EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 3.7.2019 COM(2019) 315 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter spremljanje programa Obzorje 2020 v letu 2018



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Dejavnosti EU na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter spremljanje programa Obzorje 2020 v letu 2018 1. Ozadje To letno poročilo o dejavnostih EU na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter o razširjanju rezultatov je bilo pripravljeno v skladu s členom 190 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 7 Pogodbe Euratom. Vsebuje jedrnat in neizčrpen pregled ključnih ukrepov, sprejetih leta 2018. 2. Politično ozadje Sporočilo z naslovom Obnovljeni evropski načrt za raziskave in inovacije – priložnost za Evropo, da oblikuje svojo prihodnost, ki ga je Komisija pripravila za neformalno srečanje Evropskega sveta 16. maja 2018 v Sofiji, je raziskave in inovacije postavilo v središče načrta za delovna mesta, rast, pravičnost in demokratične spremembe ter priprav na prihodnost EU. S tega vidika je Komisija sprejela zakonodajne predloge za programe porabe v okviru proračuna EU za obdobje 2021–2027, v zvezi s katerimi zdaj potekajo medinstitucionalna pogajanja. Gospodarstvo EU je leta 2018 še naprej raslo že peto leto zapored, vendar se ves svet srečuje z negotovostmi. Makroekonomski kazalniki, kot sta zaposlovanje in naložbe, izkazujejo enake trende kot pred finančno krizo, počasno izboljševanje produktivnosti pa še vedno zavira gospodarsko rast. Evropski sklad za strateške naložbe je do novembra podprl projekte v vseh državah članicah v skupni vrednosti naložb 360 milijard EUR, pri čemer sta bili dve tretjini sredstev iz zasebnih virov. K temu pozitivnemu razvoju je neposredno prispeval program Obzorje 2020, saj je med letoma 2014 in 2018 ustvaril 592 000 novih delovnih mest. EU še vedno uvršča vprašanja, povezana z enotnim digitalnim trgom, med najpomembnejše naloge. Nova Splošna uredba o varstvu podatkov (ki je začela veljati 25. maja 2018) bo poleg varstva osebnih podatkov podprla tudi raziskave in inovacije. Komisija je podprla vzajemnost nacionalnih prizadevanj na področju umetne inteligence. Program Obzorje 2020 je tudi na tem področju imel ključno vlogo, zlasti s podporo pri ustanovitvi novega Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo, ki bi moralo zagotoviti strateško avtonomijo Evrope na tem področju. Naloge na področju energetike in podnebnih sprememb ostajajo najpomembnejše globalne in evropske naloge. V posebnem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) za oblikovalce politik je bila močno poudarjena nujnost obravnavanja podnebnih sprememb. Komisija je še naprej izvajala energetske in podnebne zaveze EU v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah iz leta 2015 in cilji trajnostnega razvoja Združenih narodov. Komisija je zato uvedla potrebno zakonodajo, da bi izpolnila nacionalno določeni prispevek EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in sicer za 40 % do leta 2030 (v primerjavi z letom 1990). Evropska komisija je novembra 2018 predstavila tudi svojo vizijo, da se do leta 2050 doseže ničelna stopnja neto emisij toplogrednih plinov. V dolgoročni strategiji so navedene tehnološke, gospodarske in družbene spremembe, ki so potrebne, da se doseže podnebna nevtralnost, in ki zagotavljajo socialno pravičen prehod. Položaj EU kot vodilne svetovne sile na tem področju bi moral temeljiti na tej stopnji zavezanosti in biti skladen z vplivno vlogo, za katero se je predsednik Juncker zavzemal v svojem govoru o stanju v Uniji leta 2018. 3. Okvir politike Obzorje Evropa Komisija je 7. junija sprejela svoje predloge za Obzorje Evropa, tj. okvir politike za raziskave in inovacije za obdobje 2021–2027 (obdobje naslednjega večletnega finančnega okvira). Zakonodajni sveženj je sestavljen iz predlogov: ·uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa ter določitvi pravil za sodelovanje, ·sklepa o posebnem programu za izvajanje programa Obzorje Evropa ter ·uredbe o vzpostavitvi Programa za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo za obdobje 2021–2025. Namen svežnja je dodatno poenostaviti pravila in hkrati zagotoviti kontinuiteto, npr. še naprej se bodo uporabljala ključna načela okvirnih programov EU za raziskave in inovacije (odličnost, učinek in odprtost). Pripravljen je bil na podlagi obsežnih pogajanj z deležniki in javnimi osebnostmi ter drugih pomembnih prispevkov, na primer iz poročila z naslovom LAB – FAB – APP – Investing in the European future we want (LAB – FAB – APP: Vlaganje v evropsko prihodnost, kot si jo želimo), ki ga je pripravila neodvisna skupina na visoki ravni za zagotavljanje čim večjega učinka programov EU za raziskave in inovacije (predseduje ji Pascal Lamy). Svet za konkurenčnost je do konca leta 2018 sprejel delni splošni pristop do glavne uredbe, Evropski parlament pa je na plenarnem zasedanju potrdil poročilo svojega Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (ITRE) o svežnju. Predlogi Komisije temeljijo na treh stebrih: ·odprta znanost,

·globalni izzivi in konkurenčnost industrije ter ·odprte inovacije. Vključen bo dodatni del o krepitvi evropskega raziskovalnega prostora (ERP). Program Obzorje Evropa izraža pomembnost obravnavanja podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije, da bo izpolnila določbe Pariškega sporazuma in dosegla cilje trajnostnega razvoja, njegov cilj vključevanja podnebnih ukrepov pa zajema vsaj 35 % skupnih finančnih sredstev. Kar zadeva odprtost oblikovanja programov, je bil predlagan postopek strateškega načrtovanja, ki bo zagotovil pristop, pri katerem bodo sodelovali države članice in deležniki ter bo zajemal večletne strateške smernice na podlagi sooblikovanja. Ta vključujoči postopek bo spodbujal tudi sinergije z drugimi programi in politikami EU ter stalni dialog s civilno družbo. Drugi steber (globalni izzivi in konkurenčnost industrije) bo zajel uvedbo omejenega števila nalog, ki bodo oblikovane skupaj s končnimi uporabniki, temeljile pa bodo na medsektorskem in meddisciplinarnem vzorcu ter jasnih ciljih, ki bodo določeni na začetku. Na podlagi poročila Missions: Mission-oriented research & innovation in the European Union (Naloge: raziskave in inovacije v Evropski uniji, usmerjene v naloge) bo ta pristop v okviru nalog okrepil usmerjenost politike za raziskave in inovacije. V okviru tretjega stebra (odprte inovacije) se bosta uporabila dopolnjujoča se instrumenta, da se bo podpora Evropskega sveta za inovacije, namenjena prelomnim inovacijam, ki ustvarjajo nove trge, usmerjala v kontinuumu od raziskav in inovacij do uvedbe na trg in razširitve podjetij: ·iskalec za napredne raziskave bo podprl raziskave, ki spodbujajo temeljite spremembe in morebitne inovacije, ki ustvarjajo nove trge, ter ·pospeševalec bo zagotovil posebej prilagojeno kombinirano financiranje za podporo inovacijam, ki ustvarjajo nove trge, in razširitvam inovativnih podjetij. Evropski semester Kot del cikla gospodarskih politik v okviru evropskega semestra je Komisija izdala poročila o posamezni državi članici. Trinajst držav članic je prejelo priporočila za specifično državo, v katerih so bili izpostavljeni izzivi, povezani s kakovostjo in učinkovitostjo nacionalnih sistemov za raziskave in inovacije, pri čemer je bil poudarek na: ·doseganju višje znanstvene kakovosti, močnejše znanstvene podlage in večjega učinka z javnimi naložbami v raziskave in inovacije, ·izboljševanju povezav med znanstvenim in poslovnim sektorjem ter ·odpravljanju ozkih grl, ki vplivajo na poslovno okolje in naložbe v inovacije. Odprte inovacije V prvi fazi pilotnega projekta Evropskega sveta za inovacije (glej oddelek 4.2) je bila podpora zagotovljena precejšnjemu številu inovatorjev, in sicer je bilo do konca leta financiranih 1 276 projektov v skupni vrednosti 731,15 milijona EUR. Komisija je sprejela ukrepe za zagotovitev, da bodo imela evropska inovativna podjetja boljši dostop do financ, saj je to gonilo produktivnosti. Uvedla je VentureEU, tj. program vseevropskega sklada skladov tveganega kapitala, katerega cilj je podvojiti znesek tveganega kapitala, ki je na voljo v Evropi. V poročilu z naslovom Science research and innovation performance of the EU (Znanstvena, raziskovalna in inovacijska uspešnost EU) za leto 2018 je bilo poudarjeno, da sta gospodarska blaginja in socialni model EU odvisna od njene zmogljivosti, da ustvarja in razširja inovacije. EU mora sprejeti nastajajoče inovacije in tehnologije, da bi odpravila resno težavo glede produktivnosti in ohranila gospodarsko rast. Odprta znanost Komisija je vzpostavila ureditev upravljanja za evropski oblak za odprto znanost, katerega cilj je izkoristiti potencial raziskav in inovacij EU s čezmejnim povezovanjem ljudi, podatkov, storitev, usposabljanj, publikacij itd. v več znanstvenih vedah. Sklicala je prvi sestanek upravnega odbora evropskega oblaka za odprto znanost, v katerem sodelujejo predstavniki držav članic in pridruženih držav.

Glede na tehnološki in institucionalni razvoj je Komisija posodobila svoje Priporočilo o dostopu do znanstvenih informacij in njihovem arhiviranju. Za pospešitev prehoda na odprt dostop je sodelovala z nacionalnimi agencijami za financiranje, da bi podprla izvajanje načrta za znanost („Plan S“). Odprtost svetu Mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij je okrepilo vpliv EU kot globalnega akterja in v tem okviru se čedalje več pozornosti namenja znanstveni diplomaciji. Program Obzorje 2020 je še naprej zagotavljal podporo za operativno in znanstveno delo Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) ter Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC). Namenski razpisi za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje 2020 podpirajo ustvarjanje dodatnega znanstvenega znanja in delovanje teh organov, pri čemer spodbujajo večstransko sodelovanje. Komisija je skupaj z Nemčijo in Finsko organizirala drugo ministrsko srečanje na temo arktične znanosti, ki se je končalo s sprejetjem skupne izjave EU, 23 držav in šestih organizacij domorodnih ljudstev. Komisija je v skladu z dolgoročno zavezo EU glede sodelovanja na področju raziskav in inovacij na območju Atlantskega oceana podpisala sporazuma o sodelovanju z Argentino in Zelenortskimi otoki, da bi okrepila in izboljšala sodelovanje na področju raziskav in inovacij v okviru „modre rasti“ ter obravnavala izzive v zvezi z Atlantskim oceanom, vključno z opazovanjem oceanov, prehransko varnostjo, raziskavami na polarnem območju in podnebno spremenljivostjo. Drugi ukrepi politike Komisija je objavila sporočili na temo globalnih izzivov, povezanih z raziskavami in inovacijami, ki sta pomemben mejnik: ·Trajnostno biogospodarstvo za Evropo: krepitev povezave med gospodarstvom, družbo in okoljem, s katerim je bila posodobljena strategija EU za biogospodarstvo. Raziskave in inovacije bodo še naprej imele pomembno vlogo v vseh treh sklopih ukrepov, ki bodo uvedeni leta 2019: ookrepitev in razširitev sektorjev, ki temeljijo na rabi biomase, ouvedba lokalnih biogospodarstev v vsej Evropi in orazumevanje ekoloških meja biogospodarstva, ter ·Čist planet za vse: Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo, v katerem je določeno, kako je EU začela izvajati spremembe, potrebne, da se doseže podnebno nevtralno gospodarstvo, poleg tega je v njem navedenih sedem konkretnih uspešnih poti rešitev. Poudarjena je tudi pomembnost izkoriščanja financiranja ter uvedbe raziskav in inovacij, da se podpre širok nabor dejavnosti, potrebnih, da se doseže podnebno nevtralno gospodarstvo. Nadaljevala so se prizadevanja za izvajanje 20 ukrepov politike, ki so opredeljeni v sporočilu z naslovom Pospeševanje inovativnosti na področju čiste energije ter ki z raziskavami in inovacijami prispevajo k izpolnjevanju ciljev energetske unije. Strateška skupina na visoki ravni za industrijske tehnologije je objavila svoj pristop politike do ključnih omogočitvenih tehnologij, s čimer je potrdila šest takih tehnologij, opredeljenih leta 2009, in predlagala vključitev dveh novih: ·umetna inteligenca ter ·digitalna varnost in povezljivost. Skupina znanstvenih svetovalcev na visoki ravni (ki je nasledila Skupino na visoki ravni v okviru mehanizma za znanstveno svetovanje (Scientific Advice Mechanism HighLevel Group)) je zagotovila pomembno znanstveno mnenje z naslovom Novel carbon capture and utilisation technologies (Nove tehnologije za zajemanje in uporabo ogljika) ter izdala smernice za občutljive regulativne izzive, na primer urejanje genov. Neposredno je sodelovala tudi s širšo javnostjo. Druge pobude na visoki ravni, ki obravnavajo pomembne medsektorske prednostne naloge politik, so vključevale evropsko zavezništvo za baterije, sporočilo z naslovom Na poti do avtomatizirane mobilnosti: strategija EU za mobilnost prihodnosti in sporočilo o endokrinih motilcih. Za izvajanje predlaganih strategij so še zlasti pomembni raziskovalni vidiki.

4. Izvajanje programa Obzorje 2020 4.1 Odziv na razpise za zbiranje predlogov Do konca leta 2018 je poteklo skupno 679 rokov za razpise za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje 2020, pri čemer je bilo predloženih 191 731 upravičenih predlogov, za katere se je zahteval finančni prispevek EU v skupni vrednosti 290,3 milijarde EUR. Med temi predlogi jih je bilo 23 250 izbranih za financiranje, kar pomeni, da je splošna stopnja uspešnosti upravičenih predlogov v prvih petih letih znašala 12,13 %. Do konca decembra je bilo podpisanih 21 599 sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, dodeljena proračunska sredstva EU pa so znašala 38,97 milijarde EUR. V obdobju 2014–2018 so udeleženci iz držav članic EU prejeli 91,5 % sredstev, preostala sredstva pa so prejeli udeleženci iz pridruženih (7,2 %) in tretjih držav (1,3 %). Delež udeležbe pridruženih držav (7,2 %) je v skladu s prejetimi sredstvi, navedeni delež tretjih držav pa je precej večji (3,9 %), kar je pokazatelj interesa za mednarodno odprtost, ki je ločena od financiranja. Prvo mesto v smislu prejetih sredstev (39,8 %) še vedno zasedajo visokošolske organizacije, 25,9 % sredstev EU v okviru stebrov 2 in 3 pa prejmejo mala in srednja podjetja (MSP). 4.2 Bistvene značilnosti programa Obzorje 2020 Prva faza pilotnega projekta Evropskega sveta za inovacije Skupina inovatorjev na visoki ravni, ki je bila imenovana v okviru pomoči komisarju Moedasu, je vzpostavila Evropski svet za inovacije ter objavila poročilo z naslovom Funding-Awareness-Scale-Talent (FAST) (Financiranje, ozaveščanje, obseg in talenti), v katerem je izpostavila poti za izboljšanje podpore inovacijam, ki ustvarjajo nove trge, v EU. Na podlagi poročila in predhodnih korakov politike kolegija komisarjev je bil pilotni projekt Evropskega sveta za inovacije vključen v delovni program za obdobje 2018–2020. V skladu s priporočili Skupine inovatorjev na visoki ravni pilotni projekt zajame vsa pomembna financiranja inovacij v okviru programa Obzorje 2020 v eno shemo, ki vključuje instrument za MSP, instrument Hitra pot do inovacij, odprte prihodnje in nastajajoče tehnologije ter nagrade programa Obzorje. Ta del delovnega programa bi moral podpreti do 1 000 projektov, pri čemer skupni proračun znaša 2,7 milijarde EUR. Njegov učinek bo ocenjen glede na naslednje kazalnike: -novi trgi, ki bodo razviti, -zasebne naložbe, ki jih bo pritegnil, in -rast podprtih podjetij. Evropski svet je na svojem zasedanju junija 2018 Komisijo pozval, naj začne drugo fazo pobude, katere cilj bo razvoj rešitev za kombinirano financiranje in preizkušanje novih ureditev za upravljanje programov. Mednarodno sodelovanje Znanstveno sodelovanje ostaja ključni steber mednarodnih odnosov EU. Komisija je posodobila načrte za raziskave in inovacije s ključnimi partnerji tako na državni kot tudi regionalni ravni. Ti načrti združujejo dialog o politikah s sodelovanjem na ravni projekta, ki je vključeno v dejavnosti delovnega programa Obzorje 2020. Komisija je zlasti posodobila načrte za znanost in tehnologijo za sodelovanje z: ·na državni (dvostranski) ravni – Avstralijo, Brazilijo, Kanado, Kitajsko, Indijo, Japonsko Južno Korejo, Mehiko, Novo Zelandijo, Rusijo, Južno Afriko in Združenimi državami ter ·na regionalni ravni – Afriško unijo, jugovzhodno Azijo, vzhodnim partnerstvom, Skupnostjo latinskoameriških in karibskih držav, Sredozemljem, Bližnjim vzhodom in Zahodnim Balkanom. Na ravni projektov dejavnosti v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie še naprej zajemajo več kot polovico vseh deležev udeležbe tretjih držav v programu Obzorje 2020.

Širitev sodelovanja Komisija je objavila izčrpno oceno vzorcev udeležbe ter uspešnosti upravičenih držav v raziskavah in inovacijah v poročilu z naslovom Spreading excellence & widening participation in Horizon 2020 (Širjenje odličnosti in razširitev udeležbe v programu Obzorje 2020). Širitev udeležbe držav je na splošno v skladu z njihovimi nacionalnimi naložbami v raziskave in inovacije. Podpisanih je bilo 44 sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev za izvajanje projektov v zvezi z razširjanjem odličnosti in dodeljenih je bilo 62,38 milijona EUR. Trinajst izmed teh projektov bo pomagalo vzpostaviti katedre evropskega raziskovalnega prostora na Češkem, Cipru, v Estoniji, Litvi, Luksemburgu, na Portugalskem, Slovaškem in v Sloveniji. Leta 2018 se je začel nov pilotni ukrep, tj. širjenje štipendij, ki se zgleduje po posameznih štipendijah v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie. S tem bodo zagotovljene dodatne priložnosti za približno 120 raziskovalcev, ne glede na njihovo državljanstvo, da pridobijo štipendijo v državi, s katero se širi sodelovanje v programu. Tudi instrument za podporo politikam je zagotovil podporo za reforme politik v državah, s katerimi se širi sodelovanje v programu, npr. medsebojni strokovni pregled estonskega sistema za raziskave in inovacije glede na njene načrte iz strategije za raziskave in inovacije ter podjetništvo za obdobje 2021–2027. V okviru nove strategije EU za najbolj oddaljene regije se je začel izvajati projekt Forward (Naprej). Povezal bo institucije in deležnike z Azorov, Kanarskih otokov, Gvadelupa, Francoske Gvajane, Réuniona, Madeire, Martinika ter otokov Mayotte in Saint Martin, v njegovem okviru pa se bo opravila začetna analiza ekosistemov za raziskave in inovacije, poleg tega se bodo oblikovali skupna strategija in tematski akcijski načrti. Družboslovne vede in humanistika Prispevki v okviru družboslovnih ved in humanistike so bili izrecno zahtevani pri 136 temah iz stebrov „vodilni položaj v industriji“ in „družbeni izzivi“. V tretjem poročilu o spremljanju vključevanja družboslovnih ved in humanistike v program Obzorje 2020 je bilo ugotovljeno, da 32 % projektov, ki jim je bila zagotovljena finančna podpora, v okviru takih tem usklajuje partner s področja družboslovnih ved in humanistike. Dobro sta zastopani ekonomija in sociologija, še vedno pa je treba izboljšati vključevanje drugih družboslovnih ved in humanistike, kot so pravo, zgodovina in antropologija. Spol K pozitivnim trendom na tem področju so prispevale razne oblike podpore, na primer: ·nacionalne mreže kontaktnih točk so organizirale specifična usposabljanja o vidiku spola ter ·Komisija in Helsinška skupina sta objavili dokument z naslovom Guidance to facilitate the implementation of targets to promote gender equality in research and innovation (Smernice za lajšanje izvajanja ciljev, ki spodbujajo enakost spolov v raziskavah in inovacijah). Podnebni ukrepi in trajnostni razvoj V uredbi o vzpostavitvi programa Obzorje 2020 je določen predvideni delež proračuna za podnebne ukrepe in trajnostni razvoj v času programa, in sicer 35 % oziroma 60 %. Do leta 2018 in vključno z njim so odhodki dosegli vsaj 30 % za podnebne ukrepe in 69 % za trajnostni razvoj. Prizadevanja se nadaljujejo, zlasti v okviru namenskih prednostnih področij. Sinergije z drugimi programi Objavljeno je bilo poročilo o dejavnosti vzajemnega učenja o povečevanju udeležbe in zagotavljanju sinergij med programi EU za raziskave in inovacije in kohezijsko politiko, v kateri je sodelovalo 12 držav članic in ena pridružena država. V njem je bilo ugotovljeno, da se lahko na ravni projekta pojavijo regulativna ozka grla, učinkovite sinergije pa bodo odvisne od zmogljivosti spodbujanja dialoga o politiki na ravni programa. Evropsko računsko sodišče se je v svojem Posebnem poročilu št. 28/2018 zavzelo za spodbujanje nadaljnje komunikacije o pečatu odličnosti. Doslej so organi, ki upravljajo evropske strukturne in investicijske sklade, oblikovali 35 shem pečata odličnosti v 15 državah članicah. 5. Euratom Uredba Sveta (Euratom) 2018/1563 je vzpostavila okvir programa za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo za obdobje 2019–2020. Posredni ukrepi

Do konca leta 2018 so se končali trije razpisi za zbiranje predlogov, pri čemer je bilo predloženih 136 upravičenih predlogov, za katere se je zahteval finančni prispevek Euratoma v skupni vrednosti 500,8 milijona EUR. Izmed teh je bilo 47 predlogov izbranih za financiranje, in sicer s prispevkom Euratoma v vrednosti 196,9 milijona EUR, kar pomeni, da je splošna stopnja uspešnosti upravičenih popolnih predlogov od leta 2014 znašala 34,56 %. Neposredni ukrepi, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče Neposredni ukrepi v okviru programa, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče (v nadaljnjem besedilu: JRC), so zajemali raziskave in usposabljanja na naslednjih področjih: • jedrska varnost, vključno v varnostjo reaktorja, goriva in gorivnega cikla, ravnanje z jedrskimi odpadki, spremljanje stanja okolja ter pripravljenost in odzivanje v izrednih razmerah; • jedrski zaščitni ukrepi, neširjenje jedrskega orožja in varnost, vključno s preprečevanjem nedovoljene trgovine in jedrsko forenziko; • osnovno znanstveno znanje, standardi in referenčno gradivo, ki so ključni za jedrsko varnost in zaščitne ukrepe, vključno z raziskavami o uporabi jedrske znanosti, ki ni povezana z energijo, in sicer na področju medicine in vesolja. Opravljene raziskave in pridobljene izkušnje, zlasti glede jedrske varnosti in neširjenja jedrskega orožja, spodbujajo potrebne zmogljivosti za upravljanje znanja ter zagotavljanje izobraževanja in naprednega usposabljanja na jedrskih področjih. JRC lahko na podlagi tega izpolni zahteve za znanstveno in tehnično podporo za politike v zvezi z EU. Program za raziskave in usposabljanje Podpora v okviru programa za raziskave in usposabljanje je omogočila objavo več kot 800 člankov v uglednih revijah, katerih vsebina se pred objavo strokovno pregleda, ter več kot 800 doktoratov na področju fuzijske fizike in tehnologije. Več kot 900 raziskovalcem je bil zagotovljen dostop do infrastruktur za raziskave. 6. Nejedrski neposredni ukrepi JRC Lansko leto je bilo za JRC prelomno glede njegovih dejavnosti upravljanja znanja, saj so bila uvedena štiri središča znanja, s čimer se je njihovo število povečalo na šest: ·v odziv na zaskrbljenost potrošnikov središče znanja za goljufije s hrano in kakovost hrane zagotavlja dostop do posodobljenega znanstvenega znanja o vprašanjih na področju goljufij s hrano in kakovosti hrane; ·središče znanja za globalno prehransko in hranilno varnost daje na voljo najnovejše inovativne rešitve in dognanja raziskav, njegov cilj pa je izboljšati ukrepe za zmanjšanje neustrezne prehranske varnosti in neustrezne prehranjenosti v državah, ki nimajo ustrezne prehranske varnosti; ·strokovni center za prenos tehnologije je glavna platforma za podporo politiki in krepitvi zmogljivosti na področju prenosa tehnologije na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter ·strokovni center za napovedi zagotavlja neposredne strateške in v prihodnost usmerjene prispevke za oblikovanje politike EU. Drugi povezani ključni dosežki zajemajo: -emisije vozil – JRC se je pripravilo na prevzem funkcije preverjanja (v imenu Komisije) skladnosti vozil z zahtevami glede emisij pri dejanski vožnji ter -cilje trajnostnega razvoja – JRC je prispevalo k dokumentu Komisije za razmislek z naslovom Prehod k trajnostni Evropi do leta 2030 , zlasti na podlagi kvalitativne analize napovedi. 7. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu: EIT) je leta 2018 še naprej zagotavljal finančno podporo za šest obstoječih skupnosti znanja in inovacij (v nadaljnjem besedilu: SZI). EIT je tudi financiral dejavnosti s ciljem spodbujanja sodelovanja med SZI (dejavnosti v vseh teh skupnostih) v zvezi s ključnimi vidiki operacij SZI, da bi se povečal njihov učinek, na primer na človeški kapital in razvoj spretnosti, komunikacijo in ozaveščanje. Skupni finančni prispevek EIT za izvajanje poslovnih načrtov SZI za leto 2018 je znašal 400 milijonov EUR.