POROČILO KOMISIJE

o izvajanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije v letu 2010

PREDGOVOR

To poročilo, pripravljeno na podlagi člena 17(1) Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije[1], zajema leto 2010 in temelji na statističnih podatkih, ki so povzeti v Prilogi.

Ti podatki kažejo število prošenj in ne števila zahtevanih dokumentov. Dejansko se prošnje lahko nanašajo na posamezne dokumente ali celotne spise o določenem postopku. Prošnje za dostop do dokumentov, ki so bili javno dostopni v času zahteve, niso vštete.

1. REVIZIJA UREDBE (ES) šT. 1049/2001

2. Predlog za prenovitev Uredbe, ki ga je Komisija predložila 30. aprila 2008, je še vedno v prvi obravnavi. Parlament je glasoval o poročilu s spremembami 11. marca 2009, vendar je glasovanje o zakonodajni resoluciji odložil. Po volitvah junija 2009 je novi Evropski parlament nadaljeval delo v zvezi s predlogom Komisije. Odbora za ustavne zadeve (AFCO) in za peticije (PETI) sta sprejela mnenji 30. novembra 2010 oziroma 1. decembra 2010. Odbor za državljanske svoboščine (LIBE) še ni glasoval o novem osnutku poročila. Na Svetu so predlog obravnavali na ravni delovne skupine.

3. Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Komisija 21. marca 2011 predložila nov predlog, namenjen prilagoditvi Uredbe (ES) št. 1049/2001 zahtevam Lizbonske pogodbe. Njegov cilj je razširitev področja uporabe Uredbe na vse institucije, organe, urade in agencije Evropske unije z nekaterimi omejitvami glede Sodišča, Evropske centralne banke in Evropske investicijske banke v skladu s členom 15(3) prečiščene različice Pogodbe o delovanju Evropske unije.

4. REGISTRI IN SPLETIščA

5. V letu 2010 je bilo v register dokumentov Komisije dodanih 18 661 novih dokumentov (glej priloženo razpredelnico).

6. V skladu s členom 17(1) Uredbe (ES) št. 1049/2001 mora Komisija v svojih letnih poročilih objaviti število dokumentov, ki so v njeni lasti in štejejo za „občutljive“ v smislu člena 9(1) Uredbe[2] ter zato niso bili evidentirani v registru. Javni register Komisije zajema dokumente tipa COM, C, OJ, PV in SEC. V letu 2010 Komisija ni pripravila ali prejela nobenega občutljivega dokumenta, ki bi spadal v katero od teh kategorij.

7. V spodnji razpredelnici so statistični podatki za leto 2010 o iskanju informacij na spletišču „Preglednost in dostop do dokumentov“, ki je na voljo na strežniku EUROPA.

Št. obiskovalcev | Št. poizvedb | Št. obiskanih strani |

Skupaj | 48 557 | 61 308 | 452 695 |

Mesečno povprečje | 4 046 | 5 109 | 37 725 |

8. SODELOVANJE Z DRUGIMI INSTITUCIJAMI, ZA KATERE VELJA UREDBA

V letu 2010 medinstitucionalni odbor, ustanovljen na podlagi člena 15(2) Uredbe, ni imel srečanj. Tri institucije (Evropski parlament, Svet in Komisija) so imele redne stike na upravni ravni, da bi zagotovile dosledno uporabo Uredbe.

9. ANALIZA PROšENJ ZA DOSTOP

10. V letu 2010 se je bistveno povečalo število začetnih prošenj , vloženih na podlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001 (6 127 prošenj v primerjavi s 5 055 prošnjami iz leta 2009, tj. 21 % več).

11. Število vsebinskih odločitev o potrdilnih prošnjah , izdanih med letom 2010, je ostalo skoraj nespremenjeno: 122 vsebinskih odločitev v letu 2010 v primerjavi s 120 v letu 2009. Skupno število odgovorov na potrdilne prošnje je bilo 152. Dodatnih 30 primerov je bilo zaključenih brez sprejetja formalne odločitve v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001. Ti so se nanašali na brezpredmetne prošnje ali prošnje, ki so se obdelale na podlagi druge, primernejše pravne podlage, npr. Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu osebnih podatkov, ko so prosilci želeli pridobiti dostop do svojih osebnih podatkov. Število prejetih potrdilnih prošenj se je povečalo z 140 v letu 2009 na 181 v letu 2010. Razlika med številom prejetih pritrdilnih prošenj in številom sprejetih odločitev je razvidna iz števila nerešenih prošenj ob koncu leta (68).

12. Politika konkurence je na vrhu seznama interesnih področij z 9,0 7% začetnih prošenj, sledijo pa ji druge pomembnejše politike EU, kot so pravosodje in notranje zadeve, promet in energetika, notranji trg, obdavčenje in carinska unija, zdravje in varstvo potrošnikov, okolje in podjetništvo.

13. Glavne kategorije prosilcev ostajajo akademski krogi s 23,24 % začetnih prošenj, odvetniške pisarne z 10,69 % in civilna družba (nevladne organizacije, interesne skupine) z 8,18 % skupnega števila prošenj. Za 3268 % prošenj socialno-poklicni profil ni opredeljen.

14. Geografska razčlenitev začetnih prošenj je ostala zelo podobna prejšnjim letom. Zaradi očitnih razlogov je največji odstotek prošenj, tj. 17,95 %, izviral od oseb ali subjektov iz Belgije, vendar je skoraj enak delež prošenj (16,62 %) izviral iz Nemčije. Za nobeno od držav članic ni delež prošenj presegal 10 %, pri čemer je največje število prošenj prišlo iz držav članic z največ prebivalci, tj. Francije, Italije, Španije, Združenega kraljestva in Nizozemske; njihov skupni delež prošenj je znašal 36,45 %. Delež prošenj iz novih držav članic se je rahlo povečal s 4,23 % prošenj iz Češke in 2,76 % iz Poljske.

15. UVELJAVLJANJE IZJEM OD PRAVICE DO DOSTOPA

16. Odstotek začetnih prošenj, ki so bile v celoti odobrene, je tudi v letu 2010 dobrih 80 % (82,16 %), delni dostop pa je bil odobren za 5,37 % začetnih prošenj. Dokumenti so bili v celoti razkriti v 82,16 % primerov (v primerjavi s 84,23 % v letu 2009), v 5,37 % primerov (v primerjavi s 4,11 % v letu leta 2009) pa je bil odobren delni dostop do zahtevanih dokumentov. To pomeni, da se je odstotek prošenj, ki so bile iz različnih razlogov v celoti zavrnjene že na prvi stopnji, tako kot v letu 2009 gibal okoli 12 %.

17. Po upadu v letu 2009 se je odstotek odločitev, s katerimi je bilo potrjeno začetno stališče, vrnil na raven, primerljivo z letom 2008 (50 % v letu 2010 v primerjavi z 48,08 % v letu 2008 in zgolj 22,50 % v letu 2009).

Tudi odstotek primerov, v katerih je bil popoln dostop dodeljen po začetni zavrnitvi, se je vrnil na raven, podobno tisti iz leta 2008 (15,57 % v letu 2010 v primerjavi s 50 % v letu 2009 in 18,59 % v letu 2008). Po drugi strani se je odstotek primerov, v katerih je bil dodeljen delni dostop po začetni zavrnitvi, občutno povečal (34,43 % v letu 2010 v primerjavi s 27,50 % v letu 2009).

18. Glavna razloga za zavrnitev začetne prošnje ostajata:

19. varstvo namena inšpekcij, preiskav in revizij (tretja alinea člena 4(2)) z majhnim zmanjšanjem glede na leto 2009 (26,63 % zavrnitev v primerjavi s 27,61% leta 2009) in,

20. varstvo postopka odločanja Komisije (člen 4(3)), pri čemer delež primerov, v katerih še ni odločitve, znaša 16,80 %, delež primerov v zvezi z mnenji za notranjo rabo pa 9,66 %, torej skupaj 26,42 % zavrnitev (v primerjavi z 25,61 % leta 2009).

Odstotek zavrnitev na podlagi poslovnih interesov se je rahlo zmanjšal v primerjavi s predhodnim letom in znaša 11,84 % (13,99 % v letu 2009).

21. Glavni razlogi za potrditev zavrnitve dostopa so bili:

22. varstvo namena preiskav (32 % v primerjavi s 25,91 % leta 2009),

23. varstvo poslovnih interesov (16,67 % v primerjavi s 17,52 % leta 2009),

24. varstvo postopka odločanja Komisije, pri čemer delež primerov, v katerih še ni odločitve, znaša 11,33 %, delež primerov v zvezi z mnenji za notranjo rabo pa 8 %, torej skupaj 19,33 % zavrnitev (v primerjavi s 26,64 % leta 2009).

25. PRITOžBE EVROPSKEMU VARUHU čLOVEKOVIH PRAVIC

26. V letu 2010 je varuh človekovih pravic zaključil 23 zadev, ki so se nanašale na pritožbe proti Komisiji zaradi njenega obravnavanja prošenj za dostop do dokumentov:

1 zadeva, zaključena brez ugotovljenih nepravilnosti |

2953/2008/FOR |

13 zadev, zaključenih s kritično oceno in/ali drugo utemeljitvijo |

3699/2006/ELB | 355/2007/TN(FOR) | 671/2007/PB | 2502/2007/RT |

3163/2007/BEH | 676/2008/RT[3] | 1039/2008/FOR | 1438/2008/DK |

1202/2009/GG | 1207/2009/GG | 1302/2009/TS | 100/2010/GG |

465/2010/FOR |

9 zadev, zaključenih brez nadaljevanja preiskave |

301/2008/IP | 2219/2008/(JMA)MHZ | 2643/2008(TN)RT | 3052/2008(BB)FOR |

966/2009/JMA | 2647/2009/IP | 172/2010/ANA | 1195/2010/OV |

1357/2010/MHZ |

27. Med letom je varuh človekovih pravic začel 22 novih preiskav, v katerih je bil dostop do dokumentov glavni del pritožbe ali vsaj njen manjši del.

28. PREGLED SODNE PRAKSE

Leto 2010 je bilo razgibano, kar zadeva novo sodno prakso[4].

29. Sodišče je leta 2010 izdalo štiri sodbe o pritožbah:

C-362/08 P, Internationaler Hilfsfonds proti Komisiji, sodba z dne 26.1.2010 | C-139/07 P, Komisija proti Technische Glaswerke Ilmenau, sodba z dne 29.6.2010 (TGI) |

C-28/08 P, Komisija proti Bavarian Lager, sodba z dne 29.6.2010 | Združene zadeve C-514/07P, C-528/07 P, C-532/07 P, API, Sweden in Komisija, sodba z dne 21.9.2010 |

Te štiri sodbe so prinesle pomembna pojasnila v zvezi s razlaganjem vsebinskih in postopkovnih vidikov Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Kar zadeva vsebinske vidike, je Sodišče v dveh sodbah z dne 29. junija 2010 (Bavarian Lager in TGI) pojasnilo razlago izjem iz člena 4(1)(b) in tretje alinee člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001. Sodišče je v sodbi v zadevi API razložilo izjemo iz druge alinee člena 4(2).

V zadevi Bavarian Lager je Sodišče razsodilo, da postanejo določbe Uredbe o varstvu podatkov v celoti uporabljive, če se prošnja za dostop javnosti nanaša na dokumente, ki vsebujejo osebne podatke; uporabljivi postaneta tudi določba, ki od prejemnika osebnih podatkov zahteva, da dokaže potrebo po razkritju teh podatkov, in določba, ki posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, podeljuje pravico, da na nujni zakoniti podlagi v zvezi s svojim posebnim položajem kadar koli ugovarja obdelavi podatkov, ki se nanašajo nanj.

Sodišče je v sodbi v zadevi TGI izrazilo mnenje, da za dokumente iz upravnih spisov Komisije v zvezi s preiskavami na področju državnih pomoči velja splošna domneva, da bi njihovo razkritje načeloma oslabilo varstvo namena preiskav. Uredba o državni pomoči ne določa nobene pravice dostopa zainteresiranih strank do spisov. Če bi te lahko pridobile dostop na podlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001, bi bil sistem nadzora državnih pomoči ogrožen. Sodišče je tudi razsodilo, da je to domnevo mogoče izpodbijati, če prosilec dokaže, da za zahtevani dokument „ta domneva ne velja“ ali da prevlada javni interes za njegovo razkritje zadevnega.

Sodišče je v sodbi API formuliralo domnevo o nedostopnosti procesnih aktov, ki jih je institucija EU predložila sodiščem EU pred zaključkom sodnega postopka. Podobno kot v sodni odloči v zadevi TGI tudi ta razlaga izjeme v zvezi s sodnimi postopki izhaja iz pravnega okvira, ki ureja sodne postopke, in iz neobstoja pravic javnega dostopa glede sodnih dejavnosti.

V zvezi z zadevo Internationaler Hilfsfonds je Sodišče pojasnilo, da se lahko nova prošnja za dostop do dokumenta, ki je bila predhodno zavrnjena, vloži kadarkoli in da mora zadevna institucija v takem primeru proučiti, ali je zavrnitev še vedno upravičena glede na pravne ali dejanske okoliščine, ki so se med tem spremenile.

30. Splošno sodišče je izreklo pet sodb v zvezi z odločbami Komisije:

Združeni zadevi T-355/04 in T-446/04, Co-Frutta Soc.coop. proti Komisiji, sodba z dne 19.1.2010 | T-237/05, Editions Odile Jacob SAS proti Komisiji, sodba z dne 9.6.2010 | T-111/07, Agrofert proti Komisiji, sodba z dne 7.7.2010 |

T-474/08, D. Umbach proti Komisiji, sodba z dne 21.10.2010 | Združene zadeve T-494/08 do T-500/08 in T-509/08, Ryanair proti Komisiji, sodba z dne 10.12.2010 |

V dveh zadevah v zvezi z dostopom do spisov Komisije o preiskavah na področju nadzora združitev, Editions Odile Jacob in Agrofert, je Splošno sodišče odločbi Komisije, izdani na podlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001, razglasil za nični zaradi pomanjkanja posamičnega in konkretnega preizkusa dokumentov[5].

V zadevah Ryanair je Splošno sodišče sledilo sodbi Sodišča v zadevi TGI in prošnje zavrnilo.

V preostalih dveh zadevah je Splošno sodišče potrdilo odločbe Komisije, sprejete na podlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Prav tako je bila prošnja zavrnjena s sodbo z dne 21. oktobra 2010 v zadevi T-439/08, Agapiou Joséphidès proti Komisiji in EACEA, pri čemer je bila Komisija tožena stranka, čeprav je bila avtor izpodbijane odločbe Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA).

Omeniti je treba še tri dodatne zadeve, ki so bile odstranjene iz registra zaradi umika prosilca:

T-245/09, Shell Hellas proti Komisiji, sklep z dne 5.1.2010 | T-251/09, Soc. des Pétroles Shell proti Komisiji, sklep z dne 5.1.2010 | T-170/03, BAT proti Komisiji, sklep z dne 6.9.2010 |

31. V letu 2010 je bilo začetih 14 novih zadev proti sklepom Komisije, izdanih na podlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001:

T-17/10, Gerald Steinberg proti Komisiji | T-36/10, Internationaler Hilfsfonds e.V. proti Komisiji | T-120/10, ClientEarth in drugi proti Komisiji |

T-167/10, Evropaïki Dynamiki proti Komisiji | T-180/10, Nickel Institute proti Komisiji | T-181/10, Reagens SpA proti Komisiji |

T-267/10, Land Wien proti Komisiji | T-291/10, Anne Martin proti Komisiji | T-300/10, International Hilfsfonds e.V. proti Komisiji |

T-301/10, Sophie in 't Veld proti Komisiji | T-359/10, Ecologistas en Acción-CODA proti Komisiji | T-395/10, Stichting Corporate Europe Observatory proti Komisiji |

T-449/10, ClientEarth in drugi proti Komisiji | T-511/10, Evropaïki Dynamiki proti Komisiji |

32. Prav tako so bile pri Sodišču vložene tri nove pritožbe zoper sodbe Splošnega sodišča.

Pritožbe, ki jih je vložila Komisija (glej oddelek 7.2):

C-404/10P, Komisija proti Editions Odile Jacob SAS, Lagardère SCA | C-477/10P, Komisija proti Agrofert Holding a.s., druge stranke Švedska, Finska, Danska, Polski Koncern Naftowy Orlen SA |

Pritožba, ki jo je vložil prosilec na prvi stopnji:

C-609/10P, Dieter C. Umbach proti Komisiji |

33. SKLEPNE UGOTOVITVE

34. V letu 2010 se je spet znatno povečalo število zahtev za dostop. Leta 2009 je število ostalo na ravni predhodnega leta, tj. okoli 5 000, v letu 2010 pa jih je bilo več kot 6 000. Kljub 20-odstotnemu povečanju ostaja stopnja razkritja visoka: štirim zahtevam od petih se ugodi. Omeniti je treba, da se je v obdobju desetih let število zahtev za dostop povečalo s 500 na 6 000 letno. Glede na skupno število zahtev ostaja število potrdilnih prošenj, pritožb varuhu človekovih pravic in tožb na Sodišču zelo skromno.

Čeprav se je število državljanov EU povečalo, prihaja večina prošenj še vedno iz akademskih krogov, nevladnih organizacij, interesnih skupin in odvetniških pisarn. Številne prošnje zadevajo postopke zaradi neizpolnjevanja obveznosti, protimonopolno politiko, združitve, državno pomoč in protidampinške primere. Tako kot v preteklih letih se prošnje za dostop nanašajo predvsem na vlogo Komisijo pri izvrševanju prava EU, pri čemer mora biti transparentnost uravnotežena glede na druge legitimne interese v skladu z veljavnimi pravili. Pobude Komisije za novo zakonodajo so že zelo transparentne, saj ta številne dokumente proaktivno daje na voljo javnosti.

35. Deset let po sprejetju Uredbe je njeno izvajanje ustvarilo konsolidirano upravno prakso glede pravice državljanov do dostopa do dokumentov Komisije. Sodišče in Splošno sodišče sta s sodno prakso pomembno prispevala k tej konsolidaciji. Zato Komisija meni, da je treba pri revizije Uredbe upoštevati dosežke iz preteklih desetih let.

PRILOGA

Statistični podatki o uporabi Uredbe (ES) št. 1049/2001

ŠTEVILO DOKUMENTOV VPISANIH V REGISTER

ZAčETNE PROšNJE

PREJETE IN OBDELANE PROšNJE

2008[6] | 2009 | 2010 |

Prejete prošnje | – | 5 401 | 6 361 |

Odgovori[7] [8] | – | 6 636 | 7 148 |

Odgovori na podlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001 | 5 197 | 5 055 | 6 127 |

REZULTAT

2008 | 2009 | 2010 |

Št. | % | Št. | % | Št. | % |

POTRDILNE PROšNJE

PREJETE IN OBDELANE PROšNJE

2008 | 2009 | 2010 |

Prejete prošnje | – | 140 | 181 |

Odgovori na prošnje | – | 134 | 152 |

Odločitve o pritrdilnih prošnjah na podlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001 | 156 | 120 | 122 |

REZULTAT

2008 | 2009 | 2010 |

Št. | % | Št. | % | Št. | % |

36. RAZčLENITEV ZAVRNITEV PO VRSTAH UVELJAVLJENIH IZJEM (V %)

ZAčETNE PROšNJE

2008 | 2009 | 2010 |

4(1)(a), prva alinea – varstvo javne varnosti | 0,18 | 1,36 | 1,94 |

4(1)(a), druga alinea – varstvo obrambnih in vojaških zadev | 0,82 | 0,54 | 0,14 |

4(1)(a), tretja alinea – varstvo mednarodnih odnosov | 10,24 | 8,17 | 9,83 |

4(1)(a), četrta alinea – varstvo finančne, denarne ali gospodarske politike | 2,9 | 2,09 | 2,15 |

4(1)(b) – varstvo zasebnosti in integritete posameznika | 5,98 | 6,99 | 9,76 |

4(2), prva alinea – varstvo poslovnih interesov | 14,4 | 13,99 | 11,84 |

4(2) druga alinea – varstvo sodnih postopkov in pravnih nasvetov | 6,52 | 9,81 | 7,32 |

4(2), tretja alinea – varstvo namena inšpekcij, preiskav in revizij | 26,63 | 27,61 | 26,63 |

4(3), prvi pododstavek – postopek odločanja, zadeva, o kateri še ni odločitve | 13,5 | 17,80 | 16,80 |

4(3) , drugi pododstavek – postopek odločanja, odločitev že sprejeta: mnenja za notranjo rabo kot del razprav in predhodnih posvetovanj | 15,22 | 7,81 | 9,62 |

4(5) – zavrnitev na podlagi prošnje države članice / tretje osebe | 3,62 | 3,81 | 3,94 |

skupaj | 100 | 100 | 100 |

POTRDILNE PROšNJE

2008 | 2009 | 2010 |

4(1)(a), prva alinea – varstvo javne varnosti | 0,42 | 2,55 | 2,67 |

4(1)(a), druga alinea – varstvo obrambnih in vojaških zadev | 0,42 | 0 | 0 |

4(1)(a), tretja alinea – varstvo mednarodnih odnosov | 5,91 | 4,38 | 6,67 |

4(1)(a), četrta alinea – varstvo finančne, denarne ali gospodarske politike | 0,84 | 3,28 | 3,33 |

4(1)(b) – varstvo zasebnosti in integritete posameznika | 5,06 | 14,23 | 9,33 |

4(2), prva alinea – varstvo poslovnih interesov | 24,89 | 17,52 | 16,67 |

4(2), druga alinea – varstvo sodnih postopkov in pravnih nasvetov | 3,8 | 5,47 | 10 |

4(2), tretja alinea – varstvo namena inšpekcij, preiskav in revizij | 27,85 | 25,91 | 32 |

4(3), prvi pododstavek – postopek odločanja, zadeva, o kateri še ni odločitve | 17,3 | 12,77 | 11,33 |

4(3), drugi pododstavek – postopek odločanja, odločitev že sprejeta: mnenja za notranjo rabo kot del razprav in predhodnih posvetovanj | 12,24 | 13,87 | 8 |

4(5) – zavrnitev na podlagi prošnje države članice | 1,27 | – | – |

skupaj | 100 | 100 | 100 |

RAZčLENITEV PROšENJ

PO SOCIALNO-POKLICNIH KATEGORIJAH PROSILCEV (V %)

2008 | 2009 | 2010 |

Akademski krogi | 31,03 | 21,29 | 23,24 |

Javni organi (brez institucij EU) | 14,19 | 7,33 | 13,56 |

Odvetniki | 11,01 | 10,24 | 10,69 |

Druge institucije EU | 6,3 | 3,77 | 8,32 |

Civilna družba (interesne skupine, podjetja, nevladne organizacije itd.) | 18,26 | 9,85 | 8,18 |

Novinarji | 2,46 | 2,02 | 3,35 |

Drugo | 16,75 | 45,5 | 32,68 |

skupaj | 100 | 100 | 100 |

PO GEOGRAFSKEM IZVORU PROšENJ (V %)

2008 | 2009 | 2010 |

Belgija | 18,93 | 18,26 | 17,95 |

Nemčija | 16,89 | 16,61 | 16,62 |

Francija | 8 | 8,01 | 9,05 |

Italija | 8,54 | 7,18 | 8,85 |

Združeno kraljestvo | 6,34 | 6,23 | 7,24 |

Španija | 5,29 | 6,27 | 6,86 |

Nizozemska | 4,83 | 5,45 | 4,43 |

Češka | 1,26 | 1,11 | 4,23 |

Poljska | 2,57 | 2,86 | 2,76 |

Švedska | 1,44 | 2,13 | 2,18 |

Avstrija | 2,11 | 1,98 | 2,08 |

Luksemburg | 2,61 | 1,71 | 1,99 |

Danska | 2,45 | 1,63 | 2,02 |

Irska | 1,28 | 0,72 | 1,49 |

Grčija | 1,93 | 1,06 | 1,22 |

Portugalska | 1,5 | 1,61 | 1,16 |

Romunija | 0,58 | 0,93 | 1,11 |

Finska | 1,08 | 0,78 | 0,81 |

Madžarska | 0,86 | 0,70 | 0,89 |

Bolgarija | 0,36 | 0,56 | 0,69 |

Slovaška | 0,24 | 0,50 | 0,56 |

Slovenija | 0,32 | 0,39 | 0,52 |

Litva | 0,62 | 0,35 | 0,31 |

Malta | 0,2 | 0,30 | 0,22 |

Ciper | 0,22 | 0,20 | 0,20 |

Latvija | 0,28 | 0,06 | 0,13 |

Estonija | 0,1 | 0,17 | 0,09 |

Evropske države, ki niso članice EU | 2,12 | 0,83 | 0,50 |

Severna Amerika | 1,16 | 0,37 | 0,11 |

Avstralija in Nova Zelandija | 0,14 | 0,07 | 0,09 |

Afrika | 0,04 | 0,20 | 0,05 |

Južna Amerika | 0,06 | 0,09 | 0,05 |

Azija | 0,46 | 0,19 | 0,04 |

Drugo | 5,24 | 10,57 | 3,49 |

skupaj | 100 | 100 | 100 |

PO INTERESNIH PODROčJIH (V %)

Generalni direktorat / služba | 2008 | 2009 | 2010 |

SG – generalni sekretariat | 9,38 | 10,10 | 11,64 |

COMP – konkurenca | 7,18 | 7,03 | 9,07 |

JUST – pravosodje + HOME – notranje zadeve (prej JLS) | 6,69 | 7,74 | 8,38 |

MOVE – mobilnost in promet + ENER – energetika (prej TREN) | 8,18 | 8,02 | 7,14 |

MARKT – notranji trg | 7,28 | 7,27 | 6,14 |

ENV – okolje + CLIMA – podnebna politika | 6,07 | 8,37 | 6,07 |

SANCO – zdravje in potrošniki | 5,74 | 4,69 | 5,44 |

TAXUD – obdavčenje in carinska unija | 5,17 | 6,20 | 5,30 |

ENTR – podjetništvo | 5,91 | 4,55 | 4,48 |

RELEX – zunanji odnosi | 2,39 | 2,25 | 3,29 |

AGRI – kmetijstvo | 3,6 | 4,07 | 3,15 |

REGIO – regionalna politika | 3,42 | 3,67 | 3,06 |

TRADE – trgovina | 2,72 | 2,08 | 3,06 |

DEVCO – razvoj in sodelovanje – EuropeAid (prej DEV + AIDCO) | 3,22 | 2,75 | 2,77 |

EMPL – zaposlovanje in socialne zadeve | 3,72 | 3,28 | 2,74 |

SJ – pravna služba | 1,75 | 1,80 | 2,68 |

ECFIN – gospodarske in finančne zadeve | 1,23 | 1,87 | 2,32 |

HR – človeški viri in varnost (prej ADMIN) + OIB + OIL – urada za infrastrukturo in logistiko v Bruslju in Luxembourgu + PMO – Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic | 4,54 | 3,15 | 2,29 |

RTD – raziskave, JRC – Skupno raziskovalno središče | 1,36 | 1,74 | 1,82 |

INFSO – informacijska družba | 2,3 | 2,29 | 1,79 |

ELARG – širitev | 1,5 | 1,74 | 1,47 |

BUDG – proračun | 1,07 | 1,07 | 1,24 |

EAC – izobraževanje in kultura | 1,4 | 1,44 | 1,13 |

COMM – komuniciranje | 0,85 | 0,41 | 0,74 |

MARE – pomorske zadeve in ribištvo | 1,13 | 0,79 | 0,66 |

DGT – prevajanje | 0,32 | 0,13 | 0,36 |

ESTAT – Eurostat | 0,22 | 0,11 | 0,31 |

CAB – kabineti komisarjev | 0,43 | 0,30 | 0,28 |

ECHO – Služba za humanitarno pomoč | 0,15 | 0,24 | 0,28 |

OLAF – Evropski urad za boj proti goljufijam | 0,62 | 0,24 | 0,27 |

OPOCE – Urad za publikacije | 0,05 | 0,19 | 0,19 |

EPSO – Evropski urad za izbor osebja | 0,23 | 0,26 | 0,14 |

IAS – notranja revizija | 0,07 | 0,02 | 0,09 |

DIGIT – informatika | 0 | 0,07 | 0,09 |

SCIC – tolmačenje | 0,02 | 0,02 | 0,08 |

BEPA – Urad svetovalcev za evropsko politiko | 0,07 | 0,06 | 0,03 |

skupaj | 100 | 100 | 100 |

[1] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

[2] „Dokumenti občutljive narave so dokumenti, ki izvirajo iz institucij ali njihovih agencij, iz držav članic, tretjih držav ali mednarodnih organizacij in so označeni s ‚TRÈS SECRET/TOP SECRET‘, ‚SECRET‘ ali ‚CONFIDENTIEL‘ v skladu s predpisi institucije, ki ščitijo bistvene interese Evropske unije ali ene ali več njenih držav članic na področjih, zajetih v členu 4(1)(a), zlasti javne varnosti, obrambe in vojaških zadev.“ (člen 9(1)).

[3] O tej zadevi je evropski varuh človekovih pravic pripravil posebno poročilo.

[4] Podrobne informacije o teh zadevah so na voljo na naslovu http://curia.europa.eu/jurisp/cgi-bin/form.pl?lang=sl.

[5] Glej oddelek 7.4 tega poročila.

[6] Za leto 2008 Komisija ne more dati primerljivih statističnih podatkov za kategoriji „Prejete prošnje“ in „Odgovori“ niti za začetne prošnje niti za potrdilne prošnje.

[7] Ena prošnja se lahko nanaša na več dokumentov, zato se lahko nanjo da več odgovorov.

[8] Pod „Odgovori“ so vključeni odgovori, ki ne spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1049/2001, na primer odgovori na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001;