EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 27.10.2020 COM(2020) 668 final 2020/0308(NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Vse uredbe o določitvi ribolovnih možnosti morajo omejiti ulov staležev rib na ravneh, skladnih s splošnimi cilji skupne ribiške politike (SRP). V zvezi s tem Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) določa cilje za letne predloge omejitev ulova in ribolovnega napora za zagotovitev, da so ribiška območja Unije ekološko, gospodarsko in družbeno trajnostna. Določanje ribolovnih možnosti pomeni ciklus letnega upravljanja (dvoletnega v primeru globokomorskih staležev). Vendar to ne ovira uvedbe pristopov dolgoročnega upravljanja. Evropski parlament in Svet sta sprejela večletna načrta za Severno morje in za zahodne vode, ki sta bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Ta predlog vsebuje ribolovne možnosti, ki jih Unija določi samostojno. Vsebuje tudi ribolovne možnosti na podlagi dvo- ali večstranskih posvetovanj o ribištvu. Rezultat se izvaja tako, da se po načelu relativne stabilnosti določi notranja dodelitev med države članice. Zato ta predlog poleg avtonomnih staležev Unije zajema tudi: ·deljene staleže, tj. staleže, ki se bodo upravljali skupaj z Združenim kraljestvom v Severnem morju in v severozahodnih vodah, z Norveško v Severnem morju in Skagerraku, ali staleže, ki so predmet posvetovanj z obalnimi državami Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC); ·ribolovne možnosti na podlagi sporazumov v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (RFMO). Številne ribolovne možnosti so v tem predlogu označene kot „pm“ (pro memoria). Vzrok za to je lahko: –da mnenje glede nekaterih staležev ob sprejetju predloga ni na voljo ali –da nekatere omejitve ribolova in druga priporočila zadevne RFMO še niso na voljo, ker RFMO še ni imela svojega letnega zasedanja, ali –da za nekatere staleže v grenlandskih vodah, za deljene staleže ali ribolovne možnosti, ki se izmenjujejo s tretjimi državami, številke še niso na voljo in bodo določene ob koncu posvetovanj z Grenlandijo in temi tretjimi državami. Prehodno obdobje, določeno v sporazumu o izstopu Združenega kraljestva iz EU, se izteče konec leta 2020, potem ko je Združeno kraljestvo navedlo, da nima interesa za njegovo nadaljnje podaljšanje. Staleži, katerih deleže kvot za ribolovne možnosti za leti 2021 in 2022 bo morala Komisija določiti na posvetovanjih z Združenim kraljestvom, so zato označeni kot pro memoria, dokler ne bodo znani rezultati potekajočih pogajanj o sodelovanju v zvezi s temi staleži, vključno z ribolovnimi možnostmi, deleži kvot in dostopom do voda Združenega kraljestva. Pristop k določanju ribolovnih možnosti Komisija je kot običajno v svojem letnem sporočilu z naslovom „Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021“ (COM(2020)248), (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo) ponovno proučila položaj, ki mu je treba prilagoditi predloge glede ribolovnih možnosti. Sporočilo omogoča pregled stanja staležev na podlagi ugotovitev iz razpoložljivega znanstvenega mnenja in pojasnjuje proces določitve ribolovnih možnosti. Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je 30. junija 2020 v odgovor na poziv Komisije pripravil letno mnenje o številnih staležih rib iz tega predloga. Znanstveno mnenje, ki ga je podal ICES, temelji predvsem na podatkih: v celoti je mogoče oceniti samo staleže, za katere obstaja dovolj zanesljivih podatkov, da se lahko pripravijo ocene velikosti staležev ter napoved, kako se bodo ti odzvali na različne scenarije izkoriščanja (to se navaja kot „tabele scenarijev ulova“). Kadar je na voljo dovolj podatkov, lahko znanstveni organi pripravijo ocene za prilagoditev na ribolovne možnosti, s čimer se omogoči ribolov staleža z največjim trajnostnim donosom (MSY). V takih primerih se mnenje navaja kot „mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa“. V drugih primerih se znanstveni organi pri pripravi priporočil v zvezi z ravnmi ribolovnih možnosti zanašajo na previdnostni pristop. Metodologija, ki jo je v ta namen upošteval ICES, je predstavljena v objavljenem gradivu ICES, ki se nanaša na izvajanje svetovanja v zvezi s staleži, za katere niso na voljo vsi podatki. Vse predlagane ribolovne možnosti ustrezajo znanstvenemu mnenju o stanju staležev, ki ga je prejela Komisija in je bilo uporabljeno na način, naveden v Sporočilu.

Obveznost iztovarjanja, določena z Uredbo (EU) št. 1380/2013 Obveznost iztovarjanja, določena z osnovno uredbo o SRP, je bila uvedena postopoma med letoma 2015 in 2019. Od 1. januarja 2019 se obveznost iztovarjanja uporablja za vse staleže, za katere veljajo omejitve ulova. Uporabljajo se lahko nekatere izjeme od obveznosti iztovarjanja iz osnovne uredbe. Na podlagi skupnih priporočil, ki so jih predložile države članice, je Komisija sprejela delegirane uredbe o posebnih načrtih zavržkov, ki dovoljujejo omejene količine zavržkov na podlagi izjeme de minimis ali izjeme zaradi visoke stopnje preživetja. Z uvedbo obveznosti iztovarjanja in v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 morajo predlagane ribolovne možnosti odražati razliko med iztovorjenimi in ulovljenimi količinami, pri tem pa upoštevati, da zavržki niso več dovoljeni. To se izvede na podlagi prejetega znanstvenega mnenja za staleže rib v okviru ribištva iz člena 15(1) osnovne uredbe o SRP. Ribolovne možnosti bi bilo treba določiti tudi v skladu z ostalimi zadevnimi določbami, in sicer s členom 16(1) (v zvezi z načelom relativne stabilnosti) in členom 16(4) (v zvezi s cilji SRP in pravili iz večletnih načrtov). Da bi se upoštevala polna uporaba obveznosti iztovarjanja, Komisija predlaga TAC na podlagi mnenja o ulovu namesto na podlagi mnenja o iztovarjanjih, ki se je uporabljalo v preteklosti. Pri predlaganih kvotah Unije se upošteva dejstvo, da bo na podlagi določenih izjem prišlo do nekaterih omejenih zavržkov, ki pa se ne bodo iztovarjali in vštevali v kvote. Zato se te količine odštejejo od kvot Unije. Vsakoletna prilagodljivost Obravnavati je treba tudi povezave med osnovno uredbo o SRP in Uredbo Sveta (ES) št. 847/96. S slednjo so bili določeni dodatni pogoji za upravljanje TAC iz leta v leto, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 za previdnostne oziroma analitske staleže. V skladu s členom 2 navedene uredbe mora Svet pri določanju TAC odločiti, za katere staleže se člena 3 in 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden dodatni mehanizem prilagodljivosti. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov ter ovirala doseganje ciljev SRP, bi bilo treba pojasniti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ne moreta uporabljati v kombinaciji z vsakoletno prilagodljivostjo iz člena 15(9) Uredbe št. 1380/2013. Vsakoletno prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba izključiti v primerih, ko bi njena uporaba ogrozila doseganje ciljev SRP, zlasti za staleže z biomaso drstitvenega staleža pod Blim. Ukrepi v zvezi z jeguljo Komisija predlaga nadaljnje izvajanje svežnja ukrepov za jeguljo. Ukrepi v zvezi z brancinom Ukrepi v zvezi z brancinom bodo določeni na podlagi znanstvenega mnenja ICES po opravljeni celoviti analizi navedenega mnenja. Ravni predlaganih TAC in razlaga Ob sprejemu večletnega načrta za zahodne vode je Komisija v izjavi navedla, da če Komisija predlaga določitev TAC, ki za več kot 20 % odstopajo od predhodno določene ravni TAC, bodo ti primeri navedeni v obrazložitvenem memorandumu predloga Komisije, ki po potrebi navaja temeljne razloge za odstopanja od TAC. Komisija se je odločila, da takšen pregled zagotovi za vse TAC, vključene v njen predlog. Za razliko od prejšnjih let se pri predlaganih TAC za leto 2021 za staleže, ki se ne delijo s tretjimi državami, uporablja enaka metodologija kot pri deljenih staležih: količina de minimis se ne odšteje od TAC, ampak pri določanju kvote Unije. Za te staleže je sprememba, ki temelji na ravni kvote Unije, označena v stolpcu „Predlagana sprememba TAC v primerjavi z letom 2020“, kar omogoča natančno primerjavo z letom 2020.

TAC Ime morskega območja Predlagani TAC za leto 2021 Predlagana sprememba TAC v primerjavi z letom 2020* Obrazložitev Morska spaka v 8c, 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1 južni Biskajski zaliv, portugalske vode, ribolovno območje Azorov; vode Unije območja CECAF 34.1.1 3 672 −12,5 % TAC zajema dve vrsti morske spake, eno z mnenjem na podlagi največjega trajnostnega donosa in drugo s previdnostnim mnenjem. Komisija predlaga določitev TAC v skladu z znanstvenim mnenjem, s kombinacijo številčnih podatkov iz znanstvenega mnenja in z dodelitvijo določenega odstotka temu TAC. Pri določanju kvote Unije je bila odšteta količina de minimis. Oslič v 8c, 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1 južni Biskajski zaliv, portugalske vode, ribolovno območje Azorov; vode Unije območja CECAF 34.1.1 7 825 −12,7 % Komisija v skladu z znanstvenim mnenjem predlaga zmanjšanje TAC. Pri določanju kvote Unije je bila odšteta količina de minimis. Šur v 9 portugalske vode 128 627 +5,3 % Komisija v skladu z mnenjem ICES za točkovno vrednost MSY predlaga povečanje za 10 %. Pri določanju kvote Unije je bila odšteta količina de minimis. Krilati rombi v 8c, 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1 južni Biskajski zaliv, portugalske vode, ribolovno območje Azorov; vode Unije območja CECAF 34.1.1 2 158 −10,8 % TAC zajema dve vrsti. Komisija predlaga, da se TAC določi v skladu z mnenjem na podlagi največjega trajnostnega donosa za obe vrsti. Pri določanju kvote Unije je bila odšteta količina de minimis. Škamp v 8c južni Biskajski zaliv 2,4 −11,1 % Komisija predlaga, da se TAC določi v skladu z mnenjem ICES za ribolov v znanstvene namene v funkcionalnih enotah 25 in 31. Morska plošča v Kattegatu Kattegat 719 −69,4 % Komisija predlaga, da se TAC določi na točkovno vrednost MSY v skladu z mnenjem ICES. Pri določanju kvote Unije je bila odšteta količina de minimis. Morska plošča v 7b in 7c zahodno od Irske in Plitvina ježevcev 19 −74 % Komisija v skladu z znanstvenim mnenjem predlaga zmanjšanje TAC. Morska plošča v 8, 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1 Biskajski zaliv, portugalske vode, ribolovno območje Azorov; vode Unije območja CECAF 34.1.1 155 −43,7 % Komisija v skladu z znanstvenim mnenjem predlaga zmanjšanje TAC. Polak v 8a, 8b, 8d in 8e Biskajski zaliv (severni, osrednji, odprto morje) in zahodno od Biskajskega zaliva 1 037 −30,0 % Komisija ob upoštevanju znanstvenega mnenja predlaga zmanjšanje TAC za 30 %. Polak v 8c južni Biskajski zaliv 166 −20,0 % Komisija ob upoštevanju znanstvenega mnenja predlaga zmanjšanje TAC za 20 %. Polak v 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1 portugalske vode in ribolovno območje Azorov; vode Unije območja CECAF 34.1.1 203 −20,0 % Komisija ob upoštevanju znanstvenega mnenja predlaga zmanjšanje TAC za 20 %. Morski list v 3a; vode Unije podrazdelkov 22−24 Skaggerak/Kattegat 596 +11,8 % Komisija v skladu z znanstvenim mnenjem za točkovno vrednost MSY predlaga povečanje TAC za 12 %. Morski list v 7b in 7c zahodno od Irske in Plitvina ježevcev 34 −20 % Komisija ob upoštevanju znanstvenega mnenja predlaga zmanjšanje TAC za 20 %. Morski list v 8a in 8b Biskajski zaliv (severni in osrednji) 3 483 −8,4 % Komisija predlaga določitev TAC v skladu z znanstvenim mnenjem za točkovno vrednost MSY. Pri določanju kvote Unije je bila odšteta količina de minimis. Morski list v 8c, 8d, 8e, 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1 Biskajski zaliv (južni in odprto morje), zahodno od Biskajskega zaliva, portugalske vode, ribolovno območje Azorov; vode Unije območja CECAF 34.1.1 502 −41,5 % Stalež morskega lista je v večletnem načrtu za zahodne vode naveden kot ciljni stalež. Komisija v skladu z znanstvenim mnenjem predlaga zmanjšanje TAC. * Za TAC z odšteto količino de minimis primerjava poteka na podlagi kvot Unije. •Črtanje neomejevalnih TAC z nizko stopnjo izkoriščenosti Nekateri TAC ulova že več let ne omejujejo, saj so se vzorci ribolova spremenili. Kjer se bodo po pričakovanjih ti vzorci nadaljevali in bi odprava TAC povzročila nizko tveganje prekomernega izkoriščanja, Komisija predlaga, da se TAC za te staleže in ta območja ne določijo več. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji in pravili SRP ter so skladni s politiko Unije na področju trajnostnega razvoja. •Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlagani ukrepi so skladni z drugimi politikami Unije, zlasti s politikami na področju okolja. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Obveznosti Unije za trajnostno izkoriščanje živih morskih virov izhajajo iz obveznosti, določenih v členu 2 osnovne uredbe o SRP. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Predlog spada pod izključno pristojnost Unije iz člena 3(1)(d) Pogodbe. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. •Sorazmernost Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: SRP je skupna politika. Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Predlagana uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. Ob upoštevanju členov 16 in 17 osnovne uredbe lahko države članice nato regijam ali gospodarskim subjektom dodeljujejo takšne ribolovne možnosti, kot se jim zdi primerno. Zato imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale. Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo. •Izbira instrumenta Predlagani instrument: uredba. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje Uredba o ribolovnih možnostih se revidira večkrat na leto, da se uvedejo potrebne spremembe, ki upoštevajo najnovejša znanstvena mnenja in razvoj dogodkov. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi (a)Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Komisija se je z zainteresiranimi stranmi, zlasti prek svetovalnih svetov, in državami članicami na podlagi svojega sporočila z naslovom „Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021“ posvetovala o svojem predlaganem pristopu k različnim predlogom o določitvi ribolovnih možnosti. Poleg tega je Komisija upoštevala usmeritve, določene v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 final), ki določa načela za t. i. „postopek izboljšanja kakovosti odločitev“.

(b)Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Odziv na navedeno Sporočilo Komisije odraža stališča zainteresiranih strani o ocenjevanju stanja virov, ki ga je izvedla Komisija, ter o tem, kako zagotoviti ustrezen odziv upravljanja. Komisija je pri oblikovanju predloga te odzive upoštevala. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Kot je že navedeno, se je Komisija glede uporabljene metodologije posvetovala z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja (ICES). Mnenje ICES temelji na svetovalnem okviru, ki so ga oblikovale njegove strokovne skupine in organi odločanja, izda pa se v skladu z Memorandumom o soglasju, dogovorjenim s Komisijo. Končni cilj je privesti staleže na ravni, ki lahko zagotovijo največji trajnostni donos, in jih na teh ravneh tudi obdržati. Ta cilj je bil izrecno vključen v osnovno uredbo o SRP, zlasti v člen 2(2), ki določa, da se ta cilj „doseže do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa [...] do leta 2020“. To odraža zavezo Unije v zvezi s sklepi Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 in z njim povezanega načrta za izvajanje. Kot je že bilo navedeno, so informacije o ravneh največjega trajnostnega donosa za nekatere staleže dejansko na voljo. Med njimi so nekateri zelo pomembni staleži po količini ulova in tržni vrednosti, kot so oslič, trska, morska spaka, morski list, krilati rombi, vahnja in škamp. Ribolovne možnosti za ciljne staleže v Severnem morju in zahodnih vodah se določijo na podlagi ustreznih večletnih načrtov, ki opredeljujejo razpone ravni umrljivosti FMSY in tako omogočajo določeno stopnjo prožnosti pod določenimi pogoji. ICES je bil pozvan k podaji mnenja, na podlagi katerega je mogoče oceniti potrebo in možnost uporabe te prožnosti. Višji razpon vrednosti FMSY se uporabi za predlaganje TAC le, če bi bilo na podlagi znanstvenega mnenja treba določiti ribolovne možnosti v skladu z razponi FMSY za dosego ciljev, določenih v ustreznem večletnem načrtu za mešani ribolov, ali da bi se izognili resni škodi za stalež, ki jo povzroči dinamika znotraj staleža ali med različnimi staleži, ali da bi omejili velika nihanja med leti. V primerih, ko je biomasa staleža nižja od referenčnih točk iz načrta, je treba ribolovne možnosti določiti na ravni, ki ustreza ribolovni umrljivosti, ki se sorazmerno zmanjša ob upoštevanju zmanjšanja biomase staleža. Da bi se dosegel cilj MSY, bi bilo v nekaterih primerih treba zmanjšati stopnjo ribolovne umrljivosti in/ali ulov. Ob upoštevanju navedenega je v tem predlogu zajeto mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa, kadar je to na razpolago. Če so TAC predlagani ob upoštevanju mnenja na podlagi MSY, so TAC v skladu s cilji SRP na ravni, ki bi glede na navedeno mnenje zagotovila dosego cilja MSY v letu 2021. Ta pristop sledi načelu, predstavljenemu v Sporočilu z naslovom „Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021“. Za staleže, za katere niso na voljo vsi podatki, znanstveni svetovalni organi izdajo priporočila o tem, ali naj se ulov zmanjša, stabilizira oziroma se dovoli njegovo povečanje. Mnenje ICES je v številnih primerih zagotovilo količinske smernice glede tovrstnih nihanj. Te smernice so se uporabile za določitev predlaganih TAC. Za nekaj staležev (predvsem za staleže s široko porazdelitvijo, morske pse in raže) se bo mnenje izdalo jeseni. Ta predlog bo treba po prejetju navedenega mnenja ustrezno posodobiti. Za nekatere staleže se je, kot je navedeno zgoraj, mnenje uporabilo za izvajanje načrtov upravljanja. •Ocena učinka Področje uporabe uredbe o ribolovnih možnostih je omejeno s členom 43(3) Pogodbe. Predlog se skuša izogniti kratkoročnim pristopom v korist dolgoročnim odločitvam v zvezi s trajnostnostjo, zato so v njem upoštevane pobude zainteresiranih strani in svetovalnih svetov, če sta jih preučila ICES in/ali STECF ter o njih dala pozitivno mnenje. Poleg tega je bil predlog Komisije za reformo SRP pripravljen na podlagi ocene učinka (SEC(2011) 891), v okviru katere je bil analiziran cilj MSY. V zaključkih navedene ocene učinka je bil ta cilj opredeljen kot nujen pogoj za dosego okoljske, gospodarske in družbene trajnostnosti. Kar zadeva ribolovne možnosti RFMO in staleže, ki se delijo s tretjimi državami, ta predlog v bistvu pomeni izvajanje mednarodno dogovorjenih ukrepov. Vsi elementi, ki so pomembni za oceno možnih učinkov ribolovnih možnosti, so obravnavani na stopnji priprave in vodenja mednarodnih posvetovanj, v okviru katerih se Unija s tretjimi stranmi dogovori o ribolovnih možnostih. •Primernost in poenostavitev ureditve S predlogom se bodo poenostavili upravni postopki za javne organe (na ravni Unije ali nacionalni ravni), zlasti glede zahtev za upravljanje napora. •Temeljne pravice Ni relevantno. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlagani ukrepi ne bodo imeli proračunskih posledic. 5.DRUGI ELEMENTI

•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Določbe uredbe se bodo izvajale in nadzor skladnosti bo potekal v skladu z veljavno SRP. 2020/0308 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Člen 43(3) Pogodbe določa, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. (2)V Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta je določeno, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, po potrebi vključno s poročili, ki jih pripravijo Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) in drugi svetovalni organi, ter mnenj svetovalnih svetov. (3)Svet je pristojen za sprejemanje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi vključno z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem. V skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba ribolovne možnosti določiti v skladu s cilji skupne ribiške politike (SRP), kot so določeni v členu 2(2) navedene uredbe. V skladu s členom 16(1) navedene uredbe bi bilo treba ribolovne možnosti državam članicam dodeliti tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vsak stalež rib ali ribištvo. (4)Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo zato v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja ob upoštevanju bioloških in socialno-ekonomskih vidikov ter zagotavljanju poštene obravnave med ribiškimi sektorji in na podlagi mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi, zlasti na zasedanjih svetovalnih svetov. (5)V skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 obveznost iztovarjanja velja v celoti od 1. januarja 2019, pri čemer je treba iztovoriti vse vrste, za katere veljajo omejitve ulova. V členu 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 je določeno, da je treba v primeru, ko za ribji stalež velja obveznost iztovarjanja, ribolovne možnosti določiti tako, da se upošteva razlika med določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo iztovarjanje, in določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo ulove. Na podlagi skupnih priporočil, ki jih predložijo države članice, in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 je Komisija sprejela več delegiranih uredb, v katerih so določene podrobnosti v zvezi z izvajanjem obveznosti iztovarjanja v obliki posebnih načrtov zavržkov. (6)Pri ribolovnih možnostih za staleže vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja, bi bilo treba upoštevati dejstvo, da zavržki načeloma niso več dovoljeni. Zato bi ribolovne možnosti morale temeljiti na količini celotnega ulova iz mnenja (namesto na količini želenega ulova iz mnenja), ki jo določi Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES). Količine, ki se lahko izjemoma še naprej zavržejo pri izvajanju obveznosti iztovarjanja, bi bilo treba odšteti od navedene količine celotnega ulova iz mnenja. (7)Obstaja nekaj staležev, za katere je ICES izdal znanstveno mnenje za nični ulov. Če so TAC za te staleže določeni na ravni, navedeni v znanstvenem mnenju, bi obveznost iztovarjanja celotnega ulova in prilova teh staležev pri mešanem ribolovu privedla do pojava „vrste, ki omejuje ribolov“. Da bi dosegli pravo ravnovesje med nadaljevanjem ribolova zaradi morebitnih resnih socialno-ekonomskih posledic in potrebo po doseganju dobrega biološkega statusa navedenih staležev ter ob upoštevanju, da je vse staleže pri mešanem ribolovu težko loviti hkrati pri največjem trajnostnem donosu, je primerno določiti posebne TAC za prilov navedenih staležev. Raven teh TAC bi morala biti taka, da se zmanjša smrtnost teh staležev ter spodbuja izboljšanje selektivnosti in izogibanja. (8)Da bi se zmanjšal ulov staležev, za katere so določeni prilovni TAC, bi bilo treba ribolovne možnosti za ribolov, pri katerem se ujamejo ribe iz teh staležev, določiti na ravneh, ki pripomorejo k temu, da se biomasa ogroženih staležev obnovi na trajnostno raven. Da bi se preprečili nezakoniti zavržki rib, bi bilo treba prav tako določiti tehnične in nadzorne ukrepe, ki so neločljivo povezani z ribolovnimi možnostmi. (9)V skladu v večletnim načrtom za zahodne vode, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2019/472 Evropskega parlamenta in Sveta, se ciljna ribolovna umrljivost v skladu z razponi FMSY, opredeljenimi v členu 2 navedene uredbe, za staleže iz člena 1(1) navedene uredbe doseže čim prej ter postopoma in z rastočim ritmom do leta 2020, nato pa se ohranja v razponih FMSY v skladu s členom 4 navedene uredbe. Zato bi bilo treba skupno ribolovno umrljivost za brancina v razdelkih ICES 8a in 8b določiti v skladu z največjim trajnostnim donosom ter ob upoštevanju gospodarskega in rekreacijskega ulova ter zavržkov (skupno 3 108 ton v skladu z mnenjem ICES). Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da ribolovna umrljivost zaradi njihovih plovil in rekreacijskih ribičev ne preseže točkovne vrednosti FMSY, kot je določeno v členu 4(3) Uredbe (EU) 2019/472. (10)Še naprej bi bilo treba izvajati tudi ukrepe za rekreacijski ribolov brancina, saj ima ta ribolov precejšen učinek na staleže te vrste. V mejah znanstvenega mnenja bi bilo treba ohraniti omejitve za vreče. Izključiti bi bilo treba pritrjene mreže, saj niso dovolj selektivne, poleg tega pa bi število ujetih osebkov verjetno preseglo določene omejitve. Ob upoštevanju okoljskih, socialnih in ekonomskih razmer ter zlasti odvisnosti poklicnih ribičev v obalnih skupnostih od teh staležev bi se z ukrepi za brancina doseglo ustrezno ravnovesje med interesi gospodarskega in rekreacijskega ribolova. Predvsem bi ti ukrepi rekreacijskim ribičem omogočali, da ribolovne dejavnosti izvajajo ob upoštevanju njihovega učinka na te staleže.

(11)ICES je v mnenju za stalež jegulje (Anguilla anguilla) navedel, da bi bilo treba umrljivost zaradi vseh antropogenih dejavnosti, vključno z rekreacijskim in gospodarskim ribolovom, zmanjšati na nič ali ohranjati čim bliže nič. Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) je poleg tega sprejela Priporočilo GFCM/42/2018/1, v katerem je določila upravljalne ukrepe za jeguljo v Sredozemskem morju. Ustrezno je ohraniti enake konkurenčne pogoje po vsej Uniji ter tako tudi za vode Unije območja ICES in brakične vode, kot so ustja rek, obalne lagune in somornice, za tri zaporedne mesece ohraniti obdobje prepovedi vseh vrst ribolova jegulje v vseh življenjskih obdobjih. Ker bi moralo biti obdobje prepovedi ribolova skladno z ohranitvenimi cilji iz Uredbe Sveta (ES) št. 1100/2007 in časovnimi selitvenimi vzorci jegulje, je ustrezno, da se obdobje prepovedi za vode Unije območja ICES določi med 1. avgustom 2021 in 28. februarjem 2022. (12)Nekateri TAC za staleže morskih psov, skatov in raž so že nekaj let določeni na nič, s tem pa je povezana še določba o obveznem takojšnjem izpustu naključnega ulova. Razloga za to posebno obravnavo sta bila slabo stanje ohranjenosti teh staležev in predpostavka, da zavržki zaradi visoke stopnje preživetja ne bi povečali stopenj ribolovne umrljivosti teh vrst, temveč bi bili koristni za njihovo ohranitev. Vendar je od 1. januarja 2019 ulove teh vrst treba iztovoriti, razen če zanje velja katero od odstopanj od obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ta odstopanja so na podlagi točke (a) člena 15(4) navedene uredbe dovoljena za vrste, ki jih je prepovedano loviti in ki so kot take opredeljene v pravnem aktu Unije, sprejetem na področju SRP. Zato je primerno ribolov teh vrst na zadevnih območjih prepovedati. (13)Na podlagi člena 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba TAC za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. (14)Večletni načrt za Severno morje je bil določen z Uredbo (EU) 2018/973 Evropskega parlamenta in Sveta in je začel veljati leta 2018. Večletni načrt za zahodne vode je začel veljati leta 2019. Ribolovne možnosti za staleže iz člena 1 navedenih načrtov bi bilo treba določiti v skladu s cilji (razponi FMSY) in zaščitnimi ukrepi, skladnimi s pogoji iz navedenih načrtov. Razponi FMSY so opredeljeni v zadevnih mnenjih ICES. Kadar ni na voljo dovolj znanstvenih informacij, bi bilo treba ribolovne možnosti za staleže prilova določiti v skladu s previdnostnim pristopom iz večletnih načrtov. (15)V skladu s členom 8 večletnega načrta za zahodne vode je treba v primeru, ko je po znanstvenem mnenju biomasa drstitvenega staleža katerega koli staleža iz člena 1(1) navedenega načrta pod Blim, sprejeti dodatne popravne ukrepe za zagotovitev, da se stalež hitro povrne nad raven, ki lahko zagotavlja največji trajnostni donos. Ti popravni ukrepi lahko zlasti vključujejo prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti za navedene staleže in/ali druge staleže pri ribolovu. (16)TAC za staleže navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju bi bilo treba določiti v skladu s pravili iz Uredbe (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta. (17)ICES je 17. decembra 2018 objavil znanstveno mnenje o prožnosti med območji za šure (Trachurus spp.) med razdelkoma ICES 8c in 9a. Po mnenju ICES prožnost med območji med tema staležema ne bi smela biti večja od razlike med ulovom, ki ustreza ribolovni umrljivosti Fp.05, in določenim TAC. Prav tako se TAC ne bi smel prenesti na stalež z biomaso drstitvenega staleža pod mejno referenčno točko (Blim). Pod pogoji iz navedenega znanstvenega mnenja bi bilo treba prožnost med območji (posebni pogoj) za šura med podobmočjem ICES 9 in razdelkom ICES 8c za leto 2021 določiti na [10 %]. (18)Za staleže, za katere ni zadostnih ali zanesljivih podatkov za oceno njihove velikosti, bi morali biti upravljalni ukrepi in stopnje TAC skladni s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kot je opredeljen v točki (8) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ob upoštevanju dejavnikov, značilnih za posamezne staleže, še posebej razpoložljivih informacij o trendih staležev in vidikih mešanega ribolova. (19)Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 so bili uvedeni dodatni pogoji za vsakoletno upravljanje TAC, vključno z določbami glede prilagodljivosti za previdnostne in analitske TAC iz členov 3 in 4 navedene uredbe. V skladu s členom 2 navedene uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člen 3 ali 4 navedene uredbe ne uporablja, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Leta 2014 je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden dodatni mehanizem vsakoletne prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi omajala načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja morskih bioloških virov, ovirala doseganje ciljev SRP in poslabšala biološki status staležev, bi bilo treba določiti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 za analitske TAC uporabljata le, kadar se ne uporablja vsakoletna prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. (20)Vsakoletno prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba izključiti v primerih, ko bi njena uporaba ogrozila doseganje ciljev SRP, zlasti za staleže z biomaso drstitvenega staleža pod Blim. (21)Če se TAC za določen stalež dodeli le eni državi članici, je ustrezno to državo članico v skladu s členom 2(1) Pogodbe pooblastiti za določitev ravni takega TAC. Sprejeti bi bilo treba določbe za zagotovitev, da zadevna država članica pri določanju stopnje TAC v celoti upošteva načela in pravila SRP. (22)Določiti je treba zgornje meje ribolovnega napora za leto 2021 v skladu s členi 5, 6, 7 in 9 Uredbe (EU) 2016/1627 ter Prilogo I k navedeni uredbi. (23)Da bi zagotovili popolni izkoristek ribolovnih možnosti, je primerno dovoliti prožno ureditev za nekatera območja TAC, če gre za isti biološki stalež. (24)Pri nekaterih vrstah, kot so nekatere vrste morskega psa, bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Ribolovne možnosti za takšne vrste bi bilo zato treba popolnoma omejiti s splošno prepovedjo ribolova teh vrst. (25)Na dvanajsti Konferenci pogodbenic Konvencije o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali, ki je potekala od 23. do 28. oktobra 2017 v Manili, je bilo na sezname zaščitenih vrst iz dodatkov I in II k navedeni konvenciji uvrščenih več vrst. Zato je primerno zagotoviti zaščito teh vrst, kar zadeva ribiška plovila Unije, ki lovijo ribe v vseh vodah, in ribiška plovila, ki ne plujejo pod zastavo Unije in ki lovijo ribe v vodah Unije. (26)Uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo ribiškim plovilom Unije in so določene v tej uredbi, ureja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009, zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, za katere velja ta uredba. (27)Ob upoštevanju mnenja ICES je primerno ohraniti poseben sistem za upravljanje prave peščenke in z njo povezanega prilova v vodah Unije razdelkov ICES 2a in 3a ter podobmočja ICES 4. Ker naj bi bilo znanstveno mnenje ICES znano šele februarja 2021, je do izdaje tega mnenja primerno TAC in kvote za navedeni stalež začasno določiti na vrednost nič. (28)[Unija je v skladu s postopkom, določenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva z Norveško in Ferskimi otoki, s tema partnerjema opravila posvetovanja o ribolovnih pravicah. Skupni odbor je v skladu s postopkom, določenim v sporazumu in protokolu o odnosih na področju ribištva z Grenlandijo, določil raven ribolovnih možnosti, ki so v letu 2021 Uniji na voljo v grenlandskih vodah. Zato je treba te ribolovne možnosti vključiti v to uredbo. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po ustreznih mednarodnih posvetovanjih.] (29)TAC Unije za grenlandsko morsko ploščo v mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 2 ne posega v stališče Unije o ustreznem deležu tega ribolova za Unijo. (30)[Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) na letnem zasedanju leta 2019 ni mogla sprejeti ohranitvenih ukrepov za dva staleža rdečega okuna v Irmingerjevem morju. Za ta staleža bi bilo treba določiti ustrezne TAC v skladu s stališčem, ki ga je Unija izrazila v NEAFC. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju NEAFC.]

(31)[Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) se je na letnem zasedanju leta 2017 dogovorila, da lahko ICCAT v letih 2018 in 2019 razdeli nedodeljene rezerve za navadnega tuna za leti 2019 in 2020, pri čemer se zlasti upoštevajo potrebe malega ribolova pogodbenic ICCAT, sodelujočih nepogodbenic ter ribolovnih ali drugih subjektov (v nadaljnjem besedilu: pogodbenice ICCAT), ki so obalne države v razvoju. Ta razdelitev je bila dogovorjena na vmesnem zasedanju pododbora 2 ICCAT (Madrid, marec 2018), pri čemer so se za dodelitev Unije uporabile informacije, ki so jih posredovale tri države članice: Grčija, Španija in Portugalska. Unija je tako prejela konkretne dodatne ribolovne možnosti 87 ton za leto 2019 in 100 ton za leto 2020, ki jih lahko uporabijo plovila Unije za mali ribolov v nekaterih regijah Unije. To dodelitev ribolovnih možnosti Uniji je ICCAT potrdila na letnih zasedanjih leta 2018 in 2019. Merila, ki jih je določil Svet za določitev ključa za dodelitev med Grčijo, Španijo in Portugalsko za leto 2019, ostajajo veljavna tudi za leto 2020. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju ICCAT.] (32)[V skladu s priporočilom ICCAT 16-05 bi bilo treba zmanjšanje TAC za sredozemsko mečarico za leto 2020 izvesti v pravu Unije. Tako kot za stalež navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju bi morale tudi za ulov vseh drugih staležev ICCAT v okviru rekreacijskega ribolova veljati omejitve, ki jih je sprejela ICCAT. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju ICCAT.] (33)[ICCAT se je na letnem zasedanju leta 2019 prvič dogovorila o TAC za severnoatlantskega sinjega morskega psa, ujetega med ribolovom, ki ga ureja ICCAT, ter o ključu za dodelitev. Zato bi bilo treba državam članicam dodeliti ribolovne možnosti za ta stalež. ICCAT se je poleg tega dogovorila o nedodeljenem TAC za južnoatlantskega sinjega morskega psa, ujetega med ribolovom, ki ga ureja ICCAT. Prav tako so bile pogodbenicam dodeljene letne omejitve raztovarjanja za staleže sinje jadrovnice in bele jadrovnice v Atlantskem oceanu. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju ICCAT.] (34)[Pogodbenice Komisije za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) so na letnem zasedanju leta 2019 sprejele omejitve ulova za ciljne vrste in vrste prilova za obdobje od 1. decembra 2019 do 30. novembra 2020. Pri določanju ribolovnih možnosti za leto 2020 bi bilo treba upoštevati izkoriščenost kvot v letu 2019. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju IOTC.] (35)[Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) je na letnem zasedanju leta 2019 sprejela nove omejitve ulova za rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), ki ne vplivajo na omejitve ulova Unije v okviru IOTC. Vendar je zmanjšala možnosti za uporabo naprav za zbiranje rib in oskrbovalnih plovil. Sprejeti so bili ukrepi za ohranjanje raž iz družine Mobulidae. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju CCAMLR.] (36)Letno zasedanje Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) bo potekalo od 25. do 29. januarja 2021. Trenutne ukrepe na območju Konvencije SPRFMO bi bilo treba do tega letnega zasedanja začasno ohraniti. (37)[Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) je na letnem zasedanju leta 2017 sprejela ohranitveni ukrep za rumenoplavutega, veleokega in črtastega tuna za obdobje 2018–2020. Ker na letnem zasedanju leta 2019 ni bil spremenjen, bi se moral še naprej izvajati v pravu Unije. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju IATTC.] (38)[Komisija za ohranitev južnega navadnega tuna (CCSBT) je na letnem zasedanju leta 2019 potrdila TAC za južnega navadnega tuna za obdobje 2018–2020, kot je bil sprejet na letnem zasedanju leta 2016. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju IATTC.] (39)[Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) je na letnem zasedanju leta 2019 sprejela TAC za glavne vrste, ki so v njeni pristojnosti. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju SEAFO.] (40)[Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) je na letnem zasedanju leta 2019 ohranila predhodno sprejete ohranitvene in upravljalne ukrepe, zato bi jih bilo treba še naprej izvajati v pravu Unije. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju WCPFC.] (41)Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na 42. letnem zasedanju leta 2020 sprejela več ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže na podobmočjih 1 do 4 območja Konvencije NAFO. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije. (42)[Pogodbenice Sporazuma o ribolovu v južnem Indijskem oceanu (SIOFA) so na šestem zasedanju leta 2019 sprejele ohranitvene in upravljalne ukrepe za staleže, ki spadajo na področje uporabe Sporazuma. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije. Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju SIOFA.] (43)Kar zadeva ribolovne možnosti za snežnega morskega pajka na območju okoli Svalbarda, zagotavlja Pariška pogodba iz leta 1920 vsem svojim pogodbenicam enak in nediskriminatoren dostop do virov, kar velja tudi za ribolov. Stališče Unije glede tega dostopa do ribolova snežnega morskega pajka v epikontinentalnem pasu okrog Svalbarda je opredeljeno v dveh verbalnih notah Norveški z dne 25. oktobra 2016 in 24. februarja 2017. Da bi bilo izkoriščanje snežnega morskega pajka na območju Svalbarda skladno s takimi nediskriminatornimi pravili upravljanja, kot jih lahko določi Norveška, pod suverenostjo in jurisdikcijo katere je območje znotraj meja iz navedene pogodbe, je primerno določiti število plovil, ki jim je dovoljeno izvajati tak ribolov. Dodelitev takih ribolovnih možnosti državam članicam je omejena na leto 2021. Opozoriti je treba, da so v Uniji za zagotavljanje skladnosti z veljavnim pravom primarno odgovorne države članice zastave. (44)V skladu z izjavo Unije, ki je naslovljena na Bolivarsko republiko Venezuelo, o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah Unije za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane, je treba določiti ribolovne možnosti za hlastača, ki so Venezueli na voljo v vodah Unije. (45)Ker je treba nekatere določbe neprekinjeno uporabljati in da bi se izognili pravni negotovosti v obdobju od konca leta 2021 do datuma začetka veljavnosti uredbe o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022, bi se morale določbe iz te uredbe, ki zadevajo prepovedi in zaprte sezone, še naprej uporabljati tudi v začetku leta 2022, dokler ne začne veljati uredba o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022. (46)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z dovoljenjem posameznim državam članicam za upravljanje dodelitev ribolovnega napora v skladu s sistemom kilovatnih dni. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (47)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z dodeljevanjem dodatnega števila dni na morju za dokončno prekinitev ribolovnih dejavnosti in večjo prisotnost znanstvenih opazovalcev ter v zvezi z določitvijo oblike tabel za zbiranje in sporočanje informacij glede prenosa dni na morju med ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo države članice. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. (48)Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2021, razen določb o omejitvah ribolovnega napora, ki bi jih bilo treba uporabljati od 1. februarja 2021, in nekaterih določb za določene regije, ki bi morale imeti poseben datum začetka uporabe. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. (49)Ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RFMO) ob koncu leta sprejmejo nekatere mednarodne ukrepe, ki ustvarjajo ali omejujejo ribolovne možnosti za Unijo in začnejo veljati pred začetkom veljavnosti te uredbe. Zato bi bilo treba določbe, ki takšne ukrepe prenašajo v pravo Unije, uporabljati retroaktivno. Ker ribolovna sezona na območju Konvencije CCAMLR traja od 1. decembra do 30. novembra in ker so zato nekatere ribolovne možnosti ali prepovedi na območju Konvencije CCAMLR določene za obdobje, ki se začne 1. decembra 2020, je ustrezno, da se zadevne določbe te uredbe uporabljajo od navedenega datuma. Taka retroaktivna uporaba ne posega v načelo legitimnih pričakovanj, saj je članicam CCAMLR prepovedano loviti brez dovoljenja na območju Konvencije CCAMLR. (50)Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati ob doslednem spoštovanju prava Unije –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1

Predmet urejanja 1.Ta uredba določa ribolovne možnosti, ki so za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib na voljo v vodah Unije in ribiškim plovilom Unije v nekaterih vodah zunaj Unije. 2.Ribolovne možnosti iz odstavka 1 vključujejo: (a)omejitve ulova za leto 2021 in, kadar je tako določeno v tej uredbi, za leto 2022; (b)omejitve ribolovnega napora za leto 2021, razen omejitev ribolovnega napora iz Priloge II, ki se bodo uporabljale od 1. februarja 2021 do 31. januarja 2022; (c)ribolovne možnosti za obdobje od 1. decembra 2020 do 30. novembra 2021 za nekatere staleže na območju Konvencije CCAMLR; (d)ribolovne možnosti za nekatere staleže na območju Konvencije IATTC, določene v členu 30 za obdobja v letih 2020 in 2021 iz navedenega člena. Člen 2

Področje uporabe 1.Ta uredba se uporablja za naslednja plovila: (a)ribiška plovila Unije; (b)plovila tretjih držav v vodah Unije. 2.Ta uredba se uporablja tudi za rekreacijski ribolov, če je takšen ribolov izrecno naveden v zadevnih določbah. Člen 3

Opredelitve pojmov V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Poleg tega se uporabljajo še naslednje opredelitve pojmov: (a)„plovilo tretje države“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo tretje države in je v njej registrirano; (b)„rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske biološke vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport; (c)„mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države; (d)„skupni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni:

(i)za ribolov, za katerega velja izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4) do (7) Uredbe (EU) št. 1380/2013, količino rib iz posameznega staleža, ki se lahko iztovori vsako leto; (ii)za vse druge vrste ribolova količino rib iz posameznega staleža, ki se lahko ulovi vsako leto; (e)„kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi; (f)„analitična ocena“ pomeni količinsko oceno trendov v danem staležu na podlagi podatkov o biologiji in izkoriščanju staleža, ki so bili v znanstvenem pregledu označeni kot dovolj kakovostni za pripravo znanstvenega mnenja o možnostih za prihodnje ulove; (g)„velikost mrežnega očesa“ pomeni velikost mrežnega očesa ribiških mrež, kot je določena v točki (34) člena 6 Uredbe (EU) št. 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta; (h)„register ribiške flote Unije“ pomeni register, ki ga je vzpostavila Komisija v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (i)„ribolovni ladijski dnevnik“ pomeni ladijski dnevnik iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (j)„instrumentna boja“ pomeni bojo, jasno označeno z edinstveno referenčno številko, ki omogoča identifikacijo njenega lastnika, in opremljeno s sistemom za satelitsko sledenje, ki omogoča spremljanje njenega položaja; (k)„operativna boja“ pomeni vsako predhodno aktivirano, vključeno in nameščeno instrumentno bojo na morju na plavajočih napravah za zbiranje rib ali plavajočih objektih, ki oddaja podatke o položaju in druge razpoložljive informacije, kot so na primer približne meritve ultrazvočnega globinomera. Člen 4

Ribolovna območja V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve območij: (a)območja ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta; (b)„Skagerrak“ pomeni geografsko območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali; (c)„Kattegat“ pomeni geografsko območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøreja do Gnibens Spidsa, od Korshageja do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena; (d)„funkcionalna enota 16 podobmočja ICES 7“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –53° 30' S 15° 00' Z, –53° 30' S 11° 00' Z, –51° 30' S 11° 00' Z, –51° 30' S 13° 00' Z, –51° 00' S 13° 00' Z,

–51° 00' S 15° 00' Z; (e)„funkcionalna enota 25 razdelka ICES 8c“ pomeni geografsko morsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –43° 00' S 9° 00' Z, –43° 00' S 10° 00' Z, –43° 30' S 10° 00' Z, –43° 30' S 9° 00' Z, –44° 00' S 9° 00' Z, –44° 00' S 8° 00' Z, –43° 30' S 8° 00' Z; (f)„funkcionalna enota 26 razdelka ICES 9a“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –43° 00' S 8° 00' Z, –43° 00' S 10° 00' Z, –42° 00' S 10° 00' Z, –42° 00' S 8° 00' Z; (g)„funkcionalna enota 27 razdelka ICES 9a“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –42° 00' S 8° 00' Z, –42° 00' S 10° 00' Z, –38° 30' S 10° 00' Z, –38° 30' S 9° 00' Z, –40° 00' S 9° 00' Z,

–40° 00' S 8° 00' Z; (h)„funkcionalna enota 30 razdelka ICES 9a“ pomeni geografsko območje pod jurisdikcijo Španije v Cadiškem zalivu in v sosednjih vodah razdelka 9a; (i)„funkcionalna enota 31 razdelka ICES 8c“ pomeni geografsko morsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –43° 30' S 6° 00' Z, –44° 00' S 6° 00' Z, –44° 00' S 2° 00' Z, –43° 30' S 2° 00' Z; (j)„Cadiški zaliv“ pomeni geografsko območje v razdelku ICES 9a vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23' 48'' Z; (k)„območje Konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki)“ je geografsko območje, opredeljeno v točki (a) člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 601/2004; (l)območja CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik) so geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta; (m)„območje Konvencije IATTC (Medameriška komisija za tropske tune)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, ustanovljene leta 1949 s Konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko; (n)„območje Konvencije ICCAT (Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku)“ je geografsko območje, opredeljeno v Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku; (o)„območje pristojnosti IOTC (Komisija za tune v Indijskem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tune v Indijskem oceanu; (p)območja NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 217/2009 Evropskega parlamenta in Sveta; (q)„območje Konvencije SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku; (r)„območje Sporazuma SIOFA (Sporazum o ribolovu v južnem Indijskem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Sporazumu o ribolovu v južnem Indijskem oceanu; (s)„območje Konvencije SPRFMO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu; (t)„območje Konvencije WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana; (u)„odprto morje Beringovega morja“ je geografsko območje odprtega morja Beringovega morja več kakor 200 morskih milj od osnovnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja; (v)„območje prekrivanja med IATTC in WCPFC“ pomeni geografsko območje, ki ga opredeljujejo naslednje meje:

–zemljepisna dolžina 150° Z, –zemljepisna dolžina 130° Z, –zemljepisna širina 4º J, –zemljepisna širina 50º J. NASLOV II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA RIBIŠKA PLOVILA UNIJE Poglavje I

Splošne določbe Člen 5

TAC in dodelitve 1.TAC za ribiška plovila Unije v vodah Unije ali nekaterih vodah zunaj Unije in dodeljevanje teh TAC državam članicam ter po potrebi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi I. 2.Ribiška plovila Unije imajo dovoljenje za ribolov v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi v vodah, ki spadajo pod ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije in Norveške, ter na ribolovnem območju okrog otoka Jan Mayen ob upoštevanju pogojev iz člena 14 te uredbe in dela A Priloge V k tej uredbi ter pogojev iz Uredbe (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta in njenih izvedbenih določb. Člen 6

TAC, ki jih določijo države članice 1.TAC za nekatere staleže rib določi zadevna država članica. Ti staleži so določeni v Prilogi I. 2.TAC, ki jih določi država članica: (a)so skladni z načeli in pravili SRP, predvsem z načelom trajnostnega izkoriščanja staleža, ter (b)zagotovijo: (i)če je analitična ocena na voljo, izkoriščanje staleža, ki je kolikor je mogoče v skladu z največjim trajnostnim donosom, ali (ii)če analitična ocena ni na voljo ali je nepopolna, izkoriščanje staleža v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva. 3.Vsaka zadevna država članica Komisiji do 15. marca 2021 predloži naslednje informacije: (a)sprejete TAC; (b)podatke, ki jih zbere in oceni zadevna država članica ter na katerih temeljijo sprejeti TAC; (c)podrobnosti o tem, kako sprejeti TAC izpolnjujejo zahteve iz odstavka 2.

Člen 7

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova 1.Ulov, za katerega ne velja obveznost iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, se obdrži na krovu ali iztovori le, če: (a)so ulov opravila plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, ki ima kvoto, in ta kvota ni izčrpana ali (b)je ulov sestavljen iz deleža kvote Unije, ki državam članicam ni bila dodeljena s kvotami, in ta kvota Unije ni izčrpana. 2.Staleži neciljnih vrst v okviru varnih bioloških meja iz člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 so določeni v Prilogi I k tej uredbi za namene odstopanja od obveznosti vštevanja ulova v zadevne kvote, določene v navedenem členu. Člen 8

Omejitve ribolovnega napora v razdelku ICES 7e 1.Tehnični vidiki pravic in obveznosti v povezavi s Prilogo II za upravljanje staleža morskega lista v razdelku ICES 7e so za obdobja iz točke (b) člena 1(2) določeni v Prilogi II. 2.Kadar država članica tako zahteva v skladu s točko 7.4 Priloge II, lahko Komisija z izvedbenimi akti dodeli državi članici prosilki dodatno število dni na morju poleg tistih iz točke 5 Priloge II; na te dni lahko država članica zastave odobri plovilu prisotnost v razdelku ICES 7e, če ima na krovu katero od reguliranih orodij. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. 3.Komisija lahko na podlagi programa okrepljenega znanstvenega opazovanja iz točke 8.1 Priloge II z izvedbenimi akti dodeli državi članici prosilki poleg dni iz točke 5 Priloge II največ tri dodatne dni med 1. februarjem 2020 in 31. januarjem 2021, ko sme biti plovilo prisotno v razdelku ICES 7e. Taka dodelitev se izvede na podlagi opisa, ki ga predloži država članica v skladu s točko 8.3 Priloge II, in po posvetovanju s STECF. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 49(2). Člen 9

Ukrepi za rekreacijski ribolov brancina v Biskajskem zalivu Pri rekreacijskem ribolovu, tudi z obale, v razdelkih ICES 8a in 8b lahko vsak ribič ulovi in obdrži največ dva osebka brancina na dan. Ta odstavek se ne uporablja za pritrjene mreže, v katerih se brancin ne sme niti uloviti niti obdržati. Ta odstavek ne posega v strožje nacionalne ukrepe za rekreacijski ribolov. Člen 10

Ukrepi za ribolov jegulje v vodah Unije območja ICES Vsak ciljni, naključni in rekreacijski ribolov jegulje v vodah Unije območja ICES in brakičnih vodah, kot so ustja rek, obalne lagune in somornice, je prepovedan v obdobju treh zaporednih mesecev, ki ga določi vsaka zadevna država članica med 1. avgustom 2021 in 28. februarjem 2022. Države članice najpozneje 1. junija 2021 Komisiji sporočijo, katero obdobje so določile. Člen 11

Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti 1.Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v: (a)izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b)odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (c)ponovne dodelitve v skladu s členom 12 in 47 Uredbe Sveta (EU) 2017/2403; (d)dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 in člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (e)količine, ki so bile zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96 in členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

(f)odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (g)prenose in izmenjave kvot v skladu s členom 16 te uredbe. 2.Staleži, za katere velja previdnostni ali analitski TAC, so za namene vsakoletnega upravljanja TAC in kvot iz Uredbe (ES) št. 847/96 določeni v Prilogi I k tej uredbi. 3.Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, se za staleže, za katere velja previdnostni TAC, uporablja člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96, za staleže, za katere velja analitski TAC, pa člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe. 4.Člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata, kadar država članica uporabi vsakoletno prilagodljivost, določeno v členu 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Člen 12

Popravni ukrepi za trsko v Kattegatu 1.Plovila Unije, ki lovijo z vlečnimi mrežami (kode opreme: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX in PTB) z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 70 mm, uporabljajo eno od naslednjih selektivnih orodij: (a)izločevalno rešetko z največjo razdaljo med prečkami 35 mm in prehodno odprtino za ribe; (b)izločevalno rešetko z največjo razdaljo med prečkami 50 mm za ločevanje bokoplut od somernih rib ter prehodno odprtino za somerne ribe; (c)ploskev Seltra s 300-milimetrskimi kvadratnimi mrežnimi očesi; (d)regulirano zelo selektivno orodje, katerega tehnične lastnosti v skladu z znanstveno študijo, ki jo oceni STECF, zagotavljajo, da se ulovi manj kot 1,5 % trske, če je to edino orodje, ki ga ima zadevno plovilo na krovu. 2.Plovila Unije, ki sodelujejo v projektu zadevne države članice in imajo delujočo opremo za popolno dokumentiran ribolov, lahko uporabljajo orodje v skladu z delom B Priloge V k Uredbi (EU) 2019/1241. Zadevne države članice seznam teh plovil sporočijo Komisiji. Člen 13

Prepovedane vrste 1.Ribiškim plovilom Unije je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati naslednje vrste: (a)žarkasta raža (Raja radiata) v vodah Unije razdelkov ICES 2a, 3a in 7d ter podobmočja ICES 4; (b)rdeča sluzoglavka (Beryx splendens) na podobmočju NAFO 6; (c)luskasti globokomorski trnež (Centrophorus squamosus) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (d)portugalski morski pes (Centroscymnus coelolepis) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (e)temni morski pes (Dalatias licha) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (f)kljunati morski pes (Deania calcea) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14;

(g)kompleks vrst (Dipturus cf. flossada in Dipturus cf. intermedia) kljunate raže (Dipturus batis) v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 3, 4, 6, 7, 8, 9 in 10; (h)veliki svetilec (Etmopterus princeps) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (i)pepelasti morski pes (Galeorhinus galeus), ulovljen s parangalom v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1, 5, 6, 7, 8, 12 in 14; (j)atlantski morski pes (Lamna nasus) v vseh vodah; (k)raža trnjevka (Raja clavata) v vodah Unije razdelka ICES 3a; (l)valovito progasta raža (Raja undulata) v vodah Unije podobmočij ICES 6 in 10; (m)orjaški kitovec (Rhincodon typus) v vseh vodah; (n)navadni goslaš (Rhinobatos rhinobatos) v Sredozemskem morju; (o)trnež (Squalus acanthias) v vodah Unije podobmočij ICES 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 10, razen v skladu s programi izogibanja prilovu, kot so določeni v Prilogi IA. 2.Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne smejo poškodovati. Osebki se takoj izpustijo. Člen 14

Prenos podatkov Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin ujetih staležev in ribolovnim naporom, pri tem uporabijo kode staležev iz Priloge I k tej uredbi. Poglavje II

Dovoljenja za ribolov v vodah tretjih držav Člen 15

Dovoljenja za ribolov 1.Največje število dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah tretje države je določeno v delu A Priloge V. 2.Država članica, ki prenese kvoto na drugo državo članico (v nadaljnjem besedilu: zamenjava) na ribolovnih območjih iz dela A Priloge V k tej uredbi na podlagi člena 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ob tem ustrezno prenese tudi dovoljenja za ribolov, o prenosu pa uradno obvesti Komisijo. Vendar skupno število dovoljenj za ribolov za posamezno ribolovno območje, določeno v delu A Priloge V k tej uredbi, ne sme biti preseženo. Poglavje III

Ribolovne možnosti v vodah regionalnih organizacij za upravljanje ribištva Oddelek 1

Splošne določbe Člen 16

Prenosi in izmenjave kvot 1.Če so v skladu s pravili regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (v nadaljnjem besedilu: RFMO) med pogodbenicami RFMO dovoljeni prenosi ali izmenjave kvot, lahko država članica (v nadaljnjem besedilu: zadevna država članica) s pogodbenico RFMO preuči zadevne možnosti in po potrebi določi možen okvir nameravanega prenosa ali izmenjave kvot.

2.Komisija lahko po uradnem obvestilu zadevne države članice odobri okvir nameravanega prenosa ali izmenjave kvot, o katerem je država članica razpravljala z ustrezno pogodbenico RFMO. Nato brez nepotrebnega odlašanja izrazi soglasje, s katerim se zaveže k takemu prenosu ali izmenjavi kvot z ustrezno pogodbenico RFMO. Komisija o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot uradno obvesti sekretariat RFMO v skladu s pravili navedene organizacije. 3.Komisija obvesti države članice o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot. 4.Ribolovne možnosti, prejete od ustrezne pogodbenice RFMO ali prenesene nanjo v okviru prenosa ali izmenjave kvot, se štejejo za kvote, dodeljene zadevni državi članici ali odštete od dodelitve za zadevno državo članico, od trenutka, ko prenos ali izmenjava kvot začne učinkovati v skladu s pogoji dogovora, doseženega z ustrezno pogodbenico RFMO, oziroma v skladu s pravili zadevne RFMO, kakor je ustrezno. Taka dodelitev ne spremeni obstoječega razdelitvenega ključa za namen dodelitve ribolovnih možnosti državam članicam v skladu z načelom relativne stabilnosti ribolovnih dejavnosti. 5.Ta člen se uporablja do 31. januarja 2022 za prenose kvot s pogodbenice RFMO na Unijo in nato za njihovo dodeljevanje državam članicam. [Oddelki 2−10 spodaj bodo posodobljeni po ustreznih letnih srečanjih RFMO.] Oddelek 2

Območje Konvencije ICCAT Člen 17

Omejitve ribolovnih zmogljivosti ter zmogljivosti gojenja in pitanja 1.Število plovil Unije za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo in imajo dovoljenje za aktivni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku, se omeji v skladu s točko 1 Priloge VI. 2.Število plovil Unije za mali obalni ribolov, ki imajo dovoljenje za aktivni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju, se omeji v skladu s točko 2 Priloge VI. 3.Število ribiških plovil Unije, ki lovijo navadnega tuna v Jadranskem morju za namene gojenja in imajo dovoljenje za aktivni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm, se omeji v skladu s točko 3 Priloge VI. 4.Število ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, zadržanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, se omeji v skladu s točko 4 Priloge VI. 5.Število pasti za navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju se omeji v skladu s točko 5 Priloge VI. 6.Skupna zmogljivost gojenja in pitanja navadnega tuna ter največji vnos divjega ulovljenega navadnega tuna, dodeljena ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, se omejita v skladu s točko 6 Priloge VI. 7.Največje število ribiških plovil Unije, ki imajo dovoljenje za ribolov severnega belega tuna kot ciljne vrste v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007, se omeji v skladu s točko 7 Priloge VI k tej uredbi. 8.Največje število ribiških plovil Unije z dolžino vsaj 20 metrov, ki lovijo veleokega tuna na območju Konvencije ICCAT, se omeji v skladu s točko 8 Priloge VI. Člen 18

Rekreacijski ribolov Države članice po potrebi iz svojih dodeljenih kvot, določenih v Prilogi ID, dodelijo poseben delež za rekreacijski ribolov. Člen 19

Morski psi 1.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa velikooke morske lisice (Alopias superciliosus) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. 2.Usmerjeni ribolov vrst morske lisice iz rodu Alopias je prepovedan.

3.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa kladvenic iz družine Sphyrnidae (razen Sphyrna tiburo) je prepovedano pri ribolovu na območju Konvencije ICCAT. 4.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. 5.Obdržanje na krovu svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. Oddelek 3

Območje Konvencije CCAMLR Člen 20

Uradna obvestila o raziskovalnem ribolovu zobatih rib Države članice lahko v letu 2020 sodelujejo pri raziskovalnem ribolovu zobate ribe Dissostichus spp. s parangalom na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a zunaj območij nacionalne jurisdikcije. Če namerava država članica sodelovati pri takem raziskovalnem ribolovu, o tem obvesti sekretariat CCAMLR v skladu s členoma 7 in 7a Uredbe (ES) št. 601/2004, vsekakor pa najpozneje 1. junija 2020. Člen 21

Omejitve raziskovalnega ribolova zobatih rib 1.Ribolov zobatih rib v ribolovni sezoni 2019–2020 je za vrste, TAC in omejitve prilova, določene v razpredelnici B iz Priloge VII, omejen na države članice, podobmočja in število plovil, določene v razpredelnici A iz navedene priloge. 2.Neposredni ribolov vrst morskih psov za druge namene kot znanstveno raziskovanje je prepovedan. Vsi morski psi, zlasti mladice in gravidne samice, nenamerno prilovljeni med ribolovom zobatih rib, se živi spustijo. 3.Če je ustrezno, ribolov v kateri koli manjši raziskovalni enoti preneha, ko prijavljeni ulov doseže določeni TAC, in se v zadevni manjši raziskovalni enoti ustavi do konca sezone. 4.Ribolov se odvija v čim večjem geografskem in globinskem razponu, da bi pridobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar pa je ribolov na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a, ki je dovoljen v skladu s členom 20, prepovedan v globini manj kot 550 metrov. Člen 22

Ribolov krila v ribolovni sezoni 2020−2021 1.Če država članica v ribolovni sezoni 2020–2021 načrtuje ribolov krila (Euphausia superba) na območju Konvencije CCAMLR, o tem najpozneje do 1. maja 2020 uradno obvesti Komisijo, pri čemer uporabi obrazec iz dela B Dodatka k Prilogi VII k tej uredbi. Komisija na podlagi informacij držav članic najpozneje do 30. maja 2020 pošlje uradna obvestila sekretariatu CCAMLR. 2.Uradno obvestilo iz odstavka 1 tega člena vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, ki mu država članica dovoli ribolov krila. 3.Država članica, ki na območju Konvencije CCAMLR načrtuje ribolov krila, o tem uradno obvesti CCAMLR samo v primeru plovil z dovoljenji, ki v času obveščanja plujejo pod njeno zastavo ali ki plujejo pod zastavo druge članice CCAMLR in se od njih v času ribolova pričakuje, da bodo plula pod zastavo navedene države članice. 4.Države članice lahko sodelovanje pri ribolovu krila dovolijo plovilom, ki niso prijavljena sekretariatu CCAMLR v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena, če plovilo z dovoljenjem ne more sodelovati zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takih primerih zadevne države članice nemudoma obvestijo sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navedejo: (a)vse podatke o nameravanih nadomestnih plovilih, vključno z informacijami iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004; (b)podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali informacije. 5.Države članice plovilu, ki je na katerem koli seznamu ribiških plovil CCAMLR in izvaja nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov, ne dovolijo sodelovati pri ribolovu krila. Oddelek 4

Območje pristojnosti IOTC

Člen 23

Omejitev ribolovne zmogljivosti plovil, ki lovijo na območju pristojnosti IOTC 1.Največje število ribiških plovil Unije, ki lovijo tropskega tuna na območju pristojnosti IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 1 Priloge VIII. 2.Največje število ribiških plovil Unije, ki lovijo mečarico (Xiphias gladius) in belega tuna (Thunnus alalunga) na območju pristojnosti IOTC, ter ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 2 Priloge VIII. 3.Države članice lahko plovila, določena za eno od vrst ribolova iz odstavkov 1 in 2, prerazporedijo na drug ribolov, če lahko Komisiji dokažejo, da takšna sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib. 4.Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki se bodo prenesla, na seznamu plovil z dovoljenjem IOTC ali na seznamu plovil drugih RFMO za tuna. Poleg tega ne sme biti preneseno nobeno plovilo, ki je na seznamu plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov, katere koli RFMO. 5.Države članice lahko svoje ribolovne zmogljivosti prek zgornjih meja iz odstavkov 1 in 2 povečajo le v okviru omejitev, določenih v razvojnih načrtih, predloženih IOTC. Člen 24

Plavajoče naprave za zbiranje rib in oskrbovalna plovila 1.Plavajoče naprave za zbiranje rib morajo biti opremljene z instrumentnimi bojami. Uporaba vseh drugih boj, kot so radijske boje, je prepovedana. 2.Plovilo z zaporno plavarico nikoli ne sme slediti več kot 300 operativnim bojam. 3.Največjo število instrumentnih boj, ki se lahko letno pridobijo za vsako plovilo z zaporno plavarico, je 500. Nobeno plovilo z zaporno plavarico nikoli ne sme imeti več kot 500 instrumentnih boj (boj na zalogi in operativnih boj). 4.Največjo število oskrbovalnih plovil je dve oskrbovalni plovili v podporo vsaj petim plovilom z zaporno plavarico, ki vsa plujejo pod zastavo države članice. Ta določba se ne uporablja za države članice, ki uporabljajo le eno oskrbovalno plovilo. 5.Posameznemu plovilu z zaporno plavarico kadar koli pomaga največ eno posamezno oskrbovalno plovilo, ki pluje pod zastavo države članice. 6.Unija na seznam plovil z dovoljenjem IOTC ne bo dodala nobenih novih ali dodatnih oskrbovalnih plovil. Člen 25

Morski psi 1.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa morskih lisic vseh vrst iz družine Alopiidae je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. 2.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova, razen za plovila, krajša od 24 metrov skupne dolžine, ki opravljajo izključno ribolovne dejavnosti v izključni ekonomski coni (IEC) države članice, pod katere zastavo plujejo, in pod pogojem, da je njihov ulov namenjen izključno za lokalno porabo. 3.Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavkov 1 in 2 ne poškodujejo. Osebki se takoj izpustijo. Člen 26

Raže iz družine Mobulidae 1.Ribiškim plovilom Unije je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo ali prodajati kateri koli del trupa ali celoten trup raž iz družine Mobulidae (družina Mobulidae vključuje roda Manta in Mobula), razen ribiškim plovilom, katerih ribištvo je samooskrbno (ujete ribe neposredno porabijo družine ribičev). Z odstopanjem od prvega pododstavka je mogoče raže družine Mobulidae, ki so nenamerno ujete med malim ribolovom (ribolov, ki ni ribolov s parangalom in površinski ribolov, tj. ribolov z zaporno plavarico, ribiško palico, zabodno mrežo, plovila z ročno ribiško vrvico in plovila s panulo, ki so prijavljena v registru plovil z dovoljenjem IOTC), iztovoriti za namene izključno lokalne porabe.

2.Vsa ribiška plovila, ki ne opravljajo samooskrbnega ribolova, takoj ko v mreži, na trnku ali na krovu opazijo raže iz družine Mobulidae, če je le mogoče, te ribe nemudoma izpustijo žive in nepoškodovane ter na način, ki najmanj škodi ujetim osebkom. Oddelek 5

Območje Konvencije SPRFMO Člen 27

Pelagični ribolov 1.Samo tiste države članice, ki so aktivno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova na območju Konvencije SPRFMO v letu 2007, 2008 ali 2009, lahko lovijo pelagične staleže na tem območju v skladu s TAC, določenimi v Prilogi IH. 2.Države članice iz odstavka 1 omejijo skupno raven bruto tonaže plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in v letu 2020 lovijo pelagične staleže, na skupno raven Unije v višini 78 600 bruto tonaže na navedenem območju. 3.Ribolovne možnosti iz Priloge IH se lahko uporabijo samo pod pogojem, da države članice seznam plovil, ki aktivno lovijo ali so udeležena pri pretovarjanju na območju Konvencije SPRFMO, zapise sistemov za spremljanje plovil, mesečna poročila o ulovu in, kjer so na voljo, poročila o postankih v pristanišču najpozneje do petega dne v naslednjem mesecu pošljejo Komisiji z namenom, da se te informacije prepošljejo sekretariatu SPRFMO. Člen 28

Pridneni ribolov 1.Države članice svoj ulov ali napor pri pridnenem ribolovu v letu 2020 na območju Konvencije SPRFMO omejijo na tiste dele območja Konvencije, na katerih je v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 potekal pridneni ribolov, in na raven, ki v navedenem obdobju ne presega povprečnih letnih ravni ulova ali napora. Nad zabeleženim ulovom lahko lovijo le, če SPRFMO odobri njihov načrt za ribolov nad zabeleženimi količinami. 2.Države članice, ki v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 nimajo zabeleženega ulova ali ribolovnega napora pri pridnenem ribolovu na območju Konvencije SPRFMO, ne izvajajo ribolova, razen če SPRFMO odobri njihov načrt za ribolov brez zabeleženega ulova. Člen 29

Raziskovalni ribolov 1.Države članice lahko v letu 2020 sodelujejo pri raziskovalnem ribolovu zobatih rib (Dissostichus spp.) na območju Konvencije SPRFMO samo, če je SPRFMO odobrila njihov zahtevek za takšen ribolov, vključno z načrtom ribolovnih operacij in zavezo glede izvajanja načrta zbiranja podatkov. 2.Ribolov se izvaja samo v raziskovalnih blokih, ki jih določi SPRFMO. Ribolov v globini manj kot 750 metrov in več kot 2 000 metrov je prepovedan. 3.TAC je naveden v Prilogi IH. Ribolov je omejen na eno potovanje, ki traja največ 21 zaporednih dni, in na največ 5 000 trnkov na namestitev, z največ 20 namestitvami za posamezen raziskovalni blok. Ribolov se preneha, ko se v celoti izčrpa TAC ali ko je bilo nameščenih in izvlečenih 100 namestitev, kar nastopi prej. Oddelek 6

Območje Konvencije IATTC Člen 30

Ribolov z zaporno plavarico 1.Ribolov rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), veleokega tuna (Thunnus obesus) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) s plovili z zaporno plavarico je prepovedan: (a)od 00:00 29. julija 2020 do 24:00 8. oktobra 2020 ali od 00:00 9. novembra 2020 do 24:00 19. januarja 2021 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: –tihooceanska obala Amerik, –zemljepisna dolžina 150° Z, –zemljepisna širina 40º S,

–zemljepisna širina 40° J; (b)od 00:00 9. oktobra 2020 do 24:00 8. novembra 2020 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: –zemljepisna dolžina 96° Z, –zemljepisna dolžina 110° Z, –zemljepisna širina 4º S, –zemljepisna širina 3º J. 2.Zadevne države članice Komisijo pred 1. aprilom 2020 za vsako od svojih plovil uradno obvestijo o izbranem obdobju prepovedi iz točke (a) odstavka 1. Vsa plovila zadevnih držav članic, opremljena z zaporno plavarico, na območjih, opredeljenih v odstavku 1, v izbranem obdobju ustavijo ribolov z zaporno plavarico. 3.Plovila z zaporno plavarico, ki lovijo tuna na območju Konvencije IATTC, obdržijo na krovu in nato iztovorijo ali pretovorijo celotni ulov rumenoplavutega, veleokega in črtastega tuna. 4.Odstavek 3 se ne uporablja v naslednjih primerih: (a)kadar ribe veljajo za neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali (b)med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev celotne količine tuna, ujetega na tem delu potovanja. Člen 31

Plavajoče naprave za zbiranje rib 1.Ko se plovilo z zaporno plavarico nahaja na območju Konvencije IATTC, nima več kot 450 aktivnih naprav za zbiranje rib naenkrat. Za napravo za zbiranje rib se šteje, da je aktivna, kadar je nameščena na morju, začenja oddajati informacije o svoji lokaciji ter ji sledi plovilo, njegov lastnik ali upravljavec. Naprava za zbiranje rib se aktivira le na krovu plovila z zaporno plavarico. 2.Plovilo z zaporno plavarico v obdobju 15 dni pred začetkom izbranega obdobja prepovedi iz točke (a) člena 30(1) ne sme nameščati naprav za zbiranje rib in mora pobrati enako število naprav za zbiranje rib, kot jih je bilo prvotno nameščenih v obdobju 15 dni pred začetkom obdobja prepovedi. 3.Države članice Komisiji vsak mesec sporočajo dnevne podatke o vseh aktivnih napravah za zbiranje rib, kot zahteva IATTC. Poročila se predložijo z najmanj 60-dnevnim zamikom, vendar ne več kot s 75-dnevnim zamikom. Komisija te informacije brez odlašanja posreduje sekretariatu IATTC. Člen 32

Omejitve ulova za veleokega tuna pri ribolovu s parangalom Celotni letni ulov veleokega tuna s plovili s parangali posameznih držav članic na območju Konvencije IATTC je določen v Prilogi IL. Člen 33

Prepoved ribolova oceanskega dolgoplavutega morskega psa 1.Na območju Konvencije IATTC je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo ali prodajati kateri koli del trupa ali celoten trup oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus), ujetega na tem območju. 2.Ob nenamernem ulovu se vrsta iz odstavka 1 ne poškoduje. Osebke upravljavci plovil nemudoma izpustijo.

3.Upravljavci plovil: (a)zabeležijo število izpustov z navedbo stanja (mrtev ali živ osebek); (b)informacije iz točke (a) sporočijo državi članici, katere državljani so. Države članice do 31. januarja pošljejo Komisiji podatke, zbrane v preteklem letu. Člen 34

Prepoved ribolova raž iz družine Mobulidae Za ribiška plovila Unije je na območju Konvencije IATTC prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo ali prodajati kateri koli del trupa ali celoten trup raž iz družine Mobulidae (družina Mobulidae, ki vključuje rodova Manta in Mobula). Ribiška plovila Unije takoj, ko opazijo, da so bile ulovljene raže iz družine Mobulidae, če je le mogoče, te ribe nemudoma izpustijo žive in nepoškodovane. Oddelek 7

Območje Konvencije SEAFO Člen 35

Prepoved ribolova globokomorskih morskih psov Prepovedan je usmerjeni ribolov naslednjih globokomorskih morskih psov na območju Konvencije SEAFO: (a)fantomska morska mačka (Apristurus manis), (b)bigelowov svetilec (Etmopterus bigelowi), (c)kratkorepi svetilec (Etmopterus brachyurus), (d)veliki svetilec (Etmopterus princeps), (e)gladki svetilec (Etmopterus pusillus), (f)raže (Rajidae), (g)žametasti trnež (Scymnodon squamulosus), (h)globokomorski morski psi nadreda Selachimorpha, (i)trnež (Squalus acanthias). Oddelek 8

Območje Konvencije WCPFC Člen 36

Pogoji za ribolov veleokega tuna, rumenoplavutega tuna, črtastega tuna in južnopacifiškega belega tuna 1.Države članice zagotovijo, da število ribolovnih dni, dodeljenih plovilom z zaporno plavarico, ki lovijo veleokega tuna (Thunnus obesus), rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) na delu območja Konvencije WCPFC na odprtem morju, ki leži med 20° S in 20° J, ne presega 403 dni.

2.Ribiška plovila Unije ne lovijo južnopacifiškega belega tuna (Thunnus alalunga) na območju Konvencije WCPFC, južno od 20° J. 3.Države članice zagotovijo, da ulov veleokega tuna (Thunnus obesus) s plovili s parangalom v letu 2020 ne preseže 2 000 ton. Člen 37

Upravljanje ribolova z napravami za zbiranje rib 1.Na delu območja Konvencije WCPFC, ki leži med 20° S in 20° J, je med 00:00 1. julija 2020 in 24:00 30. septembra 2020 plovilom z zapornimi plavaricami prepovedano nameščati, servisirati ali nastavljati naprave za zbiranje rib. 2.Poleg prepovedi iz odstavka 1 je prepovedano nastavljati naprave za zbiranje rib na odprtem morju območja Konvencije WCPFC med 20° S in 20° J še dodatna dva meseca: bodisi od 00:00 1. aprila 2020 do 24:00 31. maja 2020 bodisi od 00:00 1. novembra 2020 do 24:00 31. decembra 2020. 3.Odstavek 2 se ne uporablja v naslednjih primerih: (a)med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev vseh rib; (b)kadar so ribe neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali (c)v primeru resne okvare zamrzovalne opreme. 4.Države članice zagotovijo, da nobeno od njihovih plovil z zaporno plavarico ne uporablja naenkrat več kot 350 naprav za zbiranje rib z aktiviranimi bojami, opremljenimi z instrumenti. Boje se aktivirajo izključno na krovu plovila. 5.Vsa plovila z zaporno plavarico, ki lovijo na delu območja Konvencije WCPFC iz odstavka 1, obdržijo na krovu, pretovorijo in iztovorijo celoten ulov veleokega, rumenoplavutega in črtastega tuna. Člen 38

Omejitve števila ribiških plovil Unije z dovoljenjem za ribolov mečarice Največje število ribiških plovil Unije, ki imajo dovoljenje za ribolov mečarice (Xiphias gladius) na območjih južno od 20° J območja Konvencije WCPFC, je navedeno v Prilogi IX. Člen 39

Omejitve ulova za mečarico pri ribolovu s parangalom južno od 20° J Države članice zagotovijo, da ulov mečarice (Xiphias gladius) južno od 20° J s plovili s parangalom v letu 2020 ne preseže omejitev iz Priloge IG. Države članice zagotovijo tudi, da se ribolovni napor za mečarico zaradi tega ukrepa ne prenese na območje severno od 20° J. Člen 40

Svilnati morski pes in oceanski dolgoplavuti morski pes 1.Prepovedano je zadržanje na krovu, pretovarjanje, iztovarjanje ali skladiščenje katerega koli dela ali celotnega trupa naslednjih vrst na območju Konvencije WCPFC: (a)svilnati morski pes (Carcharhinus falciformis), (b)oceanski dolgoplavuti morski pes (Carcharhinus longimanus). 2.Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne smejo poškodovati. Osebki se takoj izpustijo.

Člen 41

Območje prekrivanja med IATTC in WCPFC 1.Plovila, navedena izključno v registru WCPFC, uporabljajo ukrepe iz tega oddelka, ko lovijo na območju prekrivanja med IATTC in WCPFC, kot je določeno v točki (v) člena 4. 2.Plovila, navedena tako v registru WCPFC kot v registru IATTC, ter plovila, navedena izključno v registru IATTC, uporabljajo ukrepe iz člena 30(1)(a), (2), (3) in (4) ter členov 31, 32 in 33, ko lovijo na območju prekrivanja med IATTC in WCPFC, kot je določeno v točki (v) člena 4. Oddelek 9

Beringovo morje Člen 42

Prepoved ribolova na odprtem morju Beringovega morja Ribolov aljaške trske (Gadus chalcogrammus) na odprtem morju Beringovega morja je prepovedan. Oddelek 10

OBMOČJE SPORAZUMA SIOFA Člen 43

Omejitve pridnenega ribolova Države članice zagotovijo, da plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in lovijo na območju Sporazuma SIOFA: (a)omejijo svoj letni ribolovni napor in ulov pri pridnenem ribolovu na svojo povprečno letno raven za leta, ko so bila njihova plovila aktivna na območju Sporazuma SIOFA v reprezentativnem obdobju, za katerega obstajajo podatki, prijavljeni Komisiji; (a)ne razširijo prostorske porazdelitve ribolovnega napora pri pridnenem ribolovu, razen metod s parangalom in pastmi, prek območij, na katerih so lovila v zadnjih letih; (b)nimajo dovoljenja za ribolov na začasnih zavarovanih območjih Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What, Walter’s Shoal, kot so opredeljena v Prilogi IK, razen z metodami z vrvicami in pastmi ter pod pogojem, da je med ribolovom na navedenih območjih na krovu ves čas prisoten znanstveni opazovalec. NASLOV III

RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V VODAH UNIJE Člen 44

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah Unije v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi in zanje veljajo pogoji iz te uredbe in naslova III Uredbe (EU) 2017/2403. Člen 45

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele Za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele, veljajo pogoji iz te uredbe in naslova III Uredbe (EU) 2017/2403. Člen 46

Dovoljenja za ribolov Največje število dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Unije, je določeno v delu B Priloge V. Člen 47

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Pogoji iz člena 7 se uporabljajo za ulov in prilov plovil tretje države, ki lovijo ribe na podlagi dovoljenj iz člena 46. Člen 48

Prepovedane vrste 1.Plovilom tretjih držav so prepovedani ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst, če so iz voda Unije: (a)žarkasta raža (Raja radiata) v vodah Unije razdelkov ICES 2a, 3a in 7d ter podobmočja ICES 4; (b)kompleks vrst (Dipturus cf. flossada in Dipturus cf. intermedia) kljunate raže (Dipturus batis) v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 3, 4, 6, 7, 8, 9 in 10; (c)pepelasti morski pes (Galeorhinus galeus), ulovljen s parangalom v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 1, 4, 5, 6, 7, 8, 12 in 14; (d)temni morski pes (Dalatias licha), kljunati morski pes (Deania calcea), luskasti globokomorski trnež (Centrophorus squamosus), veliki svetilec (Etmopterus princeps) in portugalski trnež (Centroscymnus coelolepis) v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 1, 4 in 14; (e)atlantski morski pes (Lamna nasus) v vodah Unije; (f)raža trnjevka (Raja clavata) v vodah Unije razdelka ICES 3a; (g)valovito progasta raža (Raja undulata) v vodah Unije podobmočij ICES 6, 9 in 10; (h)navadni goslaš (Rhinobatos rhinobatos) v Sredozemskem morju; (i)orjaški kitovec (Rhincodon typus) v vseh vodah; (j)trnež (Squalus acanthias) v vodah Unije podobmočij ICES 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 10. 2.Ob nenamernem ulovu se vrsta iz odstavka 1 ne poškoduje. Osebki se takoj izpustijo. NASLOV IV

KONČNE DOLOČBE Člen 49

Postopek v odboru Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 50

Prehodna določba Členi 9, 12, 13, 19, 25, 26, 33, 34, 35, 40, 42 in 48 se v letu 2022 še naprej smiselno uporabljajo do začetka veljavnosti uredbe o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022. Člen 51

Začetek veljavnosti