ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlog zadeva osnutek sklepa Sveta o drugem obroku finančnih prispevkov držav članic v Evropski razvojni sklad (ERS) v letu 2018.

11. ERS in drugi še vedno odprti skladi ERS (to so 8., 9. in 10. ERS) se upravljajo v skladu z naslednjimi pravili:

– sedanjim Sporazumom o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), kakor je bil nazadnje spremenjen,

– notranjim sporazumom med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum za 11. ERS),

– Uredbo Sveta (EU) 2015/323 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS).

Zgoraj navedeni dokumenti vsebujejo večletne obveznosti držav članic za finančno podporo zakladnici ERS. Finančna uredba za 11. ERS določa redne prispevke držav članic v zakladnico ERS glede na vnaprej določene finančne obveznosti. Redni prispevki se vpokličejo s tehničnimi sklepi Sveta, ki odražajo izvrševanje prej določenih finančnih obveznosti.

Nekateri naslovi obrazložitvenega memoranduma zato niso relevantni za redne zahtevke za prispevke, kot je ta.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sporazum Interbus o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov je začel veljati 1. januarja 2003. Sporazum je bil pozneje posodobljen s Sklepom št. 1/2011 Skupnega odbora, ki je bil ustanovljen s členom 23 Sporazuma. Geografsko področje uporabe Sporazuma Interbus je omejeno na države članice Evropske konference ministrov za promet (ECMT). Med pogodbenicami sporazuma so trenutno poleg Evropske unije tudi Republika Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Republika Moldavija, Republika Turčija in Ukrajina. Druge članice ECMT lahko pristopijo k Sporazumu. Svet je 5. decembra 2014 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj o spremembi Sporazuma Interbus zaradi razširitve geografskega področja njegove uporabe na Kraljevino Maroko. Trije pogajalski sestanki s pogodbenicami so potekali v posvetovanju s posebnim odborom, ki ga je imenoval Svet. Države članice so bile na vsako posvetovanje povabljene kot strokovnjakinje.

Prisotne pogodbenice so se na sestanku dne 10. novembra 2017 strinjale, da je besedilo stabilno in končno, ter se dogovorile glede roka za podpis. Prisotne so bile tri pogodbenice iz vzhodne in jugovzhodne Evrope (Republika Moldavija, Črna gora in Ukrajina). Poleg tega sta dve pogodbenici (Albanija in Turčija) predhodno pozitivno ocenili besedilo v pripravi.

Sporazum Interbus je odprt za pristop držav, ki so polnopravne članice ECMT. Kraljevina Maroko ni polnopravna članica, vendar ima od leta 2006 status opazovalke v ECMT.

Sporazum bi moral zagotoviti jasno pravno podlago za pristop Kraljevine Maroko. Komisija na podlagi razpoložljivih dokumentov ne more domnevati, da je Mednarodni prometni forum, ki so ga maja 2006 ustanovili ministri 43 držav, nadomestil in nasledil ECMT, s čimer bi katera koli članica Mednarodnega prometnega foruma lahko pristopila k Sporazumu v skladu s členom 30(1) Sporazuma.

Priloženi osnutek Protokola dodaja Kraljevino Maroko na seznam držav iz člena 30(2), ki lahko pristopijo k Sporazumu Interbus. Člen 30(2) že navaja Republiko San Marino, Kneževino Andoro in Kneževino Monako. Možen pristop Kraljevine Maroko k Sporazumu Interbus bo prispeval k razvoju odnosov na področju mednarodnega potniškega prometa, turizma in kulturne izmenjave zunaj držav, ki so trenutno pogodbenice Sporazuma Interbus, ter omogočil njihovo organizacijo.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlagani Protokol v prilogi k temu sklepu Sveta je v skladu s cestnoprometno politiko EU in jo dopolnjuje. Podpira dostop sosednjih držav EU do trga potniškega prometa EU (in obratno), saj ustvarja regulativni okvir za organizacijo čezmejnega turizma v obeh smereh.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlog je skladen s sosedsko politiko in zunanjimi odnosi EU.

2.PRAVNA PODLAGA
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PRIPOROČILA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija predlaga pogajanja za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola z Republiko Madagaskar, ki ustreza potrebam flot Unije ter je v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 o skupni ribiški politiki (SRP) in s sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu Komisije o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Veljavni sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju (v nadaljnjem besedilu: FPA) med Evropsko unijo in Madagaskarjem je bil sklenjen 1. januarja 2007. Predlagajo se pogajanja za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu za vključitev nekaterih določb iz Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki jih veljavni FPA ne zajema. Veljavni 4-letni protokol k FPA je začel veljati 1. januarja 2015 in bo prenehal veljati 31. decembra 2018. Določa ribolovne možnosti za floto Unije in ustrezen finančni prispevek, ki ga plačajo Unija in lastniki plovil. Letni finančni prispevek EU Madagaskarju znaša 1 487 500 EUR, pri čemer je 700 000 EUR namenjenih sektorski podpori.

FPA z Madagaskarjem zagotavlja ribolovne možnosti za lovljenje tuna in izrazito selivskih vrst za plovila EU iz štirih držav članic (Španije, Francije, Portugalske in Italije). Evropska unija že ima razvito mrežo dvostranskih sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (v nadaljnjem besedilu: SFPA) v Indijskem oceanu, zlasti s Sejšeli in Mauritiusom.

SFPA prispevajo k uresničevanju ciljev SRP na mednarodni ravni in zagotavljajo, da ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda temeljijo na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije. Poleg tega SFPA krepijo znanstveno sodelovanje med EU in njenim partnerjem, pripomorejo k večji preglednosti in trajnosti za boljše upravljanje ribolovnih virov ter olajšajo upravljanje, saj podpirajo spremljanje in nadzor dejavnosti nacionalnih in tujih flot ter zagotavljajo sredstva za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in prispevek za trajnostni razvoj lokalne ribiške industrije. S SFPA se krepi položaj Evropske unije v mednarodnih in regionalnih ribolovnih organizacijah, še posebno v Komisiji za tune v Indijskem oceanu (IOTC), organu, ustanovljenem v skladu z mednarodnim pravom za ohranjanje in upravljanje izrazito selivskih vrst v regiji.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Pogajanja o novem sporazumu in protokolu z Madagaskarjem so v skladu z zunanjim delovanjem EU v zvezi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami, predvsem pa s cilji Unije glede spoštovanja demokratičnih načel in človekovih pravic. .

2.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

•Pravna podlaga

Pravna podlaga za ta sklep je navedena v členu 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in sicer v naslovu V (Mednarodni sporazumi) petega dela (Zunanje delovanje Unije), ki določa postopek za pogajanja in sklepanje sporazumov med EU in tretjimi državami.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Ni relevantno, izključna pristojnost.

•Sorazmernost

Sklep je sorazmeren z zastavljenim ciljem.

•Izbira instrumenta
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Cilj predloga je, da se v pravo Unije prenesejo številni ukrepi, ki jih je na letnih sejah v letih 2015, 2016 in 2017 sprejela Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: GFCM). GFCM je regionalna organizacija za upravljanje ribištva, ki je bila ustanovljena v skladu s členom XIV ustanovne listine Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO). Njeni glavni cilji so spodbujanje razvoja, ohranjanja, smotrnega upravljanja in najboljšega izkoriščanja živih morskih virov ter trajnostni razvoj akvakulture v Sredozemlju, Črnem morju in sosednjih vodah. GFCM je pooblaščena za sprejemanje obveznih odločitev (priporočil) na svojem področju pristojnosti. Ti akti so naslovljeni predvsem na njene pogodbenice, vendar lahko vsebujejo tudi obveznosti za upravljavce (na primer kapitane plovil). Priporočila postanejo zavezujoča 120 dni po datumu prvega obvestila, če ni vložen noben ugovor.

Pogodbenice Sporazuma GFCM so EU in deset držav članic (Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Francija, Grčija, Italija, Malta, Slovenija, Španija in Romunija). Ker vsebina priporočil GFCM ni zajeta v obstoječem pravu Unije oziroma je zajeta le delno, je prenos ustreznih določb GFCM nujen za zagotovitev njihove enotne in učinkovite uporabe v vsej Evropski uniji.

Zadnji prenos odločitev GFCM je bil izveden z Uredbo (EU) št. 1343/2011, kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/2102. S tem predlogom bodo v navedeni zakonodajni akt vstavljeni ukrepi, ki bodo vanj preneseni v obliki sprememb.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlog je v skladu s skupno ribiško politiko (SRP). Zajema ohranitvene ukrepe, ukrepe za upravljanje, spremljanje, nadzor in obvladovanje ter ukrepe za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Ti ukrepi se uporabljajo za osliča in dolgoostno rdečo kozico v Sicilski ožini, romba v Črnem morju, okatega ribona v Alboranskem morju in rdečo koralo. Poleg tega se s predlogom uvaja zaprto območje za ribolov v Jadranskem morju (območje Jabučke kotline). Ti ukrepi presegajo obstoječo uredbo EU.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

•Subsidiarnost

Predlog je v izključni pristojnosti Evropske unije.

•Sorazmernost

Predlagano besedilo bo zagotovilo prenos ustreznih ukrepov GFCM v pravo Unije, ne da bi se preseglo tisto, kar je potrebno za doseganje zastavljenega cilja.

•Izbira instrumenta

Predlagani instrument: uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi obstoječe uredbe.
EVROPSKA KOMISIJA

Bruselj,4.7.2018

COM(2018) 510 final/2

2018/0280(NLE)

CORRIGENDUM

This document corrects document COM (2018)510 final of 3.07.2018.

Concerns all language versions. Addition of the inter-institutional reference.

The text shall read as follows:



Predlog

SKLEP SVETA

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pododboru za carino, ustanovljenem s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, glede nadomestitve Protokola I k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se sklicuje na Regionalno konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Evropski parlament in Svet sta se 14. decembra 2016 odločila, da bosta v letu 2017 sprostila sredstva iz varnostne rezerve in jih namenila za potrebe, ki izhajajo iz migracijske, begunske in varnostne krize, in sicer s povečanjem odobritev za prevzem obveznosti v splošnem proračunu EU za leto 2017 nad zgornjimi mejami razdelka 3 (1 167 milijonov EUR) in razdelka 4 (730 milijonov EUR).

V sklepu je določena tudi izravnava zneska, sproščenega v letih 2017, 2018 in 2019. Komisija zaradi potrebe po večji prožnosti v proračunu za leto 2018 predlaga, da se spremeni sklep o sprostitvi rezerve iz leta 2017 in prilagodi profil izravnave, da se izravnani znesek v razdelku 5 v letu 2018 s 570 milijonov EUR zmanjša na 318 milijonov EUR, temu ustrezno pa se uvede izravnava v višini 252 milijonov EUR v razdelku 5 v letu 2020. To ne spreminja skupnega zneska, določenega za sprostitev in izravnavo.
(5)Švica je izkoristila več zaporednih začasnih obdobij, v katerih je imela možnost odstopanja od pregleda na trihinelo v trupih in mesu domačih prašičev za pitanje in zakol v klavnicah z nizko zmogljivostjo. V Švici že več kot petdeset let ni bil ugotovljen noben primer trihinele. Poleg tega ima Švica delujoči program za odkrivanje, katerega cilj je, da bi bilo meso domačih prašičev, dano trg v Evropski uniji, vedno pregledano na trihinelo v trupih in mesu domačih prašičev. Zato je mogoče ukiniti začasni značaj odstopanja.

(2)Na podlagi člena 19(1) Priloge 11 h Kmetijskemu sporazumu Skupni veterinarski odbor, ustanovljen s Kmetijskim sporazumom (v nadaljnjem besedilu: Skupni veterinarski odbor), obravnava vsa vprašanja, povezana z navedeno prilogo in njenim izvajanjem, ter je odgovoren za naloge, ki jih določa navedena priloga. Člen 19(3) navedene priloge pooblašča Skupni veterinarski odbor za spreminjanje dodatkov, zlasti za njihovo prilagoditev in posodobitev.

5)Metode odkrivanja iz poglavij I in II Priloge I k Uredbi (ES) št. 2075/2005 se v Švici uporabljajo v okviru pregledov na trihinelo. Vendar se ne uporablja metoda trahinoskopske preiskave iz poglavja III Priloge I k Uredbi (ES) št. 2075/2005.

6)Na podlagi določb pododstavka 3 člena 8 Odloka DFI z dne 23. novembra 2005 o higieni pri zakolu živali (OHyAb; RS 817.190.1) in pododstavka 8 člena 9 Odloka DFI z dne 23. novembra 2005 o živilih živalskega izvora (RS 817.022.108) so ti trupi in meso domačih prašičev za pitanje in zakol ter mesni pripravki, mesni proizvodi in predelani proizvodi na osnovi mesa, ki se pridobijo iz njih, ki niso namenjeni za trg Evropske unije, označeni s posebnim žigom o zdravstveni ustreznosti v skladu z vzorcem iz zadnjega pododstavka Priloge 9 k Odloku DFI z dne 23. novembra 2005 o higieni pri zakolu živali.

Trgovanje s temi proizvodi z državami članicami Evropske unije v skladu z določbami člena 9a Odloka DFI z dne 23. novembra 2005 o živilih živalskega izvora ni dovoljeno.

Točka 7 se črta.

Člen 2

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo sopredsedniki ali drugi pooblaščenci pogodbenic Kmetijskega sporazuma.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju,

Za Evropsko unijo Za Švicarsko konfederacijo

Vodja delegacije Vodja delegacije
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Cilj predloga je prilagoditi zneske virov, ki so na voljo za cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter „evropsko teritorialno sodelovanje“, določena v členih 91(1) ter 92(1) in (5) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ter letno razdelitev odobritev za prevzem obveznosti, navedeno v Prilogi VI, sklepom, sprejetim po sprejetju navedene uredbe. Prvič, da bi prilagodili zneske rezultatu tehnične prilagoditve v skladu s členom 92(3) navedene uredbe; drugič, da bi upoštevali različne prenose na podlagi členov 25, 93 in 94 navedene uredbe, ki vplivajo na skupne zneske na leto; tretjič, da bi vključili povečanje virov za pobudo za zaposlovanje mladih do leta 2020 za skupno 1,2 milijardi EUR v tekočih cenah za posebno dodelitev za pobudo za zaposlovanje mladih, ki jo mora dopolniti najmanj 1,2 milijarde EUR iz ciljnih naložb Evropskega socialnega sklada in četrtič, da bi upoštevali prenos nekaterih odobritev za prevzem obveznosti iz leta 2014 na naslednja leta zaradi sprejetja novih programov po 1. januarju 2015. Rezultati tehnične prilagoditve in prenosov, sprejetih na podlagi členov 25, 93 in 94 navedene uredbe, so že bili obravnavani v Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2016/1941.

Predlog prav tako odraža, da je Ciper postal na novo upravičen do podpore iz Kohezijskega sklada in ne bo več prejemal podpore iz Kohezijskega sklada na prehodni in posebni podlagi od 1. januarja 2017. To je že bilo obravnavano v Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2016/1916.

Tehnična prilagoditev izvira iz člena 7 Uredbe Sveta (EU) št. 1311/2013, da bi se upošteval izredno težek položaj držav članic, ki jih je prizadela kriza in da bi Komisija v letu 2016 pregledala skupna dodeljena sredstva za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“.

Člen 25 določa mehanizem za upravljanje tehnične pomoči za države članice z začasnimi proračunskimi težavami, tj. prenos dela te tehnične pomoči na tehnično pomoč na pobudo Komisije.

Člen 93 pod določenimi pogoji dovoljuje prerazporeditev virov med kategorijami regij, člen 94 pa prerazporeditev med cilji.
o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), je bil podpisan 9. februarja 1995 v Bruslju in je začel veljati 1. julija 1999.

Hrvaška se v skladu s svojim aktom o pristopu zavezuje, da bo pristopila k mednarodnim sporazumom, ki so jih podpisale ali sklenile Evropska unija in njene države članice, in sicer na podlagi protokola k navedenim sporazumom.

S Sklepom Sveta z dne 14. septembra 2012 je bila Komisija pooblaščena za začetek pogajanj z zadevnimi tretjimi državami, da se sklenejo ustrezni protokoli. Pogajanja s Kirgiško republiko so bila uspešno zaključena z izmenjavo verbalnih not.

Na podlagi predlaganega protokola Republika Hrvaška postane pogodbenica Sporazuma, Unija pa je zavezana zagotoviti verodostojno različico Sporazuma v hrvaškem jeziku.

Komisija prosi Svet, da sklene Protokol v imenu Evropske unije in njenih držav članic.

Evropski parlament bo pozvan, naj da soglasje k Protokolu.

2017/0185 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)V skladu s Sklepom Sveta št. .../.../EU je bil … [vstaviti datum] podpisan Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol), s pridržkom njegove poznejše sklenitve.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sklep (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: program PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic, je bil sprejet na predlog Komisije za pobudo PRIMA v skladu s členom 185 PDEU.

Cilj programa PRIMA je izvajanje skupnega programa za krepitev raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti ter razvoj znanja in skupnih inovativnih rešitev za izboljšanje učinkovitosti, varnosti, zaščite in trajnosti agroživilskih sistemov ter celostne oskrbe in gospodarjenja z vodo v Sredozemlju. Program PRIMA bodo skupaj in pod enakimi pogoji izvajale številne države članice in tretje države (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države v programu PRIMA) z visoko ravnjo zavezanosti k znanstvenemu, upravljavskemu in finančnemu povezovanju.

Arabska republika Egipt (v nadaljnjem besedilu: Egipt) je v dopisih z dne 25. februarja 2016 in 25. maja 2017 izrazila željo, da se programu PRIMA pridruži kot sodelujoča država, in se zavezala, da bo k pobudi finančno prispevala 33 milijonov EUR.

Za zagotovitev, da Egipt sodeluje v programu PRIMA enakopravno z državami članicami in tretjimi državami, pridruženimi programu Obzorje 2020, je potreben mednarodni sporazum z Unijo, da se področje uporabe pravne ureditve, vzpostavljene s Sklepom (EU) 2017/1324, razširi na Egipt.

Svet je 30. maja 2017 Komisijo pooblastil, da v imenu Unije začne pogajanja z Egiptom o mednarodnem sporazumu med Unijo in Egiptom o pogojih za sodelovanje Egipta v programu PRIMA pod pogojem sprejetja Sklepa (EU) 2017/1324.

Pogajanja so se začela 26. junija 2017 in se uspešno zaključila 27. julija 2017, ko so predstavniki vseh prihodnjih pogodbenic parafirali besedilo osnutka sporazuma. Osnutek sporazuma, ki je priložen temu predlogu, je v skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je izdal Svet. Zlasti določa, da so pogoji za sodelovanje Egipta v programu PRIMA tisti iz Sklepa (EU) 2017/1324, s čimer se neposredno sklicuje na zakonodajni akt Unije.

Za zagotovitev zaščite finančnih interesov Unije, zlasti pristojnosti Komisije, Evropskega urada za boj proti goljufijam, Računskega sodišča in izvedbene strukture programa PRIMA (struktura PRIMA-IS) za izvajanje revizij in preiskav v skladu z veljavno zakonodajo Unije, so v sporazumu izrecni sklici na ustrezne določbe Sklepa (EU) 2017/1324, pogodbenice pa so obvezane, da zagotovijo vso potrebno pomoč za zagotovitev njihovega izvajanja. Poleg tega prihodnji sporazum določa, da se morajo pogodbenice dogovoriti o podrobnih ureditvah za pomoč, saj so takšne ureditve bistvene za njihovo sodelovanje na podlagi tega sporazuma. Na zahtevo Egipta in v skladu z dogovorom med pogajanji je bila v preambulo k Sporazumu vstavljena dodatna uvodna izjava, da je polno sodelovanje in usklajevanje med pristojnimi organi obeh prihodnjih pogodbenic bistveno za izvajanje prihodnjega sporazuma.