o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Ozadje predloga

Ta sklep zadeva uporabo sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Solidarnostni sklad EU) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) v znesku 823 548 633 EUR za zagotovitev pomoči Hrvaški in Poljski po naravnih nesrečah, ki so ti državi prizadele v letu 2020, ter za predplačila sedmim državam članicam (Hrvaška, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Portugalska in Španija) v odziv na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 na začetku leta 2020. Hkrati se predloži tudi predlog spremembe proračuna (PSP) št. 9/2020, v katerem se predlaga vknjižba potrebnih odobritev v splošni proračun za leto 2020, in sicer tako v obveznostih kot tudi v plačilih.

2.Informacije in pogoji

2.1Hrvaška – potres, ki je marca 2020 prizadel mesto Zagreb ter Zagrebško in Krapinsko-zagorsko županijo

(1)Republika Hrvaška (v nadaljnjem besedilu: Hrvaška) je 10. junija 2020 predložila vlogo za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU za financiranje nujnih operacij in operacij za okrevanje po potresu, ki je 22. marca 2020 prizadel Zagreb ter Zagrebško in Krapinsko-zagorsko županijo.

(2)Vloga je bila predložena v obdobju 12 tednov od nastanka prve škode, ki jo je povzročila nesreča, in vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo v členu 4 Uredbe.

(3)Potres je naravnega izvora, zato spada na področje uporabe Solidarnostnega sklada EU.

(4)Hrvaški organi skupno neposredno škodo ocenjujejo na 11 572 586 387 EUR. Ta znesek predstavlja 22,9 % bruto nacionalnega dohodka (BND) Hrvaške in presega prag za večjo nesrečo za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU v višini 303,3 milijona EUR (0,6 % BND Hrvaške leta 2020). Nesreča torej izpolnjuje merila za večjo naravno nesrečo in tako spada na področje uporabe Uredbe.

(5)Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe.

(6)Službe Komisije so temeljito proučile vlogo v skladu z Uredbo, zlasti s členi 2, 3 in 4 Uredbe. Komisija je 17. julija 2020 Hrvaško zaprosila za dodatne informacije v zvezi z metodologijo, uporabljeno za oceno stroškov sanacije stanovanjskih stavb in izobraževalnih ustanov. Hrvaška je te informacije predložila 28. in 31. julija 2020, tako da je Komisija lahko dokončala svojo oceno.





(7)Hrvaški organi v svoji vlogi podrobno opisujejo potres in škodo. Najbolj prizadeti so bili mesto Zagreb ter Zagrebška in Krapinsko-zagorska županija, ki imajo 1,23 milijona prebivalcev, od katerih jih 1,18 milijona živi v občinah in mestih, kjer je bilo razglašeno stanje naravne nesreče. Potres z magnitudo 5,5 po Richterjevi lestvici je bil najmočnejši potres, ki je prizadel Zagreb po letu 1880. Poškodovanih je bilo 27 oseb, bila pa je tudi ena smrtna žrtev.

(8)Potres je povzročil veliko strukturno škodo na stavbah, zlasti stanovanjskih in javnih (tj. izobraževalnih ustanovah, bolnišnicah, stavbah institucij). Hrvaški organi so ocenili, da je bilo poškodovanih 26 000 stavb (približno 5 % močno, 20 % zmerno in 74 % lažje). Po ocenah naj bi bilo razseljenih 30 000 ljudi, katerim je hrvaška vlada zagotovila subvencije za najem začasne nastanitve.

(9)Potres je povzročil veliko škodo na večini stavb v zgodovinskem mestnem središču Zagreba in na kulturnih objektih v širšem mestnem območju in sosednjih županijah, zlasti cerkvah. Eden od dveh zvonikov katedrale, najbolj znamenitega kulturnega objekta Zagreba, se je zrušil. Potres je neposredno poškodoval več kot 80 % bolnišnic, 17 % pa jih je bilo ocenjenih kot začasno ali trajno neuporabnih. Poškodoval je številne izobraževalne ustanove. Glede na začetno oceno je bilo poškodovanih 106 stavb, namenjenih za predšolsko vzgojo, 214 šolskih stavb in izobraževalnih centrov ter 12 dijaških domov. Poleg tega je 36 enot Univerze v Zagrebu poročalo o škodi na 142 objektih. Poškodovane so bile tudi stavbe, v katerih je nameščenih 29 znanstvenih inštitutov. Podrobne informacije o skupni škodi, povezanih stroških ter socialno-ekonomskem učinku nesreče so na voljo v poročilu z naslovom „Croatia Earthquake. Rapid Damage and Needs Assessment 2020“, ki ga je pripravila hrvaška vlada ob podpori Svetovne banke.

(10)Neodvisna ocena, ki so jo izvedle službe Komisije, je potrdila prizadeto območje in skupno število izpostavljenih oseb, kot je navedeno v vlogi. Namenska analiza škode na javnih objektih in stanovanjskih stavbah je potrdila prostorsko porazdelitev škode in specifične podatke v zvezi s škodo na izobraževalnih ustanovah. Na zahtevo služb Komisije so dopolnjene informacije, ki jih je predložila Hrvaška, omogočile boljše razumevanje nastanka skupnih stroškov, navedenih v zahtevku. Z upoštevanjem teh stroškov je Komisija z metodologijo za ocenjevanje stroškov, ki jo je pripravilo Skupno raziskovalno središče, izračunala podobno skupno neposredno škodo, kot so jo ocenili hrvaški organi.

(11)Hrvaška je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 2 270,1 milijona EUR ter jih predstavila ločeno po vrsti operacije. Največji delež se nanaša na stroške sanacije infrastrukture, zlasti izobraževalne in zdravstvene, ter začasne nastanitve.

(12)Hrvaški organi so potrdili, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

(13)Hrvaška je v vlogi z dne 10. junija 2020 zaprosila za izplačilo predplačila, kot je določeno v členu 4a Uredbe. Komisija je 10. avgusta 2020 sprejela Izvedbeni sklep C(2020) 5575 o dodelitvi predplačila iz Solidarnostnega sklada EU v višini 88 951 877 EUR, ki ga je nato izplačala Hrvaški.