o pooblastilu Republiki Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

Komisija je 21. decembra 2011 sprejela osem predlogov za sklepe Sveta, da bi se sprejel pristop osmih tretjih držav k Haaški konvenciji iz leta 1980 o mednarodnem protipravnem odvzemu otrok (Maroka, Singapurja, Ruske federacije, Albanije, Andore, Sejšelov, Gabona in Armenije).

Eden glavnih ciljev Uredbe je preprečevanje protipravnih odvzemov otrok med državami članicami z vzpostavitvijo postopkov za zagotovitev hitre vrnitve otroka v državo članico običajnega prebivališča. Uredba Bruselj IIa v ta namen v členu 11 vključuje postopek iz Haaške konvencije iz leta 1980 in ga dopolnjuje s pojasnitvijo nekaterih njegovih vidikov, zlasti v zvezi z zaslišanjem otroka, rokom za izdajo odločbe potem, ko je bil vložen zahtevek za vrnitev, in razlogi za to, da se otrok ne vrne. Prav tako uvaja določbe, ki urejajo primere nasprotujočih si odločb o tem, da se otrok vrne oziroma ne vrne, izdanih v različnih državah članicah.

Kar zadeva starševske protipravne odvzeme otrok, je Haaška konvencija iz leta 1980 mednarodna ustreznica Uredbe Sveta št. 2201/2003 (tako imenovana Uredba Bruselj IIa), ki je temelj pravosodnega sodelovanja EU v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo.

S sprejetjem Avstrije in Romunije bi se Konvencija iz leta 1980 uporabljala med Perujem in vsemi državami članicami EU razen Danske.

Peru je leta 2015 Komisiji sporočil svoj interes, da bi konvencija začela veljati tudi v zvezi z Avstrijo in Romunijo, ki bi ju morala Evropska unija zato pooblastiti, da sprejmeta pristop Peruja h Konvenciji iz leta 1980.

Konvencija iz leta 1980 že velja med Perujem in veliko večino držav članic EU (25). Samo Avstrija, Danska in Romunija še niso sprejele pristopa Peruja h Konvenciji.

Člen 38(4) Konvencije iz leta 1980 določa, da se Konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki bodo izjavile, da sprejemajo pristop.

Ker je preprečevanje protipravnega odvzema otrok bistveni del politike EU za spodbujanje spoštovanja otrokovih pravic, je Evropska unija dejavna na mednarodni ravni, da bi povečala uporabo Konvencije iz leta 1980 in spodbudila tretje države, da pristopijo k tej konvenciji.

Namen Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz leta 1980), ki jo je do tega dne ratificiralo 93 držav, vključno z vsemi državami članicami EU, je povrniti razmere v prejšnje stanje, in sicer z ustrezno vrnitvijo neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok s pomočjo sistema sodelovanja med centralnimi organi, ki so jih določile podpisnice Konvencije.

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Strokovnjaki Komisije in držav članic so glede na to, da Konvencija že velja s 25 državami članicami, menili, da v takih primerih posebna ocena razmer v zadevni tretji državi ni potrebna.

•Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

Iz razprav na srečanju strokovnjakov 15. januarja 2016 je razvidno, da države članice v tej fazi ne ugovarjajo temu, da bi Avstrija in Romunija sprejeli pristop Kazahstana h Konvenciji iz leta 1980.

Komisija se je z Avstrijo in Romunijo posvetovala o njuni pripravljenosti, da sprejmeta pristop Peruja v Konvenciji iz leta 1980, in ti sta podali ugodno mnenje.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Ta predlog je oblikovan po vzoru že sprejetih sklepov Sveta o isti zadevi in ne presega tistega, kar je potrebno za dosego cilja doslednega ukrepanja EU na področju mednarodnega protipravnega odvzema otrok, in sicer z zagotavljanjem, da vse države članice EU sprejmejo pristop Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980 v določenem časovnem okviru.

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

Uredba (ES) št. 2201/2003 zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

Glede na to, da se sklep nanaša na mednarodni sporazum, se za pravno podlago uporabi člen 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije skupaj s členom 81(3). Svet odloča s soglasjem po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

Predlog je skladen tudi s spodbujanjem uporabe mediacije za reševanje čezmejnih družinskih sporov. Direktiva o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah se med drugim uporablja tudi za družinsko pravo v okviru skupnega evropskega pravosodnega prostora. Haaška konvencija iz leta 1980 prav tako spodbuja sporazumno rešitev družinskih sporov. Eden od priročnikov o dobrih praksah v skladu s Haaško konvencijo iz leta 1980, ki ga je objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu, so posvečene uporabi mediacije za reševanje mednarodnih družinskih sporov glede otrok, ki spadajo na področje uporabe Konvencije. Na pobudo Evropske komisije je bil ta priročnik preveden v vse uradne jezike EU, razen v angleščino in francoščino, ter v arabščino, da se podpre dialog z državami, ki Konvencije še niso ratificirale, in pomaga pri iskanju konkretnih načinov za reševanje problemov, ki jih povzroča mednaroden protipravni odvzem otrok pri državah, ki Konvencije niso ratificirale.

Poleg splošnega cilja razvijati pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami v skladu s členom 81 PDEU, je ta predlog povezan s splošnim ciljem varstva otrokovih pravic iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Sistem Haaške konvencije iz leta 1980 je oblikovan tako, da ščiti otroke pred škodljivimi učinki starševskega protipravnega odvzema in zagotavlja, da lahko otrok vzdržuje stike z obema staršema, na primer z zagotovitvijo učinkovitega uveljavljanja pravice do stikov.

Med junijem in decembrom 2015 je Svet Evropske unije na podlagi zgoraj navedenih predlogov sprejel sedem sklepov.

(2)Unija je sprejela Uredbo Sveta (ES) št. 2201/2003 (Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje.

(1)Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila cilj spodbujati varstvo otrokovih pravic, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper nezakonito premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike.

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(3) v povezavi s členom 218 Pogodbe,

o pooblastilu Republiki Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

Ker predlog zadeva samo pooblastilo nekaterim državam članicam, da sprejmejo pristop Peruja k Konvenciji iz leta 1980, je spremljanje njegovega izvajanja omejeno na to, ali države članice spoštujejo besedilo izjave in rok za predložitev izjave ter njeno sporočitev Komisiji, kot je določeno v sklepu Sveta.

•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

Ob upoštevanju tega, da Konvencija že velja med Perujem in 25 državami članicami EU, ter pripravljenosti Avstrije in Romunije, da sprejmeta pristop Peruja, se je štelo, da posebna ocena razmer v Peruju ni potrebna.

Ta predlog nima nobenega pomembnega gospodarskega, družbenega ali okoljskega učinka, za katerega bi bila potrebna ocena učinka v okviru smernic Evropske komisije za boljše pravno urejanje. Podobno kot za sedem sklepov Sveta, ki so že bili sprejeti leta 2015 in zadevajo sprejetje pristopa nekaterih tretjih držav k Haaški konvenciji iz leta 1980, ocena učinka tega predloga zaradi narave tega zakonodajnega akta ni potrebna. Za sprejetje pristopa tretje države h Konvenciji iz leta 1980 namreč ni nobene druge možnosti kot sklep Sveta.

(3)Uredba (ES) št. 2201/2003 dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi, ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok.

(4)Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980.

(5)Unija spodbuja tretje države k pristopu h Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

(6)Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, lahko ponudi najboljšo rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok.

(7)Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se Konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop.

(8)Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji, niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice.

(9)Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije.

(10)Peru je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložil 28. aprila 2001. Navedena konvencija je v Peruju začela veljati 1. avgusta 2001.

(11)Konvencija že velja med Perujem in 25 državami članicami, z izjemo Republike Avstrije, Kraljevine Danske in Romunije. Republika Avstrija in Romunija sta pripravljeni v interesu Unije sprejeti pristop Peruja v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

(12)Republika Avstrija in Romunija bi morali biti zato pooblaščeni, da ga v interesu Evropske unije sprejmeta in predložita svoji izjavi o sprejetju pristopa Peruja v skladu s pogoji iz tega sklepa. Druge države članice so že sprejele pristop Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980 in zato ne bi smele predložiti novih izjav o sprejetju, saj obstoječe izjave po mednarodnem javnem pravu ostajajo veljavne.

(13)Uredba (ES) št. 2201/2003 zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

(14)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Republika Avstrija in Romunija, sta pooblaščeni, da v interesu Unije sprejmeta pristop Peruja k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980).

2. Državi članici iz odstavka 1 najpozneje do …* predložita naslednjo izjavo o sprejetju v interesu Unije pristopa Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980:

„[Celotno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavlja, da v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/…** sprejema pristop Peruja k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok.“

3. Vsaka država članica Svet in Komisijo obvesti o predložitvi ter Komisiji sporoči besedilo izjave v dveh mesecih po predložitvi.

Člen 2

Tiste države članice, ki so predložile izjavo o sprejetju pristopa Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980 pred datumom sprejetja tega sklepa, ne dajo nobene nove izjave.