[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 1.3.2006

COM(2006) 91 konč.

2006/0033 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

(predložila Komisija) {SEC(2006) 274}{SEC(2006) 314}{SEC(2006) 315}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OKVIR PREDLOGA

1.1. Splošni okvir

Večja odprtost trga in mednarodna konkurenca ponujata nove priložnosti v smislu gospodarske dinamike, konkurenčnosti in ustvarjanja kakovostnih delovnih mest. Vendar pa so neizogibna posledica odpiranja trgovine in globalizacije izgube delovnih mest v manj konkurenčnih sektorjih; te prilagoditvene stroške odpiranja trgovine je treba priznati in jih obravnavati z ustrezno politiko in finančnimi instrumenti.

Obstaja znatno nesorazmerje med skupnimi koristmi odprtosti, ki so razpršene in pogosto za uresničitev potrebujejo dolgo časa, ter njenimi škodljivimi učinki, ki so bolj vidni, takojšnji in osredotočeni na posamezne osebe ter območja. Kakor je nedavno poudarilo več študij in mednarodnih institucij, lahko tako nesorazmerje, če ni ustrezno priznano in obravnavano, privede do pristranskega razumevanja globalizacije ter posledično zmanjša javno podporo liberalizaciji trgovine in odpiranju trga.

V Uniji obstaja široko soglasje glede potrebe po odpravljanju škodljivih posledic velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, zlasti v zvezi s tistimi državljani, katerih zaposlitev in preživetje precej ogrožata povečana konkurenca in odpiranje trgov.

To je nujno zaradi pravičnosti in solidarnosti, ki sta temeljni vrednoti družb v Uniji, in ima seveda evropsko razsežnost, saj je Skupnost pristojna za zunanjetrgovinsko politiko ter s tem za odločitve, ki vodijo h krepitvi in liberalizaciji trgovine. Zato je logično, da Unija nosi breme stroškov politik, ki jih izvaja, in predvsem trgovinske politike, ki je kljub temu, da na splošno koristi evropskemu gospodarstvu in zaposlenosti, kriva za nekatere tehnološke presežke. To je tudi nujno za učinkovitost, saj lahko ukrepi za hitro vračanje na trg dela olajšajo in pospešijo prehode, na primer s skrajšanjem obdobij nezaposlenosti in neizkoriščenosti človeškega kapitala.

1.2. Razlogi za predlog

Poročilo Komisije o „Evropskih vrednotah v globaliziranem svetu“[1] je nedavno poudarilo koristi odpiranja trgov in povečane mednarodne konkurence ter tudi potrebo, da „moramo s pravimi ukrepi pomagati posameznikom, tistim, katerih delovna mesta hitro izginjajo, da si hitro ponovno najdejo zaposlitev“ .

V zvezi s tem je predsednik Komisije Barroso predlagal ustanovitev Sklada za prilagoditev globalizaciji[2], v nadaljevanju ESPG. Ta bi ponudil evropski odziv v pomoč tistim, ki se prilagajajo posledicam globalizacije: znamenje solidarnosti mnogih, ki imajo koristi zaradi odprtosti, z maloštevilnimi, ki se spoprijemajo z nenadno izgubo delovnega mesta.

Na zasedanju Evropskega sveta 15. in 16. decembra 2005 so se voditelji držav in vlad strinjali, da bodo ustanovili Sklad za prilagoditev globalizaciji, „namenjen zagotavljanju dodatne podpore presežnim delavcem zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, da se jim pomaga pri preusposabljanju in iskanju zaposlitve. Pri ustanovitvi sklada bodo veljala stroga merila glede obsega ekonomskih motenj ter njihovega vpliva na gospodarstvo na lokalni, regionalni ali državni ravni“.

Stališče, da trgovina povzroča izgubo delovnih mest in da je najhujša selitev proizvodnje, povezana s trgovino, kaže na nujnost usmerjene prilagoditvene pomoči. Medtem ko so države članice odgovorne predvsem za boj proti negativnim posledicam prilagoditve trgovanja, bi morala EU imeti poseben instrument za pomoč delavcem, ki postanejo presežni zaradi prilagoditev trgovinskim tokovom, ki imajo evropsko razsežnost (zaradi svojega obsega in vpliva).

1.3. Cilji predloga

Namen ESPG je izkazati solidarnost Unije z delavci, presežnimi zaradi liberalizacije trgovine. ESPG bo pomagal ljudem, tj. delavcem, in njegova podpora bo usmerjena na posamezna območja. Pomoč bo osredotočena na presežne delavce na tistih območjih, ki so jih ekonomske motnje zaradi sprememb svetovnih trgovinskih tokov najhuje prizadele. Ker se te lahko pojavijo v vseh državah članicah, ne glede na njihovo velikost, je pomoč ESPG na voljo delavcem v vseh državah članicah.

ESPG bo izrecno posredoval v primerih, v katerih velike strukturne spremembe svetovnih trgovinskih tokov privedejo do hudih gospodarskih motenj, kakršna je selitev proizvodnje v tretje države zaradi ekonomskih razlogov, do obsežnega povečanja uvoza ali do postopnega upada tržnega deleža EU v nekem sektorju. Pomoč ESPG je namenjena ponovni vključitvi zadevnih posameznikov v delovno razmerje, da se izkoristijo sedanje in nove možnosti zaposlitve, hkrati pa se omejijo prilagoditveni stroški za zadevne delavce, regije in kraje.

Več empiričnih raziskav kaže, da so lahko prilagoditveni stroški višji za delavce, na katere je vplivala spremenjena trgovina, kakor za delavce, ki službo izgubijo zaradi drugih razlogov. Presežni delavci iz mednarodno visoko konkurenčnih sektorjev so brezposelni dalj časa kakor delavci v drugih sektorjih, in ko se ponovno zaposlijo, morajo privoliti v precej nižjo plačo kot prej. To je na splošno posledica dejstva, da so delavci, na katere vplivajo trgovinske motnje, ponavadi starejši in imajo bolj verjetno izobrazbo, spretnosti in znanja, ki novim zahtevam zaposlovanja ne ustrezajo popolnoma.

Ker se lahko delavci, na katere je vplivala spremenjena trgovina, srečujejo z znatno večjimi prilagoditvenimi izzivi v primerjavi z drugimi, so lahko usmerjeni ukrepi podpore in ponovnega zaposlovanja ustrezni ter učinkoviti, kadar trgovinski pretresi nesorazmerno vplivajo na določene regije ter povzročijo obsežne tehnološke presežke na lokalnih trgih dela z malo nadomestnimi delovnimi mesti, ki so na voljo v regiji.

Tehnološki presežki, povezani s trgovino, povzročijo tudi večje prilagoditvene stroške na območjih, ki so močno odvisna od nazadujočih sektorjev in poklicev. Usmerjena podpora je tudi posebno pomembna, kadar liberalizacija trgovine in naložb vpliva na celotne sektorje, problem pa je še posebej velik, kadar so ti nazadujoči sektorji v regijah, ki so že v krizi. Zaradi tega bo ozemeljski vpliv načrtovanih izgub delovnih mest v nekem podjetju ali sektorju ključen za dodelitev pomoči ESPG.

Merila za pomoč ESPG morajo biti stroga, pregledna in izmerljiva, s čimer se zagotovi objektivna odobritev vlog. Dostop do pomoči iz ESPG je enakopraven za delavce vseh vrst podjetij in pod enakimi pogoji, saj spremembe svetovnih trgovinskih tokov vplivajo na večnacionalna in nacionalna podjetja ter tudi na mala in srednje velika podjetja (MSP).

Ob upoštevanju spreminjajočih se in nepredvidljivih dejavnikov, ki sprožijo ukrep iz tega novega instrumenta, mora uredba predvideti možnost prilagajanja meril, takoj ko bodo na voljo izkušnje pri izvajanju ESPG, zlasti meril za pomoč. Pregled Uredbe bi moral po potrebi omogočiti zlasti prilagoditve meril ESPG za pomoč, tako da bodo ustrezno vključevala posebnosti in značilnosti vseh držav članic, vključno z velikostjo njihovih trgov dela.

ESPG bo zagotovil finančni prispevek za ukrepe znotraj usklajenega svežnja prilagojenih storitev, namenjenih ponovni vključitvi presežnih delavcev na trg dela. Njegov namen je financirati sklop storitev osebne podpore, prilagojene posebnim potrebam delavcev, prizadetih zaradi odpuščanja. Tako bo kombiniral dejavne ukrepe, kakršen je pomoč pri iskanju zaposlitve, in začasna nadomestila za zaposlene: izkušnje kažejo, da so dodatki k plači, namenjeni zagotovitvi ustreznega plačila za delo, najbolj učinkoviti za povečanje zaposlenosti, če se kombinirajo z dejavnimi politikami trga dela.

Tako je namen ESPG prispevati k vzpostavitvi pogojev prožne varnosti (flexicurity) v EU: ravnotežja med prožnostjo in varnostjo zaposlitve, ki želi izboljšati zaposlitvene možnosti ljudi ter uporabo novih spretnosti, znanj ter usposobljenosti, hkrati pa pospešuje prožnost, potrebno za doseganje novih izzivov globalizacije.

Pomoč iz ESPG bo dopolnjevala prizadevanja držav članic na državni, regionalni in lokalni ravni. ESPG ne bo zagotavljal podpore podjetjem, na katera je globalizacija negativno vplivala, in njegov finančni prispevek ne bo nadomestil obveznosti podjetij, ki izvirajo iz nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb.

ESPG bo posredoval samo na zahtevo države članice. Sočasno zaprtje več hčerinskih družb večnacionalnega podjetja po Uniji lahko privede do predložitve vlog za prispevek iz ESPG v več zadevnih državah članicah; Komisija bo posebej preučila vsako vlogo, da bi ugotovila, ali so merila in pogoji za pridobivanje pomoči ESPG izpolnjeni.

Ko bo načrtovano število presežnih delavcev uradno sporočeno v skladu s členoma 1 in 3 Direktive 75/129/EGS[3], bodo prizadeti delavci lahko čim prej prejeli pomoč. Čeprav bo morala biti vsaka pomoč ESPG odobrena s posebnim sklepom Sveta in Evropskega parlamenta, ki delujeta kot proračunski organ Skupnosti, lahko država prosilka nemudoma ukrepa sama, brez čakanja na finančni sklep ali na dejansko izplačilo finančnega prispevka. Tako bi bilo lahko obdobje za predhodno obvestilo, preden se tehnološki presežki dejansko pojavijo (kar je pogosto predvideno in določeno v zakonodaji EU in nacionalni zakonodaji), popolnoma izkoriščeno za začetek zagotavljanja prilagojenih storitev prizadetim delavcem.

1.4. Skladnost z drugimi politikami in cilji Unije

Glavni odgovor Evropske unije na priložnosti in izzive globalizacije ter prilagoditve trgovanja je pozitivno obvladovanje sprememb: lizbonska strategija določa okvir za posodobitev in reforme za rast ter delovna mesta. Finančni instrumenti Unije, zlasti strukturni skladi, so vse bolj osredotočeni na doseganje teh ciljev; sodelovanje socialnih partnerjev prek samostojnega socialnega dialoga krepi partnerstvo.

Strukturni skladi podpirajo strateški pristop ter srednjeročno in dolgoročno krepijo človeški kapital in osnovna sredstva v okviru sedemletnega cikla programiranja. Zlasti Evropski socialni sklad (ESS) daje prednost predvidevanju, prilagajanju in pozitivnemu obvladovanju sprememb z večjo prilagodljivostjo delavcev in podjetij, boljšim dostopom do zaposlitve in sodelovanjem na trgu dela, krepitvijo socialne vključenosti zapostavljenih skupin in boja proti razlikovanju ter spodbujanja partnerstev za reforme. Novi program vseživljenjskega učenja (2007–2013) bo, zlasti s podprogramom Leonardo da Vinci, omogočil razvoj inovativnih orodij za usposabljanje, ki lahko ponudijo odgovor na posebne zahteve po spretnostih in znanju.

Novi sklad dopolnjuje sedanje politike in finančne instrumente, vključno s politikami Skupnosti, katerih namen je predvideti in spremljati prestrukturiranje. V nasprotju s tem pa ESPG kombinira ozemeljsko razsežnost s posebno in usmerjeno pomočjo, osredotočeno izključno na osebno svetovanje za ponovno vključitev delavcev, ki jih je prizadel razvoj mednarodnih trgovinskih tokov, v delovno razmerje.

Zaradi več določb, ki jasno določajo obseg instrumenta, ne bo podvajanja ukrepov, izvedenih v okviru drugih politik Skupnosti, zlasti kohezijske politike, z izključitvijo dvojnega financiranja in jasnim usklajevanjem pomoči iz različnih virov financiranja Skupnosti, hkrati pa to ne bo nadomestilo nadomestil za brezposelnost ali izplačil za predčasno upokojitev, ki jih izplačajo države članice.

Medtem ko je namen ESPG pomagati presežnim delavcem na splošno, pa morajo Komisija in države prosilke zagotoviti, da so prispevki iz ESPG v skladu z načeli enakosti spolov in nerazlikovanja, utemeljenimi v Pogodbi.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA

2.1. Posvetovanje z zainteresiranimi strankami

Prek ESPG bodo finančni prispevki izplačani državam članicam. Ta uredba odseva mnenja držav članic, kakor so navedena v sklepih Evropskega sveta 15. in 16. decembra 2005, na katerem je bil sprejet dogovor o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji.

Globalizacija je bila v širšem okviru gospodarskega prestrukturiranja in zaposlovanja predmet stalnega dialoga med Komisijo in socialnimi partnerji. Posvetovanje v drugi fazi med socialnimi partnerji glede prestrukturiranja podjetij in evropskih svetov delavcev iz člena 138(3) Pogodbe se je začelo 31. marca 2005[4]. Za zagotovitev popolnega sodelovanja socialnih partnerjev bo Komisija ta predlog vključila v okvir prihodnjih sestankov odbora za socialni dialog in sektorske konference.

2.2. Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj

Veliko se je uporabljala notranja analiza Komisije, ki izhaja iz študij in poročil, pripravljenih v kontekstu trgovine, zaposlovanja in kohezijske politike.

2.3. Presoja vpliva

Opravljena je bila presoja vpliva.

Analiza je privedla do sklepa, da je priporočljivo ustanoviti poseben namenski sklad na ravni EU za pomoč delavcem, ki so bili ob zaposlitev zaradi trgovine, v tistih primerih, kjer ti tehnološki presežki privedejo do znatnega neugodnega vpliva v neki regiji. Pomoč iz ESPG bo omogočena samo kot dopolnilo dejavnostim, ki jih izvajajo države članice na ustreznih ravneh. Pomoč iz ESPG mora biti v obliki storitev osebnega svetovanja, prilagojenega posebnim potrebam prizadetih delavcev.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

3.1. Povzetek predlaganih ukrepov

Namen predloga je ustanoviti ESPG, da se Skupnosti omogoči usmerjena podpora pri ponovnem vključevanju delavcev, ki postanejo presežni zaradi velikih strukturnih sprememb svetovnih trgovinskih tokov, v delovno razmerje.

3.2. Pravna podlaga

Pravna podlaga za to uredbo je tretji odstavek člena 159. Člen 159(3) Svetu omogoča ukrepanje v skladu s postopkom iz člena 251 in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom ter Odborom regij, če se izkaže, da so potrebne posebne dejavnosti zunaj strukturnih skladov, in ne da bi posegali v ukrepe, sprejete v okviru drugih politik Skupnosti.

Za zagotovitev namenske podpore delavcem, ki postanejo presežni zaradi velikih strukturnih sprememb svetovnih trgovinskih tokov, so potrebni posebni ukrepi zunaj strukturnih skladov, kjer imajo takšni tehnološki presežki znaten negativen vpliv na regionalno ali lokalno gospodarstvo. S pomočjo delavcem, ki izgubijo delo zaradi trgovine, pri ponovnem vključevanju v delovno razmerje bo sklad prispeval h krepitvi ekonomske in socialne kohezije v Uniji.

3.3. Subsidiarnost in sorazmernost

Skupnost lahko v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe, sprejeme ukrepe za pospeševanje ciljev solidarnosti. Ciljev sklada posamezne države članice ne morejo doseči, saj je ESPG izraz solidarnosti v državah članicah in med njimi.

Za uporabo finančnega prispevka iz ESPG bo potrebno soglasje obeh vej proračunskega organa, ki bosta s tem izrazili solidarnost Skupnosti in držav članic v celoti. Tako bo predlog prispeval k temu, da bo cilj solidarnosti EU bolj oprijemljiv za prizadete delavce in bolj splošen za državljane EU.

V skladu z načelom sorazmernosti določbe te uredbe ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego ciljev Uredbe. Obveznosti, naložene državam članicam, odsevajo potrebo po pomoči prizadetim delavcem, da se hitro ponovno vključijo na trg dela. Upravno breme Skupnosti in državnih organov je bilo omejeno na tisto, kar je potrebno, da Komisija izpolni svojo obveznost za izvrševanje proračuna Skupnosti. Na pobudo in v pristojnosti Komisije se bodo začele dejavnosti vrednotenja.

Ker se finančni prispevek izplača organom države članice, bo morala ta predložiti poročilo, ki upravičuje uporabo finančnega prispevka. Posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju, da ustrezni postopki omogočajo čim prejšnje sprejetje odločitev.

3.4. Izbira instrumentov

Predlog bi moral imeti obliko uredbe. Druga sredstva ne bi bila ustrezna, ker se lahko cilj doseže samo s pravnim instrumentom, ki se uporablja neposredno.

4. PRORAčUNSKE POSLEDICE

Največji znesek odhodkov iz Sklada bo 500 milijonov EUR na leto v tekočih cenah. V skladu s sklepi Evropskega sveta iz decembra 2005 ter Medinstitucionalnim sporazumom o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka, ki ga morajo sprejeti Evropski parlament, Svet in Komisija, za Sklad ne bo sprejeta nobena posebna finančna določba v večletnem finančnem okviru; na podlagi zgornjih smernic Komisija predlaga določitev ravni „nezadostne porabe“ v zvezi s financiranjem ESPG v katerem koli letu (letu n ) na naslednji način :

1. prvič, razliko, ki je ostala na voljo v okviru splošne zgornje meje odobritev za prevzem obveznosti prejšnjega leta, tj. razlike med vsemi odobritvami za prevzem obveznosti v večletnem finančnem okviru in vsemi odobritvami za prevzem obveznosti, vključenimi v proračun leta n - 1 ;

2. drugič, če prejšnji znesek ne zadošča, ukinjene odobritve za prevzem obveznosti iz prejšnjih dveh let.

Odobrena proračunska sredstva bodo sproščena s spremembo proračuna, če in ko bo to potrebno, s sklicevanjem na znesek, opredeljen, kakor je določeno zgoraj. Za poenostavitev postopka odločanja bo Komisija predloge predložila v primernih „svežnjih“ med proračunskim letom.

5. DODATNE INFORMACIJE

5.1. Klavzula o pregledu

Predlog vključuje možnost pregleda po tem, ko Komisija predloži prvo letno poročilo, z namenom bolje upoštevati cilje in obseg iz člena 1 Uredbe.

2006/0033 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretjega odstavka člena 159 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,[5]

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[6],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[7],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251[8],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Ne glede na splošno pozitiven učinek globalizacije na rast in delovna mesta v Skupnosti je primerno ustanoviti Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljevanju „ESPG“), s katerim bi Skupnost izkazala svojo solidarnost z delavci, prizadetimi zaradi odpuščanja, ki je posledica sprememb svetovnih trgovinskih tokov;

(2) ESPG bi moral zagotavljati posebno enkratno podporo za olajšanje ponovne vključitve delavcev v delovno razmerje na območjih ali v sektorjih, ki so jih prizadele hude gospodarske motnje.

(3) Ukrepe v okviru te uredbe je treba opredeliti v skladu s strogimi merili pomoči glede na obseg gospodarskih motenj in njihovega vpliva na neki sektor ali območje, s čimer se zagotovi, da se finančni prispevek iz ESPG osredotoči na najbolj prizadete dele Skupnosti.

(4) Dejavnosti ESPG morajo biti dosledne in skladne z drugimi politikami Skupnosti ter v skladu s pravnim redom Skupnosti.

(5) Ukrep, ki se financira po tej uredbi, ne sme prejeti finančne pomoči iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

(6) Pomoč Skupnosti se lahko da samo na vlogo prizadete države članice. Komisija mora zagotoviti enako obravnavanje prošenj, ki jih predložijo države članice.

(7) Za lažje izvajanje te uredbe morajo biti odhodki upravičeni od datuma, ko država članica začne zagotavljati prilagojene storitve prizadetim delavcem po uradnem obvestilu o načrtovanih tehnoloških presežkih v skladu z Direktivo 75/129/EGS[9]. Zaradi potrebe po strnjenem odzivu, katerega namen je zlasti ponovna vključitev v delovno razmerje, je treba določiti rok za uporabo finančnega prispevka ESPG.

(8) Država članica mora ostati odgovorna za izvrševanje finančnega prispevka, upravljanje in nadzor ukrepov, ki se financirajo s sredstvi Skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[10]. Država članica bi morala upravičiti uporabo prejetega finančnega prispevka.

(9) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev ukrepa, ki ga je treba sprejeti, in se jih zaradi obsega in učinkov lahko laže doseže na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načeli subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, ta uredba ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba ustanavlja Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, v nadaljevanju „ESPG“, da Skupnosti omogoči podporo delavcem, ki postanejo presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, kadar imajo ti tehnološki presežki znaten škodljiv vpliv na regionalno ali lokalno gospodarstvo.

2. Ta uredba določa pravila delovanja ESPG za lažje ponovno vključevanje delavcev, prizadetih zaradi odpuščanja, ki je povezano s trgovino, v delovno razmerje.

Člen 2

Merila za pomoč

Finančni prispevek iz ESPG bo določen, kjer velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih privedejo do hudih gospodarskih motenj, predvsem do obsežnega povečanja uvoza v EU, postopnega padca tržnega deleža EU v nekem sektorju ali preselitve proizvodnje v tretje države, kar povzroči:

(a) vsaj 1 000 presežnih delavcev v podjetju, vključno z delavci, ki postanejo presežni pri dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, v regiji, kjer je brezposelnost, merjena po ravni NUTS III, višja od povprečja EU ali države;

ali

(b) vsaj 1 000 presežnih delavcev v obdobju 6 mesecev v enem ali več podjetjih v sektorju, merjeno po ravni NACE 2, ki pomeni vsaj 1 % regionalne zaposlenosti, merjeno po ravni NUTS II.

Člen 3

Upravičeni ukrepi

Finančni prispevek v okviru te uredbe bo izplačan za ukrepe kot del usklajenega svežnja prilagojenih storitev, namenjenih ponovni vključitvi presežnih delavcev na trg dela, vključno z:

(a) aktivnimi ukrepi na trgu dela, kakor so pomoč pri iskanju zaposlitve, poklicno usmerjanje, prilagojeno usposabljanje in prekvalificiranje, vključno s spretnostmi ter znanji informacijskih in komunikacijskih tehnologij, pomočjo pri iskanju nove zaposlitve in spodbujanjem podjetništva ali pomočjo za samozaposlitev;

(b) posebnimi časovno omejenimi varstvenimi dodatki za zaposlene, kakor so nadomestila za iskanje zaposlitve, dohodkovna podpora za posameznike, ki sodelujejo v dejavnostih usposabljanja, in začasnimi dodatki k plači za delavce v starosti vsaj 50 let, ki so se pripravljeni vrniti na trg dela za nižjo plačo.

Člen 4

Vrsta finančnega prispevka

Komisija dodeli finančni prispevek v enkratnem znesku, ki mora biti izvršen v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo v skladu s točko b) odstavka 1 ter odstavkoma 5 in 6 člena 53 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

Člen 5

Vloge

1. Država članica vlogo za prispevek iz ESPG predloži Komisiji v roku 10 tednov od datuma, ko so izpolnjeni pogoji za pridobivanje pomoči ESPG iz člena 2.

2. Vloga mora vsebovati naslednje informacije:

(a) obrazloženo analizo povezave med tehnološkimi presežki in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih, navedbo števila presežnih delavcev in razlago nepredvidljive narave teh tehnoloških presežkov;

(b) opredelitev podjetij, ki odpuščajo (nacionalnih ali večnacionalnih), in kategorije prizadetih delavcev;

(c) pričakovan vpliv tehnoloških presežkov na lokalno, regionalno ali državno zaposlenost;

(d) posebne ukrepe, ki jih je treba financirati, in razčlenitev predvidenih stroškov zanje, vključno z njihovo skladnostjo z ukrepi, financiranimi iz strukturnih skladov;

(e) datum, ko je država članica začela ali namerava zagotavljati prilagojene storitve prizadetim delavcem;

(f) postopke, upoštevane pri posvetovanju s socialnimi partnerji;

(g) organ, odgovoren za upravljanje in finančni nadzor v skladu s členom 18.

3. Ob upoštevanju ukrepov, ki so jih država članica in zadevna podjetja izvedli na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pri čemer je posebna pozornost namenjena ukrepom, financiranim iz Evropskega socialnega sklada, v nadaljevanju „ESS“, morajo informacije, predvidene v odstavku 2, vključevati kratek opis ukrepov, ki so jih sprejeli ali jih načrtujejo državni organ ter zadevna podjetja, vključno z oceno stroškov zanje.

4. Država članica zagotovi tudi statistične in druge informacije na najustreznejši ozemeljski ravni, ki jih Komisija potrebuje za oceno izpolnjevanja meril za pomoč.

5. Na podlagi informacij iz odstavka 2 Komisija v sodelovanju z državo članico oceni, ali so pogoji za plačilo finančnega prispevka v okviru te uredbe izpolnjeni.

6. Komisija zagotovi enako obravnavo vlog, ki jih predložijo države članice.

Člen 6

Dopolnjevanje, skladnost in usklajevanje

1. Pomoč iz ESPG ne nadomesti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb.

2. Pomoč iz ESPG dopolnjuje ukrepe držav članic na državni, regionalni in lokalni ravni.

3. Ukrepi, ki prejmejo finančni prispevek iz ESPG, morajo biti skladni s Pogodbo in akti, sprejetimi v skladu z določbami Pogodbe.

4. Komisija in države članice v skladu s svojimi pristojnostmi zagotovijo usklajevanje pomoči iz skladov Skupnosti.

5. Država članica zagotovi, da posebni ukrepi, ki prejmejo prispevek v okviru ESPG, ne dobijo pomoči tudi iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

Člen 7

Enakost žensk in moških ter nerazlikovanje

Komisija in države članice spodbujajo enakost žensk in moških ter zagotavljajo nerazlikovanje glede na spol, raso, narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost pri dostopu do pomoči iz ESPG.

Člen 8

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1. Na pobudo Komisije se lahko ESPG v okviru zgornje meje 0,35 % finančnih sredstev, ki so na voljo za navedeno leto, uporabi za financiranje dejavnosti spremljanja, informiranja, upravne in tehnične podpore, revizije, nadzora in vrednotenja, potrebnih za izvajanje te uredbe.

2. Take naloge je treba opraviti v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 in izvedbenimi pravili Uredbe, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna.

Člen 9

Informacije in obveščanje javnosti

Država članica zagotovi informacije in obvesti javnost o financiranih ukrepih. Informacije naslovi na presežne delavce in širšo javnost. S tem poudari vlogo Skupnosti in zagotovi prepoznavnost prispevka iz ESPG.

Člen 10

Določitev finančnega prispevka

1. Komisija na podlagi ocene, izvedene v skladu s členom 5(5), predvsem ob upoštevanju števila presežnih delavcev, predlaganih ukrepov in predvidenih stroškov čim prej določi znesek finančnega prispevka, ki se izplača, če sploh, glede na omejitve sredstev, ki so na voljo.

Znesek ne sme preseči 50 % celotnega zneska predvidenih stroškov iz člena 5.2(d).

2. Kadar na podlagi ocene, izvedene v skladu s členom 5(5), Komisija sklene, da so pogoji za finančni prispevek v okviru te uredbe izpolnjeni, čim prej začne postopek iz člena 12.

3. Kadar na podlagi ocene, izvedene v skladu s členom 5(5), Komisija sklene, da pogoji za finančni prispevek v okviru te uredbe niso izpolnjeni, o tem čim prej uradno obvesti zadevno državo članico.

Člen 11

Upravičenost odhodkov

Odhodki so upravičeni za prispevek iz ESPG od datuma, ko začne država članica zagotavljati prilagojene storitve prizadetim delavcem po napovedi kolektivnih odpustov.

Člen 12

Proračunski postopek

1. Kadar Komisija sklene, da se plača finančni prispevek iz ESPG, proračunskemu organu predloži predlog za odobritev proračunskih sredstev, ki ustrezajo znesku, določenemu v skladu s členom 10.

Predlog v skladu z odstavkom 1 vključuje naslednje:

(a) oceno, opravljeno v skladu s členom 5(5), skupaj s povzetkom informacij, na katerih temelji navedena ocena;

(b) dokazila o izpolnjevanju meril iz člena 2;

(c) razloge, ki upravičujejo predlagane zneske.

2. Komisija predloge v svežnjih predloži proračunskemu organu.

Vsako leto 1. julija ostane na voljo ena četrtina letnega največjega zneska ESPG, da se zadostijo potrebe do konca leta.

3. Ko proračunski organ sprosti odobrena proračunska sredstva, Komisija sprejme odločitev o dodelitvi finančnega prispevka.

Člen 13

Izplačilo in uporaba finančnega prispevka

1. Po sprejetju sklepa v skladu s členom 12(3) Komisija izplača finančni prispevek državi članici v enkratnem znesku.

2. Država članica uporabi finančni prispevek in vsakršen prihodek od obresti v roku 18 mesecev od datuma, ko odhodki postanejo upravičeni v skladu s členom 11.

Člen 14

Uporaba eura

V vlogah, sklepih o finančnih prispevkih in poročilih v okviru te uredbe kakor tudi v vseh drugih s tem povezanih dokumentih so vsi zneski izraženi v eurih.

Člen 15

Končno poročilo in zaključek

1. Najpozneje v šestih mesecih po izteku obdobja, določenega v členu 13(2), država članica Komisiji predloži poročilo o izvršitvi finančnega prispevka, vključno z informacijami o vrsti ukrepov in glavnih rezultatih ter izkazom, ki upravičuje odhodke in po potrebi navaja dopolnjevanje ukrepov s tistimi, ki jih financira ESS.

2. Najpozneje šest mesecev po tem, ko Komisija prejme vse informacije, zahtevane v skladu z odstavkom 1, Komisija zaključi finančni prispevek iz ESPG.

Člen 16

Letno poročilo

1. Prvič leta 2008 in vsako leto pred 1. julijem Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o dejavnostih v okviru te uredbe v prejšnjem letu. Poročilo vsebuje zlasti informacije v zvezi s predloženimi vlogami, sprejetimi sklepi, financiranimi ukrepi in zaključkom odobrenega finančnega prispevka.

2. Poročilo bo predloženo v vednost socialnim partnerjem.

Člen 17

Ocena

1. Komisija na svojo pobudo in v tesnem sodelovanju z državami članicami izvede:

(a) vmesno oceno učinkovitosti in trajnosti pridobljenih rezultatov;

(b) naknadno oceno.

2. Rezultati ocene bodo predloženi v vednost proračunskemu organu in socialnim partnerjem.

Člen 18

Upravljanje in finančni nadzor

1. Brez poseganja v pristojnost Komisije za izvrševanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti države članice prevzamejo odgovornost v prvi fazi za upravljanje ukrepov, ki prejemajo podporo Sklada, in za finančni nadzor ukrepov. Zato ukrepi, ki jih sprejmejo, vključujejo:

1. preverjanje, da so bili sistemi upravljanja in nadzora uvedeni in se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito in pravilno uporabo sredstev Skupnosti po načelih dobrega finančnega poslovodenja;

2. preverjanje, da so bili financirani ukrepi pravilno izvedeni;

3. zagotavljanje, da so odhodki, ki so financirani na podlagi zanesljive spremne dokumentacije, pravilni in redni;

4. preprečevanje, ugotavljanje in popravljanje nepravilnosti ter izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov in po potrebi zamudnih obresti. Države članice te uradno sporočijo Komisiji in jo redno obveščajo o poteku upravnih in pravnih postopkov.

2. Države članice izvedejo finančne popravke, potrebne, kadar se ugotovijo nepravilnosti. Popravki, ki jih izvedejo države članice, zajemajo ukinitev celotnega ali dela prispevka Skupnosti. Država članica izterja vsak znesek, izgubljen zaradi ugotovljene nepravilnosti, ga povrne Komisiji, in kadar znesek ni povrnjen v roku, ki ga dovoli zadevna država članica, se izterjajo zamudne obresti.

Kadar zneskov, ki so bili neupravičeno izplačani upravičencu, ni mogoče izterjati, je država članica odgovorna za povračilo zneskov, ki so za splošni proračun Evropske unije izgubljeni.

3. V skladu s svojo pristojnostjo za izvrševanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti Komisija sprejme vse ukrepe, potrebne za preverjanje, da so financirani ukrepi izvedeni po načelih dobrega in učinkovitega finančnega poslovodenja v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002. Komisija predvsem zagotovi, da imajo države članice sisteme upravljanja in nadzora, ki delujejo brez zapletov.

Zato brez poseganja v pooblastila Računskega sodišča ali preglede, ki jih izvajajo države članice v skladu z nacionalnimi zakoni, pravili in upravnimi določbami, uradniki ali uslužbenci Komisije lahko izvajajo preglede na kraju samem, vključno z naključnimi pregledi ukrepov, ki jih financira Sklad, z napovedjo najmanj en delovni dan vnaprej. Komisija obvesti zadevno državo članico, zato da dobi vso potrebno pomoč. Uradniki ali uslužbenci zadevne države članice lahko sodelujejo pri takih pregledih.

4. Država članica zagotovi, da je vsa spremna dokumentacija v zvezi z nastalimi odhodki Komisiji in Računskemu sodišču na voljo v obdobju treh let po zaključku finančnega prispevka, prejetega iz ESPG.

Člen 19

Povračilo finančnega prispevka

1. Kadar je znesek dejanskih stroškov ukrepa nižji od predvidenega zneska, izraženega v skladu s členom 12, Komisija zahteva, da država članica povrne ustrezni znesek prejetega finančnega prispevka.

2. Če država članica ni izpolnila obveznosti, navedenih v sklepu o finančnem prispevku, Komisija sprejme potrebne ukrepe, da od države članice zahteva povrnitev celotnega ali dela finančnega prispevka.

3. Pred sprejetjem sklepa v skladu z odstavkom 1 ali 2 Komisija ustrezno preveri zadevo in zlasti državi članici da na voljo določeno obdobje, v katerem mora predložiti svoje pripombe.

4. Če Komisija po potrebnih preverjanjih sklene, da država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz člena 18(1), in ni bil dosežen dogovor ter država članica ni izvedla popravkov v obdobju, ki ga je določila Komisija, ob upoštevanju morebitnih pripomb države članice Komisija v roku treh mesecev po izteku zgoraj navedenega obdobja sklene izvesti potrebne finančne popravke z ukinitvijo celotnega ali dela prispevka Sklada za zadevni ukrep. Vsak znesek, izgubljen zaradi ugotovljene nepravilnosti, je treba izterjati, in kadar znesek ni povrnjen v roku, ki ga sprejme zadevna država članica, se izterjajo zamudne obresti.

Člen 20

Klavzula o pregledu

Na podlagi prvega letnega poročila iz člena 16 Evropski parlament in Svet lahko pregledata to uredbo na podlagi predloga Komisije, s čimer se zagotovi, da je cilj ESPG glede solidarnosti izpolnjen in da določbe ustrezno upoštevajo gospodarske, socialne in ozemeljske značilnosti vseh držav članic.

Evropski parlament in Svet vsekakor pregledata to uredbo do 31. decembra 2013.

Člen 21

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA

Predlog za UREDBO Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG).

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Konkurenčnost za rast in zaposlovanje

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke

Dve proračunski vrstici po postavki 1A[11]

Za države članice: 04.0601

Za upravno poslovodenje: 04.0601

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv

Nedoločeno, z možnostjo porabe do 500 milijonov EUR na leto v tekočih cenah, ki jih proračunski organ da na voljo za vsak primer posebej za zagotovitev dodatne podpore delavcem, ki postanejo presežni zaradi velikih strukturnih sprememb svetovnih trgovinskih tokov, na predlog Komisije za spremembo proračuna.

Do 0,35 % katerega koli finančnega prispevka, plačanega v okviru ESPG, se lahko uporabi za tehnično pomoč v skladu s členom 8.

3.3. Značilnosti proračuna (po potrebi se dodajo vrstice)

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

neobvezni | nedif. | DA | NE | NE | št. 3 |

neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 3 |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Odobritve plačil (OP) | b | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Odobritve plačil | b+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[12] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če predlog vključuje sofinanciranje držav članic ali drugih organov (treba jih je navesti), se v spodnjo preglednico vpiše ocenjena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

X Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

X Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

X Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Opomba: vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v milijonih EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom Leto [n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

Podrobnosti o ozadju predloga so predstavljene v obrazložitvenem memorandumu. Ta oddelek zakonodajnega finančnega izkaza mora vsebovati naslednje posebne dopolnilne podatke:

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Glej obrazložitveni memorandum.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Glej obrazložitveni memorandum.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

5.4. Metoda izvedbe (okvirna)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e) izvedbe ukrepa.

Deljeno upravljanje z državami članicami, sklep o finančnem prispevku

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

Nadzor in vrednotenje sta omejena tako, da odsevata značilnost instrumenta in da se ne naložijo neupravičena bremena na državne uprave. Nadzorni obiski približno na polovici izvrševanja finančnega prispevka pa so predvideni za izbrane primere.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

PREDLAGANO JE, DA KONTROLNE IN REVIZIJSKE UKREPE OPRAVIJO DRžAVE čLANICE NA PODLAGI ANALIZE TVEGANJA. DRžAVA čLANICA KOMISIJI PREDLOžI POROčILO O FINANčNEM IZVRšEVANJU VSAKEGA FINANčNEGA PRISPEVKA SKUPAJ Z IZKAZOM, KI UPRAVIčUJE ODHODKE IN NAVAJA KATERI KOLI DRUG VIR FINANCIRANJA, KI JE PREJET ZA ZADEVNO POSLOVANJE. PREDLOG PREDVIDEVA MOžNOST REVIZIJ, KI JIH IZVEDEJO ORGANI SKUPNOSTI, V SKLADU S FINANčNO UREDBO.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

Odobritve za prevzem obveznosti v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

B*, C*/AST | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje, financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |

Človeški viri bodo zahtevani v okviru odločitve o LSP ali prek notranjih prerazporeditev.

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Ocena vlog, priprava sklepov o finančnem prispevku, spremljanje in zaključek pomoči

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

Pet zakonsko določenih delovnih mest, trenutno določenih za upravljanje programa

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek ( XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje )

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) 04.0601 | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |

Osebje, financirano v skladu s členom XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci Po potrebi s sklicevanjem na točko 8.2.1

Osem zakonsko določenih delovnih mest po 108.000 EUR na leto

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Po potrebi s sklicevanjem na točko 8.2.1

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Službena potovanja |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori |

XX 01 02 11 04 – Študije in posvetovanja |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

[1] Sporočilo Komisije o evropskih vrednotah v globaliziranem svetu - COM(2005) 525, 20.10.2005.

[2] Pismo z dne 20. oktobra 2005 predsednikoma Sveta EU in Evropskega parlamenta.

[3] UL L 48, 22.2.1975, str. 29.

[4] Sporočilo Komisije o prestrukturiranju in zaposlovanju - COM(2005) 120, 31.3.2005.

[5] xxx

[6] UL C, , str. .

[7] UL C, , str. .

[8] UL C, , str. .

[9] UL L 48, 22.2.1975, str. 29.

[10] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[11] Največji znesek izdatkov Sklada bo 500 milijonov EUR na leto v tekočih cenah. V skladu s sklepi Evropskega sveta decembra 2005 ter Medinstitucionalnim sporazumom o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka, ki ga morajo sprejeti Evropski parlament, Svet in Komisija, za Sklad ne bo določena nobena posebna finančna določba v večletnem finančnem okviru; na podlagi zgornjih smernic Komisija predlaga določitev ravni „nezadostne porabe“ v zvezi s financiranjem ESPG v katerem koli letu (letu n ) na naslednji način :

– prvič, razliko, ki je ostala na voljo v okviru splošne zgornje meje odobritev za prevzem obveznosti prejšnjega leta, tj. razlike med vsemi odobritvami za prevzem obveznosti v večletnem finančnem okviru in vsemi odobritvami za prevzem obveznosti, vključenimi v proračun leta n - 1 ;

– drugič, če prejšnji znesek ne zadošča, ukinjene odobritve za prevzem obveznosti iz prejšnjih dveh let.

Odobrena proračunska sredstva bodo sproščena s spremembo proračuna, če in ko bo to potrebno, s sklicevanjem na znesek, ugotovljen, kakor je določeno zgoraj. Za poenostavitev procesa odločanja bo Komisija predloge predložila v primernih „svežnjih“ med proračunskim letom.

[12] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.