OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Ta predlog je del svežnja zakonodaje o posodobitvi DDV za čezmejno e-trgovanje med podjetji in potrošniki. Okvir tega svežnja je kot celota je celovito opisan v obrazložitvenem memorandumu k predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES in Direktive 2009/132/ES v zvezi z nekaterimi obveznostmi davka na dodano vrednost za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo – COM(2016) 757.

Predlog za spremembo Uredbe (EU) št. 904/2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost je pomemben del svežnja, saj zagotavlja podlago za osnovno infrastrukturo IT in potrebno sodelovanje držav članic, da se zagotovi uspeh širitve mini sistema „vse na enem mestu“ (v nadaljnjem besedilu: mini VEM) s telekomunikacijskih storitev, storitev oddajanja in elektronsko opravljenih storitev na druge storitve ter na prodajo blaga na daljavo, tako znotraj Skupnosti kot zunaj nje. Ocenjuje se, da se bodo s celotnim svežnjem prihodki iz DDV za države članice povečali za 7 milijard EUR letno, regulativni stroški za podjetja pa zmanjšali za 2,3 milijarde EUR letno.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Predlog temelji na členu 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). V tem členu je določeno, da Svet po posebnem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Ekonomsko-socialnim odborom soglasno sprejme določbe za harmonizacijo pravil držav članic na področju posrednega obdavčenja.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je skladen z načelom subsidiarnosti, saj glavne težave, ki so bile ugotovljene (izkrivljajoči učinki, veliko upravno breme, visoki stroški izpolnjevanja obveznosti itd.), povzročajo pravila obstoječe Direktive Sveta 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) ter z njo povezanih aktov. Glede na to, da je DDV davek, usklajen na ravni Skupnosti, države članice same ne morejo določati različnih pravil in zato vsaka pobuda za posodobitev sistema DDV za čezmejno e-trgovanje zahteva predlog Komisije za spremembo direktive o DDV in z njo povezanih aktov. Ocenjuje se, da bo predlog jasno doprinesel več, kot bi se lahko doseglo na ravni držav članic. Predlog bo poleg uvedbe tehničnih sprememb, ki so potrebne za razširitev področja uporabe sistema mini VEM, zlasti zmanjšal upravno breme za davčne zavezance, ki uporabljajo sistem mini VEM, z določitvijo načela, da mora zahtevke davčnih uprav po evidencah za davčne zavezance in zahtevke za uradne preiskave vedno usklajevati država članica identifikacije davčnega zavezanca.

•Sorazmernost

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti, kar pomeni, da ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev PDEU, zlasti nemotenega delovanja enotnega trga. Kakor za preizkus skladnosti z načelom subsidiarnosti, tudi tukaj velja, da države članice težav in njihovih vzrokov ne morejo rešiti brez predloga za spremembo direktive o DDV in z njo povezanih aktov. Z vidika sorazmernosti sta zelo pomembna dva vidika predloga. Prvi se nanaša na usklajevanje s strani držav članic v zvezi z upravnimi poizvedbami in revizijami podjetij v okviru sistema mini VEM. To usklajevanje lahko privede do uspešnejše in učinkovitejše ureditve izpolnjevanja obveznosti, tako za države članice kot za podjetja. Vendar državi članici potrošnje ne bo prepovedan neposredni stik s podjetji, če se država članica identifikacije ne bo strinjala s potrebo po reviziji. Drugi vidik se nanaša na uvedbo upravne takse, s katero bo država članica identifikacije prejela pristojbino v višini 5 % zneskov, zbranih v imenu drugih držav članic, kot nadomestilo za naložbe, potrebne za posodobitev sistema IT za mini VEM zaradi razširitve njegovega področja uporabe, ter za tekoče stroške vzdrževanja in vire, porabljene za nadzor podjetij s sedežem v navedeni državi članici, da bi se okrepilo sodelovanje in izboljšalo izpolnjevanje obveznosti.

•Izbira instrumenta

Ta predlog spreminja Uredbo Sveta (EU) št. 904/2010.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Ta predlog je del svežnja zakonodaje o posodobitvi DDV za čezmejno e-trgovanje med podjetji in potrošniki. Rezultati naknadnih ocen, posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in ocene učinka so podrobno opisani v obrazložitvenem memorandumu k predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES in Direktive 2009/132/ES v zvezi z nekaterimi obveznostmi davka na dodano vrednost za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo – COM(2016) 757.

V okviru posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so predstavniki podjetij močno podprli potrebo po tem, da države članice usklajujejo revizije, saj bi se v nasprotnem primeru lahko podjetja soočala s scenarijem, po katerem bi prejela 28 ločenih zahtevkov za revizijo. Neobstoj take določbe v obstoječi zakonodaji je povzročil negotovost za podjetja zlasti v primerih, ko prejmejo dopise drugih davčnih uprav. Poleg tega je večina držav članic navedla, da podpira ta pristop, saj gre za učinkovitejši način uporabe revizijskih virov. Z vidika ocene učinka je bilo ocenjeno, da bi najprimernejša možnost, ki je vključevala usklajevanje revizij, v primerjavi z drugimi možnostmi privedla do večjega zmanjšanja stroškov izpolnjevanja obveznosti za podjetja.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Ta predlog je del svežnja zakonodaje o posodobitvi DDV za čezmejno e-trgovanje med podjetji in potrošniki. Proračunske posledice za predlog kot celoto so podrobno opisane v obrazložitvenem memorandumu k predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES in Direktive 2009/132/ES v zvezi z nekaterimi obveznostmi davka na dodano vrednost za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo – COM(2016) 757.

Za ta element svežnja se ocenjuje, da ima zelo pozitivne proračunske posledice. Usklajevanje revizij bi moralo skupaj s spodbudo, ki jo predstavlja upravna taksa, privesti do revizij na podlagi tveganja. Učinkovitejši postopek revizije, ki se osredotoča na rezultate revizije, bi moral privesti do višje stopnje izpolnjevanja obveznosti v primerjavi z neusklajenim pristopom, ki lahko po nepotrebnem obremenjuje vire. Neučinkovita raba omejenih revizijskih virov ima lahko tudi sekundarne učinke, pri čemer bi se lahko zgodilo, da druga podjetja zunaj sistema mini VEM ne bi bila ustrezno revidirana, to pa lahko privede do nižje stopnje izpolnjevanja obveznosti glede DDV in drugih davkov ter s tem negativno vpliva na proračun.