EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 8.12.2021 COM(2021) 784 final 2021/0410(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o avtomatizirani izmenjavi podatkov za policijsko sodelovanje (okvir Prüm II) ter spremembi sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ ter uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta {SEC(2021) 421 final} - {SWD(2021) 378 final} - {SWD(2021) 379 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog Kriminaliteta v Evropi ogroža varnost in dobrobit državljanov EU. Organi kazenskega pregona potrebujejo zanesljiva in učinkovita orodja za učinkovit boj proti kriminalu. Sodelovanje in izmenjava informacij sta najmočnejši orodji za boj proti kriminalu in terorizmu ter uveljavljanje pravice. Leta 2021 je bilo več kot 70 % organiziranih kriminalnih združb prisotnih v več kot treh državah članicah. Tudi navidezno najbolj lokalni kriminal je lahko povezan z drugimi kraji v Evropi, kjer je isti storilec storil kazniva dejanja. Podobno povezave domnevno lokalnega kriminala s strukturami in dejavnostmi organiziranega kriminala pogosto niso očitne. Zato morajo imeti organi kazenskega pregona za učinkovit boj proti kriminalu možnost pravočasne izmenjave podatkov. EU je na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj že zagotovila najrazličnejša orodja za lažjo izmenjavo informacij, ki so se izkazala za ključna pri odkrivanju kriminalnih dejavnosti in omrežij, vendar še vedno obstajajo informacijske vrzeli, ki jih je treba obravnavati. Poleg tega je treba zagotoviti medsebojno komunikacijo med sistemi, saj so podatki shranjeni ločeno v različnih nacionalnih informacijskih sistemih in tudi v obsežnih informacijskih sistemih na ravni EU. Na območju brez notranjih meja (schengensko območje) še vedno obstajajo meje in ovire pri izmenjavi podatkov med organi kazenskega pregona, to pa vodi do pomanjkljivosti in vrzeli, ki jih izkoriščajo številni storilci kaznivih dejanj in teroristi, dejavni v več kot eni državi članici. Namen te pobude, skupaj s sočasno sprejetim predlogom direktive o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic, je okrepiti izmenjavo informacij med državami članicami in tako organom kazenskega pregona EU zagotoviti izboljšana orodja za boj proti kriminalu in terorizmu. Več kot desetletje prümski okvir organom kazenskega pregona v EU omogoča izmenjavo informacij. Prümska sklepa, sprejeta leta 2008 za podporo čezmejnemu policijskemu in pravosodnemu sodelovanju na področju kazenskih zadev, določata avtomatizirano izmenjavo konkretnih podatkov (profili DNK, prstni odtisi in podatki iz registrov vozil) med organi, pristojnimi za preprečevanje, odkrivanje in preiskavo kaznivih dejanj. Prümski okvir uspešno prispeva k boju proti kriminalu in terorizmu v EU, vendar na področju izmenjave informacij še vedno obstajajo vrzeli, zaradi česar je še prostor za izboljšave. V sklepih Sveta o izvajanju Prümskih sklepov 10 let po sprejetju je bil poudarjen pomen avtomatiziranega iskanja in primerjave profilov DNK, daktiloskopskih podatkov in podatkov iz registrov vozil za preprečevanje terorizma in čezmejnega kriminala. Svet je Komisijo tudi pozval, naj razmisli o reviziji Prümskih sklepov, da bi razširili njuno področje uporabe ter v ta namen posodobili ustrezne tehnične in pravne zahteve. Okvir Prüm II temelji na obstoječem prümskem okviru, ga krepi in posodablja ter omogoča interoperabilnost z drugimi informacijskimi sistemi EU. Zagotavljal bo, da bodo lahko vse relevantne podatke, ki so na voljo organom kazenskega pregona v eni državi članici, uporabljali tudi organi kazenskega pregona v drugih državah članicah. Prav tako bo zagotavljal, da bo lahko Europol državam članicam zagotovil podporo na podlagi prümskega okvira. Ta pobuda določa vzpostavitev nove arhitekture, ki bo omogočala lažjo in hitrejšo izmenjavo podatkov med državami članicami ter zagotavljala visoko raven varstva temeljnih pravic. •Cilji predloga Splošni cilj tega predloga izhaja iz cilja, ki temelji na Pogodbi, v zvezi s povečanjem notranje varnosti Evropske unije. Med ukrepi v ta namen so navedeni zbiranje, hramba, obdelava, analiza in izmenjava relevantnih informacij. Splošni cilj tega instrumenta je torej izboljšati, racionalizirati in olajšati izmenjavo informacij za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in terorističnih kaznivih dejanj med organi kazenskega pregona v državah članicah, pa tudi z Europolom kot kriminalističnim informacijskim vozliščem EU. Posebni cilji politike tega predloga so: (a)zagotoviti tehnično rešitev za učinkovito avtomatizirano izmenjavo podatkov med organi kazenskega pregona, da bi bili seznanjeni z relevantnimi podatki, ki so na voljo v nacionalni podatkovni zbirki druge države članice; (b)zagotoviti, da bo vsem pristojnim organom kazenskega pregona na voljo več relevantnih podatkov (z vidika kategorij podatkov) iz nacionalnih podatkovnih zbirk v drugih državah članicah; (c)zagotoviti, da bodo organom kazenskega pregona na voljo relevantni podatki (z vidika virov podatkov) iz podatkovne zbirke Europola; (d)zagotoviti, da bodo imeli organi kazenskega pregona učinkovit dostop do dejanskih podatkov, ki ustrezajo „zadetku“, ki je na voljo v nacionalni podatkovni zbirki druge države članice. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike V nedavni strategiji za schengensko območje je bilo napovedanih več ukrepov za poglobitev policijskega sodelovanja in izmenjave informacij med organi kazenskega pregona, da bi se povečala varnost na po naravi soodvisnem območju brez notranjih meja. Skupaj s predlogom direktive o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona v državah članicah ta predlog prispeva k ciljem te strategije, saj zagotavlja, da imajo organi kazenskega pregona v eni državi članici dostop do istih informacij, ki jih imajo na voljo njihovi kolegi v drugi državi članici. Predlog je del širšega okolja obsežnih informacijskih sistemov EU, ki se je močno razvilo po sprejetju prümskega okvira. To vključuje naslednje tri centralne informacijske sisteme EU, ki se uporabljajo: schengenski informacijski sistem (SIS), vizumski informacijski sistem (VIS) in sistem Eurodac. Poleg tega so trenutno v razvojni fazi še trije novi sistemi: sistem vstopa/izstopa (SVI), Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter centralizirani sistem za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN). Vsi ti sedanji in prihodnji sistemi so povezani prek okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij, sprejetega leta 2019, ki se trenutno vzpostavlja. Revizije, vključene v ta predlog, so namenjene uskladitvi prümskega okvira z okvirom za interoperabilnost, zlasti v zvezi z izmenjavo podatkov in splošno arhitekturo, ki jo zagotavlja interoperabilnost informacijskih sistemov EU. To bi omogočilo hiter in nadzorovan dostop do informacij, ki jih uslužbenci organov kazenskega pregona potrebujejo za opravljanje svojih nalog in za katere imajo pravice dostopa. Sistem SIS že zdaj vsebuje razpise ukrepov za pogrešane osebe in omogoča poizvedbe na podlagi prstnih odtisov. Je centraliziran informacijski sistem sporočanja zadetkov, na podlagi katerega je mogoče ukrepati in je neposredno dostopen velikemu številu končnih uporabnikov na terenu ter vsebuje razpise ukrepov in zagotavlja takojšen odziv na kraju samem, pri čemer se ukrepi sprejmejo v zvezi z osebo, na katero se razpis ukrepa nanaša. Uporablja se zlasti pri policijskih, mejnih in carinskih kontrolah, uporabljajo pa ga tudi organi, pristojni za izdajo vizumov, in organi za priseljevanje pri rutinskih postopkih in preverjanjih.

Nasprotno pa prümski okvir nima centralne komponente/podatkovne zbirke na ravni EU in se uporablja le pri preiskovanju kaznivih dejanj. Drugim državam članicam omogoča dostop do anonimiziranih podsklopov nacionalnih podatkovnih zbirk profilov DNK in prstnih odtisov storilcev kaznivih dejanj v vseh povezanih državah članicah. Tak dostop se odobri le nacionalnim kontaktnim točkam. Čeprav je odziv s sporočanjem zadetkov zagotovljen v nekaj sekundah ali minutah, pa lahko traja več tednov ali celo mesecev, preden se dostavijo ustrezni osebni podatki, povezani z zadetkom. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga so naslednje določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU): člen 16(2), člen 87(2), točka (a), in člen 88(2). V skladu s členom 16(2) lahko Unija sprejme ukrepe glede varstva fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov s strani institucij, organov, uradov in agencij Unije ter držav članic v okviru dejavnosti s področja uporabe prava Unije ter glede prostega pretoka takih podatkov. V skladu s členom 87(2), točka (a), je Unija pristojna za sprejetje ukrepov glede zbiranja, hrambe, obdelave, analize in izmenjave relevantnih informacij, da zagotovi policijsko sodelovanje med pristojnimi organi držav članic, vključno s policijskimi, carinskimi in drugimi tovrstnimi specializiranimi službami kazenskega pregona, pri preprečevanju ali odkrivanju kaznivih dejanj in preiskav. V skladu s členom 88(2) lahko Evropski parlament in Svet določita strukturo, delovanje, področje ukrepanja in naloge Europola. •Subsidiarnost Zaradi čezmejne narave boja proti kriminalu in varnostnih vprašanj države članice same ne morejo zadovoljivo doseči izboljšanja izmenjave informacij med policijskimi organi in organi kazenskega pregona v EU. Pri teh zadevah se morajo zanašati druga na drugo. Države članice so z več izvedbenimi projekti na ravni EU poskušale ukrepati in tako obravnavati pomanjkljivosti sedanjega prümskega okvira. Kljub tem ukrepom je veliko pomanjkljivosti ostalo enakih tistim, ki so opisane v poročilu o izvajanju Prümskega sklepa iz leta 2012. To dokazuje, da je potrebno ukrepanje na ravni EU, saj se ukrepi, ki so jih države članice izvedle same, niso izkazali za zadostne za obravnavo omejitev sedanjega prümskega okvira. Poleg tega skupna pravila, standardi in zahteve na ravni EU olajšujejo izmenjavo informacij, hkrati pa zagotavljajo skladnost med različnimi nacionalnimi sistemi. To pa omogoča določeno raven avtomatizacije delovnih procesov izmenjave informacij, ki uslužbencem organov kazenskega pregona prihrani delovno intenzivne ročne dejavnosti. •Sorazmernost Kot je podrobno pojasnjeno v oceni učinka, ki je priložena temu predlogu uredbe, se politične odločitve iz tega predloga štejejo za sorazmerne. To pa zato, ker ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego opredeljenih ciljev. Predlog predvideva vzpostavitev centralnih usmerjevalnikov (usmerjevalnik Prüm II in sistem EPRIS), ki bi vsak zase delovala kot povezava med državami članicami. To je hibridni pristop med decentralizirano in centralizirano rešitvijo brez shranjevanja podatkov na centralni ravni. To pomeni, da bodo vse nacionalne podatkovne zbirke v vsaki državi članici povezane s centralnim usmerjevalnikom in ne medsebojno. Ta usmerjevalnika bi delovala kot posrednika sporočil, ki bi nacionalnim sistemom posredovala prenose iskanja in odgovore, ne da bi ustvarjala nove podatkovne procese, povečala pravice dostopa ali nadomestila nacionalne podatkovne zbirke. Ta pristop bi organom kazenskega pregona zagotovil hiter in nadzorovan dostop do informacij, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog, v skladu z njihovimi pravicami dostopa. Usmerjevalnik bi državam članicam olajšal izvajanje obstoječih in prihodnjih izmenjav podatkov na podlagi prümskega okvira. Avtomatizirana izmenjava dodatnih kategorij podatkov, kot so podobe obraza in kazenske evidence, je ključna za učinkovite kazenske preiskave in identifikacijo storilcev kaznivih dejanj. Uvedba teh dodatnih kategorij podatkov ne bi pomenila shranjevanja novih kategorij podatkov, saj jih države članice že zbirajo v skladu z nacionalno zakonodajo in jih shranjujejo v nacionalne podatkovne zbirke. Izmenjava teh novih kategorij podatkov bi pomenila novo obdelavo podatkov. Vendar bi bila ta omejena na tisto, kar je potrebno za dosego namena, ter bi omogočala le primerjavo podatkov za vsak primer posebej. Predlog predvideva tudi sklop več zaščitnih ukrepov (npr. izmenjava vseh podatkov le, če je poizvedovanje uspešno („zadetek“)). S tem predlogom bo Europol postal sestavni del prümskega okvira, saj bo, prvič, državam članicam omogočil samodejno preverjanje biometričnih podatkov, pridobljenih od tretjih držav, ki jih hrani Europol. Drugič, Europol bi lahko tudi preveril podatke, pridobljene od tretjih držav, z nacionalnimi podatkovnimi zbirkami držav članic. Ta vidika udeležbe Europola v novem prümskem okviru, v skladu z nalogami Europola, kot so določene v Uredbi (EU) 2016/794, bi zagotavljala, da v zvezi s podatki, povezanimi s hudimi kaznivimi dejanji in terorizmom, prejetimi od tretjih držav, ne bi prihajalo do vrzeli. V odprti družbi globaliziranega sveta so podatki o storilcih kaznivih dejanj in teroristih, ki jih zagotovijo tretje države, bistveni. Omogočili bi morebitno identifikacijo storilcev kaznivih dejanj, znanih v državah zunaj EU, hkrati pa bi se izkoristili močni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, vzpostavljeni v sporazumih o sodelovanju med Europolom in tretjimi državami. Revidiran nadaljnji postopek izmenjave po zadetku bi prispeval k notranji varnosti Evropske unije s poenostavitvijo in racionalizacijo izmenjave informacij na področju kazenskega pregona. V primerjavi s sedanjo ureditvijo, ko izmenjavo informacij po zadetku ureja nacionalna zakonodaja in zato zanjo veljajo različni pravila in postopki, bi skupna pravila, ki usklajujejo ta drugi korak prümskega procesa, vsem uporabnikom zagotovila predvidljivost, saj bi vsi vedeli, katere podatke bi pri tem koraku dobili. Izmenjava podatkov bi se olajšala z delno avtomatizacijo, kar pomeni, da bi bilo človekovo posredovanje še vedno potrebno, preden bi se lahko izvedla kakršna koli celovita nadaljnja izmenjava podatkov. Države članice bi ohranile lastništvo/nadzor nad svojimi podatki. •Izbira instrumenta Predlaga se uredba Evropskega parlamenta in Sveta. Predlagana zakonodaja temelji na obstoječem okviru sklepov Sveta, ki prispevata k čezmejnemu sodelovanju med državami članicami EU na področju pravosodja in notranjih zadev. Ker se morajo predlagani ukrepi neposredno in enotno uporabljati v državah članicah in ker je treba okrepiti izmenjavo informacij, je uredba zato primeren pravni instrument. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene obstoječe zakonodaje

Na splošno je ocena prümskega okvira pokazala, da sta iskanje podatkov o DNK, podatkov o prstnih odtisih in podatkov iz registrov vozil v podatkovnih zbirkah drugih držav članic ter njihova primerjava za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj izjemnega pomena za zaščito notranje varnosti EU in varnosti njenih državljanov. Ocena je nadalje pokazala, da sta Prümska sklepa pomagala vzpostaviti skupna pravila, standarde in zahteve na ravni EU za olajšanje izmenjave informacij in omogočanje skladnosti med različnimi nacionalnimi sistemi. Vendar je EU od izteka roka za izvajanje prümskega okvira pred 10 leti sprejela več drugih ukrepov za olajšanje izmenjave informacij med organi kazenskega pregona, vključno z okvirom za interoperabilnost. Poleg tega določbe o tehničnih specifikacijah za poizvedbe, varnostne ukrepe in komunikacijo niso bile posodobljene vse od sprejetja Prümskih sklepov leta 2008. Nekatera od teh pravil so zastarela, saj sta forenzična znanost in tehnologija v zadnjem desetletju doživeli pomemben razvoj. V oceni je bilo tudi ugotovljeno, da je bilo izvajanje Prümskih sklepov v zadnjih 10 letih počasno in da vse države članice niso sprejele potrebnih ukrepov za izvajanje sklepov. Posledično ni bilo sklenjenih več dvostranskih povezav, podatkovne zbirke nekaterih držav članic pa ne omogočajo izvajanja poizvedb. Ugotovitve ocene so pokazale tudi, da nadaljnje ukrepanje na podlagi zadetkov poteka na podlagi nacionalne zakonodaje in zato ne spada na področje uporabe Prümskih sklepov. Razlike med nacionalnimi pravili in postopki lahko v več primerih povzročijo, da pristojni organi informacije po zadetku dobijo s precejšnjo zamudo. To stanje vpliva na delovanje prümskega sistema in tudi na učinkovito izmenjavo informacij med državami članicami, saj zmanjšuje možnost za identifikacijo storilcev kaznivih dejanj in odkrivanje čezmejnih povezav med kaznivimi dejanji. Ugotovitve ocene so bile podlaga za pripravo ocene učinka in tega predloga. • Posvetovanja z deležniki Priprava tega predloga je vključevala ciljno usmerjena posvetovanja z zadevnimi deležniki, vključno s končnimi uporabniki sistema, in sicer organi držav članic, ki uporabljajo prümsko avtomatizirano izmenjavo podatkov, kot so organi kazenskega pregona, sodni organi, nacionalni organi za registracijo vozil, skrbniki nacionalnih podatkovnih zbirk in forenzični laboratoriji. Posvetovanje je potekalo tudi z Europolom in agencijo eu-LISA zaradi njunega strokovnega znanja in njune potencialne vloge v novem prümskem okviru. Agencija FRA, nevladne organizacije, kot je EDRi (European Digital Rights), in medvladne organizacije (Eucaris – evropski informacijski sistem za prometna in vozniška dovoljenja) so prav tako zagotovile prispevke na podlagi strokovnega znanja. Med posvetovalnimi dejavnostmi v okviru priprave ocene učinka, ki je podlaga za ta predlog, so bile zbrane povratne informacije deležnikov na različnih forumih. Te dejavnosti so vključevale zlasti začetno oceno učinka, javno posvetovanje in vrsto tehničnih delavnic. Študija izvedljivosti je bila izvedena na podlagi teoretične raziskave, pogovorov s strokovnjaki za to področje, vprašalnikov in treh strokovnih delavnic, preverila pa se je tudi izvedljivost izboljšanja izmenjave informacij na podlagi Prümskih sklepov. K pripravi tega predloga so prispevale tudi redne razprave o izmenjavi informacij na področju kazenskega pregona in zlasti o Prümskih sklepih v okviru delovne skupine Sveta DAPIX/IXIM. Začetna ocena učinka je bila za povratne informacije objavljena od avgusta do oktobra 2020 in prejetih je bilo skupaj šest prispevkov. Javno posvetovanje, objavljeno na spletišču Evropske komisije, je bilo namenjeno splošni javnosti. Odgovori so potrdili, da je obstoječi prümski okvir pomemben za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter da je izboljšal izmenjavo podatkov med organi kazenskega pregona v državah članicah. Avtomatizirana izmenjava podatkov na podlagi prümskega okvira je s tem, ko je odpravila potrebo po dvostranskem poizvedovanju vsake države članice, zagotovila tudi večjo učinkovitost. Odgovori so nadalje potrdili skladnost okvira z ukrepi EU in mednarodnimi ukrepi na tem področju ter to, da ima okvir dodano vrednost v primerjavi s tistim, kar bi države članice lahko dosegle pri izmenjavi informacij na področju kazenskega pregona, če prümski okvir ne bi obstajal. Kar zadeva krepitev sedanjega okvira, se je večina anketirancev strinjala, da je to, da okvir nekaterih kategorij podatkov ne zajema in da se zato izmenjujejo s pošiljanjem ročnih poizvedb, pomanjkljivost. Službe Komisije so organizirale tudi vrsto ciljno usmerjenih neformalnih tehničnih delavnic s strokovnjaki iz držav članic in pridruženih schengenskih držav. Namen delavnic je bil združiti končne uporabnike za izmenjavo mnenj v zvezi z možnostmi, ki so bile predvidene in ocenjene za krepitev prümskega okvira s tehničnega vidika. V priloženi oceni učinka je naveden podrobnejši opis posvetovanja z deležniki (Priloga 2). •Ocena učinka Predlog spremlja ocena učinka, kot je predstavljena v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije [sklic na oceno učinka prümskega okvira]. Odbor za regulativni nadzor je na svojem srečanju 14. julija 2021 pregledal osnutek ocene učinka in 16. julija 2021 izdal pozitivno mnenje. V oceni učinka je bilo ugotovljeno naslednje: (1)za doseganje cilja zagotavljanja tehnične rešitve za učinkovito avtomatizirano izmenjavo podatkov bi bilo treba uporabiti hibridno rešitev med decentraliziranim in centraliziranim pristopom brez shranjevanja podatkov na centralni ravni; (2)za doseganje cilja zagotavljanja več relevantnih podatkov organom kazenskega pregona (z vidika kategorij podatkov), bi bilo treba uvesti izmenjavo podob obraza in kazenskih evidenc; (3)za doseganje cilja zagotavljanja relevantnih podatkov iz podatkovnih zbirk Europola organom kazenskega pregona, bi morale države članice imeti možnost, da na podlagi prümskega okvira pri Europolu samodejno preverijo biometrične podatke, pridobljene od tretjih držav. Prav tako bi Europol moral imeti možnost, da podatke, pridobljene od tretjih držav, preveri v nacionalnih podatkovnih zbirkah držav članic; (4)za doseganje cilja zagotavljanja učinkovitega dostopa do dejanskih podatkov, ki ustrezajo „zadetku“, ki je na voljo v nacionalni podatkovni zbirki druge države članice ali pri Europolu, bi bilo treba na ravni EU urediti nadaljnji postopek s polavtomatizirano izmenjavo dejanskih podatkov, ki ustrezajo „zadetku“.

Pomemben pozitiven učinek tega predloga bo učinkovit odziv na opredeljene težave in okrepitev sedanjega prümskega okvira s ciljno usmerjenimi in močnimi dodatnimi zmogljivostmi za izboljšanje podpore državam članicam pri krepitvi izmenjave informacij s končnim ciljem preprečevanja in preiskovanja kaznivih dejanj in terorističnih kaznivih dejanj, ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic. Končni upravičenci vseh prednostnih možnosti so državljani, ki bodo imeli neposredne in posredne koristi od boljšega boja proti kriminalu in nižjih stopenj kriminala. Kar zadeva učinkovitost, so glavni upravičenci nacionalni organi kazenskega pregona. Za neposredne finančne in ekonomske učinke predloga bodo potrebne naložbe na ravni EU in ravni držav članic. Pričakuje se, da bodo koristi in prihranki, zlasti na ravni držav članic, večji od predvidenih stroškov naložb. Kljub začetnim naložbam bo oblikovanje centralnega prümskega usmerjevalnika državam članicam prihranilo stroške, saj jim ne bo treba ustvariti (in vzdrževati) toliko povezav, kolikor je držav članic in kategorij podatkov. •Temeljne pravice V skladu z Listino EU o temeljnih pravicah, ki zavezuje institucije in države članice EU pri izvajanju prava Unije (člen 51(1) Listine), in v skladu z načelom nediskriminacije je treba priložnosti, ki jih prinašajo predstavljene možnosti, uravnotežiti z obveznostjo zagotavljanja omejevanja poseganja v temeljne pravice, ki je lahko njihova posledica, na to, kar je nujno potrebno za dejansko doseganje zastavljenih ciljev splošnega interesa, ob upoštevanju načela sorazmernosti (člen 52(1) Listine). Predlagane rešitve omogočajo sprejetje ciljno usmerjenih preventivnih ukrepov za povečanje varnosti. Kot take lahko prispevajo k uresničevanju legitimnega cilja v zvezi z olajševanjem boja proti kriminalu, kar pomeni tudi pozitivno obveznost organov, da sprejmejo preventivne operativne ukrepe za zaščito osebe, katere življenje je ogroženo, če so ali bi morali biti seznanjeni z neposredno nevarnostjo. •Varstvo osebnih podatkov Izmenjava informacij vpliva na pravico do varstva osebnih podatkov. Ta pravica je določena s členom 8 Listine, členom 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah. Kot je poudarilo Sodišče EU, pravica do varstva osebnih podatkov ni absolutna, temveč jo je treba obravnavati glede na vlogo, ki jo ima v družbi. Varstvo podatkov je tesno povezano s spoštovanjem zasebnega in družinskega življenja, ki ga varuje člen 7 Listine. Kar zadeva prümski okvir, je zakonodaja o varstvu podatkov, ki se uporablja, Direktiva (EU) 2016/680. Prümski okvir dejansko določa, da se obdelava osebnih podatkov izvede v okviru izmenjave informacij med organi kazenskega pregona, pristojnimi za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Prosti pretok podatkov v EU se ne sme omejevati zaradi varstva podatkov. Vendar mora biti izpolnjen sklop načel. Da bi bilo omejevanje uresničevanja temeljnih pravic, ki so zaščitene z Listino, zakonito, mora izpolnjevati naslednje pogoje iz člena 52(1): (1)biti mora predpisano z zakonom, (2)spoštovati mora bistveno vsebino pravic, (3)dejansko mora ustrezati ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija, ali biti potrebno zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih, (4)biti mora potrebno ter (5)biti mora sorazmerno. Ta predlog zajema vsa ta pravila o varstvu podatkov, kot je podrobno opredeljeno v oceni učinka, ki je priložena temu predlogu uredbe. Temelji na načelih vgrajenega in privzetega varstva podatkov. Vsebuje vse ustrezne določbe, ki omejujejo obdelavo podatkov na tisto, kar je potrebno za določen namen, in omogočajo dostop do podatkov samo tistim, ki morajo biti s temi podatki seznanjeni. Dostop do podatkov je omejen izključno na ustrezno pooblaščeno osebje organov držav članic ali organov EU, ki je pristojno za posebne namene revidiranega prümskega okvira, podatki pa so omejeni na to, kar je potrebno za opravljanje nalog v skladu s temi nameni. Komisija se bo v času objave poročila o oceni učinka izvajanja [Priporočila Sveta za operativno policijsko sodelovanje] s strani držav članic iz točke 9(d) Priporočila odločila, ali obstaja potreba po zakonodaji EU o čezmejnem operativnem policijskem sodelovanju. Če bo obstajala potreba po taki zakonodaji, bo Komisija pripravila zakonodajni predlog o čezmejnem operativnem policijskem sodelovanju, ki bo zagotovil tudi uskladitev določb Sklepa 2008/615/PNZ in Sklepa 2008/616/PNZ, ki v tem predlogu niso zajete, z Direktivo 2016/680, v skladu z rezultati ocene iz člena 62(6) Direktive 2016/680. Če pa potrebe po zakonodaji EU o čezmejnem operativnem policijskem sodelovanju ne bo, bo Komisija pripravila zakonodajni predlog za zagotovitev take uskladitve, v skladu z rezultati ocene iz člena 62(6) Direktive 2016/680. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta zakonodajna pobuda bi vplivala na proračun in kadrovske potrebe agencije eu-LISA in Europola. Za agencijo eu-LISA se ocenjuje, da bi bil za celotno obdobje večletnega finančnega okvira potreben dodaten proračun v višini približno 16 milijonov EUR in približno 10 dodatnih delovnih mest, da se ji zagotovijo potrebni viri za izvrševanje nalog, ki so ji dodeljene v tem predlogu uredbe. Proračun, dodeljen agenciji eu-LISA, bo izravnan z instrumentom za upravljanje meja in vizumsko politiko.

Za Europol se ocenjuje, da bi bil za celotno obdobje večletnega finančnega okvira potreben dodaten proračun v višini približno 7 milijonov EUR in približno pet dodatnih delovnih mest, da se mu zagotovijo potrebni viri za izvrševanje nalog, ki so mu dodeljene v tem predlogu uredbe. Proračun, dodeljen Europolu, bo izravnan s Skladom za notranjo varnost. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Komisija bo zagotovila potrebno ureditev za spremljanje delovanja predlaganih ukrepov in njihovo ocenjevanje glede na glavne cilje politike. Dve leti po uvedbi in začetku delovanja novih funkcionalnosti in nato vsaki dve leti bi morale agencije Unije Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložiti poročilo o tehničnem delovanju novih predlaganih ukrepov. Poleg tega bi morala Komisija tri leta po uvedbi in začetku delovanja novih funkcionalnosti in nato vsaka štiri leta pripraviti splošno oceno ukrepov, vključno z morebitnim neposrednim ali posrednim učinkom na temeljne pravice. Pri tem bi morala proučiti dosežene rezultate glede na cilje ter oceniti veljavnost temeljnih razlogov in morebitne posledice za prihodnje možnosti. Poročila o oceni bi morala predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Poglavje 1 določa splošne določbe te uredbe s predmetom urejanja, namenom in področjem uporabe. Vsebuje seznam opredelitev pojmov in opominja, da se pri obdelavi osebnih podatkov za namene te uredbe spoštujejo načelo nediskriminacije in druge temeljne pravice. Poglavje 2 vsebuje določbe za izmenjavo kategorij podatkov iz te uredbe, in sicer izmenjavo profilov DNK, daktiloskopskih podatkov, podatkov iz registrov vozil, podob obraza in kazenskih evidenc. Načela za izmenjavo, avtomatizirano iskanje podatkov ter pravila za zaprosila in odgovore so podrobneje opredeljeni v ločenem razdelku za vsako kategorijo podatkov posebej. Poglavje 2 vsebuje tudi skupne določbe za izmenjavo podatkov, vzpostavitev nacionalnih kontaktnih točk in izvedbene ukrepe. Poglavje 3 določa podrobnosti za novo (tehnično) arhitekturo za izmenjavo podatkov. Prvi oddelek tega poglavja vključuje določbe, ki opisujejo centralni usmerjevalnik, uporabo usmerjevalnika in izvajanje poizvedb. Za natančnejšo opredelitev tehničnih postopkov za te poizvedbe bodo potrebni izvedbeni akti. Ta oddelek vsebuje tudi določbe o interoperabilnosti med usmerjevalnikom in skupnim odložiščem podatkov o identiteti za namene dostopa organov kazenskega pregona, vodenju dnevnikov vseh postopkov obdelave podatkov v usmerjevalniku, preverjanju kakovosti in postopkih obveščanja v primeru tehnične nezmožnosti uporabe usmerjevalnika. Drugi oddelek vsebuje podrobnosti o uporabi evropskega indeksnega sistema kazenskih evidenc (EPRIS) za izmenjavo kazenskih evidenc. Ta oddelek vključuje tudi določbe o vodenju dnevnikov o vseh postopkih obdelave podatkov v sistemu EPRIS in postopkih obveščanja v primeru tehnične nezmožnosti uporabe sistema EPRIS. Poglavje 4 določa postopke za izmenjavo podatkov po ujemanju. Vključuje določbo o avtomatizirani izmenjavi osnovnih podatkov, pri čemer so podatki omejeni na tisto, kar je potrebno za omogočanje identifikacije zadevnega posameznika, in določbo o izmenjavi podatkov v kateri koli fazi postopka v skladu s to uredbo, ki v njej ni izrecno opisana. Poglavje 5 vsebuje določbe o dostopu držav članic do biometričnih podatkov, pridobljenih od tretjih držav, ki jih hrani Europol, in dostopu Europola do podatkov, shranjenih v podatkovnih zbirkah držav članic. Poglavje 6 o varstvu podatkov vsebuje določbe, ki zagotavljajo, da se podatki na podlagi te uredbe obdelujejo zakonito in ustrezno, v skladu z določbami Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ. V njem je pojasnjeno, kdo bo obdelovalec podatkov za obdelavo podatkov v skladu s to uredbo. Določa ukrepe, ki se zahtevajo od agencije eu-LISA in organov držav članic, da se zagotovijo varnost obdelave podatkov, ustrezna obravnava varnostnih incidentov in spremljanje skladnosti z ukrepi iz te uredbe. Poglavje vsebuje tudi določbe o nadzoru in reviziji v zvezi z varstvom podatkov. V njem je poudarjeno načelo, da se podatki, obdelani v skladu s to uredbo, ne smejo samodejno posredovati ali dajati na voljo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam. Poglavje 7 podrobno opisuje pristojnosti držav članic, Europola in agencije eu-LISA pri izvajanju ukrepov iz te uredbe. Poglavje 8 se nanaša na spremembe drugih obstoječih instrumentov, in sicer sklepov 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ, Uredbe (EU) 2018/1726, Uredbe (EU) 2019/817 in Uredbe (EU) 2019/818. Poglavje 9 o končnih določbah določa podrobnosti v zvezi s poročanjem in statističnimi podatki, stroški, obveščanjem, prehodnimi določbami in odstopanji. Določa tudi zahteve za začetek delovanja ukrepov, predlaganih v tej uredbi. To poglavje določa tudi oblikovanje odbora in sprejetje praktičnega priročnika za podporo izvajanju in upravljanju te uredbe. Vključuje tudi določbo o spremljanju in ocenjevanju ter določbo o začetku veljavnosti in uporabi te uredbe. Ta uredba nadomešča člene 2 do 6 ter oddelka 2 in 3 poglavja 2 Sklepa Sveta 2008/615/PNZ ter poglavja 2 do 5 in člene 18, 20 in 21 Sklepa Sveta 2008/616/PNZ, ki se bodo z datumom začetka uporabe te uredbe črtali iz navedenih sklepov Sveta. Učinek navedenih sprememb bo, da se nadomeščene in črtane določbe za države članice ne bodo več uporabljale.



2021/0410 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o avtomatizirani izmenjavi podatkov za policijsko sodelovanje (okvir Prüm II) ter spremembi sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ ter uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16(2), člena 87(2), točka (a), in člena 88(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Unija si je zastavila cilj, da za svoje državljane vzpostavi območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Ta cilj bi bilo treba med drugim doseči z ustreznimi ukrepi za preprečevanje kriminala ter boj proti njemu, vključno z organiziranim kriminalom in terorizmom. (2)Za ta cilj si morajo organi kazenskega pregona učinkovito in pravočasno izmenjevati podatke, da bi se uspešno borili proti kriminalu. (3)Cilj te uredbe je torej izboljšati, racionalizirati in olajšati izmenjavo informacij o kaznivih dejanjih med organi kazenskega pregona v državah članicah in tudi z Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (Europol) kot kriminalističnim informacijskim vozliščem Unije. (4)Sklepa Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ, ki določata pravila za izmenjavo informacij med organi, pristojnimi za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj, in sicer z avtomatiziranim prenosom profilov DNK, daktiloskopskih podatkov in določenih podatkov iz registrov vozil, sta se izkazala za pomembna pri boju proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu. (5)Ta uredba bi morala določiti pogoje in postopke za avtomatizirani prenos profilov DNK, daktiloskopskih podatkov, podatkov iz registrov vozil, podob obraza in kazenskih evidenc. To ne bi smelo posegati v obdelavo navedenih podatkov v schengenskem informacijskem sistemu (SIS), v izmenjavo z njimi povezanih dopolnilnih informacij prek uradov SIRENE ali v pravice posameznikov, katerih podatki se v njem obdelujejo. (6)Obdelava osebnih podatkov in njihova izmenjava za namene te uredbe ne bi smeli povzročiti diskriminacije oseb na kakršni koli podlagi. V celoti bi morali spoštovati človekovo dostojanstvo in integriteto ter temeljne pravice, vključno s pravico do spoštovanja zasebnega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov, v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. (7)S tem ko ta uredba zagotavlja avtomatizirano iskanje in primerjavo profilov DNK, daktiloskopskih podatkov, podatkov iz registrov vozil, podob obraza in kazenskih evidenc, je njen namen tudi omogočiti iskanje pogrešanih oseb in neidentificiranih človeških ostankov. To ne bi smelo posegati v vnos razpisov ukrepov v sistem SIS za pogrešane osebe in v izmenjavo dopolnilnih informacij o takih razpisih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta. (8)Direktiva (EU) …/… [o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic] določa skladen pravni okvir Unije, da se organom kazenskega pregona zagotovi enakovreden dostop do informacij, ki jih hranijo druge države članice, ko jih potrebujejo za boj proti kriminalu in terorizmu. Za boljšo izmenjavo informacij navedena direktiva formalizira in pojasnjuje postopke za izmenjavo informacij med državami članicami, zlasti za namene preiskav, vključno z vlogo „enotne kontaktne točke“ pri takih izmenjavah, ter v celoti izkorišča Europolov kanal za izmenjavo informacij SIENA. Vsaka izmenjava informacij, ki presega to, kar je določeno v tej uredbi, bi morala biti urejena z Direktivo (EU) …/… [o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic]. (9)Države članice bi morale za avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil uporabljati evropski informacijski sistem za prometna in vozniška dovoljenja (Eucaris), vzpostavljen s Pogodbo o evropskem informacijskem sistemu za prometna in vozniška dovoljenja (EUCARIS), oblikovanem v ta namen. Sistem Eucaris bi moral vse sodelujoče države članice povezati v mreže. Za vzpostavitev komunikacije ni potrebna centralna komponenta, saj vsaka država članica komunicira neposredno z drugimi povezanimi državami članicami. (10)Identifikacija storilcev kaznivih dejanj je bistvena za uspešno preiskovanje in pregon kaznivih dejanj. Avtomatizirano iskanje podob obraza osumljencev in obsojenih storilcev kaznivih dejanj bi moralo zagotoviti dodatne informacije za uspešno identifikacijo storilcev kaznivih dejanj in boj proti kriminalu. (11)Avtomatizirano iskanje ali primerjava biometričnih podatkov (profilov DNK, daktiloskopskih podatkov in podob obraza) med organi, pristojnimi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj v skladu s to uredbo, bi se moralo nanašati le na podatke v podatkovnih zbirkah, vzpostavljenih za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. (12)Sodelovanje pri izmenjavi kazenskih evidenc bi moralo ostati prostovoljno. Kadar se države članice odločijo za sodelovanje, bi jim moralo biti v duhu vzajemnosti poizvedovanje v podatkovnih zbirkah drugih držav članic onemogočeno, če same svojih podatkov ne dajo na voljo za poizvedovanje drugim državam članicam. (13)V zadnjih letih je Europol prejel veliko količino biometričnih podatkov osumljenih in obsojenih teroristov in storilcev kaznivih dejanj iz več tretjih držav. Vključitev podatkov, pridobljenih od tretjih držav, ki so shranjeni pri Europolu, v prümski okvir, zaradi česar bi bili ti podatki na voljo organom kazenskega pregona, je potrebna za boljše preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Prispeva tudi k ustvarjanju sinergij med različnimi orodji na področju kazenskega pregona.

(14)Europol bi moral imeti na podlagi prümskega okvira možnost iskanja v podatkovnih zbirkah držav članic s podatki, ki jih prejme od tretjih držav, da vzpostavi čezmejne povezave med kazenskimi zadevami. S pomočjo uporabe podatkov iz prümskega okvira skupaj z drugimi podatkovnimi zbirkami, ki jih ima Europol na voljo, bi morala biti mogoča popolnejša in bolj informirana analiza kazenskih preiskav, Europolu pa bi moralo biti omogočeno, da organom kazenskega pregona v državah članicah zagotovi boljšo podporo. V primeru ujemanja med podatki, uporabljenimi za iskanje, in podatki, shranjenimi v podatkovnih zbirkah držav članic, lahko države članice Europolu posredujejo informacije, ki jih potrebuje za izpolnitev svojih nalog. (15)Sklepa 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ zagotavljata mrežo dvostranskih povezav med nacionalnimi podatkovnimi zbirkami držav članic. Zaradi te tehnične arhitekture bi morala vsaka država članica vzpostaviti najmanj 26 povezav za vsako kategorijo podatkov, tj. povezavo z vsako državo članico. Usmerjevalnik in evropski indeksni sistem kazenskih evidenc (sistem EPRIS), vzpostavljen s to uredbo, bi morala poenostaviti tehnično arhitekturo prümskega okvira in se uporabljati kot povezovalni točki med vsemi državami članicami. Za usmerjevalnik bi morala biti potrebna ena sama povezava na državo članico v zvezi z biometričnimi podatki, za sistem EPRIS pa bi morala biti potrebna ena sama povezava na državo članico v zvezi s kazenskimi evidencami. (16)Usmerjevalnik bi moral biti povezan z evropskim iskalnim portalom, vzpostavljenim s členom 6 Uredbe (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta in členom 6 Uredbe (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta, da se organom držav članic in Europolu omogoči izvajanje poizvedb v nacionalnih podatkovnih zbirkah v skladu s to uredbo sočasno s poizvedbami v skupnem odložišču podatkov o identiteti, vzpostavljenem s členom 17 Uredbe (EU) 2019/817 in členom 17 Uredbe (EU) 2019/818 za namene kazenskega pregona. (17)V primeru ujemanja med podatki, uporabljenimi za iskanje ali primerjavo, in podatki, shranjenimi v nacionalnih podatkovnih zbirkah zaprošenih držav članic, ter po tem, ko država članica prosilka tako ujemanje potrdi, bi morala zaprošena država članica v 24 urah prek usmerjevalnika vrniti omejen sklop osnovnih podatkov. Rok bi zagotovil hitro izmenjavo komunikacij med organi držav članic. Države članice bi morale ohraniti nadzor nad izdajo tega omejenega sklopa osnovnih podatkov. Pri ključnih točkah v postopku bi se moral ohraniti določen človeški nadzor, vključno z odločitvijo o predaji osebnih podatkov državi članici prosilki, s čimer bi se zagotovilo, da ne bi prišlo do avtomatizirane izmenjave osnovnih podatkov. (18)Vse izmenjave med organi držav članic ali z Europolom v kateri koli fazi katerega od postopkov iz te uredbe, ki niso izrecno opredeljene v tej uredbi, bi morale potekati prek aplikacije SIENA, s čimer bi se zagotovilo, da vse države članice uporabljajo skupen, varen in zanesljiv komunikacijski kanal. (19)Pri razvoju usmerjevalnika in sistema EPRIS bi bilo treba uporabljati standard univerzalnega formata sporočil (UMF). Pri vsaki avtomatizirani izmenjavi podatkov v skladu s to uredbo bi bilo treba uporabljati standard UMF. Organi držav članic in Europol so pozvani, naj standard UMF uporabljajo tudi v zvezi z vso nadaljnjo izmenjavo podatkov med seboj na podlagi okvira Prüm II. Standard UMF bi se moral uporabljati kot standard za strukturirano čezmejno izmenjavo informacij med informacijskimi sistemi, organi ali organizacijami na področju pravosodja in notranjih zadev. (20)Prek okvira Prüm II bi se lahko izmenjevali le netajni podatki. (21)Določeni vidiki okvira Prüm II ne morejo biti izčrpno zajeti v tej uredbi zaradi njihove tehnične, izredno podrobne in pogosto spremenljive narave. Ti vidiki vključujejo na primer tehnične ureditve in specifikacije za avtomatizirane postopke iskanja, standarde za izmenjavo podatkov in elemente podatkov, ki se izmenjujejo. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (22)Ker ta uredba določa vzpostavitev novega prümskega okvira, bi bilo treba črtati ustrezne določbe sklepov 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ. Navedena sklepa bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. (23)Ker naj bi usmerjevalnik razvila in upravljala Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, vzpostavljena z Uredbo (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta (eu-LISA), je treba Uredbo (EU) 2018/1726 spremeniti tako, da se to doda k nalogam agencije eu-LISA. Da bi bil usmerjevalnik povezan z evropskim iskalnim portalom za sočasno izvajanje iskanj v usmerjevalniku in skupnem odložišču podatkov o identiteti, je treba spremeniti Uredbo (EU) 2019/817. Da bi bil usmerjevalnik povezan z evropskim iskalnim portalom za sočasno izvajanje iskanj v usmerjevalniku in skupnem odložišču podatkov o identiteti ter za shranjevanje poročil in statističnih podatkov usmerjevalnika v centralnem registru za poročanje in statistične podatke, je treba spremeniti Uredbo (EU) 2019/818. Navedeni uredbi je zato treba ustrezno spremeniti. (24)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. (25)[V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je Irska podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.] ALI [V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.] (26)V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal [XX] – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba vzpostavlja okvir za izmenjavo informacij med organi, pristojnimi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj (okvir Prüm II). Ta uredba določa pogoje in postopke za avtomatizirano iskanje profilov DNK, daktiloskopskih podatkov, podob obraza, kazenskih evidenc in določenih podatkov iz registrov vozil ter pravila v zvezi z izmenjavo osnovnih podatkov po ujemanju.

Člen 2 Namen Namen okvira Prüm II je poglobiti čezmejno sodelovanje v zadevah, ki jih zajema del III, naslov V, poglavje 5, Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti pri izmenjavi informacij med organi, pristojnimi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Namen okvira Prüm II je tudi, da se organom, pristojnim za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, omogoči iskanje pogrešanih oseb in neidentificiranih človeških ostankov. Člen 3 Področje uporabe Ta uredba se uporablja za nacionalne podatkovne zbirke, ki se uporabljajo za avtomatizirani prenos kategorij profilov DNK, daktiloskopskih podatkov, podob obraza, kazenskih evidenc in določenih podatkov iz registrov vozil. Člen 4 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1)„lokusi“ pomenijo posebno molekularno strukturo na različnih mestih v DNK; (2)„profil DNK“ pomeni črkovno ali številčno kodo, ki predstavlja niz razločevalnih značilnosti nekodirajočega dela analiziranega vzorca človeške DNK, tj. posebno molekularno strukturo na različnih mestih v DNK; (3)„nekodirajoči del DNK“ pomeni kromosomska področja, ki ne vsebujejo nobenih genetskih informacij, tj. ki jim ni mogoče pripisati nobenih funkcionalnih lastnosti nekega organizma; (4)„referenčni podatki o DNK“ pomenijo profil DNK in referenčno številko iz člena 9; (5)„referenčni profil DNK“ pomeni profil DNK identificirane osebe; (6)„neznan profil DNK“ pomeni profil DNK še neidentificirane osebe, pridobljen iz sledi, zbranih pri preiskovanju kaznivih dejanj; (7)„daktiloskopski podatki“ pomenijo prstne odtise, sledi prstnih odtisov, odtise dlani, sledi odtisov dlani in vzorce takih podob (kodirane minucije), kadar so shranjeni in se obdelujejo v avtomatizirani podatkovni zbirki; (8)„daktiloskopski referenčni podatki“ pomenijo daktiloskopske podatke in referenčno številko iz člena 14; (9)„posamezen primer“ pomeni en sam preiskovalni spis; (10)„podoba obraza“ pomeni digitalno sliko obraza;

(11)„biometrični podatki“ pomeni profile DNK, daktiloskopske podatke ali podobe obraza; (12)„ujemanje“ pomeni obstoj povezave, ugotovljene z avtomatizirano primerjavo osebnih podatkov, ki so evidentirani ali se evidentirajo v informacijskem sistemu ali podatkovni zbirki; (13)„kandidat“ pomeni podatke, ki so privedli do ujemanja; (14)„država članica prosilka“ pomeni državo članico, ki izvaja iskanje na podlagi okvira Prüm II; (15)„zaprošena država članica“ pomeni državo članico, v podatkovnih zbirkah katere država članica prosilka na podlagi okvira Prüm II izvaja iskanje; (16)„kazenske evidence“ pomenijo vse informacije, ki so na voljo v nacionalnem registru ali registrih, v katerih so zbrani podatki organov, pristojnih za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj; (17)„psevdonimizacija“ pomeni obdelavo osebnih podatkov na tak način, da osebnih podatkov brez dodatnih informacij ni več mogoče pripisati specifičnemu posamezniku, če se take dodatne informacije hranijo ločeno ter zanje veljajo tehnični in organizacijski ukrepi, s čimer se zagotovi, da se osebni podatki ne pripišejo določenemu ali določljivemu posamezniku; (18)„podatki Europola“ pomeni vse osebne podatke, ki jih Europol obdeluje v skladu z Uredbo (EU) 2016/794; (19)„nadzorni organ“ pomeni neodvisen javni organ, ki ga vzpostavi država članica v skladu s členom 41 Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta; (20)„SIENA“ pomeni mrežno aplikacijo za varno izmenjavo informacij, ki jo upravlja Europol in je namenjena olajšanju izmenjave informacij med državami članicami in Europolom; (21)„pomemben incident“ pomeni vsak incident, razen če ima omejen učinek in obstaja verjetnost, da je z vidika metode ali tehnologije že dobro razumljen; (22)„pomembna kibernetska grožnja“ pomeni kibernetsko grožnjo z namenom, priložnostjo in zmožnostjo povzročiti pomemben incident; (23)„pomembno tveganje“ pomeni tveganje, ki bo, če bo izkoriščeno, po vsej verjetnosti privedlo do pomembnega incidenta; (24)„incident“ pomeni incident v smislu člena 4(5) Direktive (EU) …/… Evropskega parlamenta in Svetal [predlog revidirane direktive o varnosti omrežij in informacij]. POGLAVJE 2 IZMENJAVA PODATKOV ODDELEK 1 Profili DNK

Člen 5 Vzpostavitev nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK 1. Države članice zaradi preiskovanja kaznivih dejanj vzpostavijo in vzdržujejo nacionalne zbirke podatkov o preiskavah DNK. Obdelava podatkov iz teh zbirk po tej uredbi poteka v skladu s to uredbo, ob upoštevanju nacionalne zakonodaje držav članic, ki se uporablja za obdelavo takih podatkov. 2. Države članice zagotovijo razpoložljivost referenčnih podatkov o DNK iz svojih nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK iz odstavka 1. Referenčni podatki o DNK ne vsebujejo podatkov, ki omogočajo neposredno identifikacijo posameznika. Referenčni podatki o DNK, ki jih ni mogoče pripisati nobenemu posamezniku („neznani profili DNK“), so razpoznavni kot taki. Člen 6 Avtomatizirano iskanje profilov DNK 1. Države članice nacionalnim kontaktnim točkam iz člena 29 in Europolu omogočijo dostop do referenčnih podatkov o DNK v svojih zbirkah podatkov o preiskavah DNK za izvajanje avtomatiziranih iskanj s primerjavo profilov DNK za preiskovanje kaznivih dejanj. Iskanja se lahko izvajajo le v posameznih primerih in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke. 2. Če je bilo z avtomatiziranim iskanjem ugotovljeno ujemanje poslanega profila DNK s profili DNK v zbirki zaprošene države članice, je nacionalna kontaktna točka države članice prosilke avtomatsko obveščena o referenčnih podatkih o DNK, s katerimi je bilo ugotovljeno ujemanje. Če ujemanja ni, je država članica prosilka o tem avtomatsko obveščena. 3. Nacionalna kontaktna točka države članice prosilke potrdi ujemanje podatkov o profilih DNK z referenčnimi podatki o DNK, ki jih hrani zaprošena država članica, po tem, ko so bili referenčni podatki o DNK, potrebni za potrditev ujemanja, avtomatsko poslani. Člen 7 Avtomatizirana primerjava neznanih profilov DNK 1. Države članice lahko za preiskovanje kaznivih dejanj prek svojih nacionalnih kontaktnih točk primerjajo svoje neznane profile DNK z vsemi profili DNK iz drugih nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK. Pošiljanje in primerjava profilov se opravita avtomatizirano. 2. Če zaprošena država članica pri primerjavi v skladu z odstavkom 1 ugotovi ujemanje poslanih profilov DNK s profili v svojih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, nacionalni kontaktni točki države članice prosilke nemudoma pošlje referenčne podatke o DNK, s katerim je bilo ugotovljeno ujemanje. 3. Dokončno potrditev ujemanja profilov DNK z referenčnimi podatki o DNK, ki jih hrani zaprošena država članica, opravi nacionalna kontaktna točka države članice prosilke na podlagi avtomatsko poslanih referenčnih podatkov o DNK, potrebnih za potrditev ujemanja. Člen 8

Poročanje o zbirkah podatkov o preiskavah DNK Vsaka država članica Komisijo in agencijo eu-LISA obvesti o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 5 do 7, v skladu s členom 73. Člen 9 Referenčne številke za profile DNK Referenčne številke za profile DNK so kombinacija naslednjega: (a)referenčne številke, ki državam članicam v primeru ujemanja omogoča, da iz svojih podatkovni zbirk iz člena 5 pridobijo dodatne podatke in druge informacije, da bi jih posredovale drugi državi članici oziroma nekaterim drugim oziroma vsem državam članicam v skladu s členoma 47 in 48; (b)kode, ki označuje državo članico, ki hrani profil DNK; (c)kode, ki označuje tip profila DNK (referenčni profili DNK ali neznani profili DNK). Člen 10 Načela pri izmenjavi referenčnih podatkov o DNK 1. Sprejmejo se ustrezni ukrepi, s katerimi se zagotovita zaupnost in celovitost referenčnih podatkov o DNK, ki se pošiljajo v druge države članice, vključno s šifriranjem. 2. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev integritete profilov DNK, do katerih so omogočile dostop drugim državam članicam ali so jim jih poslale za primerjavo, in zagotovijo skladnost teh ukrepov z relevantnimi mednarodnimi standardi za izmenjavo podatkov o DNK. 3. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih navede relevantne mednarodne standarde, ki jih morajo države članice uporabljati za izmenjavo referenčnih podatkov o DNK. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 76(2). Člen 11 Pravila za zaprosila in odgovore v zvezi s profili DNK 1. Zaprosilo za avtomatizirano iskanje ali primerjavo vsebuje samo naslednje informacije: (a)kodo države članice prosilke; (b)datum, čas in referenčno številko zaprosila; (c)profile DNK in pripadajoče referenčne številke iz člena 9; (d)podatke o tipih posredovanih profilov DNK (neznani profili DNK ali referenčni profili DNK).

2. Odgovor na zaprosilo iz odstavka 1 vsebuje samo naslednje informacije: (a)podatek o tem, ali je bilo ugotovljeno eno ali več ujemanj ali da ujemanja ni; (b)datum, čas in referenčno številko zaprosila; (c)datum, čas in referenčno številko odgovora; (d)kodo države članice prosilke in zaprošene države članice; (e)referenčne številke za profile DNK države članice prosilke in zaprošene države članice; (f)podatke o tipu posredovanih profilov DNK (neznani profili DNK ali referenčni profili DNK); (g)ujemajoče se profile DNK. 3. Avtomatizirano obvestilo o ujemanju se pojavi le, če je bilo pri avtomatiziranem iskanju ali primerjavi ugotovljeno določeno minimalno ujemanje lokusov. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi minimalno število lokusov, v skladu s postopkom iz člena 76(2). 4. Če je pri iskanju ali primerjavi neznanih profilov DNK ugotovljeno ujemanje, lahko vsaka zaprošena država članica z ujemajočimi se podatki v svojo nacionalno podatkovno zbirko vnese opombo, da je bilo na podlagi iskanja ali primerjave, ki jo je izvedla druga država članica, ugotovljeno ujemanje za zadevni profil DNK. 5. Države članice zagotovijo, da so zaprosila skladna z izjavami, poslanimi v skladu s členom 8. Te izjave so navedene v praktičnem priročniku iz člena 78. ODDELEK 2 Daktiloskopski podatki Člen 12 Daktiloskopski referenčni podatki 1. Države članice zagotovijo daktiloskopske referenčne podatke iz zbirke za nacionalne sisteme za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov, vzpostavljene za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj. 2. Daktiloskopski referenčni podatki ne vsebujejo podatkov, ki omogočajo neposredno identifikacijo posameznika. 3. Daktiloskopski referenčni podatki, ki jih ni mogoče pripisati nobenemu posamezniku (neznani daktiloskopski podatki), so razpoznavni kot taki. Člen 13 Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov

1. Države članice nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic in Europolu za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj omogočijo dostop do daktiloskopskih referenčnih podatkov v sistemih za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov, ki so jih vzpostavile v ta namen, za izvajanje avtomatiziranega iskanja s primerjavo daktiloskopskih referenčnih podatkov. Iskanja se lahko izvajajo le v posameznih primerih in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke. 2. Nacionalna kontaktna točka države članice prosilke potrdi ujemanje daktiloskopskih podatkov z daktiloskopskimi referenčnimi podatki, ki jih hrani zaprošena država članica,po tem, ko so bili daktiloskopski referenčni podatki, potrebni za potrditev ujemanja, avtomatsko poslani. Člen 14 Referenčne številke za daktiloskopske podatke Referenčne številke za daktiloskopske podatke so kombinacija naslednjega: (a)referenčne številke, ki državam članicam v primeru ujemanja omogoča, da iz svojih podatkovnih zbirk iz člena 12 pridobijo dodatne podatke in druge informacije, da bi jih posredovale drugi državi članici oziroma nekaterim drugim oziroma vsem državam članicam v skladu s členoma 47 in 48; (b)kode, ki označuje državo članico, ki hrani daktiloskopske podatke. Člen 15 Načela pri izmenjavi daktiloskopskih podatkov 1. Digitalizacija daktiloskopskih podatkov in njihovo posredovanje ostalim državam članicam potekata v skladu z enotno obliko zapisa podatkov. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi enotno obliko zapisa podatkov, v skladu s postopkom iz člena 76(2). 2. Vsaka država članica zagotovi, da so posredovani daktiloskopski podatki dovolj kakovostni, da jih je mogoče primerjati s pomočjo sistemov za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov. 3. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev zaupnosti in celovitosti daktiloskopskih podatkov, ki se pošiljajo drugim državam članicam, vključno s šifriranjem. 4. Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo relevantne obstoječe standarde za izmenjavo daktiloskopskih podatkov, ki jih uporabljajo države članice. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 76(2). Člen 16 Zmogljivosti za iskanje po daktiloskopskih podatkih 1. Vsaka država članica poskrbi, da njena zaprosila ne presežejo opredeljenih zmogljivosti zaprošene države članice za iskanje. Države članice Komisijo in agencijo eu-LISA v skladu s členom 79(8) in (10) obvestijo o svoji največji zmogljivosti za dnevno iskanje daktiloskopskih podatkov identificiranih oseb in daktiloskopskih podatkov oseb, ki še niso identificirane. 2. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi največje število kandidatov, ki se lahko v okviru enega prenosa sprejmejo za primerjavo, v skladu s postopkom iz člena 76(2). Člen 17

Pravila za zaprosila in odgovore v zvezi z daktiloskopskimi podatki 1. Zaprosilo za avtomatizirano iskanje vsebuje samo naslednje informacije: (a)kodo države članice prosilke; (b)datum, čas in referenčno številko zaprosila; (c)daktiloskopske podatke in pripadajoče referenčne številke iz člena 14. 2. Odgovor na zaprosilo iz odstavka 1 vsebuje samo naslednje informacije: (a)podatek o tem, ali je bilo ugotovljeno eno ali več ujemanj ali da ujemanja ni; (b)datum, čas in referenčno številko zaprosila; (c)datum, čas in referenčno številko odgovora; (d)kodo države članice prosilke in zaprošene države članice; (e)referenčne številke daktiloskopskih podatkov države članice prosilke in zaprošene države članice; (f)ujemajoče se daktiloskopske podatke. ODDELEK 3 Podatki iz registrov vozil Člen 18 Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil 1. Države članice nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic in Europolu za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj omogočijo dostop do naslednjih podatkov iz nacionalnih registrov vozil za izvajanje avtomatiziranega iskanja v posameznih primerih: (a)podatkov o lastnikih ali upravljavcih vozil; (b)podatkov o vozilih. 2. Iskanja se lahko izvajajo le z uporabo celotne številke šasije ali celotne registrske številke.

3. Iskanja se lahko izvajajo le v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke. Člen 19 Načela avtomatiziranega iskanja podatkov iz registrov vozil 1. Države članice za avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil uporabljajo evropski informacijski sistem za prometna in vozniška dovoljenja (Eucaris). 2. Informacije, ki se izmenjujejo prek sistema Eucaris, se posredujejo v šifrirani obliki. 3. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi podatke iz registrov vozil, ki se izmenjujejo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 76(2). Člen 20 Vodenje dnevnikov 1. Vsaka država članica vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih opravi osebje njenih organov, ustrezno pooblaščeno za izmenjavo podatkov iz registrov vozil, in dnevnike o poizvedbah, za katere zaprosijo druge države članice. Europol vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih opravi njegovo pooblaščeno osebje. Vse države članice in Europol vodijo dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v zvezi s podatki iz registrov vozil. Ti dnevniki vključujejo naslednje: (a)državo članico ali agencijo Unije, ki pošlje zaprosilo za poizvedbo; (b)datum in čas zaprosila; (c)datum in čas odgovora; (d)nacionalne podatkovne zbirke, ki jim je bilo poslano zaprosilo za poizvedbo; (e)nacionalne podatkovne zbirke, ki so posredovale pozitiven odgovor. 2. Dnevniki iz odstavka 1 se lahko uporabljajo le za zbiranje statističnih podatkov in spremljanje varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedbe in zakonitosti obdelave podatkov, ter za zagotavljanje varnosti in celovitosti podatkov. Ti dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in izbrišejo eno leto po njihovem nastanku. Če so dnevniki potrebni za že začete postopke spremljanja, se izbrišejo, ko za postopke spremljanja niso več potrebni. 3. Za namene spremljanja varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedb in zakonitosti obdelave podatkov, imajo upravljavci podatkov dostop do dnevnikov za notranje spremljanje iz člena 56. ODDELEK 4 Podobe obraza

Člen 21 Podobe obraza 1. Države članice zagotovijo razpoložljivost podob obraza iz svojih nacionalnih podatkovnih zbirk, vzpostavljenih za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Taki podatki vključujejo le podobe obraza in referenčno številko iz člena 23 ter nakazujejo, ali je mogoče podobe obraza pripisati posamezniku ali ne. Države članice v zvezi s tem ne dajo na voljo podatkov, na podlagi katerih bi bilo mogoče neposredno identificirati posameznika. 2. Podobe obraza, ki jih ni mogoče pripisati nobenemu posamezniku (neznane podobe obraza), so razpoznavne kot take. Člen 22 Avtomatizirano iskanje podob obraza 1. Države članice nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic in Europolu za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj omogočijo dostop do podob obraza, shranjenih v njihovih nacionalnih podatkovnih zbirkah, za izvajanje avtomatiziranega iskanja. Iskanja se lahko izvajajo le v posameznih primerih in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke. 2. Država članica prosilka prejme seznam, sestavljen iz ujemanj v zvezi z verjetnimi kandidati. Navedena država članica pregleda seznam, da bi ugotovila, ali obstaja potrjeno ujemanje. 3. Vzpostavi se minimalni standard kakovosti, ki omogoča iskanje in primerjavo podob obraza. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi tak minimalni standard kakovosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 76(2). Člen 23 Referenčne številke za podobe obraza Referenčne številke za podobe obraza so kombinacija naslednjega: (a)referenčne številke, ki državam članicam v primeru ujemanja omogoča, da iz svojih podatkovnih zbirk iz člena 21 pridobijo dodatne podatke in druge informacije, da bi jih lahko posredovale drugi državi članici oziroma nekaterim drugim oziroma vsem državam članicam v skladu s členoma 47 in 48; (b)kode, ki označuje državo članico, ki hrani podobe obraza. Člen 24 Pravila za zaprosila in odgovore v zvezi s podobami obraza 1. Zaprosilo za avtomatizirano iskanje vsebuje samo naslednje informacije: (a)kodo države članice prosilke;

(b)datum, čas in referenčno številko zaprosila; (c)podobe obraza in njihove referenčne številke iz člena 23. 2. Odgovor na zaprosilo iz odstavka 1 vsebuje samo naslednje informacije: (a)podatek o tem, ali je bilo ugotovljeno eno ali več ujemanj ali da ujemanja ni; (b)datum, čas in referenčno številko zaprosila; (c)datum, čas in referenčno številko odgovora; (d)kodo države članice prosilke in zaprošene države članice; (e)referenčne številke podob obraza države članice prosilke in zaprošene države članice; (f)ujemajoče se podobe obraza. ODDELEK 5 Kazenske evidence Člen 25 Kazenske evidence 1. Države članice se lahko odločijo, da bodo sodelovale pri avtomatizirani izmenjavi kazenskih evidenc. Države članice, ki sodelujejo pri avtomatizirani izmenjavi kazenskih evidenc, zagotovijo razpoložljivost biografskih podatkov osumljencev in storilcev kaznivih dejanj iz nacionalnih indeksov kazenskih evidenc, vzpostavljenih za preiskovanje kaznivih dejanj. Tak sklop podatkov, če je na voljo, vsebuje naslednje podatke: (a)ime(-na); (b)priimek(-ke); (c)privzeto(-a) ime(-na); (d)datum rojstva; (e)državljanstvo(-a); (f)kraj in državo rojstva;

(g)spol. 2. Podatki iz odstavka 1, točke (a), (b), (c), (e) in (f), so psevdonimizirani. Člen 26 Avtomatizirano iskanje po kazenskih evidencah 1. Države članice nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic in Europolu za preiskovanje kaznivih dejanj omogočijo dostop do podatkov iz nacionalnih indeksov kazenskih evidenc za izvajanje avtomatiziranega iskanja. Iskanja se lahko izvajajo le v posameznih primerih in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke. 2. Država članica prosilka prejme seznam ujemanj z navedbo o kakovosti ujemanj. Država članica prosilka je tudi obveščena o državi članici, katere podatkovna zbirka vsebuje podatke, ki so privedli do ujemanja. Člen 27 Referenčne številke za kazenske evidence Referenčne številke za kazenske evidence so kombinacija naslednjega: (a)referenčne številke, ki državam članicam v primeru ujemanja omogoča, da iz svojih indeksov iz člena 25 pridobijo osebne podatke in druge informacije, da bi jih lahko posredovale drugi državi članici oziroma nekaterim drugim oziroma vsem državam članicam v skladu s členoma 47 in 48; (b)kode, ki označuje državo članico, ki hrani kazenske evidence. Člen 28 Pravila za zaprosila in odgovore v zvezi s kazenskimi evidencami 1. Zaprosilo za avtomatizirano iskanje vsebuje samo naslednje informacije: (a)kodo države članice prosilke; (b)datum, čas in referenčno številko zaprosila; (c)kazenske evidence in njihove referenčne številke iz člena 27.

2. Odgovor na zaprosilo iz odstavka 1 vsebuje samo naslednje informacije: (a)podatek o tem, ali je bilo ugotovljeno eno ali več ujemanj ali da ujemanja ni; (b)datum, čas in referenčno številko zaprosila; (c)datum, čas in referenčno številko odgovora; (d)kodo države članice prosilke in zaprošene države članice; (e)referenčne številke kazenskih evidenc zaprošene države članice. ODDELEK 6 Skupne določbe Člen 29 Nacionalne kontaktne točke Vsaka država članica določi nacionalno kontaktno točko. Nacionalne kontaktne točke so odgovorne za posredovanje podatkov iz členov 6, 7, 13, 18, 22 in 26. Člen 30 Izvedbeni ukrepi Komisija sprejme izvedbene ukrepe, s katerimi določi tehnične ureditve za postopke iz členov 6, 7, 13, 18, 22 in 26. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 76(2). Člen 31 Tehnične specifikacije Države članice in Europol v povezavi z vsemi zaprosili in odgovori v zvezi z iskanji in primerjavami profilov DNK, daktiloskopskih podatkov, podatkov iz registrov vozil, podob obraza in kazenskih evidenc upoštevajo skupne tehnične specifikacije. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi te tehnične specifikacije, v skladu s postopkom iz člena 76(2). Člen 32 Razpoložljivost avtomatizirane izmenjave podatkov na nacionalni ravni

1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da sta avtomatizirano iskanje ali primerjava profilov DNK, daktiloskopskih podatkov, podatkov iz registrov vozil, podob obraza in kazenskih evidenc mogoča 24 ur na dan in vse dni v tednu. 2. Nacionalne kontaktne točke druga drugo, Komisijo, Europol in agencijo eu-LISA nemudoma obvestijo o tehničnih napakah, zaradi katerih avtomatizirana izmenjava podatkov ni na voljo. Nacionalne kontaktne točke se dogovorijo o začasnih alternativnih rešitvah za izmenjavo informacij v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalno zakonodajo. 3. Nacionalne kontaktne točke nemudoma ponovno vzpostavijo avtomatizirano izmenjavo podatkov. Člen 33 Utemeljitev za obdelavo podatkov 1. Vsaka država članica hrani utemeljitev za poizvedbe, ki jih izvedejo njeni pristojni organi. Europol hrani utemeljitev za poizvedbe, ki jih izvede. 2. Utemeljitev iz odstavka 1 vključuje: (a)namen poizvedbe, vključno s sklicem na konkreten primer ali preiskavo; (b)navedbo o tem, ali se poizvedba nanaša na osumljenca ali storilca kaznivega dejanja; (c)navedbo o tem, ali je cilj poizvedbe identificirati neznano osebo ali pridobiti več podatkov o znani osebi. 3. Utemeljitve iz odstavka 2 se lahko uporabljajo izključno za spremljanje varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedbe in zakonitosti obdelave podatkov, ter za zagotavljanje varnosti in celovitosti podatkov. Te utemeljitve se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in izbrišejo eno leto po njihovem nastanku. Če so utemeljitve potrebne za že začete postopke spremljanja, se izbrišejo, ko za postopke spremljanja ni več potrebna utemeljitev. 4. Za namene spremljanja varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedbe in zakonitosti obdelave podatkov, imajo upravljavci podatkov dostop do utemeljitev za notranje spremljanje iz člena 56. Člen 34 Uporaba univerzalnega formata sporočil 1. Pri razvoju usmerjevalnika iz člena 35 in sistema EPRIS se uporablja standard univerzalnega formata sporočil (UMF). 2. Pri vsaki avtomatizirani izmenjavi podatkov v skladu s to uredbo se uporablja standard UMF.

POGLAVJE 3 ARHITEKTURA ODDELEK 1 Usmerjevalnik Člen 35 Usmerjevalnik 1. Za namene lažjega vzpostavljanja povezav med državami članicami in z Europolom za poizvedovanje, pridobivanje in ocenjevanje biometričnih podatkov v skladu s to uredbo se vzpostavi usmerjevalnik. 2. Usmerjevalnik je sestavljen iz: (a)centralne infrastrukture, vključno z iskalnim orodjem, ki omogoča sočasne poizvedbe v podatkovnih zbirkah držav članic iz členov 5, 12 in 21 ter v podatkih Europola; (b)varnega komunikacijskega kanala med centralno infrastrukturo, državami članicami in agencijami Unije, ki so upravičene do uporabe usmerjevalnika; (c)varne komunikacijske infrastrukture med centralno infrastrukturo in evropskim iskalnim portalom za namene člena 39. Člen 36 Uporaba usmerjevalnika Uporaba usmerjevalnika je omejena na organe držav članic, ki imajo dostop do izmenjave profilov DNK, daktiloskopskih podatkov in podob obraza, ter Europol v skladu s to uredbo in Uredbo (EU) 2016/794. Člen 37 Poizvedbe 1. Uporabniki usmerjevalnika iz člena 36 za poizvedbo zaprosijo tako, da v usmerjevalnik predložijo biometrične podatke. Usmerjevalnik zaprosilo za poizvedbo pošlje v podatkovne zbirke držav članic in v podatke Europola, sočasno s podatki, ki jih je predložil uporabnik, in v skladu z njegovimi pravicami dostopa. 2. Vsaka zaprošena država članica in Europol po prejemu zaprosila za poizvedbo iz usmerjevalnika nemudoma izvedejo avtomatsko poizvedovanje v svojih podatkovnih zbirkah. 3. Vsa ujemanja, ki so rezultat poizvedb v podatkovnih zbirkah vsake države članice in podatkih Europola, se samodejno pošljejo nazaj v usmerjevalnik. 4. Usmerjevalnik razvrsti odgovore glede na stopnjo ujemanja med biometričnimi podatki, uporabljenimi za poizvedbo, in biometričnimi podatki, shranjenimi v podatkovnih zbirkah držav članic in podatkih Europola.

5. Seznam ujemajočih se biometričnih podatkov in njihovo stopnjo ujemanja usmerjevalnik pošlje uporabniku usmerjevalnika. 6. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi tehnični postopek, kako bo usmerjevalnik izvedel poizvedbo v podatkovnih zbirkah držav članic in podatkih Europola, format odgovorov usmerjevalnika in tehnična pravila za ocenjevanje ujemanja med biometričnimi podatki. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 76(2). Člen 38 Preverjanje kakovosti Zaprošena država članica s popolnoma avtomatiziranim postopkom preveri kakovost posredovanih podatkov. Če kakovost podatkov ni primerna za avtomatizirano primerjavo, zaprošena država članica o tem nemudoma obvesti državo članico prosilko prek usmerjevalnika. Člen 39 Interoperabilnost med usmerjevalnikom in skupnim odložiščem podatkov o identiteti za namene dostopa organov kazenskega pregona 1. Uporabniki usmerjevalnika iz člena 36 lahko poizvedbo v podatkovnih zbirkah držav članic in podatkih Europola izvedejo sočasno s poizvedbo v skupnem odložišču podatkov o identiteti, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz prava Unije, in v skladu z njihovimi pravicami dostopa. V ta namen usmerjevalnik poizvedbo v skupnem odložišču podatkov o identiteti izvede prek evropskega iskalnega portala. 2. Poizvedbe v skupnem odložišču podatkov o identiteti za namene kazenskega pregona se izvedejo v skladu s členom 22 Uredbe (EU) 2019/817 in členom 22 Uredbe (EU) 2019/818. Vsi rezultati poizvedb se posredujejo prek evropskega iskalnega portala. Te sočasne poizvedbe lahko izvedejo le imenovani organi, opredeljeni v členu 4, točka 20, Uredbe (EU) 2019/817 in členu 4, točka 20, Uredbe (EU) 2019/818. Sočasne poizvedbe v podatkovnih zbirkah držav članic, podatkih Europola in skupnem odložišču podatkov o identiteti se lahko izvajajo le, če je verjetno, da so podatki o osumljencu, storilcu ali žrtvi terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja, kot je opredeljeno v členu 4, točki 21 in 22, Uredbe (EU) 2019/817 in členu 4, točki 21 in 22, Uredbe (EU) 2019/818, shranjeni v skupnem odložišču podatkov o identiteti. Člen 40 Vodenje dnevnikov 1. Agencija eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v usmerjevalniku. Ti dnevniki vključujejo naslednje: (a)državo članico ali agencijo Unije, ki pošlje zaprosilo za poizvedbo; (b)datum in čas zaprosila; (c)datum in čas odgovora; (d)nacionalne podatkovne zbirke ali podatke Europola, ki jim je bilo poslano zaprosilo za poizvedbo; (e)nacionalne podatkovne zbirke ali podatke Europola, ki so poslali odgovor;

(f)kadar je ustrezno, dejstvo, da je bila izvedena sočasna poizvedba v skupnem odložišču podatkov o identiteti. 2. Vsaka država članica vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih izvedejo njeni pristojni organi in osebje teh organov, ustrezno pooblaščeno za uporabo usmerjevalnika, in dnevnike o poizvedbah, za katere zaprosijo druge države članice. Europol vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih opravi njegovo pooblaščeno osebje. 3. Dnevniki iz odstavkov 1 in 2 se lahko uporabljajo le za zbiranje statističnih podatkov in spremljanje varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedb in zakonitosti obdelave podatkov, ter za zagotavljanje varnosti in celovitosti podatkov. Ti dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in izbrišejo eno leto po njihovem nastanku. Če so dnevniki potrebni za že začete postopke spremljanja, se izbrišejo, ko za postopke spremljanja niso več potrebni. 4. Za namene spremljanja varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedb in zakonitosti obdelave podatkov, imajo upravljavci podatkov dostop do dnevnikov za notranje spremljanje iz člena 56. Člen 41 Postopki obveščanja v primeru tehnične nezmožnosti uporabe usmerjevalnika 1. Kadar usmerjevalnika zaradi napake tehnično ni mogoče uporabljati za poizvedovanje v eni ali več nacionalnih podatkovnih zbirkah ali podatkih Europola, agencija eu-LISA o tem samodejno obvesti uporabnike usmerjevalnika. Agencija eu-LISA nemudoma sprejme ukrepe za odpravo tehnične nezmožnosti uporabe usmerjevalnika. 2. Kadar usmerjevalnika zaradi izpada delovanja nacionalne infrastrukture v državi članici tehnično ni mogoče uporabljati za poizvedovanje v eni ali več nacionalnih podatkovnih zbirkah ali podatkih Europola, ta država članica o tem samodejno obvesti druge države članice, agencijo eu-LISA in Komisijo. Države članice nemudoma sprejmejo ukrepe za odpravo tehnične nezmožnosti uporabe usmerjevalnika. 3. Kadar usmerjevalnika zaradi izpada delovanja infrastrukture Europola tehnično ni mogoče uporabljati za poizvedovanje v eni ali več nacionalnih podatkovnih zbirkah ali podatkih Europola, Europol o tem samodejno obvesti države članice, agencijo eu-LISA in Komisijo. Europol nemudoma sprejme ukrepe za odpravo tehnične nezmožnosti uporabe usmerjevalnika. ODDELEK 2 Sistem EPRIS Člen 42 Sistem EPRIS 1. Države članice in Europol za avtomatizirano iskanje v kazenskih evidencah iz člena 26 uporabljajo evropski indeksni sistem kazenskih evidenc (sistem EPRIS). 2. Sistem EPRIS je sestavljen iz: (a)centralne infrastrukture, vključno z iskalnim orodjem, ki omogoča sočasne poizvedbe v podatkovnih zbirkah držav članic; (b)varnega komunikacijskega kanala med centralno infrastrukturo sistema EPRIS, državami članicami in Europolom. Člen 43

Uporaba sistema EPRIS 1. Za namene iskanja v kazenskih evidencah prek sistema EPRIS se uporabljajo naslednji sklopi podatkov: (a)ime(-na); (b)priimek(-ki); (c)datum rojstva. 2. Kadar so na voljo, se lahko uporabijo tudi naslednji sklopi podatkov: (a)privzeto(-a) ime(-na); (b)državljanstvo(-a); (c)kraj in država rojstva; (d)spol. 3. Podatki iz odstavka 1, točki (a) in (b), ter odstavka 2, točke (a), (b) in (c), ki se uporabljajo za poizvedovanje, se psevdonimizirajo. Člen 44 Poizvedbe 1. Države članice in Europol zaprosijo za poizvedbo s predložitvijo podatkov iz člena 43. Sistem EPRIS zaprosilo za poizvedbo pošlje v podatkovne zbirke držav članic skupaj s podatki države članice prosilke in v skladu s to uredbo. 2. Po prejemu zaprosila za poizvedbo od sistema EPRIS vsaka zaprošena država članica izvede avtomatsko poizvedovanje v svojem nacionalnem indeksu kazenskih evidenc. 3. Vsa ujemanja, ki so rezultat poizvedb v podatkovni zbirki vsake države članice, se samodejno pošljejo nazaj v sistem EPRIS. 4. Sistem EPRIS državi članici prosilki vrne seznam ujemanj. Seznam ujemanj navaja kakovost ujemanja in tudi državo članico, katere podatkovna zbirka vsebuje podatke, ki so privedli do ujemanja. 5. Država članica prosilka se po prejemu seznama ujemanj odloči, za katera ujemanja je potrebno nadaljnje ukrepanje, in prek kanala SIENA zaprošenim državam članicam pošlje obrazloženo zaprosilo za nadaljnje ukrepanje, ki vsebuje vse relevantne dodatne informacije. 6. Zaprošene države članice taka zaprosila nemudoma obdelajo in se odločijo, ali bodo delile podatke, shranjene v njihovih podatkovnih zbirkah.

Po potrditvi zaprošene države članice delijo podatke iz člena 43, kadar so ti na voljo. Ta izmenjava informacij poteka prek kanala SIENA. 7. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi tehnični postopek, po katerem sistem EPRIS poizveduje v podatkovnih zbirkah držav članic, in format odgovorov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 76(2). Člen 45 Vodenje dnevnikov 1. Europol vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v sistemu EPRIS. Ti dnevniki vključujejo naslednje: (a)državo članico ali agencijo Unije, ki pošlje zaprosilo za poizvedbo; (b)datum in čas zaprosila; (c)datum in čas odgovora; (d)nacionalne podatkovne zbirke, ki jim je bilo poslano zaprosilo za poizvedbo; (e)nacionalne podatkovne zbirke, ki so poslale odgovor. 2. Vsaka država članica vodi dnevnike o zaprosilih za poizvedbe, ki jih izvedejo njeni pooblaščeni organi in osebje teh organov, ustrezno pooblaščeno za uporabo sistema EPRIS. Europol vodi dnevnike o zaprosilih za poizvedbe, ki jih izvede njegovo pooblaščeno osebje. 3. Dnevniki iz odstavkov 1 in 2 se lahko uporabljajo izključno za spremljanje varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedb in zakonitosti obdelave podatkov, in za zagotavljanje varnosti in celovitosti podatkov. Ti dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in izbrišejo eno leto po njihovem nastanku. Če so dnevniki potrebni za že začete postopke spremljanja, se izbrišejo, ko za postopke spremljanja niso več potrebni. 4. Za namene spremljanja varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedb in zakonitosti obdelave podatkov, imajo upravljavci podatkov dostop do dnevnikov za notranje spremljanje iz člena 56. Člen 46 Postopki obveščanja v primeru tehnične nezmožnosti uporabe sistema EPRIS 1. Kadar zaradi izpada delovanja infrastrukture Europola tehnično ni mogoče uporabljati sistema EPRIS za poizvedbe v eni ali več nacionalnih podatkovnih zbirkah, Europol o tem samodejno obvesti države članice. Europol nemudoma sprejme ukrepe za odpravo tehnične nezmožnosti uporabe sistema EPRIS. 2. Kadar zaradi izpada delovanja nacionalne infrastrukture države članice tehnično ni mogoče uporabljati sistema EPRIS za poizvedbe v eni ali več nacionalnih podatkovnih zbirkah, zadevna država članica o tem samodejno obvesti Europol in Komisijo. Države članice nemudoma sprejmejo ukrepe za odpravo tehnične nezmožnosti uporabe sistema EPRIS. POGLAVJE 4

IZMENJAVA PODATKOV PO UJEMANJU Člen 47 Izmenjava osnovnih podatkov Kadar postopki iz členov 6, 7, 13 ali 22 pokažejo ujemanje med podatki, uporabljenimi za iskanje ali primerjavo, in podatki, shranjenimi v podatkovni zbirki zaprošenih držav članic, ter po tem, ko država članica prosilka tako ujemanje potrdi, zaprošena država članica v 24 urah prek usmerjevalnika vrne sklop osnovnih podatkov. Tak sklop osnovnih podatkov, če je na voljo, vsebuje naslednje podatke: (a)ime(-na); (b)priimek(-ke); (c)datum rojstva; (d)državljanstvo(-a); (e)kraj in državo rojstva; (f)spol. Člen 48 Uporaba kanala SIENA Vse izmenjave med pristojnimi organi držav članic ali z Europolom, ki niso izrecno določene v tej uredbi, v kateri koli fazi katerega od postopkov iz te uredbe, potekajo prek kanala SIENA. POGLAVJE 5 EUROPOL Člen 49 Dostop držav članic do biometričnih podatkov, pridobljenih od tretjih držav, ki jih hrani Europol 1. Države članice imajo v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 dostop do biometričnih podatkov, ki so jih tretje države posredovale Europolu za namene člena 18(2), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2016/794, ter možnost iskanja po njih prek usmerjevalnika. 2. Kadar ta postopek privede do ujemanja med podatki, uporabljenimi za iskanje, in podatki Europola, sledi nadaljnje ukrepanje v skladu z Uredbo (EU) 2016/794. Člen 50

Dostop Europola do podatkov, shranjenih v podatkovnih zbirkah držav članic 1. Europol ima v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 dostop do podatkov, ki jih imajo države članice shranjene v svojih nacionalnih podatkovnih zbirkah v skladu s to uredbo. 2. Poizvedbe Europola, izvedene z biometričnimi podatki kot iskalnim kriterijem, se izvedejo z uporabo usmerjevalnika. 3. Poizvedbe Europola, izvedene s podatki iz registrov vozil kot iskalnim kriterijem, se izvedejo z uporabo sistema Eucaris. 4. Poizvedbe Europola, izvedene s kazenskimi evidencami kot iskalnim kriterijem, se izvedejo z uporabo sistema EPRIS. 5. Europol izvaja iskanja v skladu z odstavkom 1 le, ko opravlja naloge iz Uredbe (EU) 2016/794. 6. Kadar postopki iz členov 6, 7, 13 ali 22 pokažejo ujemanje med podatki, uporabljenimi za iskanje ali primerjavo, in podatki, shranjenimi v nacionalnih podatkovnih zbirkah zaprošenih držav članic, ter po tem, ko Europol potrdi tako ujemanje, zaprošena država članica v 24 urah odloči, ali bo prek usmerjevalnika vrnila sklop osnovnih podatkov. Tak sklop osnovnih podatkov, če je na voljo, vsebuje naslednje podatke: (a)ime(-na); (b)priimek(-ki); (c)datum rojstva; (d)državljanstvo(-a); (e)kraj in državo rojstva; (f)spol. 7. Europol lahko informacije, pridobljene z iskanjem v skladu z odstavkom 1 in izmenjavo osnovnih podatkov v skladu z odstavkom 6, uporablja le s soglasjem države članice, v podatkovni zbirki katere je prišlo do ujemanja. Če država članica dovoli uporabo takih informacij, ravnanje z njimi s strani Europola ureja Uredba (EU) 2016/794. POGLAVJE 6 VARSTVO PODATKOV Člen 51 Namen podatkov 1. Država članica prosilka ali Europol lahko osebne podatke obdelujeta izključno za namene, za katere jih je zaprošena država članica v skladu s to uredbo posredovala. Obdelava v druge namene je mogoča izključno s predhodnim dovoljenjem zaprošene države članice. 2. Država članica, ki išče ali primerja podatke, poslane v skladu s členi 6, 7, 13, 18 ali 22, lahko te podatke obdeluje izključno za to, da:

(a)ugotovi, ali se primerjani profili DNK, daktiloskopski podatki, podatki iz registrov vozil, podobe obraza in kazenske evidence ujemajo; (b)pripravi in predloži policijsko prošnjo za pravno pomoč, če se podatki ujemajo; (c)vodi dnevnike v smislu členov 40 in 45. 3. Država članica prosilka lahko podatke, prejete v skladu s členi 6, 7, 13 ali 22, obdeluje le, če je to potrebno za namene te uredbe. Po končani primerjavi podatkov ali samodejnem odgovoru na iskanja se poslani podatki nemudoma izbrišejo, razen če država članica prosilka potrebuje nadaljnjo obdelavo za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. 4. Podatke, poslane v skladu s členom 18, lahko država članica prosilka uporablja le, če je to potrebno za zamene te uredbe. Po samodejnem odgovoru na poizvedbo se posredovani podatki takoj izbrišejo, razen če je potrebna nadaljnja obdelava za vodenje dnevnikov v skladu s členom 20. Država članica prosilka lahko prejete podatke uporablja le za postopek, za katerega je bilo opravljeno iskanje. Člen 52 Točnost, ustreznost in hramba podatkov 1. Države morajo zagotovijo pravilnost in aktualnost osebnih podatkov. Če zaprošena država članica izve, da so bili poslani nepravilni podatki ali podatki, ki se ne bi smeli poslati, to nemudoma sporoči državi članici prosilki. Vse zadevne države članice prosilke morajo take podatke ustrezno popraviti ali izbrisati. Poleg tega je treba poslane osebne podatke popraviti takoj, ko se ugotovi njihova nepravilnost. Če država članica prosilka utemeljeno domneva, da so poslani podatki nepravilni ali da jih je treba zbrisati, o tem obvesti zaprošeno državo članico. 2. Kadar je oseba, na katero se nanašajo osebni podatki, izpodbijala točnost podatkov, ki jih hrani država članica, kadar zadevna država članica ne more zanesljivo ugotoviti točnosti podatkov in kadar to zahteva oseba, na katero se nanašajo osebni podatki, se zadevni podatki označijo. Kadar obstaja taka označitev, jo lahko države članice razveljavijo le z dovoljenjem osebe, na katero se nanašajo osebni podatki, ali na podlagi odločbe pristojnega sodišča ali neodvisne službe, ki je pristojna za nadzor nad varstvom podatkov. 3. Poslane podatke, ki ne bi smeli biti poslani ali prejeti, je treba izbrisati. Zakonito poslani in prejeti podatki se izbrišejo: (a)če niso oziroma niso več potrebni za namen, za katerega so bili poslani; (b)po preteku najdaljšega roka za hrambo podatkov, določenega v nacionalni zakonodaji zaprošene države članice, če je zaprošena država članica ob pošiljanju podatkov o tem najdaljšem roku obvestila državo članico prosilko. Podatki se blokirajo in se ne izbrišejo, če obstaja razlog za domnevo, da bi z izbrisom podatkov škodovali interesu osebe, na katero se nanašajo osebni podatki. Blokirani podatki se lahko pošiljajo ali uporabljajo le za namene, zaradi katerih niso bili izbrisani. Člen 53 Obdelovalec podatkov 1. Agencija eu-LISA je obdelovalec v smislu člena 3, točka 12, Uredbe (EU) 2018/1725 za obdelavo osebnih podatkov prek usmerjevalnika. 2. Europol je obdelovalec za obdelavo osebnih podatkov prek sistema EPRIS. Člen 54 Varnost obdelave 1. Europol, agencija eu-LISA in organi držav članic zagotovijo, da je obdelava osebnih podatkov, ki poteka na podlagi te uredbe, varna. Europol, agencija eu-LISA in organi držav članic sodelujejo pri nalogah, povezanih z varnostjo.

2. Brez poseganja v člen 33 Uredbe (EU) 2018/1725 in člen 32 Uredbe (EU) 2016/794 agencija eu-LISA in Europol sprejmeta potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti usmerjevalnika oziroma sistema EPRIS in z njima povezane komunikacijske infrastrukture. 3. Agencija eu-LISA in Europol sprejmeta potrebne ukrepe v zvezi z usmerjevalnikom oziroma sistemom EPRIS, vključno z varnostnim načrtom, načrtom neprekinjenega delovanja in sanacijskim načrtom po nesreči, za: (a)fizično zaščito podatkov, med drugim z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito ključne infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih; (b)zavrnitev dostopa nepooblaščenim osebam do opreme in objektov za obdelavo podatkov; (c)preprečevanje nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali odstranjevanja nosilcev podatkov; (d)preprečevanje nepooblaščenega vnosa podatkov in nedovoljenega preverjanja, spreminjanja ali brisanja zabeleženih osebnih podatkov; (e)preprečevanje nepooblaščene obdelave podatkov in kakršnega koli nepooblaščenega kopiranja, spreminjanja ali brisanja podatkov; (f)preprečevanje uporabe sistemov za avtomatizirano obdelavo podatkov s strani nepooblaščenih oseb z uporabo opreme za prenos podatkov; (g)zagotovitev, da imajo osebe, pooblaščene za dostop do usmerjevalnika in sistema EPRIS, dostop samo do podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop, in sicer na podlagi individualne uporabniške identitete ter zaupnega načina dostopa; (h)zagotovitev možnosti preverjanja in ugotavljanja, katerim organom se lahko z uporabo opreme za prenos podatkov posredujejo osebni podatki; (i)zagotovitev možnosti preverjanja in ugotavljanja, kateri podatki so bili obdelani v usmerjevalniku in sistemu EPRIS ter kdo jih je obdeloval, kdaj in za kakšen namen; (j)preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali brisanja osebnih podatkov med njihovim prenosom v usmerjevalnik in sistem EPRIS ali iz njiju ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja; (k)zagotovitev ponovne vzpostavitve normalnega delovanja nameščenih sistemov v primeru prekinitve; (l)zagotovitev zanesljivosti z ustreznim poročanjem o vsaki napaki v delovanju usmerjevalnika in sistema EPRIS; (m)spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov iz tega odstavka in sprejetje potrebnih organizacijskih ukrepov v zvezi z notranjim spremljanjem, da se zagotovi skladnost s to uredbo in da se ti varnostni ukrepi ocenijo ob upoštevanju novega tehnološkega razvoja. Člen 55 Varnostni incidenti 1. Za varnostni incident se šteje vsak dogodek, ki vpliva ali bi lahko vplival na varnost usmerjevalnika ali sistema EPRIS in bi lahko povzročil poškodovanje ali izgubo v njem shranjenih podatkov, zlasti v primeru morebitnega nepooblaščenega dostopa do podatkov ali kadar so bile ali bi lahko bile ogrožene razpoložljivost, celovitost in zaupnost podatkov. 2. Varnostni incidenti se obvladujejo tako, da se zagotovi hiter, učinkovit in ustrezen odziv. 3. Države članice svoje pristojne nadzorne organe nemudoma obvestijo o morebitnih varnostnih incidentih.

Europol brez poseganja v člen 34 Uredbe (EU) 2016/794 skupino CERT-EU nemudoma obvesti o pomembnih kibernetskih grožnjah, pomembnih ranljivostih in pomembnih incidentih, vsekakor pa najpozneje 24 ur po seznanitvi z njimi. Skupini CERT-EU se nemudoma razkrijejo ustrezne tehnične podrobnosti kibernetskih groženj, ranljivosti in incidentov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati in ki omogočajo proaktivno odkrivanje, odzivanje na incidente ali blažilne ukrepe. V primeru varnostnega incidenta v zvezi s centralno infrastrukturo usmerjevalnika agencija eu-LISA skupino CERT-EU nemudoma obvesti o pomembnih kibernetskih grožnjah, pomembnih ranljivostih in pomembnih incidentih, vsekakor pa najpozneje 24 ur po seznanitvi z njimi. Skupini CERT-EU se nemudoma razkrijejo ustrezne tehnične podrobnosti kibernetskih groženj, ranljivosti in incidentov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati in ki omogočajo proaktivno odkrivanje, odzivanje na incidente ali blažilne ukrepe. 4. Zadevne države članice in agencije Unije informacije o varnostnem incidentu, ki vpliva ali bi lahko vplival na delovanje usmerjevalnika ali na razpoložljivost, celovitost in zaupnost podatkov, nemudoma posredujejo državam članicam in Europolu ter o njih poročajo v skladu z načrtom za obvladovanje incidentov, ki ga zagotovi agencija eu-LISA. 5. Zadevne države članice in agencije Unije informacije o varnostnem incidentu, ki vpliva ali bi lahko vplival na delovanje sistema EPRIS ali na razpoložljivost, celovitost in zaupnost podatkov, nemudoma posredujejo državam članicam ter o njih poročajo v skladu z načrtom za obvladovanje incidentov, ki ga zagotovi Europol. Člen 56 Notranje spremljanje 1. Države članice in ustrezne agencije Unije zagotovijo, da vsak organ, ki ima pravico do uporabe okvira Prüm II, sprejme ukrepe, potrebne za spremljanje njegove skladnosti s to uredbo, in da po potrebi sodeluje z nadzornim organom. 2. Upravljavci podatkov sprejmejo potrebne ukrepe za spremljanje skladnosti obdelave podatkov s to uredbo, vključno s pogostim preverjanjem dnevnikov iz členov 40 in 45, ter po potrebi sodelujejo z nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Člen 57 Globe Države članice zagotovijo, da se vsaka zloraba podatkov, obdelava podatkov ali izmenjava podatkov, ki je v nasprotju s to uredbo, kaznuje v skladu z nacionalno zakonodajo. Kazni, ki se določijo, morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Člen 58 Dokazno breme 1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo, da osebe, ki menijo, da so bile zaradi obdelave ali izmenjave njihovih osebnih podatkov diskriminirane, ne nosijo dokaznega bremena. V primerih, ko oseba meni, da je bila diskriminirana v okviru avtomatizirane primerjave na podlagi te uredbe pred sodiščem ali drugim pristojnim sodnim organom, organi države članice, ki so obdelali podatke, utemeljijo, zakaj ni bilo diskriminacije. 2. V kazenskih postopkih se odstavek 1 ne uporablja. 3. Države članice ne sprejmejo posebnih ukrepov v smislu odstavka 1 v postopkih, v katerih mora sodišče ali pristojni sodni organ preiskati dejstva v zadevi. Člen 59 Odgovornost Če kakršno koli neizpolnjevanje obveznosti države članice iz te uredbe povzroči škodo za usmerjevalnik ali sistem EPRIS, je ta država članica odgovorna za to škodo, razen če in kolikor agencija eu-LISA, Europol ali druga država članica, ki jo zavezuje ta uredba, ni sprejela razumih ukrepov za preprečitev tovrstne škode ali zmanjšanje njenega vpliva. Člen 60

Revizije, ki jih izvaja Evropski nadzornik za varstvo podatkov 1. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da se vsaj vsaka štiri leta za namene te uredbe izvede revizija operacij agencije eu-LISA in Europola v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v skladu z relevantnimi mednarodnimi revizijskimi standardi. Poročilo o reviziji se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, državam članicam in zadevni agenciji Unije. Europol in agencija eu-LISA imata možnost, da pred sprejetjem poročila podata pripombe. 2. Agencija eu-LISA in Europol Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov posredujeta zahtevane informacije, mu omogočita dostop do vseh dokumentov, ki jih zahteva, in do svojih dnevnikov iz členov 40 in 45 ter mu kadar koli dovolita vstop v vse svoje prostore. Člen 61 Sodelovanje med nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov 1. Nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov na področju svojih pristojnosti aktivno sodelujejo pri opravljanju svojih nalog in zagotavljajo usklajen nadzor nad uporabo te uredbe, zlasti če Evropski nadzornik za varstvo podatkov ali nadzorni organ ugotovi večja neskladja med praksami držav članic ali morebitne nezakonite prenose z uporabo komunikacijskih kanalov okvira Prüm II. 2. V primerih iz odstavka 1 tega člena se zagotovi usklajen nadzor v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2018/1725. 3. Evropski odbor za varstvo podatkov Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Europolu in agenciji eu-LISA do [dve leti po začetku delovanja usmerjevalnika in sistema EPRIS] in nato vsaki dve leti pošlje skupno poročilo o svojih dejavnostih na podlagi tega člena. To poročilo vsebuje poglavje o vsaki državi članici, ki ga pripravi nadzorni organ zadevne države članice. Člen 62 Prenos osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam Podatki, obdelani v skladu s to uredbo, se tretjim državam ali mednarodnim organizacijam ne posredujejo ali dajejo na voljo samodejno. POGLAVJE 7 PRISTOJNOSTI Člen 63 Pristojnosti držav članic 1. Vsaka država članica je odgovorna za: (a)povezavo z infrastrukturo usmerjevalnika; (b)povezovanje obstoječih nacionalnih sistemov in infrastruktur z usmerjevalnikom; (c)organizacijo, upravljanje, delovanje in vzdrževanje svoje obstoječe nacionalne infrastrukture in njene povezave z usmerjevalnikom;

(d)povezavo z infrastrukturo sistema EPRIS; (e)povezovanje obstoječih nacionalnih sistemov in infrastruktur s sistemom EPRIS; (f)organizacijo, upravljanje, delovanje in vzdrževanje svoje obstoječe nacionalne infrastrukture in njene povezave s sistemom EPRIS; (g)upravljanje in ureditev dostopa ustrezno pooblaščenega osebja pristojnih nacionalnih organov do usmerjevalnika v skladu s to uredbo ter vzpostavitev in redno posodabljanje seznama takega osebja in njegovih profilov; (h)upravljanje in ureditev dostopa ustrezno pooblaščenega osebja pristojnih nacionalnih organov do sistema EPRIS v skladu s to uredbo ter vzpostavitev in redno posodabljanje seznama takega osebja in njegovih profilov; (i)upravljanje in ureditev dostopa ustrezno pooblaščenega osebja pristojnih nacionalnih organov do sistema Eucaris v skladu s to uredbo ter vzpostavitev in redno posodabljanje seznama takega osebja in njegovih profilov; (j)ročno potrditev ujemanja iz člena 6(3), člena 7(3), člena 13(2), člena 22(2) in člena 26(2); (k)zagotavljanje razpoložljivosti podatkov, potrebnih za izmenjavo podatkov v skladu s členi 6, 7, 13, 18, 22 in 26; (l)izmenjavo informacij v skladu s členi 6, 7, 13, 18, 22 in 26; (m)izbris podatkov, prejetih od zaprošene države članice, v 48 urah po obvestilu zaprošene države članice, da so poslani osebni podatki nepravilni, neažurni ali nezakonito posredovani; (n)skladnost z zahtevami glede kakovosti podatkov, določenimi v tej uredbi. 2. Vsaka država članica je odgovorna za povezavo pristojnih nacionalnih organov z usmerjevalnikom, sistemom EPRIS in sistemom Eucaris. Člen 64 Pristojnosti Europola 1. Europol je odgovoren za upravljanje in ureditev dostopa svojega ustrezno pooblaščenega osebja do usmerjevalnika, sistema EPRIS in sistema Eucaris v skladu s to uredbo. 2. Europol je odgovoren tudi za obdelavo poizvedb usmerjevalnika v podatkih Europola. Europol ustrezno prilagodi svoje informacijske sisteme. 3. Europol je odgovoren za vse tehnične prilagoditve svoje infrastrukture, potrebne za vzpostavitev povezave do usmerjevalnika in sistema Eucaris. 4. Europol je odgovoren za razvoj sistema EPRIS v sodelovanju z državami članicami. Sistem EPRIS zagotavlja funkcionalnosti iz členov 42 do 46. Europol zagotovi tehnično upravljanje sistema EPRIS. Tehnično upravljanje sistema EPRIS v skladu s to uredbo obsega vse naloge in tehnične rešitve, ki so potrebne za delovanje centralne infrastrukture sistema EPRIS in zagotavljanje neprekinjenih storitev državam članicam 24 ur na dan in 7 dni v tednu. Vključuje vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni tehnične kakovosti funkcij sistema EPRIS, zlasti glede odzivnega časa pri iskanju po nacionalnih podatkovnih zbirkah v skladu s tehničnimi specifikacijami. 5. Europol zagotovi usposabljanje za tehnično uporabo sistema EPRIS.

6. Europol je odgovoren za postopke iz členov 49 in 50. Člen 65 Pristojnosti agencije eu-LISA med fazo zasnove in razvoja usmerjevalnika 1. Agencija eu-LISA zagotovi, da centralna infrastruktura usmerjevalnika deluje v skladu s to uredbo. 2. Agencija eu-LISA gosti usmerjevalnik na svojih tehničnih lokacijah in zagotavlja funkcionalnosti iz te uredbe v skladu s pogoji glede varnosti,