o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na štiridesetem sestanku stalnega odbora Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (Bernska konvencija)

V skladu s členom 16 Konvencije začne prvi predvideni akt veljati za vse pogodbenice po tem, ko ga odobri Odbor ministrov, in trideseti dan po obvestilu vseh pogodbenic, da so ga sprejele.

·sklenitvi razširjenega delnega sporazuma o Skladu za izvajanje Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (v nadaljnjem besedilu: drugi predvideni akt).

·spremembi Konvencije zaradi uvedbe finančnih klavzul (v nadaljnjem besedilu: prvi predvideni akt) in

Stalni odbor naj bi na štiridesetem sestanku od 1. do 4. decembra 2020 v Strasbourgu v Franciji sprejel sklepa o:

V skladu s členom 16 Konvencije se sprememba členov 13 do 24 Konvencije sprejme s tričetrtinsko večino pogodbenic v stalnem odboru, nato pa se predloži Odboru ministrov v odobritev.

Stalni odbor je organ odločanja Konvencije. Odgovoren je za spremljanje uporabe Konvencije. Njegove naloge so navedene v členih 13 do 15 Konvencije. Sestane se najmanj vsaki dve leti in vedno, kadar tako zahteva večina pogodbenic. Postalo je običajno, da se stalni odbor sestane vsako leto.

Namen Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je ohranitev prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov, zlasti tistih, katerih ohranitev zahteva sodelovanje več držav. Gre za medvladno pogodbo, ki je bila sklenjena pod okriljem Sveta Evrope. Konvencija je začela veljati 1. junija 1982.

2.1.Konvencija o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (Bernska konvencija)

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki naj se v imenu Unije zastopa na štiridesetem sestanku stalnega odbora Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov, ki bo potekal v Strasbourgu v Franciji od 1. do 4. decembra 2020, v zvezi s predvidenim sprejetjem dveh sklepov stalnega odbora o spremembi Konvencije in sklenitvi razširjenega delnega sporazuma.

V skladu s členom 20(d) Statuta Sveta Evrope in členom 2 Navodil Odbora ministrov Sveta Evrope o postopkih in delovnih metodah začne po sklepu stalnega odbora drugi predvideni akt veljati za vse pogodbenice razširjenega delnega sporazuma potem, ko ga Odbor ministrov sprejme z dvotretjinsko večino vseh glasujočih predstavnikov in večino predstavnikov, ki imajo pravico zasedati v Odboru ministrov, ter ko je dosežen prag podpisnikov. Če Odbor ministrov ne odloči drugače, je minimalni prag članstva tretjina držav članic Sveta Evrope, kar bi trenutno pomenilo 16 držav.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

V skladu z Resolucijo št. 9 (2019) z devetintridesetega sestanka stalnega odbora, sprejeto 6. decembra 2019, o financiranju Bernske konvencije in o začetku vzpostavitve novega sistema obveznih finančnih prispevkov pogodbenic je bila ustanovljena delovna skupina strokovnjakov za obdobje med sestanki, da bi sekretariatu pomagala pri pripravi predlogov za vključitev finančnih klavzul s spremembo členov Bernske konvencije in za sklenitev razširjenega delnega sporazuma, ki bi se obravnavala na štiridesetem sestanku stalnega odbora.

Običajna dodelitev sredstev Sveta Evrope Bernski konvenciji se je z leti postopoma zmanjševala do te mere, da nalog Bernske konvencije ni mogoče zagotoviti brez znatnih prostovoljnih prispevkov pogodbenic, ki se prav tako krčijo. Zato je bistveno vzpostaviti zanesljiv vir financiranja Konvencije.

Predlog za spremembo Konvencije za vključitev mehanizma za vzpostavitev obveznega prispevka je v skladu z določbami večine večstranskih okoljskih sporazumov, zato ga je treba načeloma podpreti. Vendar pa se pri drugih večstranskih okoljskih sporazumih običajno razlikuje med glavnim in programskim proračunom, pri čemer so prispevki obvezni samo za prvega. Iz predlagane spremembe Konvencije ni jasno, da bi mehanizem, ki se vzpostavi, sledil temu precedensu. Predlagana sprememba prav tako ne določa obsega prispevkov. Unija zato ne bi smela podpreti spremembe v sedanji obliki, temveč bi se morala zavzemati za preložitev glasovanja o tem vprašanju, da se omogoči obdobje pogajanj za izboljšanje besedila predlagane spremembe in pojasni navedene pomisleke.

Glede na čas, ki je potreben za pogajanja o predlagani spremembi in začetek njene veljavnosti, je potrebna tudi hitrejša rešitev. Unija bi zato morala podpreti predlog o sklenitvi razširjenega delnega sporazuma, ki bi pogodbenicam in nečlanicam, ki to želijo, omogočil, da pristopijo k temu sporazumu in s tem podprejo dejavnosti za izvajanje Konvencije.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga

4.1.1.Načela

Člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) ureja sklepe o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“.

Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje tudi akte, ki imajo pravni učinek zaradi pravil mednarodnega prava, ki veljajo za zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, a lahko „odločilno vpliva[jo] na vsebino ureditve, ki jo [sprejme] zakonodajalec Unije“.

4.1.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Stalni odbor je organ, ustanovljen s Konvencijo.

Akta, ki naj bi ju stalni odbor sprejel, sta akta s pravnim učinkom. Predvidena akta bosta zavezujoča v mednarodnem pravu v skladu s členom 6 Konvencije.

Predvidena akta ne dopolnjujeta ali spreminjata institucionalnega okvira Konvencije.

Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

4.2.Materialna pravna podlaga

4.2.1.Načela

Materialna pravna podlaga za sklep po členu 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega naj bi se v imenu Unije zastopalo stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep po členu 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

4.2.2.Uporaba v obravnavanem primeru