SL Uradni list Evropske unije C 458/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o naložbah s socialnim učinkom

(mnenje na lastno pobudo)

(2014/C 458/03)

Glavna poročevalka: Ariane RODERT

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 5. junija 2014 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi:

Naložbe s socialnim učinkom

(mnenje na lastno pobudo).

Predsedstvo Odbora je 3. junija 2014 strokovno skupino za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo zadolžilo za pripravo dela na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 501. plenarnem zasedanju 10. in 11. septembra 2014 (seja z dne 11. septembra) za glavno poročevalko imenoval go. Rodert ter mnenje sprejel s 176 glasovi za, 37 glasovi proti in 19 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 EESO izraža zadovoljstvo zaradi zanimanja za naložbe s socialnim učinkom, vendar poudarja, da je treba to temo obravnavati v povezavi s svežnjem o socialnih naložbah (Social Investment Package, SIP) in pobudo za socialno podjetništvo (Social Business Initiative, SBI).

1.2 Po mnenju EESO gre pri naložbah s socialnim učinkom za združevanje različnih medsektorskih virov, da se doseže socialni učinek. Meni tudi, da so tovrstne naložbe ena od komponent socialno usmerjenega finančnega ekosistema.

1.3 Namen naložb s socialnim učinkom ne sme biti, da se odpravi javna odgovornost za financiranje osnovnih dejavnosti na socialnem področju, temveč morajo biti te naložbe dopolnitev ostalih virov financiranja. EESO podpira razpravo v Komisiji o tem, da se pri javnofinančnih pravilih EMU v smislu „zlatega pravila“ za financiranje tudi socialne naložbe izvzamejo iz izračuna državnega neto primanjkljaja.

1.4 Glede na to, da je dostop do finančnih sredstev splošen problem za vsa MSP, bi bilo treba razviti usmerjene finančne ekosisteme, prilagojene različnim modelom podjetij. Vendar EESO poudarja, da cilj naložb s socialnim učinkom ni družbena odgovornost podjetij, temveč gre za naložbe v socialna podjetja v skladu z opredelitvijo iz pobude za socialno podjetništvo.

1.5 EESO poziva zainteresirane strani, naj se pri merjenju socialnega učinka kot elementa donosnosti naložb oprejo na delo, ki sta ga na tem področju že opravila Komisija in EESO, ter na načela, ki sta jih opredelila, in naj ne razvijajo novih metod.

1.6 Po mnenju EESO so hibridne kapitalske rešitve, kot je mešani „potrpežljivi kapital“, pogosto z zajamčenim elementom, najboljši modeli za naložbe s socialnim učinkom. Komisija bi morala preučiti obsežni finančni ekosistem inovativnih instrumentov, ki zdaj nastajajo, ter preveriti, ali pozitivno vplivajo na zagotavljanje kapitala za podjetja socialnega gospodarstva in inovacije v socialni politiki.

1.7 Pri razvoju novih naložbenih instrumentov je treba upoštevati posebnosti socialnih podjetij, da se zagotovi dostop do visokokakovostnih storitev in njihova kontinuiteta.

1.8 Socialno gospodarstvo in socialna podjetja so v mnogih državah članicah premalo razvita, zato je razvoj trga za socialne naložbe manj pomemben od polnega izvajanja pobude za socialno podjetništvo na nacionalni ravni, ki vključuje enako pomembne ukrepe, kot so krepitev zmogljivosti, priznavanje in prepoznavnost.

1.9 Podjetja socialnega gospodarstva so tesno povezana s civilno družbo. Priznavanje in ohranjanje njenega dela ter posebnih modelov v socialnem gospodarstvu sta ključnega pomena za zagotovitev zelo potrebnih inovativnih partnerstev med sektorji, ki temeljijo na zaupanju.

2. Uvod

2.1 Evropa veliko prepočasi okreva po krizi, kakršne še ni bilo, in se sooča z velikimi družbenimi izzivi, ki zahtevajo socialne inovacije, strukturne spremembe ter stabilne in trajnostne socialne sisteme. Zato je potrebna mobilizacija vseh zainteresiranih strani in virov v družbi, da se poiščejo nove trajnostne rešitve za podporo in izboljšanje socialnih razmer v Evropi.

2.2 Komisija v svežnju o socialnih naložbah (1) tako opozarja na pomen dobro pripravljenih socialnih sistemov, ki podpirajo socialna podjetja in socialne podjetnike (2) kot pionirje, ki prinašajo spremembe in inovacije za dopolnitev prizadevanj javnega sektorja.

2.3 Komisija v pobudi za socialno podjetništvo (3) daje prednost ustvarjanju ugodnega okolja za rast in razvoj socialnih podjetij ter socialnega gospodarstva v Evropi. EESO je v preteklih letih posredoval specifično strokovno znanje s tega področja (4). Oba politična okvira EU jasno navajata, da podjetja socialnega gospodarstva, tako kot na splošno MSP, potrebujejo boljši dostop do njim prilagojenega financiranja.

2.4 Tudi vlagatelji se vse bolj zanimajo za to, da bi finančni donos naložb združili s socialnimi ali okoljskimi koristmi (5). Junija 2013 je bila na forumu skupine držav G-8, namenjenemu naložbam s socialnim učinkom, ustanovljena delovna skupina za naložbe s socialnim učinkom (6), katere naloga je spodbuditi razvoj trga s tovrstnimi naložbami. Skupina trenutno pripravlja poročilo s priporočili, ki bo predvidoma objavljeno septembra 2014.

2.5 To mnenje analizira perspektive, ki jih ponujajo podjetja socialnega gospodarstva in naložbe s socialnim učinkom, saj so primerni za izpolnjevanje socialnih potreb in dopolnjujejo javna prizadevanja za krepitev socialne politike. Mnenje je prispevek k delu delovne skupine za naložbe s socialnim učinkom, upoštevalo pa naj bi se tudi v širši razpravi o dostopu podjetij socialnega gospodarstva do financiranja.

3. Naložbe s socialnim učinkom

3.1 EESO pozdravlja zanimanje za naložbe s socialnim učinkom, vendar poudarja, da je treba to temo obravnavati v okviru svežnja o socialnih naložbah in pobude za socialno podjetništvo ter se osredotočiti na podporo socialnih inovacij za izpolnjevanje socialnih potreb in ne na ustvarjanje dobička. EESO priporoča, naj se najprej opredelijo socialne potrebe, nato najboljše rešitve in kot tretji korak najboljši način za financiranje ukrepov.

3.2 Po mnenju EESO gre pri naložbah s socialnim učinkom za združevanje različnih medsektorskih virov, tj. virov javnega, zasebnega in socialnega gospodarstva, cilj pa je doseči socialni učinek. S tega vidika so naložbe s socialnim učinkom sestavni del socialnega finančnega ekosistema.

3.3 Ker pa gre za področje, ki šele nastaja, Odbor poziva različne zainteresirane strani, naj ga ne opredelijo prehitro ali preozko. Namesto tega je treba poiskati skupne značilnosti in spremljati razvoj tega področja v državah članicah. Zelo pomembno je, da se z zasebnimi socialnimi naložbami ne poskuša odpraviti javne odgovornosti za financiranje osnovnih dejavnosti na socialnem področju na podlagi socialnega prava in zakonitih pravic.

3.4 Zanimanje za naložbe s socialnim učinkom je sicer že realnost, vendar je še vedno novost, ki se razvija. Prvi izziv je opisati to zasnovo in načrtovane naložbene cilje. V sedanji razpravi na ravni G-8 so glavni naslovniki socialna podjetja, pojavljajo pa se tudi različne naložbene „podskupine“. Pri teh se socialni cilji na različne načine povezujejo s ciljem ustvariti dobiček: so bodisi njihova glavna dejavnost (socialna podjetja, usmerjena v socialne cilje) bodisi stranska (MSP, ustvarjanje dobička, namenjenega socialnim ciljem). Treba je poudariti, da so socialna podjetja kljub posebnim značilnostim še vedno običajni sestavni del gospodarstva.

3.5 Veliko podjetij se danes na tak ali drugačen način zavzema tudi za socialne ali okoljske cilje, vendar vseh ni mogoče opredeliti kot socialnih podjetij. Nekatera podjetja so dejavna na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb, ki jo Komisija opredeljuje kot odgovornost podjetij za učinek, ki ga imajo na družbo in okolje (7). Gre za prostovoljne dejavnosti podjetij, ki so sicer usmerjena predvsem v ustvarjanje dobička.

3.6 EESO zato poudarja, da morajo vse pobude na tem področju ustrezati opredelitvi socialnih podjetij v pobudi za socialno podjetništvo, saj ta zajema različne modele socialnih podjetij v državah članicah. V skladu s to opredelitvijo je „za socialna podjetja kot akterje socialnega gospodarstva socialni vpliv pomembnejši od ustvarjanja dobička za lastnike ali delničarje“. Hkrati izpolnjujejo tri glavna merila (8).

3.7 Glede na navedeno EESO meni, da je nujno zagotoviti prilagojene finančne ekosisteme s široko paleto instrumentov, modelov in proizvodov za vse različne oblike in strukture podjetij, od socialno odgovornih do podjetij socialnega gospodarstva, ki so aktivna na socialnem področju, hkrati pa upoštevati, da niso vedno enaka. Čeprav so pobude za naložbe s socialnim učinkom običajno namenjene tem zadnjim, pa je treba opozoriti, da imajo MSP podobne težave glede dostopa do financiranja, za katere je treba ravno tako poiskati učinkovito rešitev.

3.8 Po mnenju EESO je treba pri financiranju socialnih inovacij upoštevati celoten spekter virov financiranja, od subvencij do naložb, povezanih z različnimi pričakovanji glede donosa, pri čemer je treba upoštevati sedanje poslovne modele socialnih podjetnikov. To je v nasprotju z opredelitvijo mreže GIIN (9), ki se najpogosteje uporablja in po kateri so „naložbe z učinkom naložbe v podjetja, organizacije in sklade z namenom, da se poleg finančnega dobička dosežejo merljive socialne in okoljske koristi“. Po mnenju EESO ta opredelitev ne zajema raznolikih socialnih naložb, ki se že izvajajo in jih je treba razvijati, pa tudi ne upošteva cilja, da se poiščejo novi viri financiranja za socialni napredek. Socialne naložbe obravnava predvsem z vidika zasebnih vlagateljev, povezave z inovacijami na področju socialne politike pa ni.

3.9 Pomemben element naložb s socialnim učinkom je merjenje socialnega učinka ukrepov. EESO v mnenju o tem vprašanju (10) navaja, da mora tovrstno merjenje podpreti naloge na socialnem področju in da mora biti sorazmerno. Poleg tega je treba upoštevati, da je učinek mogoče meriti na veliko različnih načinov, odvisno od dejavnosti podjetja. Podobna načela vsebuje tudi poročilo podskupine GECES, sprejeto junija 2014 (11). EESO poziva države članice in ustrezne akterje, naj se oprejo na to evropsko delo in prakso in naj ne snujejo novih metod. Poleg tega morajo biti vsa nova pravila za podporo evropskega sklada za socialno podjetništvo sorazmerna ter upoštevati potrebe in omejene vire socialnih podjetij, v katera se vlaga.

4. Vidik socialnih podjetij

4.1 Za popolno sprostitev potenciala socialnega podjetništva je potreben medsebojno povezan finančni ekosistem, ki je nadgradnja sedanjega etičnega in alternativnega finančnega sistema in ne uporablja običajnih finančnih instrumentov ter logike, ki upošteva predvsem vidik vlagateljev.

4.2 Kot je EESO že navedel v enem od prejšnjih mnenj (12), obstaja nevarnost, da bodo socialne naložbe, zasnovane kot lastniški instrumenti, za mnoga socialna podjetja težko dostopne, saj lastništvo in nadzor morebiti ne bosta skladna z njihovimi modeli, vrednotami in pravnimi oblikami.

4.3 EESO zato meni, da bi morale naložbe s socialnim učinkom spodbujati hibridne kapitalske rešitve. Takšen model mešanega kapitala združuje nepovratna sredstva z dolgoročnimi, t. i. „potrpežljivimi“ posojili in podobnim, javno lastništvo ali garancije pa zagotavljajo dolgoročnost in trajnost.

4.4 EESO poziva Komisijo, naj kot prvi korak na tem novem področju spodbuja primere najboljše politične prakse v zvezi z različnimi modeli naložb in financiranja s socialnim učinkom, ki se zdaj razvijajo. Pri tem bi se lahko ocenile priložnosti in izzivi, povezani s specifičnimi instrumenti in oblikami kapitala ter njihovimi viri, kot so obveznice s socialnim učinkom (13), t. i. Community Reinvestment Acts (zakon o vlaganju v lokalne skupnosti) ali italijanske socialne obveznice, o katerih se trenutno razpravlja (14).

4.5 Ker se ti inovativni finančni instrumenti zaenkrat pojavljajo le na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, je čezmejni interes zanje majhen. EESO zato meni, da v tem trenutku EU ni treba uvajati dodatnih spodbud za evropski trg za naložbe s socialnim učinkom.

4.6 V zvezi z naložbami s socialnim učinkom je treba upoštevati tudi druge posebne značilnosti socialnih podjetij. Mednje sodijo odprodaja, dolgoročne namesto kratkoročne naložbe, posledice za kontinuiteto zagotavljanja storitev in za družbeno poslanstvo socialnih podjetij ipd.

4.7 Kot enega od elementov modela za ustvarjanje donosa je treba podrobneje preučiti tudi spodbude, na primer na davčnem področju, ter vprašanje, kako uravnotežiti spodbude za vlagatelje in njihova pričakovanja glede tržnega donosa. V primeru javnih skladov ali spodbud donos ne bi smel biti višji od trenutne tržne stopnje. Komisija bi morala pregledati vrste kapitalskih spodbud ter finančni in/ali socialni donos v državah članicah. Morebiti bi bilo koristno pozvati pokojninske sklade, naj razmislijo o tovrstnih naložbah kot o delu diverzificiranega portfelja.

4.8 Pomembno je tudi, da Komisija redno spremlja napredek v zvezi z naložbami s socialnim učinkom in tako zagotovi, da imajo glavne ciljne skupine socialnih podjetij in socialnega gospodarstva dejansko boljši dostop do ustreznega kapitala.

5. Dodatne ugotovitve o naložbah s socialnim učinkom in o političnem okviru

5.1 Glede na to, kako pomemben je dostop do primernega financiranja za podjetje skozi njegov celoten življenjski cikel, morajo vsakršne spremembe potekati znotraj političnega okvira za socialno financiranje in naložbe, ki podpira socialna podjetja na ravni držav članic. S tem se prepreči, da bi nekatere države članice, namesto da bi uvedle širok politični okvir, zgolj preskušale posamezne instrumente.

5.2 Ravno tako pomembno je, da se vključijo vse vrste vlagateljev – javni, zasebni in civilna družba. Za zagotovitev najboljših partnerstev in rezultatov je treba upoštevati njihove različne motive in pričakovanja. Najpomembnejše pa je, da vzpostavitev infrastrukture za naložbe z učinkom pozitivno vpliva na modele socialne varnosti v Evropi. Politiko je treba skrbno pripraviti v nacionalnem okviru s ciljem, da socialna podjetja in javni sektor skupaj krepijo sisteme socialne varnosti, hkrati pa je zagotovljen splošen dostop do kakovostnih in cenovno dostopnih storitev.

5.3 Pri tem imajo vlade glavno vlogo kot „kupec“ socialnih učinkov, predvsem pa imajo temeljno odgovornost za to, da so socialne pravice zagotovljene. Pobude za trg s socialnimi naložbami morajo temeljiti na pristopu, da je treba doseči pozitiven socialni učinek za splošno dobro, ne pa vlade oprostiti obveznosti za izvajanje socialne politike ter zagotavljanje socialne varnosti in socialnih storitev.

5.3.1 EESO podpira razpravo v Komisiji o tem, da se pri javnofinančnih pravilih EMU v smislu „zlatega pravila“ za financiranje tudi socialne naložbe izvzamejo iz izračuna državnega neto primanjkljaja (15).

5.4 V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati mnenje EESO o svežnju o socialnih naložbah (16) in s tem povezano delo. Odbor je pozval k inovativnem financiranju in priznal, da dobro načrtovane, učinkovite in uspešne socialne naložbe v največji možni meri povečujejo socialne učinke ter da naložbe v socialno državo prinašajo družbeni napredek in zmanjšujejo prihodnje socialne stroške.

5.5 Vlaganje v socialna podjetja je še posebej zapleteno, saj so ponujene storitve pogosto namenjene ljudem v stiski. Uspeh ukrepov je odvisen od virov ter sposobnosti prilagajanja razmeram, ki se spreminjajo, in zagotavljanja kontinuitete storitev. Uporaba tradicionalne naložbene in tržne logike na tem področju terja temeljit razmislek, da se preprečijo negativne posledice za glavno ciljno skupino, tj. končne potrošnike.

5.6 Naložbe s socialnim učinkom je treba poleg tega preučevati v širšem okviru financiranja, kot so javni razpisi in javna naročila. Naložbe s socialnim učinkom za spodbujanje inovacij zahtevajo drugačen odnos med akterji, ki temelji na enakovrednem partnerstvu med njimi in pri katerem imajo javni organi glavno vlogo.

5.7 Ker je socialno gospodarstvo v mnogih državah še vedno slabo razvito, je treba o vsaki pobudi v zvezi z naložbami s socialnim učinkom temeljito razmisliti. Trg s socialnimi naložbami potrebuje ponudbo in povpraševanje in torej dobro razvito socialno gospodarstvo. Razvoj trajnostnega socialnega gospodarstva je pomembnejši od razvoja trga za naložbe.

5.8 Pri tem je treba omeniti tudi, da socialna podjetja nastajajo v okviru civilne družbe. Podpora neodvisne in trajnostne civilne družbe je zato ključna za razvoj socialnih podjetij – ravno tako kot dialog s socialnim gospodarstvom na vseh ravneh.

5.9 Celo če je na voljo primerno financiranje (naložbe s socialnim učinkom ali druge), ta trg ne bo ustrezno deloval brez okrepitve zmogljivosti na področju merjenja socialnega učinka in brez programov za spodbujanje pripravljenosti za naložbe. Spodbujati bi bilo treba nastanek ponudnikov tovrstnih storitev za krepitev zmogljivosti, ki so pogosto socialna podjetja. Poleg tega je treba ustvariti povezave med socialnimi podjetji in svetom socialnim naložb, pri čemer morajo imeti posebni posredniki glavno vlogo. Vendar pa EESO svari pred prevelikim številom vmesnih ravni ali akterjev, ki delujejo v velikem obsegu, saj se resnična partnerstva za socialne inovacije opirajo na neposredne in tesne stike med akterji (ki so pogosto majhni in delujejo na lokalni ravni), ki ustvarjajo zaupanje, in se pri tem ne obračajo na posrednike.

5.10 EESO poudarja, da je treba jasno razlikovati med socialnimi učinki, ki jih dosežejo socialna podjetja kot taka, in socialnimi učinki, ki se dosežejo s posebno dejavnostjo ali programom v podjetju. Socialna podjetja bi morala vedno spoštovati delovno pravo, pravice delavcev in zanje veljavne kolektivne pogodbe.

5.11 Podpora socialnega gospodarstva in socialnih podjetij zahteva holističen pristop glede vprašanj, od kje izvirajo odlične ideje, kdo jih razvija in kako se širijo. Vsako od teh vprašanj je izziv za vlade in zasebne vlagatelje, da razmišljajo drugače in zagotavljajo naložbeni kapital, ki omogoča izkoristek celotnega potenciala socialnega gospodarstva ter družbe. Poleg dostopa do financiranja so za razvoj ugodnega okolja za socialno gospodarstvo v Evropi potrebni še drugi ključni elementi. Zato EESO poziva države članice, naj izkoristijo možnosti, ki jih daje pobuda za socialno podjetništvo, ter razvijejo nacionalne načrte za podporo temu sektorju. Komisijo pa poziva, naj eno od vodilnih enot zadolži za pripravo druge faze pobude za socialno podjetništvo za prihodnje obdobje.

V Bruslju, 11. septembra 2014. Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) COM(2013) 83 final.

(2) Socialno gospodarstvo, o katerem se pogosto govori tudi kot o „tretjem sektorju“, sestavljajo nevladni akterji, kot so organizacije skupnosti, prostovoljske organizacije in socialna podjetja, ki izvajajo dejavnosti v korist družbe. Socialna podjetja imajo predvsem socialne cilje, presežke pa običajno vložijo nazaj v podjetje ali v skupnost in jih ne porazdelijo kot dobiček med lastnike in delničarje.

(3) COM(2011) 682 final.

(4) UL C 318, 23.12.2009, str. 22, UL C 24, 28.1.2012, str. 1, UL C 229, 31.7.2012, str. 44, UL C 229, 31.7.2012, str. 55 in UL C 170, 5.6.2014, str.18.

(5) Zanimanje je zaznati tudi med zasebnimi vlagatelji, od dobaviteljev tveganega kapitala do pokojninskih skladov, ustanov, javnih in zasebnih bank ter mrež, kot so TONIIC, EVPA in Ashoka Support Network.

(6) https://www.gov.uk/government/groups/social-impact-investment-taskforce

(7) http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/corporate-social-responsibility/index_en.htm

(8) COM(2011) 682 final, str. 2.

(9) Opredelitev mreže Global Impact Investment Network, http://www.thegiin.org/cgi-bin/iowa/aboutus/index.html

(10) UL C 170, 5.6.2014, str.18.

(11) http://ec.europa.eu/internal_market/social_business/docs/expert-group/social_impact/140605-sub-group-report_en.pdf

(12) UL C 229, 31.7.2012, str. 55.

(13) https://www.gov.uk/social-impact-bonds

(14) http://www.ubibanca.com/page/ubicomunita-social-bond

(15) UL C 226, 16.7.2014, str. 21.

(16) UL C 271, 19.9.2013, str. 91 in UL C 226, 16.7.2014, str. 21.