SL Uradni list Evropske unije C 255/103

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018

(COM(2009) 8 konč.)

(2010/C 255/19)

Poročevalka: ga. BREDIMA

Evropska komisija je 21. januarja 2009 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018

COM(2009) 8 konč.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 12. oktobra 2009. Poročevalka je bila ga. BREDIMA.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 458. plenarnem zasedanju 16. in 17. decembra 2009 (seja z dne 17. decembra) s 187 glasovi za, 7 glasovi proti in 15 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepne ugotovitve

1.1 EESO pozdravlja sporočilo kot na splošno zdravo in realistično podlago za prihodnost evropske pomorske prometne politike do leta 2018, saj priznava, da je značaj evropskega ladijskega prometa dejansko globalen, kar zadeva njegovo konkurenčnost na svetovnem trgu, varnost in okolje ter potrebo po visokokakovostnem pomorskem znanju.

1.2 Sporočilo je nastalo v času velikih izzivov za pomorski promet: svetovne gospodarske in finančne krize, ki poglablja strukturno in ciklično krizo ladijskega prometa, razprav o ladijskem onesnaževanju zraka v okviru prihajajoče københavnske konference okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (december 2009) ter čedalje večjega pomanjkanja pomorščakov v svetu. Te izzive dodatno zaostrujeta morsko piratstvo in nezakonito priseljevanje v EU iz Sredozemskega morja.

1.3 „Pritegnitev“ mladih k pomorskim poklicem, ki jo morajo spremljati ukrepi za „ohranitev“ obstoječih pomorščakov, je več kot nujna. Treba je izboljšati usklajenost vseh zainteresiranih akterjev (pomorskih uprav, šol, združenj lastnikov ladij, sindikatov pomorščakov). Usposabljanje za pomorske poklice v Evropi je treba izboljšati. Vse države članice bi morale razviti ustrezne programe za usposabljanje in za povezavo z zastavo („flag-linkage“), da bi tako v Evropi zagotovile znanje o pomorstvu. Zato morajo vse države članice zagotavljati nadaljnji kakovostni razvoj ustanov za usposabljanje v pomorstvu. Treba je pripraviti dolgoročne programe za izboljšanje delovnih in življenjskih razmer na plovilih in si prizadevati za povečanje ladijskih posadk (ladijsko stražarjenje v treh izmenah), da bi zmanjšali težave in nevarnosti zaradi preutrujenosti. EU bi morala sprejeti ustrezno direktivo o minimalni sestavi posadk. Poleg tega je treba uporabljati internet, medije in televizijske programe za prikaz življenja na morju. Komisijo pozivamo, da se tega vprašanja loti na ravni EU.

1.4 EESO lahko v sodelovanju z nacionalnimi ekonomsko-socialnimi sveti ali drugimi oblikami civilnodružbenega dialoga spodbuja pomorsko identiteto in dediščino EU ter seznanja z najboljšimi praksami za pritegnitev mladih k pomorskim poklicem. Koristno sredstvo za posredovanje tega sporočila na evropski ravni bi bila konferenca o pomorskih poklicih, ki bi jo organiziral EESO.

1.5 Evropski ladijski promet je vodilni na svetovnem trgu. Ta položaj bi bilo treba okrepiti s smernicami za državno pomoč za zagotovitev enakih pogojev in svetovne konkurenčnosti ladjevja EU. Hkrati EESO zahteva, da bi bilo treba dopolniti pravila EU o državni pomoči. Pomoč naj bi bilo mogoče v prihodnje načeloma dodeljevati samo zastavam držav članic EU in ne bi smelo biti nobene možnosti, da bi obšli evropske standarde.

1.6 V času svetovne krize se sporočilo upravičeno sklicuje na tradicionalno zavezanost EU k odprti in pošteni konkurenci. Okrepiti je treba prizadevanja za preprečevanje protekcionističnih ukrepov, saj bi ti dodatno odložili ozdravitev gospodarstva. Vrnitev nazaj k osnovnim načelom ladijskega prometa, samozavesti, zaupanju, in etičnemu ravnanju vseh udeležencev je ključnega pomena. Enako velja za sektor ladijskega financiranja.

1.7 Pomorski sporazum med EU in Kitajsko bi bilo treba spodbujati kot „najboljšo prakso“ (vzorčni sporazum) v odnosih z drugimi trgovskimi državami in povezavami, kot so Indija, Brazilija, Rusija, ASEAN, Mercosur. Komisija bi morala pripraviti strategijo za Črno morje, da zagotovi prevoz energetskih virov od Kaspijskega morja do Evrope.

1.8 EESO poziva Komisijo, da prouči obstoječe dvostranske pomorske sporazume o delitvi tovora med državami članicami EU in tretjimi državami in po potrebi aktivira uveljavljanje pravnega reda Skupnosti (acquis communautaire) (uredbi 4055/86 in 4058/86).

1.9 EESO potrjuje svojo podporo naložbam v raziskave in razvoj okolju prijaznih („zelenih“) ladij, goriv in pristanišč, kar bo dodatno spodbudilo odpiranje okolju prijaznih („zelenih)“ delovnih mest.

1.10 V pričakovanju københavnske konference o podnebnih spremembah (december 2009) EESO ponovno poudarja, da je uporaba sistema za trgovanje z emisijami v sektorju pomorskega prometa precej bolj zapletena kot v letalstvu. V zvezi z varstvom okolja EESO pozdravlja načrtovano novo spodbudo, namenjeno konceptu kakovostnega pomorskega prometa. Ob upoštevanju gostote prometa na svojih morjih in v obalnih vodah mora Unija ukrepati tudi proti nezakonitim praksam, kot so izpuščanje ostankov nafte iz rezervoarjev v morje, ladje s premajhnimi posadkami, nevarne ladje itd.

1.11 Uporaba mejnih vrednosti žvepla na območjih nadzora nad emisijami žvepla, ki je na prvi pogled okolju prijazen ukrep, bi lahko imela nasprotni učinek: preusmeritev prometa z morja na kopno. Evropska politika somodalnosti in spodbujanja ladijskega prometa na kratke razdalje ne bi smela biti ogrožena.

1.12 EESO ponovno poudarja potrebo po nujnem ukrepanju EU glede čedalje številnejših primerov piratstva, katerega žrtve so trgovske ladje, v Afriki in jugovzhodni Aziji. Komisija bi morala spodbujati vzpostavitev ustreznih območij pristojnosti in zakonodaj, da odpravi sedanje stanje nekaznovanja piratskih dejanj. Treba si je prizadevati za tesno sodelovanje z organizacijami Združenih narodov, da bi izboljšali politične, gospodarske in socialne razmere v državah izvora, zlasti v Somaliji. Oboroževanje pomorščakov EESO odločno zavrača. Za obvladovanje nezakonitega priseljevanja po morju bi morala EU oblikovati politiko sodelovanja s tretjimi državami izvora in tranzita priseljencev.

2. Uvod

2.1 Evropska komisija je 21. januarja 2009 objavila sporočilo o strateških ciljih in priporočilih za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018 (1). Sporočilo povzema obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, državami članicami in skupino izkušenih ladjarskih strokovnjakov ter študijo o trendih v pomorskem prometu.

2.2 EESO je doslej sprejel dve mnenji o dokumentih, sprejetih pred tem sporočilom, in sicer mnenje o sporočilu z naslovom Prihodnji pomorski politiki Unije naproti (2) z dne 26. aprila 2007 in mnenje o sporočilu o celostni pomorski politiki za EU (3) z dne 22. aprila 2008. EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je Komisija sprejela večino njegovih predlogov. EESO ponovno poudarja, da odločno podpira celovit pristop, ki zajema vse morske dejavnosti in s katerim se je mogoče izogniti neželenim posledicam negativnega delovanja med sektorskimi politikami.

2.3 EESO pozdravlja sporočilo kot na splošno zdravo in realistično podlago za prihodnjo evropsko pomorsko prometno politiko do leta 2018 ter hkrati poudarja velik pomen evropskega ladijskega prometa za svetovno in evropsko trgovino in vsakdanje življenje državljanov EU. Sporočilo priznava, da je značaj evropskega ladijskega prometa dejansko globalen, kar zadeva njegovo konkurenčnost na svetovnem trgu, varnost in okolje ter potrebo po visokokakovostnem pomorskem znanju.

Sporočilo je nastalo v obdobju velikih izzivov za pomorski promet: a) svetovne gospodarske in finančne krize, ki poglablja strukturno in ciklično krizo ladijskega prometa; priprava sporočila se je sicer začela pred svetovno krizo, vendar v njem opredeljena načela veljajo tudi za krizna obdobja; b) razprav o ladijskem onesnaževanju zraka, ki so čedalje intenzivnejše v pričakovanju københavnske konference okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (december 2009); c) čedalje večjega svetovnega pomanjkanja pomorščakov.

2.4 Te izzive dodatno poostrujeta ponovno oživljena srednjeveška tradicija morskega piratstva in nezakonito priseljevanje v EU iz Sredozemskega morja.

2.5 To sporočilo je treba brati v povezavi s sporočilom o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (COM(2009) 279 konč.), ki kot izzive prometne politike v 21. stoletju navaja vprašanja urbanizacije, prometnih zastojev, starajočega se evropskega prebivalstva in nezakonitega priseljevanja. Prihodnja pomorska politika lahko da odgovore na te izzive in bi lahko bila ključna pri iskanju rešitve nanje.

3. Človeški viri, mornarske prakse ter pomorsko znanje in izkušnje

Pritegnitev mladih k pomorskim poklicem, da se zagotovi najvišja možna raven znanja v evropskem pomorskem grozdu, ki je vodilni v svetu, je več kot nujna. EESO je zelo zaskrbljen zaradi visokega osipa na pomorskih visokih šolah v nekaterih državah članicah in opuščanja pomorskih poklicev. Pomorsko poslanstvo EU bi bilo lahko resno ogroženo, če se takoj ne oblikuje celovita strategija, ki bo povečala privlačnost pomorske stroke. Zato bi bilo treba nadalje razviti možnosti načrtovanja poklicne poti, s čimer se socialna partnerja (ECSA in ETF) že ukvarjata. „Privlačnost“ poklica pomorščaka bi bilo treba povezati z ukrepi za njegovo „ohranjanje“.

3.1.1 V času svetovne krize in visoke brezposelnosti ne smemo zamuditi priložnosti za spodbujanje pomorskih poklicev. Kljub krizi je bila stopnja zaposlenosti na ladjevju EU ohranjena. Največja vira neprivlačnosti pomorskih poklicev sta osamljenost in oddaljenost od družin.

3.1.2 Treba je izboljšati usklajenost vseh zainteresiranih akterjev (pomorskih uprav, šol, združenj lastnikov ladij, sindikatov pomorščakov) in uporabljati internet, medije in televizijske programe za prikaz življenja na morju. Komisijo pozivamo, da se tega vprašanja loti na ravni EU.

3.2 Združenje ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropska federacija delavcev v prometu (ETF) sta leta 2003 izvedla projekt za odstranitev nadlegovanja in ustrahovanja na krovu ladij ter za izvajanje učinkovitih politik enakih možnosti v posadki. Projekt je v skladu s ključnimi cilji evropskega odbora za sektorski socialni dialog za morski promet, ki spodbuja prisotnost žensk v pomorski delovni sili.

3.3 Usposabljanje za pomorske poklice v Evropi je treba izboljšati. Vse države članice bi morale razviti ustrezne programe za usposabljanje in za povezavo z zastavo („flag-linkage“), da bi tako v Evropi zagotovile znanje o pomorstvu. Zato morajo vse države članice zagotavljati nadaljnji kakovostni razvoj ustanov za usposabljanje v pomorstvu. Treba je pripraviti dolgoročne programe za izboljšanje delovnih in življenjskih razmer na plovilih. Komisijo pozivamo, da razišče in prouči povečanje ladijskih posadk ter težave in nevarnosti zaradi preutrujenosti, da jih zmanjša in sprejme ustrezne ukrepe. Treba je vzpostaviti programe napredovanja, izobraževanja in usposabljanja. Delovne in življenjske pogoje na plovilih je treba izboljšati z vzpostavitvijo enakih pogojev na svetovni ravni z ratifikacijo Konvencije ILO o pomorskih delovnih standardih (2006), pri čemer bi morale države članice prenesti direktivo, ki je bila pripravljena na podlagi dogovora, doseženega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropske federacije delavcev v prometu (ETF), in ki izhaja iz konvencije. Spoštovati je treba mednarodno zakonodajo, zlasti standarde IMO za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (1995), ki je trenutno v pregledu.

3.4 Promocijske dejavnosti, izobraževanje in usposabljanje za doseganje najvišje kakovosti je treba še izboljšati. Komisija bi morala pregledati najboljše prakse na ravni srednješolskega izobraževanja v državah članicah, ki spodbujajo pomorske poklice. EESO podpira predloge za izmenjavo kadetov (program Erasmus), zaposlovanje na ladjah za kadete v času njihovega pomorskega izobraževanja in izboljšanje zdravstvene oskrbe na krovu ladij. Ponavlja (4), da bi morala Komisija nadalje proučiti zamisel „plavajoče univerze“, da bi privabila študente k študiju za pomorski poklic.

3.5 EESO poudarja potrebo po pošteni obravnavi pomorščakov v skladu s smernicami o pravičnem obravnavanju pomorščakov Mednarodne organizacije dela (ILO) in Mednarodne pomorske organizacije (IMO) na primer v primeru pomorskih nezgod. Inkriminacijo pomorščakov je treba zmanjšati z doslednim uveljavljanjem objektivne odgovornosti ladjarjev. EESO poleg tega opozarja, da je inkriminacija pomorščakov madež na podobi tega poklica v času velikega svetovnega pomanjkanja visokokvalificiranih pomorščakov (5). Prihodnje politike EU bi morale biti oblikovane v skladu z mednarodno dogovorjenimi načeli in standardi, opredeljenimi v konvencijah MARPOL/UNCLOS.

3.6 EESO poziva države članice, naj ratificirajo konvencijo ILO o pomorskih delovnih standardih iz leta 2006, kar bo vzpostavilo enake pogoje na vseh ladjah in prispevalo k pritegnitvi mladih k poklicu pomorščaka.

3.7 EESO lahko v sodelovanju z nacionalnimi ekonomsko-socialnimi sveti ali drugimi oblikami civilnodružbenega dialoga spodbuja pomorsko identiteto in dediščino EU ter seznanja z najboljšimi praksami za pritegnitev mladih k pomorskim poklicem. Koristno sredstvo za posredovanje tega sporočila na evropski ravni bi bila konferenca o pomorskih poklicih, ki bi jo organiziral EESO.

4. Evropski ladijski promet na svetovnih trgih

4.1 EESO pozdravlja ugotovitev Komisije, da so za globalno industrijo potrebna globalna pravila, ter da sta pri tem pomembni tudi mednarodna pomorska uredba in podpora pri iskanju rešitev ureditvenih izzivov mednarodnih teles (kot je Mednarodna pomorska organizacija). Evropski ladijski promet je vodilni na svetovnem trgu. Ta položaj bi bilo treba okrepiti s smernicami za državno pomoč (ki bodo ponovno pregledane leta 2011), ki so pomemben instrument za zagotovitev enakih pogojev in svetovne konkurenčnosti ladjevja EU. Nujno je podaljšanje veljavnosti smernic za ohranitev sedanjega stanja. Hkrati EESO zahteva, da bi bilo treba dopolniti pravila EU o državni pomoči. Pomoč naj bi bilo mogoče v prihodnje načeloma dodeljevati samo zastavam držav članic EU in ne bi smelo biti nobene možnosti, da bi obšli evropske standarde.

4.2 Navkljub svetovni krizi se sporočilo upravičeno sklicuje na tradicionalno zavezanost EU k odprti in pošteni konkurenci. Izogniti se je treba protekcionističnim ukrepom, saj bi ti dodatno odložili ozdravitev gospodarstva. Okolje se ne sme izkoriščati kot izgovor za sprejetje protekcionističnih ukrepov.

4.3 Ladijski promet bi se moral vrniti k osnovnim načelom in etičnemu vedenju. Samozavest in zaupanje je treba povrniti tako v sektorju ladijskega prometa kot v bančnem sektorju. Preprečiti je treba špekulacije na področju gradnje ladij, po katerih ni nikakršne gospodarske potrebe. Uvesti je treba nov pristop za združevanje financiranja in gradnje v primeru pomembnih projektov na področju ladijskega prometa. Pri blažitvi vpliva finančne in gospodarske krize (6) na pomorski sektor morajo države članice EU izkazati medsebojno solidarnost.

4.4 Za sektor ladijskega prometa v EU je značilen podjetniški duh. Veliko zasebnih (pogosto družinskih) ladjarskih podjetij je glavna značilnost ladjevja EU. Evropske zakonodajalce bi bilo treba ozavestiti o tem modelu, njegovih posebnih lastnostih in institucijah. Kriza v ladijskem prometu je terjala velik davek, kar so najbolj občutila mala in srednje velika podjetja, ki so hrbtenica evropskega ladjarstva. Obenem EESO opozarja, da je treba podstandardna plovila izkoreniniti ne glede na to, pod katero zastavo plujejo. Za take primere ne sme biti nobenih možnosti za državno pomoč.

4.5 Po enostranski ukinitvi protimonopolne izjeme za pomorske konference v EU (2006) EESO poziva Komisijo, da spremlja posledice neenotnih konkurenčnih režimov v svetu. Trenutno obstaja 110 območij pristojnosti za konkurenco, ki uporabljajo različne režime v globalni industriji, kot so linijski prevozi (7).

5. Kakovost ladijskega prometa

5.1 EESO meni, da nedavno sprejetje tretjega svežnja za pomorsko varnost vzpostavlja ustrezni ureditveni pomorski varnostni okvir, ki vodi v sprejetje celovitega svežnja evropske zakonodaje o pomorski varnosti na podlagi globalnega pristopa Mednarodne pomorske organizacije. Sveženj bo prispeval k odpravljanju ladijskega prometa, ki ne dosega standardov, in dal novi zagon zagovornikom kakovostnega ladijskega prometa. Zbirka podatkov EQUASIS, ki jo je ustanovilo EMSA, ponuja koristne informacije o kakovosti ladij.

Pomorski promet se bo v bližnji prihodnosti še naprej povečeval zaradi potrebe stalno rastoče svetovne trgovine, kar posledično spet pomeni, da se bodo povečale skupne emisije v tem sektorju. Precejšnje zmanjšanje emisij je mogoče doseči z vrsto tehničnih in operativnih ukrepov. K temu prispeva tudi več raziskav in razvoja alternativnih pogonskih motorjev in goriv ter ladijskih oblik. Plovila so eno najuspešnejših prevoznih sredstev pri zmanjševanju emisij v zrak, zlasti CO2 zaradi njihove neprestane modernizacije in energetske učinkovitosti, in to kljub velikim razdaljam, ki jih prepotujejo.

5.2.1 V pričakovanju københavnske konference o podnebnih spremembah (december 2009) EESO ponovno poudarja (8), da je uporaba sistema za trgovanje z emisijami v sektorju pomorskega prometa precej bolj zapletena kot v letalstvu, kar velja zlasti za prevoze v prosti plovbi. Možna uporaba tržno zasnovanega instrumenta v pomorskem prometu ne sme negativno vplivati na konkurenčnost evropskega sektorja pomorskih prevozov na globalnem trgu.

5.2.2 Uporaba mejnih vrednosti žvepla na območjih nadzora nad ladijskimi emisijami žvepla je okolju prijazen ukrep. Ta instrument bi bilo treba razširiti na druge bazene.

5.3 EESO ponavlja (2) svojo zahtevo, naj se okoljska zakonodaja EU nanaša na rekreacijska plovila in, če je možno, tudi na vojaška plovila (3). V okoljski politiki je treba pregledati tudi nevidno pomorsko onesnaževanje.

5.4 EESO predlaga (9) uravnoteženo strategijo, ki izboljšuje okoljske in socialne pogoje v obratih za recikliranje ter hkrati ohranja njihove zmogljivosti, da se zoperstavi svetovnemu pomanjkanju odlagališč za razstavljanje ladij. Ta strategija bi se morala uporabljati v vmesnem obdobju, in sicer do začetka mednarodne veljavnosti konvencije Mednarodne pomorske organizacije za varno in okolju prijazno recikliranje ladij (2009).

6. Sodelovanje na mednarodni ravni

6.1 EESO dviguje ozaveščenost v EU o problemih pomorskega prometa na nekaterih geografskih območjih (3) (npr. Severno ledeno morje, Baltsko morje, Sredozemsko morje). Z zadovoljstvom ugotavlja, da se je Komisija odzvala s sporočili o arktični plovni poti, strategiji za Baltsko morje in strategiji za Sredozemsko morje. EESO opozarja, da sporočilo poudarja strateški pomen ladjevja EU za zagotavljanje nemotene dobave nafte in plina v EU. Zato poziva Komisijo, da pripravi strategijo za Črno morje, ki bo zajela vse države v črnomorskem bazenu, da zagotovi prevoz energetskih virov od Kaspijskega morja do Evrope.

6.2 Okrepiti je treba prizadevanja za doseganje sporazuma o pomorskih storitvah v STO. Pomorski sporazum med EU in Kitajsko bi bilo treba spodbujati kot „najboljšo prakso“ (vzorčni sporazum) v odnosih z drugimi trgovskimi državami in povezavami (npr. Indija, Brazilija, Rusija, ASEAN, Mercosur).

6.3 EESO poziva Komisijo, da prouči obstoječe dvostranske pomorske sporazume o delitvi tovora med državami članicami EU in tretjimi državami, in po potrebi aktivira uveljavljanje pravnega reda Skupnosti (acquis communautaire) (uredbi 4055/86 in 4058/86). V okviru tega bi morala tudi odvračati od sklenitve dvostranskih sporazumov med tretjimi državami.

6.4 V zvezi s predlogom za večjo prepoznavnost EU v Mednarodni pomorski organizaciji je v primeru mešane pristojnosti med EU in državami članicami prostor za okrepljeno sodelovanje/usklajevanje držav članic, ne da bi bila pri tem ogrožena njihova posamezna udeležba. EESO ponovno poudarja, da „je strokovno znanje, ki ga države članice EU prispevajo mednarodnim organizacijam, zelo cenjeno. Tega ne bi smeli oslabiti, temveč spodbujati“ (2).

EESO ponovno poudarja potrebo po nujnem ukrepanju EU glede čedalje številnejših primerov piratstva (10), katerega žrtve so trgovske ladje, v Afriki in jugovzhodni Aziji. Odsotnost ustreznih sodišč in zakonodaj spodbuja storilce piratskih dejanj, ki ostajajo nekaznovani. Komisija bi zato morala spodbujati vzpostavitev ustreznih območij pristojnosti in zakonodaje na prizadetih območjih. Treba si je prizadevati za tesno sodelovanje z organizacijami Združenih narodov, da bi izboljšali politične, gospodarske in socialne razmere v državah izvora. Odpravljanje temeljnih vzrokov za piratstvo na kopnem in ponovna vzpostavitev javnega reda in miru ter socialnih in gospodarskih razmer, zlasti v Somaliji, sta nujna. V ta namen bi morali uporabiti razvojno pomoč EU in diplomatsko delovanje. Oboroževanje pomorščakov EESO odločno zavrača.

6.5.1 Po nedavnih podatkih (11) se pričakuje, da bodo piratski napadi svetovno gospodarstvo stali 16 milijard ameriških dolarjev. Leta 2008 je bilo v Afriškem rogu 111 piratskih napadov, v prvih šestih mesecih leta 2009 pa 240, ki so ogrozili življenja 1 000 pomorščakov. V zadnjih 18 mesecih je bila somalijskim piratom izplačana odkupnina v višini 150 milijonov ameriških dolarjev.

6.6 Poleg humanitarnih posledic, ki so očitne, prinaša nezakonito priseljevanje velike težave pomorskemu prometu in varnosti morskih mejnih črt. Izboljšanje celostnega sistema za nadzor pomorskega prometa za Sredozemsko morje (Safe Sea Net, FRONTEX) je nujno. Za obvladovanje nezakonitega priseljevanja po morju bi morala Komisija oblikovati politiko sodelovanja s tretjimi državami izvora in tranzita priseljencev.

7. Pomorski promet na kratkih razdaljah

7.1 V okviru trajnostnega prometa in spodbujanja pomorskega prometa na kratkih razdaljah je treba povečati naložbe v izboljšanje pristaniške infrastrukture in povezav z zaledjem. Ta dejavnik bi moral biti v celoti upoštevan v pregledu TEN-T. EESO poziva Komisijo, da določi nezdružljivosti vmesnika med kopenskimi in morskimi mrežami in tako olajša povezavo EU s sosednjimi državami s skupnimi mejami.

8. Pomorske raziskave in inovacije

8.1 EESO (8) je pozval Komisijo, naj si prizadeva, da postane vodilna v svetu na področju pomorskih raziskav in inovacij. EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je bil odziv v sporočilu pozitiven.

8.2 EESO podpira naložbe v raziskave in razvoj okolju prijaznih („zelenih“) ladij, goriv in pristanišč, kar bo dodatno spodbudilo odpiranje okolju prijaznih („zelenih“) delovnih mest. Izboljšati je treba ciljne raziskave in razvoj na področju nadaljnjega zmanjševanje emisij z ladij.

8.3 V tem procesu bi morala Komisija spodbujati rešitve za okoljske, energetske, varnostne in socialne izzive, in sicer z združevanjem prihodnje skladne pomorske politike s politiko ladjedelništva. Evropske ladjedelnice bi morale svoje nesporne sposobnosti usmerjati v izgradnjo okolju prijaznih („zelenih“) ladij z uporabo programa Leadership 2015 in drugih ustreznih programov.

V Bruslju, 17. decembra 2009 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) COM(2009) 8 konč.

(2) UL C 168, 20.7.2007, str. 50–56.

(3) UL C 211, 19.8.2008, str. 31–36.

(4) UL C 211, 19.8.2008, str. 31-36, glej „New York Harbour School“, www.newyorkharbourschool.org.

(5) Po študiji Drewry Shipping Consultants (2009) bo svetovno ladjevje potrebovalo 42 700 novih častnikov do leta 2013.

(6) Informativno poročilo CESE 397/2009 o daljnih izvorih svetovne finančne krize, poročevalec: g. BURANI, 11.3.2009.

(7) UL C 157, 28.6.2005, str. 130–136.

UL C 309, 16.12.2006, str. 46–50.

UL C 204, 9.8.2008, str. 43–46.

(8) UL C 277, 17.11.2009, str. 20.

(9) UL C 277, 17.11.2009, str. 67.

(10) COM(2009) 301 konč.

(11) ICC International Maritime Bureau Piracy Reporting Center (IMB), poročilo, avgust 2009; Nedavno sporočilo o partnerstvu med EU in Afriko opredeljuje piratstvo in nezakonito priseljevanje po morju kot glavni vprašanji v okviru prometnega sodelovanja.