Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2019/C 325/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Valdepeñas“

Referenčna številka: PDO-ES-A0051-AM02

Datum obvestila: 24.7.2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Sprememba največjih donosov (točka 5 specifikacije proizvoda in točka 1.5.2 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Največji hektarski donosi se spremenijo:

— bele sorte vinske trte: 8 000 kg/ha in 56,00 hl/ha,

— rdeče sorte vinske trte: 7 500 kg/ha in 52,50 hl/ha.

Pridelka vinogradov, registriranih kot vinogradi v prvem ali drugem letu po cepljenju, ni mogoče uporabiti za pridelavo vin z ZOP Valdepeñas.

Največji dovoljeni hektarski donosi za vinograde z vinsko trto v tretjem letu po cepljenju so:

— bele sorte vinske trte: 3 750 kg/ha in 26,25 hl/ha,

— rdeče sorte vinske trte: 3 000 kg/ha in 21,00 hl/ha.

Če se ti donosi presežejo, se noben del pridelka grozdja s parcele ne sme uporabiti za pridelavo vin z ZOP Valdepeñas.

Razlog: največji hektarski donosi za zaščiteno označbo porekla Valdepeñas so med najmanjšimi v Španiji. Pridelovalne prakse so v zadnjih letih povečale hektarske donose, zlasti zaradi uvedbe namakanja v večini obstoječih vinogradov, prehoda s tradicionalnih sistemov zasaditve s kotlasto gojitveno obliko na navpične oporne sisteme ter uvedbe novih sort. Zaradi povečanja donosov je bilo treba glede na sedanje vinogradniške razmere spremeniti največje hektarske donose na tem območju, da bi bili bolje usklajeni s pridelavo na sosednjih območjih.

2. Letna sprememba največjih donosov zaradi vremenskih razmer (točka 8 specifikacije proizvoda, enotni dokument se ne spremeni)

Opis in razlogi

V specifikacijo proizvoda je dodano:

Največji hektarski donos, določen v oddelku 5, lahko vsako leto spremeni medpanožno združenje za označbo porekla Valdepeñas. Največji hektarski donos se ne sme povečati za več kot 10 % donosa, določenega v oddelku 5, tj. na več kot 8 800 kg na hektar za bele sorte vinske trte in 8 250 kg na hektar za rdeče sorte vinske trte. Podobno lahko medpanožno združenje za označbo porekla Valdepeñas glede na razmere v vinskem letu zmanjša največji dovoljeni pridelek za 10 % donosa na hektar, ki je določen v oddelku 5, tj. na 7 200 kg na hektar za bele sorte vinske trte in 6 750 kg na hektar za rdeče sorte vinske trte.

Znotraj teh omejitev lahko medpanožno združenje za označbo porekla Valdepeñas za vsako vinsko leto določi največ 10-odstotni presežek za presežni pridelek zaradi vremenskih razmer, tako da se donos poveča na do 9 680 kg na hektar za bele sorte vinske trte in 9 075 kg na hektar za rdeče sorte vinske trte. Presežnega pridelka, ki je posledica vremenskih razmer, ni mogoče tržiti pod zaščiteno označbo porekla Valdepeñas.

Razlog: ker so se s sodobnimi sistemi pridelave povečale možnosti za razvoj rastlin, v letih z ugodno količino padavin in osončenostjo gostota listja vinske trte omogoča, da take količine grozdja ustrezno dozorijo brez zmanjšanja kakovosti. V takih razmerah namreč vinska trta lahko ustrezno dokonča svoj življenjski cikel.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Valdepeñas

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vin

BELO VINO

Videz

Bledo rumene barve z zelenkastimi ali jantarnimi odtenki. Z vrenjem v sodu pridobi slamnato rumeno barvo z zlatimi ali zelenkastimi odtenki. S karbonsko maceracijo postane bledo rumene barve z zelenkastimi ali jantarnimi odtenki. Nedostarano vino roble, tj. s krajšim staranjem v hrastovem sodu, dobi bledo rumeno barvo z zlatimi ali zelenkastimi odtenki. Vina z oznako „Crianza“ so rumena z jantarnimi odtenki in zlatimi toni.

Aroma

Čiste in sveže primarne arome ter zmerno intenziven sadni okus. Z vrenjem v sodu pridobi kompleksno aromo z blagimi notami, ki spominjajo na sod. S karbonsko maceracijo dobi čiste in sveže primarne arome ter zmerno intenziven sadni okus. Nedostarano vino pridobi kompleksno aromo z blagimi notami, ki spominjajo na sod. Vina z oznako „Crianza“ imajo zmerno intenzivne arome s pridihi, ki zajemajo vse od arom vanilje do arom po zapečenem.

Okus

Blag, lahek in saden, uravnotežena struktura. S staranjem ali krajšim staranjem v sodu dobi mehak, uravnotežen okus polnega telesa z dolgim zatonom. S karbonsko maceracijo pridobi mehak, lahek in saden okus z uravnoteženo strukturo. Vina z oznako „Crianza“ imajo mehak, uravnotežen okus polnega telesa s srednje dolgim zatonom.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 11 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 180

VINO ROSÉ

Videz

Rožnata barva z rdečimi in vijoličnimi odtenki.

Aroma

Zmerno intenzivna aroma, čista, sveža in sadna z notami rdečega sadja.

Okus

V ustih drzen okus s pridihi rdečega sadja in srednjo do visoko vsebnostjo kislin.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 11,5 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 180

RDEČE VINO, V SODU STARANO RDEČE VINO, RDEČE VINO PO KARBONSKI MACERACIJI, NEDOSTARANO RDEČE VINO

Videz

Češnjevo rdeča/škrlatna barva, čista, svetla, s precejšnjo globino. Starano v sodu: češnjeva barva z granatnimi toni, čista, svetla, s precejšnjo globino. Karbonska maceracija: češnjeva barva z granatnimi toni, čista, svetla, s precejšnjo globino. Nedostarano: češnjeva barva z granatnimi ali vijoličnimi odtenki in precejšnja globina.

Aroma

Intenzivne arome zrelega rdečega sadja, značilne za sorte, iz katerih so pridelana. Starano v sodu: srednje intenzivna aroma, čiste arome rdečega sadja in blage arome po sodu. Karbonska maceracija: čiste, sadne arome, ki so srednje do visoko intenzivne. Nedostarano: kompleksna aroma s pridihom staranja v sodih.

Okus

Mesnat, suh, dobro taninsko ravnotežje, srednje do visoka vsebnost kislin in prijeten pookus. Starano v sodu: čiste srednje intenzivne arome rdečega sadja in blage arome po sodu. Karbonska maceracija: intenziven, saden in uravnotežen okus. Nedostarano: blag, uravnotežen in polnega telesa z dolgim zatonom.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 12,5 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

TRADICIONALNO RDEČE VINO

Videz

Čista, vijolično/granatno rdeča barva.

Aroma

Drzna, sadna vina s primarnimi in srednje intenzivnimi aromami.

Okus

Zmerni tanini, uravnotežena vsebnost alkohola/kislin z dolgim zatonom.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 12 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

PENEČE VINO

Videz

Bledo ali zlato in svetli toni. Vino ima drobne obstojne mehurčke.

Aroma

Arome so čiste in sadne z zmerno intenzivnostjo.

Okus

Širok in uravnotežen.

— Nadpritisk CO2 (pri 20 °C): nad 3,5 atmosfere.

— Če parametri niso določeni, je treba upoštevati veljavne predpise.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 11 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

RDEČA VINA „CRIANZA“, „RESERVA“ in „GRAN RESERVA“

Videz

„Crianza“: intenzivna češnjevo rdeča barva s škrlatnimi toni. „Reserva“: granatno rdeča barva z okrastimi toni, svetla in mehka s srednjo do veliko globino. „Gran Reserva“: rubinasto rdeča barva s terakotnimi toni in srednjo do veliko globino.

Aroma

„Crianza“: čista, drzna, intenzivna, zrela sadna aroma z značilnimi aromami staranja v sodu. „Reserva“: intenzivna aroma zrelega sadja in začimb ter značilne arome staranja v steklenici. „Gran Reserva“: intenzivna, kompleksna aroma začimb, dolgo starano v steklenici.

Okus

„Crianza“: intenziven okus, v ustih prijeten, s pridihi zrelega sadja, dobrim taninskim ravnotežjem in srednje dolgim zatonom. „Reserva“: intenzivna aroma zrelega sadja in začimb ter značilne arome staranja v steklenici. „Gran Reserva“: mesnat, žameten, zaokrožen in skladen okus z dolgim zatonom.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 12,5 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopki

Pri belih vinih je treba nadzorovati temperaturo vrenja, ki ne sme preseči 18 °C. Če se izvaja maceracija z jagodnimi kožicami, mora trajati od enega dneva do šestih dni in temperatura vrenja lahko doseže 25 °C.

Obdobje maceracije za vina rosé traja 12 do 48 ur, temperatura vrenja pa mora biti pod 25 °C. Statični postopek usedanja mošta s počasnim vrenjem mora trajati vsaj pet dni pri nadzorovani temperaturi pod 18 °C.

Pri rdečih vinih maceracija mošta s kožicami traja vsaj 48 ur pri nadzorovani temperaturi pod 28 °C.

Po pretoku in stiskanju se vrenje nadaljuje brez kožic na nadzorovani temperaturi, ki ne sme preseči 25 °C.

(b) Največji donosi

Bele sorte vinske trte

8 000 kilogramov grozdja na hektar

Bele sorte vinske trte

56 hektolitrov na hektar

Rdeče sorte vinske trte

7 500 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte vinske trte

52,50 hektolitra na hektar

Bele sorte vinske trte v tretjem letu po cepljenju

3 750 kilogramov grozdja na hektar

Bele sorte vinske trte v tretjem letu po cepljenju

26,25 hektolitra na hektar

Rdeče sorte vinske trte v tretjem letu po cepljenju

3 000 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte vinske trte v tretjem letu po cepljenju

21 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Leži južno od pokrajine Ciudad Real in zajema naslednje občine:

Valdepeñas, Santa Cruz de Mudela, Moral de Calatrava, Alcubillas, San Carlos del Valle in Torrenueva ter del občin Alhambra, Granátula de Calatrava, Montiel in Torre de Juan Abad.

7. Glavne sorte vinske trte

VERDEJO

AIRÉN

CABERNET SAUVIGNON

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

MACABEO – VIURA

8. Opis povezave

Suho celinsko podnebje in razširjenost apnenčastih tal na območju pridelave ustvarjata okolje, v katerem vinska trta dobiva zelo malo vode. Posledično trte rodijo manj grozdja, ki pa je zelo zrelo. Apnenčasta tla (z visoko vrednostjo pH med 7,5 in 8,5) omogočajo globoko prodiranje korenin ter odbijajo sončno svetlobo in shranjujejo toploto sonca za nočni čas. To so ugodni pogoji za pridelavo dobro strukturiranih, kompleksnih in elegantnih rdečih vin.

Proti koncu poletja se visoke temperature nekoliko umirijo in omogočijo počasnejše končno zorenje, kar pospešuje razvoj polifenolnih spojin in omogoča ohranitev arom.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja

Za kakovostna peneča vina z ZOP Valdepeñas se lahko na etiketah uporabljata izraza „Premium“ in „Reserva“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/modificacion_Pliego_Condiciones_2019_Valdepenas.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.