o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Severno Makedonijo o operativnih dejavnostih, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Severni Makedoniji

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ena od nalog Evropske agencije za mejno in obalno stražo (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je sodelovanje s tretjimi državami na področjih, ki jih zajema uredba o evropski mejni in obalni straži (Uredba (EU) 2019/1896), „vključno z morebitno operativno napotitvijo skupin za upravljanje meja v tretje države“. Natančneje, Agencija v okviru evropske mejne in obalne straže zagotavlja evropsko integrirano upravljanje meja, katerega sestavni del je sodelovanje s tretjimi državami na področjih, ki jih zajema uredba o evropski mejni in obalni straži, s poudarkom zlasti na sosednjih tretjih državah in državah izvora ali tranzita za nedovoljeno priseljevanje. Agencija lahko sodeluje z organi tretjih držav, ki so pristojni za zadeve, ki jih zajema ta uredba, v obsegu, potrebnem za izvajanje njenih nalog, in lahko izvaja ukrepe v zvezi z evropskim integriranim upravljanjem meja na ozemlju tretje države ob soglasju te tretje države.

V skladu s členom 73(3) Uredbe (EU) 2019/1896 Unija v okoliščinah, ki zahtevajo napotitev skupin za upravljanje meja iz stalne enote evropske mejne in obalne straže v tretjo državo, v kateri bodo člani skupin izvajali izvršilna pooblastila, z zadevno tretjo državo sklene sporazum o statusu. Tak sporazum o statusu bi moral temeljiti na vzorčnem sporazumu, ki ga je pripravila Komisija v skladu s členom 76(1) iste uredbe. Komisija je ta vzorčni sporazum sprejela 21. decembra 2021 .

Na vrhuncu evropske migracijske in begunske krize je več sto tisoč prosilcev za azil in migrantov v Evropsko unijo prispelo prek Zahodnega Balkana, Republika Severna Makedonija (v nadaljnjem besedilu: Severna Makedonija) pa je bila na eni od glavnih poti za nedovoljene mešane migracije, predvsem iz Grčije v Srbijo. Medtem ko se je število prihodov v Evropsko unijo od takrat zmanjšalo, se migracijska pot prek Severne Makedonije še vedno močno uporablja. V letu 2021 je bilo nedovoljenih prihodov v Severno Makedonijo uradno 20 874. Osebe, ki se poslužujejo nedovoljenih migracij, so še vedno tarča organiziranih kriminalnih združb, ki se ukvarjajo s tihotapljenjem ljudi. Na poti lahko postanejo žrtve kršitev človekovih pravic. Leta 2021 je na poti v državo umrlo pet migrantov.

Evropska komisija je leta 2017 s Severno Makedonijo začela pogajanja o sporazumu o statusu na podlagi prejšnje uredbe o evropski mejni in obalni straži (Uredba (EU) 2016/1624). Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem osnutka sporazuma o statusu s strani Komisije in Severne Makedonije 18. julija 2018. Vendar sporazum o statusu ni bil takoj podpisan, leta 2019 pa je bila navedena uredba razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (EU) 2019/1896.

Svet je 29. julija 2022 Komisijo pooblastil za začetek pogajanj s Severno Makedonijo o sporazumu o operativnih dejavnostih, ki naj bi jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvajala v Severni Makedoniji. Evropska komisija (v imenu Evropske unije) in Severna Makedonija sta 25. avgusta 2022 izvedli pogajanja o sporazumu. Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je Svet določil v svojih pogajalskih smernicah, doseženi in da je sporazum sprejemljiv za Unijo.

Priloženi predlog sklepa Sveta je pravna podlaga za podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Severno Makedonijo o operativnih dejavnostih, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Severni Makedoniji.

Razmere v pridruženih schengenskih državah

Ta predlog temelji na schengenskem pravnem redu na področju upravljanja zunanjih meja. Unija kljub temu nima pristojnosti za sklenitev sporazuma o statusu s Severno Makedonijo, ki bi zavezoval Norveško, Islandijo, Švico in Lihtenštajn. Da se da mejnim policistom in drugemu zadevnemu osebju, ki jih te države pošljejo v Severno Makedonijo, zagotovi enak status, kot je določen v prihodnjem sporazumu o statusu, bi bilo treba v skupnih izjavah, priloženih sporazumu o statusu, navesti, da je zaželeno, da se med Severno Makedonijo in vsako od teh pridruženih držav sklenejo podobni sporazumi. Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES ne sodeluje; Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Okrepitev nadzora na mejah Severne Makedonije bo pozitivno vplivala na upravljanje zunanjih meja Unije in meja Severne Makedonije. Sklenitev sporazuma o statusu bi bila del širših ciljev in prednostnih nalog za sodelovanje, kot so določeni v stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu Evropske unije s Severno Makedonijo.

Sklenitev sporazuma o statusu bi lahko podprla tudi širša prizadevanja in zaveze Evropske unije za nadaljnji razvoj zmogljivosti za prispevanje k upravljanju odzivanja na krizne razmere ter spodbujanje zbliževanja stališč glede zunanje in varnostne politike med Unijo in Severno Makedonijo.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga tega predloga sta člen 77(2)(b) in (d) ter člen 79(2)(c) PDEU v povezavi s členom 218(5) PDEU.

Pristojnost Evropske unije za sklenitev sporazuma o statusu je izrecno določena v členu 73(3) Uredbe (EU) 2019/1896, ki določa: „V okoliščinah, ki zahtevajo napotitev skupin za upravljanje meja iz stalne enote v tretjo državo, v kateri bodo člani skupin izvajali izvršilna pooblastila, Unija z zadevno tretjo državo […] sklene sporazum o statusu […]“.