SL ECB -PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 8. junija  2016  
o potrošniških kreditih  
(CON/2016/ 31) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je 28.  aprila 2016 prejela zahtevo slovenskega ministrstva za 
gospodarski razvoj in tehnologijo za mnenje o pr edlogu zakona o potrošniških kreditih (v nadaljnjem 
besedilu: predlog zakona)1. 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov  127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje alinee člena 2(1) Odločbe Sveta 98/415/ES2, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel 
Svet ECB.  
 
1. Namen predloga zakona  
1.1 Sedanji slovenski Zakon o potrošniških kreditih (v nadaljnjem besedilu: Zakon o potrošniških 
kreditih)3 izvaja Direktivo 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta4 ter vsebuje tudi vrsto 
posebnih pravil  o potrošniških kreditnih pogodbah za nepremičnine. Glavni namen predloga 
zakona je izvajanje Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta5 v slovenskem pravu. 
Glavni učinek predloga zakona je, da se v obliki prenovitve spreminja sedanji okvir za potrošniške 
kreditne pogodbe za nepremičnine.  
1.2 Po sedanjem Zakonu o potrošniških kreditih lahko storitve potrošniškega kreditiranja, tudi v zvezi z 
nepremičninami, opravljajo subjekti, ki pridobijo  dovoljenje Ministrstva za gospodarski razvoj in 
tehnologi jo za opravljanje storitev potrošniškega kreditiranja, banke, ki pridobijo dovoljenje za 
opravljanje bančnih storitev po Zakonu o bančništvu6, in nekateri drugi subjekti7. Posredniki 
potrošniških kreditov sedaj ne potrebujejo nobenega dovoljenja. Morajo pa posredniki pri izvajanju 
svoje dejavnosti izpolnjevati nekatere pogoje. Za nadzor dajalcev potrošniških kreditov, ki pridobijo  
dovoljenje Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, in njihovih posrednikov je zadolžen tržni 
                                                 
1  Predlog zakona o potrošniških kreditih (ZPotK -2). 
2  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29.  junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str.  42). 
3  Zakon o potrošniških kreditih (ZPotK -1) (Uradni list RS, št. 59/10, 77/11, 30/13 in 81/15).  
4   Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in 
razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (UL L 133, 22.5.2008, str. 66).  
5  Direktiva 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za 
stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 
(UL L 60, 28.2.2014, str. 34).  
6  Zakon o bančništvu (ZBan- 2) (Uradni list RS, št. 25/15).  
7  29. in 30. člen Zakona o potrošniških kreditih.  
ECB -PUBLIC  
2 inšpektorat8. Za nadzor k reditnih institucij in subjektov, ki za kreditne institucije posredujejo pri 
dajanju potrošniških kreditov, je zadolžena Banka Slovenije9. Informacijski pooblaščenec nadzira 
skladnost s pravili o zbiranju in obdelavi osebnih podatkov10. 
1.3 Predlog zakona u vaja nove pogoje za dajanje in posredovanje potrošniških kreditov za 
nepremičnino. Da se izboljša varstvo potrošnikov, bodo lahko potrošniške kredite za nepremičnino 
dajale samo naslednje skupine subjektov: (a) kreditne institucije z dovoljenjem; (b) nebančne finančne institucije z dovoljenjem, katerih izključna ali pretežna dejavnost je opravljanje storitev 
finančnega zakupa in (i)  v katerih ima banka najmanj 20- odstotni delež glasovalnih pravic ali 
najmanj 20- odstotni delež v kapitalu ali (ii)  katerih bil ančna vsota znaša najmanj 50 000 000 EUR 
(v nadaljnjem besedilu: družbe za finančni zakup), ter (c) nekateri drugi subjekti, ki dovoljenja ne potrebujejo (npr. delodajalci, ki dodelijo kredit svojim zaposlenim brezobrestno ali po nižjih 
efektivnih obrestni h merah, kot jih uporabljajo kreditne institucije)
11. Posredniki teh subjektov bodo 
morali za posredovanje potrošniških kreditov za nepremičnino prav tako pridobiti dovoljenje12. 
1.4 V tej zvezi bo Banka Slovenije poleg sedanjih nadzornih nalog13 postala odgo vorna za: 
(a) izdajanje dovoljenj družbam za finančni zakup za dajanje potrošniških kreditov za 
nepremičnino14; (b) izdajanje dovoljenj posrednikom potrošniških kreditov za nepremičnino15 ter 
(c) nadzor družb za finančni zakup in njihovih posrednikov v zvezi  s potrošniškimi krediti za 
nepremičnino. Poleg tega bo Banka Slovenije: (a) imela pooblastila za nalaganje ukrepov nadzora 
in sankcij nadzorovanim subjektom16; (b) delovala kot pristojni organ v zvezi s čezmejnim 
posredovanjem potrošniških kreditov za nepr emičnino17; (c) delovala kot enotna kontaktna točka za 
sodelovanje med pristojnimi organi različnih držav članic za namene Direktive 2014/17/EU18 ter 
(d) vzpostavila in vodila javni register družb za finančni zakup, ki dajejo potrošniške kredite za 
nepremičnino, in posrednikov potrošniških kreditov za nepremičnino19. 
1.5 Po Zakonu o potrošniških kreditih velja splošno pravilo, da lahko dajalci potrošniških kreditov 
odstopijo terjatve iz potrošniških kreditov samo subjektom, ki prav tako lahko delujejo kot dajalci 
potrošniških kreditov.  To pravilo pa ne velja za kreditne institucije, ki lahko tako terjatve iz 
potrošniških kreditov odstopijo kateri koli tretji osebi20. Kar zadeva subjekte, ki ne smejo delovati 
kot dajalci potrošniških kreditov, predlog zakona omej uje obseg upravičenih tretjih oseb na: 
(a) subjekte s posebnim namenom pri listinjenju, (b) Družbo za upravljanje terjatev bank, d.d. 
(DUTB) in (c) druge družbe za upravljanje slabih terjatev bank21. Ti subjekti morajo izpolnjevati 
                                                 
8  34. člen Zakona o potr ošniških kreditih.  
9  33. člen Zakona o potrošniških kreditih.  
10  36. člen Zakona o potrošniških kreditih.  
11  58. člen predloga zakona.  
12  Prvi odstavek 62.  člena predloga zakona.  
13  29. in 33. člen Zakona o potrošniških kreditih, tudi v povezavi z Zakonom  o bančništvu.  
14  Tretja alinea prvega odstavka 58. člena v povezavi s 66. členom predloga zakona.  
15  62. člen predloga zakona.  
16  77. in 83. člen ter tudi 71. in 65. člen predloga zakona.  
17  72., 73. in 77. člen ter 84. do 87. člen predloga zakona.  
18  74. člen predloga zakona.  
19  68. in 63.  člen predloga zakona.  
20  Četrti odstavek 20.  člena Zakona o potrošniških kreditih.  
21  Četrti odstavek 23.  člena predloga zakona.  
ECB -PUBLIC  
3 enake obveznosti do potro šnika kot dajalec potrošniških kreditov, terjatev pa lahko odstopijo samo 
subjektu, ki lahko daje potrošniške kredite22. Po predlogu zakona bo Banka Slovenije odgovorna za 
izvajanje nadzora nad navedenimi subjekti v zvezi s potrošniškimi krediti23. 
 
2 Splošn e pripombe  
2.1 To mnenje ne obravnava vprašanja, ali se s predlogom zakona v slovenskem pravu uspešno izvaja 
Direktiva 2014/17/EU. ECB bo ocenila s amo tiste določbe predloga zakona, ki bi lahko vplivale na 
vlogo in naloge Banke Slovenije kot centralne banke, organa za finančni nadzor ter članice Eurosistema in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB).  
2.2 Predlog zakona širi in povečuje sedanje nadz orne funkcije in dejavnosti Banke Slovenije na 
področju potrošniških kreditov prek sedanjih odgovornosti v zvezi s kreditnimi institucijami in njihovimi posredniki , in sicer  s tem, ko nanjo prenaša naslednje naloge:  
 (1) izdajanje dovoljenj družbam za fina nčni zakup v zvezi z dajanjem potrošniških kreditov za 
nepremičnino in posrednikom potrošniških kreditov za nepremičnino;  
 (2) nadzor družb za finančni zakup in njihovih posrednikov v zvezi z obveznostmi, povezanimi z varstvom potrošnikov, na področju potr ošniških kreditov za nepremičnino;  
 (3) nadzor nekaterih subjektov, ki lahko od subjektov, ki imajo dovoljenje za opravljanje 
bančnih ali finančnih storitev, prevzamejo terjatve iz potrošniških kreditov in so navedeni 
v odstavku 1.5.  
 ECB poudarja, da je treba v povezavi s predlaganim prenosom novih nalog na članico ESCB 
oceniti, ali je ta v nasprotju s prepovedjo denarnega financiranja iz člena 123 Pogodbe. ECB je 
pripravila usmeritve, navedene v odstavkih 2.2.1 do 2.2.3, na podlagi katerih lahko presodi, ali je 
treba novo nalogo, ki se prenaša na nacionalno centralno banko (NCB), za potrebe ocene tega 
prenosa naloge z vidika prepovedi denarnega financiranja šteti za nalogo centralnega bančništva 
ali nalogo države
24. 
2.2.1  Splošni vidiki  
Prvič, sistematična razvrstitev nalog, ki se dodelijo NCB, med naloge centralne ga bančništva ali 
naloge države se uporablja za resnično nove naloge, ki v preteklosti niso obstajale ali niso bile 
sestavni del nalog centralnega bančništva, ki so bile že dodeljene NCB. Zaradi pr iznavanja 
različnih pravnih okvirov držav članic, tradicij centralnega bančništva in nacionalnih ureditev se 
naloge, ki jih NCB sedaj izvaja kot naloge centralnega bančništva, ne pregledujejo in ne 
prerazvrščajo, lahko pa se ponovno ocenijo, če se spremeni  njihova vsebina.  
Drugič, treba je poudariti, da morajo države članice pri odločanju o prenosu novih nalog na svoje 
NCB ustrezno upoštevati vlogo NCB kot dela ESCB ali Eurosistema, kakor je ustrezno, in zahtevo 
glede neodvisnosti centralnih bank. Načelo fi nančne neodvisnosti, ki je ključni vidik načela 
neodvisnosti centralnih bank, kakor je določeno v členu 130 Pogodbe, zahteva, da države članice 
ne smejo spraviti svojih NCB v položaj, v katerem imajo nezadostna finančna sredstva za 
                                                 
22  Peti odstavek 23.  člena predloga zakona.  
23  3. točka drugega odstavka 77. člena v povezavi s 23. členom predloga zakona.  
24  Glej Mnenje CON/2015/22. Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. 
ECB -PUBLIC  
4 opravljanje nalog, povez anih z ESCB ali Eurosistemom, kakor je ustrezno.  V skladu s tem mora 
imeti NCB dovolj finančnih sredstev za opravljanje ne le svojih nalog, povezanih z ESCB ali 
Eurosistemom, temveč tudi svojih nacionalnih nalog (npr.  financiranje svoje uprave in lastnih 
operacij)25. Kadar NCB meni, da bi dodelitev nove naloge ogrozila njeno finančno neodvisnost, ker 
ne bi imela zadostnih sredstev za to, da bi se osredotočila predvsem na naloge, povezane z ESCB 
ali Eurosistemom, bi morala imeti možnost ugovarjati temu, da se ji nova naloga dodeli.  
Tretjič, naloge centralnega bančništva obsegajo zlasti naloge, ki so povezane z nalogami, 
navedenimi v členu  127(2), (5) in (6) Pogodbe.  
Četrtič, nove naloge, ki se prenašajo na NCB in niso običajne naloge NCB ali se očitno izvajajo v 
imenu in izključnem interesu države ali drugih javnih subjektov, je treba šteti za naloge države.  
2.2.2  Posebni vidiki  
Naloge v zvezi z varstvom potrošnikov pri finančnih storitvah so naloge centralnega bančništva v 
obsegu, kolikor dopolnjujejo obstoječ a nadzorniška pooblastila ter tako prispevajo k trdnosti 
finančnih trgov in ohranitvi zaupanja v trg.  
Pomembno merilo za opredelitev nove naloge za nalogo države je vpliv naloge na institucionalno, finančno in osebno neodvisnost NCB. Upoštevati je treba zl asti naslednje.  
Prvič, treba je oceniti, ali zaradi opravljanja nove naloge nastaja nasprotje interesov v razmerju do 
obstoječih nalog centralnega bančništva, ki ni ustrezno obravnavano, ne da bi nova naloga nujno 
dopolnjevala obstoječe naloge centralnega bančništva, ki jih opravlja NCB. Če nastane nasprotje 
interesov med obstoječimi in novimi nalogami, bi morali biti vzpostavljeni zadostni ukrepi za ustrezno omejitev tega nasprotja. Medsebojnega dopolnjevanja nove naloge in obstoječih nalog centralnega bančništva pa se ne sme razlagati široko, saj lahko to privede do nastanka neskončne 
verige pomožnih nalog. Pri oceni medsebojnega dopolnjevanja je treba upoštevati tudi financiranje 
nove naloge. V primeru nasprotja interesov med bonitetnim nadzorom in varstv om potrošnikom 
morajo prevladati vidiki bonitetnega nadzora
26. 
Drugič, treba je oceniti, ali opravljanje nove naloge brez novih finančnih virov nesorazmerno 
obremenjuje finančne ali organizacijske zmožnosti NCB ter lahko negativno vpliva na njeno 
zmožnost p ravilnega opravljanja obstoječih nalog centralnega bančništva.  
Tretjič, treba je oceniti, ali je opravljanje nove naloge skladno z institucionalno ureditvijo NCB, zlasti 
z vidika neodvisnosti centralne banke in odgovornosti.  
Četrtič, treba je oceniti, ali zaradi opravljanja nove naloge nastajajo znatna finančna tveganja.  
Petič, treba je oceniti, ali opravljanje nove naloge člane organov odločanja NCB izpostavlja 
političnim tveganjem, ki so nesorazmerna ter bi lahko vplivala na njihovo osebno neodvisnost in 
zlasti na jamstvo mandata guvernerja iz člena 14.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in 
Evropske centralne banke.  
                                                 
25  Glej Konvergenčno poročilo ECB iz leta 2014, str.  30. 
26  Glej odstavek  3.1 Mnenja CON/2015/21.  
ECB -PUBLIC  
5 2.2.3  Končna odločitev o tem, ali naloga, ki jo dobi NCB, sodi v okvir nalog centralnega bančništva ali 
nalog države, bo sledila cilju, da se zagotovi dosledno spoštovanje prepovedi denarnega 
financiranja v Eurosistemu in ESCB.  
 
3 Posebne pripombe  
3.1 Prenos novih nalog na Banko Slovenije  
Predlog zakona širi sedanje odgovornosti Banke Slovenije za nadzor na področju potrošniških 
kreditov na izdajanje dovoljenj in nadzor nebančnih družb za finančni zakup, ki dajejo potrošniške 
kredite za nepremičnino, in posrednikov potrošniških kreditov za nepremičnino ter nadzor 
prevzemnikov terjatev iz potrošniških kreditov. Glede na usmeritve iz odstavkov  2.2.1 do 2.2.3 je 
treba oceniti, ali bi nove naloge Banke Slovenije lahko pomenile kršitev prepovedi denarnega financiranj a. 
3.2 Načelo finančne neodvisnosti  
 Načelo finančne neodvisnosti zahteva, da morajo imeti NCB dovolj sredstev, da lahko opravljajo ne 
le naloge, povezane z ESCB, temveč tudi nacionalne naloge, in sicer z operativnega in finančnega 
vidika
27. V tej zvezi ECB  ugotavlja, da bodo morali po predlogu zakona družbe za finančni zakup, ki 
lahko dajejo potrošniške kredite za nepremičnino, in posredniki takih potrošniških kreditov za izdajo dovoljenja Banki Slovenije plačati takso, ki jo  bo ta določi la
28. Poleg tega bod o družbe za finančni 
zakup in posredniki potrošniških kreditov za nepremičnino, ki bodo pridobili dovoljenje, Banki 
Slovenije plačevali letno nadomestilo za kritje dejanskih stroškov, ki ji nastanejo pri opravljanju 
nadzornih nalog29. ECB pozdravlja te določbe predloga zakona, vendar ugotavlja, da predlog 
zakona ne določa, kako se bodo financirali stroški v zvezi z nadzorom subjektov, ki lahko od bank 
prevzamejo terjatve iz potrošniških kreditov, kot so DUTB in subjekti s posebnim namenom pri 
listinjenju.  V tej zvezi ECB poziva organ, ki se posvetuje, da prouči možnost razširitve ureditve za 
povračilo stroškov, da bo zajela tudi prevzemnike terjatev iz potrošniških kreditov.  
3.3 Povezave z nalogami, navedenimi v členu 127(5) Pogodbe  
Izdajanje dovoljenj in nad zor nebančnih družb za finančni zakup, ki dajejo potrošniške kredite za 
nepremičnino, in posrednikov takih potrošniških kreditov se lahko šteje za naloge, ki so povezane z 
nalogami, navedenimi v členu 127(5) Pogodbe, in sicer na podlagi razumevanja, da dopolnjujejo 
nadzorne naloge, ki jih opravlja NCB, zlasti kadar ta, kakor velja za Banko Slovenije, že nadzira 
kreditne institucije, vključno z njihovo dejavnostjo potrošniškega kreditiranja in finančnega zakupa 
in njihovimi posredniki, ter ima nalogo zagotav ljati stabilnost finančnega sistema30. Nove naloge se 
dopolnjujejo z obstoječimi nadzornimi pooblastili tudi zato, ker se financirajo prek taks in 
nadomestil na način, ki je podoben sistemu za financiranje nadzora subjektov, ki dejavno opravljajo 
bančne storitve31. 
                                                 
27  Glej Konvergenčno poročilo ECB iz leta 2014, str.  30. 
28  76. člen predloga zakona.  
29  78. člen predloga zakona.  
30  V tej zvezi glej odstavek 3.3 Mnenja CON/2015/54, odstavek 3.1.2 Mnenja CON/2015/37, odstavek 3.1.2 Mnenja 
CON/2015/45 ter odstavka 3.2 in 3.3 Mnenja CON /2015/21.  
31  238. člen Zakona o bančništvu.  
ECB -PUBLIC  
6 3.4 Neobičajne naloge  
Več držav članic je na NCB preneslo nadzorne naloge v zvezi z dajanjem potrošniških kreditov32. 
ECB na splošno sprejema dodelitev takih nalog NCB, pod pogojem, da ne posegajo v opravljanje 
nalog NCB, povezanih z ESCB33. Če je ta  pogoj izpolnjen, se torej naloge NCB v zvezi z nadzorom 
nebančnih dajalcev in posrednikov potrošniških kreditov lahko štejejo za naloge, ki niso neobičajne za centralno banko, zlasti če je ta, kakor velja za Banko Slovenije, že zakonsko odgovorna za nadzor bank, vključno z nadzorom dajanja potrošniških kreditov in dejavnosti finančnega zakupa, 
ter finančno stabilnost
34. 
3.5 Izvajanje nalog v imenu in izključnem interesu države ali drugih javnih subjektov  
Predlog zakona imenuje Bank o Slovenije kot edini organ za nadzor družb za finančni zakup in 
posrednikov potrošniških kreditov za nepremičnino ter nekaterih nebančnih prevzemnikov terjatev 
iz potrošniških kreditov, ki deluje v svojem imenu in ne v imenu kakega drugega organa35. Ne kaže, 
da bi Banka Slovenije pri izvajanju nadzornih funkcij delovala izključno v interesu drugega javnega 
organa.  
3.6 Skladnost opravljanja nalog z institucionalno ureditvijo Banke Slovenije, zlasti z vidika odgovornosti  
Glede na medsebojno dopolnjevanje novih nalog in obstoječih nadz ornih nalog Banke Slovenije, 
zlasti na področju nadzora kreditnih institucij, vključno z njihovo dejavnostjo potrošniškega 
kreditiranja in finančnega zakupa in njihovimi posredniki, kaže, da nove naloge na splošno sodijo v institucionalno ureditev Banke Sl ovenije. Vendar predlog zakona ne vsebuje določb, ki bi 
pojasnjevale instrumente in pooblastila, ki jih Banka Slovenije potrebuje za uspešno opravljanje nadzornih nalog v zvezi s prevzemniki terjatev iz potrošniških kreditov, kot so DUTB in subjekti s posebnim namenom pri listinjenju, kar lahko Banko Slovenije izpostavi tveganju izgube ugleda.  
3.7 Sorazmernost opravljanja nalog s finančnimi in operativnimi zmožnostmi Banke Slovenije ter njeno 
zmožnostjo opravljanja nalog, povezanih z ESCB  
 Kakor je navedeno zgoraj, ker predlog zakona ne zajema vseh stroškov Banke Slovenije v zvezi z 
njenimi novimi nalogami (ne določa, ali se povrnejo stroški nadzora prevzemnikov terjatev iz 
potrošniških kreditov, kot so DUTB in subjekti s posebnim namenom pri listinjenju), E CB poziva 
organ, ki se posvetuje, da prouči možnost, da se za vse nadzorovane subjekte uvede enak 
mehanizem financiranja stroškov, ki Banki Slovenije nastanejo pri opravljanju novih nalog.  
3.8 Povezanost opravljanja nalog z znatnimi finančnimi tveganji  
Predlog  zakona ne vsebuje posebnih določb o odgovornosti za opravljanje nadzornih nalog. Za 
morebitno odgovornost Banke Slovenije za opravljanje njenih novih nalog po predlogu zakona 
                                                 
32  Glej odstavek  3.4 Mnenja CON/2015/54.  
33  Glej na primer odstavke 2.1 do 2.3 Mnenja CON/2006/38, odstavka 2.1 in 2.2 Mnenja CON/2006/47, odstavke 2.1 
do 2.5 Mnenja CON/2007/29 ter odstavek 2 Mnenja CON/2009/71.  
34  33. člen Zakona o potrošniških kreditih, Zakon o bančništvu in Zakon o Banki Slovenije (ZBS -1) (Uradni list RS, 
št. 72/06 – uradno prečiščeno besedilo in 59/11).  
35  Informacijski pooblaščenec pa nadzira skladnost s pravili o zbiranju in obdelavi osebni h podatkov (peti odstavek 
77. člena predloga zakona). 
ECB -PUBLIC  
7 bodo tako veljala pravila o odgovornosti za škodo, povzročeno v zvezi z izvajanj em javnih 
pooblastil36. 
3.9 Sklep  
ECB meni, da se nove naloge Banke Slovenije, ki se nanašajo na izdajanje dovoljenj družbam za 
finančni zakup, ki potrošnikom ponujajo storitve finančnega zakupa nepremičnin, in posrednikom 
potrošniških kreditov za nepremičnino ter nadzor teh družb za finančni zakup in njihovih 
posrednikov in nekaterih prevzemnikov terjatev iz potrošniških kreditov, ki jim jih odstopijo subjekti 
z dovoljenjem za opravljanje bančnih ali finančnih storitev, lahko štejejo za naloge centralnega 
bančn ištva, in sicer na podlagi tega, da se lahko šteje, da dopolnjujejo obstoječe funkcije Banke 
Slovenije v zvezi z bančnim nadzorom, tudi na področju potrošniških kreditov.  Poleg tega se lahko 
šteje, da se to dopolnjevanje kaže tudi v tem, da bodo nadzorovani subjekti s plačilom takse za 
izdajo dovoljenja in nadomestila za nadzor prispevali h kritju stroškov, ki Banki Slovenije nastanejo pri opravljanju novih nadzornih nalog, kar bo prav tako pozitivno vplivalo na njeno finančno 
zmožnost, da prevzame te naloge. Vendar predlog zakona ne vsebuje določb, ki bi pojasnjevale 
instrumente in pooblastila, ki jih Banka Slovenije potrebuje, da bi uspešno nadzirala skladnost 
nekaterih prevzemnikov terjatev iz potrošniških kreditov, kot so DUTB in subjekti s posebnim 
namenom pri listinjenju, s pravili o varstvu potrošnikov na operativni ravni, kar lahko Banko 
Slovenije izpostavi tveganju izgube ugleda. Poleg tega predlog zakona ne določa, kako se bodo povrnili stroški nadzora, ki Banki Slovenije nastanejo v zvezi s temi subjekti.  
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
 
 
V Frankfurtu na Majni, 8. junija  2016  
 
[podpis]  
 
Predsednik ECB  
Mario DRAGHI  
                                                 
36  26. člen Ustave Republike Slovenije v povezavi z Obligacijskim zakonikom (OZ) (Uradni list RS, št. 97/07 – uradno 
prečiščeno besedilo).