebne računalniške aplikacije, Komisija morda ne bo imela sredstev za zagotavljanje ustreznega usmerjanja in svetovanja.

82. Standardni instrumenti za spremljanje kohezijske politike, vzpostavljeni za ESRR [46], so neustrezni ali niso prilagojeni finančnim instrumentom.

(a) Letna poročila o izvajanju, z izjemo Združenega kraljestva, ne poročajo posebej o uspešnosti instrumentov finančnega inženiringa.

(b) Zakonita pristojnost odborov za spremljanje je spremljanje na ravni operativnega programa [47]. Zato na splošno ne morejo obravnavati posebnosti različnih vrst instrumentov finančnega inženiringa.

(c) Kazalniki operativnega programa ne razlikujejo med finančnimi instrumenti (vračljivi instrumenti) in donacijami (nevračljivi instrumenti) [48]. Zato večina uporabljenih kazalnikov – v rezultate usmerjeni "makro kazalniki razvoja [49]" – ne prispeva k ocenjevanju napredka finančnih instrumentov.

83. Komisija se zaveda te slabosti, zato je v svoji pojasnjevalni opombi iz februarja 2011 priporočila 27 državam članicam, naj poročajo o več kot 100 predlaganih kazalnikih [50].

USPEŠNOST IN UČINKOVITOST FINANČNIH INSTRUMENTOV PRI DOSEGANJU REZULTATOV

84. Pri ocenjevanju uspešnosti in učinkovitosti ESRR pri zagotavljanju finančnih instrumentov je Sodišče preučilo, ali in v kakšnem obsegu:

(a) je pri financiranju MSP prišlo do zamud;

(b) so bila zaradi neupravičenih stroškov upravljanja zmanjšana sredstva, dejansko na voljo za financiranje MSP (odtekanje sredstev) [51];

(c) so javna sredstva imela učinek vzvoda na zasebno financiranje.

POGOSTE ZAMUDE

85. Pravočasnost zagotavljanja dostopa MSP do financiranja bi lahko ocenili v primerjavi z začetkom operativnih programov leta 1999/2000 in leta 2007.

86. Poleg tveganja za ugled, ki lahko nastane zaradi zamud pri dostopu do finančnih programov, bi verjetni posledični učinki zamud vplivali na zmogljivost Komisije za ponovno uporabo sredstev v programskih obdobjih 2007–2013 in naslednjih programskih obdobjih.

87. Kadarkoli nastanejo zamude pri zagotavljanju dostopa MSP do financiranja, skladi ne morejo porabiti denarja v obliki finančnih instrumentov, do katerega bi lahko bila upravičena MSP. Z vidika organa za upravljanje to pomeni, da postane alternativa, uporaba donacij za MSP, privlačnejša.

88. Glavni razlogi za zamude v obeh programskih obdobjih so povzeti v tabeli 2. Zamude so bile razširjene po različnih državah članicah. Nekateri razlogi za zamudo so se ponovno pojavili v sedanjem programskem obdobju in razen "pridobivanja prispevka zasebnega sektorja" so zamude manj povezane z nestanovitnimi finančnimi okoliščinami kot z upravnimi, pravnimi, organizacijskimi ali strateškimi razlogi.

TABELA 2

GLAVNI RAZLOGI ZA ZAMUDO PRI IZVAJANJU FINANČNIH INSTRUMENTOV ESRR

Opomba: Zamude morda niso nastale pri vseh vrstah zagotovljenih finančnih instrumentov; zamude, krajše od dveh let od datuma potrditve operativnega programa, niso bile upoštevane; kategorije so poenostavili revizorji; vse kategorije temeljijo na dokazih.

RAZLOGI ZA ZAMUDE | DRŽAVE ČLANICE ALI REGIJE |

2000–2006

Dolgotrajno strukturiranje in dolgotrajna pogajanja | Berlin, London, Severno Porenje - Vestfalija, Portugalska, West Midlands |

Vprašanja državne pomoči v regijah cilja 2 | London, Severno Porenje - Vestfalija, West Midlands |

Smernice Evropske komisije o strukturi skladov | Berlin, London |

Pridobitev prispevka zasebnega sektorja | London |

2007–2013

Dolgotrajno strukturiranje in dolgotrajna pogajanja | Grčija, London, Madžarska, Poljska, Slovaška |

Pridobitev prispevka zasebnega sektorja | London, West Midlands, Madžarska |

Upravni razlogi | Andaluzija, Grčija, Poljska, Sardinija |

Pogajanja o stroških upravljanja | Poljska, Slovaška |

Ureditev upravljanja | Grčija, Slovaška |

Negotovost glede upravičenosti obratnega kapitala | Madžarska |

Pogajalska enota ni organ upravljanja | Slovaška |

89. Nekaj zgovornih primerov je navedenih v naslednjih odstavkih. En primer je povzet iz prejšnjega programskega obdobja in trije iz sedanjega.

90. V Nemčiji so skladi začeli delovati zelo pozno v programskem obdobju 2000–2006, kar je povzročilo, da vsaj trije skladi v Berlinu in Severnem Porenju - Vestfaliji niso mogli porabiti predvidenih zneskov za financiranje MSP, in sicer 24,4 milijona EUR, 13,6 milijona EUR oziroma 2,6 milijona EUR. To je pomenilo neporabljena sredstva med 18 % in 87 % prvotno načrtovanega zneska.

91. V Grčiji je bil sporazum o holdinškem skladu podpisan junija 2007, veliko pred začetkom krize državnega dolga te države članice. Do 30. junija 2011 je bilo MSP dejansko izplačanega samo 0,21 % iz holdinškega sklada v vrednosti 250 milijonov EUR. Grška MSP so šele po aprilu 2011 začela prejemati podporo ESRR. Ker sta Helenska republika in EIS podpisala sporazum o holdinškem skladu zgodaj, bi lahko upravitelj javnega sklada neposredno objavil javne razpise, če le ne bi država članica odlašala z ureditvijo upravljanja holdinškega sklada, zlasti z zahtevo po odvisnosti slednje od imenovanj v okviru sodelujočih organov za upravljanje in v naložbenem svetu sklada.

92. Na Slovaškem so bila junija 2011 in pet let po tem, ko sta EIS in Slovaška republika podpisala memorandum o soglasju, MSP brez finančnih sredstev ESRR. Dodeljevanje sredstev iz različnih operativnih programov in oblikovanje pogojev za ustanovitev holdinškega sklada je bilo zaključeno šele januarja 2011. Finančni posredniki niso bili določeni in stroški upravljanja so nastajali že od oktobra 2009 naprej.

93. Na Poljskem od leta 2008 do junija 2011 ESRR ni financiral MSP. Po odločitvi, da EIS ne bo imenovan za upravitelja holdinškega sklada, je Poljska republika imenovala svojo razvojno banko, Bank Gospodarstva Krajowego, ki mora šele sprejeti dogovor s petimi regionalnimi oblastmi o enotnem sistemu stroškov upravljanja. Poljsko ministrstvo za regionalni razvoj se je sklicevalo na pravne in organizacijske težave v zvezi s pobudo Skupna evropska sredstva za mikro, mala in srednje velika podjetja (Jeremie) in zlasti na potrebo po široki razlagi uredb o strukturnih skladih ob upoštevanju njihove zapletenosti [52].

ODTEKANJE SREDSTEV

94. Običajna tržna praksa je, da finančni posredniki MSP lahko zaračunajo stroške upravljanja. Vendar se v okviru ESRR takšni stroški običajno plačajo finančnim posrednikom neposredno iz operativnega programa kot povračilo ali nadomestilo za upravljanje sredstev [53].

DODATNI STROŠKI ZA MSP ...

95. Smernice Komisije (vključno s pojasnjevalnima opombama iz let 2007 in 2011) ne določajo pogojev, ki bi preprečevali, da bi se MSP zaračunali stroški, ki ne temeljijo na dejanskem tveganju MSP, ki so ga sprejeli finančni posredniki, ali storitvi, ki so jo ti zagotovili.

96. V Saški - Anhalt (Nemčija) in Estoniji so finančni posredniki, ki so jih imenovali ustrezni organi za upravljanje, zaračunali posameznim MSP stroške refinanciranja in obravnave. Ta praksa je bila ugotovljena med revizijami Sodišča leta 2009. Stroški refinanciranja in obravnave so postavke rednih izdatkov za poslovanje finančnih posrednikov.

97. Prav tako so bile v Angliji MSP zaračunane provizije za ureditev, obravnavo, spremljanje in druge vrste provizij poleg običajnih tržnih pristojbin. Trenutno Komisija kot del revizijskih pregledov, opravljenih v angleških regijah, preiskuje, v kakšnem obsegu vplivajo pristojbine za obravnavo in spremljanje na izjave o upravičenih izdatkih ob zaprtju.

... NISO VEDNO ZELO PREGLEDNI

98. Ker Komisija pravno ne obravnava MSP kot upravičencev in ker države članice ne prikažejo vedno pravilno stroškov upravljanja, je prišlo do primerov, ko so stroški upravljanja, ki jih nosijo MSP, neznani.

99. Od 16 revidiranih skladov lastniškega kapitala pri štirih skladih stroškov upravljanja ni bilo mogoče oceniti zaradi pomanjkanja razpoložljivih podatkov v času revizije.

100. Na primer v Severnem Porenju - Vestfaliji nista mogla ne organ za upravljanje ne imenovani upravitelj sklada zagotoviti informacij o stroških upravljanja, ki jih je dejansko imela regija. Dejansko ni bilo mogoče zagotoviti dokumentacije o izračunu obrestne mere, vključno z maržo za stroške finančnega upravljanja. Pri enem od skladov lastniškega kapitala v zgodnji fazi so se dodatni stroški za podporo MSP (vključno s stroški za zunanje svetovalce) financirali preko skladov, vendar prav tako ni bilo mogoče zagotoviti pregleda teh stroškov.

101. Pomanjkanje zanesljivih informacij o stroških upravljanja ni omejeno na sklade lastniškega kapitala, ampak je bolj splošno razširjena težava. V 11 od 34 revidiranih operacij ni bilo mogoče določiti stopenj stroškov upravljanja, ker informacije o stroških upravljanja niso bile na voljo ali niso bile zanesljive.

SLABI REZULTATI ESRR PRI PRIVABLJANJU ZASEBNIH SREDSTEV

102. Komisija in drugi mednarodni akterji na področju financiranja MSP (glej odstavek 25) menijo, da je prispevek, ki privablja sredstva zasebnega sektorja, ena glavnih prednosti podpiranja MSP s finančnimi instrumenti [54]. Zato Sodišče finančni vzvod opredeljuje kot obseg, v katerem so bila privabljena zasebna sredstva, kot je navedeno v okviru 5:

103. Kadar je javno financiranje omejeno na prispevek EU (kot pri programih EU, ki se upravljajo centralno) imata oba izračuna enak rezultat. Pri kohezijski politiki pa je stanje na splošno drugačno. Ko države članice sofinancirajo operativne programe, to na splošno pomeni javno financiranje, ki je lahko nacionalno, regionalno ali pa v drugi obliki javne pomoči [55].

104. Komisija sofinanciranje za operativni program, ki ga zagotovijo države članice, vključi v izračun multiplikacijskega učinka, Sodišče pa ga pri izračunu koeficienta finančnega vzvoda ne upošteva. Sofinanciranje, ki ga zagotavljajo države članice, ni specifično za finančne instrumente. Takšno sofinanciranje obstaja za kateri koli ukrep kohezijske politike, vključno s tradicionalnimi nepovratnimi sredstvi.

105. Na ravni holdinških skladov revizija ni naletela na občuten finančni vzvod iz zasebnega sektorja. To je veljalo za obe programski obdobji. Običajno ni nobenih izrecnih zahtev glede finančnega vzvoda v sporazumih o financiranju med organi za upravljanje in finančnimi posredniki, razen pri nekaterih lastniških skladih v Združenem kraljestvu, ki so imeli obvezujoče zahteve glede finančnega vzvoda za zasebne sovlagatelje.

OKVIR 5

FINANČNI VZVOD

Sodišče je izračunalo finančni vzvod, kot sledi:

Z uporabo računske metode Sodišča Priloga II zagotavlja shematičen pregled, kako deluje vzvod za vsako glavno kategorijo finančnega instrumenta, v okviru ESRR pa kako je treba razumeti pojem vzvoda. Na primer koeficient finančnega vzvoda 1,00 pomeni, da ni bilo zbranih popolnoma nič zasebnih sredstev.

Komisija je avgusta 2011 formalizirala pojem "multiplikacijskega učinka", ki pomeni:

Števca v izračunu koeficienta finančnega vzvoda Sodišča in multiplikacijskega učinka Komisije sta enaka. Pri imenovalcu pa Sodišče sešteje vsa javna sredstva, Komisija pa upošteva samo prispevek EU.

106. Pri lastniških in posojilnih instrumentih je Sodišče ugotovilo, da doseženi finančni vzvod ni bil pomemben in da je bil nižji od primerjalnih referenčnih meril. Nasprotno pa je bil pri garancijskih instrumentih finančni vzvod zelo visok.

FINANČNI VZVOD LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV ESRR

107. Pri tej vrsti finančnega instrumenta je Sodišče revidiralo:

(a) sklade tveganega kapitala, osredotočene na MSP visoke tehnologije (IMSP);

(b) dvanajst skladov rizičnega kapitala, ki so manj ali niso osredotočena na visoko tehnologijo.

108. Tabela 3 kaže, da je bil razpon koeficientov finančnega vzvoda od približno 1 (brez vzvoda zasebnih finančnih sredstev) do 2,75.

109. Sodišče je kot referenčno merilo uporabilo program za zagon podjetij ETF, ki ga centralno financira Komisija in je dostopen vsem finančnim posrednikom v EU, ki izpolnjujejo pogoje, v okviru fiduciarnega upravljanja enega upravitelja sklada, EIS. Program je načrtovan za TK in je osredotočen na sorazmerno tvegana MSP.

110. Program za zagon podjetij ETF je dosegel povprečen koeficient skupnega finančnega vzvoda 4,6 (1998–2008) in 6,50 (2001–2008) ter ustvaril prihodek za Komisijo [57]. Natančneje, v Nemčiji, na Portugalskem in v Združenem kraljestvu, kjer je bil ESRR enako dejaven, so koeficienti finančnega vzvoda, ki jih je dosegel program za zagon podjetij ETF, znašali 4,88, 5,93 oziroma 5,03 [58]. Po drugi strani pa so od aprila 2000 do junija 2010 koeficienti finančnega vzvoda, ki jih je ESRR dosegel za revidirane sklade (v tabeli 3), znašali od 1,09 do 2,75.

TABELA 3

FINANČNI VZVOD REVIDIRANIH LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV (IMENA SKLADOV SO SPREMENJENA)

Opomba:

- Lastniška sklada E in F sta bila v naložbeni zagonski fazi v času revizijskega obiska.

- Koeficienti finančnega vzvoda, izračunani na podlagi podatkov, ki jih je med revizijo posredoval upravitelj sklada ali organ za upravljanje.

Država članica | Ime sklada | Opis produkta | Koeficient finančnega vzvoda |

Skladi visoke tehnologije

Nemčija | Lastniški sklad B | TK (visoko tehnološki) | 2,26 |

Združeno kraljestvo | Lastniški sklad L | TK lastniški (visoko tehnološki) | 2,01 |

Združeno kraljestvo | Lastniški sklad M | TK lastniški (zgodnja faza visoko tehnološki) | 1,95 |

Združeno kraljestvo | Lastniški sklad N | TK lastniški (zgodnja faza visoko tehnološki) | 1,89 |

Nemčija | Lastniški sklad D | TK (zgodnja faza visoko tehnološki) | 1,33 |

Drugi skladi

Nemčija | Lastniški sklad A | Rizični kapital (multisektorski) | 2,75 |

Portugalska | Lastniški sklad G | Sklad rizičnega kapitala več skladov | 2,22 |

Portugalska | Lastniški sklad H | Rizični kapital (multisektorski) | 2,12 |

Združeno kraljestvo | Lastniški sklad O | TK lastniški (zgodnja faza ustvarjalni) | 1,89 |

Nemčija | Lastniški sklad C | Rizični kapital (multisektorski) | 1,88 |

Združeno kraljestvo | Lastniški sklad P | Filmski sklad | 1,78 |

Madžarska | Lastniški sklad E | Rizični kapital (multisektorski) | 1,72 |

Madžarska | Lastniški sklad F | Rizični kapital (multisektorski) | 1,43 |

Portugalska | Lastniški sklad I | Rizični kapital (sektor turizma) | 1,33 |

Združeno kraljestvo | Lastniški sklad Q | TK lastniški (zgodnja faza ustvarjalni) | 1,09 |

Slovaška | Lastniški sklad J | TK lastniški zunaj regije Bratislava | - |

Slovaška | Lastniški sklad K | TK lastniški v regiji Bratislava | - |

FINANČNI VZVOD POSOJILNIH INSTRUMENTOV ESRR

111. Ne glede na referenčna merila tabela 4 prikazuje, da pet od desetih posojilnih skladov ni ustvarilo nikakršnega učinka vzvoda na zasebna sredstva, medtem ko je bil finančni vzvod pri ostalih posojilnih skladih zelo skromen.

112. Sodišče je kot referenčno merilo uporabilo finančni sklad MSP (SMEFF), ki se je uporabljal v srednje- in vzhodnoevropskih državah, ki so se pridružile EU v letih 2004 in 2007, torej preden so dosegle status države članice. SMEFF je zagotavljal donacije (predvsem provizije za uspešnost, vendar tudi t. i. tehnično pomoč) mrežam lokalnih finančnih posrednikov preko mednarodnih finančnih institucij [59]. Pogoj za te donacije je dejanska vzpostavitev in obnavljanje portfeljev terjatev MSP, katerih velikost je bila predhodno opredeljena.

113. SMEFF EU je imel učinek vzvoda na zasebno financiranje in je običajno dosegal kazalnike finančnega vzvoda nad 5 ter celo do 12,5 in 19,2 [60]. SMEFF je od leta 1998 do junija 2009 dosegal povprečne kazalnike finančnega vzvoda od 2 do 12,5 na Madžarskem in od 4 do 10 na Slovaškem, odvisno od finančnega posrednika, ki ga je izvajal.

FINANČNI VZVOD LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV ESRR

114. Revidiranih je bilo manj garancijskih skladov (šest, glej tabelo 5), ker Združeno kraljestvo in regije, revidirane v Nemčiji, na splošno ne uporabljajo garancij ESRR.

115. Doseženi koeficienti finančnega vzvoda so se zelo razlikovali, najvišji je znašal 171. Tudi najnižji koeficient (4,16) garancijskega sklada na Madžarskem, ki je začel delovati novembra 2008, je višji od koeficienta finančnega vzvoda, ki ga je dosegel kateri koli od lastniških in posojilnih skladov. Te stopnje finančnega vzvoda se lahko dobro primerjajo z garancijskim skladom za MSP (SMEG, glej odstavek 6(a)), ki je skupaj dosegel 67-kratni finančni vzvod za vsak evro javnih sredstev, porabljen od leta 2001 do leta 2006 [61].

TABELA 4

FINANČNI VZVOD REVIDIRANIH POSOJILNIH INSTRUMENTOV (IMENA SKLADOV SO SPREMENJENA)

Opomba: oeficienti finančnega vzvoda, izračunani na podlagi podatkov, ki jih je med revizijo posredoval upravitelj sklada ali organ za upravljanje.

Država članica | Ime sklada | Opis produkta | Koeficient finančnega vzvoda |

Drugi skladi

Združeno kraljestvo | Posojilni sklad G | Dolgoročna prednostna posojila socialnim podjetjem | 1,67 |

Združeno kraljestvo | Posojilni sklad H (2 operaciji) | Prednostna posojila (multisektorska) | 1,67 |

Združeno kraljestvo | Posojilni sklad I | Prednostna posojila (multisektorska) | 1,41 |

Madžarska | Posojilni sklad B | Mikro posojila, mala posojila | 1,33 |

Madžarska | Posojilni sklad C | Mikro posojila (multisektorska) | 1,10 |

Nemčija | Posojilni sklad A | Mikro posojila, posojila | 1,00 |

Madžarska | Posojilni sklad D | Posojila MSP | 1,00 |

Madžarska | Posojilni sklad E | Posojila za obratni kapital | 1,00 |

Madžarska | Posojilni sklad F | Posojila za obratni kapital | 1,00 |

Združeno kraljestvo | Posojilni sklad J | Mikro posojila (multisektorska) | 1,00 |

TABELA 5

FINANČNI VZVOD REVIDIRANIH JAMSTVENIH INSTRUMENTOV (IMENA SKLADOV SO SPREMENJENA)

Opomba: Koeficienti finančnega vzvoda, izračunani na podlagi podatkov, ki jih je med revizijo posredoval upravitelj sklada ali organ za upravljanje.

Država članica | Ime sklada | Opis produkta | Koeficient finančnega vzvoda |

Portugalska | Garancijski sklad B | Garancije | 171,00 |

Portugalska | Garancijski sklad C | Garancije | 114,00 |

Portugalska | Garancijski sklad D | Garancije | 80,00 |

Portugalska | Garancijski sklad E | Protigarancije | 11,00 |

Madžarska | Garancijski sklad A | Garancije | 4,16 |

Slovaška | Garancijski sklad F | Portfeljske garancije prve izgube | – |

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

KAKOVOST OCENE FINANČNE VRZELI MSP

116. Na splošno v programskem obdobju 2000–2006 ocen vrzeli sploh ni bilo.

117. V programskem obdobju 2007–2013 je bilo pri vseh opravljenih ocenah vrzeli MSP ugotovljeno, da je potrebno ukrepanje javnega sektorja v različnih oblikah, finančna vrzel MSP pa je bila količinsko opredeljena. Vendar ima v programskem obdobju 2007–2013 kakovost ocen vrzeli pomembne pomanjkljivosti. Zlasti ni bila določena odločilna povezava med različnimi dodeljenimi sredstvi iz programa in opredeljeno finančno vrzeljo.

118. Neodvisen pregled kakovosti ocene vrzeli in procesa, na katerem temeljijo, ni bil opravljen.

PRIPOROČILO 1

(a) Ob predlaganju ukrepov finančnega inženiringa bi morali organi za upravljanje zagotoviti, da je njihov predlog ustrezno utemeljen z dovolj kakovostno oceno vrzeli MSP, ki vključuje količinsko opredeljeno analizo finančne vrzeli.

(b) Komisija bi morala pri potrjevanju operativnih programov, vključno z ukrepi finančnega inženiringa, preveriti njihovo skladnost z oceno vrzeli MSP in zagotoviti kakovost te ocene.

USTREZNOST OKVIRA ESRR ZA IZVAJANJE FINANČNIH INSTRUMENTOV

119. Uredbe o strukturnih skladih, ki so bile prvotno zasnovane za nepovratna sredstva, vsebujejo štiri bistvene pomanjkljivosti, saj ne obravnavajo specifičnih značilnosti finančnih instrumentov. Te pomanjkljivosti so povezane s pomanjkljivimi določbami za finančni vzvod in obnavljanje sredstev, utemeljitvijo dodeljevanja sredstev za finančni inženiring, pogoji za utemeljitev uporabe preferencialne obravnave zasebnega sektorja in pogoji upravičenosti za obratni kapital. Komisija je šele februarja 2011, štiri leta po začetku sedanjega programskega obdobja, izdala obsežno in ustrezno pojasnjevalno opombo o finančnih instrumentih (glej odstavka 46 in 47).

120. Prenos izvajanja sofinanciranih finančnih instrumentov na veliko število javnih organov pomeni, da je treba isti znesek financiranja ESRR, ki bi teoretično lahko bil na voljo vsem MSP v državi članici v enotnem okviru, razpršiti med veliko število regij EU, kar vpliva na kritično maso sredstev.

121. Če so obstajali, so bili ustrezni sistemi za spremljanje in obveščanje slabo opremljeni za obveščanje o dobrem finančnem upravljanju sredstev in njegovo spremljanje. Kljub izkušnjam iz programskega obdobja 2000–2006 je to preprečilo Komisiji sporočanje ustreznih informacij, ki so bile koristne za tiste, ki sprejemajo odločitve in za zainteresirane strani, ki delujejo v okviru kohezijske politike.

PRIPOROČILO 2

(a) Pri zasnovi predlogov uredb o strukturnih skladih bi morala zakonodajalec in Komisija obravnavati različne specifične pomanjkljivosti, navedene v poročilu (glej odstavke 48 do 77). Bolj na splošno bi morala zakonodajalec in Komisija zagotoviti ustreznejši regulativni okvir, da bi preprečila negativen vpliv pomanjkljivosti regulativnega okvira strukturnih skladov, geografskih omejitev in učinkov razpršenosti na načrtovanje in izvajanje ukrepov finančnega inženiringa.

(b) Komisija bi morala zagotoviti zanesljiv in tehnično stabilen sistem spremljanja in ocenjevanja, specifičen za finančne instrumente. Zato bi bilo treba v postopkih spremljanja, poročanja in revidiranja, ki jih izvaja Komisija, finančne instrumente ločiti od čistih nepovratnih sredstev, znesek sredstev, dejansko izplačan MSP, pa bi moral biti pregleden (glej odstavek 8). Komisija in države članice bi se morale dogovoriti zlasti o majhnem številu merljivih, pomembnih, specifičnih in enotnih kazalnikov rezultatov za finančne instrumente.

USPEŠNOST IN UČINKOVITOST FINANČNIH INSTRUMENTOV PRI DOSEGANJU REZULTATOV

122. Na izvajanje finančnih instrumentov za MSP preko ESRR so vplivale pogoste zamude. Nekateri razlogi za zamude v programskem obdobju 2000–2006 so se ponovno pojavili v programskem obdobju 2007–2013.

123. Na finančne instrumente, sofinancirane iz ESRR, so vplivali tudi učinki izgub v smislu stroškov upravljanja. Nekaterim MSP so bili namreč zaračunani dodatni stroški, ki niso temeljili na tveganju MSP, poročanje o stroških upravljanja pa ni bilo vedno pregledno.

124. Razen pri jamstvih so bili kazalniki finančnega vzvoda, kot jih je opredelilo Sodišče, razvidni pri skladih, ki se sofinancirajo iz ESRR, slabi.

PRIPOROČILO 3

(a) Komisija bi morala preučiti možnost, da zagotovi državam članicam že uveljavljena strukture in instrumente finančnega inženiringa za MSP (npr. donacije z licenčninami, namenski naložbeni nosilci), da se pospeši izvajanje in zmanjšajo stroški upravljanja. Primeri teh struktur so opisani v Prilogi III.

(b) Države članice bi si morale s podporo Komisije prizadevati za vključitev finančnih instrumentov za MSP, sofinanciranih iz ESRR, v enoten operativni program za vsako državo članico. Tako bi racionalizirali proces načrtovanja in odstranili enega od ugotovljenih ključnih dejavnikov za zamude.

(c) Poleg opredelitve pojmov in definicij finančnega vzvoda in ponovne uporabe finančnih sredstev v uredbah o strukturnih skladih bi morala Komisija glede na vrsto holdinškega sklada ali sklada zahtevati pogodbeno obvezujoče najnižje stopnje finančnega vzvoda, najmanjša obdobja obnavljanja in podatke za izračun kazalnikov finančnega vzvoda.

SPLOŠNO PRIPOROČILO

Če zgoraj navedenih priporočil ni mogoče izvajati v okviru kohezijske politike, Sodišče poziva zakonodajalca in Komisijo, naj preučita alternativne načine za nadaljevanje podpore MSP preko instrumentov finančnega inženiringa. V tem primeru bi morali te instrumente podpreti v okviru programov, ki jih centralizirano upravlja Komisija, ki jih upravljajo namenski naložbeni nosilci v sodelovanju s Komisijo in državami članicami ali pa neposredno države članice.

To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi g. Harald NOACK, član Računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 11. januarja 2012.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] MSP so opredeljena v tem poročilu kot v priporočilu Komisije št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L124, 20.5.2003, str. 36). MSP je podjetje z manj kot 250 zaposlenimi in letnim prometom, ki ne presega 50 milijonov EUR, in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR. Poleg tega mora biti neodvisno podjetje.

[2] "Giving SMEs the credit they need" ("Zagotavljanje posojil MSP, ki jih potrebujejo"), The magazine of enterprise policy (Revija za podjetniško politiko), Evropska komisija, 12.2.2009, in COM(2005) 551 končno, 10.11.2005.

[3] Observatorij evropskih MSP, analitično poročilo, november 2006 – januar 2007, Flash Eurobarometer.

[4] Cilj revizije garancijske sheme za MSP (posebno poročilo št. 4/2011), ki jo je izvedlo Sodišče, je bil oceniti uspešnost SMEG (glej glosar), zlasti zasnovo in načrtovanje, upravljanje njenih poslov in doseganje njenih ciljev. Sodišče je menilo, da je okvir za upravljanje tekočih poslov ustrezen. Celotno poročilo je na voljo na spletni strani Sodišča: http://eca.europa.eu.

[5] Ocenjeni znesek, konsolidiran na podlagi naslednjih dokumentov EIB: Posvetovanje z MSP 2007/2008 iz maja 2008, Letno poročilo za leto 2006 iz junija 2007 in Letno poročilo za leto 2010 iz maja 2011.

[6] Zneski iz skupne baze podatkov strukturnih skladov, Evropska komisija, 8. junij 2011.

[7] Po navedbah služb Komisije so države članice napačno razlagale pravila za klasifikacijo dodeljenih sredstev in so morda vključile druge oblike financiranja, ki niso instrumenti finančnega inženiringa.

[8] Za to obdobje finančni instrumenti vključujejo instrumente za podjetja, ki ne ustrezajo opredelitvi MSP, kakor jo določa EU, ter projekte za razvoj mestnih območij in projekte energetske učinkovitosti.

[9] Glej odstavek 4.32 Letnega poročila Sodišča za leto 2010.

[10] Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).

[11] EIS je trenutno upravitelj holdinškega sklada v Bolgariji, na Cipru, v Grčiji, Latviji, Litvi, na Malti, v Romuniji in na Slovaškem, za francosko regijo Languedoc-Roussillon ter za italijanski regiji Kampanjo in Sicilijo.

[12] COM(2010) 700 konč., 19. oktober 2010. Pregled proračuna EU, str. 4, 20; Načrt upravljanja za leto 2010 (končna različica), GD za regionalni razvoj, 10. maj 2010, str. 6 in 7; Peto poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, november 2010 (predhodna različica), str. xv-xvi in 213–218.

[13] V okviru te revizije so ti instrumenti lastniški, posojilni in garancijski instrumenti za MSP (glej Glosar).

[14] Iz tega izhajajo dodatna opažanja v zvezi z Nemčijo, Estonijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Italijo, Poljsko in Združenim kraljestvom.

[15] Npr. ERP v Nemčiji, programi MOITAL v Izraelu, SBIC v Združenih državah Amerike. Glej tudi Prilogo III.

[16] Program za zagon podjetij ETF in instrumenta za hitro rastoča in inovativna MSP za lastniške instrumente, finančni sklad za MSP za posojilne instrumente in garancijska shema za MSP za jamstvene instrumente.

[17] Glej člen 44.1 Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (UL L 371, 27.12.2006, str. 1) in Memorandum o soglasju Komisije/EIS (MoS) iz maja 2006.

[18] Uredba Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (UL L 161, 26.6.1999, str. 1).

[19] Memorandum o soglasju Komisije/EIS (MoS), maj 2006, točka 4, 2. odstavek, str. 2. Za pravno podlago glej člen 45 (Tehnična pomoč na pobudo Komisije) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006.

[20] Konferenca JEREMIE v Poznanu, 8. april 2008, zapis GD za regionalni razvoj z dne 23. maja 2008 in notranje obvestilo GD za regionalni razvoj "Prispevek GU za usmerjevalni odbor JEREMIE" z dne 24. junija 2008. Poročilo o misiji, Varšava, 17. julij 2008, zaznamek za arhiv GD za regionalni razvoj z dne 28. julija 2008.

[21] Vrednotenje poslovanja, Zbirno poročilo EIB (Pridobljena spoznanja, str. iv) s pripombami Komisije (izdano septembra 2011).

[22] Memorandum o soglasju Komisije/EIS, Rezultati vrednotenj, str. 2, 30. maj 2006.

[23] Za programsko obdobje 2007–2013 Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006, izvedena z Uredbo Komisije (ES) št. 1828/2006 in poznejšimi spremembami. Za programsko obdobje 2000–2006 Uredba Sveta (ES) št. 1260/1999, izvedena z Uredbo Komisije (ES) št. 1685/2006 in poznejšimi spremembami.

[24] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1), kakor je bila spremenjena 14. aprila 2007.

[25] Nasvet iz IAA (Internal Audit and Advice (Notranja revizija in svetovanje)) GD za regionalni razvoj (končno poročilo), 4. marec 2010, točke, povzete s strani 6 do 10.

[26] V odstavkih 106 do 113 so pojasnjeni slabi koeficienti finančnega vzvoda, doseženi za lastniške in posojilne instrumente.

[27] Nepopoln seznam primerov vključuje: Memorandum o soglasju Komisije/EIS s 30. maja 2006, ki sta ga podpisala komisar za regionalno politiko in glavni izvršni direktor EIS, str. 4; Četrto poročilo o gospodarski in socialni koheziji s 30. maja 2007, str. 3 do 4, pojasnjevalna opomba COCOF/07/0018/01, naslovljena na države članice 16. julija 2007, str. 4.

[28] Izbira več kot enega instrumenta finančnega inženiringa lahko ustvari najboljše učinke finančnega vzvoda na javna sredstva, ki jih prispeva operativni program, da bi vključili čim več razpoložljivih sredstev in strokovnega znanja ter izkušenj iz zasebnega sektorja ter čim bolj povečali možnosti za doseganje naložbenih in razvojnih ciljev operativnega programa. (…), pojasnjevalna opomba COCOF/10/0014/04, točka 2.2.2.

[29] Pojasnjevalna opomba COCOF/10/0014/04, točka 9.2.3.

[30] Glej Uredbo Komisije (ES) št. 1685/2000 z dne 28. julija 2000 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 glede upravičenosti izdatkov za aktivnosti, ki se sofinancirajo iz Strukturnih skladov (UL L 193, 29.7.2000, str. 39) (Priloga, pravilo 8, pogoj 2.6) in člen 43 Uredbe (ES) št. 1828/2006.

[31] Letno poročilo Sodišča za leto 2010, odstavek 4.33, primer 4.4 (c).

[32] Določbe, kot jih je opredelila Komisija v skladu s členom 43 Uredbe (ES) št. 1828/2006 in kakor so bile naknadno spremenjene.

[33] Člen 44 Uredbe (ES) št. 1083/2006.

[34] Uredbi (ES) št. 1685/2000 in (ES) št. 1828/2006, kakor sta bili naknadno spremenjeni.

[35] Poslovni načrt organa za upravljanje v skladu s členom 43(2) Uredbe (ES) št. 1828/2006 bi bilo treba razumeti kot enakovrednega "naložbeni strategiji in načrtovanju" po spremembi, ki jo je zahtevala Uredba Komisije (ES) št. 846/2009 z dne 1. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1828/2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (UL L 250, 23.9.2009, str. 1).

[36] V prejšnjem programskem obdobju je Komisija potrdila, da bi bilo treba sprejeti previdnostne ukrepe, da se čim bolj zmanjša izkrivljanje konkurence na trgih tveganega kapitala in posojil (glej pogoj 2.6 Uredbe (ES) št. 1685/2000, kot je bila naknadno spremenjena).

[37] Pojasnjevalna opomba COCOF/10/0014/04, točki 3.2.6. in 3.2.7.

[38] Odgovor Komisije z dne 12. februarja 2009 na pismo EIS z dne 11. decembra 2008.

[39] Člen 13 Uredbe (ES) št. 1260/1999 in člen 35 Uredbe (ES) št. 1083/2006. To razlago je revizorjem Sodišča potrdil GD za regionalni razvoj med revizijskim sestankom 1. decembra 2010.

[40] SEC(2005) 433 konč. z dne 6. aprila 2005, COM(2005) 121 konč. z dne 6. aprila 2005.

[41] "Comparative Study of Venture Capital and Loan Funds Supported by the Structural Funds" (Primerjalna študija o tveganem kapitalu in posojilnih skladih, ki jih podpirajo strukturni skladi), ončno poročilo, ki ga je naročil GD za regionalni razvoj (Središče za strateške & ocenjevalne storitve, 2007).

[42] Glej Prilogo III.

[43] V skladu z uporabo členov 3, 4 in 6 Uredbe (ES) št. 1083/2006: cilj 1 (glavna ali prehodna območja), cilj 2 (glavna ali prehodna območja) in območja, ki ne izpolnjujejo pogojev.

[44] Nasvet iz IAA (Internal Audit and Advice (Notranja revizija in svetovanje)) GD za regionalni razvoj (končno poročilo), 4. marec 2010.

[45] Nasvet iz IAA (Internal Audit and Advice (Notranja revizija in svetovanje)) GD za regionalni razvoj (končno poročilo), 4. marec 2010.

[46] Členi 34 do 37 Uredbe (ES) št. 1260/1999 in členi 63 do 68 Uredbe (ES) št. 1083/2006.

[47] Člen 35 Uredbe (ES) št. 1260/1999 in člen 65 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Izjemi, značilni za Združeno kraljestvo, sta bili ugotovljeni v Londonu in na območju West Midlands, kjer so se odbori za spremljanje posebej sestali, da bi obravnavali načrtovanje ukrepov in instrumentov finančnega inženiringa.

[48] V programskem obdobju 2000–2006 je bilo ugotovljeno v regijah, revidiranih v Angliji in Nemčiji, da zneski, ki jih je Komisija označila v okviru kazalnika "finančni inženiring", vključujejo večino donacij MSP ali organizacijam, ki podpirajo MSP. V programskem obdobju 2007–2013 je kazalnik Komisije "finančni inženiring" v celoti izginil.

[49] Npr. "ohranjena, ustvarjena delovna mesta", "ukrepi v korist lokalnih pobud", "podjetja, ki so izboljšala kakovost" itd.

[50] Pojasnjevalna opomba COCOF/10/0014/04, priloga II, predloga poročila o spremljanju (Komisija, februar 2011).

[51] V okviru te revizije poslovanja je bilo upoštevano le odtekanje sredstev v obliki neupravičenih stroškov upravljanja.

[52] Pismo, naslovljeno na vrhovno revizijsko institucijo Poljske z dne 3. januarja 2011, vsebina katerega je bila preverjena z notranjimi dokumenti GD za regionalni razvoj.

[53] Povzeto iz pojasnjevalne opombe COCOF/10/0014/04, točka 2.6.

[54] Kot je navedeno v Sporočilu Komisije COM(2011) 662 o platformi EU za lastniški kapital in dolg (str. 7) se lahko takšen finančni vzvod "doseže s sofinanciranjem mednarodnih finančnih institucij ali dodatnim obsegom zadolževanja, ki ga morajo banke in jamstvene institucije zagotoviti končnim upravičencem." (V tem sporočilu so MSP "končni upravičenci".)

[55] Države članice lahko v zelo redkih primerih zagotavljajo sofinanciranje v obliki zasebnega komercialnega posojila.

[56] To vključuje tako prispevek ESRR kakor, kot je običajno za ESRR, sofinanciranje, ki ga zagotavlja država članica. V izjemnem primeru Združenega kraljestva je zasebni sektor zagotovil financiranje države članice v skladu s pravili uredb o sofinanciranju; to financiranje je bilo upoštevano kot zasebno financiranje in ne kot javno financiranje ob upoštevanju načela prednosti vsebine pred obliko.

[57] Zunanja ocena PPI za GD ENTR, str. xi, 63 in 67, 30. april 2009. Ocena se šteje za verodostojno na podlagi predhodne in neodvisne ocene MAP (2001–2005) za GD ENTR, v kateri je bilo že leta 2004 omenjeno, da je program za zagon podjetij ETF dosegel finančni vzvod 4,00. Poleg tega sta bila na podlagi podatkov iz četrtletnega poročila EIS iz junija 2009 (izdano po oceni leta 2009) kazalnika za programa 4,91 oz. 6,52 za lastniške instrumente, ki so se začeli v okviru programov iz leta 1998 in leta 2001.

[58] Tehtane vrednosti za Nemčijo, Portugalsko in Združeno kraljestvo temeljijo na tabelah 3a in 3b iz letnega poročila programa za zagon podjetij ETF, objavljenega 21. oktobra 2009, podatki z dne 30. junija 2009.

[59] Komisija je sodelovala s tremi mednarodnimi finančnimi institucijami: CEB/KfW, EBRD in EIB.

[60] SMEFF – polletno poročilo EIB za leto 2009, str. 1. Polletno operativno poročilo za finančni sklad za MSP EU/EBRD, str. 70, junij 2009.

[61] Končno poročilo o MAP (garancijska shema za MSP), 31. december 2006, str. 7.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

OBVEZNOSTI IN VPLAČILA V INSTRUMENTE FINANČNEGA INŽENIRINGA

2000–2006 |

Revidirana država članica | Obveznosti (v milijonih EUR) | % | Izplačila (v milijonih EUR) | % |

Nemčija | 204 | 13 | 170 | 11 |

Madžarska | – | – | – | 0 |

Portugalska | 106 | 7 | 88 | 6 |

Slovaška | – | – | – | 0 |

Združeno kraljestvo | 433 | 27 | 410 | 27 |

SKUPAJ | 742 | 46 | 668 | 45 |

EU SKUPAJ | 1596 | 100 | 1497 | 100 |

Vir: Evropska Komisija (GD za regionalno politiko).

Opombe:

Seštevki odstotkov se lahko razlikujejo zaradi zaokrožanja pred decimalnim mestom.

V programskem obdobju 2000–2006 so bili končni prejemniki izključno MSP.

V programskem obdobju 2007–2013 finančni instrumenti vključujejo instrumente za podjetja, ki ne ustrezajo opredelitvi MSP, kot jo določa EU, ter projekte za razvoj mestnih območij in projekte energetske učinkovitosti.

Vsaj za programsko obdobje 2007–2013 je treba na pravilnost zneskov gledati s pridržkom, saj so države članice napačno razlagale pravila za klasifikacijo dodeljenih sredstev in so morda vključile druge oblike financiranja, ki niso instrumenti finančnega inženiringa.

2007–2013 |

Revidirana država članica | Dodeljena sredstva (v milijonih EUR) | % | Izplačila (v milijonih EUR) | % |

Nemčija | 1370 | 13 | 710 | 9 |

Madžarska | 770 | 7 | 669 | 8 |

Portugalska | 292 | 3 | 233 | 3 |

Slovaška | 30 | 0 | 27 | 0 |

Združeno kraljestvo | 614 | 6 | 230 | 3 |

SKUPAJ | 3075 | 30 | 1868 | 24 |

EU SKUPAJ | 10393 | 100 | 7879 | 100 |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

SHEMATIČEN PREGLED POJMA FINANČNEGA VZVODA, KOT SE UPORABLJA ZA LASTNIŠKE, POSOJILNE IN GARANCIJSKE INSTRUMENTE

LASTNIŠKI KAPITAL

+++++ TIFF +++++

Koeficient finančnega vzvoda:

Koeficient finančnega vzvoda = 4

Opombi:

Ta shematičen pregled je namenjen samo za ponazoritev.

Javni prispevki ustrezajo finančnim sredstvom operativnega programa.

POSOJILA

+++++ TIFF +++++

Koeficient finančnega vzvoda:

Koeficient finančnega vzvoda = 6

Opombi:

Ta shematičen pregled je namenjen samo za ponazoritev.

Javni prispevki ustrezajo finančnim sredstvom operativnega programa.

GARANCIJE

+++++ TIFF +++++

Koeficient finančnega vzvoda:

Koeficient finančnega vzvoda = 20

Opombi:

Ta shematičen pregled je namenjen samo za ponazoritev.

Javni prispevki ustrezajo finančnim sredstvom operativnega programa.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

PRIMERI UVELJAVLJENIH INSTRUMENTOV IN NOSILCEV

DONACIJE S PLAČILI LICENČNIN: PRIMER MOITAL, IZRAEL

V Izraelu večina programov pomoči za MSP (Sklad za R&R, Tehnološki inkubatorji, Heznek …) kljub uporabi nepovratnih sredstev izplača donacijo pod pogojem, da upravičeno MSP v primeru uspeha plača licenčnine. Licenčnine so izračunane na podlagi prodaje ali dobička. Prednost donacij s plačili licenčnin je, da so manj zapletene kot instrumenti finančnega inženiringa, pri tem pa so osredotočena na MSP s potencialom za raziskave in razvoj. Za več informacij glej: http://www.moital.gov.il/

NAMENSKI NALOŽBENI NOSILCI

Program gospodarske obnove Evrope: PGOE je stalni državni sklad za nemška podjetja, ki ga upravlja KfW. Ena njegovih glavnih značilnosti je obnovljivost. Za več informacij glej: http://www.bundesfinanzministerium.de.

Izraelski sklad Yozma: Ko je bil sklad še v državni lasti, je bilo njegovo vodilo sovlaganje javnih sredstev in sredstev zasebnih vlagateljev v skladu z zahtevo, da mora najnižji koeficient finančnega vzvoda znašati 2,5. Vlagal je v izraelska novoustanovljena podjetja v sektorjih visoke tehnologije. Glavna značilnost tega programa je bila, da je zagotovil tako izraelski vladi kot zasebnim vlagateljem delitev dobička pari passu. Ker je bila partnerjem v zasebnem sektorju dana možnost, da v prvih petih letih kupijo delež vlade po ceni LIBOR+1 in licenčnine do konca obdobja financiranja, je lahko vlada nato te prihodke ponovno vlagala v nove sklade za MSP. Sklad Yozma je za izraelsko vlado ustvaril 40 milijonov USD dobička. Podrobnejše informacije so na spletnem naslovu http://www.yozma.com/overview/.

Evropski mikrofinančni instrument Progress: Evropski mikrofinančni instrument Progress MSP ne zagotavlja finančnih sredstev neposredno, ampak omogoča mikrofinančnim institucijam v državah EU, da povečajo posojila zanja, in sicer z izdajanjem jamstev mikrofinančnim institucijam, s čimer deli tveganje z njimi ter povečuje njihov obseg mikro posojil preko financiranih instrumentov (tj. posojila in kapital). Podrobnejše informacije so na spletnem naslovu http://ec.europa.eu/social/.

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE): Glavna naložbena dejavnost EFSE je refinanciranje izbranih partnerskih posojilnih institucij v regiji jugovzhodne Evrope in regiji vzhodnoevropskih sosedskih držav s prednostnimi ali podrejenimi kreditnimi linijami, s katerimi se posojilojemalec obveže, da bo posodil sredstva končnim ciljnim skupinam, vključno z mikro in malimi podjetji ter zasebnimi gospodinjstvi z nizkimi dohodki. Za ta sklad je značilno široko sponzorstvo, ki vključuje mednarodne finančne institucije (npr. EBRD, EIB, KfW itd.), Komisijo ter javne in zasebne finančne institucije. Več informacij je na voljo na spletni strani http://www.efse.lu/.

--------------------------------------------------