ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki naj se v imenu Unije zastopa v Mednarodnem svetu za žito v zvezi s predvideno spremembo poslovnika na podlagi Konvencije o trgovanju z žitom, 1995 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), glede pogodbenih pogojev zunanjega revizorja.

2.Ozadje predloga

2.1.Konvencija o trgovanju z žitom, 1995

Cilj Konvencije je pospešiti mednarodno sodelovanje glede vseh vidikov trgovanja z žitom, spodbuditi širitev mednarodnega trgovanja z žitom ter zagotoviti čim bolj prost pretok tega trgovanja. Poleg tega je cilj Konvencije čim bolj prispevati k stabilnosti mednarodnih trgov žita, kar je v interesu vseh članic, povečati svetovno prehransko varnost ter ustvariti forum za izmenjavo informacij in razpravo o vprašanjih, s katerimi se članice srečujejo pri trgovanju z žitom.

Konvencija je začela veljati 1. julija 1995. Unija je pogodbenica Konvencije. Konvencijo je sklenila Evropska unija s Sklepom Sveta 96/88/ES.

Konvencija je bila sklenjena za obdobje treh let, tj. do 30. junija 1998, od takrat pa jo Mednarodni svet za žito redno podaljšuje. Vsakokrat se Konvencija v skladu s členom 33 Konvencije podaljša za največ dve leti. Nazadnje je bila podaljšana s sklepom Mednarodnega sveta za žito 7. junija 2021 in je veljavna do 30. junija 2023.

2.2.Mednarodni svet za žito

Mednarodni svet za žito je medvladna organizacija, ki si prizadeva doseči cilje iz člena 1 Konvencije. Cilji Mednarodnega sveta za žito so zlasti:

·pospeševanje mednarodnega sodelovanja v vseh vidikih trgovanja z žitom;

·spodbujanje širjenja, odprtosti in pravičnosti mednarodnega trgovanja v sektorju žita;

·prispevanje k stabilnosti mednarodnega trga za žito, krepitev svetovne prehranske varnosti in prispevanje k razvoju držav, katerih gospodarstvo je odvisno od komercialne prodaje žita.

Ti cilji se poskušajo doseči z izboljšanjem preglednosti trgov z izmenjavo informacij ter analizami in posvetovanji o razvoju trgov in politike.

V Mednarodnem svetu za žito je trenutno 30 članic, med katerimi je veliko največjih proizvajalk in uvoznic žita na svetovni ravni. Poleg Unije so članice Mednarodnega sveta za žito med drugimi tudi Argentina, Avstralija, Kanada, Egipt, Indija, Japonska, Rusija, Ukrajina, Združeno kraljestvo in ZDA. Kitajska in Brazilija nista članici.

30 članic Mednarodnega sveta za žito ima skupno 2 000 glasov.

Za proračunske postopke (glej člen 11 Konvencije), tj. določitev letnih finančnih prispevkov članic, ima Unija v letu 2021/2022 369 glasov.

Za sprejemanje odločitev, tj. z glasovanjem (glej člen 12 Konvencije), je 11 članicam izvoznicam dodeljenih 1 000 glasov (vključno z Unijo z 245 glasovi), 19 članicam uvoznicam pa 1 000 glasov. Poudariti je treba, da Mednarodni svet za žito načeloma deluje na podlagi soglasja, zato se glasuje zelo redko.

Unijo na zasedanjih Mednarodnega sveta za žito zastopa Evropska komisija. Države članice se lahko udeležijo zasedanj Mednarodnega sveta za žito, zlasti sej Sveta Mednarodnega sveta za žito.
OSNUTEK

SKLEP št. [.../2022] PODODBORA ZA CARINO EVROPSKA UNIJA-MOLDAVIJA V ZVEZI Z MEDSEBOJNIM PRIZNAVANJEM PROGRAMA POOBLAŠČENIH GOSPODARSKIH SUBJEKTOV MOLDAVIJE IN PROGRAMA POOBLAŠČENIH GOSPODARSKIH SUBJEKTOV EVROPSKE UNIJE

PODODBOR ZA CARINO JE –

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je bil sprejet 27. junija 2014 v Bruslju, in zlasti poglavja Sporazuma o olajševanju carinskih postopkov in trgovine, katerega cilj je okrepitev sodelovanja na carinskem področju, da bi se zagotovilo izvajanje ciljev tega poglavja in nadaljnje olajševanje trgovine, hkrati pa zagotovil učinkovit nadzor, varnost in preprečevanje goljufij.

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Člen 197(j) Sporazuma določa zavezo pogodbenic, da vzpostavita, kadar je to ustrezno in primerno, vzajemno priznavanje programov trgovinskega partnerstva in carinskega nadzora, vključno z enakovrednimi ukrepi za olajševanje trgovine.

(2)Varnost in varstvo ter olajševanje dobavne verige v mednarodni trgovini je mogoče znatno okrepiti z medsebojnim priznavanjem zadevnih programov trgovinskega partnerstva, in sicer nacionalnega programa pooblaščenih gospodarskih subjektov (v nadaljnjem besedilu: program AEO) v Moldaviji in programa AEO v EU.

(3)Programa AEO temeljita na mednarodno priznanih varnostnih standardih, ki jih zagovarja okvir standardov za zaščito in olajševanje svetovne trgovine SAFE (v nadaljnjem besedilu: okvir SAFE), ki ga je junija 2005 sprejela Svetovna carinska organizacija.

(4)Pogodbenici lahko z medsebojnim priznavanjem olajšata poslovanje gospodarskih subjektov, ki so vlagali v varnost dobavne verige in so bili pooblaščeni v sklopu zadevnih programov.

(5)Obiski na kraju samem in skupna ocena programov AEO v EU in v Moldaviji so pokazali, da so kvalifikacijski standardi za namene varnosti in varstva združljivi in vodijo do enakovrednih rezultatov.

(6)Člen 200(1) Sporazuma ustanavlja Pododbor za carino. Ta lahko v skladu s členom 200(3)(b) Sporazuma sprejme sklepe o vzajemnem priznavanju carinskega nadzora in programov trgovinskega partnerstva ter sporazumno dogovorjenih ugodnostih –

SKLENIL:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu:

„carinski organ“ pomeni carinski organ države članice EU in carinski organ Moldavije, v nadaljnjem besedilu skupaj „carinski organi“ in posamično „carinski organ“;
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlog zadeva osnutek sklepa Sveta o tretjem obroku finančnih prispevkov, ki ga članice Evropskega razvojnega sklada (ERS) plačajo v 11. ERS v letu 2021.

11. ERS in drugi še vedno odprti ERS (to sta 9. in 10. ERS) se upravljajo v skladu z naslednjimi pravili:

(a)sedanjim Sporazumom o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (Sporazum o partnerstvu AKP-EU), kakor je bil nazadnje spremenjen;

(b)Sklepom št. 2/2020 Odbora veleposlanikov AKP-EU z dne 4. decembra 2020 o spremembi Sklepa št. 3/2019 Odbora veleposlanikov AKP-EU o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, da se dodatno podaljša uporaba določb Sporazuma o partnerstvu AKP-EU do 30. novembra 2021 ali do začetka veljavnosti novega sporazuma AKP-EU (v nadaljnjem besedilu: novi sporazum) ali do začetka začasne uporabe novega sporazuma med Unijo in državami AKP, kar nastopi prej;

(c)Sklepom Sveta (EU) 2020/2233 o prevzemu obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada;

(d)Notranjim sporazumom med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum za 11. ERS);

(e)Uredbo Sveta (EU) 2018/1877 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS).

Dokumenti iz točk (a) do (e) vsebujejo večletne obveznosti članic ERS za finančno podporo zakladnici ERS. Finančna uredba za 11. ERS določa redne prispevke članic ERS v zakladnico ERS glede na vnaprej določene finančne obveznosti. Redni prispevki se vpokličejo s tehničnimi sklepi Sveta, ki odražajo izvrševanje prej določenih finančnih obveznosti.

Nekateri naslovi obrazložitvenega memoranduma zato niso relevantni za redne zahtevke za prispevke, kot je ta.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

V skladu s členom 19(5) finančne uredbe za 11. ERS mora Svet o tem predlogu odločiti najpozneje v 21 koledarskih dneh po predložitvi predloga s strani Evropske komisije, ki deluje v imenu Evropske unije.

2021/0307 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o finančnih prispevkih članic Evropskega razvojnega sklada za financiranje tega sklada, kar zadeva tretji obrok za leto 2021
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede predvidenega sprejetja Sklepa Skupnega odbora o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum EGP

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) državljanom in gospodarskim subjektom v EGP zagotavlja enake pravice in obveznosti na notranjem trgu. Zagotavlja vključitev zakonodaje EU, ki zajema štiri svoboščine, v vseh 30 državah EGP, ki ga sestavljajo države članice EU, Norveška, Islandija in Lihtenštajn. Poleg tega Sporazum EGP zajema sodelovanje na drugih pomembnih področjih, kot so raziskave in razvoj, izobraževanje, socialna politika, okolje, varstvo potrošnikov, turizem in kultura, ki se skupaj imenujejo spremljevalne in horizontalne politike. Sporazum je začel veljati 1. januarja 1994. Evropska unija je skupaj s svojimi državami članicami pogodbenica Sporazuma.

2.2.Skupni odbor EGP

Za upravljanje Sporazuma EGP je odgovoren Skupni odbor EGP. To je forum za izmenjavo mnenj, povezanih z delovanjem Sporazuma EGP. Odločitve sprejema soglasno. V skladu z Lizbonsko pogodbo je za usklajevanje zadev EGP na strani EU odgovorna Evropska služba za zunanje delovanje.

2.3.Predvideni akt Skupnega odbora EGP

Pričakuje se, da bo Skupni odbor EGP sprejel Sklep Skupnega odbora EGP (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt) o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

Predvideni akt je namenjen razširitvi sodelovanja pogodbenic Sporazuma EGP, da se vključi sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, v programu Erasmus+. Uredba (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 se zato vključi v Sporazum EGP.

V skladu s proračunsko politiko EU je sodelovanje v dejavnostih EU mogoče šele po plačilu ustreznega finančnega prispevka. Vendar se plačilo lahko izvede, ko bo ta osnutek sklepa Sveta sprejet in ko bo zahtevek EU za plačilo sredstev, ki ga pripravi Evropska komisija, poslan državam Efte, ki so del EGP.

Zato se za premostitev obdobja med 1. januarjem 2021 in prejemom zadevnega plačila osnutek sklepa Skupnega odbora uporablja tudi retroaktivno od 1. januarja 2021. Retroaktivnost ne vpliva na pravice in obveznosti zadevnih oseb ter upošteva načelo legitimnega pričakovanja.

Predvideni akt bo postal zavezujoč za pogodbenice v skladu s členoma 103 in 104 Sporazuma EGP.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Komisija predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP Svetu v sprejetje kot stališče Unije. Komisija upa, da bo lahko osnutek v najkrajšem možnem času predstavila v Skupnem odboru EGP.

Vsebina in narava osnutka priloženega sklepa Skupnega odbora EGP presegata zgolj tehnične prilagoditve v smislu člena 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94. Stališče Unije zato določi Svet.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki naj se v imenu Unije zastopa v Mednarodnem svetu za sladkor v zvezi s predvidenim sprejetjem odločitve o podaljšanju Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 do 31. decembra 2023

2.Ozadje predloga

2.1.Mednarodni sporazum o sladkorju iz leta 1992

Cilj Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je zagotoviti okrepljeno mednarodno sodelovanje v zvezi s sladkorjem na svetovnih trgih in povezanimi vprašanji, oblikovati forum za medvladna posvetovanja o sladkorju in načinih za izboljšanje svetovnega gospodarstva na tem trgu, poenostaviti trgovanje s sladkorjem in drugimi sladili z zbiranjem in širjenjem informacij o dogajanju na tem področju ter spodbujati vse večje povpraševanje po sladkorju, zlasti za netradicionalne rabe.

Sporazum je začel veljati 1. januarja 1993.

Unija je pogodbenica Sporazuma.

2.2.Mednarodni svet za sladkor

Mednarodni svet za sladkor je pristojno telo za opravljanje vseh nalog za izvajanje določb Sporazuma. Sprejema pravila in predpise, vključno s poslovnikom Sveta in njegovih odborov, ter finančne in kadrovske predpise Mednarodne organizacije za sladkor. Svet vodi vse potrebne evidence ter objavi letno poročilo in po potrebi tudi druge informacije.

Članice Sporazuma imajo skupaj 2 000 glasov. Vsaka članica Sporazuma ima določeno število glasov, ki se spreminja vsako leto po vnaprej določenih merilih v Sporazumu. Svet načeloma odloča s soglasjem, razen če Sporazum ne določa drugače. Če ni soglasja, se sklepi sprejmejo z navadno večino glasov, razen kadar Sporazum predvideva posebno glasovanje.

2.3.Predvideni akt Mednarodnega sveta za sladkor

Sporazum je bil sklenjen s Sklepom Sveta 92/580/EGS in je začel veljati 1. januarja 1993. Sklenjen je bil za obdobje treh let do 31. decembra 1995 in se je od takrat redno podaljševal za nadaljnja obdobja dveh let, kot je določeno v členu 45 Sporazuma. Sporazum je bil nazadnje podaljšan julija 2019 in je veljaven do 31. decembra 2021.

Mednarodni svet za sladkor naj bi na 59. zasedanju 26. novembra 2021 odločil o podaljšanju Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 za nadaljnji dve leti (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt).

Namen predvidenega akta je omogočiti Mednarodni organizaciji za sladkor, da nadaljuje s svojim delom.

Podaljšanje Sporazuma bo zajemalo obdobje od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2023.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Mednarodni sporazum o sladkorju iz leta 1992 je Unija sklenila s Sklepom 92/580/EGS in je začel veljati 1. januarja 1993 za obdobje treh let do 31. decembra 1995. Od takrat se je redno podaljševal za nadaljnja obdobja dveh let. Sporazum je bil nazadnje podaljšan s sklepom Mednarodnega sveta za sladkor na njegovem 55. zasedanju 19. julija 2019 in je veljaven do 31. decembra 2021.

Unija je bila vedno dejavna članica Mednarodne organizacije za sladkor in ponovno podaljšanje Sporazuma za največ dve leti je v njenem interesu. Unija je pomembna proizvajalka sladkorja in vodilna partnerica v trgovini s sladkorjem za veliko članic Mednarodne organizacije za sladkor.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PRIPOROČILA

Komisija s tem priporočilom Svetu priporoča, naj odobri začetek pogajanj o sporazumu med Unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani glede britanskega čezmorskega ozemlja Gibraltar, imenuje Komisijo za pogajalca Unije ter pogajalcu da smernice [in določi posebni odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja].

2.OZADJE

Združeno kraljestvo je 1. februarja 2020 izstopilo iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom).

Ureditev izstopa je določena v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu), ki zajema tudi Protokol o posebni ureditvi glede britanskega čezmorskega ozemlja Gibraltar (v nadaljnjem besedilu: Gibraltar). Sporazum o izstopu je začel veljati 1. februarja 2020 in je določil prehodno obdobje, v katerem se je v skladu z navedenim sporazumom za Združeno kraljestvo in v njem uporabljalo pravo Unije. To obdobje se je končalo 31. decembra 2020. Sporazum in Protokol sta se uporabljala za Gibraltar v skladu s členom 3(1), točka (a), sporazuma o izstopu. Izvajanje Protokola o Gibraltarju je nadzoroval specializirani odbor za Protokol o Gibraltarju, v katerem je imela Španija dejavno vlogo. Z izjemo člena 1 se Protokol po koncu prehodnega obdobja v Gibraltarju ne uporablja več.

Med tem prehodnim obdobjem so Evropska unija, Euratom in Združeno kraljestvo sklenili Sporazum o trgovini in sodelovanju, ki ga je Unija sklenila na podlagi Sklepa Sveta (EU) 2021/689 in se je začasno uporabljal od 1 januarja 2021. Veljati je začel 1. maja 2021. Navedeni sporazum se v Gibraltarju ne uporablja niti nima tam nobenega učinka, saj je Gibraltar izključen iz njegovega ozemeljskega področja uporabe.

Poleg tega sta Euratom in Združeno kraljestvo sklenila Sporazum o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije, ki se je začasno uporabljal od 1. januarja 2021 in je začel veljati 1. maja 2021. Ta sporazum se za Gibraltar ne uporablja.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EGP v zvezi s predvidenim sprejetjem sklepa Skupnega odbora glede spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum EGP

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) državljanom in gospodarskim subjektom v EGP zagotavlja enake pravice in obveznosti na notranjem trgu. Določa vključitev zakonodaje EU, ki zajema štiri svoboščine, v 30 držav EGP, ki ga sestavljajo države članice EU, Norveška, Islandija in Lihtenštajn. Poleg tega Sporazum EGP zajema sodelovanje na drugih pomembnih področjih, kot so raziskave in razvoj, izobraževanje, socialna politika, okolje, varstvo potrošnikov, turizem in kultura, ki se skupaj imenujejo spremljevalne in horizontalne politike. Sporazum je začel veljati 1. januarja 1994. Evropska unija je skupaj s svojimi državami članicami pogodbenica Sporazuma.

2.2.Skupni odbor EGP

Za upravljanje Sporazuma EGP je odgovoren Skupni odbor EGP. To je forum za izmenjavo mnenj, povezanih z delovanjem Sporazuma EGP. Odločitve sprejema soglasno. V skladu z Lizbonsko pogodbo je za usklajevanje zadev EGP na strani EU odgovorna Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD).

2.3.Predvideni akt Skupnega odbora EGP

Skupni odbor EGP naj bi sprejel sklep Skupnega odbora EGP (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt) glede spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

Namen predvidenega akta je, da se državam Efte, ki so del EGP, omogoči nadaljnje sodelovanje v pripravljalnem ukrepu Unije o raziskavah na področju obrambe (v nadaljnjem besedilu: pripravljalni ukrep) v proračunskem letu 2021.

Pripravljalni ukrep je potekal v obdobju 2017–2019, odobritve za prevzem obveznosti pa so se lahko v proračun Unije vključile le v tem obdobju. Vendar je treba pravne obveznosti iz prejšnjih let v okviru pripravljalnega ukrepa še poravnati. Zato bi morale države Efte, ki so del EGP, še naprej sodelovati.

Lihtenštajn in Islandija nista izrazila zanimanja za sodelovanje pri tem pripravljalnem ukrepu, zato se osnutek sklepa Skupnega odbora EGP nanaša le na Norveško.

Predvideni akt bo postal zavezujoč za pogodbenice v skladu s členoma 103 in 104 Sporazuma EGP.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) v sodelovanju s službami Komisije predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP Svetu v sprejetje kot stališče Unije. ESZD upa, da bo lahko v najkrajšem možnem času osnutek predstavila v Skupnem odboru EGP.

Vsebina in narava osnutka priloženega sklepa Skupnega odbora EGP presegata zgolj tehnične prilagoditve v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94. Stališče Unije zato določi Svet.

Člen 78 Sporazuma EGP določa, da pogodbenice okrepijo in razširijo sodelovanje v okviru dejavnosti EU na področju raziskav in tehnološkega razvoja.
Ni relevantno.

•Obrazložitveni dokumenti (za direktive)

Ni relevantno.

•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

Člen 1 spreminja Uredbo (EU) 2019/216 Evropskega parlamenta in Sveta z namenom preprečitve porazdelitve tarifne kvote z zaporedno številko 094455. Člen 2 določa začetek veljavnosti Uredbe, in sicer sedem dni po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2021/0146 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (EU) 2019/216 Evropskega parlamenta in Sveta glede tarifne kvote Unije za visokokakovostno goveje meso iz Paragvaja



EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Po izstopu Združenega kraljestva iz Unije sta Unija in Združeno kraljestvo uradno obvestila druge članice Svetovne trgovinske organizacije (STO), da bo njuna trenutna raven dostopa do trga ohranjena, vendar porazdeljena med Unijo in Združeno kraljestvo. Metodologija za to porazdelitev in nove količine za EU27 so določene v Uredbi (EU) 2019/216 Evropskega parlamenta in Sveta.

(2)Stopnje tarifnih kvot Unije, ki niso del seznama koncesij in obveznosti Unije, se ne bi smelo porazdeliti.

(3)Uredba Sveta (ES) št. 1149/2002 odpira uvozno tarifno kvoto 1 000 ton visokokakovostnega svežega, ohlajenega ali zamrznjenega govejega mesa. Čeprav ta tarifna kvota ni bila vključena na seznam Unije v okviru STO, je bila z Uredbo (EU) 2019/216 nepravilno porazdeljena, zaradi česar se je njen obseg zmanjšal z začetkom uporabe 1. januarja 2021. Zato bi bilo treba obnoviti prvotno količino navedene tarifne kvote.

(4)Uredbo (EU) 2019/216 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti –