1. Uvod

„Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost“ Evropske komisije je dala nov zagon za doseganje energetske varnosti, trajnosti in konkurenčnosti.

V svetovnem merilu Evropa ostaja vodilna, kar zadeva ambiciozni prispevek k Pariškemu sporazumu in izvajanje energetskega prehoda na terenu, kot je opisano v tretjem poročilu o stanju energetske unije. Povezano evropsko omrežje bo prispevalo k uresničevanju končnih ciljev energetske unije, da se vsem Evropejcem zagotovi dostopna, zanesljiva in trajnostna oskrba z energijo.

Sistem električne energije, h kateremu bodo obnovljivi viri energije prispevali približno polovico proizvodnje leta 2030 in bo do leta 2050 popolnoma razogljičen, bo temelj tega energetskega prehoda. To pomeni zelo velike izzive glede prilagajanja naše ureditve in infrastrukture ter spodbujanja potrebnih naložb.

Kot je bilo poudarjeno na več zasedanjih Evropskega sveta in so poudarili voditelji držav in vlad, nazadnje predsednik Macron na konferenci o podnebnih spremembah COP23, so dobro povezana in integrirana vseevropska omrežja nepogrešljiva za uspeh energetskega prehoda. Komisija je to potrebo obravnavala v svojem sporočilu „Doseganje cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti“.

Sveženj Čista energija za vse Evropejce, sprejet konec lanskega leta, je najnaprednejši pravni okvir za prehod na čisto energijo in omogočanje naložb v čisto energijo, kar zagotavlja ustvarjanje delovnih mest in gospodarsko rast. Evropska omrežna infrastruktura bi se morala razvijati v isto smer in z isto hitrostjo, da bi se v celoti podprl ta energetski prehod. To je še toliko pomembneje, saj bo zaradi vse večjega deleža električne energije iz obnovljivih virov potrebna večja čezmejna izmenjava, da bo omrežje stabilno. V zvezi s tem lahko okrepljeno regionalno sodelovanje med državami članicami privede do bolj optimizirane uporabe obnovljivih virov energije in omrežne infrastrukture.

Medsebojno povezana omrežja električne energije in plinska omrežja so pomembna tudi za zanesljivo oskrbo z energijo. Dobro povezana omrežja niso le najboljše jamstvo za to, da se nadomesti morebitni izpad največje infrastrukture v kateri od držav članic, ampak zagotavljajo tudi več možnosti oskrbe in s tem konkurenčnejše cene na nacionalnih trgih. Hkrati mora Evropa porabnika postaviti v središče energetskega sistema, med drugim s krepitvijo in nadgradnjo distribucijskih omrežij v pametna omrežja.

Poleg tega je treba posodobiti omrežja EU, da se omogoči energetsko preoblikovanje ter podpre in izkoristi hitra digitalizacija gospodarstva. Inovativnost in inteligenca v omrežjih na vseh ravneh sta bistvena pri uvajanju upravljanja povpraševanja in drugih storitev pametnih omrežij. Take tehnologije krepijo moč porabnikov in pomagajo krepiti konkurenčnost industrije EU.

Po ocenah bodo do leta 2030 za nadgradnjo in razširitev evropskih energetskih omrežij potrebne naložbe v vrednosti približno 180 milijard EUR. S temi naložbami bi se letno prihranilo od 40 do 70 milijard EUR v smislu stroškov proizvodnje električne energije, do katerih ne bi prišlo, in konkurenčnejših veleprodajnih cen plina, s čimer bi se omejili stroški energetskega prehoda in okrepila konkurenčnost Unije.

V tem sporočilu je opisan napredek, ki je bil s politiko TEN-E dosežen pri povezovanju in posodabljanju evropskih energetskih omrežij na ravni prenosa, ter predstavljeni nadaljnji koraki pri zagotavljanju, da lahko infrastruktura v celoti prispeva k doseganju ciljev energetske in podnebne politike za leto 2030 in pozneje. Ocenjen je tudi napredek pri doseganju cilja 10-odstotne povezanosti ter opisani prihodnji ukrepi za doseganje cilja za leto 2030, ki ga je sprejel Evropski svet.

2. Politika vseevropskih energetskih omrežij (TEN-E) kot temelj energetske unije

Potrebe po naložbah, s katerimi bi se doseglo popolnoma evropsko energetsko omrežje, v katerega so povezane vse države članice in so v njem zaščitene pred nenadnimi prekinitvami oskrbe, so bile in so še vedno velike. Da bi se zagotovila pravočasna izvedba teh naložb in izgradnja potrebnih infrastruktur, je Evropska unija leta 2013 sprejela uredbo o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo. To je spremljal Instrument za povezovanje Evrope , ki je bil ustanovljen zaradi finančne podpore razvoju vseevropskih energetskih, prometnih in telekomunikacijskih omrežij.

2.1 Politika TEN-T, osredotočena na prednostne naloge Evrope in pospešitev naložb

Okvir politike TEN-E je od leta 2013 omogočil usmerjen pristop k opredelitvi in spodbujanju uresničevanja projektov, ki so bistveni za dobro povezana omrežja v državah članicah in na notranjem trgu energije. To temelji na objektivnem in vključujočem izbirnem postopku, ki daje prednost najpotrebnejšim infrastrukturnim projektom.

Uspeh tega pristopa je že viden. Približno 30 projektov skupnega interesa na področju energetske infrastrukture je zaključenih ali se bo začelo izvajati do konca leta 2018. Še 47 pomembnih projektov od skupno 173 naj bi bilo zaključenih okrog leta 2020. Vendar številni projekti skupnega interesa, tako v zvezi z elektroenergetsko kot tudi plinsko infrastrukturo, še vedno ne potekajo po načrtih, pri približno polovici projektov pa prihaja do zamud, običajno med postopkom izdaje dovoljenj, ali pa so bili preloženi, pogosto zaradi negotovosti glede ekonomske upravičenosti ali prihodnjega povpraševanja.

Preglednica 1: Pregled projektov skupnega interesa po sektorjih

Projekti skupnega interesa s prvega in drugega seznama, ki se bodo zaključili* v obdobju 2013–2018 Električna energija Pametna omrežja Plin Nafta Zajemanje in shranjevanje CO2 Skupaj 22 0 8 0 ni relevantno 30 Projekti skupnega interesa, vključeni na tretji seznam Električna energija Pametna omrežja Plin Nafta Zajemanje in shranjevanje CO2 Skupaj 106 4 53 6 4 173 Projekti skupnega interesa s tretjega seznama, ki naj bi se zaključili* do leta 2020 Električna energija Pametna omrežja Plin Nafta Zajemanje in shranjevanje CO2 Skupaj 31 0 14 2 0 47

* Projekti, ki naj bi se zaključili, vključujejo projekte, za katere se bo kmalu pridobilo dovoljenje ali pa se že gradijo in jih je mogoče realno zaključiti do konca navedenega obdobja.