EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 1.7.2020 COM(2020) 274 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost















{SWD(2020) 121 final}

{SWD(2020) 122 final}



„Najboljša naložba v našo prihodnost je naložba v ljudi. Znanja, spretnosti in izobraževanje spodbujajo konkurenčnost in inovacije v Evropi. Vendar Evropa še ni popolnoma pripravljena. Poskrbela bom, da bomo uporabili vsa orodja in sredstva, ki so nam na voljo, da bi vzpostavili to ravnotežje.“ Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen „Vsakdo ima pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da lahko ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela.“ Načelo 1 evropskega stebra socialnih pravic Živimo v času sprememb. Digitalni in zeleni prehod spreminjata naše življenje, delo in odnose. S prehodom EU na z viri gospodarno, krožno, digitalizirano in podnebno nevtralno gospodarstvo ter širokim uvajanjem umetne inteligence in robotike naj bi se ustvarila nova delovna mesta, medtem ko naj bi se nekatera druga spremenila ali celo izginila. Zaradi demografskih sprememb bo morala Evropa dodobra izkoristiti vse svoje talente in raznolikost. Po drugi strani pa bodo demografske spremembe ustvarile nove zaposlitvene možnosti v srebrnem gospodarstvu in gospodarstvu oskrbe. Jasno je, da bo mogoče potencial navedenih prehodov v celoti izkoristiti le z doslej najobsežnejšo prilagoditvijo znanj in spretnosti. Pandemija COVID-19 je pospešila digitalni prehod. Delo in učenje na daljavo sta postala del vsakdana milijonov ljudi v EU, ob čemer pa so se pogosto razkrile tudi omejitve, kar zadeva našo trenutno digitalno pripravljenost. Pandemija je še povečala že prej obstoječo vrzel v digitalnih znanjih in spretnostih, poleg tega pa se pojavljajo nove neenakosti, saj številni ljudje nimajo potrebne ravni digitalnih znanj in spretnosti ali pa so na delovnih mestih oziroma v šolah, ki zaostajajo pri digitalizaciji. Pandemija je pomembno vplivala tudi na poklicne priložnosti številnih ljudi v EU. Po trenutnih ocenah naj bi BDP EU v letu 2020 padel za več kot 7 %, brezposelnost pa naj bi se s 6,6 % konec leta 2019 povečala na 9 %, pri čemer naj bi bile določene države še posebej prizadete. Po ocenah Komisije bodo nekateri sektorji leta 2020 utrpeli največje izgube realne bruto dodane vrednosti, in sicer od 20 % do 40 % v primerjavi z ravnmi iz leta 2019. V določenih sektorjih bi se lahko v drugem četrtletju leta 2020 promet zmanjšal za več kot 70 %. Države in regije, ki so gospodarsko močno odvisne od navedenih sektorjev, se bodo soočale z večjimi težavami pri okrevanju. Komisija je za reševanje tega izziva in nadaljevanje dvojnega prehoda predlagala ambiciozen sveženj ukrepov za okrevanje, katerega cilj je zgraditi bolj trajnostno, odpornejšo in pravičnejšo Evropo za naslednjo generacijo . V času, ko se Evropa podaja na pot proti okrevanju, je treba nujno izboljšati in prilagoditi znanja in spretnosti. To bo tudi ključnega pomena pri omogočanju EU kot geopolitičnemu akterju, da še naprej vodi svetovno okrevanje. EU zdaj bolj kot kdaj koli doslej potrebuje spremembo paradigme v zvezi z znanjem in spretnostmi. Potreben je ambiciozen program znanj in spretnosti za delovna mesta, da se spodbudi dvojni prehod, zagotovi okrevanje po socialno-ekonomskih posledicah pandemije COVID-19 ter: ·okrepi trajnostna konkurenčnost: znanja in spretnosti ter vseživljenjsko učenje so bistvenega pomena za dolgoročno in trajnostno rast, produktivnost in inovacije ter so zato ključni dejavnik za konkurenčnost podjetij vseh velikosti, zlasti pa malih in srednjih podjetij (MSP) . Ljudje, ki se jim zagotovijo ustrezna znanja in spretnosti, lahko delajo učinkoviteje in izkoriščajo napredne tehnologije , poleg tega pa zagotavljanje ustreznih znanj in spretnosti odpravlja glavno oviro za naložbe v podjetjih , preprečuje neskladja na trgu dela in postavlja temelje za raziskave in razvoj ter inovacije v podjetjih. Evropa lahko samo s pravimi znanji in spretnostmi okrepi svoj položaj na svetovni ravni ter zagotovi trajnostno okrevanje gospodarstva, usmerjeno v zeleni in digitalni prehod. To zajema zlasti uresničevanje zelenega dogovora, tj. strategije EU za rast, ter krepitev strateških sektorjev in ekosistemov, opredeljenih v novi industrijski strategiji EU; ·zagotovi socialna pravičnost: dostop do možnosti izpopolnjevanja in prekvalifikacije je bistvenega pomena za več deset milijonov delavcev, ki se soočajo s skrajšanim delovnim časom ali brezposelnostjo, ne glede na njihovo trenutno raven znanj in spretnosti ali področje kvalifikacij. Okrevanje evropskega gospodarstva bo uspešno le, če bo potekalo usklajeno in po načelu neprezrtja. Prava znanja in spretnosti bodo ljudem pomagala, da bodo lažje ostali zaposleni ali obvladovali prehode med zaposlitvami. Za to je treba zagotoviti enak dostop do možnosti dodatnega izpopolnjevanja za vse ljudi, ne glede na spol, raso ali narodnost, versko ali drugo prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, vključno z nizko kvalificiranimi/usposobljenimi odraslimi ter osebami z migrantskim ozadjem. Prav tako bi bilo treba zajeti vsa območja po vsej EU, od velemest do podeželskih, obalnih in oddaljenih območij; ·poveča naša odpornost: zadnjih nekaj mesecev so bili številni poklici pod velikim pritiskom. To zlasti velja za zdravstvene delavce in oskrbovalce, pa tudi za zaposlene v sektorjih prodaje na drobno, prevoza, socialnih ali sanitarnih storitev, ki so bili posebej izpostavljeni, ter učitelje in vodje usposabljanj. Zadostno število kvalificiranih delavcev v teh strateških sektorjih je ključnega pomena za zagotovitev učinkovitega dostopa državljanov do osnovnih zdravstvenih, socialnih ali izobraževalnih storitev v času krize. Za posameznike izboljšanje odpornosti prek znanj in spretnosti pomeni zmanjšanje odvisnosti od pogojev na trgu ter izboljšanje možnosti za uspeh v življenju in na poklicni poti. Pandemija COVID-19 je pokazala tudi potrebo po digitalni pripravljenosti za nadaljevanje izobraževalnih in poslovnih dejavnosti. Izzivi, povezani z infrastrukturo informacijske tehnologije in e-sistemi, so pokazali, da moramo izboljšati človeške zmogljivosti za pripravljenost in odzivanje na področju kibernetske varnosti. Za uspeh mora vseživljenjsko učenje v Evropi postati resničnost. Vsi Evropejci bi morali imeti dostop do privlačnih, inovativnih in vključujočih učnih programov, tudi zato, ker dandanes znanja in spretnosti hitreje zastarajo. Izobraževanje v mladih letih ostaja bistvenega pomena, vendar je le začetek izobraževanja, ki traja vse življenje: od predšolske vzgoje in varstva ter primarnega in sekundarnega izobraževanja do tehniškega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter terciarnega izobraževanja in izobraževanja odraslih. Izobraževanje v vseh obdobjih življenja, tudi v starosti, je tisto, kar bo prineslo spremembe. Toda v učenju vsako leto sodeluje manj kot dve petini odraslih. To ni dovolj za okrevanje našega gospodarstva in izkoriščanje vseh prednosti zelenega in digitalnega prehoda. Vsaka oseba v EU bi morala imeti možnost izpopolnjevanja in prekvalifikacije ter biti za to nagrajena. Pri tem bi bilo treba kot vodilo upoštevati načelo zagotavljanja znanj in spretnosti za delovno mesto. To pomeni, da je treba najprej opredeliti znanja in spretnosti vsakega posameznika, nato pa zagotoviti ciljno usmerjeno usposabljanje, ki ustreza posebnim potrebam po izpopolnjevanju in prekvalifikaciji, in posameznikom pomagati pri iskanju zaposlitev, za katere obstaja povpraševanje na trgu dela. Za politike na področju znanj in spretnosti so sicer še vedno odgovorni predvsem nacionalni, regionalni in lokalni organi, vendar ima tudi Evropa pomembno vlogo. Mnogi ljudje so zaposleni v malih podjetjih, ki so del vrednostnih verig, ki se raztezajo po vsej Evropi. V vseh sektorjih, od avtomobilske do tekstilne industrije, od farmacevtskega do energetskega sektorja, obstaja evropska veriga talentov. Krepitev te verige bo okrepila enotni trg in odpornost našega gospodarstva. EU lahko spodbuja in podpira države članice, da bodo sprejemale politike s podobnimi cilji, ki bodo učinkovito obravnavale dvojni prehod ter krepile odpornost našega gospodarstva in družbe.

Evropa zagotavlja dragoceno podporo tudi v okviru svojega proračuna. Predlog Komisije za instrument „Next Generation EU“ izkorišča proračun EU v podporo okrevanju držav članic in zagonu gospodarstva. EU s prenovljenim dolgoročnim proračunom v višini 1,1 bilijona EUR, okrepljenim z namenskim začasnim instrumentom „Next Generation EU“ v višini 750 milijard EUR, mobilizira sredstva za naložbe v trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Naložbe v znanja in spretnosti so v središču teh predlogov. Državam članicam dajejo na voljo nove priložnosti za financiranje politik na področju znanj in spretnosti, ki krepijo odpornost na gospodarske pretrese ter zmožnost hitrejšega okrevanja po trenutnem gospodarskem upadu in nadaljevanja dvojnega prehoda. Novi program znanj in spretnosti, ki nadgrajuje program znanj in spretnosti iz leta 2016 in izkorišča potencial načrta okrevanja za Evropo, temelji na petih gradnikih: Novi program znanj in spretnosti uresničuje evropski steber socialnih pravic, zlasti njegovo prvo načelo, ki zadeva pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja. Poleg tega je tesno povezan z evropskim zelenim dogovorom , novo digitalno strategijo ter novo industrijsko strategijo in novo strategijo za mala in srednja podjetja , saj so znanja in spretnosti bistvenega pomena za njihov uspeh. Podpira tudi predlog priporočila Sveta „Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade“, ki ga je Komisija sprejela danes, ter upošteva ugotovitve iz nedavnega poročila o vplivu demografskih sprememb. Ključna vloga znanj in spretnosti pri prehodu na zeleno gospodarstvo je poudarjena tudi v novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo in strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030. Novi program znanj in spretnosti je povezan z drugimi pobudami politike, ki podpirajo pristop vseživljenjskega učenja. Sledili mu bodo drugi predlogi, ki bodo prinesli nov zagon na področju izobraževanja, zlasti pobuda za uresničitev evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 z odpravo ovir za učenje v Uniji ter spodbujanjem inovativnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja za vse. Izpopolnjevanje in prekvalifikacijo talentov, zlasti v akademskih krogih, spodbuja tudi evropski raziskovalni prostor. Navedene pobude bodo skupaj prispevale k oblikovanju kulture vseživljenjskega učenja v Evropi, okrepile sodelovanje z industrijo na podlagi pristopa, ki temelji na povpraševanju, in povečale zaposljivost državljanov.



1.Sodelovanje v okviru pakta za znanja in spretnosti Obstaja velik potencial za spodbujanje skupnih ukrepov, ki bi povečali učinek naložb v znanja in spretnosti. Politike in ukrepe na področju znanj in spretnosti oblikujejo številni akterji. Ministrstva, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, sama industrija, raziskovalne organizacije, socialni partnerji, gospodarske zbornice in službe za zaposlovanje so le nekateri od akterjev, ki prispevajo k uresničevanju izpopolnjevanja in prekvalifikacije. Usklajena prizadevanja lahko prinesejo jasnost za posameznike in podjetja v vrednostni verigi, zmanjšajo stroške in se osredotočijo na prednostne naloge. Uspešni programi znanj in spretnosti združujejo različne faze, da bi vsakega delavca spremljali pri izpopolnjevanju ali prekvalifikaciji: od opredelitve znanj in spretnosti, potrebnih za dvojni prehod, do njihovega razvoja s ciljno usmerjenimi programi usposabljanja ter podpiranja njihove uporabe na delovnem mestu ali pri iskanju nove zaposlitve. Prvi gradnik programa znanj in spretnosti je spodbujanje sodelovanja v okviru pakta za znanje in spretnosti. Ukrep 1: Pakt za znanja in spretnosti Pakt bo spodbudil usklajena prizadevanja za kakovostne naložbe v znanja in spretnosti za vse delovno sposobne osebe po vsej Uniji. Pakt za znanja in spretnosti bo povezal vse zainteresirane strani, tako iz zasebnega kot iz javnega sektorja, ki si prizadevajo za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo evropske delovne sile, da bi se ljudem omogočilo sodelovanje pri dvojnem prehodu. Vse navedene zainteresirane strani bodo podpisale listino, v kateri bodo določena ključna načela, ki so bistvenega pomena za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo delovne sile, tako znotraj organizacij kot po posameznih vrednostnih verigah ali ekosistemih. Listina bo pripravljena v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi. Pakt bo olajšal sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem. Zlasti bo vzpostavil obsežna partnerstva, tudi na regionalni ravni, v strateških industrijskih ekosistemih in na prednostnih področjih, opredeljenih v evropskem zelenem dogovoru, da bi se uresničile ambiciozne zaveze. Ta partnerstva bodo vključevala vse zainteresirane strani, med drugim MSP, ki imajo težave pri dostopu do znanj in spretnosti. Zainteresirane strani se bo spodbujalo k združevanju strokovnega znanja, virov (na primer zmogljivosti za usposabljanje v vrednostni verigi) in finančnih sredstev, da bi se sprejeli konkretni ukrepi za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo ter jasne zaveze, ki bodo ljudem omogočili, da ohranijo, zamenjajo ali poiščejo novo zaposlitev. Pakt bo tudi olajšal dostop do informacij o finančnih instrumentih EU za znanja in spretnosti, saj bo zagotavljal enotno vstopno točko na ravni EU. Pri vzpostavitvi pakta v okviru evropskega tedna poklicnih spretnosti novembra 2020 bodo sodelovali evropski socialni partnerji, Evropski parlament, predsedstvo Sveta Evropske unije, Evropska komisija, zainteresirane strani iz strateških industrijskih ekosistemov in druge zainteresirane strani. Miguel upravlja malo podjetje, ki se ukvarja z dobavo specializiranih delov za električne avtomobile. Na tem področju se tehnologija hitro razvija. Pakt za znanja in spretnosti je njegovemu podjetju omogočil, da se pridruži širokemu partnerstvu, ki vključuje celotno dobavno verigo. Njegovo osebje se lahko zdaj udeležuje vrhunskih usposabljanj, pripravljenih v sodelovanju z raziskovalnim inštitutom, v prostorih, ki so v lasti večjih podjetij. Socialni partnerji v posameznem sektorju se dogovorijo, da v vsakem zadevnem podjetju uvedejo določeno število „ambasadorjev za usposabljanja“. To so zaposleni, ki svoje sodelavce obveščajo o možnostih usposabljanja in o njihovih pravicah do usposabljanja ter jih spodbujajo, naj te pravice uporabijo. Zlasti nizkokvalificirane osebe se lahko izogibajo pogovorom z nadrejenimi glede svojih potreb po usposabljanju. Ambasadorji bi pomagali premostiti to oviro. Pakt za znanja in spretnosti bo gradil mostove med obstoječimi pobudami EU za sodelovanje ter po potrebi postal enotna vstopna točka za: ·načrt za sektorsko sodelovanje na področju znanj in spretnosti, da se opredeli sektorsko zbiranje podatkov o znanjih in spretnosti, določijo ključne potrebe po poklicih, opredelijo poklicni profili ter uvedejo programi usposabljanja. Zagotavljanje znanj in spretnosti za delovno mesto je osrednji del načrtov in bo še okrepljeno, odprto za več sektorjev ter deležno dodatnih sredstev. Oblikovanje načrtov bo močno pospešeno, da se zagotovijo pravočasni rezultati, skladni s potrebami podjetij in posameznikov po znanjih in spretnostih. Prenovljeni načrti bodo po koncu usposabljanja omogočili povezavo z zaposlitvenimi možnostmi; ·okrepljeno evropsko koalicijo za vajeništva. Ta bo, kot je določeno v sporočilu „Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo“, spodbudila nove zaveze za ohranitev ponudb za vajeništvo kljub trenutnemu gospodarskemu upadu in za razvoj programov vajeništva. V okviru prenovljene evropske koalicije bodo oblikovane tudi nacionalne koalicije, ki bodo dale besedo vajencem in okrepile socialni dialog; ·koalicijo za digitalne spretnosti in znanja ter delovna mesta, ki bo zbrala zaveze držav članic, podjetij, socialnih partnerjev, neprofitnih organizacij in izvajalcev izobraževanja za nove programe, namenjene usposabljanju, zaposlovanju ali prekvalifikaciji obstoječe delovne sile, da se izboljšajo digitalna znanja in spretnosti. Na nedavni poziv za zaveze, povezan s COVID-19, je prispelo več kot 70 novih zavez. Komisija bo z okrepitvijo upravne podpore koaliciji zagotovila enotno vstopno točko, ki bo omogočala izmenjavo digitalnih vsebin, dobrih praks in možnosti za usposabljanje, tudi za SME. Pakt za znanja in spretnosti je nadsektorski in odprt za vse zainteresirane strani. Najprej se bo osredotočil na tiste industrijske ekosisteme, ki jih je trenutna kriza najbolj prizadela, in na prednostna področja, opredeljena v evropskem zelenem dogovoru, pri katerih bodo ambiciozne strategije za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo bistvenega pomena za nadaljnje okrevanje, nato pa bo zajel še druge ekosisteme in področja: ·Zdravje: pandemija COVID-19 nas je opomnila, kako odvisni smo od zdravstvenih delavcev, ki morajo pridobiti znanja in spretnosti ter se usposobiti o zajezovanju okužb, karantenskih protokolih, uporabi zaščitne opreme in odgovornostih v zvezi s klinično obravnavo. Sektor zdravstvenega in socialnega varstva zaposluje 10 % vseh zaposlenih v EU, po ocenah pa naj bi se ta delež še povečal, in sicer naj bi bilo ustvarjenih več kot 830 000 novih delovnih mest, kar skupaj s potrebami po nadomeščanju pomeni 8 milijonov delovnih mest v naslednjih desetih letih. Poleg tega se bo za izpolnjevanje potreb zdravstvenih organizacij v zvezi z uspešno uporabo novih digitalnih tehnologij, ki izboljšujejo kakovost oskrbe in povečujejo učinkovitost zdravstvenih sistemov držav članic, kot je umetna inteligenca, do leta 2030 znatno povečalo povpraševanje po osnovnih in naprednih digitalnih znanjih in spretnostih. Pri tem se kaže velika vrzel v znanjih in spretnostih, ki se bo zaradi staranja prebivalstva in porasta kroničnih bolezni še povečala. Odprava te vrzeli je ključnega pomena za zagotovitev visoke ravni odpornosti in pravičnosti nacionalnih sistemov socialnega varstva po vsej EU. ·Gradbeništvo: pandemija COVID-19 je pomembno vplivala na ta sektor, ki ga večinoma sestavljajo mala in mikro podjetja, ki zaposlujejo na lokalni ravni (med gradbenimi podjetji je več kot 90 % MSP). Sektor, ki zaposluje 12 milijonov ljudi, ima težave pri privabljanju mladih in kvalificiranih oseb. Vrzeli v znanjih in spretnostih so opazne na področjih zelenega oblikovanja, tehnologij in materialov. Ob začetku okrevanja je jasno, da se mora izpopolnjevanje osredotočiti na učinkovito rabo energije in virov, decentralizirane rešitve glede energije iz obnovljivih virov, krožnost, digitalizacijo in obnovo obstoječih zgradb v skladu z zahtevami glede dostopnosti. Razpoložljivost usposobljenih gradbenih delavcev je ključna za uspeh vala prenove iz evropskega zelenega dogovora.

·Avtomobilska industrija in promet: omejitve potovanj, uvedene med pandemijo COVID-19, so močno vplivale na sektorje letalskega, železniškega in pomorskega prometa, prometa po celinskih plovnih poteh in cestnega prometa, pa tudi na sektor prevoza, ki zaposluje več kot 9 milijonov ljudi v EU. Zajezitveni ukrepi so povzročili tudi velike motnje v avtomobilski industriji in njeni obsežni dobavni verigi, zaustavitev tovarn pa je vplivala na vsaj 1,1 milijona delovnih mest. Avtomobilski sektor, ki prispeva 7 % BDP EU, se je že prej soočal z velikimi strukturnimi spremembami in nujno potrebo po naložbah v digitalizacijo, zeleno tehnologijo (npr. baterije za elektrifikacijo prometa in druge rešitve, povezane z alternativnimi gorivi), večji povezljivosti in avtomatizaciji ter preobrazbi obstoječih poslovnih modelov in vrednostnih verig. Prometni in zlasti avtomobilski sektor potrebuje jasen načrt za okrepitev vrste novih znanj in spretnosti, vključno z analizo velepodatkov, razvojem programske opreme, umetno inteligenco, robotiko, kemijo, elektroniko in novim naborom mehkih veščin. Treba bi bilo spodbujati čim večjo uporabo teh znanj in spretnosti po celotnem ekosistemu in dobavnih verigah, na primer pri uvajanju infrastrukture za električno polnjenje. ·Turizem: pandemija COVID-19 je povzročila 80-odstotni upad dejavnosti, in če ne bodo sprejeti nujni ukrepi, je ogroženih 6 milijonov delovnih mest. Potrebe po znanjih in spretnostih segajo od spletnega trženja, recikliranja odpadkov in ravnanja z njimi ter storitev oskrbe z vodo in električno energijo za prehod na bolj trajnosten turizem do medkulturnega razumevanja in komunikacije ter novih higienskih protokolov. Izboljševanje izkušenj potnikov bo temeljilo na kombinaciji digitalnih podatkov in človeških storitev. Te potrebe po znanjih in spretnostih ter novi profili delovnih mest so bili že opredeljeni v obstoječem načrtu za znanja in spretnosti . Zdaj jih je treba nadgraditi, saj se tehnološke inovacije in družbeni trendi razvijajo hitreje, kot se nekatera podjetja lahko odzivajo nanje. Osebje bo moralo biti sposobno delati v različnih oddelkih in na različnih ravneh ter uporabljati različna orodja in aplikacije. 2. Zagotavljanje znanj in spretnosti za delovno mesto: usklajevanje politik za doseganje rezultatov Drugi gradnik programa znanj in spretnosti, načelo zagotavljanja znanj in spretnosti, ki ustrezajo potrebam na trgu dela, predstavlja celovit pristop k izpopolnjevanju in prekvalifikaciji, ki zajema celotno vrednostno verigo. Temelji na zanesljivem zbiranju podatkov o znanjih in spretnostih, da se zagotovi usposabljanje, ki ustreza trgu dela. To je treba vključiti v nacionalne strategije za znanja in spretnosti ter v sisteme usposabljanja in izobraževanja. Tudi posamezna podjetja bi morala razviti notranje postopke za ugotavljanje vrzeli v znanjih in spretnostih ter ukrepe za izpopolnjevanje svoje delovne sile. V tem oddelku so predstavljeni glavni elementi pristopa za zagotavljanje znanj in spretnosti, ki ustrezajo potrebam na trgu dela, katerega cilj je podpreti delovno silo EU pri polnem izkoriščanju prednosti zelenega in digitalnega prehoda. 2.1.Izboljšanje zbiranja podatkov o znanjih in spretnostih: temelj za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo Prvi korak k zagotavljanju, da imajo ljudje možnost pridobiti znanja in spretnosti, ki jih potrebujejo za trenutno ali prihodnje delo, so posodobljene informacije o potrebah po znanjih in spretnostih. Toda pogosto so podatki o znanjih in spretnostih zbrani prepozno, da bi prispevali k informiranim odločitvam. Potrebno je dostopno, lahko razumljivo, ciljno usmerjeno in posodobljeno zbiranje podatkov o znanjih in spretnostih. Poleg raziskav za spremljanje diplomantov in primerjave upravnih podatkov imata velik potencial tudi umetna inteligenca in analiza velepodatkov. Umetna inteligenca in velepodatki se lahko uporabijo za opredeljevanje novih profilov delovnih mest v različnih sektorjih na podlagi posebnih vrst znanj in spretnosti, ki so potrebne. Agencija EU Cedefop je v sklopu pilotnega projekta uporabila analizo velepodatkov, s katero je na podlagi spletnih oglasov za prosta delovna mesta preučila znanja in spretnosti, po katerih povprašujejo delodajalci na regionalni ravni , v načrtih za sektorsko sodelovanje na področju znanj in spretnosti pa so obravnavane potrebe po znanjih in spretnostih v ključnih sektorjih. Na podlagi teh zgodb o uspehu je treba obnoviti prizadevanja za nadaljnje izboljšanje zbiranja podatkov o znanjih in spretnostih, pri čemer je treba upoštevati tako regionalne kot sektorske razsežnosti, ter njihovo združevanje in predstavitev, ki bo lahko dostopna, tudi institucijam in organizacijam za izobraževanje in usposabljanje. Ukrep 2: Okrepljeno zbiranje podatkov o znanjih in spretnostih Za okrepitev in razširjanje zbiranja podatkov o znanjih in spretnostih bo Komisija: ·podprla vzpostavitev novega in izboljšanega zbiranja podatkov o znanjih in spretnostih, tudi na regionalni in sektorski ravni. Na podlagi pilotnega projekta analize velepodatkov, ki jo je opravil Cedefop, bo ustvarjeno stalno spletno orodje, v katerem bodo objavljene informacije v realnem času, ki jih bodo lahko uporabljale vse zainteresirane strani. Preučila se bo tudi možnost partnerstev za uporabo podatkov z zasebnih zaposlitvenih portalov in nacionalnega zbiranja podatkov o znanjih in spretnostih; ·centralizirala ter široko razširila zbiranje podatkov o znanjih in spretnostih v okviru pakta za znanja in spretnosti ter v sinergiji z evropskim raziskovalnim prostorom; ·spodbujala sodelovanje socialnih partnerjev pri napovedih glede trga dela in ugotavljanju potreb po usposabljanju za razvoj zbiranja podatkov o znanjih in spretnostih; ·spodbujala uporabo zbiranja podatkov o znanjih in spretnostih v javnih in zasebnih službah za zaposlovanje, zlasti pa spodbujala mrežo javnih služb za zaposlovanje, naj spodbudi zgodnje ugotavljanje pomanjkanja znanj in spretnosti ter trendov v zvezi z novimi zaposlitvenimi možnostmi, tudi za boljše izkoriščanje potenciala mobilnosti znotraj EU in migracij iz tretjih držav; ·predstavila tako zbrane podatke o znanjih in spretnostih, prilagojene potrebam posameznikov, v Europassu, tj. na platformi EU, ki ljudem omogoča, da upravljajo svoje učne izkušnje in poklicno pot. To bo posameznikom pomagalo sprejemati odločitve glede študija, usposabljanja in dela, v pomoč pa bo tudi svetovalcem in mentorjem, med drugim v javnih službah za zaposlovanje. 2.2.Krepitev nacionalnih strategij za znanja in spretnosti, vloge javnih služb za zaposlovanje in zakonitih migracij Za zagotavljanje znanj in spretnosti za delovno mesto so potrebne nacionalne strategije za znanja in spretnosti, pri katerih sodelujejo vse zainteresirane strani. Nacionalne strategije za znanja in spretnosti, oblikovane in izvedene po vsevladnem pristopu, usklajujejo politična prizadevanja na področjih zaposlovanja, izobraževanja, raziskav, industrije in regionalnega razvoja. Takšne strategije bi morale temeljiti na obstoječih nacionalnih strategijah za znanja in spretnosti ter vključevati socialne partnerje, civilno družbo in zainteresirane strani iz izobraževanja, usposabljanja in trga dela. Glede na sedanjo krizo in njene posledice za brezposelnost, zlasti med mladimi, bi morale tako javne kot zasebne službe za zaposlovanje v sodelovanju z javnimi organi za izobraževanje in usposabljanje ter izvajalci izobraževanja in usposabljanja, pa tudi nacionalnimi koalicijami za digitalne spretnosti in znanja ter delovna mesta, ključno prispevati k nacionalnim strategijam za znanja in spretnosti. Javne službe za zaposlovanje imajo lahko večjo vlogo pri usmerjanju ljudi k obsežnejšemu in boljšemu izpopolnjevanju in prekvalifikaciji ter povečevanju ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela. Nacionalne strategije za znanja in spretnosti usklajujejo nacionalne in regionalne politike ter naložbe v zvezi s skupaj ugotovljenimi ključnimi izzivi. Države članice tudi usmerjajo pri projektih, ki jih sofinancirajo z evropskimi sredstvi. K zagotavljanju pravih znanj in spretnosti za dvojni prehod ter uspešnemu odzivu na demografske izzive lahko prispeva tudi bolj strateški pristop k zakonitim migracijam, usmerjen v boljše privabljanje in ohranjanje talentov. Odločitev glede tega, koliko delavcev migrantov sprejmejo, ostaja v pristojnosti držav članic, trden okvir EU pa lahko pomaga privabiti delovne migrante, ki jih EU potrebuje, in zagotovi, da bo delovna migracija koristila vsem. Za usmerjanje zakonitih migracij v regije in poklice, v katerih primanjkuje znanj in spretnosti, so potrebni boljše usklajevanje ponudbe in povpraševanja ter jasni postopki. Treba je okrepiti prizadevanja za izboljšanje zakonitih poti v EU in priznavanje kompetenc državljanov tretjih držav na trgu dela EU. To bi bilo treba storiti v partnerstvu s tretjimi državami, v okviru katerega bi se s povečanim vlaganjem v znanja in spretnosti spodbudila razvoj in mobilnost. Prav tako je pomembno, da se bolj strateško izkoristijo potencial, znanja in spretnosti migrantov iz tretjih držav, ki že zakonito prebivajo v EU. Kljub vse večji izobraženosti imajo ti namreč v povprečju še vedno nižjo raven kvalifikacij, kar jih ovira pri dolgoročnem vključevanju na trg dela. Ukrep 3: Podpora EU za strateške nacionalne ukrepe na področju izpopolnjevanja Komisija bo vse države članice podprla pri pripravi celostnih vsevladnih nacionalnih strategij na področju znanj in spretnosti. To bo temeljilo na delu, ki je bilo v sodelovanju z OECD že opravljeno v 11 državah članicah, pa tudi na drugih obstoječih strategijah za znanja in spretnosti na ravni držav članic. Komisija bo po potrebi podprla oblikovanje ali pregled strategij in pomagala spremljati napredek pri njihovem izvajanju. Pri tem bo spodbujala odpravo spolnih in drugih diskriminatornih stereotipov. Zlasti bo poudarjala pomen prečnih in podjetniških znanj in spretnosti ter znanj in spretnosti, potrebnih za digitalni in zeleni prehod, na primer tistih, pridobljenih s študijem naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. Komisija bo skupaj z evropsko mrežo javnih služb za zaposlovanje pripravila prireditve za vrstniško učenje, da bi predstavila znanja in spretnosti, ki so potrebne na trgu dela, zlasti za brezposelne in zaposlene s skrajšanim delovnim časom. Dejavnosti se bodo osredotočile na obsežnejše zagotavljanje storitev usmerjanja, tudi za zaposlene, zlasti pa za ranljive skupine ljudi, in na odpravo vrzeli v znanjih in spretnostih, predvsem na digitalnem področju. Preučilo se bo tudi polno izkoriščanje možnosti čezmejnega sodelovanja. V okviru prihodnjega pakta o migracijah in azilu si bo Komisija prizadevala zagotoviti več zakonitih poti v EU, tudi s ponovnim začetkom pogajanj o direktivi o modri karti za privabljanje visokokvalificiranih delavcev. Pakt bo tudi zagotovil verodostojne ponudbe možnosti za zakonito migracijo v okviru novih partnerstev s tretjimi državami za privabljanje talentov ter preučil nove instrumente za zakonite migracije. V eni od držav članic z zelo visokim deležem nizkokvalificiranih odraslih je nacionalna strategija za znanja in spretnosti pokazala, da bi bilo treba spodbujati kulturo izobraževanja odraslih ter izboljšati sodelovanje in skladnost. Peter, ki je zaposlen v sektorju gostinstva in turizma, se je zato lahko udeležil novega programa poklicnega usposabljanja odraslih v svoji regiji. Ta program vključuje nov poudarek na digitalnih in prečnih znanjih in spretnostih, ki se vse pogosteje zahtevajo od delavcev v turizmu.

2.3.Poklicno izobraževanje in usposabljanje (PIU), pripravljeno na prihodnost Organizacije, ki izvajajo izobraževanje in usposabljanje, morajo zagotavljati ustrezna znanja in spretnosti v celotnem ciklu vseživljenjskega učenja. Poklicno izobraževanje in usposabljanje (PIU) je v središču projekta EU že od samega začetka evropskega sodelovanja, vključeno pa je tudi v širši okvir za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ter v evropski izobraževalni prostor. Danes približno polovica mladih učečih se v EU sodeluje v PIU, vse bolj tudi na višjih ravneh. Evropa potrebuje prilagodljive, odporne sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki so pripravljeni na prihodnost in lahko podprejo mlade pri vstopu na spreminjajoči se trg dela, odraslim pa zagotovijo dostop do programov poklicnega izobraževanja, prilagojenih zelenemu in digitalnemu prehodu. Ukrep 4: Predlog priporočila Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost Komisija bo danes sprejela predlog priporočila Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost. Ta pobuda: ·predlaga posodobljeno vizijo politike EU na področju PIU, katere cilji so mlade in odrasle opremiti z znanji in spretnostmi za uspeh na trgu dela ter v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu, vključno s prečnimi znanji in spretnostmi, zagotoviti vključevanje in enake možnosti ter poskrbeti, da bo evropsko poklicno izobraževanje in usposabljanje zgled za razvoj znanj in spretnosti na svetovni ravni; ·predstavlja načela za izvajanje te vizije, vključno z večjim poudarkom na prehodnosti med različnimi sektorji izobraževanja, večjo učno mobilnostjo in tesnim sodelovanjem z delodajalci. Prav tako PIU predstavlja kot privlačno izbiro za ženske in moške ter spodbuja vključevanje ranljivih skupin; ·določa cilje za sisteme PIU, da se poveča razpoložljivost možnosti za učenje skozi delo in mobilnost ter zaposljivost diplomantov poklicnega izobraževanja; ·predstavlja vrsto ukrepov, ki naj bi se izvajali na ravni EU, za podporo reformi PIU, zlasti glede izboljšanja digitalne pripravljenosti institucij PIU ter učiteljev v PIU, vajeništev in centrov poklicne odličnosti, povezanih s strategijami pametne specializacije in/ali regionalnimi strategijami za inovacije in rast. Kaj je center poklicne odličnosti? Obstaja veliko različnih vrst centrov poklicne odličnosti. Kljub tej raznovrstnosti pa jih je mogoče v grobem razdeliti na dve kategoriji: 1. centri, ki so vzpostavljeni namensko ali so imenovani subjekti v okviru nacionalnih/regionalnih ureditev za poklicno odličnost, in 2. centri, ki so samostojni izvajalci PIU in delujejo za regijo, podregijo ali sektor. Centri poklicne odličnosti podpirajo podjetniške pobude in delujejo kot središča znanja in inovacij za podjetja, zlasti za MSP. Cilj predlaganega priporočila je podpreti vzpostavitev 50 centrov poklicne odličnosti , ki naj bi postali referenčne točke na svetovni ravni tako za začetno usposabljanje mladih kot za stalno izpopolnjevanje in prekvalifikacijo odraslih. Center za poklicno izobraževanje in usposabljanje, ki deluje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in se financira s sredstvi programa Erasmus, na primer vzpostavi mrežo proizvajalcev znanja (izvajalci raziskav in PIU) in podjetij s partnerji v drugih državah. Ta mreža vzpostavi inovacijska središča za podporo sektorskim MSP, kvalificiranim strokovnjakom ter učečim se v PIU. Razvije in uvede program usposabljanja s poudarkom na podjetništvu, reševanju problemov, kritičnem razmišljanju in inovacijah v zvezi s postopki/proizvodi, ter podjetniške inkubatorje za učeče se v PIU ter osebje in vodje usposabljanj v kulturnem in ustvarjalnem sektorju. 2.4. Uvajanje pobude o mrežah evropskih univerz in izpopolnjevanje znanstvenikov Visokošolsko izobraževanje ključno prispeva k opremljanju študentov z znanji in spretnostmi, ki jih bodo potrebovali v prihodnosti. Univerze ustvarjajo napredna znanja in spretnosti, ki družbi pomagajo pri inovacijah in reševanju ključnih vprašanj. Ljudem zagotavljajo znanja in spretnosti na visoki ravni, ki jim omogočajo okrepljen poklicni, socialni in osebni razvoj. Zaradi hitro spreminjajočih se razmer na trgu dela in v družbi bi bilo treba preobraziti visokošolske institucije in izboljšati njihovo skladnost z gospodarskim okoljem, da se diplomantom zagotovijo izobrazba, znanja in spretnosti, ki se zahtevajo na trgu dela in zlasti ki so potrebni za dvojni prehod. Raziskovalci imajo vodilno vlogo na področju znanosti in inovacij ter potrebujejo posebna znanja in spretnosti. Mogoče je storiti več za opredelitev teh, pa tudi osnovnih znanj in spretnosti, ki jih potrebujejo za uspešno poklicno pot tako v akademskih krogih kot drugod, tudi za spodbujanje mobilnosti znanstvenikov po Evropi. Ukrep 5: Uvajanje pobude o mrežah evropskih univerz in izpopolnjevanje znanstvenikov Kar zadeva uvajanje pobude o mrežah evropskih univerz, bo Komisija v tesnem sodelovanju z zainteresiranimi stranmi in državami članicami: ·sodelovala pri popolni uvedbi pobude o mrežah evropskih univerz v okviru programov Erasmus (2021–2027) in Obzorje Evropa, med drugim z odpravo ovir za učinkovito in poglobljeno transnacionalno sodelovanje med visokošolskimi institucijami ter poglobitvijo sodelovanja z gospodarskimi subjekti, zlasti za spodbujanje dvojnega prehoda. Pobuda o mrežah evropskih univerz bo določila standarde za preoblikovanje visokošolskih institucij v evropskem izobraževalnem prostoru in evropskem raziskovalnem prostoru ter udejanjila vseživljenjsko učenje in kroženje talentov; ·preučila možnosti, ki izhajajo iz njihove raziskovalne in inovacijske razsežnosti, da bi pomagala odpraviti ovire za učinkovito transnacionalno sodelovanje med visokošolskimi institucijami, pri čemer se bo opirala na izkušnje, pridobljene s pilotnimi razpisi v okviru programov Erasmus+ in Obzorje 2020. Opredelila bo področja, na katerih je potrebna podpora ukrepom držav članic, poleg tega pa preučila konkreten pristop za „evropsko diplomo“ ter izvedljivost statuta evropske univerze (za reševanje čezmejnih pravnih vprašanj) in evropskega sistema za priznavanje in zagotavljanje kakovosti; ·sodelovala z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo (EIT) ter drugimi ustreznimi pobudami evropskega raziskovalnega prostora, da bi povezala vodilne organizacije na področju gospodarstva, izobraževanja in raziskav, zlasti prek skupnosti znanja in inovacij, da se razvijeta inovativno poučevanje in učenje, usposobi naslednja generacija inovatorjev in podpre preobrazba visokošolskih institucij v bolj podjetniške organizacije; ·povezala akademske kroge in industrijo s preskusom nove izmenjave znanja „talenti na zahtevo“, da se zadovoljijo potrebe podjetij po raziskavah in inovacijah ter dopolni sodelovanje med univerzami in podjetji. Kar zadeva izpopolnjevanje znanstvenikov, bo Komisija v tesnem sodelovanju z zainteresiranimi stranmi in državami članicami: ·razvila evropski okvir kompetenc za raziskovalce in podprla razvoj temeljnega sklopa znanj in spretnosti za raziskovalce; ·pripravila taksonomijo znanj in spretnosti za raziskovalce, na podlagi katere bo mogoče spremljati kroženje možganov, in se z državami članicami dogovorila o sklopu kazalnikov, ki bodo omogočili spremljanje in statistično analizo; ·razvila učne načrte za odprto znanost in upravljanje znanosti za raziskovalce. 2.5.Znanja in spretnosti za zeleni in digitalni prehod na delovnem mestu in nasploh Za delovna mesta prihodnosti so potrebna znanja in spretnosti za dvojni prehod. Za zeleni prehod so potrebne naložbe v znanja in spretnosti ljudi, da se poveča število strokovnjakov, ki gradijo in obvladajo zelene tehnologije, vključno z digitalnimi, razvijajo zelene proizvode, storitve in poslovne modele, ustvarjajo inovativne rešitve, ki temeljijo na naravi, in prispevajo k zmanjšanju okoljskega odtisa dejavnosti. Evropa lahko postane podnebno nevtralna celina s krožnim gospodarstvom in z viri gospodarno družbo le, če bosta njeno prebivalstvo in delovna sila ustrezno obveščena in zmožna razmišljati in delovati zeleno. Da bo digitalni prehod osredotočen na človeka, bodo potrebne korenite spremembe na področju znanj in spretnosti. Evropejci, tako moški kot ženske, že zdaj potrebujejo digitalna znanja in spretnosti v življenju nasploh in na delovnem mestu: v nekaterih poklicih so za več kot 90 % delovnih mest potrebna posebna znanja in spretnosti. Pandemija in njene posledice za naše življenje in gospodarstva so pokazale pomembnost digitalizacije na vseh področjih gospodarstva in družbe EU. Skoraj 40 % zaposlenih je v času zajezitvenih ukrepov začelo delati na daljavo. Poleg tega je bilo v obdobju 2005–2016 40 % novih delovnih mest ustvarjenih v digitalno intenzivnih sektorjih. Vendar hitro rastočega povpraševanja po digitalnih strokovnjakih ni mogoče zadovoljiti. Na področju kibernetske varnosti na primer primanjkuje 291 000 strokovnjakov. Tudi za uvedbo digitalnih tehnologij v vseh gospodarskih sektorjih, vključno z netehnološkimi, bo potrebna bolj digitalno usposobljena delovna sila na vseh ravneh usposobljenosti in vseh starosti. Pandemija COVID-19 in posledični zajezitveni ukrepi so jasno pokazali, da je treba hitro povišati raven digitalne usposobljenosti evropske delovne sile, pa tudi evropskega prebivalstva nasploh. To je bilo še posebej očitno v sektorju izobraževanja, tako med študenti kot med učitelji in vodji usposabljanj. Ukrep 6: Znanja in spretnosti za podpiranje dvojnega prehoda Komisija bo podprla pridobivanje znanj in spretnosti za zeleni prehod, tako da bo: ·pripravila taksonomijo znanj in spretnosti za zeleni prehod, na podlagi katere bo mogoče statistično spremljanje ekologizacije naših poklicev; ·z državami članicami sprejela dogovor o sklopu kazalnikov, ki bodo omogočili spremljanje in statistično analizo razvoja zelenih znanj in spretnosti; ·razvila evropski okvir kompetenc za izobraževanje o podnebnih spremembah, okoljskih vprašanjih, prehodu na čisto energijo in trajnostnem razvoju, v katerem bodo opredeljene različne ravni zelenih kompetenc; ·podprla razvoj sklopa temeljnih zelenih znanj in spretnosti za trg dela, ki bi usmerjal usposabljanje v celotnem gospodarstvu, da se oblikuje generacija podnebno, okoljsko in zdravstveno ozaveščenih strokovnjakov in zelenih gospodarskih subjektov; ·pomagala vključiti okoljska in podnebna vprašanja v šole, visokošolsko izobraževanje, poklicno izobraževanje in usposabljanje ter strokovno usposabljanje. Komisija bo podprla digitalna znanja in spretnosti za vse, zlasti s: ·posodobitvijo akcijskega načrta za digitalno izobraževanje in predstavitvijo vizije za izboljšanje digitalne pismenosti, znanj in spretnosti ter zmogljivosti na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja ter za vse ravni digitalnih znanj in spretnosti (od nizke do visoke). Cilj akcijskega načrta je na podlagi izkušenj, pridobljenih med krizo zaradi COVID-19, na področjih, kot je spletno učenje, podpreti razvoj trdnih digitalnih kompetenc in organizacijskih zmogljivosti v sistemih izobraževanja in usposabljanja (tudi za učenje na daljavo), obenem pa v celoti izkoristiti potencial nastajajočih tehnologij, podatkov, vsebin, orodij in platform, da bo izobraževanje in usposabljanje pripravljeno na digitalno dobo; ·izvajanjem programa za digitalno Evropo, katerega cilj je vzpostaviti strateške digitalne zmogljivosti EU, okrepiti naložbe v superračunalništvo, umetno inteligenco, kibernetsko varnost in razvoj naprednih digitalnih znanj in spretnosti; ·podpiranjem hitrih tečajev digitalnih spretnosti za MSP in programa za „digitalne prostovoljce“ za izpopolnjevanje sedanje delovne sile na digitalnih področjih, kot je bilo napovedano v strategiji EU za MSP. Komisija bo tudi podprla in povezala posrednike MSP, kot so grozdi, evropska podjetniška mreža in vozlišča za digitalne inovacije, ter tako pomagala pri izpopolnjevanju osebja MSP, tudi na področju trajnostnosti; ·podpiranjem hitrih tečajev osnov IKT, da se zagotovi hitro intenzivno usposabljanje za odpravo pomanjkanja znanj in spretnosti na področju IKT s poudarkom na uravnoteženi zastopanosti spolov. Anna upravlja malo logistično podjetje. S svojo ekipo se je udeležila hitrega tečaja osnov IKT, na katerem so pridobili nova znanja in spretnosti, ki jih potrebujejo za načrtovanje in izvajanje podnebju prijaznih dostavnih poti. Znanja in spretnosti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike so bistveno gonilo dvojnega prehoda. Podjetja v času hitrih tehnoloških inovacij potrebujejo ljudi z visoko ravnjo znanj in spretnosti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. Takšna znanja in spretnosti so potrebni za uporabo novih tehnologij, njihova visoka raven pa je ključnega pomena za spodbujanje inovacij na najnaprednejših področjih IKT, kot je umetna inteligenca ali kibernetska varnost. Vendar v Evropi na visokošolski ravni iz naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike diplomira le petina mladih, skupaj jih je vsako leto manj kot dva milijona. Ta številka se mora povečati, to pa je mogoče doseči s spodbujanjem udejstvovanja na navedenih področjih, zlasti med ženskami. Trenutno v EU iz naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike diplomira za polovico manj žensk kot moških, čeprav obstajajo velike razlike med državami članicami. Stopnja vpisa v programe na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike v primerjavi z drugimi visokošolskimi programi je pogosto odvisna od uspeha v sekundarnem izobraževanju, vendar je glede na to, da dekleta v digitalni pismenosti dosegajo boljše rezultate kot fantje, jasno, da imajo pri tem določeno vlogo tudi splošna družbena dojemanja in odnosi. Mladim učečim se, zlasti dekletom, je treba bolje pojasniti možnosti, ki jih ponuja izbira naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike.

V Evropi imajo številni podjetniške cilje, vse več je tudi zanimanja za socialno podjetništvo. Takšni cilji spodbujajo ustvarjanje delovnih mest in prispevajo h gospodarski rasti s povečanjem konkurence, produktivnosti in inovacij. Da bi se uresničili, so potrebne korenite spremembe, vključno s poudarkom na razvoju podjetniških znanj in spretnosti. Sistemi in prakse karierne orientacije bi morali ustrezno pokriti podjetniško razsežnost. Ozaveščanje o socialnem podjetništvu in drugih poslovnih modelih socialnega gospodarstva lahko pomaga povečati privlačnost podjetništva in zanimanja zanj. Socialno gospodarstvo, ki orje ledino pri ustvarjanju delovnih mest, na primer v povezavi s krožnim gospodarstvom, tudi podpira socialno vključevanje in zeleni prehod. Na trgu dela so poleg tehničnih znanj in spretnosti vse bolj zaželena prečna znanja in spretnosti, kot so sodelovanje, kritično razmišljanje in ustvarjalno reševanje problemov. Zaradi vse večjega vpliva robotov in algoritmov na naše trge dela se še povečuje potreba po izključno „človeških“ znanjih in spretnostih, kot so empatija in prilagajanje spremembam v zapletenih okoljih. Ta znanja in spretnosti so tudi posebej pomembni za srebrno gospodarstvo in gospodarstvo oskrbe, ki se zaradi demografskih sprememb hitro razvijata, zato so zelo iskani na trgu dela. Šole sicer imajo vlogo pri njihovem razvoju, vendar pa se pogosto razvijajo tudi zunaj formalnega učenja, na delovnem mestu in skozi življenje. Ta znanja in spretnosti je morda težko opredeliti, priznati in predstaviti, zato je treba v naslednji fazi ukrepanja EU glede prečnih znanj in spretnosti storiti več na tem področju. Ukrep 7: Povečanje števila diplomantov s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter krepitev podjetniških in

prečnih znanj in spretnosti Da bi prispevala k potrebnemu povečanju števila diplomantov iz naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, bo Komisija: ·povečala privlačnost študija in poklicnih poti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, pri čemer bo poudarek na privabljanju deklet in žensk ter spodbujanju meddisciplinarnih in inovativnih pristopov k poučevanju in učenju v šolah, poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter visokošolskem izobraževanju; ·kot del sporočila o evropskem izobraževalnem prostoru uvedla dejavnosti za učitelje, ki bodo prispevale k odpravi pomanjkanja učiteljev naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike v državah in regijah EU; ·spodbujala znanstveno izobraževanje v ukrepih na področju raziskav in inovacij, na primer z razvojem okvira ključnih kompetenc in ocenjevanja, razširjanjem rezultatov raziskav o znanstvenem izobraževanju v partnerstvu z Evropskim šolskim omrežjem ter uporabo portalov z družbeno razsežnostjo, ki povezujejo šole iz različnih evropskih držav, zlasti tiste, ki imajo izkušnje s kulturo odprtega izobraževanja; ·spodbujala vključujoč okvir in kontinuiteto učenja, med drugim med sekundarnimi in visokošolskimi izobraževalnimi sistemi, izobraževanjem in podjetji, v partnerstvu s strokovnjaki, ter še naprej podpirala odprto izobraževanje, metode, ki temeljijo na raziskavah, tekmovanja, in znanost za državljane. Za spodbujanje podjetniških znanj in spretnosti bo Komisija sprejela evropski ukrep za podjetniška znanja in spretnosti s poudarkom na razvoju podjetniške miselnosti in povečanju odpornosti delovne sile. Ukrep bo vključeval: ·izkoriščanje in povezovanje obstoječih mrež, da se zagotovi evropska podjetniška podpora za obetavne podjetnike, pri čemer bo poudarek na mladih podjetnicah in priložnostih za samozaposlitev v digitalnem in zelenem gospodarstvu, tudi prek platforme znanja s spletnimi viri o podjetniških znanjih in spretnostih ter možnostih sodelovanja ; ·podporo za financiranje programov dejavnosti v zvezi s podjetniškimi znanji in spretnostmi, evropske mobilnosti za podjetnike in sistematične uporabe evropskega okvira podjetniških kompetenc (EntreComp); ·spodbujanje podjetniških znanj in spretnosti na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja, od primarnega in sekundarnega izobraževanja do PIU in visokošolskega izobraževanja, da se učečim zagotovita znanje in motivacija za podjetniško dejavnost. Ta ukrep bo dopolnjeval prihodnji akcijski načrt Komisije za socialno gospodarstvo, ki bo med drugim spodbujal podjetniške priložnosti, ki jih prinaša socialno gospodarstvo, kot so pomoč lokalnim skupnostim, sklepanje lokalnih zelenih dogovorov in aktiviranje ranljivih skupin. Za spodbujanje prečnih znanj in spretnosti bo Komisija: ·zagotovila strateški ovir za priznavanje prečnih znanj in spretnosti v podporo izvajalcem vrednotenja v Evropi; ·razvila vire v podporo delodajalcem in službam za zaposlovanje pri vrednotenju prečnih znanj in spretnosti. To bo zajemalo preučitev možnosti spletnih tečajev na ravni EU in povezanih mikrokvalifikacij za izvajalce vrednotenja ter vzpostavitev mreže vodilnih organizacij za vrednotenje, da se omogoči izmenjava dobrih praks. Letno tekmovanje Evropske unije za mlade znanstvenike je eden od najpomembnejših evropskih dogodkov, ki predstavlja mlade talente v znanosti. Na nacionalni ravni so organizirana tekmovanja v znanosti za mlade med 14. in 20. letom starosti, zmagovalci pa tekmujejo z vrstniki po Evropi. Pandemija COVID-19 in z njo povezani zajezitveni ukrepi so pokazali pomen življenjskih veščin in naše zmožnosti prilagajanja, spopadanja s spremembami in skrbi za druge člane skupnosti. Odpornost, medijska pismenost, državljanske kompetence ter finančna, okoljska in zdravstvena pismenost so pri tem ključnega pomena.Odprte, demokratične družbe so odvisne od aktivnih državljanov, ki lahko razločujejo informacije iz različnih virov, prepoznajo dezinformacije, sprejemajo informirane odločitve, so odporni in ravnajo odgovorno. Evropsko sodelovanje na tem področju je v zadnjem desetletju lajšal evropski program za izobraževanje odraslih. Treba je povečati podporo ljudem pri pridobivanju takšnih znanj in spretnosti ter okrepiti poti izpopolnjevanja za odrasle, zlasti tiste z nižjimi ravnmi znanj in spretnosti ter kvalifikacij. To zajema tako zagotavljanje znanj in spretnosti za delovno mesto kot prostovoljno delo in starejše, ki prav tako potrebujejo nova znanja in spretnosti. Ukrep 8: Življenjske veščine Komisija si bo skupaj z državami članicami prizadevala za nove prednostne naloge za evropski program za izobraževanje odraslih, s katerim bi dopolnila obnovljeni evropski okvir za sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ter podprla uresničevanje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj. Njegov namen je ustvariti celostne, kakovostne in vključujoče sisteme izobraževanja odraslih, ki so namenjeni vsem, tudi starejšim, zlasti pa tistim, ki najbolj potrebujejo dostop do učenja, tudi z učenjem na daljavo in spletnim učenjem. Poudarek bo na neformalnem, vsestranskem, medgeneracijskem, medkulturnem in skupnostnem učenju. Podprlo se bo sodelovanje lokalnih centrov za izobraževanje, knjižnic ter širše skupnosti in civilne družbe, da bi odraslim omogočili udeležbo v učenju in jih k njej spodbudili, s tem pa izboljšali odpornost na krize. Krzysztof, 74 let, se je vpisal na tečaj digitalnih znanj in spretnosti v lokalni knjižnici. Na njem se je naučil, kako se prek spleta dogovoriti za obisk pri zdravniku in kupiti vozovnico za vlak. Navdušil se je tudi nad skupinsko klepetalnico o odnosih v lokalni skupnosti, v kateri zdaj organizira kampanjo za povečanje števila zelenih površin. 3.Razvoj orodij, ki ljudem omogočajo, da vse življenje pridobivajo znanja in spretnosti S tretjim gradnikom programa znanj in spretnosti se razvijajo potrebna orodja, da bi lahko vsi – zaposleni, brezposelni ali neaktivni – vse življenje pridobivali znanja in spretnosti. Znanja in spretnosti lahko posamezniku pomagajo pri kariernem napredovanju in uspešnem obvladovanju prehodov med zaposlitvami. Samo z uveljavljanjem resnične kulture vseživljenjskega učenja lahko zagotovimo konkurenčno gospodarstvo in kohezivno družbo ter uveljavimo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, kot določa v prvo načelo evropskega stebra socialnih pravic. 3.1.Vsem omogočiti, da lahko sodelujejo v učenju: individualni izobraževalni računi Pomanjkanje časa za usposabljanje, stroški usposabljanja, pa tudi pomanjkanje ozaveščenosti o potrebi po usposabljanju ali možnostih za usposabljanje so pomembne ovire za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo. Z neposrednimi spodbudami za usposabljanje ljudi, kot so individualni izobraževalni računi, lahko vseživljenjsko učenje postane resničnost. Z njimi se zagotavlja financiranje za prilagajanje spreminjajočim se potrebam po znanjih in spretnostih na delovnem mestu ali za spremembo poklica ali sektorja, vključno s selitvijo v drugo državo članico. Individualni izobraževalni računi bi lahko zagotovili, da so pravice do usposabljanja prenosljive z enega delovnega mesta na drugo (ali z delovnega mesta v brezposelnost in na delovno mesto), njihova uvedba pa bi se lahko združila z znatnimi izboljšavami sistemov usmerjanja in vrednotenja ter kakovosti in preglednosti ponudb za usposabljanje. Kjer individualni izobraževalni računi obstajajo, se njihovo financiranje razlikuje od države do države, glede na strateške odločitve, sprejete na nacionalni ravni. V Franciji se na primer financirajo predvsem z dajatvami delodajalcev, Nizozemska pa predvideva uporabo javnega financiranja. Komisija bo pri preučevanju teh računov obravnavala ta ključni element, pri čemer bo posebno pozornost namenila zagotavljanju, da bo primeren za MSP. Z individualnimi izobraževalnimi računi bi lahko tudi zagotovili, da bodo v času upadov gospodarske rasti na voljo zadostna sredstva za usposabljanje. Posameznikom omogočajo, da pravice do usposabljanja pridobivajo v daljšem obdobju, tako da jih lahko uporabijo v obdobjih nizke gospodarske aktivnosti, npr. v obdobjih skrajšanega delovnika, ko imajo na voljo več časa za usposabljanje. To preprečuje poslabšanje znanj in spretnosti zaradi neprostovoljne neaktivnosti ter posameznikom pomaga pridobiti znanja in spretnosti, ki jih potrebujejo za uspešne prehode med zaposlitvami. Ukrep 9: Pobuda v zvezi z individualnimi izobraževalnimi računi Komisija bo ocenila, kako lahko morebitna evropska pobuda o individualnih izobraževalnih računih pomaga zapolniti obstoječe vrzeli pri dostopu do usposabljanja za delovno sposobne odrasle in kako jih opolnomočiti za uspešno upravljanje prehodov na trgu dela. Ocenila bo tudi, s katerimi podpornimi storitvami in drugimi dejavniki bi lahko podprli individualne izobraževalne račune. To bi lahko vključevalo usmerjanje, vrednotenje in preglednost glede kakovosti možnosti za usposabljanje, pa tudi določbe v zvezi z dopustom za izobraževanje ali usposabljanje. Komisija se bo pri svojem delu obsežno posvetovala z državami članicami, socialnimi partnerji in vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi.

3.2.Vrednotenje učnih izidov: mikrokvalifikacije Da bi delavcem omogočili izpopolnjevanje in prekvalifikacijo skozi vse življenje, je treba tudi zagotoviti, da so vse učne izkušnje ustrezno vrednotene. Delavci se vse pogosteje udeležujejo kratkih in prilagojenih usposabljanj, ki jih je treba priznati. Takšne tečaje lahko ponujajo različni izvajalci izobraževanja in usposabljanja (npr. visokošolske institucije, izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja, raziskovalne organizacije, industrija, socialni partnerji, trgovinske, gospodarske ali obrtne zbornice, organizacije civilne družbe). Mikrokvalifikacije priznavajo rezultate takih kratkih tečajev, pogosto na digitalnem področju, in zajemajo njihove rezultate. Lahko povečajo prehodnost med različnimi izobraževalnimi potmi/sistemi in izboljšajo prožnost. Z njimi se učenje lahko bolje prilagodi individualnim potrebam, tako pa se spodbujajo bolj inovativni in vključujoči pristopi ter olajšajo dostop do trga dela in prehodi med zaposlitvami. Prav tako lahko olajšajo nadaljnje učenje, saj se lahko zbirajo, da bi pridobili širše kvalifikacije, ki posameznikom omogočajo, da v daljšem obdobju ter v različnih institucijah in sektorjih ter prek meja pridobivajo učne izide, tudi prek spleta s programi e-učenja. Vendar doslej še ni bilo evropskih standardov, ki bi podpirali kakovost, preglednost in uvajanje mikrokvalifikacij v EU. Ukrep 10: Evropski pristop k mikrokvalifikacijam Komisija bo predlagala novo pobudo za podpiranje kakovosti, preglednosti in uvajanja mikrokvalifikacij po vsej EU. Predvsem bo: ·skupaj z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi (javnimi ali zasebnimi izvajalci izobraževanja in usposabljanja, socialnimi partnerji, gospodarskimi zbornicami, delodajalci) razvila evropske standarde, ki bodo obravnavali minimalne zahteve glede kakovosti in preglednosti. To bo okrepilo zaupanje v mikrokvalifikacije ter olajšalo njihovo prenosljivost in priznavanje po vsej EU; ·v dialogu z nacionalnimi organi na področju kvalifikacij preučila vključitev mikrokvalifikacij v ogrodja kvalifikacij; ·posameznikom omogočila, da z uporabo Europassa in njegovih digitalnih potrdil pridobljene kvalifikacije lažje shranijo in predstavijo delodajalcem. Ta pobuda med drugim temelji na rezultatih ocene priporočila Sveta iz leta 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja, ki so objavljeni vzporedno s tem programom znanj in spretnosti. Ivana je izkušena upraviteljica zalog v veleblagovnici. Nova programska oprema ponuja možnosti za manj odpadkov – če jo bodo ona in njeno osebje znali uporabljati. S kratkim, ciljno usmerjenim modulom usposabljanja, ki ga bo zagotovilo njeno panožno združenje, bo pridobila mikrokvalifikacijo kot dokazilo o svojih novih znanjih in spretnostih, ki jih bo lahko uporabila pri svojem sedanjem ali prihodnjem delodajalcu. 3.3.Predstavitev znanj in spretnosti: nova platforma Europass Ko imajo posamezniki potrdilo, ki dokazuje njihova znanja ali spretnosti, jim je treba omogočiti, da jih lahko predložijo, ko se prijavijo za delovno mesto ali nadaljnje učenje. Z novo tehnologijo se odpirajo možnosti za posredovanje znanj in spretnosti, ki presegajo tradicionalni življenjepis, ter za povezovanje ljudi z možnostmi za učenje in zaposlitev. Novi Europass, objavljen skupaj s programom znanj in spretnosti, je bil oblikovan tako, da bi postal spletno orodje EU, ki bo ljudem pomagalo, da bodo učinkovito posredovali svoja znanja in spretnosti ter kvalifikacije, in jih proaktivno usmerjalo k možnostim za učenje ali zaposlitev. Učečim se, delavcem in iskalcem zaposlitve ponuja brezplačna orodja in informacije v vseh uradnih jezikih EU za upravljanje vseh faz njihove poklicne poti in učenja. Ukrep 11: Nova platforma Europass Nova platforma Europass bo ljudem pomagala pri upravljanju njihove poklicne poti na trgu dela, ki se hitro spreminja. Nadgrajena platforma bo s posodobljenimi orodji in informacijami o učenju in delu v Evropi: ·usmerjala uporabnike, da ocenijo in opišejo svoja znanja in spretnosti ter svoje kvalifikacije in izkušnje posredujejo izvajalcem usposabljanja in delodajalcem ter lahko tako naredijo naslednji korak na področju usposabljanja ali dela; ·uporabnikom Europassa predlagala ustrezna delovna mesta (prek zaposlitvenih portalov EURES in Euraxess) ter možnosti za učenje; ·uporabila zbiranje podatkov o znanjih in spretnostih, da bi uporabnikom pri načrtovanju spremembe poklicne poti ali selitvi v drugo državo zagotovila prilagojene informacije o trendih in potrebah na področju znanj in spretnosti; ·institucijam za izobraževanje in usposabljanje omogočila, da učečim se izdajajo digitalne diplome in spričevala v vseevropski digitalni obliki „digitalna potrdila Europass“, ki spodbuja lažje priznavanje; ·podpirala „hitro“ priznavanje, zmanjšala upravno breme in goljufije s podpiranjem samodejnega preverjanja kvalifikacij s strani delodajalcev in izvajalcev usposabljanja ter ·podpirala migrante, ki prebivajo zakonito, da predstavijo svoja znanja in spretnosti ter kvalifikacije, in olajšala njihovo priznavanje z boljšim obveščanjem. Orodje EU za profiliranje znanj in spretnosti državljanov tretjih držav, ki se trenutno uporablja v sprejemnih centrih in organizacijah, ki usmerjajo in podpirajo vključevanje prosilcev za azil in beguncev, bo povezano z novim Europassom. Daniela je, odkar je zapustila srednjo šolo, delala na različnih delovnih mestih kot avtomehaničarka in ne ve, kaj naj bo naslednji korak v njeni karieri. Z novim Europassom lahko Daniela ustvari osebni profil Europass, da bo beležila vsa svoja znanja in spretnosti ter izkušnje in shranila svoje diplome in spričevala. Europass bo Danieli predlagal delovna mesta in tečaje, ji omogočil dostop do informacij o storitvah usmerjanja v njeni bližini, pa tudi informacij o študiju in delu po vsej EU. 4.Določitev ambicioznih ciljev za znanja in spretnosti Komisija s tem programom določa nov in dinamičen pristop k politiki znanj in spretnosti na ravni EU, ki je namenjen usmerjanju držav članic in spodbujanju dvojnega prehoda ter zagotavljanju okrevanja po socialno-ekonomskih posledicah pandemije COVID-19. Zato mora vseživljenjsko učenje za vse postati resničnost v Evropi, v vsaki državi članici in v vsaki regiji. Da bi se ta cilj uresničil, Komisija predlaga, da se na podlagi obstoječih kazalnikov določijo merljivi cilji, ki jih bo treba spremljati do leta 2025, pri tem pa upošteva zagon, ki ga terjata okrevanje in vse hitrejši prehod. Najprej moramo znatno povečati delež odraslih, ki sodelujejo v izobraževanju na splošno – samo tako se zagotovi pristop vseživljenjskega učenja. Da bi zagotovili, da bosta okrevanje in dvojni prehod socialno pravična, Komisija predlaga tudi posebne cilje glede udeležbe nizkokvalificiranih odraslih in brezposelnih v učenju. ®Do leta 2025 bi moralo v učenju vsako leto sodelovati 120 milijonov odraslih v EU. To ustreza 50 % odraslega prebivalstva in približno 540 milijonom usposabljanj za to skupino v petletnem obdobju. ®Do leta 2025 bi moralo v EU v učenju vsako leto sodelovati 14 milijonov odraslih z nizkimi kvalifikacijami. To ustreza 30 % te skupine in približno 60 milijonom usposabljanj za to skupino v petletnem obdobju. Spremljanje tega kazalnika skupaj z ukrepi, določenimi v tem sporočilu, bo pozitivno prispevalo tudi k zmanjšanju deleža nizkokvalificiranih odraslih, ki znaša 22 % (2019), s katerim Evropa zaostaja za drugimi svetovnimi tekmeci. ®Do leta 2025 bi morala 2 milijona oziroma petina iskalcev zaposlitve nedavno sodelovati pri učenju. To ustreza približno 40 milijonom učnih dejavnosti za to skupino v petletnem obdobju.

Kar zadeva vsebino učenja, bodo potrebna zelo raznolika znanja in spretnosti, da se zagotovita uspešno okrevanje in dvojni prehod. Digitalna znanja in spretnosti, ki so jih še poudarili ukrepi za zajezitev COVID-19, so bistvenega pomena za delo, učenje in družbeno interakcijo. Zato je četrti cilj, ki ga je treba spremljati, delež odraslih z vsaj osnovnimi digitalnimi spretnostmi. ®Do leta 2025 bi moralo imeti vsaj osnovne digitalne spretnosti 230 milijonov odraslih, kar je 70 % odraslega prebivalstva v EU. Zeleni prehod mora biti pravičen in posebno pozornost nameniti posebej prizadetim delavcem in regijam. Za ta prizadevanja so znanja in spretnosti bistvenega pomena. Na tej stopnji ni merljivih kazalnikov glede zelenih znanj in spretnosti. Komisija bo razvila takšne kazalnike (ukrep 6). Države članice, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, socialni partnerji, podjetja, predstavniki učečih se in vse ustrezne zainteresirane strani so pozvani, da v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik razpravljajo o tem, kako doseči te cilje. Napredek pri doseganju ciljev se bo redno spremljal v okviru evropskega semestra. Objavljen bo v letnem skupnem poročilu o zaposlovanju, služil pa bo kot analitična podlaga za bolj osredotočena priporočila za posamezne države o znanjih in spretnostih, izobraževanju in usposabljanju. Kadar bo to mogoče, bo Komisija poleg ciljev za nizkokvalificirane in brezposelne spremljala cilje po spolu, geografskih območjih in za ranljive skupine, kot so invalidi. Kazalniki Cilji za leto 2025 Sedanja raven (zadnje leto z razpoložljivimi podatki) Povečanje (v %) Udeležba odraslih v starosti od 25 do 64 let v učenju v zadnjih 12 mesecih

(v %) 50 % 38 % (2016) +32 % Udeležba nizkokvalificiranih odraslih v starosti od 25 do 64 let pri učenju v zadnjih 12 mesecih (v %) 30 % 18 % (2016) +67 % Delež nezaposlenih odraslih v starosti od 25 do 64, ki so nedavno sodelovali pri učenju (v %) 20 % 11 % (2019) +82 % Delež odraslih v starosti od 16 do 74 let, ki razpolagajo z vsaj osnovnimi digitalnimi znanji in spretnostmi (v %) 70 % 56 % (2019) +25 % Poleg tega bi bilo treba dodatno okrepiti možnosti za učno mobilnost za učeče se v poklicnem izobraževanju in usposabljanju po vsej EU, kot je predlagano v novem programu Erasmus+ in objavljeno v priporočilu Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju, pri čemer Komisija predlaga, da se mobilnost učečih se v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v EU poveča s 6 % na 8 %. 5.Doseganje rezultatov: sprostitev naložb Da bi te ambiciozne cilje dosegli do leta 2025, je potrebna mobilizacija precejšnjih zasebnih in javnih naložb v znanja in spretnosti. Za splošni cilj udeležbe odraslih v učenju bi bile po ocenah potrebne dodatne naložbe v višini 48 milijard EUR letno. Poleg tega bo izvajanje programa znanj in spretnosti zahtevalo tudi dodatno financiranje, da se zagotovi uvedba različnih ukrepov na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. 5.1.Proračun EU za podporo in sprostitev naložb v človeški kapital Predlog Komisije za instrument „Next Generation EU“ daje na voljo znatna sredstva v okviru pomembne proračunske pobude za odpravo gospodarskih in socialnih vplivov krize. Komisija bo zagotovila, da se bodo njeni instrumenti dobro uporabili za podporo in sprostitev naložb v človeški kapital, pri čemer bo spodbujala enakost spolov in vključenost. Države članice se bodo spodbujale k uporabi finančnih sredstev EU za izvajanje nacionalnih shem za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delovne sile. S pobudo REACT-EU, ki se financira iz instrumenta „Next Generation EU“ in predloga za prilagojen sedanji finančni okvir za leto 2020, se bo financiranje kohezijske politike kratkoročno podprlo s sredstvi v višini 55 milijard EUR za obdobje 2020–22. To bo Evropskemu socialnemu skladu omogočilo neposredno dodatno financiranje za možnosti za znanja in spretnosti, ki spremljajo zeleni in digitalni prehod. Poleg tega mehanizem za okrevanje in odpornost s svojimi 560 milijardami EUR nepovratnih sredstev in posojil daje državam članicam številne možnosti za financiranje pobud za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo. Predlog Komisije za priporočila za posamezne države leta 2020 se je osredotočal na takojšnje ukrepe za ublažitev socialno-ekonomskih vplivov pandemije, pri tem pa so bili znanja in spretnosti, izobraževanje ter usposabljanje opredeljeni kot kratkoročna prednostna naloga za 22 držav članic. Nacionalni načrti za okrevanje in odpornost, ki jih bodo države članice pripravile za dostop do financiranja iz tega mehanizma, bi morali odražati znanja in spretnosti kot prednostno nalogo načrtovanja. V obdobju 2021–2027 bo Evropski socialni sklad plus s predlaganim proračunom v višini 86 milijard EUR ostal pomemben vir financiranja za nacionalne dejavnosti izpopolnjevanja in prekvalifikacije. Poleg tega bo predlaganih 24,6 milijarde EUR iz programa Erasmus+ prispevalo k razvoju znanj in spretnosti ter k financiranju nekaterih zgoraj navedenih ukrepov, kot so evropske univerze, centri poklicne odličnost in načrti za sektorsko sodelovanje na področju znanj in spretnosti. Poleg tega lahko Erasmus+ podpira znatno povečanje fizične in virtualne učne mobilnosti v EU, kar odpira nove možnosti za učenje, ki morda niso dostopne doma. Program Obzorje Evropa bo imel ključno vlogo pri okrevanju, zlasti pri dvojnem prehodu, industriji in MSP, pa tudi s podpiranjem univerz, raziskovalcev ter kroženja možganov in mobilnosti. Novi program za digitalno Evropo bo vlagal v razvoj akademske ponudbe na digitalnih področjih, pa tudi v specializirane možnosti usposabljanja na področjih, kot so podatki, kibernetska varnost in umetna inteligenca, da bi odpravili trenutno pomanjkanje strokovnjakov s teh področij.