MNENJE št. 1/2020

(v skladu s členom 322(1)(a) PDEU)

o predlogu Komisije za uredbo o prehodnih določbah za skupno kmetijsko politiko v letu 2021 (COM(2019) 581 final)

(2020/C 109/01)

VSEBINA

Odstavek Stran UVOD 01-06 3 DEL I: SPLOŠNA OPAŽANJA 07-11 4 Trajanje prehodnega obdobja 07-09 4 Dodeljevanje sredstev 10-11 4 DEL II: SPECIFIČNE PRIPOMBE 12-25 4 Podaljšanje veljavnosti programov razvoja podeželja 12-16 4 Večletne obveznosti 17 6 Predlagana odložitev ocene za obdobje 2014–2020 18-20 6 Plačilne pravice 21–22 7 Krizna rezerva 23 7 Sektorske sheme pomoči 24–25 7 ZAKLJUČEK 26–27 7 PRILOGA 9

RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 287(4) in člena 322 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo o nekaterih prehodnih določbah za skupno kmetijsko politiko (v nadaljnjem besedilu: SKP) v letu 2021 (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana prehodna uredba),

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/127 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. januarja 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede finančne discipline od proračunskega leta 2021 naprej in Uredbe (EU) št. 1307/2013 glede prožnosti med stebri za koledarsko leto 2020 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o spremembi),

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o strateških načrtih SKP),

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike (4) (v nadaljnjem besedilu: horizontalna uredba),

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 251/2014, (EU) št. 228/2013 in (EU) št. 229/2013 (5),

ob upoštevanju letnih in posebnih poročil Evropskega računskega sodišča in njegovega mnenja št. 7/2018 o predlogih Komisije o skupni kmetijski politiki za obdobje po letu 2020 (6),

ob upoštevanju zahteve Evropskega parlamenta z dne 27. novembra 2019 za mnenje o zgoraj omenjenem predlogu za prehodno uredbo (7) –

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

UVOD

1 V zakonodajni predlog ( 8 ) Komisije o skupni kmetijski politiki po letu 2020, objavljen junija 2018, je vključen nov model izvajanja za politiko, ki naj bi začel veljati 1. januarja 2021. Komisija si za SKP prizadeva za prehod z modela izvajanja, ki temelji na skladnosti, na model izvajanja, ki temelji na smotrnosti, in sicer na podlagi strateških načrtov, ki jih bodo pripravile države članice.

2 Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je novembra 2018 objavilo mnenje ( 9 ) o zakonodajnih predlogih Komisije za SKP po letu 2020. V mnenju je analiziralo, kako dobro so bili v predlogih obravnavani in povezani potrebe, cilji, vložki in izidi politike. Prišlo je do zaključka, da ciljev politike ni mogoče jasno povezati z intervencijami ali njihovimi izložki, rezultati in učinki. Ugotovilo je, da dodelitev sredstev ne odraža pričakovane dodane vrednosti EU. Na splošno predlagana reforma SKP ne dosega ciljev EU za bolj zelen in zanesljiv pristop, ki temelji na smotrnosti. V predlagano reformo so sicer vključena orodja za obravnavo okoljskih in podnebnih ciljev, vendar ti niso niti jasno opredeljeni niti pretvorjeni v količinsko opredeljene ciljne vrednosti. Sodišče je ugotovilo, da Komisija ne bo več mogla količinsko opredeljevati tega, koliko se pri plačilih končnim upravičencem kršijo pravila. Poleg tega je prišlo do zaključka, da bi bilo zaradi predloga težje izvajati pristop enotne revizije, predvsem zaradi spremenjene vloge certifikacijskih organov, zlasti pri preverjanju skladnosti, posledično pa tudi zmanjšati breme nadzora.

3 V skladu z zakonodajnimi predlogi za SKP po letu 2020 morajo države članice najkasneje do 1. januarja 2020 Komisiji predložiti svoje strateške načrte SKP. Komisija jih mora potem oceniti in odobriti. Zakonodajalca do februarja 2020 nista dosegla soglasja o teh zakonodajnih predlogih.

4 Zaradi zamude pri sprejetju pravil za SKP po letu 2020 je Komisija 31. oktobra 2019 objavila dva zakonodajna predloga v zvezi s SKP v letu 2021. Parlament in Svet sta januarja 2020 odobrila eno od predlaganih uredb ( 10 ) . Drugi predlog, in sicer za prehodno uredbo, Sodišče obravnava v tem mnenju. V tem predlogu so prehodne določbe za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letu 2021.

5 Prehodna uredba, ki jo predlaga Komisija, temelji na predpostavki, da bo uvedba nove SKP odložena za eno leto. V predlagani uredbi so prehodne določbe (Naslov I), spremembe veljavne zakonodaje (Naslov II), določbe o začetku veljavnosti te uredbe (Naslov III) in priloge z zneskom podpore Unije v letu 2021.

6 V tem dokumentu so splošna opažanja (Del I), specifične pripombe (Del II) in seznam predlogov za spremembo besedila (Priloga). Glavni merili Sodišča za analizo predlagane prehodne uredbe sta bili jasnost pravnega okvira in proračunska previdnost. Sodišče v svoji analizi ocenjuje tudi posledice za SKP po letu 2020.

DEL I: SPLOŠNA OPAŽANJA

Trajanje prehodnega obdobja

7 Sodišče ugotavlja, da je namen predlagane prehodne uredbe zagotavljanje gotovosti in kontinuitete v zvezi z odobravanjem podpore kmetom v EU ter za razvoj podeželja v prehodnem obdobju za tiste države članice, za katere je verjetno, da bodo vsa sredstva porabile pred koncem leta 2021, in sicer s podaljšanjem veljavnosti sedanjega pravnega okvira do začetka veljavnosti nove SKP. V predlagani prehodni uredbi so tudi določbe o prehodu iz sedanjega obdobja SKP v naslednje.

8 Prehodne določbe iz Naslova I predlagane prehodne uredbe Komisije se nanašajo na njene zakonodajne predloge za SKP po letu 2020 ( 11 ) , ki so tesno povezani z večletnim finančnim okvirom Unije za obdobje 2021–2027 ( 12 ) . Toda zakonodajalca konec februarja 2020 še nista sprejela niti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 niti zakonodajnih predlogov za SKP po letu 2020. Sodišče meni, da prehodne določbe načeloma ne bi smele temeljiti na predpostavki, da bo odobrena predlagana različica prihodnjih predpisov ( 13 )

9 Sodišče opozarja na to, da predlagano prehodno obdobje traja eno leto. Glede na stanje razprav med Svetom in Evropskim parlamentom v zvezi z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 in SKP po letu 2020 bi bila lahko vzpostavitev revidiranih sistemov upravljanja in nadzora za uporabo novega pravnega okvira in strateških načrtov SKP od 1. januarja 2022 težavna. Po drugi strani pa je pomembno, da se začnejo izboljšave SKP zagotavljati hitro.

Dodeljevanje sredstev

10 Po navedbah v obrazložitvenem memorandumu predlagane prehodne uredbe so dodelitve finančnih sredstev v predlogu „enake kot v predlogu načrta SKP in skladne s predlogom Komisije o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027“. Dodeljena finančna sredstva so torej v mejah večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, vendar se bodo še spremenila, če se bosta zakonodajalca dogovorila o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 z zneski, ki se razlikujejo od sedaj predlaganih.

11 V skladu s členom 312(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije bi se v primeru, da dogovor o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 ne bi bil dosežen do konca leta 2020, zgornje meje za leto 2020 uporabljale leta 2021. Zgornje meje za dodelitev sredstev SKP za leto 2020 so višje od zgornjih mej, predlaganih za leto 2021 v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in uredbi o strateških načrtih SKP ( 14 ) . Hkrati pa je v uredbo o spremembi ( 15 ) , sprejeto januarja 2020, vključena finančna disciplina za EKJS, ki zagotavlja, da letna zgornja meja za odhodke EKJS v letu 2021 ne bo višja od zgornje meje v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, ko bo o njem dosežen dogovor.

DEL II: SPECIFIČNE PRIPOMBE

Podaljšanje veljavnosti programov razvoja podeželja

12 Komisija je dala državam članicam v členu 1 predlagane prehodne uredbe možnost izbire: — da podaljšajo svoje programe razvoja podeželja, ki se sofinancirajo iz EKSRP, ali nekatere od svojih regionalnih programov razvoja podeželja do 31. decembra 2021 in jih financirajo iz ustreznih proračunskih sredstev za leto 2021 z nekaterimi omejitvami (glej odstavek 15 ) ali — da uporabijo člen 8 osnutka uredbe o večletnem finančnem okviru in prenesejo proračunska sredstva EKSRP za leto 2021 ali del proračunskih sredstev EKSRP za regionalne programe razvoja podeželja, ki niso bili podaljšani, v finančna sredstva za leta 2022 do 2025.

13 Posledice prehodnih pravil za porabo sredstev EKSRP so odvisne od odločitev držav članic glede podaljšanja njihovih programov, zato so za zdaj še negotove. Na podlagi tega, kako so države članice uporabljale podporo EKSRP do konca leta 2019 (glej sliko 1 ), je mogoče pričakovati, da bo samo majhen del držav članic uporabil člen 1(1) predlagane prehodne uredbe in porabil svoja proračunska sredstva za leto 2021. Pričakuje se, da bo ob koncu leta 2020 neporabljenih od manj kot 10 % sredstev za sedanje programsko obdobje za Finsko in Irsko do skoraj 50 % za Nizozemsko.

Slika 1

Poraba sredstev EKSRP po državah članicah za obdobje 2014–2020

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije

14 V členu 1(1) predlagane prehodne uredbe je določeno, da lahko Komisija meni, da to, da država članica podaljša trajanje programa, ni upravičeno. Vendar v predlagani prehodni uredbi ni pojasnjeno, na podlagi česa bi Komisija menila, da je podaljšanje neupravičeno.

15 V skladu s členom 1(1) predlagane prehodne uredbe je v primeru, da se država članica odloči podaljšati trajanje svojega programa razvoja podeželja ali nekaterih svojih regionalnih programov razvoja podeželja za eno leto, „[n]amen take spremembe“ ohraniti vsaj enako splošno raven okoljskih in podnebnih ciljev, kot je določena v sedanjih pravilih ( 16 ) . Besedilo predlagane prehodne uredbe je manj strogo kot sedanji okvir, v skladu s katerim se zahteva, da je „vsaj 30 % skupnega prispevka EKSRP […] rezervirano za“ take ukrepe. Lahko bi se razumelo, da bi lahko imeli programi, ki so za navedene okoljsko-podnebne ukrepe porabili več kot 30 %, za sredstva za leto 2021 nižje okoljsko-podnebne cilje. Vsa „nova sredstva“, ki se porabljajo v skladu s starimi pravili, bi morala obravnavati okoljska in podnebna vprašanja z vsaj enako visokimi ali višjimi cilji kot doslej. Poleg tega bi moral biti vsak učinek na to, koliko je poraba SKP relevantna za vprašanja podnebnih sprememb, vključen v poročanje Komisije o podnebnih zadevah ( 17 )

16 Četrti pododstavek člena 1(1) predlagane prehodne uredbe se nanaša na spremembo programa razvoja podeželja v skladu s členom 11(a) Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ( 18 ) . Roki za take spremembe so določeni v členu 4(3) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 808/2014 ( 19 ) . Če sprememba zadeva „spremembo skupnega prispevka Unije ali njegove letne porazdelitve na ravni programa“ ( 20 ) , je treba spremembo v skladu z Uredbo (EU) št. 808/2014 predložiti Komisiji najpozneje do 30. septembra 2020. Komisija bo morda morala spremeniti rok za predložitev sprememb v izvedbenem aktu, odvisno od tega, kdaj bo začela veljati predlagana prehodna uredba.

Večletne obveznosti

17 V skladu s členom 8 predlagane prehodne uredbe bi bilo zaradi omejitve znatnega prenosa obveznosti iz sedanjega programskega obdobja za razvoj podeželja v strateške načrte SKP trajanje novih večletnih obveznosti omejeno na največ tri leta namesto na pet. Države članice bi lahko ponudile te krajše obveznosti za tri ukrepe: kmetijsko-okoljsko-podnebne ukrepe, ekološko kmetovanje in dobrobit živali. Za gozdarsko-okoljske ukrepe (člen 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013) bi bile nove obveznosti še vedno pet- ali večletne. Podaljšanje obstoječih obveznosti bi bilo omejeno na eno leto. Omejitev trajanja večletnih obveznosti sicer lahko pomaga omejiti raven prenesenih obveznosti, da te ne bi obremenjevale prihodnjih proračunov, vendar imajo lahko eno- do triletne kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti manjši vpliv kot pet- do sedemletne obveznosti.

Predlagana odložitev ocene za obdobje 2014–2020

18 V členu 2(4) predlagane prehodne uredbe je končni rok, do katerega bi morala Komisija pripraviti zbirno poročilo o naknadnih ocenah EKSRP, odložen na 31. december 2026. To ni v skladu s prejšnjimi priporočili Sodišča ( 21 ) o uskladitvi večletnega finančnega okvira z dejanskim ciklom odhodkov in o izvedbi celovitega pregleda porabe pred sprejetjem novega dolgoročnega proračuna. Zamude pri izvajanju programov v okviru večletnih finančnih okvirov so splošen in ponavljajoč se problem, ki povečuje tveganje pretirane osredotočenosti na črpanje sredstev in načrtovanja novega večletnega finančnega okvira, preden so znani rezultati porabe EU v okviru prejšnjega obdobja.

19 sliki 1 (glej odstavek 13 ) je prikazano, da je na koncu predzadnjega leta sedanjega programskega obdobja stopnja črpanja podpore EKSRP za celo EU v povprečju 53 %. To pomeni, da bo kot v prejšnjih programskih obdobjih znaten delež odhodkov nastal v obdobju n + 3. V skladu s predlogom za uredbo o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 Ponazoritev tega pojava je stopnja črpanja podpore EKSRP za obdobje 2014–2020. Na(glej odstavek) je prikazano, da je na koncu predzadnjega leta sedanjega programskega obdobja stopnja črpanja podpore EKSRP za celo EU v povprečju 53 %. To pomeni, da bo kot v prejšnjih programskih obdobjih znaten delež odhodkov nastal v obdobju n + 3. V skladu s predlogom za uredbo o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 ( 22 ) mora Komisija nov večletni finančni okvir predlagati leta 2025. Vendar leta 2025 ocenjevalni cikel za obdobje 2014–2020 še ne bo končan, s čimer se dodatno povečuje vrzel med načrtovanjem večletnega finančnega okvira in oceno odhodkov iz prejšnjih programskih obdobij. To pomeni, da bi Komisija pripravila svoj predlog za SKP po letu 2027, ne da bi v celoti ocenila smotrnost SKP v obdobju 2014–2020.

20 Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2018 ( 23 ) Komisiji priporočilo, naj za obdobje po letu 2020 upošteva slabosti, ki jih je Sodišče odkrilo v sedanjem smotrnostnem okviru, „s čimer bi se zagotovilo, da se bodo s kazalniki rezultatov ustrezno merili učinki ukrepov ter da bodo ti kazalniki jasno povezani z ustreznimi intervencijami in cilji politike“. Sodišče je v Mnenju št. 7/2018 o predlogih uredb v zvezi s SKP za obdobje po letu 2020 ugotovilo, da predlagani kazalniki še niso v celoti razviti, in dalo specifične pripombe o njih ( 24 ) . Dodatni čas pred začetkom izvajanja novega obdobja SKP bi bilo mogoče uporabiti za izboljšanje prihodnjega smotrnostnega okvira.

Plačilne pravice

21 V skladu s členom 19(2) predlagane uredbe o strateških načrtih SKP imajo države članice možnost, da nehajo odobravati osnovno dohodkovno podporo na podlagi plačilnih pravic in pustijo, da plačilne pravice nehajo veljati 31. decembra 2020. Komisija je v oceni učinka svojih predlogov za SKP po letu 2020 ( 25 ) navedla, da bi se z ukinitvijo plačilnih pravic zmanjšalo upravno breme. Sodišče je v svojem mnenju navedlo ( 26 ) , da je to znatna poenostavitev. V predlagani prehodni uredbi je ta možnost odložena, vendar je v členu 10(4) predlagano linearno zmanjšanje ali povečanje vrednosti vseh plačilnih pravic in/ali rezerve zaradi prilagoditve na novo zgornjo mejo za shemo osnovnega plačila.

22 Od objave predlogov za SKP po letu 2020 je bilo vse več pozornosti namenjene plačilom nepravim kmetom, ki kupujejo kmetijska zemljišča, da bi prejeli plačila SKP. Komisija in zakonodajalca bi lahko dodatno leto porabili za oceno tega, ali je treba za obravnavo tega tveganja v predlogih za SKP po letu 2020 popraviti zahteve za opredelitve „pravega kmeta“, „upravičenega hektara“ in minimalne „kmetijske dejavnosti“, vključno z razjasnitvijo pomena „zemljišča, ki je na razpolago kmetu“, ne da bi se s tem nesorazmerno povečalo upravno breme za kmete.

Krizna rezerva

23 S členom 9 predlagane prehodne uredbe bi se veljavnost sedanje krizne rezerve in z njo povezanega mehanizma finančne discipline podaljšala za eno leto. To glede na predloge za SKP po letu 2020 pomeni, da bo vsak znesek, ki se do konca proračunskega leta 2020 ne bo porabil za krizne ukrepe, vrnjen kmetom, katerih neposredno plačilo je bilo znižano v okviru mehanizma finančne discipline. Vsak znesek, ki se do konca proračunskega leta 2021 ne bo porabil za krizne ukrepe, ne bo vrnjen kmetom, saj bi bila s horizontalno uredbo ( 27 ) vzpostavljena kmetijska rezerva z letnim prenašanjem neporabljene rezerve.

Sektorske sheme pomoči

24 V Uredbi (EU) št. 1308/2013 so določena pravila za skupno ureditev kmetijskih trgov. S členom 7 predlagane prehodne uredbe je spremenjeno trajanje nekaterih shem pomoči, ki bi jih bilo treba vključiti v prihodnje strateške načrte SKP držav članic kot sektorske intervencije iz točk (a) do (e) člena 39 predlagane uredbe o strateških načrtih SKP.

25 Sodišče ugotavlja, da obstajajo različna pravila za podaljšanje sektorskih shem pomoči. Za oljčno olje in namizne oljke bi se delovni programi, ki naj bi se izvajali do 31. marca 2021, nadaljevali do 31. decembra 2021, organizacije proizvajalcev pa bi morale spremeniti svoje delovne programe, da bi se v njih upoštevalo to podaljšanje, in o teh spremembah do 31. decembra 2020 obvestiti Komisijo. Za vinski in čebelarski sektor bodo sedanji programi podpore trajali do konca, in sicer do 15. oktobra 2023 oz. 31. julija 2022, zato izvajalcem teh dejavnosti ni treba sprejeti nobenih posebnih ukrepov. Za operativni program v sektorju sadja in zelenjave, ki je bil odobren za obdobje po 31. decembru 2021, bi morala organizacija proizvajalcev do 15. septembra 2021 zadevni državi članici predložiti zahtevo za spremembo ali nadomestitev tega operativnega programa. Sicer se bo operativni program končal 31. decembra 2021.

ZAKLJUČEK

26 S predlagano prehodno uredbo, ki jo je predlagala Komisija, je dosežen cilj nadaljevanja financiranja SKP v prehodnem obdobju na podlagi zneskov, določenih v predlogih za SKP za obdobje po letu 2020. Sodišče ugotavlja, da predlagana prehodna uredba vpliva na več vidikov SKP. Podaljšanje trajanja programov razvoja podeželja vpliva zlasti na povezane večletne obveznosti, okoljske in podnebne cilje, ureditve ocenjevanja in čas odobritev plačil.

27 Zaradi poznega sprejetja pravnega okvira za obdobje po letu 2020 bo izvajanje potencialno bolj ambiciozne SKP odloženo za vsaj eno leto. Komisija in zakonodajalca bi lahko dodaten čas porabili za obravnavo zadev, ki jih je Sodišče navedlo v tem mnenju in drugih dokumentih, zlasti v zvezi s podnebnimi in okoljskimi izzivi iz zelenega dogovora, ter za obravnavo potrebe po zagotovitvi zanesljivih sistemov upravljanja za prihodnjo SKP in izboljšanju merjenja smotrnosti.

To mnenje je sprejel senat I, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Nikolaos Milionis, v Luxembourgu na zasedanju 26. februarja 2020. Za Evropsko računsko sodišče Klaus-Heiner LEHNE Predsednik

(1) COM(2019) 581 final: Predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih prehodnih določbah za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letu 2021, o spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 229/2013 in (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in njihove razdelitve v letu 2021 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede njihovih sredstev in uporabe v letu 2021.

(2) UL L 27, 31.1.2020, str. 1.

(3) COM(2018) 392: Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta.

(4) COM(2018) 393: Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013.

(5) COM(2018) 394: Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov.

(6) Mnenje št. 7/2018 o predlogih Komisije za uredbe v zvezi s skupno kmetijsko politiko za obdobje po letu 2020 (UL C 41, 1.2.2019, str. 1).

(7) Dopis št. A/114858 (D 202 11227.11.2019) namestnika generalnega sekretarja Evropskega parlamenta.

(8) COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD); COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD); COM(2018) 394 final/2. https://ec.europa.eu/commission/publications/natural-resources-and-environment.

(9) Mnenje št. 7/2018 o predlogih Komisije za uredbe v zvezi s skupno kmetijsko politiko za obdobje po letu 2020.

(10) Uredba (EU) 2020/127.

(11) COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD); COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD); COM(2018) 394 final/2.

(12) COM(2018) 322, COM(2018) 375.

(13) To zadeva člene 1, 4 in 6–8 predlagane prehodne uredbe.

(14) Odstavek 24 Mnenja št. 7/2018 o predlogih Komisije za uredbe v zvezi s skupno kmetijsko politiko za obdobje po letu 2020.

(15) Uredba (EU) 2020/127.

(16) Četrti pododstavek člena 1(1): „Namen take spremembe je ohraniti vsaj enako skupno raven odhodkov EKSRP za ukrepe iz člena 59(6) navedene uredbe [1305/2013].“

(17) Glej tudi priporočila 1, 2 in 6 v Posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča št. 31/2016 – Poraba vsaj enega evra od petih iz proračuna EU za podnebne ukrepe: delo, ki poteka, je ambiciozno, vendar obstaja resno tveganje, da cilj ne bo dosežen.

(18) Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

(19) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 808/2014 z dne 17. julija 2014 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 227, 31.7.2014, str. 18).

(20) Člen 11(a)(iii) Uredbe (EU) št. 1305/2013.

(21) Priporočilo 6 v Posebnem poročilu št. 16/2017 – Načrtovanje programov razvoja podeželja: manj zapletenosti in več osredotočenosti na potrebne rezultate – in priporočilo 4 v Posebnem poročilu št. 36/2016 – Ocena ureditev za zaključevanje programov na področjih kohezije in razvoja podeželja iz obdobja 2007–2013.

(22) COM(2018) 322, COM(2018) 375.

(23) Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2018 (UL C 340, 8.10.2019, str. 1).

(24) Odstavek 70 Mnenja št. 7/2018 in Priloga I k temu mnenju.

(25) Ocena učinka, SWD(2018) 301 final, del 3, str. 131.

(26) Odstavek 63 Mnenja št. 7/2018.

(27) V tretjem pododstavku člena 14(2) predloga za horizontalno uredbo (COM(2018) 393) je navedeno: „Poleg tega se z odstopanjem od točke (d) člena 12(2) finančne uredbe skupni neporabljeni znesek iz krizne rezerve, ki je na razpolago na koncu leta 2020, prenese v leto 2021 in se ne vrne v proračunske postavke, ki zajemajo ukrepe iz točke (c) člena 5(2), ter se da na razpolago za financiranje kmetijske rezerve.“