Čezmejna narava terorizma zahteva tesno mednarodno sodelovanje. S skupnim razumevanjem kaznivih dejanj, povezanih s tujimi terorističnimi borci, ter kaznivih dejanj pripravljalne narave, ki lahko vodijo do izvršitve terorističnih dejanj, se še dodatno povečuje učinkovitost instrumentov kazenskega pravosodja ter krepi sodelovanje na ravni Unije in mednarodni ravni. Dejstvo, da pravni predpisi na tem področju, vključno s tistimi, ki se uporabljajo v EU, pogosto izhajajo iz mednarodnih instrumentov, kot je na primer Dodatni protokol, nadalje poudarja potrebo, da bi morala Evropska unija enotno nastopiti na mednarodni ravni.

Teroristični napadi, ki so se v zadnjih letih zgodili v Evropski uniji in drugod po svetu, pomenijo nesprejemljivo kršitev načel, ki so temelj naše demokratične družbe. Nasproti takšnim trajnim grožnjam je Evropska unija bolj kot kdaj koli prej dolžna ukrepati skupaj, da bi se spodbujala in ohranila načela, ki so razlog za njen obstoj.

Terorizem ima globalen značaj in pomeni vse večjo grožnjo za spoštovanje temeljnih pravic, demokracije in pravne države v Evropi in po vsem svetu. Teroristični napadi ne delajo razlik. Žrtve terorizma lahko prihajajo od vsepovsod.

V zadnjih letih se teroristične grožnje zaostrujejo in hitro spreminjajo. Posamezniki, ki jih imenujemo „tuji teroristični borci“, potujejo v tujino za namen terorizma. Tuji teroristični borci, ki se vrnejo, pomenijo povečano varnostno grožnjo za vse države članice. Tuji teroristični borci so bili povezani z nedavnimi napadi in zarotami v več državah članicah. Poleg tega se Unija in njene države članice soočajo z vse več grožnjami posameznikov, ki se zgledujejo po terorističnih skupinah v tujini. Ukrepanje v boju proti terorizmu je treba okrepiti ne le na nacionalni ravni, temveč tudi na ravni celotne Evrope in zunaj nje.

Členi 4 do 6 so namenjeni prenosu operativnih odstavkov 6a) do c) RVSZN št. 2178(2014). Pri tem inkriminacijo razširjajo na druga dejanja pripravljalne narave poleg tistih, ki so že zajeta v Konvenciji št. 196 (tj. javno spodbujanje, usposabljanje in novačenje za terorizem).

Člen 3 predvideva inkriminacijo dejanj pripravljalne narave, tj. prejemanje usposabljanja za terorizem, s čimer dopolnjuje obstoječe kaznivo dejanje zagotavljanja usposabljanja, kot je določeno v členu 7 Konvencije št. 196. Hkrati določba v členu 3 povečuje pravno varnost in učinkovitost členov 4 do 6 Dodatnega protokola, saj vsebuje opredelitev prejemanja usposabljanja za terorizem, ki je v navedenih členih omenjeno kot eden od namenov potovanja.

Dodatni protokol na ta poziv odgovarja s krepitvijo skupnega razumevanja kaznivih dejanj, povezanih s tujimi terorističnimi borci, in odziva nanje, ki sta referenčno merilo za izmenjavo informacij ter omogočata lažje čezmejne preiskave in pregon dejanj pripravljalne narave, ki lahko vodijo do izvršitve terorističnih kaznivih dejanj.

Cilj Dodatnega protokola je dopolnitev Konvencije št. 196 s številnimi določbami, ki so namenjene izvajanju kazenskopravnih vidikov Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 2178(2014) (v nadaljnjem besedilu: RVSZN št. 2178(2014)) o nevarnostih, ki jih za mednarodni mir in varnost predstavljajo teroristična dejanja. V resoluciji je Varnostni svet pozval države članice Združenih narodov, naj sprejmejo vrsto ukrepov, namenjenih preprečevanju in omejevanju tokov tujih terorističnih borcev na konfliktna območja.

V skladu s Protokolom (št. 22) k Pogodbi o Evropski uniji bo Dodatni protokol, ki ga bo Evropska unija podpisala in nato sklenila, zavezujoč in se bo uporabljal za vse države članice EU razen Danske. V skladu s Protokolom (št. 21) k Pogodbi o Evropski uniji bo Dodatni protokol, ki ga bo Evropska unija podpisala in nato sklenila, za Združeno kraljestvo zavezujoč in se bo v njem uporabljal, če ta država članica poda uradno obvestilo Svetu, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega akta. Okvirni sklep 2002/475/PNZ je za Irsko zavezujoč, zato sodeluje pri sprejetju tega sklepa.

V skladu s členom 7 Dodatnega protokola pogodbenice določijo kontaktno točko za stalno izmenjavo informacij o tujih terorističnih borcih. Predlaga se, da se za kontaktno točko imenuje Europol, in sicer v skladu s pogoji iz Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi z odnosi s partnerji ter prenosom in izmenjavo osebnih podatkov.

Direktiva o boju proti terorizmu, katere glavni namen je določitev minimalnih pravil v zvezi z opredelitvijo terorizma in z njim povezanih kaznivih dejanj ter sankcij, je tudi bila sprejeta na podlagi člena 83(1) PDEU. Vsebuje tudi določbe za izboljšanje izmenjave informacij ter podpore žrtvam terorizma in njihove zaščite.

Glavni namen Dodatnega protokola je uvedba kaznivih dejanj, povezanih s terorizmom, kar je področje, za katerega je Unija pristojna na podlagi člena 83(1) PDEU. Materialna pravna podlaga za podpis Dodatnega protokola je zato člen 83(1) PDEU. Člen 7 o okrepljeni izmenjavi informacij na podlagi določitve kontaktnih točk omogoča lažje odkrivanje in preiskovanje tistih, ki potujejo ali poskušajo potovati, in tako tudi lažjo praktično uporabo člena 4 Dodatnega protokola. Zato je pomožne narave.

Izbira pravne podlage pravnega akta EU mora temeljiti na objektivnih dejavnikih, ki jih je mogoče sodno preveriti, pri čemer mednje spadata cilj in vsebina akta. Če se pri preizkusu akta Evropske unije izkaže, da ima ta dva cilja ali dva sestavna dela, pri čemer je eden od njiju glavni ali prevladujoč, drugi pa stranski, mora akt temeljiti na samo eni pravni podlagi, in sicer tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj oziroma sestavni del.

Drugi pomembni instrumenti Unije v zvezi s tem so zlasti Okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije in Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (sklep k Prümski pogodbi). Ti akti na eni strani urejajo izmenjavo informacij za namen kazenskih preiskav v zadevah, povezanih s terorizmom, na drugi strani pa ustanovitev kontaktnih točk za izmenjavo informacij. Zlasti Europol podpira policijsko sodelovanje med državami članicami ter med njimi in tretjimi državami, da se omogoči ustrezen odziv na pojav tujih terorističnih borcev.

Unija je že sprejela ukrepe na področju, zajetem z Dodatnim protokolom, vključno z določbami kazenskega materialnega prava in določbo o okrepljeni izmenjavi informacij. Pravni okvir EU, ki ureja kazniva dejanja, povezana s terorizmom, je določen z Direktivo (EU) 2017/541 o boju proti terorizmu, ki nadomešča Okvirni sklep Sveta 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu, kar zadeva države članice, za katere je Direktiva zavezujoča. Uvodna izjava 5 Direktive se izrecno sklicuje na RVSZN št. 2178(2014) in Dodatni protokol. Direktiva določa kazenski pravni okvir za vsa kazniva dejanja, opredeljena z Dodatnim protokolom, in zagotavlja dopolnilne določbe o sankcijah, pristojnosti in odgovornosti pravnih oseb.

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Dodatnega protokola, ki dopolnjuje Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (CETS št. 217), v imenu Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 83(1) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1914 z dne 18. septembra 2015 je bil Dodatni protokol h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (CETS št. 196) (v nadaljnjem besedilu: Dodatni protokol) podpisan 22. oktobra 2015, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

(2)Člen 10 Dodatnega protokola določa, da je Dodatni protokol na voljo za odobritev Evropski uniji.

(3)Unija je že sprejela ukrepe na različnih področjih, ki jih pokriva Dodatni protokol.

(4)Dodatni protokol od pogodbenic zahteva, da imenujejo kontaktno točko za izmenjavo informacij o osebah, ki potujejo za namene terorizma.

(5)Okvirni sklep Sveta 2002/475/PNZ je za Irsko zavezujoč, zato sodeluje pri sprejetju tega sklepa.

(6)[V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je Združeno kraljestvo podalo uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa.]

ALI

[V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.]

(7)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

(8)Zato bi bilo treba Dodatni protokol odobriti v imenu Evropske unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dodatni protokol h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (CETS št. 196) se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Dodatnega protokola je priloženo temu sklepu.