[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 23.11.2009

COM(2009)644 konč.

Spremenjeni predlog

ODLOČBA SVETA

o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo njihovim finančnim interesom, in zagotovitvi izmenjave informacij o davčnih zadevah

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje

Komisija je 10. decembra 2008 sprejela Predlog sklepa Sveta o podpisu, v imenu Evropske skupnosti, sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo njihovim finančnim interesom, ter Predlog sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske skupnosti, sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo njihovim finančnim interesom[1].

Predlog je bil sprejet na podlagi pooblastila Sveta z dne 7. novembra 2006.

2. Cilj spremenjenega predloga

V skladu s sklepi, ki jih je Svet Ecofin sprejel 10. februarja 2009, naj bi Lihtenštajn v sporazum z Evropsko unijo vključil vsaj podoben obseg obveznosti, kot je bil dogovorjen med Lihtenštajnom in tretjimi državami. Svet je Komisiji dal tudi pooblastilo, da v sporazum vključi spremembe, ki bodo zagotavljale učinkovito upravno pomoč in dostop do informacij o vseh oblikah naložb, zlasti o fundacijah in skladih.

Lihtenštajn, ki so mu nato sledile druge države, je dal uradno izjavo, s katero kot standard za sodelovanje priznava člen 26 vzorčne konvencije OECD o dohodku in kapitalu iz leta 2005. Glede na sklepe skupine držav G20 z dne 2. aprila 2009 je vključitev standardov vzorčne konvencije OECD logičen korak. Sklepe Sveta je torej treba razlagati v tej luči. Ta standard ne bi smel biti omejen na primere davčnih goljufij in davčne utaje, temveč bi moral veljati za vsako izmenjavo informacij, tudi v okviru sodelovanja na davčnem področju.

Komisija je tako leta 2009 v tesnem sodelovanju s Svetom, zlasti z delom, opravljenim v okviru delovne skupine Efte in delovne skupine o davčnih vprašanjih (neposredni davki), v pogajanjih z Lihtenštajnom med drugim dosegla dogovor o naslednjih vprašanjih:

– globalno veljavnost Sporazuma je treba razširiti na sodelovanje na davčnem področju v skladu s členom 26 vzorčne konvencije OECD,

– splošno področje uporabe je treba razširiti tako, da bo ustrezno odražalo standarde OECD, pri čemer je treba navesti, da pomoč na zahtevo z izmenjavo informacij vključuje informacije, ki so predvidoma pomembne za določitev, oceno, izvršbo in zbiranje davkov, izterjavo in izvršbo davčnih terjatev oziroma za preiskave ali pregon v davčnih zadevah,

– zajeta mora biti davčna utaja, vključno z neizpolnjevanjem zakonske zahteve za oddajo davčne napovedi, poleg tega pa je treba opredeliti tudi pojma davčne goljufije in davčne utaje, zlasti, da se določi obseg pomoči v zvezi s preiskavami,

– besedilo revidiranega sporazuma mora tudi bolj točno odražati besedilo standarda iz člena 26 vzorčne konvencije OECD glede omejitev pri izmenjavi informacij,

– da bi zagotovili polno uporabo standarda iz člena 26 vzorčne konvencije OECD, bi bilo treba določiti pristojnosti, s katerimi razpolaga uprava zaprošene podpisnice; podpisnice morajo zlasti zagotoviti, da imajo njihovi upravni organi pristojnosti, ki jim omogočajo pridobivanje in zagotavljanje informacij, ki so v lasti bank, podjetij, partnerstev, skladov in fundacij, zlasti glede lastništva in upravičencev, tako da lahko te informacije na zahtevo zagotovijo,

– sporazum je treba spremeniti tako, da se skupnemu odboru dodeli dodatna vloga glede spremljanja in ocenjevanja,

– določiti je treba obliko in vsebino zahtev za pomoč ter vključiti opis vsebine zahteve za pomoč, ki odraža določbe o vsebini zahteve za pomoč, o katerih se je Lihtenštajn nedavno sporazumel s tretjimi državami,

– sporazum mora omogočati hiter začetek izvajanja in zagotavljati diferencirano ureditev za začasno uporabo nekaterih pristojnosti Unije v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi in nekaterimi vidiki določb o izmenjavi informacij.

Med pogajanji o navedenih vprašanjih je Kneževina Lihtenštajn poudarila naslednje:

- okvir sporazuma je za Lihtenštajn določen z njegovim članstvom v EGP in posledično z njegovo udeležbo v svoboščinah notranjega trga ter s podpisanima pridružitvenima sporazumoma o schengenskem in dublinskem pravnem redu,

- enaka obravnava in nediskriminacija sta temeljni načeli in ju morajo torej v odnosih z Lihtenštajnom izvajati vse države članice; poleg tega je cilj Lihtenštajna, da si zagotovi enako obravnavo in nediskriminacijo glede drugih evropskih držav zunaj EU ter glede obveznosti pri izmenjavi informacij na davčnem področju v okviru sporazuma,

- Lihtenštajn ohranja možnost, da s posameznimi državami članicami sklene dopolnilne dvostranske sporazume v okviru njihovih pristojnosti. Z nekaterimi državami članicami so taki sporazumi že bili sklenjeni.

Komisija je Svetu redno poročala o napredku pri pogajanjih z Lihtenštajnom.

Svet je 9. junija 2009 spomnil na svoje sklepe z dne 10. februarja 2009 in Komisijo pozval, naj nemudoma predstavi rezultate pogajanj z Lihtenštajnom o sporazumu o boju proti goljufijam, ter se seznanil z namero Komisije, da predstavi smernice za pogajanja o sporazumih o boju proti goljufijam z Monakom, Andoro, San Marinom in Švico.

Razprave, opravljene v okviru delovnih skupin Sveta (delovna skupina Efte in delovna skupina o davčnih vprašanjih – neposredni davki), so prispevale k pripravi neuradnega revidiranega predloga; Komisija je v največji možni meri upoštevala zahteve in pomisleke držav članic. Predlog je bil 8. in 14. oktobra 2009 predložen v razpravo Odboru stalnih predstavnikov (Coreper).

Na zasedanju Sveta Ecofin 20. oktobra je Svet sklenil, da bo to vprašanje ponovno obravnaval decembra.

Spremenjeni predlog upošteva ta zadnja dogajanja. Poleg tega upošteva tudi nove določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti glede pravnih podlag.

Ta sporazum naj bi se uporabljal kot vzorčni sporazum za pogajanja o sporazumih o boju proti goljufijam z drugimi državami zunaj EU.

3. Uvedene spremembe

- Naslov sporazuma in člen 1 – „Cilj“

Naslov in ta člen sta spremenjena zaradi razširitve cilja sporazuma (ki vključuje tudi pomoč z izmenjavo informacij, ki so predvidoma pomembne za določitev, oceno, izvršbo in zbiranje davkov).

- Člen 2 – „Splošno področje uporabe“

Ta člen je spremenjen zaradi razširitve področja uporabe sporazuma. V ta namen je dodan člen 2(1)(c), s katerim so upoštevani sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 in zaveza Lihtenštajna z dne 12. marca 2009, da bo sprejel standard OECD za izmenjavo informacij v davčnih zadevah (člen 26 vzorčne konvencije OECD o dohodku in kapitalu).

Poleg tega je v členu 2(1)(a) črtana beseda „vseh“ pred besedo „podpisnic“, ker ne prinaša nobene dodane vrednosti, v členu 2(1)(b), (e) in (f) pa je bila črtana beseda „goljufiv“.

Člen 2(4)(e) vsebuje novo opredelitev neposrednih davkov, ki je v skladu z opredelitvijo iz člena 3 Vzorčnega sporazuma OECD o izmenjavi informacij v davčnih zadevah.

Člen 2(4)(b) in člen 2(4)(d) sta spremenjena, tako da zajemata tudi nepravilno prijavo blaga ter utajo carinskih dajatev in posrednih davkov v skladu z opredelitvijo iz člena 2(4)(f) glede ravnanja, ki je v nasprotju z zakonodajo na področju neposrednih davkov.

V členu 2(4)(g) je dodana dodatna opredelitev osebe. Ta opredelitev upošteva opredelitev, ki jo je predlagalo švedsko predsedstvo kot kompromisno rešitev za predlog direktive o upravnem sodelovanju na davčnem področju.

V členu 2 je dodan nov odstavek 5, v katerem je pojasnjeno, da se informacije izmenjajo ne glede na to, ali oseba, na katero se informacije nanašajo oziroma ki ima informacije, prebiva v državi podpisnici; opredeljeni so tudi organi podpisnic. To je v skladu s členom 2 Vzorčnega sporazuma OECD o izmenjavi informacij v davčnih zadevah ter z obveznostmi, o katerih sta se sporazumela Lihtenštajn in Združene države Amerike (Člen 2 sporazuma med ZDA in Lihtenštajnom[2]).

Zajeto je tudi neizpolnjevanje zakonske zahteve za oddajo davčne napovedi (člen 2(4)(f)(vi)).

- Člen 3 – „Lažji primeri“

Ta člen je spremenjen zaradi opustitve praga v zvezi z izmenjavo informacij v davčnih zadevah.

- Člen 4 – „Javni red“

Ta člen ni bil spremenjen. Vendar je treba poudariti, da je treba to določbo razlagati zelo restriktivno, da se ohranijo bistveni interesi ene podpisnice. Ne sme se razlagati na način, ki bi lahko oviral pravilno delovanje sporazuma.

- Člen 5 – „Posredovanje informacij in dokazov“

Člen 5(2)(b) je spremenjen zaradi vključitve sklica na člen 2(1)(c).

- Člen 6 – „Zaupnost“

Ta člen ni bil spremenjen. To določbo je treba razlagati v luči člena 21 o uporabi informacij.

- Člen 7 – „Razmerje z drugimi sporazumi“

Ta člen je spremenjen zaradi razjasnitve, da je treba sporazum razlagati v smislu zagotavljanja minimalnih pravil in da lahko dvostranski sporazumi (pa tudi dogovori) presegajo ta minimalna pravila, kolikor zajemajo obsežnejše sodelovanje na področju upravne pomoči.

- Člen 8 – „Obseg upravne pomoči“

Ta člen je spremenjen zaradi izrecne omembe upravnega sodelovanja z izmenjavo informacij na davčnem področju, zajetih v sporazumu.

- Člen 9 – „Zastaralni rok“

Dodan je zadnji stavek, ki pojasnjuje, da pretek zastaralnega roka za davke zaprošene podpisnice ne preprečuje tej podpisnici, da pridobi in zagotovi zahtevane informacije. To je v skladu z obveznostmi, o katerih se je Lihtenštajn sporazumel z Združenimi državami Amerike (člen 7(5) sporazuma med ZDA in Lihtenštajnom).

- Člen 10 – „Pristojnosti“

V skladu s sklepi Sveta iz februarja 2009 je ta člen spremenjen tako, da določa podoben obseg obveznosti, kot je bil dogovorjen med Lihtenštajnom in ZDA (člen 5(6)), in da je upoštevan Vzorčni sporazum OECD o izmenjavi informacij v davčnih zadevah iz leta 2002.

Dodani sta dve opombi, ki pojasnjujeta, da sta izraza „ustanove“ in „fundacije“ prevod nemških izrazov „Anstalten“ in „Stiftungen“.

Dodan je sklic na novo opredelitev osebe iz člena 2(4)(g).

- Člen 11 – „Omejitve izmenjave informacij“

Ta člen je spremenjen tako, da v celoti upošteva standard iz člena 26(2) vzorčne konvencije OECD. Poleg tega je v skladu z obveznostmi, o katerih se je Lihtenštajn sporazumel z ZDA (člen 7(3) sporazuma med ZDA in Lihtenštajnom), dodana določba, da se zahteva za informacije ne sme zavrniti, če davkoplačevalec spodbija davčno obveznost, zaradi katere je bila zahteva poslana (novi odstavek 3).

- Člen 12 – „Stroški in obveznost izčrpanja običajnih virov informacij“

Prvi odstavek je nadomeščen z novo določbo o stroških, ki je v skladu z Vzorčnim sporazumom OECD o izmenjavi informacij v davčnih zadevah iz leta 2002 (člen 9, v skladu s katerim se o stroških zagotavljanja pomoči sporazumejo podpisnice, in komentar).

V drugem odstavku, ki se nanaša na obveznost izčrpanja običajnih virov informacij, je dodana izjema za primer, ko bi uporaba teh virov povzročila nesorazmerne težave.

- Člen 14 – „Zahteva za informacije“

Novo besedilo tega člena je v skladu z obveznostmi, o katerih sta se sporazumela Lihtenštajn in ZDA (člen 5 sporazuma med ZDA in Lihtenštajnom) in ki so povzete po Vzorčnem sporazumu OECD o izmenjavi informacij v davčnih zadevah iz leta 2002.

- Člen 18a – „Prisotnost pooblaščenega osebja organa podpisnice prosilke v zvezi s sodelovanjem na davčnem področju“

Te nove določbe o sodelovanju na davčnem področju so dodane zaradi razširitve področja uporabe sporazuma (novi člen 2(1)(c)). To je v skladu z Vzorčnim sporazumom OECD o izmenjavi informacij v davčnih zadevah iz leta 2002 (člen 6 in komentar, zlasti točke 66 do 70) ter primerljivo z obveznostmi, o katerih sta se sporazumela Lihtenštajn in Združene države Amerike (Člen 6 sporazuma med ZDA in Lihtenštajnom).

- Člen 20a – „Oblika in vsebina zahteve za pomoč v davčnih zadevah“

V skladu s sklepi Sveta iz februarja 2009 je ta člen spremenjen tako, da določa podoben obseg obveznosti, kot je bil dogovorjen med Lihtenštajnom in ZDA (člen 5(2) sporazuma med ZDA in Lihtenštajnom).

Ta člen je treba razlagati v luči skupne izjave v zvezi s to določbo, zlasti kadar identiteta imetnika računa ni znana.

- Člen 21 – „Uporaba informacij“

Ta člen ni bil spremenjen. Vendar pa je treba opozoriti, da sodni postopki v tem členu pomenijo tako civilne kot kazenske postopke.

- Člen 24 – „Izterjava“

Poleg pojasnil, navedenih v obrazložitvenem memorandumu prvotnih predlogov, sprejetih 10. decembra 2008, velja poudariti, da določba iz člena 24(2) ne vpliva na dodatne zahteve v nacionalni zakonodaji, kadar so te potrebne.

- Člen 25 – „Razmerje z drugimi sporazumi“

Podobno kot člen 7 je tudi ta člen na dopolnjujoč način spremenjen zaradi razjasnitve, da določbe naslova III ne preprečujejo obsežnejšega sodelovanja na podlagi drugih instrumentov, zlasti dvostranskih sporazumov.

- Člen 31 – „Preiskave in zasegi“

Ta člen ni bil spremenjen. Vendar pa je treba opozoriti, da je seznam pogojev za dopustnost zahtev, predviden v tem členu, dokončen.

- Člen 32 – „Zahteva za bančne in finančne informacije“

Besedilo člena 32(5) je preoblikovano tako, da bolje odraža standard OECD. V tem odstavku „podpisnica“ pomeni zaprošeno podpisnico.

Poleg pojasnil, navedenih v obrazložitvenem memorandumu prvotnih predlogov, sprejetih 10. decembra 2008, je treba poudariti, da pri upravni pomoči in medsebojni pravni pomoči ne sme biti razlik glede omejitev za zavrnitev zahteve za informacije.

- Člen 33 – „Nadzorovane pošiljke“

Ta člen ni bil spremenjen. Vendar pa je treba opozoriti, da je to določbo treba razlagati v luči člena 8(2).

- Člen 38 – „Skupni odbor“

Člena 38(1) in (2) sta nekoliko spremenjena zlasti zaradi razjasnitve, da sklepi, ki se sprejemajo soglasno, vključujejo tudi sklepe o praktičnih načinih za izvajanje sporazuma poleg sklepov, predvidenih v drugih členih sporazuma.

Člen 38(2) opredeljuje izraz „vse podpisnice“.

- Člen 41 – „Začetek veljavnosti“

Ob upoštevanju sporazuma, ki je bil prej sklenjen s Švicarsko konfederacijo, je vnesena določba, na podlagi katere nekatere posebne določbe sporazuma (naslov I in naslov II, kolikor se nanašata na dohodek, ki ga ureja obdavčenje prihrankov, ter izmenjavo informacij in medsebojno pomoč v zvezi z goljufijami in vsemi drugimi nezakonitimi dejavnostmi na področju tradicionalnih lastnih sredstev in skladov Skupnosti) začnejo veljati, ko podpisnice podpišejo sporazum, Kneževina Lihtenštajn pa predloži uradno obvestilo o listini o ratifikaciji.

Pravni red Unije omogoča takšno začasno uporabo.

Tradicionalna lastna sredstva je treba razumeti v luči Sklepa Sveta z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti[3] (ta pojem vključuje seznam iz člena 2(1)(a), ne vključuje pa DDV).

- Člen 43 – „Časovna veljavnost“

Ta člen je spremenjen zaradi določitve pravil o začasni uporabi glede pomoči z izmenjavo informacij za določitev, oceno, izvršbo in zbiranje neposrednih in posrednih davkov (novi člen 2(1)(c)).

Besedilo člena 43(c) se ravna po členu 15 Vzorčnega sporazuma OECD o izmenjavi informacij v davčnih zadevah iz leta 2002. Cilj te nove določbe je sistem začasne uporabe, ki je skladen s potrebo po predvidljivem pravnem okviru za obstoječe odnose med strankami. Če bo sporazum podpisan pred koncem leta 2009, bo leto 2010 prvo zadevno proračunsko, prva izmenjava informacij na podlagi navedenega proračunskega leta pa bo izvedena v letu 2011.

4. Zaključek

Komisija spreminja svoj predlog, kot sledi:

Spremenjeni predlog

ODLOČBA SVETA

o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo njihovim finančnim interesom, in zagotovitvi izmenjave informacij o davčnih zadevah

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 325(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Na podlagi pooblastila Sveta z dne 7. novembra 2006 in sklepov Sveta z dne 10. februarja 2009 je Komisija v imenu Skupnosti in njenih držav članic v pogajanjih s Kneževino Lihtenštajn dosegla sporazum o boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo javnim finančnim interesom, vključno z viri in odhodki, zlasti subvencijam in davkom, in o zagotovitvi izmenjave informacij o davčnih zadevah.

(2) Ob upoštevanju poznejše sklenitve je zaželeno, da se sporazum, ki je bil parafiran […], podpiše –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ob upoštevanju poznejše sklenitve je predsednik Sveta pooblaščen, da imenuje osebe, ki bodo v imenu Evropske unije podpisale Sporazum o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo njihovim finančnim interesom, in zagotovitvi izmenjave informacij o davčnih zadevah (v nadaljnjem besedilu: sporazum o sodelovanju).

Besedilo sporazuma o sodelovanju, ki ga je treba podpisati, je priloženo tej odločbi.

Člen 2

Naslovi I, II in IV sporazuma o sodelovanju se začasno uporabljajo v obsegu, določenem v členu 41(4) sporazuma, od prvega dne v mesecu po tem, ko Kneževina Lihtenštajn generalnemu sekretariatu Sveta predloži uradno obvestilo o listini o ratifikaciji.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA Sporazum o sodelovanjumed Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kneževino Lihtenštajn na drugi stranio boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo njihovim finančnim interesom, in zagotovitvi izmenjave informacij o davčnih zadevah

EVROPSKA UNIJA,

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KraljevinA DANSKA,

ZveznA republikA NemČijA,

RepublikA ESTONIJA,

IRSKA,

HelenskA republikA,

KraljevinA ŠPanijA,

FrancoskA republika,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKa CIPER,

REPUBLIKa LATVIJa,

REPUBLIKa LiTVa,

Veliko vojvodstvo Luksemburg,

Republika madŽarska,

Republika Malta,

kraljevina Nizozemska,

Republika Avstrija,

Republika Poljska,

PORTUGalska Republika,

Romunija,

REPUBLIKa SLOVENIJa,

slovaŠka republika,

Republika finska,

Kraljevina Švedska,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA na eni strani

in

KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „podpisnice“,

V ŽELJI, da bi bile učinkovite v boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom podpisnic, in da bi zagotovile upravno sodelovanje pri določitvi, oceni, izvršbi in zbiranju neposrednih in posrednih davkov,

OB SEZNANITVI S TEM, da ta sporazum vključuje standarde OECD, kot je bilo izraženo v Vzorčnem sporazumu o izmenjavi informacij v davčnih zadevah,

OB UPOŠTEVANJU članstva Lihtenštajna v Evropskem gospodarskem prostoru in s tem njegovega sodelovanja pri uresničevanju štirih svoboščin –

SO SE ODLOČILE SKLENITI NASLEDNJI SPORAZUM:

NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 – Cilj

Cilj tega sporazuma je razširitev upravne in medsebojne pravne pomoči med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kneževino Lihtenštajn na drugi strani v boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo njihovim finančnim interesom, kakor to določa člen 2, in zagotoviti upravno sodelovanje z izmenjavo informacij med podpisnicami, ki naj bi bilo pomembno za določitev, oceno, izvršbo in zbiranje davkov, zajetih v tem sporazumu.

Člen 2 – Splošno področje uporabe

1. Ta sporazum se uporablja:

1. v okviru upravnega in kazenskega prava za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje, pregon in zatiranje goljufij in vseh drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo obojestranskim finančnim interesom podpisnic in se nanašajo na:

2. blagovno menjavo, ki je v nasprotju s carinsko in kmetijsko zakonodajo,

3. trgovino, ki je v nasprotju z davčno zakonodajo na področju posrednih davkov, kakor so opredeljeni v odstavku (4)(c),

4. obračunavanje in hranjenje sredstev – vključno z uporabo teh sredstev v druge namene, kot je bilo sprva nameravano – ki izhajajo iz proračuna podpisnic, iz proračuna, ki ga te upravljajo ali iz proračuna, ki ga v njihovem imenu upravljajo drugi, npr. subvencije in povračila,

5. postopke oddaje naročil s strani podpisnic;

6. v okviru upravnega in kazenskega prava za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje, pregon in zatiranje nezakonitih dejavnosti, ki škodijo obojestranskim finančnim interesom držav članic Evropske unije in Kneževine Lihtenštajn zaradi ravnanja v nasprotju z zakonodajo na področju neposrednih davkov;

7. za upravno sodelovanje z izmenjavo informacij, ki so predvidoma pomembne za upravljanje in izvajanje nacionalnih zakonov podpisnic o neposrednih in posrednih davkih, vključno z informacijami o določitvi, oceni, izvršbi ali zbiranju davkov v zvezi z osebami, zavezanimi takšnim davkom, ter za izterjavo in izvršbo davčnih terjatev oziroma povezane preiskave ali pregon;

8. za zaseg in izterjavo zneskov, dolgovanih ali nepravilno prejetih zaradi nezakonitih dejavnosti iz odstavkov (1)(a) in (1)(b).

2. Sodelovanja v smislu naslovov II (Upravna pomoč) in III (Medsebojna pravna pomoč) ni mogoče zavrniti zgolj iz razloga, da se zahteva nanaša na kršitev, ki jo zaprošena podpisnica obravnava kot davčno kršitev, ali da zakonodaja zaprošene podpisnice ne predvideva iste vrste davka, carine, prelevmana, izdatka, subvencije ali povračila, oziroma nima enakih predpisov ali enake pravne opredelitve dejstev kot zakonodaja podpisnice prosilke.

3. Področje uporabe tega sporazuma zajema pranje prihodkov iz dejavnosti, ki so navedene v odstavku (1)(a), pod pogojem, da je pranje prihodkov zajeto v področju uporabe Direktive 2005/60/ES, vključene v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 87/2006 z dne 7. julija 2006 o spremembi Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP, oziroma pod pogojem, da se dejavnosti, ki predstavljajo predhodno kaznivo dejanje, kaznujejo v skladu z zakonodajo zaprošene podpisnice in podpisnice prosilke, in sicer z odvzemom prostosti ali z odredbo o zadržanju za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev.

4. V tem sporazumu naslednji izrazi pomenijo:

9. „goljufija in vse druge nezakonite dejavnosti“ iz odstavka (1)(a) zajemajo tihotapstvo, korupcijo in pranje prihodkov iz dejavnosti, navedenih v odstavku (1)(a), ob upoštevanju odstavka (3);

10. „blagovna menjava, ki je v nasprotju s carinsko in kmetijsko zakonodajo“ iz odstavka (1)(a) se razume neodvisno od vsakršnega prehoda (odhod, destinacija ali tranzit) blaga preko ozemlja druge podpisnice in zajema nepravilno prijavo blaga ter utajo carinskih dajatev z namerno uporabo napačnih, ponarejenih ali nepravilnih dokumentov, nepopolnih davčnih napovedi, ki jih predložijo fizične ali pravne osebe, ter nepravilnih poslovnih evidenc;

11. „posredni davki“ iz odstavkov (1)(a) in (1)(c) so kateri koli posredni davki v času podpisa sporazuma, mednje pa sodijo carine, davek na dodano vrednost, posebni davek na potrošnjo in trošarine. Sporazum se uporablja tudi za vse enake ali vsebinsko podobne davke, ki se dodatno naložijo po podpisu sporazuma oziroma s katerimi se nadomestijo obstoječi davki;

12. „trgovina, ki je v nasprotju z zakonodajo na področju posrednih davkov“ iz odstavka (1)(a) se razume neodvisno od vsakršnega prehoda (odhod, destinacija ali tranzit) blaga ali storitev prek ozemlja druge podpisnice in zajema nepravilno prijavo blaga ali storitev ter utajo posrednih davkov z namerno uporabo napačnih, ponarejenih ali nepravilnih dokumentov, nepopolnih davčnih napovedi, ki jih predložijo fizične ali pravne osebe, ter nepravilnih poslovnih evidenc;

13. „neposredni davki“ iz odstavkov (1)(b) in (1)(c) so kateri koli neposredni davki v času podpisa sporazuma, vključno z davki na dohodek, dobiček in premoženje ter davki na neto premoženje in zemljišče, dediščino in darila, ne glede na način, kako so ti davki odmerjeni, ki jih nalagajo podpisnice oziroma politični pododdelki ali lokalne oblasti podpisnic oziroma se nalagajo v njihovem imenu. Sporazum se uporablja tudi za vse enake ali vsebinsko podobne davke, ki se dodatno naložijo po podpisu sporazuma oziroma s katerimi se nadomestijo obstoječi davki;

14. „ravnanje, ki je v nasprotju z zakonodajo na področju neposrednih davkov“ iz odstavka (1)(b) pomeni utajo neposrednih davkov, izvršeno z namerno uporabo napačnih, ponarejenih ali nepravilnih dokumentov, vključno z nepopolnimi davčnimi napovedmi, ki jih predloži oseba, ter nepravilnih poslovnih evidenc. Vsaka od naslednjih dejavnosti, kadar je storjena namerno, pomeni „ravnanje, ki je v nasprotju z zakonodajo na področju neposrednih davkov“:

(i) priprava, povzročitev priprave, podpis ali vložitev dokumenta, ki:

- mora biti zaradi vsebovanosti zneska obdavčljivega dohodka po zakonu vložen v evidenco davčnim organom,

- služi kot osnova za davčno odmero, in

- je napačen v katerem koli elementu, ki je potreben za odmero tega davka;

(ii) vodenje dvojne računovodske evidence;

(iii) vnašanje napačnih podatkov ali sprememb oziroma napačnih računov ali dokumentov;

(iv) uničevanje knjig ali evidenc; ali

(v) skrivanje premoženja ali prikrivanje kakršnih koli virov dohodka z uporabo napačnih, ponarejenih ali nepravilnih dokumentov, vključno z nepopolnimi davčnimi napovedmi, ki jih predloži oseba, ter nepravilnih poslovnih evidenc;

(vi) neizpolnjevanje zakonske zahteve za oddajo davčne napovedi;

15. „oseba“ je fizična oseba, pravna oseba ali, če to določa veljavna zakonodaja, združenje oseb s sposobnostjo opravljanja pravnih dejanj, vendar brez statusa pravne osebe, ali katera koli druga pravna ureditev kakršne koli narave in oblike, ki je ali ni pravna oseba in ki si lasti sredstva ali upravlja z njimi, od katerih – vključno z dohodki, ki izhajajo iz teh sredstev – se odmerjajo kateri koli davki iz tega sporazuma.

5. Pristojni organ zaprošene podpisnice izmenja informacije v skladu s tem sporazumom ne glede na to, ali oseba, na katero se informacije nanašajo oziroma ki ima informacije, prebiva v državi podpisnici. Vendar pa zaprošena podpisnica ni zavezana zagotoviti informacij, ki jih nimajo njeni organi (mišljene so vse vladne agencije, politični pododdelki in lokalne oblasti) niti jih nimajo ali nadzirajo osebe znotraj njenih krajevnih pristojnosti.

Člen 3 Lažji primeri

1. Organ zaprošene podpisnice lahko zavrne zahtevo za sodelovanje, razen zahtev v zvezi z izmenjavo informacij v davčnih zadevah, če domnevni znesek davkov ali dajatev, ki ni bil plačan v celoti ali je bil utajen, zlorabljene subvencije ali povračila ne presega 25 000 EUR ali če glede na člen 2(1)(d) v povezavi s členom 2(1)(a) domnevna vrednost blaga, ki je bilo izvoženo ali uvoženo brez dovoljenja, ne presega 100 000 EUR. Najmanjši znesek davkov ali dajatev, ki ni bil plačan v celoti, zlorabljene subvencije ali povračila oziroma najmanjša vrednost zgoraj navedenega blaga je lahko sestavljena iz medsebojno odvisnih dejavnosti, katerih rezultat se časovno podaljšuje in katerih finančni vpliv presega mejne vrednosti, pri čemer vsaka ločeno obravnavana dejavnost ostaja pod mejno vrednostjo. Mejne vrednosti se ne uporabljajo, če glede okoliščine ali identiteto osumljenca podpisnica prosilka meni, da je zadeva izjemno resna.

2. Organ zaprošene podpisnice nemudoma obvesti organ podpisnice prosilke o svojih razlogih za zavrnitev zahteve za sodelovanje.

Člen 4 Javni red

Sodelovanje se lahko zavrne, če zaprošena podpisnica oceni, da lahko izvedba zahteve ogrozi suverenost, varnost, javni red ali drug pomemben interes zaprošene podpisnice.

Člen 5 Posredovanje informacij in dokazov

1. Informacije in dokazi, ki so v kateri koli obliki posredovani ali pridobljeni na podlagi tega sporazuma, so predmet poklicne zaupnosti in uživajo zaščito, ki jo primerljivim informacijam dodeljujejo notranje pravo podpisnice prejemnice in ustrezne določbe, ki veljajo za institucije Skupnosti.

Zlasti se sme take informacije in dokaze posredovati izključno osebam, ki jih morajo v okviru institucij Unije, njenih držav članic ali Kneževine Lihtenštajn zaradi svoje funkcije poznati, ne smejo pa jih uporabljati za namene, ki ne sodijo v področje uporabe tega sporazuma. Te osebe lahko uporabljajo informacije in dokaze le za te namene, razen če pristojni organ zaprošene podpisnice izrecno dovoljuje uporabo za določen drug namen, oziroma če se v skladu z zakonodajo te podpisnice te informacije in dokazi v podobnih okoliščinah lahko uporabljajo za podobne namene. Te osebe lahko informacije razkrijejo v sodnih postopkih ali v sodnih odločbah.

2. Informacije in dokazi, ki jih pridobi podpisnica prosilka v skladu s tem sporazumom, se lahko posredujejo kateri koli podpisnici, če ta podpisnica vodi preiskavo, pri kateri sodelovanje ni izključeno, ali če obstajajo jasni znaki, da bi ta podpisnica lahko koristno vodila tako preiskavo.

16. V zvezi s pomočjo pri dejavnostih, navedenih v členu 2(1)(a) in členu 2(1)(d) v povezavi s členom 2(1)(a), podpisnica prosilka obvesti zaprošeno podpisnico o tem, kateri drugi podpisnici tega sporazuma in za kateri namen bo posredovala informacije.

17. V zvezi s pomočjo pri dejavnostih, navedenih v členu 2(1)(b) in členu 2(1)(d) v povezavi s členom 2(1)(b), lahko podpisnica prosilka posreduje informacije in dokaze drugi podpisnici tega sporazuma, če zaprošena podpisnica, ki je predložila informacije, temu izrecno ne nasprotuje v trenutku, ko posreduje informacije, ali – kar zadeva upravno sodelovanje iz člena 2(1)(c) – samo s soglasjem zaprošene podpisnice, ki je predložila informacije.

Namen kakršnega koli posredovanja informacij mora biti v skladu s tem sporazumom.

3. Posredovanje informacij in dokazov, pridobljenih na podlagi tega sporazuma, drugi podpisnici ali več podpisnicam, ne more biti predmet pritožbe v prvotno zaprošeni podpisnici.

4. Vsaka podpisnica prejemnica informacij ali dokazov v skladu z odstavkom (2) spoštuje omejitve uporabe informacij, ki jih pri prvem posredovanju zaprošena podpisnica določi podpisnici prosilki.

5. Če želi podpisnica informacije in dokaze, pridobljene na podlagi tega sporazuma, posredovati tretji državi, mora za to pridobiti dovoljenje podpisnice, od katere te informacije ali dokazi izvirajo.

Člen 6 Zaupnost

Podpisnica prosilka lahko zaprošeno podpisnico zaprosi, naj zagotovi, da bosta zahteva in njena vsebina ostali zaupni, razen v primeru, ko to ni v skladu z izvedbo zahteve. Če zaprošena podpisnica ne more ravnati v skladu z zahtevami o zaupnosti, o tem predhodno obvesti organ podpisnice prosilke.

Naslov II UPRAVNA POMOČ

Poglavje 1 Splošne določbe

Člen 7 Razmerje z drugimi sporazumi

Ta naslov ne vpliva na:

18. pomoč, ki se nanaša na dejavnosti iz člena 2(1)(a) ter člena 2(1)(c) in člena 2(1)(d) v povezavi s členom 2(1)(a), določbe, ki veljajo za medsebojno pravno pomoč v kazenskih zadevah, ali določbe dvostranskih ali večstranskih sporazumov oziroma ureditev, ki so sklenjene oziroma bodo sklenjene med podpisnicami, kolikor vsebujejo obširnejše sodelovanje na področju upravne pomoči, kot je predvideno v tem sporazumu, ki vsebuje minimalna pravila o izmenjavi informacij in pomoči med vsemi podpisnicami, zlasti protokol 11 o medsebojni pomoči v carinskih zadevah k Sporazumu EGP ter;

19. pomoč, ki se nanaša na dejavnosti iz člena 2(1)(b) ter člena 2(1)(c) in člena 2(1)(d) v povezavi s členom 2(1)(b), določbe, ki veljajo za medsebojno pravno pomoč v kazenskih zadevah, ali določbe dvostranskih ali večstranskih sporazumov oziroma ureditev, ki so sklenjene oziroma bodo sklenjene med podpisnicami, kolikor vsebujejo obširnejše sodelovanje na področju upravne pomoči, kot je predvideno v tem sporazumu, ki vsebuje minimalna pravila o izmenjavi informacij in pomoči med vsemi podpisnicami, zlasti sporazum med Evropsko skupnostjo in Kneževino Lihtenštajn o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti[5].

Člen 8 Obseg upravne pomoči

1. Podpisnice si nudijo medsebojno pomoč v boju proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki sodijo v področje uporabe tega sporazuma, in pomoč pri zagotovitvi upravnega sodelovanja z izmenjavo informacij o davkih, zajetih v tem sporazumu, zlasti pri preprečevanju in odkrivanju dejavnosti in drugih zagrešenih ali opuščenih dejanj, ki so v nasprotju z ustrezno zakonodajo, ter pri vodenju preiskav v tem smislu.

2. Pomoč, predvidena v tem naslovu, velja za vse upravne organe podpisnic, ki delujejo v okviru člena 2, pri izvajanju pooblastil upravnih preiskav ali pooblastil kazenskega pregona, vključno s primeri, ko ti organi izvajajo pooblastila na zahtevo pravosodnih organov.

Če kazensko preiskavo izvaja ali vodi pravosodni organ, ta organ določi, ali se zadevne zahteve za medsebojno pomoč ali s tem povezano sodelovanje predloži na osnovi določb, ki veljajo za medsebojno pravno pomoč v kazenskih zadevah, ali na podlagi tega naslova.

Člen 9 Zastaralni rok

Pri oceni, ali je v odgovoru na zahtevo dovoljena predložitev informacij ali druge pomoči, predvidene v tem naslovu, mora zaprošena podpisnica namesto zastaralnega roka zaprošene podpisnice upoštevati zastaralni rok, ki velja v skladu z zakonodajo podpisnice prosilke. Na področju obdavčevanja pretek zastaralnega roka za davke zaprošene podpisnice ne preprečuje zaprošeni podpisnici, da pridobi in zagotovi zahtevane informacije.

Člen 10 Pristojnosti

1. Brez poseganja v odstavek 2 organi podpisnic uporabljajo določbe iz tega naslova v okviru pristojnosti, ki so jim dodeljena na podlagi njihove nacionalne zakonodaje. Nobena določba v tem naslovu ne vpliva na pooblastila organov podpisnic, dodeljena na podlagi nacionalne zakonodaje v smislu tega naslova.

Postopajo, kakor da bi delovale zase ali na zahtevo drugega organa iste podpisnice. V ta namen izkoristijo vse zakonite pristojnosti, s katerimi v okviru svoje nacionalne zakonodaje razpolagajo za izvedbo zahteve.

2. Vsaka podpisnica za namene člena 14 tega sporazuma zagotovi, da ima prek svojih pristojnih organov pooblastilo za pridobitev in zagotovitev:

a) informacij bank, drugih finančnih ustanov in vsake osebe, vključno s pooblaščenci in skrbniki, ki delujejo kot agenti ali kot upravitelji;

b) informacij o pravnem in upravičenem lastništvu podjetij in drugih pravnih subjektov, zlasti ustanov[6], vključno z informacijami o vseh osebah v lastniški verigi;

c) v primeru partnerstev informacij o identiteti članov partnerstva;

d) v primeru skladov informacij o ustanoviteljih, skrbnikih, upravičencih in zaščitniku;

e) v primeru fundacij[7] informacij o ustanoviteljih, članih odbora fundacije in upravičencih;

f) informacij o kateri koli osebi, kot je opredeljena v členu 2(4)(g).

Člen 11 Omejitve izmenjave informacij

1. Brez poseganja v člen 10(2) upravna pomoč v zvezi z dejavnostmi iz člena 2(1)(b) in člena 2(1)(c) od podpisnice, od katere se informacije zahtevajo, ne zahteva, da opravi poizvedbo ali posreduje informacije, če bi bilo to v nasprotju z njeno zakonodajo ali upravno prakso, da pristojni upravni organi te podpisnice opravijo take poizvedbe ali pridobijo želene informacije. V primeru tovrstne pomoči se posredovanje informacij lahko zavrne, če bi to pomenilo razkritje trgovskih, industrijskih ali poklicnih skrivnosti ali poslovnega postopka, oziroma informacij, katerih razkritje bi bilo v nasprotju s členom 4, prav tako pa lahko pristojni organ podpisnice zavrne posredovanje informacij, kadar podpisnica prosilka zaradi dejanskih ali pravnih razlogov ni sposobna pridobiti enake vrste informacij.

2. Določbe odstavka 1 v nobenem primeru ni mogoče razlagati tako, da se podpisnici dovoli, da zavrne posredovanje informacij zgolj zato, ker ima informacije banka, druga finančna institucija, pooblaščenec ali subjekt, ki deluje kot agent ali upravitelj, oziroma ker so povezane z lastniškim deležem v subjektu, ali ker je takšne informacije ne zanimajo.

3. Zahteva za informacije se ne zavrne, če davkoplačevalec spodbija davčno obveznost, zaradi katere je bila zahteva poslana.

Člen 12 Stroški in obveznost izčrpanja običajnih virov informacij

1. Stroške zagotavljanja pomoči nosi zaprošena podpisnica, razen če se pristojni organi podpisnic zaradi pomembnih omejitev ne dogovorijo drugače. Pristojni organ zaprošene podpisnice se posvetuje s pristojnim organom podpisnice prosilke o tem, ali je treba predvideti precejšnje stroške zaradi zagotovitve pomoči na posebno zahtevo.

2. Organ zaprošene podpisnice lahko zavrne zahtevo za sodelovanje, če je jasno, da organ podpisnice prosilke ni izčrpal običajnih virov informacij, ki bi jih glede na okoliščine lahko uporabil za pridobitev iskanih informacij brez tveganja, da bi ogrozil možnosti doseganja želenega rezultata, razen če bi zaradi uporabe teh virov nastale nesorazmerne težave.

Člen 13 Centralne službe

1. Vsaka podpisnica določi eno ali več centralnih služb, pristojnih za obravnavo prošenj za upravno pomoč v smislu tega naslova.

Te službe vse upravne organe pozovejo, naj nudijo zahtevano pomoč.

2. Centralne službe komunicirajo neposredno med seboj.

3. Dejavnosti centralnih služb ne izključujejo, zlasti v nujnih primerih, neposrednega sodelovanja med ostalimi organi podpisnic, pooblaščenimi za ukrepanje v zadevah, ki sodijo v področje uporabe tega sporazuma. Centralne službe so obveščene o vsakem dejanju, ki poziva k takemu neposrednemu sodelovanju.

4. Podpisnice ob uradni objavi, določeni v členu 41(2), razglasijo, kateri organi veljajo za centralne službe za namene tega člena.

Poglavje 2 Uradna pomoč na zahtevo

Člen 14 Zahteva za informacije

1. Pristojni organ zaprošene podpisnice na zahtevo podpisnice prosilke zagotovi informacije za namene iz člena 1 tega sporazuma in v skladu z njegovimi nadaljnjimi določbami.

2. Informacije se pridobijo in izmenjajo v skladu s tem sporazumom, ne glede na to, ali zaprošena podpisnica te informacije rabi za lastne potrebe oziroma ali bi ravnanje, ki je predmet preiskave, veljalo za kaznivo dejanje po zakonih zaprošene podpisnice, če bi bilo izvedeno na njenem ozemlju.

3. Če informacije, s katerimi razpolaga pristojni organ zaprošene podpisnice, ne zadoščajo za izpolnitev zahteve za informacije, zaprošena podpisnica sprejme vse ustrezne ukrepe za zbiranje informacij, da podpisnici prosilki zagotovi zahtevane informacije, kljub temu da zaprošena podpisnica v tistem trenutku teh informacij morda ne potrebuje za lastne davčne potrebe. Privilegiji, podeljeni v skladu z zakoni in praksami podpisnice prosilke, pri izvrševanju zahteve s strani zaprošene podpisnice ne veljajo in takšne zadeve ureja podpisnica prosilka.

4. Vsaka podpisnica sprejme vse potrebne ukrepe za pridobitev zahtevanih informacij; informacije se na posebno željo zagotovijo v obliki, ki jo določi pristojni organ podpisnice prosilke, vključno s pisnimi izjavami prič in overovljenimi kopijami originalnih dokumentov. Posredovanim informacijam je treba priložiti poročila in druge dokumente, overjene kopije ali izvlečke iz poročil ali dokumentov, na katerih temeljijo posredovane informacije, s katerimi razpolagajo organi zaprošene podpisnice, oziroma ki so bile pripravljene ali pridobljene za izvedbo zahteve.

5. Na podlagi soglasja med organom podpisnice prosilke in organom zaprošene podpisnice ter v skladu z natančnimi navodili slednje ima za to od organov podpisnice prosilke pooblaščeno osebje dostop do dokumentov in informacij iz odstavka (1), ki se nahajajo v prostorih organov zaprošene podpisnice in se nanašajo na določene nezakonite dejavnosti znotraj področja uporabe tega sporazuma. To osebje je pooblaščeno, da naredi kopije navedene dokumentacije.

6. Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 38, določi roke, v okviru katerih organ zaprošene podpisnice organu podpisnice prosilke potrdi prejem zahtevka in po potrebi obvesti organ podpisnice prosilke o pomanjkljivostih zahtevka oziroma o tem, ali je pri posredovanju informacij naletel na ovire ali pa zavrača njihovo predložitev.

Člen 15 Zahteva za nadzor

Organ zaprošene podpisnice na zahtevo organa podpisnice prosilke, kadar je le mogoče, izvaja nadzor nad blagovno menjavo, ki krši zakonodajo, iz člena 2(1)(a). Ta nadzor se lahko nanaša na osebe, ki so upravičeno osumljene, da so sodelovale ali sodelujejo pri izvajanju teh nezakonitih dejavnosti ali pri pripravah na njihovo izvedbo, ali na prostore, prevozna sredstva in blago v zvezi s temi dejavnostmi.

Člen 16 Obveščanje in posredovanje po pošti

1. Organ zaprošene podpisnice na zahtevo organa podpisnice prosilke naslovnika v skladu z nacionalnimi določbami zaprošene podpisnice obvesti ali da obvestiti o vseh listinah ali odločbah, ki izvirajo od pristojnih organov podpisnice prosilke in sodijo na področje uporabe tega sporazuma.

2. Zahteve za uradno obvestilo, ki podrobno določajo predmet listine ali odločbe, ki se sporoča, navajajo ime in naslov naslovnika, vključno z vsemi drugimi informacijami, ki omogočajo lažjo identifikacijo naslovnika, s priloženim prevodom v uradnem jeziku zaprošene podpisnice ali v jeziku, sprejemljivem za to podpisnico. Zaprošeni organ organu prosilcu nemudoma sporoči svoj odgovor na njegovo zahtevo za obvestitev in ga zlasti obvesti o datumu uradne obvestitve naslovnika o odločitvi ali listini.

3. Podpisnice lahko pošljejo uradna obvestila ter zahteve za informacije in dokumente neposredno osebam, ki prebivajo na ozemlju druge podpisnice. Če se uradna obvestila in zahteve za informacije pošljejo izvajalcem dejavnosti iz tretje in četrte alinee člena 2(1)(a), ki prebivajo na ozemlju druge podpisnice, lahko te osebe nanje odgovorijo, pri čemer posredujejo ustrezne dokumente in informacije v obliki, kakor določajo pravila in ureditve, v skladu s katerimi so bila sredstva dodeljena.

4. Nobena določba tega sporazuma ne razveljavlja vročitve dokumentov podpisnice v skladu z njeno zakonodajo.

Člen 17 Zahteva za preiskavo

1. Zaprošena podpisnica na zahtevo podpisnice prosilke začne ali naroči vse uporabne upravne preiskave o dejavnostih ali oblikah ravnanja, ki veljajo za nezakonite dejavnosti, za katere se uporablja ta sporazum, ali ki pri organih podpisnice prosilke utemeljujejo sum, da so bila taka nezakonita dejanja storjena.

2. Zaprošena podpisnica uporabi vsa sredstva preiskave, ki jih dovoljuje njen pravni sistem, kakor da bi delovala zase ali na zahtevo drugega notranjega organa, vključno z vpletenostjo ali s pooblastilom pravosodnih organov, kadar je to potrebno.

Ta določba ne vpliva na dolžnost sodelovanja izvajalcev gospodarske dejavnosti iz člena 19.

Organ zaprošene podpisnice sporoči rezultate preiskave organu podpisnice prosilke. Smiselno se uporablja člen 14(2).

3. Organ zaprošene podpisnice razširi pomoč na vse okoliščine, predmete in osebe, ki so očitno povezane s predmetom zahteve za pomoč, pri čemer dodatna zahteva ni potrebna. V primeru dvoma organ zaprošene podpisnice najprej naveže stik z organom podpisnice prosilke.

Člen 18 Prisotnost pooblaščenega osebja organa podpisnice prosilke

1. Na podlagi soglasja med organom podpisnice prosilke in organom zaprošene podpisnice je lahko osebje, ki ga določi organ podpisnice prosilke, prisotno pri upravnih preiskavah, iz predhodnega člena. Ta prisotnost ne zahteva soglasja osebe ali izvajalca gospodarske dejavnosti, pri katerem preiskava poteka.

2. Osebje organa zaprošene podpisnice ves čas izvaja preiskave. Osebje organa podpisnice prosilke ne sme na lastno pobudo izvrševati pooblastil, ki so dodeljena osebju organa zaprošene podpisnice.

Kljub temu pa ima osebje dostop do istih prostorov in istih dokumentov kot osebje organa zaprošene podpisnice, z njihovim posredovanjem in izključno za namene preiskave v teku.

3. Pooblastilu so lahko priloženi pogoji.

4. Informacije, dane v vednost organu podpisnice prosilke, se ne smejo uporabljati kot dokazi, dokler ni odobrena predaja dokumentov, ki se nanašajo na izvedbo.

Člen 18a Prisotnost pooblaščenega osebja organa podpisnice prosilke v zvezi s sodelovanjem na davčnem področju

1. V zvezi s pomočjo, ki se nanaša na dejavnosti iz člena 2(1)(c), lahko organi zaprošene podpisnice na podlagi vnaprejšnjega utemeljenega obvestila dovolijo osebju podpisnice prosilke vstop na ozemlje zaprošene podpisnice, da v obsegu, ki ga dovoljuje notranja zakonodaja slednje, opravi razgovore s posamezniki in preuči dokumentacijo s predhodno pisno odobritvijo zadevnih posameznikov. Pristojni organ podpisnice prosilke obvesti pristojni organ zaprošene podpisnice o času in kraju načrtovanega srečanja z zadevnimi posamezniki. Na podlagi odločitve zaprošene podpisnice se tega srečanja lahko udeleži član njenega osebja.

2. Na zahtevo pristojnega organa podpisnice prosilke in če to dovoljuje zakonodaja zaprošene podpisnice lahko pristojni organ zaprošene podpisnice dovoli prisotnost predstavnikov pristojnega organa podpisnice prosilke pri ustrezni fazi davčne preiskave na ozemlju zaprošene podpisnice – v tem primeru pristojni organ zaprošene podpisnice, ki izvaja preiskavo, čim prej obvesti pristojni organ podpisnice prosilke o času in kraju preiskave, organu ali osebi, ki ima dovoljenje za preiskavo, ter postopkih in pogojih, ki jih zahteva zaprošena podpisnica za izvedbo preiskave. Zaprošena podpisnica, ki izvaja preiskavo, sprejme vse odločitve v zvezi s potekom preiskave.

Člen 19 Dolžnost sodelovanja

Izvajalci gospodarske dejavnosti morajo pri izvajanju zahteve za upravno pomoč sodelovati z omogočanjem dostopa do svojih prostorov, prevoznih sredstev in dokumentacije ter s posredovanjem vseh ustreznih informacij. Podpisnica prosilka lahko od zaprošene podpisnice zahteva izpolnitev dolžnosti v okviru, ki ga določa nacionalna zakonodaja podpisnice za tovrstne preiskave, ki jih vodijo njeni upravni organi in katerih namen je zagotovitev spoštovanja te zakonodaje.

Člen 20 Oblika in vsebina zahteve za pomoč

1. Zahteva za pomoč se vloži v pisni obliki. Priloženi so ji dokumenti, ki so uporabni pri odgovoru.

V nujnih primerih so sprejemljive tudi ustne zahteve, vendar morajo biti potrjene pisno, in sicer takoj, ko je to mogoče.

2. Zahtevam so priložene naslednje informacije:

20. organ prosilec;

21. zaprošeni ukrep;

22. cilj in razlog zahteve;

23. zakonodaja, predpisi in druge zadevne pravne določbe;

24. kar najbolj natančne in popolne navedbe o preiskovanih fizičnih in pravnih osebah;

25. povzetek pomembnih dejstev ter že opravljenih poizvedb, razen v primerih, predvidenih v členu 16.

3. Zahteve so napisane v enem od uradnih jezikov zaprošene podpisnice ali v jeziku, ki je sprejemljiv za to podpisnico.

4. Nepravilne ali nepopolne zahteve se lahko popravijo ali dopolnijo. Medtem se izvedejo ukrepi, potrebni, da se ugodi zahtevi.

5. Zahteve, naslovljene na nepristojne organe, se nemudoma posredujejo pristojnemu organu.

Člen 20a Oblika in vsebina zahteve za pomoč v davčnih zadevah

Zahteve v zvezi z dejavnostmi, navedenimi v členu 2(1)(c), so kar se da natančne; v njih so v pisni obliki navedene naslednje informacije:

a) identiteta osebe, ki je predmet preverjanja ali preiskave;

b) časovno obdobje, v zvezi s katerim se zahtevajo informacije;

c) narava zahtevanih informacij in oblika, v kateri jih želi prejeti podpisnica prosilka;

d) zadeva, za katero se uporablja zakonodaja podpisnice prosilke in v zvezi s katero se zahtevajo informacije;

e) razlogi, zaradi katerih je mogoče sklepati, da bodo zahtevane informacije predvidoma koristile dejavnostim upravljanja in izvršbe davkov podpisnice prosilke v zvezi z osebo, identificirano v skladu s točko (a) tega odstavka;

f) razlogi, zaradi katerih je mogoče sklepati, da se zahtevane informacije nahajajo v zaprošeni podpisnici ali jih ima ali nadzoruje oseba pod pristojnostjo zaprošene podpisnice;

g) če sta znana, ime in naslov vsake osebe, za katero se sklepa, da ima zahtevane informacije ali nadzor nad njimi;

h) izjava, da bo podpisnica prosilka lahko pridobila in predložila zahtevane informacije, kadar bo podobno zahtevo izdala zaprošena podpisnica;

i) izjava, da je podpisnica prosilka izkoristila vsa razpoložljiva sredstva na svojem ozemlju, da bi pridobila informacije, razen tistih, ki bi povzročila nesorazmerne težave.

Člen 21 Uporaba informacij

1. Zbrane informacije se uporabljajo izključno za namene tega sporazuma. Če podpisnica zahteva uporabo teh informacij za druge namene, mora predhodno organ, ki je informacije zagotovil, prositi za pisno soglasje. Takšna uporaba upošteva morebitne omejitve, ki jih določi navedeni organ.

2. Odstavek (1) ne izključuje uporabe informacij v okviru sodnih ali upravnih postopkov zaradi nezmožnosti delovanja v skladu z zakonodajo, navedeno v zahtevi za upravno pomoč, če bi za te postopke že obstajale iste oblike pomoči. Ustrezni organ podpisnice, ki je predložila informacije, je nemudoma obveščen o taki uporabi.

3. Podpisnice se v svojih poročilih in pričevanjih ter v postopkih in pregonih pred sodiščem lahko sklicujejo na zbrane informacije in dokumente, pridobljene v skladu s tem sporazumom.

Poglavje 3 Posebne oblike sodelovanja

Člen 22 Skupne dejavnosti

1. Pri uvozu, izvozu in tranzitu blaga, kadar obseg transakcij in iz tega izhajajoča tveganja v smislu davkov in subvencij lahko povzročijo velike izgube v proračunu podpisnic, se lahko te podpisnice dogovorijo o izvedbi skupnih čezmejnih dejavnosti za preprečevanje in pregon nezakonitih dejavnosti, ki sodijo na področje uporabe tega sporazuma.

2. Usklajevanje in načrtovanje teh čezmejnih dejavnosti sta v pristojnosti centralne službe ali urada, ki ga ta določi.

3. Kadar je davčni položaj ene ali več oseb, ki so dolžne plačati davek, v skupnem ali dopolnjujočem interesu dveh ali več držav članic, se te države lahko dogovorijo o izvajanju sočasnih kontrol na svojem ozemlju z namenom izmenjave tako pridobljenih informacij, kadar bi se zdele učinkovitejše od kontrol, ki jih samostojno izvaja ena sama država članica.

Člen 23 Skupne skupine za posebne preiskave

1. Organi več podpisnic lahko z medsebojnim dogovorom na ozemlju ene od podpisnic ustanovijo skupno skupino za posebne preiskave.

2. Skupna skupina izvaja težje preiskave, ki zahtevajo mobilizacijo večjega števila virov, in usklajuje skupne dejavnosti.

3. Sodelovanje v taki skupini predstavnikom organov podpisnic, ki jo sestavljajo, ne daje pravice posredovati na ozemlju podpisnice, kjer se preiskave izvajajo.

4. Kadar uradniki določene podpisnice sodelujejo v dejavnostih na ozemlju druge podpisnice in s svojimi dejavnostmi povzročijo škodo, mora podpisnica, na ozemlju katere je bila škoda storjena, to popraviti v skladu s svojo nacionalno zakonodajo na enak način, kakor bi to storila, če bi škodo povzročili njeni uradniki. Tej podpisnici bo podpisnica, katere uradniki so škodo povzročili, v celoti povrnila zneske, ki so bili izplačani žrtvam oziroma drugim upravičenim osebam ali ustanovam.

5. Brez vpliva na uveljavljanje pravic glede tretjih strank in ne glede na obveznost popravila škode v skladu z drugim stavkom odstavka (4), se vse podpisnice v primeru iz prvega stavka odstavka (4) vzdržijo zahteve po povračilu škode, ki jo je povzročila druga podpisnica.

6. Med izvajanjem dejavnosti se uradniki, napoteni na ozemlje druge podpisnice, obravnavajo enako kot uradniki te države v zvezi s kršitvami, ki so storjene proti njim ali jih storijo sami.

Poglavje 4 Izterjava

Člen 24 Izterjava

1. Na zahtevo podpisnice prosilke zaprošena podpisnica začne s postopkom izterjave terjatev, ki sodijo na področje uporabe tega sporazuma, kakor bi delovale pri lastnih terjatvah.

2. Zahtevku za izterjavo terjatve je priložen uradni izvod ali overjena kopija listine, ki omogoča izvršbo ("Vollstreckungstitel") in jo je izdala podpisnica prosilka, in, kadar je to ustrezno, izvirnik ali overjena kopija drugih dokumentov, potrebnih za izterjavo.

3. Zaprošena podpisnica za zagotovitev izterjave terjatve izvaja preventivne ukrepe.

4. Organ zaprošene podpisnice nakaže organu podpisnice prosilke znesek terjatve, ki jo je izterjal. V dogovoru s podpisnico prosilko lahko od zneska odšteje odstotek, ki ustreza nastalim upravnim stroškom.

5. Ne glede na odstavek (1) pa ni nujno, da je terjatvam, ki jih je potrebno izterjati, dodeljen enak prednostni status kot primerljivim terjatvam, ki nastanejo pri zaprošeni podpisnici.

Naslov III MEDSEBOJNA PRAVNA POMOČ

Člen 25 Razmerje z drugimi sporazumi

1. Namen tega naslova je dopolnitev Evropske konvencije o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah z dne 20. aprila 1959 in Konvencije o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi prihodkov, pridobljenih s kaznivim dejanjem, z dne 8. novembra 1990, ter omogočanje njune lažje uporabe med podpisnicami.

2. Ta naslov ne preprečuje širšega sodelovanja na podlagi dvostranskih ali večstranskih sporazumov med podpisnicami.

Člen 26 Postopki, v katerih se nudi medsebojna pravna pomoč

1. Medsebojna pravna pomoč se nudi tudi v naslednjih primerih:

26. v postopkih upravnih organov za dejanja, ki so kazniva po nacionalni zakonodaji ene od obeh podpisnic ali obeh podpisnic zaradi kršitve predpisov, in kadar se lahko na podlagi odločitve uvede postopek pred sodiščem, ki je pristojno zlasti za kazenske zadeve;

27. v civilnih tožbah v zvezi s kazenskimi postopki, dokler odločitev kazenskega sodišča v kazenskem postopku ni dokončna;

28. za prekrške ali kršitve, za katere je lahko odgovorna pravna oseba podpisnice prosilke.

2. Pomoč se prav tako nudi v preiskavah in postopkih, povezanih z zasegom ali zaplembo dokumentov in prihodkov iz teh nezakonitih dejavnosti.

Člen 27 Pošiljanje zahtevkov

1. Zahteve v skladu s tem naslovom organ podpisnice prosilke pošlje bodisi prek ustreznega centralnega organa zaprošene podpisnice bodisi neposredno organu podpisnice, ki je pristojen za obravnavo zahtevka podpisnice prosilke. Organ podpisnice prosilke in, kadar je to primerno, organ zaprošene podpisnice pošljeta kopijo zahtevka v vednost svojemu centralnemu organu.

2. Vsi dokumenti v zvezi z zahtevkom ali njegovo izvedbo se lahko pošljejo na enak način. Dokumenti ali vsaj kopija dokumentov se pošljejo neposredno organu podpisnice prosilke.

3. Če organ podpisnice, ki prejme zahtevek, ni pristojen za odobritev pomoči, ga nemudoma posreduje pristojnemu organu.

4. Napačni ali nepopolni zahtevki se uporabijo, če vsebujejo informacije, potrebne za njihovo izvedbo, brez poseganja v naknadno ureditev, za katero poskrbi organ podpisnice prosilke. Organ zaprošene podpisnice o napakah nemudoma obvesti organ podpisnice prosilke in določi rok za njihovo odpravo.

Organ zaprošene podpisnice nemudoma pošlje organu podpisnice prosilke vse druge informacije, ki bi mu lahko omogočile dopolnitev zahteve ali njeno razširitev na druge ukrepe.

5. Podpisnice ob uradni objavi, določeni v členu 41(2), sporočijo, kateri organi veljajo za centralne organe za namene tega člena.

Člen 28 Vročitev po pošti

1. Praviloma podpisnice v postopkih za nezakonite dejavnosti, ki jih zajema ta sporazum, pošljejo postopkovne dokumente, namenjene osebam, ki so na ozemlju druge podpisnice, neposredno po pošti.

2. Če organ podpisnice, ki je izdal dokumente, ve ali utemeljeno domneva, da naslovnik razume samo neki drug jezik, je treba dokumentom ali vsaj najpomembnejšim odstavkom dokumentov priložiti prevod v ta drugi jezik.

3. Organ podpisnice vročiteljice opozori naslovnika, da podpisnica vročiteljica na ozemlju druge podpisnice ne sme neposredno izvršiti nobenega omejevalnega ali kazenskega ukrepa.

4. Vsem postopkovnim dokumentom je priloženo poročilo, iz katerega je razvidno, da lahko naslovnik od organa, navedenega v poročilu, pridobi informacije o svojih pravicah in obveznostih, ki izhajajo iz dokumentov.

Člen 29 Začasni ukrepi

1. V okviru svoje nacionalne zakonodaje in njenih pristojnosti ter na zahtevo organa podpisnice prosilke pristojni organ zaprošene podpisnice naroči potrebne začasne ukrepe za ohranitev obstoječega stanja, za zaščito ogroženih pravnih interesov ali za ohranitev dokazov, razen če je zahteva za medsebojno pomoč nesprejemljiva.

2. Preventivna zamrznitev ali zaseg dokumentov, sredstev in prihodkov iz prekrškov se zahteva v primerih zahteve po medsebojni pomoči. Če prihodek iz prekrška delno ali v celoti ne obstaja več, se enaki ukrepi zahtevajo za sredstva na ozemlju zaprošene podpisnice, ki ustrezajo vrednosti zadevnega prihodka.

Člen 30 Prisotnost organov podpisnice prosilke

1. Zaprošena podpisnica na zahtevo podpisnice prosilke pooblasti predstavnike organa le-te za sodelovanje pri izvajanju zahteve za medsebojno pravno pomoč. Njihova prisotnost ne zahteva privolitev osebe, na katero se ukrep nanaša.

Zahteve za prisotnost teh predstavnikov se ne zavrnejo, kadar obstaja velika verjetnost, da zaradi njihove prisotnosti izvedba zahteve za pomoč lahko bolje zadosti potrebam podpisnice prosilke in da dodatne zahteve za pomoč ne bodo potrebne.

Pooblastilu so lahko priloženi pogoji.

2. Prisotne osebe imajo dostop do istih prostorov in dokumentov kot predstavniki organa zaprošene podpisnice, z njihovim posredovanjem in izključno za potrebe izvedbe zahteve za medsebojno pravno pomoč. Zlasti so lahko pooblaščeni za zastavljanje ali predlaganje vprašanj oziroma ukrepov preiskave.

3. Njihova prisotnost ne sme povzročiti razkritja dejstev osebam, ki niso pooblaščene v predhodnih odstavkih in ki kršijo sodno zaupnost ali pravice zadevne osebe. Informacije, posredovane v vednost organu podpisnice prosilke, se ne smejo uporabiti kot dokazno sredstvo, dokler odločitev glede posredovanja dokumentov, vezanih na izvedbo, ne postane pravnomočno razsojena zadeva.

Člen 31 Preiskave in zasegi

1. Podpisnice lahko pogojujejo dopustnost zahtev za preiskave ali zasege izključno z naslednjimi pogoji:

29. dejanje, na podlagi katerega je podana zahteva, se v skladu z zakonodajo obeh podpisnic kaznuje z odvzemom prostosti ali odreditvijo pripora za vsaj šest mesecev ali se z v skladu z zakonodajo ene od podpisnic kaznuje z enakovredno kaznijo, v skladu z zakonodajo druge podpisnice pa se obravnava kot kršitev predpisov, ki jo preganjajo upravni organi in pri kateri odločitev lahko sproži postopek pred sodiščem, ki je pristojno predvsem za kazenske zadeve;

30. izvajanje zahtev za pravno pomoč je v skladu z zakonodajo zaprošene podpisnice.

2. Lihtenštajn prav tako izvaja zahteve za preiskavo ali zaseg v zvezi z zadevami iz člena 2(1)(a), kadar se dejanje, na podlagi katerega je bila podana zahteva, v skladu z lihtenštajnsko zakonodajo obravnava in kaznuje kot utaja davka in podpisnica prosilka take zahteve izvaja za enaka dejanja.

3. Zahteve za preiskavo in zaseg zaradi dejanj pranja iz člena 2(3) so sprejemljive pod pogojem, da se dejavnosti, ki predstavljajo predhodno kršitev, kaznujejo v skladu z zakonodajo obeh podpisnic z odvzemom prostosti ali z odreditvijo pripora za več kot šest mesecev.

Člen 32 Zahteve za bančne in finančne informacije

1. Če so izpolnjeni pogoji iz člena 31, zaprošena podpisnica izvede zahteve za medsebojno pomoč pri pridobitvi in posredovanju bančnih in finančnih informacij, kamor sodijo tudi:

31. identifikacija informacij in informacije v zvezi z bančnimi računi, odprtimi v bankah na njenem ozemlju, katerih imetniki, pooblaščenci in nadzorniki so osebe v preiskavi;

32. identifikacija informacij in informacije v zvezi z bančnimi transakcijami in dejavnostmi, ki se izvajajo z, na ali prek enega ali več bančnih računov ali jih v navedenem obdobju izvajajo določene osebe.

2. V okviru tega, kar je dovoljeno na podlagi njene zakonodaje v kazenskem postopku v primerljivih notranjih primerih, zaprošena podpisnica lahko odredi nadzor bančnih dejavnosti, ki se izvajajo z, na ali prek enega ali več bančnih računov ali jih v navedenem obdobju izvajajo določene osebe, ter posredovanje rezultatov podpisnici prosilki. Odločitev o nadzorovanju transakcij in posredovanju rezultatov pristojni organi zaprošene podpisnice sprejmejo za vsak posamezen primer in je v skladu z nacionalno zakonodajo te podpisnice. Podrobnosti v zvezi z nadzorom se določi v dogovoru med pristojnimi organi podpisnice prosilke in zaprošene podpisnice.

3. Vsaka podpisnica izvaja potrebne ukrepe, ki zagotovijo, da finančne institucije zadevni stranki ali tretjim osebam ne razkrijejo, da se ukrepi izvajajo na zahtevo podpisnice prosilke ali da je v teku preiskava, toliko časa, kot je potrebno, da se ne ogrozijo rezultati.

4. Organ podpisnice, ki je izdala zahtevo:

33. navede razloge, zaradi katerih meni, da so zahtevane informacije verjetno bistvenega pomena za preiskavo o prekršku;

34. določi razloge, zaradi katerih domneva, da banke zaprošene podpisnice vodijo zadevne račune, ter, kolikor je to mogoče, navede, katere banke bi to lahko bile;

35. sporoči vse razpoložljive informacije, ki bi lahko omogočile lažjo izvedbo zahteve.

5. Podpisnica ne zavrne sodelovanja v zvezi z zahtevo za medsebojno pravno pomoč druge podpisnice zgolj iz razloga, da informacije hrani banka ali druga finančna institucija, pooblaščenec ali subjekt, ki deluje kot agent ali upravitelj, oziroma da so povezane z lastniškim deležem v subjektu, niti iz razloga, da je te informacije ne zanimajo.

Člen 33 Nadzorovane pošiljke

1. Kar zadeva pomoč v zvezi s členom 2(1)(a) in členom 2(1)(c) v povezavi s členom 2(1)(a), se pristojni organ zaprošene podpisnice zavezuje, da bo na zahtevo organa podpisnice prosilke na svojem ozemlju dovolil nadzorovane pošiljke v okviru kazenskih preiskav v zvezi z dejanji, za katera se lahko zahteva izročitev.

2. Odločitev za uvedbo nadzorovanih pošiljk sprejmejo pristojni organi zaprošene podpisnice za vsak posamezen primer ob upoštevanju svoje nacionalne zakonodaje.

3. Nadzorovane pošiljke potekajo v skladu s postopki, ki jih predvideva zakonodaja zaprošene podpisnice. Pooblastilo za delovanje, vodenje in nadzor dejavnosti imajo pristojni organi te podpisnice.

Člen 34 Izročitev zaradi zaplembe ali vrnitve

1. Na zahtevo podpisnice prosilke in brez poseganja v pravice tretjih dobrovernih oseb lahko zaprošena podpisnica predmete, dokumente, sredstva ali druge vrednosti da na voljo podpisnici prosilki z namenom, da se vrnejo njihovemu zakonitemu lastniku. Zaprošena podpisnica ne sme zavrniti izročitve sredstev samo iz razloga, da ustrezajo davčnemu ali carinskemu dolgu.

2. Zaprošena podpisnica lahko odstopi od vračila predmetov, dokumentov, sredstev ali drugih vrednosti bodisi pred ali po njihovi izročitvi podpisnici prosilki, če s tem omogoči lažjo vrnitev teh predmetov, dokumentov, sredstev ali drugih vrednosti zakonitemu lastniku. To ne vpliva na pravice tretjih dobrovernih oseb.

3. V primeru odstopa pred izročitvijo predmetov, dokumentov, sredstev ali drugih vrednosti podpisnici prosilki, zaprošena podpisnica ne uveljavlja zastavne pravice ali druge pravice do ugovora v skladu z davčno ali carinsko zakonodajo na podlagi teh členov. Odstop iz odstavka (2) ne vpliva na pravice zaprošene podpisnice, da pobere davke ali dajatve od zakonitega lastnika.

Člen 35 Pospešitev pomoči

1. Organ zaprošene podpisnice izvede zahtevo za medsebojno pravno pomoč takoj, ko je to mogoče, ob kar najbolj skrbnem upoštevanju postopkovnih rokov in drugih rokov, ki jih določi organ podpisnice prosilke. Ta podpisnica pojasni razloge za roke.

2. Če zahteva ne more biti izpolnjena ali ne more biti izpolnjena v celoti v skladu z zahtevami organa podpisnice prosilke, organ zaprošene podpisnice o tem nemudoma obvesti organ podpisnice prosilke, pri čemer navede pogoje, pod katerimi bi bila zahteva lahko izvedena. Organ podpisnice prosilke in organ zaprošene podpisnice se lahko naknadno dogovorita o nadaljnjem postopku v zvezi z zahtevo, po potrebi s pogojevanjem izvedbe z izpolnitvijo navedenih pogojev.

Če je mogoče predvideti, da zahteve ne bo mogoče izpolniti v roku, ki ga je določil organ podpisnice prosilke, in če razlogi, navedeni v drugem stavku odstavka (1) izrecno kažejo, da bo vsaka zamuda v precejšnji meri ovirala postopek, ki ga vodi ta organ, organ zaprošene podpisnice nemudoma sporoči oceno časa, potrebnega za izvedbo zahteve. Organ podpisnice prosilke nemudoma sporoči, ali kljub temu vztraja pri svoji zahtevi. Organ podpisnice prosilke in organ zaprošene podpisnice se lahko nato dogovorita o nadaljnjem ravnanju pri reševanju zahteve.

Člen 36 Uporaba informacij in dokazov

Informacije in dokazi, posredovani v okviru postopka izvajanja pomoči, se lahko razen v postopku izvajanja pomoči, za katerega so bili posredovani, uporabijo še v druge namene:

36. v kazenskem postopku podpisnice prosilke zoper ostale osebe, ki so sodelovale pri storitvi prekrška, za katerega je bila odobrena pomoč, pod pogojem, da bi bila medsebojna pomoč možna tudi v zvezi s temi osebami. V tem primeru podpisnica prosilka obvesti zaprošeno podpisnico o taki uporabi;

37. kadar dejstva, na katerih temelji zahteva, predstavljajo drug prekršek, za katerega bi prav tako morala biti odobrena pomoč;

38. v postopkih za zaplembo dokumentov in prihodkov iz prekrškov, za katere bi morala biti odobrena pomoč, in v postopkih za odškodnino na podlagi dejstev, v zvezi s katerimi je bila odobrena pomoč.

Člen 37 Samodejno posredovanje

1. V okviru svoje nacionalne zakonodaje in svojih pristojnosti lahko pravosodni organi podpisnice informacije in dokaze v zvezi z nezakonitimi dejavnostmi iz tega sporazuma samodejno posredujejo pravosodnim organom druge podpisnice, če ocenijo, da bi takšne informacije ali dokazi organu podpisnice, ki so mu namenjeni, lahko koristili pri začetku ali vodenju preiskav ali postopkov, oziroma bi imenovani organ privedli do vložitve zahteve za medsebojno pravno pomoč.

2. Organ podpisnice, ki posreduje informacije, lahko v skladu s svojo nacionalno zakonodajo podpisnici prejemnici postavi pogoje za uporabo teh informacij.

3. Ti pogoji zavezujejo vse organe podpisnic.

NASLOV IV KONČNE DOLOČBE

Člen 38 Skupni odbor

1. Ustanovi se skupni odbor, ki je odgovoren za pravilno uporabo tega sporazuma. V ta namen izdaja priporočila in sprejema sklepe, ki so predvideni s sporazumom oziroma na podlagi katerih se določijo praktični načini za izvajanje sporazuma. Nadzoruje tudi izvajanje sporazuma.

2. Skupni odbor sestavljajo predstavniki vseh podpisnic, tj. Evropske unije, držav članic in Kneževine Lihtenštajn. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik, ki vsebuje določbe, ki urejajo sklicevanje sestankov, imenovanje predsednika in določitev njegovih nalog. Priporočila izdaja in sklepe sprejema soglasno.

3. Skupni odbor se sestane po potrebi, vendar najmanj enkrat letno. Sklic sestanka lahko zahteva katera koli podpisnica.

4. Skupni odbor lahko odloči, da se ustanovijo delovne ali strokovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog.

5. Skupni odbor lahko sprejme sklepe o tehničnih prilagoditvah, ki odražajo razvoj prava Unije o zadevah v zvezi z medsebojno upravno pomočjo. Če je tak sklep lahko zavezujoč za določeno podpisnico šele po izpolnitvi njenih ustavnih zahtev, sklep začne veljati prvi dan drugega meseca po zadnjem uradnem obvestilu o izpolnitvi teh ustavnih zahtev, razen če skupni odbor odloči drugače.

6. Če določena podpisnica želi, da se sporazum pregleda, mora podati predlog skupnemu odboru, ki poda priporočila za začetek pogajanj.

Člen 39 Reševanje sporov

1. Vsaka podpisnica lahko skupnemu odboru predloži v reševanje spor, ki se nanaša na razlago ali uporabo tega sporazuma, zlasti če meni, da druga podpisnica večkrat zaporedoma ne ugodi zahtevam za sodelovanje, ki so ji bile poslane.

2. Skupni odbor si prizadeva, da spor reši v najkrajšem možnem času. Skupni odbor mora prejeti vse ustrezne informacije, ki omogočajo poglobljen pregled stanja, in sicer z namenom, da se najde zadovoljiva rešitev. V ta namen skupni odbor preveri vse možnosti, ki omogočajo nadaljnje dobro delovanje tega sporazuma.

Člen 40 Ozemeljsko območje uporabe

Ta sporazum se uporablja v Kneževini Lihtenštajn in na ozemljih, na katerih se uporabljajo temeljne pogodbe Unije v skladu s pogoji, določenimi v navedenih pogodbah.

Člen 41 Začetek veljavnosti

1. Ta sporazum se sklene za nedoločen čas.

2. Podpisnice ratificirajo ali potrdijo sporazum v skladu s svojimi postopki. Sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po zadnji uradni objavi listin o ratifikaciji ali potrditvi.

3. Uradno obvestilo se pošlje Generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije, ki je depozitar tega sporazuma.

4. Do začetka veljavnosti tega sporazuma se naslovi I, II in IV uporabljajo začasno med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn, in sicer vzajemno, pod pogojem, da so vse podpisnice podpisale sporazum, od prvega dne v mesecu po tem, ko Kneževina Lihtenštajn predloži uradno obvestilo o listini o ratifikaciji, kolikor zadevajo:

– dohodek, ki ga ureja obdavčenje prihrankov, kot je opredeljeno v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Lihtenštajn o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, ki je bil podpisan 7. decembra 2004,

– izmenjavo informacij in medsebojno pomoč v zvezi z goljufijami in vsem drugimi nezakonitimi dejavnostmi na področju tradicionalnih lastnih sredstev in skladov Skupnosti.

5. Do začetka veljavnosti tega sporazuma lahko vsaka podpisnica ob uradni objavi iz odstavka (2) ali kadarkoli pozneje izjavi, da je v svojih odnosih s katero koli drugo podpisnico, ki je podala enako izjavo, vezana na ta sporazum. Te izjave začnejo veljati devetdeset dni po datumu prejema uradne objave.

Člen 42 Odpoved

Evropska unija, ki nastopa v svojem imenu in v imenu vseh svojih držav članic, ali Kneževina Lihtenštajn lahko odpovesta ta sporazum tako, da drugo podpisnico uradno obvestita o svoji odločitvi. Odpoved začne veljati šest mesecev po datumu prejema uradnega obvestila o odpovedi.

Člen 43 Časovna veljavnost

Določbe tega sporazuma se uporabljajo pri zahtevah:

39. v zvezi z dejavnostmi iz člena 2(1)(a) in člena 2(1)(d) v povezavi s členom 2(1)(a), ki se nanašajo na tiste nezakonite dejavnosti, ki so se izvajale vsaj šest mesecev po podpisu sporazuma; in

40. v zvezi z dejavnostmi iz člena 2(1)(b) in člena 2(1)(d) v povezavi s členom 2(1)(b), ki se nanašajo na tiste nezakonite dejavnosti, ki so se izvajale vsaj eno leto po podpisu sporazuma;

41. v zvezi z dejavnostmi iz člena 2(1)(c) za celotno davčno obdobje, ki se je začelo po podpisu sporazuma. Prve zahteve se lahko predložijo po 1. januarju 2011.

Člen 44 Razširitev sporazuma na nove države članice EU

1. Vsaka država, ki postane država članica Evropske unije, postane podpisnica tega sporazuma s pisnim uradnim obvestilom sekretariatu Sveta.

2. Besedilo sporazuma v jeziku nove pridružene države članice, ki ga je sestavil Svet Evropske unije, se potrdi na osnovi izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn. Velja za verodostojno besedilo v skladu s členom 45.

3. Ta sporazum začne veljati za vsako novo pridruženo državo članico Evropske unije devetdeset dni po prejemu njene listine o pristopu ali na dan začetka veljavnosti tega sporazuma, če ta še ni začel veljati ob izteku roka devetdesetih dni.

4. Če ta sporazum še ne stopi v veljavo ob uradni objavi listine o pristopu nove pridružene članice, se uporablja člen 41(4).

Člen 45 Verodostojna besedila

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

Podpisi:

Skupne izjave podpisnic:

Skupna izjava podpisnic v zvezi s členom 17(2)

Podpisnice se sporazumejo, da se v členu 17(2) sporazuma izraz „sredstvo preiskave“ nanaša na zaslišanje oseb, preiskavo prostorov in prevoznih sredstev, kopiranje dokumentov, zahtevo za informacije in zaseg predmetov, dokumentov in vrednosti.

Skupna izjava podpisnic v zvezi s členom 18(2)

Podpisnice se sporazumejo, da drugi pododstavek člena 18(2) sporazuma med drugim pomeni tudi, da so prisotne osebe lahko pooblaščene zlasti za postavljanje vprašanj in predlaganje preiskovalnih ukrepov.

Skupna izjava podpisnic v zvezi s členom 20a

Kar zadeva izvajanje člena 20a o obliki in vsebini zahtev za pomoč v davčnih zadevah, se podpisnice sporazumejo, da mora biti kot vir razlage upoštevan komentar k Vzorčnemu sporazumu OECD o izmenjavi informacij v davčnih zadevah.

Člen 20a(a) do (i) sicer vsebuje pomembne postopkovne zahteve, ki naj bi zagotavljale, da ne prihaja do „lova na informacije“, vendar ga je treba v tem pogledu razlagati prosto, da ne bi onemogočili učinkovite izmenjave informacij. Zlasti, kadar podpisnica prosi za informacije o računu in identiteta imetnika računa ni znana, se določba člena 20a(a) lahko izpolni tako, da se predloži številka računa ali enakovreden identifikacijski podatek.

Skupna izjava podpisnic v zvezi s členom 24

Podpisnice se sporazumejo, da bodo organi podpisnice prosilke potrdili, da se njihova prošnja nanaša na zahtevo, ki sodi na področje uporabe tega sporazuma. Pravila v zvezi s to potrditvijo in pomočjo pri izterjavi bo sprejel skupni odbor iz člena 38.

Skupna izjava podpisnic v zvezi s členom 31(2)

Podpisnice so seznanjene, da se „utaja davka“ v skladu z lihtenštajnsko zakonodajo razume kot utaja davka po členu 75 Zakona Lihtenštajna o davku na dodano vrednost z dne 16. junija 2000.

Skupna izjava podpisnic v zvezi s členom 38(5)

Podpisnice se sporazumejo, da lahko podpisnica skupnemu odboru predloži bistvene informacije o razvoju sodelovanja s tretjimi državami, ki so pomembne za nadaljnji boj proti goljufiji in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo javnim finančnim interesom, katere skupni odbor nato obravnava z namenom izboljšanja dobrega sodelovanja med podpisnicami.

Skupna izjava podpisnic v zvezi s členom 11(2)

Izven okvira področja uporabe tega sporazuma podpisnice izjavljajo, da so pripravljene preučiti zahteve druge podpisnice v zvezi s pogajanji za sklenitev celovitih dvostranskih sporazumov za odpravo dvojnega obdavčenja.

Brez poseganja v člen 39 tega sporazuma podpisnice preučijo načine za reševanje sporov na področju neposrednega obdavčenja.

Skupna izjava podpisnic v zvezi s členom 12(1)

Podpisnice se glede izvajanja člena 12(1) o stroških sporazumejo, da mora biti komentar, ki je del Vzorčnega sporazuma OECD o izmenjavi informacij v davčnih zadevah, vir razlage. Kadar bi stroški, ki nastanejo pri običajnem izvajanju nacionalne davčne zakonodaje zaprošene podpisnice, izhajali iz zagotovitve odgovora na zahtevo za informacije, naj bi te stroške praviloma krila zaprošena podpisnica. Običajno taki stroški krijejo izdatke za rutinska opravila, kot je pridobivanje in zagotavljanje kopij dokumentov.

Člen 12(1) ne vpliva na obstoječe ali prihodnje dvostranske sporazume med državami članicami in Kneževino Lihtenštajn, če ti sporazumi ne urejajo vprašanja porazdelitve stroškov ali če vsebujejo drugačne določbe.

Skupna izjava podpisnic v zvezi s pregledom

Podpisnice bodo po potrebi pregledale ta sporazum, ob upoštevanju sodelovanja, doseženega s sporazumi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter drugimi državami Efte in Andoro, Monakom in San Marinom na drugi strani.

Skupna izjava podpisnic v zvezi z nediskriminacijo

Podpisnice potrjujejo zavezanost načelu nediskriminacije, kakor je navedeno v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, ob upoštevanju obsega sodelovanja za dosego cilja, ki je opredeljen v členu 1.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] COM(2008) 839 konč.

[2] Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in vlado Kneževine Lihtenštajn o sodelovanju na davčnem področju in izmenjavi informacij v zvezi z davki.

[3] UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

[4] UL C , , str. .

[5] UL L 379, 24.12.2004, str. 84.

[6] Razlaga pojma „ustanova“ in ustreznih pojmov v vseh verodostojnih jezikih tega sporazuma temelji na razlagi pojma „Anstalt“ v nemški različici sporazuma.

[7] Razlaga pojma „fundacija“ in ustreznih pojmov v vseh verodostojnih jezikih tega sporazuma temelji na razlagi pojma „Stiftung“ v nemški različici sporazuma.