[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 10.9.2009

COM(2009) 342 konč.

2008/0242 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi sistema EURODAC za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. […/…][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva]

(Prenovitev)

{COM(2009) 344 konč.}{SEC(2009) 936}{SEC(2009) 937}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

UVOD

Sistem EURODAC je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije [1]. Decembra 2008 je Komisija sprejela predlog prenovitve za spremembo te uredbe [2] (v nadaljevanju: predlog iz decembra 2008).

Namen predloga je bil zagotoviti učinkovitejšo uporabo podatkovne zbirke EURODAC za določitev države članice, ki je odgovorna za obravnavanje prošnje za azil (kar pomeni, da mora zagotoviti učinkovitejšo podporo uporabi dublinske uredbe), in ustrezno reševanje problemov z zvezi z varstvom podatkov.

Poleg tega je okvir upravljanja na področju informacijskih tehnologij uskladil s tistim iz uredb SIS II in VIS, saj je naloge operativnega upravljanja za sistem EURODAC prenesel na prihodnjo agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice[3] (v nadaljevanju: agencija za IT).

V predlogu iz decembra 2008 se predlaga tudi razveljavitev izvedbene uredbe in vključitev njene vsebine v uredbo EURODAC.

Poleg tega so bile uvedene spremembe, da se upoštevata razvoj pravnega reda na področju azila in tehnični napredek od sprejetja uredbe leta 2000.

Predlog je bil Evropskemu parlamentu in Svetu poslan 3. decembra 2008. Evropski parlament ga je predložil svojemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE).

Evropski parlament je na zasedanju 7. maja 2009 sprejel zakonodajno resolucijo[4], v kateri je podprl predlog Komisije pod pogojem, da se vnesejo nekatere spremembe.

SPREMENJENI PREDLOG

Ta predlog spreminja predlog iz decembra 2008, da se bosta na eni strani upoštevala resolucija Evropskega parlamenta in izid pogajanj v Svetu ter da se bo na drugi strani za organe pregona držav članic in Europol uvedla možnost, da dostopajo do osrednje podatkovne zbirke EURODAC zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.

Če je bila oseba, osumljena terorističnega dejanja ali hudega kaznivega dejanja, že prej registrirana kot prosilec za azil, vendar je ni v nobeni drugi podatkovni zbirki ali je registrirana samo z alfanumeričnimi podatki (ki niso nujno pravilni, če je ta oseba na primer navedla lažno identiteto ali uporabila ponarejene dokumente), se lahko zgodi, da so edini podatki, s katerimi bi bilo to osebo mogoče identificirati, biometrični podatki iz sistema EURODAC.

Zdaj naj bi se organom kazenskega pregona dovolil dostop do sistema EURODAC zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. Zato je treba uredbo EURODAC spremeniti, tako da bo izrecno vključevala ta dodatni namen.

Zato ta predlog uvaja premostitveno klavzulo, ki dovoljuje tak dostop zaradi kazenskega pregona, ter potrebne spremljevalne določbe in spremembe predloga iz decembra 2008.

Primerjava prstnih odtisov, ki jih imajo imenovani organi kazenskega pregona držav članic in Europol, s tistimi iz podatkovne zbirke EURODAC bo mogoča le, če bo taka primerjava v posameznem primeru in v jasno določenih okoliščinah zares potrebna. V določbah o dostopu do podatkov in njihovem varovanju se upošteva dostop za namene kazenskega pregona.

Glede na to, da je Evropski parlament po prvem branju 7. maja 2009 izdal poročilo o predlogu prenovitve, se razume, da mora imeti možnost, da izda novo poročilo po prvem branju o tem predlogu, ki vsebuje določbe predloga iz decembra 2008 ter zgoraj navedene spremembe.

Ta predlog se predloži hkrati s predlogom za Sklep Sveta o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema EURODAC, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona (v nadaljevanju: Sklep Sveta št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] , ki natančno določa podrobnosti o dostopu zaradi kazenskega pregona.

Splošno ozadje

Haaški program je pozval k izboljšanju čezmejne izmenjave podatkov med organi kazenskega pregona, tudi z razširitvijo dostopa na obstoječe zbirke podatkov Evropske unije.

Mešani odbor Sveta za PNZ je v svojih sklepih z dne 12. in 13. junija 2007 Komisijo pozval, da čim prej predstavi potrebne predloge, da se organom kazenskega pregona držav članic in Europolu pod določenimi pogoji omogoči dostop do sistema EURODAC in se jim pomaga pri izvajanju njihovih dolžnosti v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.

Učinki dostopa za namene kazenskega pregona, ki ga uvaja ta spremenjeni predlog, so ocenjeni v priloženi oceni učinka.

USKLAJENOST Z DRUGIMI POLITIKAMI

Ta predlog je v celoti skladen s Haaškim programom iz leta 2004, Evropskim paktom o priseljevanju in azilu, ki ga je potrdil Evropski svet na srečanju 15. in 16. oktobra 2008, ter Listino o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti kar zadeva pravico do azila in varstvo osebnih podatkov.

Ta predlog je tudi skladen s Sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšani učinkovitosti, povečani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev [5] , v katerem je navedeno, da za Svet in organe kazenskega pregona pomanjkanje dostopa organov za notranjo varnost do podatkov VIS, podatkov o priseljevanju SIS II in podatkov EURODAC pomeni pomanjkljivost, zaradi česar resno ovira identifikacijo osumljencev terorističnih kaznivih dejanj ali hudih kaznivih dejanj. Po sprejetju sporočila leta 2005 je bil sprejet Sklep VIS, da se organom kazenskega pregona in Europolu omogoči dostop do navedene podatkovne zbirke.

UPOšTEVANJE LISTINE O TEMELJNIH PRAVICAH

V okviru priprave predloga je bila ustrezna pozornost namenjena temeljnim pravicam. V oceni učinka, ki je priložena predlogu, so bile obravnavane posledice za pravico do azila in varstvo osebnih podatkov.

Kar zadeva pravico do azila, so bile določbe Uredbe v zvezi z informacijami o izvajanju dublinskega sistema, ki morajo biti zagotovljene prosilcem za azil , spremenjene, da bi se prosilcem za azil omogočilo učinkovito uveljavljanje pravice do azila. Nova določba, ki od držav članic zahteva, da v sistemu EURODAC navedejo dejstvo, da uporabljajo diskrecijsko klavzulo iz dublinske uredbe, olajšuje komunikacijo med državami članicami in s tem preprečuje negotovost prosilca za azil, saj omogoča večjo jasnost glede tega, katera država članica obravnava njegov primer. Kar zadeva varstvo osebnih podatkov, predlog z omogočanjem učinkovitega upravljanja izbrisa podatkov zagotavlja, da se nobeni podatki ne hranijo v obliki, ki bi omogočala identifikacijo oseb, na katere se nanašajo podatki, dlje časa, kot je potrebno za namene, za katere so bili podatki zbrani. Isto načelo je osnova spremembi, ki obdobje hrambe podatkov o državljanih tretjih držav ali osebah brez državljanstva, katerih prstni odtisi so bili odvzeti v povezavi z nezakonitim prehodom zunanje meje , usklajuje z obdobjem, v katerem je država članica na podlagi navedene informacije odgovorna v skladu z dublinsko uredbo.

V zvezi s posebnim položajem oseb, ki prosijo za mednarodno zaščito, je na primer prišlo do pomislekov, da bi lahko podatki, pridobljeni iz sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona, prišli v roke državam, iz katerih so prosilci zbežali zaradi strahu pred preganjanjem. To bi lahko imelo negativne posledice za prosilca, njegove sorodnike in prijatelje, tako da bi lahko begunce odvrnilo od tega, da sploh vložijo uradno prošnjo za mednarodno zaščito. Na podlagi tega premisleka je v predlog vključena posebna prepoved posredovanja osebnih podatkov, pridobljenih v skladu s tem predlogom, tretjim državam, organizacijam ali subjektom. Poleg tega je predviden obsežen mehanizem za spremljanje in ocenjevanje predloga. V okviru te ocene se bo ocenjevalo tudi, ali bo zaradi iskalne funkcije za namene kazenskega pregona prihajalo do stigmatizacije oseb, ki prosijo za mednarodno zaščito. Da se prepreči, da bi se z obdelovanjem osebnih podatkov zaradi kazenskega pregona kršila temeljna pravica do varstva osebnih podatkov, zlasti kar zadeva nujnost in sorazmernost, so v predlogu določeni strogi pogoji glede dostopa do podatkov iz sistema EURODAC s strani organov kazenskega pregona, tako da ne bo mogoče rutinsko iskanje po podatkovni zbirki EURODAC. Predlog tudi prepoveduje nadaljnjo obdelavo podatkov zaradi kazenskega pregona, saj jasno opredeljuje vrsto zločinov, v povezavi s katerimi se dovoli dostop do sistema EURODAC. Določa tudi stroge varnostne ukrepe, da se zagotovi varnost osebnih podatkov, ki se obdelujejo, ter vzpostavlja nadzor nad obdelavo osebnih podatkov s strani neodvisnih javnih organov za varstvo podatkov. Predlog tudi navaja, da se Direktiva 95/46/ES in Uredba 45/2001/ES uporabljata za obdelavo osebnih podatkov v skladu z Uredbo in da se za obdelavo podatkov, pridobljenih iz sistema EURODAC, s strani organov kazenskega pregona uporablja Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ.

Zato je ta predlog v celoti skladen z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti kar zadeva pravico do azila (člen 18) in varstvo osebnih podatkov (člen 8), ter ga je treba temu ustrezno tudi uporabljati.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

Komisija je junija 2007 objavila Zeleno knjigo o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu[6], v kateri so bile predlagane možnosti glede prihodnjih značilnostih dublinske uredbe in uredbe EURODAC. V okviru širšega javnega posvetovanja o zeleni knjigi je bilo prejetih 89 prispevkov, ki so jih predložile različne zainteresirane strani.

Službe Komisije so z državami članicami razpravljale o izidu poročila o oceni in smernicah za načrtovane spremembe Uredbe v okviru Odbora za priseljevanje in azil (marec 2008) ter na dveh neformalnih strokovnih srečanjih, ki sta bili posvečeni sklepnim ugotovitvam iz poročila o oceni (oktober 2007 in april 2008).

Prav tako so bila pri pripravi sprememb Uredbe opravljena neformalna posvetovanja z Uradom visokega komisarja za begunce (UNCHR), Evropskim Svetom za begunce in izgnance (ECRE) ter evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

Med pripravo tega spremenjenega predloga se je Komisija posvetovala z državami, ki uporabljajo dublinski pravni red, tj. državami članicami, Islandijo, Norveško in s Švico ter z Europolom, in sicer s pomočjo dveh vprašalnikov in na srečanju strokovnjakov, ki je potekalo 25. in 26. septembra 2007 v Bruslju in med katerim so lahko strokovnjaki pojasnili odgovore na vprašalnik ter izrazili preostala stališča. Na srečanju v Bruslju 8. oktobra 2007 se je posvetovala tudi z več mednarodnimi organizacijami, nevladnimi organizacijami in drugimi strokovnjaki s področja azila in temeljnih pravic. Poleg tega se je na srečanju, organiziranem v Bruslju 11. oktobra 2007, posvetovala s predstavniki nacionalnih organov za varstvo podatkov tistih držav, ki izvajajo dublinski pravni red, ter skupnim nadzornim organom Europola in z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

Podroben seznam zainteresiranih strani, s katerimi se je Komisija posvetovala, je vključen v oceno učinka, priloženo temu predlogu.

PRAVNA PODLAGA

Ta predlog spreminja predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] – COM(2008) 825.

Ta spremenjeni predlog temelji na isti pravni podlagi kot prvotni predlog, in sicer na členu 63(1)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Naslov IV Pogodbe se v skladu z določbami Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen pogodbama, ne uporablja za Združeno kraljestvo in Irsko, razen če se ti dve državi odločita drugače.

Uredba Sveta (ES) št. 343/2003 je za Združeno kraljestvo in Irsko zavezujoča, saj sta na podlagi zgoraj omenjenega protokola sporočili svojo željo po sodelovanju pri sprejetju in uporabi navedene uredbe. Stališče teh držav članic glede sedanje uredbe ne vpliva na njuno morebitno sodelovanje v zvezi s spremenjeno uredbo.

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen pogodbama, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe in je ta uredba ne zavezuje ter se zanjo ne uporablja. Toda glede na to, da Danska na podlagi mednarodnega sporazuma[7], ki ga je sklenila z Evropsko skupnostjo leta 2006, uporablja sedanjo dublinsko uredbo, bo v skladu s členom 3 navedenega sporazuma Komisijo obvestila o svoji odločitvi, ali bo uporabila vsebino spremenjene uredbe ali ne.

VPLIV PREDLOGA NA DRžAVE, PRIDRUžENE DUBLINSKEMU SISTEMU, KI NISO čLANICE EU

Vzporedno s pridružitvijo več držav, ki niso članice EU, schengenskemu pravnemu redu, je Skupnost sklenila več sporazumov, ki te države pridružujejo tudi pravnemu redu Dublin/EURODAC, oziroma sklepanje teh sporazumov še poteka:

- sporazum o pridružitvi Islandije in Norveške, sklenjen leta 2001[8];

- sporazum o pridružitvi Švice, sklenjen 28. februarja 2008[9],

- protokol o pridružitvi Lihtenštajna, podpisan 28. februarja 2008[10].

Da bi se vzpostavile pravice in obveznosti med Dansko – ki se je, kakor je zgoraj obrazloženo, z mednarodnim sporazumom pridružila pravnemu redu Dublin/EURODAC – in zgoraj navedenimi pridruženimi državami, sta bila med Skupnostjo in pridruženimi državami sklenjena dva druga instrumenta[11].

V skladu z zgoraj navedenimi tremi sporazumi pridružene države brez izjem sprejmejo pravni red Dublin/EURODAC in njegove spremembe. Ne sodelujejo pri sprejetju aktov, ki spreminjajo ali nadgrajujejo dublinski pravni red (vključno s tem predlogom), vendar morajo Komisijo v določenem časovnem roku obvestiti o svoji odločitvi glede tega, ali bodo sprejele vsebino navedenega akta, ko ga Svet in Evropski parlament odobrita. Če Norveška, Islandija, Švica ali Lihtenštajn ne sprejmejo akta, ki spreminja ali nadgrajuje pravni red Dublin/EURODAC, se uporabi „giljotinska klavzula“ in zadevni sporazumi bodo prekinjeni, razen če se skupni/mešani odbor, ki ga sporazumi vzpostavljajo, soglasno ne odloči drugače.

Ker sprememba uredbe EURODAC, tako da vsebuje premostitveno klavzulo, s katero se dovoli dostop zaradi kazenskega pregona, pomeni spremembo pravnega reda Dublin/EURODAC v skladu z zgornjimi sporazumi, se opisani postopek uporablja tudi za ta predlog.

NAčELO SUBSIDIARNOSTI

Zaradi nadnacionalne narave težav, povezanih z azilom in zaščito beguncev, je primerno, da EU v okviru skupnega evropskega azilnega sistema (CEAS) predlaga rešitve za zgoraj opisane težave v zvezi z uredbo EURODAC. Čeprav je bila z Uredbo, sprejeto leta 2000, dosežena pomembna raven usklajenosti, še vedno obstajajo možnosti za razvoj podpore, ki jo zagotavlja sistem EURODAC pri izvajanju dublinske uredbe. Potreba po ukrepanju na ravni EU glede upravljanja podatkovne zbirke EU, ki je bila vzpostavljena v podporo izvajanju uredbe v zvezi s čezmejnimi gibanji prosilcev za azil, je očitna.

Potrebna je tudi sprememba uredbe EURODAC, da se ji doda še drugoten namen, in sicer da se zaradi boja proti terorizmu in kriminalu dovoli dostop do podatkov, shranjenih v osrednji podatkovni zbirki EURODAC. Tega cilja države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, saj lahko tako spremembo predlaga samo Komisija.

NAčELO SORAZMERNOSTI

V oceni učinka, objavljeni skupaj s predlogom iz decembra 2008[12], so bile ocenjene vse podmožnosti za obravnavo ugotovljenih težav, da bi se tako zagotovilo optimalno razmerje med praktično vrednostjo in potrebnimi prizadevanji. Ugotovljeno je bilo, da ukrepanje na ravni EU ne presega tega, kar je potrebno za dosego cilja rešitve navedenih težav.

V ustrezni oceni učinka se zaključuje, da je dostop do sistema EURODAC za organe kazenskega pregona edini stroškovno učinkovit način, s katerim se pravočasno, natančno in varno ugotovi, ali so podatki o prosilcih za azil na razpolago, ter v kateri državi članici so na razpolago. Razen sistema EURODAC ne obstaja nobena sprejemljiva učinkovita alternativa za ugotavljanje ali preverjanje istovetnosti prosilca za azil, s katero bi lahko organi kazenskega pregona pridobili iste rezultate.

PODROBNA OBRAZLOžITEV PREDLOGA

Spremembe na podlagi resolucije Evropskega parlamenta

Evropski parlament je v svoji zakonodajni resoluciji na splošno podprl predlog Komisije, njegovi predlogi sprememb pa so bili poleg nekaj vsebinskih predvsem redakcijski. Spremembe so večinoma v celoti ali deloma sprejemljive z nekaj izjemami. Stališče Komisije glede vsake od sprememb je navedeno v nadaljevanju.

Sprejete spremembe

Spremembe 3, 5, 6, 10, 13, 15, 19, 20, 21, 22, 26, 27, 30, 39

Te spremembe se sprejmejo, saj je njihov namen odpraviti nepravilnosti in zagotoviti skladnost predloga.

Spremembi 12 in 29

Ti spremembi sta vključeni v novi člen 8 (informacije o statusu posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki), ki združuje člena 6(2) in 17(6) predloga iz decembra 2008.

Spremembe 16, 17 in 18

Vsebina teh sprememb je z nekoliko drugačnim besedilom sprejeta v členu 12.

Sprememba 35

Ta sprememba, katere namen je zagotoviti posredovanje informacij zadevni osebi „v jeziku, ki ga ta oseba razume, ali za katerega se lahko smiselno domneva, da ga ta oseba razume“, je vključena v člen 25(1).

Spremembi 37 in 38

Ti spremembi se sprejmeta, saj pojasnjujeta besedilo v zvezi s pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki (člen 25 tega predloga).

Deloma sprejete spremembe

Sprememba 1

Kot je razvidno iz uvodne izjave 2 tega predloga, se ta sprememba sprejme, kar zadeva referenco na „ mednarodno zaščito“, ne pa tudi kar zadeva črtanje izraza „ki jih okoliščine prisilijo“, in sicer zaradi skladnosti z Uredbo Sveta 2005/85/ES z dne 1. decembra 2005 o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah[13].

Sprememba 11

Prvi del spremembe, ki določa različna roka za odvzem in pošiljanje prstnih odtisov, ni sprejemljiv, saj bi tak pristop ustvaril praktične težave za države članice. Vendar se sprejme podaljšanje roka za pošiljanje podatkov na 72 (v skladu z EP, ki predlaga 48 ur plus 24 ur) in člen 7 se ustrezno spremeni. Drugi del spremembe, ki predlaga izjeme od splošnega pravila, je na splošno sprejemljiv, vendar se predlaga drugačno besedilo, tako da se upoštevajo rezultati razprave v Svetu.

Sprememba 25

Sprejme se prvi del spremembe, ki dodaja nov sklic za sklicno številko, ki se uporablja za iskanje transakcije v zvezi z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva, odkrito med ilegalnim zadrževanjem v državi članici (vključen je v člen 18(3) tega predloga).

Sprememba 42

Ta sprememba je vključena v člen 5(4).

Spremembe, ki jih ni mogoče sprejeti

Spremembi 4 in 14

V skladu s spremembama člena 9 in povezano uvodno izjavo 11 iz predloga iz decembra 2008 (uvodna izjava 17 in člen 11 tega predloga) naj bi se osebe, ki imajo status rezidenta za daljši čas v skladu z Direktivo Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas[14], izbrisale iz sistema EURODAC. Navedena direktiva iz svojega področja uporabe izrecno izključuje prosilce za mednarodno zaščito in upravičence do tovrstne zaščite, zato teh sprememb ni mogoče sprejeti. Poleg tega ti spremembi nista dopustni, saj se nanašata na besedilo, ki ga prenovitev ne zadeva .

Sprememba 8

Sprememba se ne sprejme, saj namen člena 5(7) ni določiti pristojnosti agencije za IT, ampak pojasniti, da je upravljavski organ iz te uredbe isti kot upravljavski organ iz uredb SIS II in VIS.

Sprememba 9

Ta sprememba (v povezavi s členom 5 tega predloga) se ne sprejme, saj se njena vsebina nanaša na predlog ustanovitve agencije za IT in ne na ta predlog.

Sprememba 23

Ta predlog spremembe, ki v člen 16(2) tega predloga dodaja sklic na dva člena Uredbe Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite [15], se ne zdi potrebna, saj so navedene okoliščine že vključene v to besedilo.

Sprememba 28

Sprememba uvaja obveznost, da se o vsakem „napačnem zadetku“ obvesti tudi evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Glede na to, da je neposredno spremljanje vsakodnevnega delovanja sistema naloga nacionalnih organov za varstvo podatkov in ne evropskega nadzornika za varstvo podatkov, se ta sprememba ne sprejme (evropski nadzornik za varstvo podatkov je v svojem mnenju o predlogu tudi ni zahteval).

Sprememba 31

Namen te spremembe je uvesti določbo o prepovedi posredovanja podatkov organom tretjih držav. Člen 22 veljavne uredbe določa, da imajo dostop do sistema EURODAC samo imenovani organi držav članic, in izrecno prepoveduje posredovanje takih podatkov tretjim državam, tako da je jasno, da tretje države nimajo dostopa do teh podatkov. Ta sprememba se zato ne sprejme, saj ni potrebna in lahko dejansko ustvari vtis, da so se prej podatki lahko posredovali tretjim državam.

Sprememba 32

Ta sprememba uvaja zahtevo, da upravljavski organ določi „skupen seznam zahtev, ki jih morajo izpolnjevati osebe, da se jim izda dovoljenje za dostop do sistema EURODAC“. Predlagana določba je nejasna in bi lahko ustvarila nepotrebno upravno breme za upravljavski organ, saj je preverjanje osebja, ki dostopa do sistema EURODAC, bolj učinkovito na nacionalni ravni.

Sprememba 33

Namen te spremembe je uvesti obveznost za države članice, da najpozneje 30 dni po spremembi seznama organov o tem obvestijo Komisijo. To je nepotrebno breme, predlagani rok pa ni realen. Poleg tega ni skladen s podobno določbo iz dublinske uredbe.

Sprememba 40

Namen te spremembe je zagotoviti nadzor evropskega nadzornika za varstvo podatkov nad upravljavskim organom. To ne spada na področje uredbe EURODAC.

Spremembe, uvedene na podlagi izida pogajanj v Svetu

Člen 8

Ta novi člen je bil uveden, da se državam članicam zagotovijo informacije o statusu posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Prvič, vključuje določbe, ki so že bile vključene v predlog iz decembra 2008, in sicer v člen 6(2) in člen 17(6), ki se nanašata na informacije o osebah, predanih po postopku za ponovni sprejem , in uporabo klavzule o suverenosti iz dublinske uredbe. Poleg tega člen predvideva, da se države članice obvesti, če je določena oseba, podatki o kateri so shranjeni v podatkovni zbirki, predana v skladu s postopkom za sprejem , ali če ostane na ozemlju držav članic, prostovoljno ali zaradi odločitve o vrnitvi ali odredbe o odstranitvi.

Na podlagi tega novega člena bodo tako države članice lažje določile državo članico, ki je odgovorna v skladu z dublinsko uredbo.

Člen 12

Namen sprememb, ki jih uvaja ta člen, je jasno opredeliti, katerim državljanom tretjih držav ali osebam brez državljanstva je treba odvzeti prstne odtise in kdaj. Uvedena sprememba bo pripomogla k uskladitvi praks med državami članicami in zagotovila, da se bodo takoj, ko bo določeni osebi dovoljeno vstopiti na ozemlje držav članic, tej osebi odvzeli prstni odtisi in se poslali v podatkovno zbirko EURODAC.

Člen 30

Dokler ne začne delovati agencija za IT, bo Komisija še naprej pripravljala dve vrsti poročil, kot sta določeni v veljavni uredbi, tj. letna poročila (z analizo letnih statističnih podatkov) in poročila o oceni (skupaj z ustrezno oceno dublinske uredbe).

Druge spremembe

Spremenijo se tudi uvodne izjave 3, 19 in 32 ter členi 5(1) in (4) ter 19(1), da se upoštevajo spremembe, predlagane med pogajanji v Svetu, ki se zdijo Komisiji sprejemljive.

Spremembe, na podlagi katerih se odobri dostop zaradi kazenskega pregona

Člen 1

Odstavek 2 se spremeni, tako da je razviden dodaten namen sistema.

Člen 2

Doda se odstavek 1(c)(iv), da se zagotovi, da tudi organi, ki se jim dovoli dostop do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona, izpolnjujejo določbe glede odgovornosti za uporabo podatkov in varnosti podatkov. V točkah (f) in (g) sta opredeljena pojma nacionalna dostopna točka in organ za preverjanje.

Člen 3

Ta novi člen uvaja premostitveno klavzulo, da se dovoli dostop zaradi kazenskega pregona z zagotovitvijo povezave med instrumentom iz tretjega stebra (Sklep Sveta št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] ) in sedanjo uredbo iz prvega stebra.

Člen 6

Točki (i) in (j) uvajata obveznost zbiranja statističnih podatkov o številu iskanj zaradi kazenskega pregona in o številu dobljenih zadetkov.

Da bi omogočili lažji dostop zaradi kazenskega pregona, vključuje ta predlog tehnično spremembo centralnega sistema EURODAC, tj. novo funkcijo za iskanje na podlagi t. i. sledi prstnih odtisov[16].

Člen 13

V drugi alinei odstavka 1 je navedeno sklicevanje na člen 3, da se upošteva možnost dostopa zaradi kazenskega pregona.

Člen 19

Področje uporabe odstavka 4 se je razširilo, da se upošteva možnost dostopa zaradi kazenskega pregona.

Člen 22

Novi odstavek 2 omogoča novo vrsto iskanja v sistemu: med dostopom zaradi kazenskega pregona se vneseni podatki primerjajo z vsemi prstnimi podatki v osrednji podatkovni zbirki.

Člen 25

S spremembo odstavka 1(b) se zagotavlja, da je oseba ob odvzemu njenih prstnih odtisov tudi obveščena o možnosti, da bo mogoč dostop do njenih podatkov zaradi kazenskega pregona.

Člen 30

Odstavek 5 se spremeni, da se splošna ocena uredbe EURODAC razširi tudi na mehanizem dostopa zaradi kazenskega pregona. S to razširjeno oceno se lahko preveri predvsem, ali se mehanizem, uveden s členom 3, uporablja sorazmerno, ali so pravice posameznika ustrezno zaščitene in ali njegova uporaba vodi k stigmatizaciji prosilcev za azil. Pri oceni se lahko upoštevajo tudi poročila evropskega nadzornika za varstvo podatkov, nacionalnih organov za varstvo podatkov in skupnega nadzornega organa Europola v zvezi z njihovimi nadzornimi nalogami. Na podlagi te ocene lahko Komisija predstavi ustrezne predloge.

PRORAčUNSKE POSLEDICE

Ta predlog vključuje tehnično spremembo centralnega sistema EURODAC, da se zagotovi možnost primerjav zaradi kazenskega pregona. Predlaga se tudi nova funkcija iskanja na podlagi sledi prstnih odtisov.

Ocena finančnih posledic, ki je priložena temu predlogu, velja tudi za predlog v zvezi z zahtevami organov pregona držav članic in Europola za primerjavo s podatki iz sistema EURODAC zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj [COM(2009) 344].

V oceno stroškov v višini 2 415 milijona EUR so vključeni stroški vzdrževanja za tri leta, obsega pa storitve na področju informacijske tehnologije, programsko in strojno opremo, prav tako pa tudi nadgradnjo in prilagoditev, da se omogočijo iskanje zaradi kazenskega pregona in spremembe za prvotne namene azila, brez povezave z dostopom zaradi kazenskega pregona. Zaradi jasnosti so v tem predlogu ohranjeni zneski iz predloga prenovitve uredbe EURODAC, sprejetega 3. decembra 2008.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

2008/0242 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi sistema EURODAC za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije √ Uredbe (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[17],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[18],

ob upoštevanju naslednjega:

ò novo

(1) Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije[19] in Uredbe Sveta (ES) št. 407/2002 z dne 28. februarja 2002 o pravilih za izvedbo Uredbe (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije[20].

ê2725/2000/ES uvodna izjava 1

(1) Države članice so ratificirale Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot jo spreminja Protokol o statusu beguncev iz New Yorka z dne 31. januarja 1967.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 2 (prilagojeno)

(2) Države članice so dne 15. junija 1990 s podpisom v Dublinu sklenile Konvencijo, ki določa državo, odgovorno za pregled prošenj za azil, vloženih v državi članici Evropske skupnosti (v nadaljevanju "Dublinska konvencija").

ò novo

(2) Skupna azilna politika, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavni del cilja Evropske unije glede postopne vzpostavitve območja svobode, varnosti in pravice, odprtega za tiste, ki jih okoliščine prisilijo v zakonito iskanje mednarodne zaščite v Skupnosti.

(3) Evropski svet je na zasedanju 4. novembra 2004 sprejel Haaški program, v katerem so določeni cilji, ki naj bi se na področju svobode, varnosti in pravice izvedli v obdobju 2005−2010. Evropski pakt o priseljevanju in azilu, ki ga je potrdil Evropski svet na zasedanju 15. in 16. oktobra 2008, poziva k dokončanju skupnega evropskega azilnega sistema z uvedbo enotnega azilnega postopka, ki bo vključeval skupna jamstva ter enoten status za begunce in upravičence do statusa begunca.

(4) Haški program poziva k izboljšanju dostopa do obstoječih podatkovnih zbirk Evropske unije.

(5) V svojem sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšani učinkovitosti, povečani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev[21] z dne 24. novembra 2005 je Komisija navedla, da bi lahko imeli organi, pristojni za notranjo varnost, dostop do sistema EURODAC v točno določenih primerih, kadar gre za utemeljen sum, da je storilec terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja zaprosil za azil.

(6) Za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj je treba zaradi kazenskega pregona omogočiti dostop do podatkov o prstnih odtisih, shranjenih v osrednji podatkovni zbirki EURODAC.

(7) Dostop se lahko dovoli samo organom kazenskega pregona, ki jih imenujejo države članice, in Europolu, in sicer v posebnih točno določenih primerih, ko ni na voljo drugih, manj intruzivnih ukrepov in pod pogojem, da so države članice preverile svoje nacionalne podatkovne zbirke in izvedle postopek iz Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu[22].

(8) V sistemu EURODAC se ne sme sistematično primerjati podatkov o prstnih odtisih za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 3 (prilagojeno)

ð novo

(9) Za namen uporabe Dublinske konvencije √ Uredbe Sveta (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva][23], Õ je treba ugotoviti istovetnost prosilcev za azil ð mednarodno zaščito ï in oseb, prijetih zaradi nezakonitega prehoda zunanjih meja Skupnosti. Za učinkovito uporabo Dublinske konvencije √ Uredbe Sveta (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ, zlasti točk (c) in (e) (b) in (d) njenega člena 10(1)18(1) Uredbe, je tudi zaželeno, da se vsaki državi članici omogoči preverjanje, ali je tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ , ki je bila odkrita med ilegalnim nezakonitim zadrževanjem na njenem ozemlju te države, že zaprosila za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 4 (prilagojeno)

(10) Prstni odtisi so pomemben element pri ugotavljanju istovetnosti takšnih oseb. Zato je treba vzpostaviti sistem za primerjavo podatkov njihovih prstnih odtisov √ o njihovih prstnih odtisih Õ .

ê2725/2000/ES uvodna izjava 5 (prilagojeno)

ð novo

(11) Zaradi tega je treba vzpostaviti sistem, imenovan „EurodacEURODAC“, ki je sestavljen iz centralnega enote ð sistema ï, ki bo nameščena na Komisiji in bo upravljala v katerem deluje računalniško podprtao osrednjao zbirkao podatkov prstnih odtisov √ podatkov o prstnih odtisih Õ , ter iz elektronskih naprav za prenos podatkov med državami članicami in osrednjo podatkovno zbirko ð centralnim sistemom ï.

ò novo

(12) Za zagotovitev enake obravnave vseh prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do tovrstne zaščite, pa tudi za zagotovitev usklajenosti z veljavnim pravnim redom EU na področju azila, zlasti z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite, ter Uredbo Sveta (ES) št. […/…][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], je primerno razširiti področje uporabe te uredbe z vključitvijo prosilcev za subsidiarno zaščito in oseb, ki uživajo subsidiarno zaščito.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 6 (prilagojeno)

ð novo

(13) Poleg tega je treba državam članicam naložiti, naj vsakemu prosilcu za azil ð mednarodno zaščito ï ter vsakemu tujcu √ državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ, prijetiemu zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje države članice, ki je starejši od √ dopolnila Õ 14 let, nemudoma vzamejo prstne odtise ð in pošljejo podatke o prstnih odtisih ï .

ê2725/2000/ES uvodna izjava 7 (prilagojeno)

ð novo

(14) Določiti je treba natančna pravila glede prenosa takšnih podatkov prstnih odtisov √ o prstnih odtisih Õ v centralnio enoto ð sistem ï, zapisa teh in drugih pomembnih podatkov v osrednji ð centralnem ï podatkovnemi zbirki ð sistemu ï, njihovega shranjevanja, primerjave z drugimi podatki o prstnih odtisih, prenosa rezultatov takšne primerjave ter blokiranja ð označevanja ï in brisanja shranjenih podatkov. Ta pravila so lahko za različne kategorije tujcev √ državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva Õ različna in morajo biti prirejena prilagojena njihovemu posebnemu položaju.

ò novo

(15) Zadetke iz sistema EURODAC mora preveriti strokovnjak za prstne odtise, da se zagotovita ustrezna določitev odgovornosti v skladu z Uredbo (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] in natančna identifikacija osumljenca kaznivega dejanja, katerega podatki so lahko shranjeni v sistemu EURODAC.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 8 (prilagojeno)

ð novo

(16) Tujci, √ Državljani tretje države ali osebe brez državljanstva, Õ ki so zaprosili za azil ð mednarodno zaščito ï v eni od držav članic, lahko imajo lahko možnost, da po daljšem časovnem obdobju zaprosijo za azil ð mednarodno zaščito ï tudi v drugi državi članici. Zato bi moralo biti maksimalno najdaljše obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih v centralnemi enoti ð sistemu ï precej dolgo. Glede na to, da večina tujcev √ državljanov tretje države ali oseb brez državljanstva Õ , ki ostanejo v Skupnosti več let, po tem času pridobi urejen status ali celo državljanstvo države članice, bi morali šteti deset let za razumno obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 9 (prilagojeno)

(17) Čas hranjenja bi moral biti v nekaterih posebnih primerih, ko ni potrebe, da bi podatke o prstnih odtisih hranili tako dolgo, krajši. Podatke o prstnih odtisih bi morali izbrisati takoj, ko tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ pridobi državljanstvo ene od držav članic.

ò novo

(18) Primerno je, da se hranijo podatki, ki se nanašajo na posameznike, katerih prstni odtisi so že bili shranjeni v sitemu EURODAC v času njihove vložitve prošnje za mednarodno zaščito in katerim je bila odobrena mednarodna zaščita v državi članici, da bi se omogočilo primerjanje teh podatkov s podatki, shranjenimi ob vložitvi prošnje za mednarodno zaščito.

(19) Na podlagi ocene učinka, ki vsebuje podrobno analizo alternativnih možnosti s finančnega, operativnega in organizacijskega vidika, bi bilo treba dolgoročno predvideti ustanovitev upravljavskega organa, ki bo odgovoren za operativno upravljanje sistema EURODAC. Do takrat bi morala biti za upravljanje centralnega sistema in komunikacijske infrastrukture še naprej odgovorna Komisija .

ê2725/2000/ES uvodna izjava 10

ð novo

(20) Jasno je treba določiti odgovornost Komisije ð in upravljavskega organa ï v zvezi s centralnimo enoto ð sistemom ï ð in komunikacijsko infrastrukturo ï ter odgovornost držav članic v zvezi z uporabo in varovanjem podatkov, dostopom do shranjenih podatkov ter njihovim popravljanjem.

ò novo

(21) Pripraviti je treba statistični prikaz števila primerjav, zahtevanih zaradi kazenskega pregona, pa tudi števila zadetkov, ki so bili rezultat teh primerjav v sistemu EURODAC.

(22) Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, je treba obvestiti, da lahko organi kazenskega pregona preverijo podatke o njih zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 11

(23) Medtem ko bodo nepogodbeno odgovornost Skupnosti v zvezi z delovanjem sistema EurodacEURODAC urejale ustrezne določbe Pogodbe, pa je za nepogodbeno odgovornost držav članic v zvezi z delovanjem sistema treba vzpostaviti posebna pravila.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 12

(24) V skladu z načelom subsidiarnosti, kot ga določa člen 5 Pogodbe, cilja predlaganih ukrepov, namreč vzpostavitve sistema za primerjavo podatkov o prstnih odtisih v Skupnosti za pomoč pri izvajanju azilske azilne politike Skupnosti, že zaradi njegove narave ni mogoče dovolj učinkovito dosegati na ravni držav članic, temveč se ga lahko bolje dosega na ravni Skupnosti. V skladu z načelom sorazmernosti iz že omenjenega člena, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega mere, ki je nujna za uresničitev tegaokvirov, potrebnih za doseganje navedenega cilja.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 15 (prilagojeno)

(25) Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[24] se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo √ skladno s to uredbo Õ izvajajo države članice v okviru sistema Eurodac.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 16

(16) Na podlagi člena 286 Pogodbe se Direktiva 95/46/ES uporablja tudi za institucije in organe Skupnosti. Glede na to, da bo centralna enota v Komisiji, se bo omenjena direktiva uporabljala tudi za obdelavo osebnih podatkov v tej enoti.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 17

(26) Načela iz Direktive 95/46/ES glede varstva pravic in svoboščin posameznikov, predvsem njihove pravice do zasebnosti, bi se morala pri obdelavi osebnih podatkov dopolniti ali razjasniti, zlasti na nekaterih področjih.

ò novo

(27) Obdelava osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti v skladu s to uredbo mora potekati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[25]. Nekatere točke, ki se nanašajo na odgovornosti za obdelavo podatkov in nadzor varstva podatkov, pa je treba dodatno pojasniti.

(28) Primerno je, da državni nadzorni organi spremljajo zakonitost obdelav osebnih podatkov, ki jih izvajajo države članice, evropski nadzornik za varstvo osebnih podatkov, imenovan v skladu s Sklepom 2004/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2003 o imenovanju neodvisnega nadzornega organa, kakor je določeno v členu 286 Pogodbe ES[26], pa bi moral spremljati dejavnosti institucij in organov Skupnosti v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ob upoštevanju omejenih nalog institucij in organov Skupnosti v zvezi s samimi podatki.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 18

ð novo

(29) Primerno je, da jese delovanje Eurodacsistema EURODAC podvrženo nadzoru in presoji spremlja in ocenjuje ð v rednih časovnih presledkihï.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 19 (prilagojeno)

ð novo

(30) Države članice bi morale predvideti sistem √ učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih Õ kazni, s katerimi bi sankcionirali uporabo podatkov iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï, ki je v nasprotju z namenom Eurodacsistema EURODAC.

ò novo

(31) Države članice morajo biti obveščene o statusu določenih azilnih postopkov, da bi se olajšala ustrezna uporaba Uredbe (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva]

(32) Ta uredba spoštuje temeljne pravice ter se uporablja skladno z njimi in upošteva načela, uveljavljena zlasti z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije. Cilj te uredbe je zlasti zagotovitev polnega spoštovanja varstva osebnih podatkov in pravice do azila.

ê2725/2000/ES uvodna izjava 22 (prilagojeno)

(33) Ozemeljsko veljavnost te uredbe je primerno omejiti tako, da se veljavnost prilagodi ozemeljski veljavnosti Dublinske konvencije √ Uredbe (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ .

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Namen "Eurodacsistema EURODAC“

1. S to uredbo se vzpostavi sistem pod imenom "Eurodac"EURODAC, njegov katerega namen je pomoč pri določanju države članice, ki bo po Dublinski konvenciji √ Uredbi (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ odgovorna za pregled √ obravnavanje Õ prošnjeenj za azil ð mednarodno zaščito ï , vloženih, ki jo v eni od državi članici vloži ð državljan tretje države ali oseba brez državljanstva ï, sicer pain tudi sicer omogočanje lažje uporabe Ddublinske konvencije √ uredbe Õ pod pogoji te uredbe.

2. Eurodac je sestavljen iz:

(a) centralne enote, na katero se nanaša člen 3;

(b) računalniško podprte osrednje podatkovne zbirke, v kateri se obdelujejo podatki iz členov 5(1), 8(2) in 11(2), za namen primerjanja podatkov prstnih odtisov prosilcev za azil in kategorij tujcev, navedenih v členih 8(1) in 11(1);

(c) naprav za prenos podatkov med državami članicami in osrednjo podatkovno zbirko.3.2. Brez vpliva na uporabo podatkov, ki jih država članica, iz katere ti podatki izvirajo, nameni za Eurodacsistem EURODAC in ki so vsebovani v njenih podatkovnih zbirkah, vzpostavljenih v skladu z njeno notranjo √ nacionalno Õ zakonodajo, se smejo v okviru Eurodacsistema EURODAC podatki o prstnih odtisih in drugi osebni podatki obdelovati zgolj za namene, določene v členu 15(1)32(1) Ddublinske konvencije √ uredbe Õ ð , ter za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj, pod pogoji iz člena 3 te uredbe in Sklepa Sveta št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] ï.

Člen 2

Opredelitve pojmov

1. V tej uredbi:

(a) „Ddublinska konvencija √ uredba Õ“ pomeni Konvencijo, podpisano v Dublinu 15. junija 1990, ki določa državo, odgovorno za pregled prošenj za azil, vloženih v državi članici Evropskih skupnosti √ Uredbo (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ;

(b) „prosilec za azil ð mednarodno zaščito ï“ pomeni tujca √ državljana tretje države ali osebo brez državljanstva Õ, ki je vložila prošnjo za ð mednarodno zaščito, kot je opredeljena v členu 2(g) Direktive Sveta 2004/83/ES, glede katere dokončna odločitev še ni bila sprejeta ï azil ali v čigar imenu je bila takšna prošnja vložena;

(c) „država članica, iz katere izvirajo podatki“ pomeni:

(i) v zvezi s prosilcem za azil √ z osebo iz člena 7 Õ državo članico, ki pošilja osebne podatke centralni enoti ð centralnemu sistemu ï in prejema rezultate primerjave;

(ii) v zvezi z osebo iz člena 8 12 državo članico, ki pošilja osebne podatke centralni enoti ð centralnemu sistemu ï ;

(iii) v zvezi z osebo iz člena 11 15 državo članico, ki pošilja takšne podatke centralni enoti ð centralnemu sistemu ï in prejema rezultate primerjave;

ò novo

(iv) v zvezi z nalogami iz člena 17 in člena 21

- državo članico, ki pošilja osebne podatke centralnemu sistemu in prejema rezultate primerjave,

- organe držav članic in Europola, imenovane v skladu s členom 4(1) in (4) Uredbe Sveta št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] ;

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

(d) „begunec“ ð „oseba, ki se ji prizna mednarodna zaščita“, ï pomeni √ državljana tretje države ali osebo brez državljanstva Õ osebo, ki je bila priznana kot begunec v skladu z Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot jo spreminja Protokol iz New Yorka z dne 31. januarja 1967 ð , ki se ji prizna pravica do mednarodne zaščite, kot je opredeljena v členu 2(a) Direktive Sveta 2004/83/ES ï;

(e) „zadetek“ pomeni, da je centralna enota ð centralni sistem ï s primerjavo ugotovila, da se podatki o prstnih odtisih iz banke podatkov √ osrednje podatkovne zbirke Õ ujemajo s tistimi, ki jih je poslala v zvezi z neko osebo ena od držav članic, brez vpliva na dolžnost držav članic, da nemudoma preverijo rezultate primerjave v skladu s členom 4(6) 19(4).

ò novo

(f) „Nacionalna dostopna točka“ pomeni namenski nacionalni sistem, ki je povezan s centralnim sistemom.

(g) „Organ za preverjanje“ pomeni državni organ, ki ga imenuje država članica ali Europol v skladu s členom 4 Sklepa št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] .

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

2. Pojmi, opredeljeni v členu 2 Direktive 95/46/ES, imajo enak pomen v tej uredbi.

3. V kKolikor ni drugače določeno, imajo pojmi, opredeljeni v členu 1 2 Ddublinske konvencije √ uredbe Õ , v tej uredbi enak pomen.

ò novo

Člen 3

Razpoložljivost podatkov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj

1. Če primerjava s podatki, shranjenimi v nacionalni podatkovni zbirki prstnih odtisov in dostop do avtomatiziranih podatkovnih zbirk prstnih odtisov v drugih državah članicah v okviru Sklepa Sveta št. 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu[27] (Sklep k Prümski pogodbi), ne dasta rezultatov, lahko organi držav članic in Europola, imenovani v skladu s členom 3(1) in 5(2) Sklepa Sveta št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] , v okviru svojih pooblastil, če je potrebno v posebnem primeru in na podlagi utemeljene pisne ali utemeljene zabeležene elektronske zahteve, zaprosijo za primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki, shranjenimi v osrednji podatkovni zbirki EURODAC iz členov 9 in 12(2), če obstaja utemeljen razlog za domnevo, da bodo podatki, shranjeni v osrednji podatkovni zbirki EURODAC pomembno prispevali k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.

2. Primerjavo iz odstavka 1 izvede organ, pristojen za preverjanje, iz člena 4 Sklepa Sveta št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] , ki preveri in posreduje zahtevke imenovanih organov nacionalni dostopni točki. Organ za preverjanje mora zagotoviti, da so izpolnjeni pogoji za zahtevo primerjave prstnih odtisov s podatki iz sistema EURODAC iz Sklepa Sveta št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] . V izjemno nujnih primerih lahko organ za preverjanje prejme utemeljeno pisno ali utemeljeno zabeleženo elektronsko zahtevo in šele naknadno preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji za dostop, vključno s tistim, da je šlo za izjemno nujen primer. Naknadno preverjanje se izvede brez nepotrebnega odlašanja po obravnavi zahteve.

3. Niti zadetek niti podatki, pridobljeni iz sistema EURODAC v skladu s Sklepom Sveta št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] se ne smejo posredovati ali dati na voljo tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu, ustanovljenem v Evropski uniji ali izven nje.

4. Brez poseganja v člen 23(2) se podatki o prstnih odtisih, ki se pošiljajo v centralni sistem v skladu s tem členom, v njem ne shranjujejo in se zbrišejo takoj po koncu prenosa rezultatov primerjave.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

Člen 4

Centralna enota √ Arhitektura sistema in osnovna načelaÕ

1. V Komisiji se ustanovi centralna enota, ki je pristojna za upravljanje osrednje podatkovne zbirke iz člena 1(2)(b) v imenu držav članic. Centralna enota se opremi z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov.

ò novo

1. Sistem EURODAC je sestavljen iz:

(a) računalniško podprte osrednje podatkovne zbirke prstnih odtisov (centralni sistem), ki jo sestavljata:

- centralna enota,

- sistem neprekinjenega delovanja;

(b) komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom in državami članicami, ki zagotavlja šifrirano virtualno omrežje, namenjeno podatkom sistema EURODAC (komunikacijska infrastruktura).

2. Vsaka država članica ima eno samo določeno nacionalno dostopno točko.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

2.3. Podatki o prosilcih za azil, osebah iz členova 8 in osebah iz člena 117, 12 in 15, ki se obdelujejo v centralni enoti ð centralnem sistemu ï, se obdelujejo v imenu države članice, iz katere podatki izvirajo, pod pogoji, določenimi v tej uredbi √ , in se ločijo z ustreznimi tehničnimi sredstvi Õ .

ê2725/2000/ES člen 1(2), tretji pododstavek (prilagojeno)

ð novo

4. Pravila, ki veljajo za EurodacEURODAC, se uporabljajo tudi za ravnanje držav članic √ postopke, ki jih države članice opravijo Õ od trenutka prenosa podatkov v centralno enoto ð centralni sistem ï do takrat, ko se začnejo uporabljati rezultati primerjave.

ê2725/2000/ES člen 4(1), drugi stavek

ð novo

5. Postopek odvzemanja prstnih odtisov se določi ð in uporablja ï v skladu z ustaljeno prakso države članice ter v skladu z zaščitnimi klavzulami iz ð Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter ï Evropske konvencije o človekovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah.

ò novo

Člen 5

Operativno upravljanje, ki ga izvaja upravljavski organ

1. Za operativno upravljanje sistema EURODAC je odgovoren upravljavski organ, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije. Upravljavski organ v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se za centralni sistem vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija, ki je predmet analize stroškov in koristi.

2. Upravljavski organ je prav tako odgovoren za naslednje naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo:

(a) nadzor,

(b) varnost,

(c) usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom.

3. Komisija je odgovorna za vse druge naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo, zlasti za:

(a) naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna;

(b) nabavo in posodabljanje;

(c) pogodbena vprašanja.

4. Dokler upravljavski organ ne prevzame svojih nalog, je za vse njegove naloge, ki jih določa ta uredba , odgovorna Komisija.

5. Operativno upravljanje sistema EURODAC v skladu s to uredbo obsega vse naloge, ki so potrebne za delovanje sistema 24 ur na dan in 7 dni na teden, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja sistema, zlasti glede časa, potrebnega za iskanje v centralnem sistemu.

6. Brez poseganja v člen 17 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, upravljavski organ za vse svoje osebje, ki dela s podatki sistema EURODAC, uporablja ustrezna pravila glede poklicne molčečnosti ali druge enakovredne obveze zaupnosti. Obveza zaupnosti velja tudi po tem, ko te osebe zapustijo urad ali prekinejo delovno razmerje, ali po zaključku njihovih dejavnosti.

7. Upravljavski organ iz te uredbe je upravljavski organ, ki je v skladu Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) pristojen za sistem SIS II, v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje pa za sistem VIS.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 63

√ Statistika Õ

3. Centralna enota √ Upravljavski organ Õ pripravi vsako četrtletje √ mesec Õ statistični prikaz svojega dela √ centralnega sistema Õ , iz katerega je razvidno ð zlasti ï :

(a) število poslanih nizov podatkov o prosilcih za azil in osebah iz členov 7(1), 8(1) in 11(1) 12(1) in 15(1);

(b) število zadetkov za prosilce za azil ð mednarodno zaščito ï , ki so vložili prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici;

(c) število zadetkov za osebe iz člena 8(1) 10(1), ki so naknadno vložilei prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï;

(d) število zadetkov za osebe iz člena 11(1) 13(1), ki so predhodno vložilei prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici;

(e) število podatkov prstnih odtisov √ o prstnih odtisih Õ , za katere je morala centralna enota ð centralni sistem ï ponovno ð večkrat ï zaprositi državo članico, iz katere podatki izvirajo, ker so bili prvotno poslani podatki neprimerni za primerjavo z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov;.

ò novo

(f) število podatkovnih nizov, označenih v skladu s členom 16(1);

(g) število zadetkov za osebe iz člena 16(1);

(h) za katere osebe so bili ugotovljeni zadetki iz točk (b),(c),(d) in (g) ;

(i) število zahtevanih primerjav v skladu s členom 3;

(j) število dobljenih zadetkov pri uporabi člena 3.

ê2725/2000/ES

ð novo

Konec vsakega leta se izdela statistika v obliki zbirke četrtletnih ð mesečnih ï statističnih prikazov od začetka delovanja Eurodaca naprej ð za zadevno leto ï , vključno s številom z navedbo števila oseb, za katere je bil ugotovljen zadetek poiz točk (b), (c), in (d) ð (g) in (i) ï.

Statistika vsebuje prerez podatkov za vsako državo članicorazčlenitev podatkov po državah članicah.

4. V skladu s postopkom iz člena 23(2) se lahko centralno enoto zadolži za opravljanje nekaterih drugih statističnih nalog na podlagi podatkov, obdelanih v centralni enoti.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

POGLAVJE II

PROSILCI ZA AZIL √ MEDNARODNO ZAŠČITO Õ

Člen 7 4

Zbiranje, pošiljanje in primerjava prstnih odtisov

1. Vsaka država članica nemudoma vzame prstne odtise vseh prstov vsakemu prosilcu za azil ð mednarodno zaščito ï , ki je starejši od 14 let, ter ð jih čim hitreje in najpozneje 72 ur od vložitve te prošnje za mednarodno zaščito, kot je opredeljeno v členu 20(2) dublinske uredbe ï √ skupaj s Õ podatkie iz točk (a) (b) do (f) (g) člena 5(1) 9 takoj pošlje centralni enoti ð centralnemu sistemu ï .

ò novo

ð Če države članice ne spoštujejo roka 72 ur, jih to ne odveže obveznosti, da odvzamejo prstne odtise in jih posredujejo centralnemu sistemu. Če so prstne konice v takem stanju, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov take kakovosti, da bi bila mogoča ustrezna primerjava iz člena 19 te uredbe, država članica, iz katere izvirajo podatki, ponovno odvzame prstne odtise prosilca in jih čim prej ponovno pošlje, najpozneje pa 48 ur po tem, ko jih je uspešno odvzela. ï

ê2725/2000/ES

(2) Podatke iz člena 5(1) centralna enota takoj zapiše v osrednjo podatkovno zbirko; če so izpolnjeni ustrezni tehnični pogoji, pa jih vnese neposredno država članica, iz katere izvirajo.

ò novo

2. Z odstopanjem od odstavka 1 države članice v primeru, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov prosilca zaradi ukrepov, sprejetih za zagotovitev zdravja prosilca ali zaščito javnega zdravja, odvzamejo in pošljejo prstne odtise prosilca takoj, ko je to mogoče, najpozneje pa 48 ur po tem, ko ti razlogi ne obstajajo več.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

3. Podatkie o prstnih odtisih v smislu točke (b) (a) člena 5(1) 9, ki jih pošlje katera koli država članica, √ razen tistih, ki se posredujejo v skladu s členom 8(b), Õ centralna enota ð se samodejno ï primerjajo s podatki o prstnih odtisih, ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï .

4. Centralna enota ð Centralni sistem ï na predlog države članice zagotovi, da primerjava iz odstavka 3 poleg podatkov iz drugih držav članic zajame tudi podatke o prstnih odtisih, ki jih je ta država članica poslala že prej.

5. Centralna enota ð Centralni sistem ï nemudoma ð samodejno ï pošlje zadetek ali negativen rezultat primerjave državi članici, iz katere izvirajo podatki. Kadar zadetek obstaja, pošlje za vse podatkovne nize, ki so z njim povezani, podatke iz člena 5(1) 9(a) do (ð g ï), v primeru podatkov iz člena 5(1)(b) pa samo, če so bili ti podlaga za zadetek ð , skupaj z označbo iz člena 16(1), če je to primerno ï.

Neposredno pošiljanje rezultatov primerjave državi članici, iz katere izvirajo podatki, je dopustno le, če so izpolnjeni ustrezni tehnični pogoji.

7. Izvršilni predpisi, ki določajo postopke, potrebne za uporabo odstavkov od 1 do 6, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 22(1).

ò novo

Člen 8

Informacije o statusu posameznika, na katerega se nanašajo podatki

V centralni sistem se pošljejo naslednji podatki, da se shranijo v skladu s členom 10 za namene pošiljanja na podlagi člena 7(5).

(a) Če prosilec za mednarodno zaščito ali druga oseba iz člena 18(1)(d) dublinske uredbe prispe v odgovorno državo članico po predaji v skladu z odločitvijo o ugoditvi zahtevi, da ga ponovno sprejme, kot določa člen 24 dublinske uredbe, odgovorna država članica posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, shranjen v skladu s členom 9, tako da doda datum njenega prihoda.

(b) Če prosilec za mednarodno zaščito prispe v odgovorno državo članico po predaji v skladu z odločitvijo o ugoditvi zahtevi za sprejem v skladu s členom 22 dublinske uredbe, odgovorna država članica posodobi podatkovni niz o zadevni osebi iz člena 9, vključno z datumom njenega prihoda.

(c) Ko lahko država članica, iz katere izvirajo podatki, dokaže, da je zadevna oseba, o kateri so bili shranjeni podatki v sistemu EURODAC v skladu s členom 9, zapustila njeno ozemlje, posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, shranjen v skladu s členom 9, tako da doda datum, ko je oseba zapustila ozemlje, da se omogoči lažja uporaba členov 19(2) in 20(5) dublinske uredbe.

(d) Ko država članica, iz katere izvirajo podatki, zagotovi, da je zadevna oseba, o kateri so bili shranjeni podatki v sistemu EURODAC v skladu s členom 9, zapustila njeno ozemlje v skladu z odločitvijo o vrnitvi ali odstranitvenim nalogom, ki ga je izdala po umiku ali zavrnitvi prošnje, kot določa člen 19(3) dublinske uredbe, posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, shranjen v skladu s členom 9, tako da doda datum, ko je bila oseba odstranjena z njenega ozemlja ali ga je sama zapustila.

(e) Država članica, ki prevzame odgovornost v skladu v skladu s členom 17(1) dublinske uredbe, posodobi svoj podatkovni niz o zadevnem prosilcu, shranjen v skladu s členom 9, tako da doda datum, ko je bila sprejeta odločitev za obravnavo prošnje.

ê2725/2000/ES

ð novo

Člen 95

Zapis podatkov

1. V osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï se zapišejo samo naslednji podatki:

(ab) podatki o prstnih odtisih;

(ba) država članica, iz katere izvirajo podatki, kraj in datum vložitve prošnje za azil ð mednarodno zaščito; v primerih iz člena 8(b) kot datum vložitve prošnje velja datum, ki ga vnese država članica, ki je predala prosilca ï;

(c) spol;

(d) sklicna številka, ki jo je uporabila država članica, iz katere izvirajo podatki;

(e) datum odvzema prstnih odtisov;

(f) datum pošiljanja podatkov centralni enoti ð centralnemu sistemu ï;

(g) datum vnosa podatkov v osrednjo podatkovno zbirko;

ò novo

(g) identifikacijska številka operaterja.

ê2725/2000/ES

ð novo

(h) podatki o prejemniku/ih poslanih podatkov in datum/i pošiljanja.

(h) če je primerno v skladu s členom 8(a) ali (b), datum prihoda zadevne osebe po uspešni predaji;

(i) če je primerno v skladu s členom 8(c), datum, ko je zadevna oseba zapustila ozemlje držav članic;

(j) če je primerno v skladu s členom 8(d), datum, ko je zadevna oseba zapustila ozemlje držav članic ali je bila z njega odstranjena;

(k) če je primerno v skladu s členom 8(e), datum, ko je bila sprejeta odločitev za obravnavo prošnje.

2. Centralna enota po zapisu podatkov v osrednji podatkovni zbirki uniči izvor podatkov, uporabljene za pošiljanje podatkov, razen v primeru, ko je država članica, iz katere podatki izvirajo, zahtevala njihovo vračilo.

Člen 10 6

Shranjevanje podatkov

Vsak podatkovni niz, kot je naveden v členu 5(1) 9, se hrani v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï deset let od datuma odvzema prstnih odtisov.

Ob izteku tega obdobja centralna enota se podatki samodejno zbrišejo podatke iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï .

Člen 11 7

Predčasenno brisanje izbris podatkov

1. Podatki o osebi, ki je pridobila državljanstvo katere koli od držav članic pred iztekom obdobja, navedenega v členu 6 10, se izbrišejo iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï v skladu s členom 15(3) 22(4) takoj, ko se država članica, iz katere izvirajo podatki, seznani s tem, da je oseba pridobila državljanstvo.

ò novo

2. Centralni sistem vse države članice, iz katerih izvirajo podatki, obvesti o izbrisu podatkov zaradi razloga, določenega v odstavku 1 , ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, če se pojavi zadetek v zvezi s podatki, ki so jih poslale glede oseb iz člena 7(1) ali 12(1).

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

POGLAVJE III

TUJCI √ DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA Õ , PRIJETEI ZARADI ILEGALNE IMIGRACIJE NEZAKONITEGA PREHODA ZUNANJE MEJE

Člen 12 8

Zbiranje in pošiljanje podatkov o prstnih odtisih

1. V skladu z zaščitnimi klavzulami iz Evropske konvencije o človekovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah vVsaka država članica nemudoma odvzame prstne odtise vseh prstov vsakemu tujcu √ državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ, starejšemu od √ ki je dopolnila Õ 14 let, ki so gajo pristojni nadzorni organi prijeli zaradi ilegalne imigracijenezakonitega prehoda meje te države članice po kopnem, morju ali zraku, ko je prišlael iz tretje države, in ki gaje niso poslali nazaj ð , ali ki ostaja fizično prisotna na ozemlju držav članic in ni priprta, zaprta ali pridržana celo obdobje med prijetjem in odstranitvijo na podlagi odločitve, da se jo pošlje nazaj ï .

2. Zadevna država članica ð čim prej in najpozneje v 72 urah po datumu prijetja ï pošlje nemudoma v centralno enoto ð centralni sistem ï naslednje podatke v zvezi z vsakim tujcem √ državljanom tretje osebe ali osebo brez državljanstva Õ iz odstavka 1, ki gaje niso poslali nazaj:

(ab) podatke o prstnih odtisih;

(ba) navedbo države članice, iz katere izvirajo podatki, kraja in datuma prijetja;

(c) spol;

(d) sklicno številko, ki jo je uporabila država članica, iz katere izvirajo podatki;

(e) datum odvzema prstnih odtisov;

(f) datum pošiljanja podatkov centralni enoti ð centralnemu sistemu ï;

ò novo

(g) identifikacijska številka operaterja.

3. Podatki iz odstavka 2 o osebah, prijetih na način iz odstavka 1, ki ostanejo fizično prisotne na ozemlju držav članic, vendar so po prijetju priprte, zaprte ali pridržane za obdobje, ki presega 72 ur, se z odstopanjem od odstavka 2 posredujejo pred izpustitvijo teh oseb iz pripora, zapora ali pridržanja.

4. Če države članice ne spoštujejo roka 72 ur iz odstavka 2, jih to ne odveže obveznosti, da odvzamejo prstne odtise in jih posredujejo centralnemu sistemu. Če so prstne konice v takem stanju, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov take kakovosti, da bi bila mogoča ustrezna primerjava iz člena 19 te uredbe, država članica, iz katere izvirajo podatki, ponovno odvzame prstne odtise te osebe in jih čim prej ponovno pošlje, najpozneje pa 48 ur po tem, ko jih je uspešno odvzela.

5. Z odstopanjem od odstavka 1 države članice v primeru, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov te osebe zaradi ukrepov, sprejetih za zagotovitev zdravja te osebe ali zaščito javnega zdravja, odvzamejo in pošljejo prstne odtise te osebe v roku iz odstavka 2, ko ti razlogi ne obstajajo več.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 13 9

Zapis podatkov

1. Podatki iz člena 5(1)(g) in iz člena 8(2) 12(2) se zapišejo v osrednji podatkovni zbirki ð centralni sistem ï.

Brez poseganja v člen 3(3) 6 ð in člen 3 ï se podatki, poslani v centralno enoto ð centralni sistem ï v skladu s členom 8(2) 12(2), zapišejo izključno za namen primerjave s podatki o prosilcih za azil ð mednarodno zaščito ï, naknadno poslanimi centralni enoti ð centralnemu sistemu ï.

Centralna enota ð Centralni sistem ï ne primerja podatkov, ki so jimu bili poslani v skladu s členom 8(2) 12(2), s podatki, ki so bili v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï že prej, pa tudi ne s podatki, ki so bili naknadno poslani centralni enoti ð centralnemu sistemu ï v skladu s členom 8(2) 12(2).

2. Uporabljajo se postopki, predvideni v drugem stavku člena 4(1), členih 4(2) in 5(2), in določbe, sprejete v skladu s členom 4(7). Pri primerjanju podatkov o prosilcih za azil ð mednarodno zaščito ï, naknadno poslanih centralni enoti ð centralnemu sistemu ï, s podatki iz odstavka 1 se uporabljajo postopki, predvideni v členu 4(3), (5) in (6) 7(3) in (5) ter členu 19(4) .

Člen 14 10

Shranjevanje podatkov

1. Vsak podatkovni niz v zvezi s tujcem √ z državljanom tretje države ali osebe brez državljanstva Õ iz člena 8(1) 12(1) se hrani v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï dve leti ð eno leto ï od datuma odvzema prstnih odtisov √ državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ . Ob izteku tega obdobja centralna enota se podatki samodejno zbrišejo podatke iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï .

2. Podatki v zvezi s tujcem √ z državljanom tretje države ali osebe brez državljanstva Õ iz člena 8(1) 12(1) se pred iztekom dveletnega obdobja ð enega leta ï , omenjenega v odstavku 1, zbrišejo iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï v skladu s členom 15(3) 22(3) takoj, ko se država članica, iz katere izvirajo podatki, seznani z eno od spodaj navedenih okoliščin:

(a) tujcu √ državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ je bilo izdano dovoljenje za prebivanje;

(b) tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ je zapustila ozemlje države članice;

(c) tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ je pridobila državljanstvo ene od držav članic

ò novo

3. Centralni sistem obvesti vse države članice, iz katerih izvirajo podatki, o izbrisu podatkov zaradi razlogov, določenih v odstavkih 2(a) ali (b), ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, če se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki so jih posredovale glede oseb iz člena 12(1).

4. Centralni sistem obvesti države članice, iz katerih izvirajo podatki, o izbrisu podatkov zaradi razlogov, določenih v odstavku 2(c), ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, če se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki so jih poslale glede oseb iz člena 7(1) ali 12(1).

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

POGLAVJE IV

TUJCI √ DRŽAVLJANI TRETJE DRŽAVE ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA Õ , KI SE ILEGALNONEZAKONITO ZADRŽUJEJO V DRŽAVI ČLANICI

Člen 15 11

Primerjava podatkov o prstnih odtisih

1. Vsaka država članica lahko z namenom, da bi preverila, ali je tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ , ki so gajo odkrili, da se ilegalnonezakonito zadržuje na njenem ozemlju te države, predhodno zaprosila za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici, pošlje centralni enoti ð centralnemu sistemu ï kakršne koli podatke v zvezi s prstnimi odtisi, odvzetimi ki se lahko odvzamejo takšnemu tujcu √ državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ, starejšemu od √ ki je dopolnila Õ 14 let, skupaj s sklicno številko, ki jo ta država članica uporablja.

Praviloma obstajajo razlogi za preverjanje, ali je tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ predhodno zaprosila za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici, kadar:

(a) tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ izjavi, da je vložila prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï, vendar ne pove, v kateri državi članici je to storila;

(b) tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ ne prosi za azil ð mednarodno zaščito ï, vendar nasprotuje temu, da bi gajo vrnili v njegovo njeno matično državo, ker trdi, da bi bila tam v nevarnosti; ali

(c) √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ poskuša kako drugače preprečiti, da bi gajo odstranili, z zavračanjem sodelovanja pri ugotavljanju njegove njene istovetnosti, zlasti s tem, da ne pokaže svojih osebnih dokumentov ali pa pokaže ponarejene.

2. Kadar države članice sodelujejo pri postopku iz odstavka 1, pošljejo centralni enoti ð centralnemu sistemu ï podatke o prstnih odtisih vseh prstov ali vsaj kazalcev, če ti manjkajo, pa odtise vseh drugih prstov tujca √ državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ , na kateroega se nanaša odstavek 1.

3. Podatki o prstnih odtisih tujca √ državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ iz odstavka 1 se pošljejo centralni enoti ð centralnemu sistemu ï izključno za namen primerjave s podatki o prstnih odtisih prosilcev za azil ð mednarodno zaščito ï , ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï .

Podatki o prstnih odtisih takšnega tujca √ državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ se ne zapišejo v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï niti se ne primerjajo s podatki, poslanimi centralni enoti ð centralnemu sistemu ï v skladu s členom 8(2) 12(2).

4. Pri primerjanju podatkov o prstnih odtisih, poslanimi v skladu s tem členom, s podatki o prstnih odtisih prosilcev za azil ð mednarodno zaščito ï, ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v centralni enoti ð centralnem sistemu ï, se uporabljajo postopki, predvideni v členu 4(3) (5) in (6) 7(3) in (5), in določbe, sprejete v skladu s členom 4(7).

5. Čim se rezultati primerjave odpošljejo državi članici, iz katere izvirajo podatki, centralna enota nemudoma:

(a) zbriše podatke o prstnih odtisih in druge podatke, ki so ji bili poslani v skladu z odstavkom 1; in

(b) uniči medije, ki jih je država članica, iz katere izvirajo podatki, uporabila za pošiljanje podatkov centralni enoti, razen če je ta država zahtevala njihovo vračilo.

POGLAVJE V

BEGUNCI S PRIZNANIM STATUSOM √ OSEBE, KI JIM JE BILA PRIZNANA MEDNARODNA ZAŠČITA Õ

Člen 12

Blokiranje podatkov

1. Podatki o prosilcu za azil, ki so bili shranjeni v skladu s členom 4(2), se v osrednji podatkovni zbirki blokirajo, če je ta oseba v neki državi članici priznana in sprejeta kot begunec. Takšno blokiranje opravi centralna enota na podlagi navodil države članice, iz katere izvirajo podatki.

Pred sprejetjem odločitve po odstavku 2 se zadetki v zvezi z osebami, ki so bile v neki državi članici priznane in sprejete kot begunci, ne pošiljajo. Centralna enota pošlje državi članici, ki je zahtevala podatke, negativen rezultat.

2. Pet let po začetku delovanja sistema Eurodac in na podlagi zanesljivih statistik, ki jih je zbrala centralna enota o osebah, ki so vložile prošnjo za azil v neki državi članici, potem ko so bile priznane in sprejete kot begunci v neki drugi državi članici, se v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe sprejme odločitev, ali naj se podatki v zvezi z osebami, ki so bile priznane in sprejete kot begunci v neki državi članici:

(a) shranijo v skladu s členom 6 za namen primerjave, predvidene v členu 4(3); ali

(b) predčasno zbrišejo, čim je neka oseba priznana in sprejeta kot begunec.

3. V primeru iz odstavka 2(a) se podatki, ki so bili blokirani v skladu z odstavkom 1, odblokirajo, postopek iz odstavka 1 pa se ne uporablja več.

4. V primeru iz odstavka 2(b):

(a) podatke, ki so bili blokirani v skladu z odstavkom 1, centralna enota nemudoma zbriše; in

(b) podatke o osebah, ki so bile naknadno priznane in sprejete kot begunci, pa zbrišejo v skladu s členom 15(3), čim se država članica, iz katere izvirajo podatki, seznani s tem, da je bila oseba priznana in sprejeta kot begunec v eni od držav članic.

5. Izvršilni predpisi o postopku za blokiranje podatkov iz odstavka 1 in zbiranje statistik iz odstavka 2 se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 22(1).

ò novo

Člen 16

Označevanje podatkov

1. Država članica, iz katere izvirajo podatki in ki je odobrila mednarodno zaščito prosilcu za mednarodno zaščito, v zvezi s katerim so bili podatki v skladu s členom 9 predhodno zapisani v centralnem sistemu, označi zadevne podatke v skladu z zahtevami za elektronsko komunikacijo s centralnim sistemom, ki jih določi upravljavski organ. Ta označba se shrani v centralnem sistemu v skladu s členom 10 za namene pošiljanja na podlagi člena 7(5).

2. Država članica, iz katere izvirajo podatki, odznači podatke v zvezi z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva, katere podatki so bili predhodno označeni v skladu z odstavkom 1, če je njen status preklican, se izteče ali se podaljšanje statusa zavrne na podlagi člena 14 ali 19 Uredbe Sveta 2004/83/ES.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

POGLAVJE VI

UPORABA IN VARSTVO PODATKOV TER ODGOVORNOST

Člen 17 13

Odgovornost za uporabo podatkov

1. Država članica, iz katere izvirajo podatki, je odgovorna za zagotavljanje:

(a) zakonitosti odvzema prstnih odtisov;

(b) zakonitosti pošiljanja podatkov o prstnih odtisih in drugih podatkov iz členov 5(1) 9, 8(2) 12(2) in 11(2) 15(2) centralni enoti ð centralnemu sistemu ï ;

(c) pravilnosti in aktualnosti posodobljenosti podatkov, poslanih v centralno enoto ð centralni sistem ï ;

(d) zakonitosti zapisa, shranjevanja, popravljanja in brisanja √ izbrisa Õ podatkov v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï, ne da bi to posegalo v odgovornosti Komisije ð upravljavskega organa ï ;

(e) zakonitosti uporabe rezultatov, pridobljenih s primerjanjem podatkov o prstnih odtisih, ki jih pošilja centralna enota ð centralni sistem ï .

2. V skladu s členom 1412 država članica, iz katere izvirajo podatki, zagotavlja varnost podatkov iz odstavka 1 pred in med pošiljanjem v centralno enoto ð centralni sistem ï, pa tudi varnost podatkov, ki jih prejme od iz centralne enote ð centralnega sistema ï.

3. Država članica, iz katere izvirajo podatki, je odgovorna za dokončno identifikacijo podatkov v skladu s členom 4(6) 19(4).

4. Komisija ð Upravljavski organ ï zagotavlja, da je upravljanje centralne enote ð centralnega sistema ï v skladu z določbami te uredbe in z njo povezanimi izvršilnimi predpisi. Komisija ð Upravljavski organ ï zlasti:

(a) sprejema ukrepe, s katerimi zagotovi, da osebe, ki delajo v centralni enoti ð s centralnim sistemom ï, uporabljajo √ v tem sistemu shranjene Õ podatke, shranjene v osrednji podatkovni zbirki, zgolj v skladu z namenom Eurodacsistema EURODAC, kot je določen v členu 1;

(b) zagotavlja, da osebe, ki delajo v centralni enoti, ustrežejo vsem zahtevkom iz držav članic, ki so v skladu s to uredbo in se nanašajo na zapis, primerjanje, popravljanje in brisanje podatkov, ki so v njihovi pristojnosti;

(b) (c) ukrene vse potrebnosprejme potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti centralne enote ð centralnega sistema ï v skladu s členom 14 12;

(c) (d) zagotavlja, da imajo dostop do podatkov v osrednji podatkovni zbirki √ centralnega sistema Õ samo osebe, ki so pooblaščene za delo ð s centralnim sistemom ï v centralni enoti, ne da bi to posegalo v člen 20 in pooblastila neodvisnega nadzornega organa, ki bo ustanovljen v skladu s členom 286(2) Pogodbe √ pooblastila evropskega nadzornika za varstvo podatkov Õ .

Komisija ð Upravljavski organ ï obvesti Evropski parlament in Svet o ukrepih, ki jih sprejme v skladu s prvim pododstavkom.

ê407/2002/ES člen 2 (prilagojeno)

ð novo

Člen 182

Prenos

1. Prstni odtisi se digitalno obdelajo in prenesejo v podatkovni obliki iz Priloge I. Centralna enota √ Upravljavski organ Õ določi tehnične zahteve za prenos podatkovne oblike iz držav članic do centralne enote ð centralnega sistema ï in obratno, če je to potrebno za učinkovito delovanje centralne enote ð centralnega sistema ï . Centralna enota √ Upravljavski organ Õ zagotovi, da se lahko podatki o prstnih odtisih, ki jih pošljejo države članice, primerjajo z računalniškim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov.

2. Države članice naj bi podatke iz člena 5(1) 9(1), člena 12(2) in člena 15(2) Uredbe Eurodac poslale √ pošljejo Õ v elektronski obliki. ðPodatki iz člena 9(1) in člena 12(2) se samodejno shranijo, v centralnem sistemu. ï Centralna enota √ Upravljavski organ Õ določi tehnične pogoje za zagotavljanje pravilnega elektronskega prenosa podatkov iz držav članic do centralne enote ð centralnega sistema ï in obratno, če je to potrebno za učinkovito delovanje centralne enote ð centralnega sistema ï . Prenos podatkov v papirni obliki na obrazcih, določenih v Prilogi II, ali z drugimi sredstvi za prenos podatkov (diskete, CD-ROM ali druga sredstva za zapisovanje podatkov, ki bodo razvita in v uporabi v prihodnosti) naj se uporablja le v primeru stalnih tehničnih težav.

3. Sklicna številka iz člena 5(1)(d) 9(d), člena 12(2)(d) in člena 15(1) Uredbe Eurodac omogoča, da se lahko podatki nedvoumno povežejo z določeno osebo in državo članico, ki pošilja podatke. Poleg tega je iz nje mogoče tudi ugotoviti, ali se nanašajo na prosilca za azil ali na osebo iz člena 8 ali 11 Uredbe Eurodac7, člena 12 ali člena 15.

4. Sklicna številka se začne z identifikacijsko črko ali črkami, iz katerih je v skladu z normativom iz Priloge I, mogoče razbrati državo članico, ki pošilja podatke. Za identifikacijsko črko ali črkami se opredeli kategorija osebe. „1“ se nanaša na podatke v zvezi s prosilci za azil √ z osebami iz člena 7(1) Õ, „2“ na osebe iz člena 8 12(1) Uredbe Eurodac in „3“ na osebe iz člena 11 15 Uredbe Eurodac.

5. Centralna enota √ Upravljavski organ Õ določi tehnične postopke za države članice, da si se ð centralnemu sistemu ï zagotovi prejemanje nedvoumnih podatkov iz držav članic.

64. Centralna enota ð Centralni sistem ï potrdi prejem poslanih podatkov, takoj ko je to mogoče. V ta namen centralna enota √ upravljavski organ Õ določi vse potrebne tehnične pogoje, da zagotovi, da države članice prejmejo potrdilo o prejemu, če ga zahtevajo.

Člen 193

Izvajanje primerjav in pošiljanje rezultatov

1. Države članice zagotovijo, da so poslani podatki o prstnih odtisih ustrezne kakovosti za primerjavo z računalniškim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov. Centralna enota ð Upravljavski organ ï opredeli, kaj je ustrezna kakovost poslanih podatkov o prstnih odtisih, če želi zagotoviti, da so rezultati njene primerjave ð v centralnem sistemu ï izredno natančni. Centralna enota ð Centralni sistem ï takoj ko je mogoče preveri kakovost poslanih podatkov o prstnih odtisih. Če podatkov o prstnih odtisih ni mogoče primerjati z računalniškim sistemom za primerjavo prstnih odtisov, centralna enota ð centralni sistem ï čimprej zahteva od ð obvesti ï državoe članicoe., ð Zadevna država članica ï da pošlje podatke o prstnih odtisih ustrezne kakovosti ð , pri čemer uporabi sklicno številko prejšnjega niza podatkov o prstnih odtisih ï .

2. Centralna enota ð Centralni sistem ï izvaja primerjave po vrsti, kot so prispeli zahtevki. Vsak zahtevek mora obdelati v 24 urah. Pri elektronsko poslanih podatkih lahko dDržava članica lahko iz razlogov, povezanih z nacionalnimi predpisi, zahteva, da se opravi urgentna primerjava v eni uri. Če teh rokov ni mogoče upoštevati zaradi okoliščin, ki so izven odgovornosti centralne enote ð upravljavskega organa ï, slednja ð centralni sistem ï zahtevek obravnava kot prednosten takoj, ko izginejo navedene okoliščine. Centralna enota ð Upravljavski organ ï v takšnih primerih, v kolikor je to potrebno za njeno učinkovito delovanje ð centralnega sistema ï, določi merila za zagotavljanje prednosti pri obravnavanju zahtevkov.

3. Centralna enota ð Upravljavski organ ï določi operativne postopke za obdelavo prejetih podatkov in za pošiljanje rezultatov primerjav, če je to potrebno za njeno učinkovito delovanje ð centralnega sistema ï .

ê2725/2000/ES člen 4(6) (prilagojeno)

ð novo

4. V državi članici, iz katere izvirajo podatki, rezultate primerjave nemudoma preverijo. Dokončno identifikacijo opravi država članica, iz katere izvirajo podatki, v sodelovanju z državo članico v skladu s členom 1532 Ddublinske konvencije √ uredbe Õ ð in Sklepom št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] ï .

Informacije iz centralne enote ð centralnega sistema ï o drugih podatkih, ki so se izkazali za nezanesljive, se zbrišejo ali uničijo takoj, ko se ugotovi njihova nezanesljivost.

ò novo

5. Kadar dokončna identifikacija v skladu z odstavkom 4 pokaže, da je rezultat primerjave iz centralnega sistema nepravilen, države članice o tem obvestijo Komisijo in upravljavski organ.

ê407/2002/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 204

Obveščanje med državami članicami in centralno enoto ð centralnim sistemom ï

Podatki se iz držav članic v centralno enoto ð centralni sistem ï in obratno pošiljajo z generičnimi storitvami IDA, navedenimi v Odločbi št. 1719/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z 12. julija 1999 o vrsti usmeritev, skupaj z opredelitvijo projektov skupnega interesa za vseevropska omrežja za elektronsko izmenjavo podatkov med upravami (IDA) ð z uporabo komunikacijske infrastrukture sistema EURODAC ï. Centralna enota √ Upravljavski organ Õ določi tehnične postopke, ki so potrebni za uporabo generičnih storitev IDA ð komunikacijske infrastrukture ï, če je to potrebno za njeno učinkovito delovanje ð centralnega sistema ï.

ê2725/2000/ES

Člen 14

Varnost

1. Država članica, iz katere izvirajo podatki, ukrene vse potrebno, da bi:

(a) preprečila vsem nepooblaščenim osebam dostop do svojih instalacij, v katerih izvaja operacije v skladu z namenom Eurodaca (kontrole pri vstopni točki instalacije);

(b) preprečila nepooblaščenim osebam branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje podatkov ali podatkovnih medijev v Eurodacu (kontrola podatkovnih medijev);

(c) zagotovila možnost naknadnega preverjanja in ugotavljanja, kateri podatki so bili zapisani v Eurodacu, kdaj in kdo jih je zapisal (kontrola zapisa podatkov);

(d) preprečila nepooblaščeno zapisovanje podatkov v Eurodacu in vsakršno nepooblaščeno spreminjanje ali brisanje podatkov, shranjenih v Eurodacu (kontrola vnosa podatkov);

(e) zagotovila, da imajo pri uporabi Eurodaca pooblaščene osebe dostop samo do tistih podatkov, ki so v njihovi pristojnosti (kontrola dostopa);

(f) zagotovila možnost preverjanja in ugotavljanja, katerim organom oblasti se lahko pošiljajo podatki iz Eurodaca z napravami za prenos podatkov (kontrola pošiljanja);

(g) preprečila nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje podatkov med neposrednim prenosom podatkov v osrednjo podatkovno zbirko ali iz nje ter med prevozom podatkovnih medijev v centralno enoto ali iz nje (kontrola prevoza).

2. Kar zadeva delovanje centralne enote, je za uporabo ukrepov iz odstavka 1 odgovorna Komisija.

ò novo

Člen 21

Varnost podatkov

1. Država članica, iz katere izvirajo podatki, zagotavlja varnost podatkov pred in med njihovim prenosom v centralni sistem. Vsaka država članica zagotavlja varnost podatkov, ki jih pridobi iz centralnega sistema.

2. Vsaka država članica v zvezi s svojim nacionalnim sistemom sprejme potrebne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, za:

(a) fizično zaščito podatkov, med drugim z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito ključne infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih;

(b) preprečitev dostopa nepooblaščenim osebam do nacionalnih objektov, v katerih država članica izvaja postopke v skladu z namenom sistema EURODAC (kontrola ob vstopu v objekt);

(c) preprečitev nedovoljenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov);

(d) preprečitev nepooblaščenega vnosa podatkov in nepooblaščenega preverjanja, spreminjanja ali izbrisa shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja);

(e) preprečitev nepooblaščene obdelave podatkov v sistemu EURODAC in kakršnega koli nepooblaščenega spreminjanja ali izbrisa podatkov, ki so bili obdelani v sistemu EURODAC (nadzor vnosa podatkov);

(f) zagotovitev, da se osebam, ki so pooblaščene za dostop do sistema EURODAC, omogoči samo dostop do podatkov, zajetih v njihovem pooblastilu za dostop, ter zgolj prek individualnih in edinstvenih uporabniških identitet ter tajnih načinov dostopa (nadzor dostopa do podatkov);

(g) zagotovitev, da vsi organi, ki imajo pravico do dostopa do sistema EURODAC, izdelajo profile, ki opisujejo funkcije in odgovornosti oseb, pooblaščenih za dostop do podatkov, vnos, posodobitev in izbris ter iskanje podatkov, ter te profile na zahtevo nemudoma dajo na voljo državnim nadzornim organom iz člena 26 (profili osebja);

(h) zagotovitev, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom je dovoljeno posredovati osebne podatke z uporabo opreme za sporočanje podatkov (nadzor sporočanja);

(i) zagotovitev možnosti preverjanja in ugotavljanja, kateri podatki so bili obdelani v sistemu EURODAC ter kdo in kdaj jih je obdeloval ter za kateri namen (nadzor zapisovanja podatkov);

(j) preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa osebnih podatkov med njihovim prenosom v sistem EURODAC ali iz njega ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja (nadzor prenosa);

(k) spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov iz tega odstavka in sprejemanje potrebnih organizacijskih ukrepov, povezanih z notranjim nadzorom, za zagotovitev skladnosti s to uredbo (samorevidiranje).

3. Upravljavski organ sprejme potrebne ukrepe, da doseže cilje iz odstavka 2 v zvezi z delovanjem sistema EURODAC, vključno s sprejetjem varnostnega načrta.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 22 15

Dostop do podatkov v Eurodacsistemu EURODAC ter njihovo popravljanje ali brisanje √ izbris Õ

1. Država članica, iz katere izvirajo podatki, ima dostop do podatkov, ki jih je sama poslala in ki so shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï v skladu z določbami te uredbe.

Nobena država članica ne sme opravljati iskanja po podatkih, ki jih je poslala druga država članica, niti ne sme takšnih podatkov prejemati, razen tistih, ki so rezultat primerjave, navedene v členu 4(5) 7(5).

ò novo

2 Z odstopanjem od odstavka 1 lahko imenovani organi držav članic in specializirana enota Europola, imenovana v skladu s členom 4(1) in (4) Sklepa Sveta št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] , iščejo po vseh podatkih v podatkovni zbirki, ne glede na to, iz katere države članice izvirajo, ter prejmejo te podatke v skladu s členom 3 te uredbe in Sklepom Sveta št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] .

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

3. Dostop do podatkov v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï v skladu z odstavkom 1 imajo tisti oblastni organi držav članic, ki so jih ð za namene člena 1(1) ï imenovale same države članice. ð S tem imenovanjem je natančno opredeljena enota, ki je odgovorna za izvajanje nalog v zvezi z uporabo te uredbe. ï Vsaka država članica √ nemudoma Õ pošlje Komisiji ð in upravljavskemu organu ï seznam teh organov ð in morebitne spremembe tega organa. Upravljavski organ posodobljeni konsolidirani seznam objavi v Uradnem listu Evropske unije . V primeru sprememb tega seznama upravljavski organ enkrat letno objavi posodobljen konsolidiran seznam. ï

4. Edino država članica, iz katere izvirajo podatki, ima pravico s popravljanjem ali dopolnjevanjem spreminjati podatke, ki jih je poslala centralni enoti ð centralnemu sistemu ï, ali jih izbrisati, ne da bi to vplivalo na brisanje √ izbris Õ , ki se opravlja v skladu s členi 6, 10(1) ali 12(4)(a) členom 10 ali členom 14(1).

Kadar država članica, iz katere izvirajo podatki, vnaša podatke neposredno v osrednjo podatkovno zbirko, jih lahko tudi neposredno spreminja ali briše.

Kadar država članica, iz katere izvirajo podatki, podatkov ne vnaša neposredno v osrednjo podatkovno zbirko, jih na njeno zahtevo spremeni ali zbriše centralna enota.

5. Če ima katera od držav članic ali centralna enota ð upravljavski organ ï razlog za domnevo, da so podatki, shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï, dejansko nepravilni, o tem čim prej obvesti državo članico, iz katere podatki izvirajo.

Če ima katera od držav članic razlog za domnevo, da so bili podatki zapisani v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï v nasprotju s to uredbo, o tem prav tako čim prej obvesti ð upravljavski organ, Komisijo in ï državo članico, iz katere izvirajo podatki. Slednja preveri vprašljive podatke in jih, če je to potrebno, nemudoma spremeni ali zbriše.

6. Centralna enota ð Upravljavski organ ï ne pošilja niti ne daje na razpolago podatkov iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï oblastnim organom katere koli tretje države, razen če ni za to posebej pooblaščena v okviru sporazuma Skupnosti o merilih in mehanizmih za določanje države, ki je odgovorna za preučitev prošnje za azil ð mednarodno zaščito ï .

Člen 21

Izvršilni predpisi

1. Svet sprejme z večino iz člena 205(2) Pogodbe izvršilne predpise, potrebne za:

- določitev postopka iz člena 4(7),

- določitev postopka za blokiranje podatkov iz člena 12(1),

- pripravo statistike iz člena 12(2).

Kadar ti izvršilni predpisi vplivajo na operativne stroške, ki bremenijo države članice, odloča Svet soglasno.

2. Ukrepi iz člena 3(4) se sprejmejo po postopku iz člena 23(2).

Člen 23 16

Vodenje evidence v centralni enoti

1. Centralna enota ð Upravljavski organ ï evidentira vse operacije postopke obdelave podatkov znotraj centralne enote ð centralnega sistema ï. Ta evidenca kaže namen, datum in uro dostopanja do podatkov, podatke, ki so bili poslani, podatke, ki so bili uporabljeni za poizvedbo, ter naziv enote, ki je vnašala vnesla ali uporabljala pridobila podatke, in imena odgovornih oseb.

2. Takšna evidenca se sme uporabljati zgolj za podatkovnovarstveni nadzor nad dopustnostjo obdelave podatkov ter za zagotavljanje varnosti podatkov v skladu s členom 14 12. Evidenca mora biti zaščitena z ustreznimi ukrepi proti nepooblaščenemu dostopu ter po enoletnem obdobju ð od izteka obdobja hranjenja podatkov iz člena 10 in člena 14(1) ï izbrisana, razen če je ne potrebujejo za nadzorne postopke, ki že potekajo.

ò novo

3. Vsaka država članica v zvezi s svojim nacionalnim sistemom sprejme ukrepe, potrebne za dosego ciljev iz odstavkov 1 in 2. Hkrati vsaka država članica vodi evidenco o osebah, ki so pooblaščene za vnos ali pridobivanje podatkov.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 22

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor.

2. V primerih sklicevanja na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 24 17

Odgovornost

1. Vsaka oseba ali država članica, ki je utrpela škodo zaradi nezakonite obdelave podatkov ali drugega dejanja, ki je nezdružljivo z določbami te uredbe, ima pravico prejeti odškodnino od države članice, ki je odgovorna za nastalo škodo. Ta država bo odvezana svoje odgovornosti, v celoti ali delno, če dokaže, da ni odgovorna za okoliščino, ki je povzročila škodo.

2. Če zaradi tega, ker neka država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti po tej uredbi, nastane škoda v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï, je ta država članica odgovorna za nastalo škodo, razen če in kolikor ni Komisija ð upravljavski organ ali druga država članica ï ustrezno ukrepala, da bi preprečila nastanek škode ali zmanjšala njen učinek.

3. Zahtevke za odškodnino, naslovljene na neko državo članico zaradi škode iz odstavkov 1 in 2, urejajo določbe notranje √ nacionalne Õ zakonodaje obtožene države članice.

Člen 25 18

Pravice posameznikov, na katere se nanaša obdelava podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

1. Osebo, na katero se nanaša ta uredba, država članica, iz katere izvirajo podatki, ð pisno in po potrebi ustno, v jeziku, ki ga ta oseba razume, ali za katerega se smiselno domneva, da ga ta oseba razume, ï obvesti o naslednjem:

(a) identiteti uslužbenca, ki je odgovoren za obdelavo podatkov, ter njegovega morebitnega namestnika;

(b) namenu obdelave √ njenih Õ podatkov v okviru sistema EurodacsEURODAC ð , vključno z opisom ciljev dublinske uredbe v skladu s členom 4 navedene uredbe ter ciljev člena 3 te uredbe in Sklepa št. […/…]PNZ [sklep o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona] ï;

(c) prejemnikih podatkov;

(d) obveznosti odvzema prstnih odtisov, kadar gre za osebo iz člena 4 7 ali člena 8 12;

(e) obstoju pravice dostopa do podatkov, ki zadevajo to osebo, ter pravice do popravljanja teh podatkov √ se nanašajo nanjo, in pravici, do zahteve, da se nepravilni podatki, ki se nanašajo nanjo, popravijo Õ ð , ali da se izbrišejo nezakonito obdelani podatki, ki se nanašajo nanjo, vključno s postopki za uveljavljanje teh pravic ter s kontaktnimi podatki uslužbenca, ki je odgovoren za obdelavo podatkov, in državnih nadzornih organov iz člena 26(1) ï.

Kadar gre za osebo iz člena 4 7 ali člena 8 12, se jo v pomenu prvega pododstavka obvesti ob odvzemu prstnih odtisov.

Kadar gre za osebo iz člena 11 15, pa se jo v pomenu prvega pododstavka obvesti najpozneje ob pošiljanju njenih podatkov v centralno enoto ð centralni sistem ï . Ta obveznost ne velja, kadar se izkaže, da je takšno obveščanje nemogoče izpeljati ali pa bi terjalo nesorazmeren napor.

ò novo

Kadar je oseba, na katero se nanaša ta uredba, mladoletna oseba, države članice zagotovijo podatke na način, ki ustreza starosti zadevne osebe.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

2. V vsaki državi članici lahko posamezniki, ki jih zadeva obdelava podatkovna katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države uresničujejo pravice, ki so predvidene v členu 12 Direktive 95/46/ES.

Ne da bi to posegalo v obveznost zagotavljanja drugih informacij v skladu s točko (a) člena 12 Direktive 95/46/ES, ima posameznik, ki jih zadeva obdelava podatkovna katerega se nanašajo osebni podatki, pravico biti obveščen o tem, kateri podatki o njem so shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï ter katera država članica jih je poslala centralni enoti ð v centralni sistem ï . Takšen dostop do podatkov lahko zagotovijo samo države članice.

3. V vsaki državi članici lahko katera koli oseba zahteva, da se dejansko nepravilni podatki popravijo ali nezakonito zapisani podatki zbrišejo. Popravi in zbriše jih brez neprimernega zavlačevanja država članica, ki je poslala podatke, v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ter postopki.

4. Če se pravice do popravljanja in brisanja √ izbrisa Õ uresničujejo v drugi državi članici, ne v tisti ali tistih, ki so poslale podatke, oblastni organi tiste države članice vzpostavijo stik z oblastmi √ organi Õ zadevne države članice ali zadevnih držav članic, tako da lahko te preverijo pravilnost podatkov in zakonitost njihovega pošiljanja in zapisa v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï .

5. Če se izkaže, da so podatki, shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï , dejansko nepravilni ali da so bili nezakonito zapisani, jih država članica, ki jih je poslala, popravi ali zbriše v skladu s členom 15(3) 22(3). Ta država članica posamezniku, ki jih zadeva obdelava podatkovna katerega se nanašajo osebni podatki, pisno in brez neprimernega zavlačevanja potrdi, da je ukrenila vse za popravo ali brisanje podatkov, ki se nanašajo nanj.

6. Če se država članica, ki je poslala podatke, ne strinja, da so podatki v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï dejansko nepravilni ali da so bili zapisani nezakonito, posamezniku, ki jih zadeva obdelava podatkovna katerega se nanašajo osebni podatki, pisno in brez neprimernega zavlačevanja pojasni, zakaj ni pripravljena popraviti ali izbrisati podatkov.

Ta država članica posameznika, ki jih zadeva obdelava podatkovna katerega se nanašajo osebni podatki, tudi obvesti o tem, kaj lahko ukrene, če tega pojasnila ne sprejema. To obvestilo vključuje informacijo o tem, kako vložiti tožbo ali – če je to primerno – pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih te države članice, ter o finančni ali drugi pomoči, ki je na razpolago v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države članice.

7. Vsaka zahteva iz odstavkov 2 in 3 vsebuje vse potrebne podatke za ugotavljanje istovetnosti posameznika, ki jih zadeva obdelava podatkovna katerega se nanašajo osebni podatki, tudi prstne odtise. Ti podatki se uporabijo izključno zaradi uresničevanja pravic iz odstavkov 2 in 3 in se takoj po uporabi uničijo.

8. Pristojni organi držav članic s svojim dejavnim sodelovanjem prispevajo k takojšnji uveljavitvi pravic, določenih v odstavkih 3, 4 in 5.

ò novo

9. Kadar oseba v skladu z odstavkom 2 zaprosi za podatke, ki se nanašajo nanjo, pristojni organ vodi pisno evidenco o takem zaprosilu, in to evidenco nemudoma da na voljo državnim nadzornim organom iz člena 26(1), če slednji za to zaprosijo.

ê2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

9. 10. V vsaki državi članici državni nadzorni organ posamezniku, ki jih zadeva obdelava podatkovna katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 28(4) Direktive 95/46/ES ð na podlagi njegove zahteve ï pomaga pri uresničevanju njegovih pravic.

10. 11. Državni nadzorni organ države članice, ki je poslala podatke, in državni nadzorni organ države članice, v kateri se nahaja posameznik, ki jih zadeva obdelava podatkovna katerega se nanašajo osebni podatki, temu posamezniku pomagata pri uresničevanju njegove pravice