Na mednarodni ravni je EU še naprej delala zlasti v okviru Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu, ki je prevladujoča „ustava“, ki ureja vse dejavnosti na morju. V tem okviru je bilo delo EU odločilno za doseženi napredek pri prizadevanjih za zagotovitev pravno zavezujočega instrumenta za varstvo biotske raznovrstnosti na odprtem morju. Pogajanja še potekajo, EU in njene države članice pa bodo proces še naprej spodbujale. EU v okviru Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti dejavno spodbuja določitev ekološko ali biološko pomembnih morskih območij, da bi se zagotovilo njihovo varstvo. Poleg tega je finančno podprla izvajanje Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, s čimer je državam izvoznicam pomagala zagotoviti zakonito in trajnostno trgovino z morskimi prostoživečimi vrstami.

Od leta 2016 je EU svojo navzočnost v mednarodnih in regionalnih forumih ter svoje dvostranske odnose s ključnimi partnerji dodatno izkoristila za zagotavljanje ustreznega izvajanja obstoječih pravil in zapiranje vseh morebitnih regulativnih vrzeli.

·odločna podpornica in ponudnica storitev za raziskave in spremljanje oceanov ter nadzor nad njimi;

Od leta 2016, ko je EU sprejela svoj prispevek k upravljanju oceanov, se je njeno ukrepanje v zvezi z oceani okrepilo. Vseh 50 ukrepov se uspešno izvaja: medtem ko so nekateri že zaključeni, se bo delo v zvezi s številnimi nadaljevalo po letu 2019. Zaradi prispevka se je začelo mednarodno sodelovanje po vseh celinah in na podlagi vseh treh njegovih stebrov, pri čemer se krepi vloga, ki jo EU opravlja kot:

To je prvo poročilo Evropske Komisije in visoke predstavnice o napredku v zvezi s prispevkom EU k mednarodnemu upravljanju oceanov po njegovem sprejetju. V njem so predstavljeni dosedanji dosežki pri izvajanju prispevka, dodatni dosežki, ki prispevajo k splošnim ciljem prispevka, in pregled stalne zavezanosti EU za okrepitev mednarodnega upravljanja oceanov.

Zdravi oceani so ključni za človeško življenje, dobro počutje in trajnostni razvoj. Oceani absorbirajo 25 % vseh emisij ogljika, ki jih proizvajamo, in prerazporejajo toploto po vsej Zemlji. V njih prebiva na milijone vrst, njihovo zdravje pa je močno odvisno od te morske biotske raznovrstnosti. Ribe in lupinarji so pomemben vir beljakovin in esencialnih mikrohranil ter prispevajo k svetovni prehranski varnosti in zdravju ljudi. Poleg tega „modro“ oceansko gospodarstvo ponuja pomembne priložnosti za trajnostno, inovativno rast in dostojna delovna mesta.

Prispevek EU za oceane je sestavni del njenega odziva na Agendo 2030 Združenih narodov ter zlasti cilj trajnostnega razvoja 14, ki je usmerjen v ohranjanje in trajnostno rabo naših oceanov, morij in morskih virov. Prispevek izraža prednost, ki jo EU daje zanesljivim partnerstvom, večstranskemu dialogu in mednarodnemu sodelovanju kot načinom, da se poudari nujna potreba po ukrepanju za zagotovitev ohranitve in trajnostne rabe naših oceanov.

Evropska komisija in visoka predstavnica Evropske unije sta novembra 2016 sprejeli skupno sporočilo z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: prispevek EU k odgovornemu upravljanju oceanov. Ta prispevek pomeni poglobitev mednarodne politike EU za oceane. EU je sektorski pristop nadomestila (in ga še nadomešča) s celostnim pristopom. EU je dosledno sledila splošnemu cilju, ki je zagotoviti, da so oceani varni, zavarovani, čisti, zdravi in upravljani na trajnostni način.

EU je prispevala k bolj trajnostnim oceanom, predvsem v smislu ohranjanja in upravljanja ribištva na regionalni ravni s konvencijami o regionalnih morjih in regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva (RFMO), da bi se izboljšalo upravljanje na podlagi znanosti. V zvezi s tem je v obdobju 2017–2018 zagotovila 17 milijonov EUR za izboljšanje upravljanja, znanstvene podlage in krepitev zmogljivosti ter za okrepitev skladnosti 18 RFMO in RFMO za tuna, v katerih sodeluje. Ta ukrep EU za trajnostnost se je izplačal: na koncu leta 2017 so bile po podatkih znanstvenih svetovalcev trajnostne ravni dosežene za 16 od 18 reprezentativnih staležev tuna na svetu.

V skladu s sporazumom o ribolovu v osrednjem Arktičnem oceanu je bil med EU in devetimi drugimi podpisnicami sklenjen dogovor, da bodo za začetno, 16-letno obdobje prepovedal komercialni ribolov na območju odprtega morja v osrednjem Arktičnem oceanu, ki je po velikosti približno enako Sredozemskemu morju. V tem obdobju si bodo prizadevale izboljšati razumevanje ekosistemov Arktičnega oceana in možnosti za trajnostni ribolov glede na čedalje manjšo ledeno ploščo.

Podpis Sporazuma za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu oktobra 2018 je bil pomemben mejnik. Z njim se bo zaprla pomembna vrzel v okviru za upravljanje Arktičnega oceana ter zagotovilo varstvo ranljivih morskih ekosistemov za prihodnje generacije.

EU je sodelovala s ključnimi akterji na področju oceanov, da bi vzpostavila dvostranska partnerstva. Julija 2018 je s Kitajsko sklenila prvo oceansko partnerstvo, leta 2019 pa bo predvidoma sklenila partnerstvo s Kanado.

Namen programa partnerstva pacifiških držav in Evropske unije na področju morij (PEUMP), ki se je začel izvajati leta 2017 na konferenci Our Ocean (Naš ocean) na Malti, je podpreti trajnostno upravljanje in razvoj ribištva za prehransko varnost in gospodarsko rast v 15 državah na območju Pacifika. PEUMP temelji na celovitem in celostnem pristopu, pri čemer se v vse dejavnosti vključujejo vidiki podnebnih sprememb, okolja in spola.

EU je okrepila zmogljivost partnerskih držav in organizacij za spremljanje oceanov, ohranjanje morske biotske raznovrstnosti ter odpravljanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (IUU). Pacifiškim državam je na primer zagotovila 35 milijonov EUR v okviru programa partnerstva pacifiških držav in Evropske unije na področju morij, Zahodni Afriki 15 milijonov EUR v okviru programa PESCAO, 28 milijonov EUR za območje Indijskega oceana v okviru programa ECOFISH in 87 milijonov EUR za sodelovanje s Kambodžo v okviru komponente za ribolov novega programa CAPFISH.

Dobro mednarodno upravljanje oceanov pomeni tudi, da se tistim, ki opravljajo dejavnosti na morju, zagotavlja varno okolje. EU ima v skladu s svojo globalno strategijo in posameznimi regionalnimi politikami, na primer za Afriški rog in Gvinejski zaliv, ključno vlogo pri zagotavljanju globalne pomorske varnosti. Zagotovila je vire za varstvo pred pomorskimi nevarnostmi, kot sta piratstvo in trgovina z ljudmi, za zmanjšanje števila pomorskih nesreč in preprečevanje okoljskih nesreč. Satelitske podatke programa EU Copernicus uporabljajo organi EU, kot je Evropska agencija za pomorsko varnost, uporabljajo pa se tudi pri mednarodnih operacijah iskanja in reševanja na zahtevo ZN.

Steber 2: Zmanjševanje pritiska na oceane in morja ter ustvarjanje pogojev za trajnostno „modro“ gospodarstvo

Zdravi oceani so osnovni pogoj za trajnosten gospodarski razvoj. Da bi „modro“ gospodarstvo v prihodnosti ustvarjalo večjo vrednost v „modrih“ sektorjih in podpiralo obalne skupnosti, je treba zdaj narediti vse za zagotovitev zdravih oceanov.

Oceani uravnavajo naše podnebje, vendar so tudi izjemno ranljivi za vplive podnebnih sprememb. EU spodbuja in načrtuje ukrepe za oceane v okviru izvajanja Pariškega sporazuma, kot so rešitve, ki temeljijo na naravi, in oceanska energija iz obnovljivih virov. Ti elementi so bili vključeni tudi v novo strateško vizijo za uresničitev podnebno nevtralne Evrope do leta 2050, ki jo je Komisija sprejela novembra 2018. V viziji so ohranjanje, raba in upravljanje morskih ekosistemov in virov poudarjeni kot ena od prednostnih nalog za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje.

EU je od leta 2017 dodelila posebna finančna sredstva v skupni vrednosti več kot 90 milijonov EUR za obnavljanje morskih in obalnih ekosistemov v različnih regijah po vsem svetu, vključno s Sredozemljem, Jugovzhodno Azijo in državami AKP. Poleg tega spodbuja energijo iz vetrnih elektrarn na morju ter energijo oceanov za oskrbo otokov in obalnih območij v EU in drugod po svetu s čisto energijo. EU na primer zagotavlja tehnično strokovno znanje, da bi Indiji pomagala letos objaviti razpis za prvo vetrno elektrarno na morju.

Poleg tega EU dejavno sodeluje pri spodbujanju odločnega ukrepanja na svetovni ravni za zmanjšanje emisij v ladijskem prometu v skladu s strategijo Mednarodne pomorske organizacije za prepolovitev takih emisij do leta 2050 .

EU je z Južno Korejo podpisala skupno izjavo o prizadevanjih za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, potem ko je delovna skupina EU in Republike Koreje, ustanovljena aprila 2015 po umiku rumenega kartona zaradi nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, dosegla dobre rezultate.

Kot vodilni akter v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu je EU od sprejetja uredbe o nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu leta 2008 vodila dialoge o tem vprašanju z več kot 50 državami iz vseh pomembnih ribolovnih regij. Zaradi teh dialogov je 14 držav uspešno reformiralo svoje sisteme nadzora in upravljanja v skladu z mednarodnimi obveznostmi, ki jih imajo kot države zastave, obalne države, države pristanišča in države trga. Za podporo politiki EU o nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu se je uporabila tudi njena obsežna mreža sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu. Do novembra 2018 je bilo sklenjenih deset sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s skupnim letnim proračunom v višini 135 milijonov EUR. Končana so bila pogajanja za tri dodatne sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, ki bi morali začeti veljati v bližnji prihodnosti. Poleg tega je EU sprejela nova pravila za zagotovitev trajnostnega ribolova flot EU zunaj njenih voda. V okviru različnih RFMO je še naprej podpirala boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Z njeno podporo je bil sprejet načrt za nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov v Sredozemskem in Črnem morju, predlagani pa so bili tudi strogi postopki uvrstitve na seznam za plovila IUU v Indijskem in Antarktičnem oceanu. Poleg tega Evropska agencija za nadzor ribištva s podporo Evropske agencije za pomorsko varnost izvaja pilotni projekt za pomoč pri odvračanju od nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova in okrepitev tega odvračilnega učinka po vsem svetu.

Oktobra 2016 je EU v Svetovni trgovinski organizaciji predlagala prepoved nekaterih oblik subvencij za ribištvo, ki prispevajo k presežni zmogljivosti, prelovu in nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. EU še naprej dejavno sodeluje pri prizadevanjih za dosego dogovora najpozneje do leta 2020 v skladu s konkretnim ciljem 6 v okviru cilja trajnostnega razvoja 14.

Strategija EU za plastiko v krožnem gospodarstvu zajema celovit pristop k odpravljanju uhajanja plastičnih odpadkov in mikroplastike, zlasti v morsko okolje, strategiji pa je sledil predlog o prepovedi desetih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo, ki se najpogosteje najdejo na plažah in morju, ter uvedbi novih pravil o izgubljenem in opuščenem ribolovnem orodju. Sveženj dopolnjuje predlog nove direktive o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za reševanje težave morskih odpadkov z ladij, vključno z ribiškimi plovili in plovili za rekreacijo.

EU sodeluje pri oblikovanju mednarodnega odziva na vse večjo težavo morskih odpadkov. Njena prizadevanja temeljijo na Strategiji EU za plastiko v krožnem gospodarstvu. EU dejavno podpira nadaljnje ukrepe v zvezi z resolucijo o morskih odpadkih in mikroplastiki, ki je bila sprejeta na tretjem zasedanju Skupščine ZN za okolje decembra 2017. Leta 2018 je EU podprla kanadsko predsedstvo skupine G7 pri njegovi osredotočenosti na morske odpadke in onesnaževanje s plastiko. Poleg tega zagotavlja ciljno usmerjeno podporo za izboljšanje ravnanja z odpadki v Tihem oceanu in Jugovzhodni Aziji, ki se srečuje z ogromnimi izzivi pri spopadanju z onesnaževanjem s plastiko.

Čezatlantska mreža zaščitenih morskih območij združuje upravljavce zaščitenih morskih območij ob atlantskem obroču iz Severne in Južne Amerike, Afrike in Evrope. Projekt tesnega medinstitucionalnega sodelovanja jim je omogočil, da se povezujejo in si izmenjujejo dobre prakse upravljanja. Zdaj si prizadevajo, da bi nadaljevali sodelovanje na podlagi skupne strategije.

EU je že določila več kot 10 % svojih morskih in obalnih območij za zaščitena morska območja, in to dve leti pred rokom za mednarodni cilj Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki je bil določen za leto 2020, ter poleg tega zagotavlja njihovo učinkovito upravljanje. Zdaj s spodbujanjem novih zaščitenih morskih območij, s katerimi se ustrezno upravlja, po vsem svetu pomaga drugim, da bi dosegli ta cilj. Več kot 23 milijonov EUR je bilo vloženih v pripravo smernic, izvajanje znanstvenih raziskav in študij ter načrtovanje projektov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja za spodbujanje vzajemnega učenja in sodelovanja.

·Steber 3: Krepitev mednarodnega raziskovanja in podatkov o oceanih