KRATICE IN OKRAJŠAVE

AKP : afriške, karibske in pacifiške države

CRIS : skupni informacijski sistem RELEX

ERS : Evropski razvojni sklad

EUWI : pobuda Evropske unije za vodo

GD za razvoj in sodelovanje – EuropeAid : Generalni direktorat za razvoj in sodelovanje – EuropeAid

IGAD : Medvladna agencija za razvoj

JMP : Skupni program spremljanja SZO/UNICEF

RCT : razvojni cilji tisočletja

ROM : v rezultate usmerjen sistem spremljanja

SADC : Južnoafriška razvojna skupnost

SZO : Svetovna zdravstvena organizacija

UNICEF : Mednarodni sklad Združenih narodov za pomoč otrokom

POVZETEK

I. Podsaharska Afrika zamuja pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja na področju vode in sanitarnih razmer. Namen revizije je bil oceniti, ali je Komisija upravljala razvojno pomoč EU za oskrbo s pitno vodo in urejanje osnovnih sanitarnih razmer v podsaharski Afriki tako, da bi dosegla uspešne in trajne rezultate.

II. Sodišče je preučilo vzorec s 23 projekti v šestih državah, ki predstavljajo precejšen delež pomoči tej regiji, da bi ugotovilo, ali so bili rezultati projektov doseženi in ali je verjetno, da bodo trajni.

III. Glavne revizijske ugotovitve so bile:

- oprema je bila v glavnem nameščena po načrtih in je pravilno delovala;

- vendar je manj kot polovica preučenih projektov prinesla rezultate, ki so zadovoljili potrebe upravičencev;

- na splošno so preučeni projekti spodbujali uporabo standardne tehnologije in lokalnih materialov – s tehničnega vidika so bili trajni;

- pri večini projektov bodo rezultati in koristi projektov le kratkoročni, če ne bo zagotovljeno financiranje še iz drugih virov poleg pristojbin ali zaradi institucionalnih slabosti (nizka zmogljivost subjektov za upravljanje nameščene opreme);

- trajnost je pomemben del postopkov Komisije za upravljanje projektov, vendar Komisija teh postopkov ni izkoristila, da bi povečala verjetnost doseganja trajnih koristi projektov.

IV. Sodišče priporoča, naj Komisija v več vidikih bolje izkoristi svoje postopke, da bodo odhodki EU za razvoj na tem območju in v tem sektorju prinesli čim večje koristi.

UVOD

VODNI IN SANITARNI SEKTOR: DOSEŽKI IN IZZIVI

1. Izboljšave pri oskrbi z vodo in urejanju sanitarnih razmer so ključne za doseganje razvojnih ciljev tisočletja (RCT) [1]. Varna pitna voda in dobre sanitarne razmere prispevajo h gospodarski rasti in zmanjševanju revščine, predvsem z izboljšanjem javnega zdravja [2], ter podpirajo druge razvojne cilje, vključno z enakostjo spolov ter zanesljivo preskrbo s hrano.

2. Za sektor so značilni nekateri izzivi. Nameščeni sistemi morajo biti okoljsko trajni, tako da se preprečujeta uničevanje vodnih virov, na primer s prekomernim izkoriščanjem, in okoljska škoda, kot so posledice neustreznih sanitarnih sistemov in sistemov za odvajanje odpadnih voda.

3. Sanitarne izboljšave običajno zahtevajo spremembe osebnih navad, zato so odvisne od osveščanja glede higiene, da postanejo nove navade družbeno sprejete in privzete. Poleg tega so zlasti na podeželju za operativne naloge, manjša vzdrževalna dela in finančno upravljanje namesto stalne agencije odgovorni lokalni prebivalci, ki jih je treba usposobiti in jim zagotoviti podporo pri ustanavljanju primernih ustanov.

4. RCT vsebujejo specifičen cilj (RCT 7, specifični cilj 7c) za vodo in sanitarne razmere, in sicer do leta 2015 (glede na leto 1990) prepoloviti delež ljudi brez trajnega dostopa do varne pitne vode in osnovnih sanitarnih razmer. Skupni program spremljanja SZO/UNICEF (JMP) za oskrbo z vodo in sanitarne razmere je instrument Združenih narodov za spremljanje napredka pri doseganju RCT na področju vode in sanitarnih razmer.

5. V skladu s poročilom JMP za leto 2012 je svet pri pitni vodi cilj dosegel, pri sanitarnih razmerah pa ga verjetno ne bo. Razlike med mestnimi območji in podeželjem so osupljive: na svetovni ravni 79 % ljudi, ki so še vedno brez izboljšanega vira pitne vode, in 72 % ljudi brez izboljšanih sanitarnih razmer, živi na podeželju. [3]

6. V podsaharski Afriki specifični cilji na področju vode in sanitarnih razmer še zdaleč niso doseženi. V letu 2010 39 % prebivalcev ni imelo dostopa do izboljšanega vira pitne vode, za 70 % pa se niso izboljšale sanitarne razmere. Specifični cilj za prvo je bil 25 %, za drugo pa 36 %.

7. Ocene financiranja (poleg že načrtovanega), potrebnega za dosego RCT za vodo in sanitarne razmere, se precej razlikujejo. Po oceni, ki jo je objavila Svetovna banka, bo od leta 2011 do leta 2015 vrzel v financiranju v podsaharski Afriki (mestna in podeželska območja skupaj) znašala 11,8 milijarde USD letno. [4] V Marsejski deklaraciji iz marca 2012 [5] je po drugi strani navedeno, da je treba za dosego teh ciljev na celotnem afriškem podeželju med letoma 2012 in 2015 aktivirati dodatnih 8 milijard USD.

POLITIKA EU IN FINANČNA POMOČ ZA TA SEKTOR

POLITIKA GLEDE VODE IN SANITARNIH RAZMER

8. Razvojna pomoč EU za vodo in sanitarne razmere je določena v sporočilu Komisije o upravljanju voda [6] iz leta 2002, sprejetem z resolucijo Sveta z dne 30. maja 2002 o upravljanju voda v državah v razvoju [7]. Pomembnost vode v razvojni pomoči EU je bila ponovno poudarjena v soglasju EU o razvoju iz leta 2005. [8]

9. V sporočilu Komisije iz leta 2002 je med glavnimi cilji razvojne pomoči opredeljena zagotovitev oskrbe z zadostno količino kakovostne pitne vode in ustreznih sanitarij vsem ljudem, zlasti najrevnejšim.

10. EU je na podlagi tega sporočila leta 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu sprožila pobudo za vodo (EUWI), ki naj bi pripomogla k doseganju RCT za pitno vodo in sanitarno ureditev (glej okvir 1).

FINANCIRANJE

11. EU usmerja sredstva za vodo in sanitarno ureditev s tematskimi in geografskimi (nacionalnimi in regionalnimi) programi. [9] Poleg tega zagotavlja sredstva z dejavnostmi humanitarne pomoči.

12. Iz informacijskega sistema Komisije za zunanje ukrepe, tj. skupnega informacijskega sistema RELEX (CRIS), je razvidno, da so odhodki za vodo in sanitarne razmere v podsaharski Afriki med letoma 2001 in 2010 znašali 1010 milijonov EUR (glej Prilogo I). Ker pa se financiranje za vodo in urejanje sanitarnih razmer zagotavlja tudi iz drugih sektorjev pomoči, kot so razvoj podeželja, kmetijstvo, okolje, zdravstvo in izobraževanje, je bil skupni znesek pomoči, ki ga je zagotovila Komisija, višji.

OKVIR 1

CILJI POBUDE EU ZA VODO

Cilji EUWI so:

- okrepiti politično zavezanost ukrepanju in opozoriti na vprašanja v zvezi z vodo in sanitarno opremo v okviru prizadevanj za zmanjšanje revščine;

- spodbujati dogovore o boljšem upravljanju vode (s krepitvijo institucionalnih zmogljivosti in javno-zasebnih partnerstev);

- izboljšati koordinacijo in sodelovanje pri izvajanju posegov na področju vode in sanitarnega urejanja;

- spodbujati regionalno in subregionalno sodelovanje v okviru celostnega upravljanja vodnih virov in

- pospeševati dodatno financiranje.

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

13. Pri reviziji je bilo ocenjeno, ali razvojna pomoč EU za oskrbo s pitno vodo in urejanje sanitarnih razmer v šestih državah podsaharske Afrike, ki so bile zaradi svoje finančne pomembnosti izbrane med desetimi največjimi prejemnicami, prinaša trajne rezultate. Revizija je bila osredotočena na naslednji vprašanji:

(a) Ali so bili načrtovani rezultati projektov, ki jih je financirala EU, doseženi in ali so trajni?

(b) Ali je Komisija sprejela ustrezne ukrepe za zagotovitev trajnih rezultatov pri oskrbi z vodo in urejanju sanitarnih razmer?

14. Pri reviziji je bilo preverjeno, ali so projekti izpolnjevali tehnične, finančne in institucionalne pogoje, ki so potrebni za trajnost. Kolikor je bilo mogoče, je bilo tudi preverjeno, ali so imeli projekti družbene in okoljske učinke. [10]

15. Revizijsko delo je bilo opravljeno med februarjem in decembrom 2011. Pri tem so bili podrobno preučeni vodni in sanitarni projekti, ki jih je financirala EU, v šestih državah upravičenkah, in sicer v Angoli, Beninu, Burkini Faso, Gani, Nigeriji in Tanzaniji (glej Prilogo II). Obiski v Burkini Faso, Nigeriji in Tanzaniji so bili opravljeni med aprilom in julijem 2011.

16. Pri reviziji je bil preučen vzorec s 23 projekti in programi v okviru pogodb, financiranih iz 7., 8. in 9. Evropskega razvojnega sklada, vključno s prvim skladom AKP-EU za preskrbo z vodo (financiranim iz 9. ERS), in iz splošnega proračuna EU. Skupni stroški teh pogodb so znašali več kot 400 milijonov EUR. 49 % tega zneska je financirala EU. V Prilogi III je seznam vseh projektov in programov, ki so bili izbrani za revizijo.

OPAŽANJA

OPREMA JE BILA NAMEŠČENA, VENDAR POTREBE UPRAVIČENCEV VEČINOMA NISO BILE USTREZNO ZADOVOLJENE, TRAJNOST PA JE OGROŽENA

OPREMA JE BILA V GLAVNEM NAMEŠČENA PO NAČRTIH IN JE PRAVILNO DELOVALA

17. Revizijski obiski Sodišča in analize poročil so pokazale, da je bila pri vseh projektih nameščena ustrezna oprema za oskrbo z vodo. V nekaterih primerih so bili kakovost, specifikacije, lokacija in časovni razporedi iz prvotnih načrtov spremenjeni zaradi prilagajanja lokalnim razmeram, ugotovljenim med izvajanjem (glej Prilogo V in okvir 2).

© Evropsko računsko sodišče.

+++++ TIFF +++++

18. V času revizije so bile na voljo informacije (v delegacijah EU ali kot rezultat inšpekcijskih pregledov revizorjev Sodišča) o takratnem obratovanju:

- opreme za oskrbo z vodo za 18 od 23 projektov;

- sanitarnih objektov za 10 od 17 projektov, ki zajemajo tudi sanitarno komponento.

OKVIR 2

ZMANJŠEVANJE VRZELI: IZBOLJŠANJE OSKRBE Z VODO IN SANITARNIH RAZMER V MAJHNIH MESTIH V NIGERIJI

Projekt "Zmanjševanje vrzeli" je prispeval k zagotovitvi oskrbe s pitno vodo in sanitarij v 12 manjših mestih v zvezni državi Jigawa na severu Nigerije. S projektom je bila financirana gradnja preprostih vodooskrbnih sistemov (vrtine in vodovodno omrežje), ki so bili v času revizijskega obiska (julija 2011) v dobrem stanju in so pravilno delovali. Poleg tega so bile zgrajene latrine za gospodinjstva iz lokalnih materialov.

© Evropsko računsko sodišče.

+++++ TIFF +++++

Projekt pa ni samo zagotovil infrastrukture. S tem, ko je lokalnim skupnostim pomagal, da so same ugotovile, kaj potrebujejo od projekta, je bil njegov namen dolgoročno spremeniti navade. V razpravah o tehničnih specifikacijah za vodooskrbne in sanitarne sisteme so sodelovala združenja porabnikov vode, ki so upoštevala potrebe porabnikov in so bila odgovorna za redno obratovanje sistemov. Pri vzdrževalnih delih in popravilih so imela podporo državne agencije za vodo in sanitarno ureditev.

Projekt je pozitivno vplival na življenje lokalnih skupnosti. Ta majhna mesta niso imela problema iztrebljanja na prostem, prav tako pa se je zmanjšalo število bolezni, ki se prenašajo z vodo.

V času revizije je bil takšen projekt izveden v več kot 100 majhnih mestih.

OSKRBA Z VODO IN UREJANJE SANITARNIH RAZMER NA PODEŽELJU V ZVEZNI DRŽAVI CROSS RIVER V NIGERIJI

Upravičenec, ki je prejel donacijo, je 7. junija 2011 predložil "vmesno opisno poročilo", ki zajema celotno obdobje izvajanja (od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2010). Vmesno opisno poročilo navaja, da so bili glavni izložki projekta izvedeni v skladu s predlogom projekta in sporazumom o donaciji, vendar z dvema večjima izjemama, in sicer (a) število popravljenih vrtin se je zmanjšalo na 61 (namesto 120, kot je bilo določeno v sporazumu) in (b) gradnja sanitarnih centrov in latrin je bila opuščena. Upravičenec, ki je prejel donacijo, je zmanjšanje števila popravljenih vrtin nadomestil z izgradnjo 15 dodatnih novih vrtin.

19. Pri 10 od 18 projektov, za katere so bile na voljo informacije, je bila nameščena vodooskrbna oprema vzdrževana v čistem in dobrem stanju in je delovala. Pri sedmih projektih so bile ugotovljene manjše slabosti, ki so vplivale na del projekta, pri enem pa so bile ugotovljene resne slabosti (glej okvir 3).

20. Pet od 10 projektov s sanitarno komponento, za katere so na voljo informacije, je bilo uspešnih, v dveh primerih zgrajeni objekti niso obratovali ali pa niso bili v ustreznem obratovalnem stanju, v treh drugih primerih pa so obstajale manjše slabosti (glej Prilogo IV).

© Evropsko računsko sodišče.

+++++ TIFF +++++

OKVIR 3

OSKRBA Z VODO IN UREJANJE SANITARNIH RAZMER NA PODEŽELJU V SEVERNI REGIJI GANE

V končnem ocenjevalnem poročilu za projekt je bilo navedeno, da so bile na območjih, za katera so značilne redne poplave, onesnaženja in občasna nedostopnost, nameščene ročne črpalke.

V zvezi z vrtinami, obnovljenimi v Vzhodni Gonji in Zahodnem Mamprusiju, so po obisku, namenjenem preverjanju, leta 2010 poročali o naslednjih problemih:

v Vzhodni Gonji pet od 17 pregledanih vrtin ni delovalo, tri pa se niso uporabljale,

v okrožju Zahodni Mamprusi ni delovala ena od sedmih pregledanih vrtin.

Po prvem obisku leta 2009 je bilo poročano, da ene od sedmih vrtin, izbranih za pregled v dveh okrožjih, niso našli, tri pa so bile v slabem obratovalnem stanju.

Poleg tega tri od 40 vrtin, pregledanih v okrožju Zahodna Gonja med tehničnimi pregledi in revizijami računovodskih izkazov, opravljenimi leta 2009, niso delovale.

POTREBE UPRAVIČENCEV VEČINOMA NISO BILE USTREZNO ZADOVOLJENE

21. Potrebe upravičencev, opredeljene v projektih, so bile jasno zadovoljene pri samo dveh od 23 revidiranih projektov, pri nadaljnjih šestih primerih pa so bile ugotovljene manjše slabosti. V drugih primerih so obstajale resnejše slabosti (glej Prilogo IV in okvir 4).

22. Razen dveh izjem subjekti, odgovorni za obratovanje objektov, niso izvajali rednih pregledov, da bi se prepričali, ali kakovost vode dosega minimalne standarde, določene za prehrano ljudi (glej okvir 5).

23. Težavno organiziranje rednih testov in tveganje onesnaženja [11] sta bila med najpogostejšimi ovirami za doseganje teh standardov. Zato oskrbovanim prebivalcem pogosto močno priporočajo, naj vodo za pitje ali kuhanje prekuhavajo.

PRI VEČINI PROJEKTOV BODO REZULTATI IN KORISTI LE KRATKOROČNI, ČE POLEG PRISTOJBIN NE BO MOGOČE ZAGOTOVITI ŠE DRUGIH PRIHODKOV

24. Sodišče je ocenilo tehnično, finančno in institucionalno trajnost revidiranih projektov, kadar je bilo mogoče, pa tudi njihov družbeni in okoljski vpliv, in sicer z analiziranjem tehničnih dokumentov in inšpekcijskimi pregledi projektov (glej odstavek 14 in Prilogo IV).

OKVIR 4

PROGRAM OSKRBE Z VODO IN UREJANJA SANITARNIH RAZMER V MAJHNIH MESTIH (STWSSP) V NIGERIJI

Program je zajemal gradnjo vrtin, črpalk in distribucijskih omrežij v 24 majhnih mestih v zveznih državah Adamawa, Delta in Ekiti.

Po načrtih naj bi se črpalke napajale iz električnega omrežja, v resnici pa ta vir skoraj ne obstaja. Čeprav so bili nameščeni rezervni generatorji, je dizelsko gorivo predrago, da bi jih lahko redno uporabljali. Zato je nameščena oprema kljub temu, da je bila v dobrem obratovalnem stanju, v času revizije le redko obratovala. Potencialni uporabniki so tako še naprej uporabljali vodne vire, ki so jih uporabljali pred tem, program, namenjen zagotovitvi zanesljivega izboljšanega vira pitne vode pa ni prinesel praktično nobenih koristi.

PROGRAM OSKRBE Z VODO ZA REGIONALNE CENTRE, FAZA I, V TANZANIJI

V Mwanzi je bila prvotno načrtovana gradnja čistilne naprave za odpadno vodo preložena na fazo II, čeprav je bila izvedba vodooskrbne komponente projekta že končana.

OKVIR 5

KAKOVOST VODE V ANGOLI IN TANZANIJI

V mestu Tombwa v Angoli je subjekt, odgovoren za upravljanje vodooskrbnega sistema, navedel, da dnevno izvaja analize vode, vendar niso bile revizorjem predložene nobene evidence o teh analizah.

Voda, zagotovljena predmestnim območjem Luande, je bila pred distribucijo kemično obdelana v čistilni napravi in je v skladu s poročili izpolnjevala merila, določena v smernicah SZO. Vendar je pogosto prihajalo do okvar na vodovodnem omrežju, kar je povečalo možnosti za onesnaženje vode med distribucijo uporabnikom.

Na podeželju niso bile za projekt oskrbe 10 vasi v severni provinci Uige z vodo opravljene nobene analize vode zaradi logističnih težav pri doseganju območja vodnega zajetja.

V Tanzaniji je podeželski projekt oskrbe vasi v okrožju Njombe z vodo pri analizah vode lahko računal na podporo lokalnega laboratorija, čeprav se testi niso redno izvajali. Vendar so lokalni kmetje malo pred tem v bližini vodnega zajetja posejali ječmen, pri čemer so uporabljali umetna gnojila in pesticide. Lokalni laboratorij ni bil opremljen za odkrivanje tovrstnega onesnaževanja, zato je bilo treba vzorce vode pošiljati v prestolnico, kar je pomenilo dolgo čakanje na rezultate analiz in večje stroške.

TEHNIČNA TRAJNOST

25. Na splošno so revidirani projekti tako pri oskrbi z vodo kot urejanju sanitarnih razmer spodbujali uporabo standardne tehnologije in lokalnih materialov. Zlasti pri podeželskih projektih (15 od 23) so bile zgrajene vrtine, ki jih ni težko vzdrževati, izkopani vodnjaki z ročnimi črpalkami za oskrbo z vodo in promovirana gradnja poceni stranišč z uporabo lokalnih materialov.

© Evropsko računsko sodišče.

+++++ TIFF +++++

FINANČNA TRAJNOST

26. Po predaji lokalnim skupnostim so koristi vodnih in sanitarnih projektov zagotovljene samo, če imajo dovolj zanesljivih prihodkov za pokrivanje tekočih stroškov, kar vključuje tudi redno vzdrževanje in po potrebi manjša popravila. Sčasoma bo treba naprave tudi zamenjati ali popraviti. Svet je leta 2002 sklenil, da bi moralo oblikovanje cen vodnih storitev zagotoviti finančno trajnost, vendar je dodal, da zahteva zadovoljevanje osnovnih potreb revnih in ranljivih skupin oblikovanje primernih tarifnih struktur in sistemov pobiranja. [12] Nacionalne in lokalne politike v partnerskih državah so različne, iz praktičnih in političnih razlogov pa običajno uporabljajo davke in prenose sredstev ter pristojbine. [13]

27. Projektne zasnove vsebujejo načrte za zagotavljanje trajnosti po predaji lokalnim skupnostim, zato bi morale biti v njih analizirane lokalne možnosti za zagotavljanje financiranja, vključno s tveganji (npr. da bo državno financiranje morda ukinjeno ali da bo zaradi okoliščin potrebna večja subvencija). Praktične ovire za določanje pristojbin in izterjavo je mogoče obravnavati v podrobni zasnovi in na primer z zagotavljanjem usposabljanja v okviru izvajanja projekta.

28. Na voljo je bilo malo finančnih evidenc o obratovanju nameščenih sistemov, zlasti za projekte na podeželju. Sodišče je zato analiziralo vso razpoložljivo dokumentacijo (npr. evidence pobiranja pristojbin in bančne izpiske) ter se, kadar je bilo mogoče, o finančnem stanju pogovorilo s subjekti, odgovornimi za obratovanje sistemov, in končnimi upravičenci projektov.

29. Pri samo štirih od 23 preučenih projektov so bile pristojbine določene na ravni, ki je pokrivala tekoče stroške. Pri ostalih je trajnost ogrožena, če niso na voljo prenosi sredstev in davki. Kot je pojasnjeno v naslednjih treh odstavkih, so na pristojbine vplivali dejavniki, kot so:

(a) zmožnost plačevanja storitev, ugotovljena pri upravičencih;

(b) zavračanje plačila pristojbin za vodo z utemeljitvijo, da bi morala vlada zagotavljati brezplačno vodo, in

(c) neuspešno zaračunavanje in pobiranje pristojbin.

30. Pri dveh projektih na podeželju v Burkini Faso (regionalni program izkoriščanja sončne energije – faza II in samostojno upravljanje pitne vode in urejanja sanitarnih razmer na podeželju v štirih provincah Burkine Faso) so ceno določili župani, ne da bi dovolj upoštevali potrebo po kritju stroškov. Tako je bilo tudi pri dveh mestnih projektih, pregledanih v Angoli, kjer je bila cena vode subvencionirana. To so primeri, v katerih pristojbine ne bodo zadoščale za kritje stroškov in bodo za zagotovitev trajnosti potrebni davki ali prenosi sredstev.

31. Po navedbah agencije, ki izvaja enega od projektov, revidiranih v Nigeriji (oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer na podeželju v zvezni državi Cross River), je po mnenju lokalnega prebivalstva voda brezplačna družbena dobrina, zato nasprotuje temu, da bi morali gospodinjstva ali posamezniki pitno vodo plačevati. Pri projektu oskrbe z vodo in urejanja sanitarnih razmer na podeželju v severni regiji Gane je bilo v končnem ocenjevalnem poročilu navedeno, da številni odbori za vodo in urejanje sanitarnih razmer niso pobirali pristojbin za vodo.

32. Pri osmih projektih je Sodišče opazilo močno razširjene probleme pri zaračunavanju in pobiranju pristojbin (nizko število priključkov na omrežje in precejšen delež vode, ki ni bil zaračunan, skupaj s šibko zmogljivostjo merjenja porabe). Pri projektu oskrbe z vodo in urejanja sanitarnih razmer v primestnih območjih Luande v Angoli je EPAL (javna vodnogospodarska služba Luande) po navedbah v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2010 zaračunal samo 46,5 % dobavljene vode (31,1 milijona EUR), le polovica tega zneska pa je bila tudi dejansko pobrana (15,4 milijona EUR).

INSTITUCIONALNA TRAJNOST

33. V zvezi z institucionalno trajnostjo je pomembno, da imajo lokalni subjekti, kot so združenja porabnikov vode in odbori porabnikov vode, pooblastila za upravljanje in obratovanje naprav ter da imajo dostop do potrebnega strokovnega znanja in izkušenj.

34. Pri revidiranih projektih je bilo poskrbljeno, da so upravičenci sodelovali pri sprejemanju prvotnih odločitev, na splošno pa so projekti zajemali tudi razvoj potrebnega lokalnega strokovnega znanja in izkušenj.

35. Vendar pri sedmih revidiranih projektih pristojni subjekti niso mogli zagotoviti uspešnega obratovanja naprav. Med težavami, ugotovljenimi v teh primerih, sta bila pomanjkanje zadostnega strokovnega znanja in neuspešnost pri ustvarjanju občutka lastništva (glej okvir 6). V praksi lahko katera koli od teh omejitev pomeni, da se oprema ne uporablja.

OKVIR 6

PROGRAM OSKRBE Z VODO IN UREJANJA SANITARNIH RAZMER V MAJHNIH MESTIH (STWSSP) V NIGERIJI

Skupnosti niso imele dovolj znanja, da bi poskrbele za vzdrževanje in popravila v zvezi s programom, še manj pa zmogljivosti za uveljavljanje spremenjenih navad. V poročilu o vmesnem vrednotenju iz leta 2006 je bilo navedeno, da bi bilo treba združenja porabnikov vode podpirati še dolgo po zaključku gradbenih del.

V poročilu o naknadnem spremljanju sredi leta 2010 je bilo ugotovljeno, da se stanje ni spremenilo, saj ni bilo nikogar, ki bi po zaključku gradbenih del poskrbel, da bi se pri lokalni skupnosti razvil občutek lastništva. Zaključek poročila je bil, da je pomanjkanje podpore skupnostim ogrožalo trajnost projekta. Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, je to potrdila.

ODGOVORNOSTI PARTNERSKIH DRŽAV

36. Če je obratovanje objektov, zgrajenih v okviru projektov, odvisno od financiranja, tehnične podpore ali drugega ukrepanja vlad in lokalnih organov partnerskih držav, je potrebna njihova zavezanost zagotavljanju trajnosti. Vendar pri treh projektih sprejete uradne zaveze niso bile spoštovane (glej okvir 7). Pri drugih 20 projektih niso bile sprejete nobene uradne zaveze.

DRUŽBENI IN OKOLJSKI UČINKI

37. Ker ni ustreznih podatkov in okoljskih kazalnikov, ni mogoče oceniti, koliko so revidirani projekti prispevali k izboljšanju splošnih življenjskih razmer ciljnega prebivalstva in ohranjanju okolja.

38. Kljub temu je bilo ugotovljenih šest primerov, pri katerih najrevnejši in najranljivejši niso imeli dostopa do pitne vode in urejenih osnovnih sanitarnih razmer, čeprav naj bi bili vsi projekti osredotočeni na potrebe revnih.

39. Prav tako sta relativno majhna pomembnost, ki se pripisuje sanitarni komponenti, ter pomanjkanje jasnega in uspešnega povezovanja vodnih, sanitarnih in higienskih vprašanj kljub široki promociji pomembnosti higiene in kampanjam osveščanja močno zmanjšala učinek teh dejavnosti (glej okvir 8).

OKVIR 7

OSKRBA S PITNO VODO V MESTU TOMBWA V ANGOLI

Angolska vlada ni spoštovala svojih zavez, določenih v sporazumu o financiranju, glede gradbenih del (razširitev vodooskrbnega sistema in električnega omrežja), prilagoditve pristojbin za vodo dejanskim stroškom in podpore procesu prestrukturiranja EMAST (javna vodnogospodarska služba mesta Tombwa). Vladno spoštovanje takih zavez je izjemno pomembno za zagotavljanje trajnosti posegov.

OKVIR 8

REGIONALNI PROGRAM IZKORIŠČANJA SONČNE ENERGIJE, FAZA II, V BURKINI FASO

Program je bil osredotočen predvsem na dejavnosti, povezane s pitno vodo. Sanitarni vidiki niso bili upoštevani v enakem obsegu, prav tako v načrtih ni bila predvidena sanitarna infrastruktura.

Zaradi zamud pri gradnji naprav, nekaterih delov dejavnosti usposabljanja/osveščanja v zvezi z dobrimi higienskimi navadami ni bilo mogoče izvesti ali pa so bile izvedene prezgodaj.

CELOVIT PRISTOP K IZTREBITVI GVINEJSKEGA ČRVA Z OSKRBO Z VODO, UREJANJEM SANITARNIH RAZMER IN IZBOLJŠANJEM HIGIENE V SEVERNI REGIJI GANE

Eden od štirih ključnih rezultatov projekta je bil povezan s kampanjami osveščanja o higieni in je zajemal dejavnosti, namenjene prevzemanju boljših higienskih navad.

Vendar je bilo ugotovljeno, da so bili rezultati dejavnosti, izvedenih na področju promocije higiene v šolah in skupnosti, precej neuspešni (drugo poročilo o spremljanju uspešnosti iz leta 2009 in poročilo o spremljanju rezultatov (ROM) iz leta 2010).

© Evropsko računsko sodišče.

+++++ TIFF +++++

OSKRBA S PITNO VODO V MESTU TOMBWA V ANGOLI

Projekt ni vseboval sanitarne komponente, čeprav so bile slabe sanitarne razmere v predhodnih študijah izvedljivosti navedene kot glavno tveganje za zdravje prebivalstva. V času revizije se stanje ni spremenilo: iztrebljanje na prostem in druge slabe sanitarne navade, ki povečujejo tveganja za zdravje, so bile še vedno običajne.

40. Pri enem projektu (Zmanjševanje vrzeli: izboljšanje oskrbe z vodo in sanitarnih razmer v majhnih mestih v Nigeriji, glej okvir 2), so bile kampanje za osveščanje o higieni uspešne. V skupnostih očitno ni bilo iztrebljanja na prostem. V času revizije je bil takšen projekt izveden v več kot 100 majhnih mestih. Poleg tega so skupnosti obiskale delegacije iz Nigra (do meje je 25 km), ki so se želele seznaniti z uporabljenim pristopom, da bi ga lahko uporabile v svoji državi.

POMEMBNE ZADEVE V ZVEZI S TRAJNOSTJO NISO OBRAVNAVANE KLJUB CELOVITIM UPRAVLJAVSKIM POSTOPKOM

41. Komisija v vodnem sektorju za izvajanje razvojne pomoči najpogosteje uporablja projektni pristop. Projektov ne izvajajo neposredno uslužbenci Komisije, ampak jih pripravi in izvaja bodisi agencija pod okriljem ustreznega ministrstva v partnerski državi bodisi nevladna ali mednarodna organizacija.

42. Komisija je določila postopke ter zagotavlja navodila, usmeritve in nasvete o odobritvi in spremljanju. Ker je Sodišče ugotovilo, da je trajnost pogosto ogrožena (glej odstavke 25 do 40), je preverilo, ali so ti postopki načeloma lahko dali razumno zagotovilo, da bodo projekti trajni, in ali so se pri pregledanih projektih dejansko uspešno uporabljali.

TRAJNOST JE BILA POMEMBEN DEL POSTOPKOV KOMISIJE ZA UPRAVLJANJE PROJEKTOV

43. Komisija zagotavlja notranje smernice za vsako glavno fazo projektnega cikla: programsko načrtovanje, opredeljevanje, oblikovanje, izvajanje ter vrednotenje in revizijo. Obstajajo tudi posebne smernice za vodo in urejanje sanitarnih razmer. [14]

44. Smernice se ves čas sklicujejo na trajnost ter za vsako fazo določajo niz ukrepov in preverjanj, ki skupaj zagotavljajo, da se tveganja za trajnost ugotovijo in obvladajo. Med drugim je poskrbljeno:

(a) da so nacionalni državni programi v fazi načrtovanja skladni s strategijo partnerske države in strategijo zmanjševanja revščine ter da se upošteva usklajevanje z drugimi donatorji;

(b) da se v fazah opredeljevanja in oblikovanja predlagajo zadovoljive tehnične rešitve, da se ugotovi, ali so na voljo stabilni viri financiranja, ter da se opredelijo jasni kazalniki, cilji in specifični cilji. Pri pogodbah o donacijah, ki jih financira Evropska komisija, [15] kot so pogodbe v okviru sklada za vodo, se v postopku izbire upošteva rezultat enake vrste analize;

(c) da Komisija v fazi izvajanja spremlja napredek in pravočasno sprejme popravne ukrepe;

(d) da sistem v rezultate usmerjenega spremljanja (ROM) [16], ki ga uporablja Komisija, tako v fazi izvajanja kot v fazah vrednotenja in revidiranja vsebuje oceno potencialne in dejanske trajnosti rezultatov med izvajanjem projekta in po njegovem zaključku ter

(e) da je v pooblastilih določeno, da je treba oceniti trajnost projektnih rezultatov, kadar službe Komisije izvedbo končnega vrednotenja oddajo zunanjemu izvajalcu.

VENDAR KOMISIJA PRI VELIKEM ŠTEVILU PRIMEROV NI OBRAVNAVALA POMEMBNIH ZADEV V ZVEZI S TRAJNOSTJO REZULTATOV

45. Nobenih dokazov ni bilo o tem, da bi Komisija ugotovila naslednje slabosti v zasnovi projekta ali da bi ukrepala za njihovo odpravo:

(a) pri devetih projektih ni bilo pomembnih elementov tehničnih specifikacij ali pa niso bili dovolj pojasnjeni;

(b) v 11 primerih je bila gospodarska in finančna analiza premalo poglobljena;

(c) pri osmih projektih ni bilo jasno opredeljenih ciljev, pri 10 drugih pa ne jasno opredeljenih kazalnikov, izhodiščnih vrednosti ali specifičnih ciljev.

46. Slabosti so zajemale:

(a) premalo podrobne informacije o predlaganih tehničnih rešitvah ali o blažilnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti pri znanih tveganjih za trajnost projektov (zlasti pri slabih hidrogeoloških razmerah za izkoriščanje podtalnice);

(b) primere, ko se je sprejeta tehnična rešitev izkazala za neustrezno, in

(c) primere neravnovesja med vodooskrbno komponento in komponentama odvajanja odpadne vode in čiščenja odpadne vode v projektih.

47. Gospodarski in finančni vidiki so zelo pomembni za trajnost. Ker pristojbine običajno ne zadoščajo za pokrivanje tekočih stroškov in stroškov vzdrževanja, je ključno, da se opredelijo stabilni alternativni viri financiranja in da se, kadar je izvedljivo, ti tudi zagotovijo, preden se odobri financiranje dejavnosti projekta.

48. Samo v enem primeru – regionalni program izkoriščanja sončne energije – faza II v Burkini Faso – je bila v predlogu financiranja izčrpno obdelana finančna trajnost. V 11 drugih primerih v pregledanih dokumentih ni bilo navedeno, kako se načrtujejo financiranje vzdrževanja in zamenjave infrastrukture.

49. Poleg tega je bilo treba še posebej zaradi težavnih okoliščin, v katerih obratujejo objekti, zgrajeni v okviru projektov (skupnosti z nizkimi dohodki, pomanjkanje pripravljenosti na plačevanje vode itd.), ter težav pri ustvarjanju zadostnih sredstev za pokrivanje njihovih tekočih stroškov (glej odstavek 29) v fazi ocenjevanja analizirati, kako bodo zapolnjene vrzeli v financiranju, zato bi bilo upravičeno, če bi bila odločitev o financiranju odvisna od specifičnih zavez glede tega. To ni bilo tako pri nobenem od revidiranih projektov.

50. Pomanjkanje jasno opredeljenih projektnih ciljev je povezano predvsem z načrtovano opremo, ravnijo njenega obratovanja (kvantiteta in kvaliteta) ter ciljno populacijo, ki naj bi ji po pričakovanjih koristili projektni rezultati. Pomanjkanje jasnih in količinsko opredeljenih ukrepov je močno oviralo zmožnost Komisije za spremljanje napredka med izvajanjem ter pozneje za merjenje in preverjanje trajnosti doseženih rezultatov (glej okvir 9).

51. Komisija je 18 od 23 projektov spremljala po postopku ROM. Pri osmih od njih ni dokazov, da je Komisija ukrepala na podlagi priporočil iz poročil ROM.

52. Končna vrednotenja se praviloma začnejo pred zaključkom projektnih dejavnosti ali kmalu po njem, kar je prezgodaj, da bi bilo mogoče oceniti trajnost. Po drugi strani pa se naknadna spremljanja ali naknadna vrednotenja izvajajo precej po zaključku projekta, zato da se vsekakor obravnava vprašanje trajnosti. To je bilo storjeno samo v dveh od 20 primerov, pri katerih bi se lahko opravilo naknadno spremljanje, medtem ko je bilo končno vrednotenje opravljeno pri desetih od 23 preučenih projektov. [17] Podrobnosti so v Prilogi V.

53. Kot zadnje bi bilo treba omeniti, da obstajajo tudi drugi dejavniki, ki so pomembni za trajnost projektnih rezultatov in nad katerimi Komisija nima nadzora, na primer zanesljivost podatkov, ki se uporabljajo za merjenje učinka projektov (kot so zdravje, izobraževanje in okolje).

OKVIR 9

ZMANJŠANJE SMRTNOSTI OTROK IN POVEČANJE PRISOTNOSTI V ŠOLAH Z IZBOLJŠANJEM DOSTOPA DO VODE IN SANITARNIH RAZMER NA PODEŽELJU V ANGOLI

V predlogu projekta niso bile natančno navedene lokacije za gradnjo vodooskrbne in sanitarne infrastrukture, prav tako pa niso bili jasno navedeni rezultati v zvezi s kakovostjo vode.

OSKRBA Z VODO IN UREJANJE SANITARNIH RAZMER NA PODEŽELJU V SEVERNI REGIJI GANE

O populaciji, ki ji je bil namenjen projekt, ni bilo usklajenih podatkov: študija izvedljivosti, izvedena leta 2000, se je nanašala na celotno populacijo 576000 prebivalcev v 865 vaseh v treh okrožjih, poročilo o vmesnem vrednotenju pa se je nanašalo na populacijo 386000 prebivalcev v letu 2002 na istem območju.

6. PROGRAM MIKROPROJEKTOV V GANI

Čeprav se je projektna dokumentacija nanašala na povečan dostop do pitne vode, niso bili določeni nobeni specifični cilji glede količine in kakovosti vode.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

ZAKLJUČKI

54. Pri projektih, zajetih v revizijo Sodišča, je bila oprema nameščena po načrtih in je dobro delovala (glej odstavke 17 do 20). Vendar so bili rezultati, ki so zadovoljili potrebe upravičencev (glej odstavke 21 do 23), doseženi pri manj kot polovici projektov. Pri večini projektov bodo rezultati in koristi le kratkoročni, če poleg pristojbin ne bodo zagotovljeni tudi drugi prihodki (glej odstavke 24 do 36).

55. Ugotovljeno je bilo, da je uporabljena tehnologija ustrezna (glej odstavek 25).

56. Vendar pristojbine, določene za vodo, niso pokrile vseh stroškov, bodisi ker niso bile določene na podlagi plačilnih zmožnosti bodisi zaradi zavračanja plačevanja ter neuspešnega zaračunavanja in pobiranja pristojbin. Dolgoročni tekoči stroški, ki izhajajo iz projektov, so bili zato odvisni od drugega financiranja (glej odstavke 26 do 32).

57. Pri sedmih projektih subjekti niso imeli zmogljivosti za izvrševanje svojih odgovornosti, ker niso imeli dovolj razvitega strokovnega znanja ali ker niso razvili občutka lastništva (glej odstavke 33 do 35). Pri treh projektih, za katere so partnerske vlade sprejele uradne zaveze, te niso bile spoštovane (glej odstavek 36).

58. Sodišče je odkrilo dobre in slabe primere družbenih in okoljskih učinkov, vendar zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov in okoljskih kazalnikov ni mogoče oceniti prispevka projektov (glej odstavke 37 do 40).

59. Čeprav je bila trajnost pomemben del postopkov Komisije za upravljanje projektov, ji pri pregledanih projektih ni uspelo rešiti pomembnih zadev v zvezi s trajnostjo rezultatov. Predlagane tehnične rešitve (pri osmih projektih) in zmožnost finančnega preživetja (pri 11 projektih) v fazi zasnove projektov niso bile dovolj analizirane. Pri 18 projektih niso bili jasno opredeljeni cilji, kazalniki in specifični cilji (glej odstavke 41 do 50).

60. Poročila o spremljanju, preverjanju in vrednotenju niso bila v celoti izkoriščena, kar je omejilo zmožnost Komisije za uvajanje popravnih ukrepov. Poleg tega pri večini zaključenih projektov zaradi pomanjkanja naknadnega spremljanja ali vrednotenj ni bilo mogoče uporabno oceniti trajnosti rezultatov (glej odstavke 51 do 52).

61. Zaradi podpore EU se je tako z uporabo standardne tehnologije in lokalnih materialov v šestih revidiranih podsaharskih državah povečal dostop do pitne vode in urejenih osnovnih sanitarnih razmer, čeprav so bile potrebe upravičencev zadovoljene pri manj kot polovici pregledanih projektov. Pri večini projektov bodo rezultati in koristi le kratkoročni, če poleg pristojbin ne bo mogoče zagotoviti še drugih prihodkov. Komisija kljub celovitim upravljavskim postopkom ni obravnavala pomembnih vprašanj v zvezi s trajnostjo.

PRIPOROČILA

62. Za čim večji izkoristek odhodkov EU za razvoj na tem območju in v tem sektorju, bi morala Komisija:

(a) zagotoviti, da se njeni postopki pravilno uporabljajo, zlasti v zvezi z naslednjimi točkami v fazi ocene projekta:

(i) določitev jasnih ciljev projekta (količine in vrste opreme, lokacija, neposredni in posredni upravičenci);

(ii) opis in utemeljitev predlaganih tehnoloških rešitev (po potrebi s sklicevanjem na alternativne možnosti) in

(iii) določitev objektivnih preverljivih kazalnikov napredka ter izhodiščnih vrednosti in količinsko določenih specifičnih ciljev za projektne rezultate;

(b) opraviti dovolj poglobljeno gospodarsko in finančno analizo, ki bo omogočila zlahka opredeliti pričakovane vire financiranja projekta v prihodnosti (vključno z ocenami višine prispevkov in časovnim razporedom);

(c) pred odobritvijo projekta izrecno razmisliti o tem, ali je verjetno, da bodo pogoji za uspešnost, vključno z zavezami partnerske države, izpolnjeni;

(d) poskrbeti, da se v celoti uporabijo rezultati spremljanja, preverjanja in vrednotenja ter da se upoštevajo in izvedejo priporočila iz poročil.

To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi g. Karel PINXTEN, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 10. julija 2012.

Za Evropsko računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Razvojni cilji tisočletja so bili določeni v Deklaraciji tisočletja Združenih narodov, ki jo je septembra 2000 podpisalo 189 držav (http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.pdf), da bi do leta 2015 rešili ljudi skrajne revščine in večkratne prikrajšanosti. Ti cilji se nanašajo na izkoreninjenje revščine in lakote, splošno osnovno izobraževanje, enakost spolov, zdravje otrok, zdravje mater, boj proti virusu HIV/aidsu, okoljsko trajnost ter globalno partnerstvo za razvoj. Voda in sanitarne razmere so del RCT 7, ki se nanaša na okoljsko trajnost, vendar je njihov prispevek ključen za doseganje vseh RCT.

[2] Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) ocenjuje, da bi bilo mogoče 6,3 % smrtnih primerov na svetu (8 %, če upoštevamo samo države v razvoju) preprečiti z izboljšanjem oskrbe z vodo, sanitarnih pogojev in higiene. Večina teh smrtnih primerov, ki bi jih bilo mogoče preprečiti, so otroci iz držav v razvoju.

[3] JMP SZO/UNIC opredeljuje izboljšan vir pitne vode kot vir, ki je zaščiten pred zunanjim onesnaženjem, zlasti pred onesnaženjem s fekalijami. Po njegovem mnenju so izboljšani viri pitne vode naslednji: vodovodna napeljava do bivališča, dvorišča ali parcele; javni vodnjak s pipo ali hidrant; cevni vodnjak; zaščiten izkopan vodnjak; zaščiten izvir; zbiralnik deževnice. Izboljšane sanitarne razmere so opredeljene kot razmere, pri katerih človek nima stika z iztrebki, kot so: stranišča na izplakovanje (iz kotlička ali ročno), priključena na kanalizacijo; greznice; latrine; latrine, izboljšane z zračenjem; latrine s ploščo za čepenje namesto sedišča; kompostna stranišča (http://www.wssinfo.org/definitions-methods/introduction/).

[4] Tabela 8.7 v Sudeshna Ghosh Banerjee in Elvira Morella, Africa’s Water and Sanitation Infrastructure:Access, Affordability, and Alternatives (Vodna in sanitarna infrastruktura v Afriki: dostop, cenovna dostopnost in alternative), Svetovna banka, 2011.

[5] Izjava, sprejeta na konferenci o oskrbi z vodo in sanitarni pobudi na podeželju ter afriškem instrumentu za vodo, Marseille, 14. marec 2012 (http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Generic-Documents/RWSSI-AWF%20Conference%20Declaration%20Final%2014%20Mar%202012.pdf).

[6] COM(2002) 132 final z dne 12. marca 2002 – Politika upravljanja voda v državah v razvoju in prednostne naloge za razvojno sodelovanje EU.

[7] Dokument Sveta 9696/02.

[8] Odstavka 80 in 81 Evropskega soglasja o razvoju (UL C 46, 24.2.2006), voda je (skupaj z energetiko) zajeta v devet prednostnih področij razvojne politike EU.

[9] Evropski razvojni skladi (ERS) za države AKP ter v finančnem okviru za obdobje 2007–2013 instrument za razvojno sodelovanje za Azijo in Latinsko Ameriko ter Evropski instrument sosedstva in partnerstva za sosednje države.

[10] V skladu s stališčem Komisije, izraženem v COM(2002)132 final, "strateški pristop k trajnostnemu dostopu do vodnih virov in njihovem upravljanju povezuje sektorska in horizontalna vprašanja ter zajema vse vidike trajnosti. Ekonomska, družbena in okoljska trajnost …"

[11] Stare vodovodne cevi in premalo zaščiteni vodni viri so med dejavniki, ki pomembneje prispevajo k onesnaženju dobavljene vode. Tudi pri novih objektih način transporta in zbiralniki za vodo v bivališčih povečujeta tveganje njenega onesnaženja, če se ne uporablja sistem distribucije po ceveh.

[12] Resolucija Sveta o upravljanju voda v državah v razvoju: politika in prednostne naloge razvojnega sodelovanja EU (9696/02 z dne 7. junija 2002), odstavek 7.

[13] Čeprav to doslej še ni bilo omenjeno v izjavah o razvojni politiki EU glede vode in sanitarne ureditve, se razpravlja o uporabi mešanice pristojbin in davkov ter pri kapitalskih naložbah tudi prenosov, na primer v Managing Water for All (Upravljanje vode za vse) (Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, 2009).

[14] Smernice Komisije za razvojno sodelovanje na področju vodnih virov (1998, posodobljene leta 2008) in niz smernic za programsko obdobje 10. ERS (vloga vode in sanitarnih razmer pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja).

[15] V skladu z odstavkom 6.1.1 Praktičnih navodil za sklepanje pogodb za zunanje ukrepe EU (izdaja iz januarja 2012), je donacija neposreden finančni prispevek v obliki nepovratnih sredstev iz proračuna EU ali ERS za financiranje:

- ukrepa, namenjenega kot pomoč za dosego ciljev, ki so del politike Evropske unije;

- ali za delovanje organa, ki si prizadeva za cilj v splošnem evropskem interesu ali ima cilj, ki je del politike Evropske unije.

[16] Sistem v rezultate usmerjenega spremljanja (ROM) je Komisija uvedla leta 2000, da bi zagotovila zunanje, objektivne in nepristranske povratne informacije o uspešnosti projektov in programov pomoči, ki jih financira EU. ROM je del splošnega cikla obvladovanja kakovosti, ki ga uporablja EuropeAid ter se začne pri zasnovi projektov in konča po njihovi izvedbi. Med izvajanjem projektov daje priporočila za ukrepanje.

[17] Naknadno spremljanje se običajno začne v dveh letih po zaključku projekta.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

VODA IN SANITARNE RAZMERE (PODSAHARSKE DRŽAVE): ZNESKI, ZA KATERE SO BILE SKLENJENE POGODBE V LETIH 2001–2010

Območje, ki je upravičeno do ukrepa | Pogodbeni znesek (EUR) |

Geografski programi | Sklad EU za vodo (9. ERS) [1] | Skupaj |

Mozambik | 50937409,24 | 37018074,60 | 87955483,84 |

Burkina Faso [2] | 59080872,33 | 7125461,00 | 66206333,33 |

Tanzanija | 38059850,98 | 27852366,00 | 65912216,98 |

Nigerija | 61930227,68 | 3416645,95 | 65346873,63 |

Lesoto | 34779134,56 | 10000000,00 | 44779134,56 |

Benin [2] | 24225786,83 | 19863828,00 | 44089614,83 |

Gana | 37998463,78 | 2764826,00 | 40763289,78 |

Etiopija | – | 39947063,39 | 39947063,39 |

Mauritius [2] | 38945583,78 | – | 38945583,78 |

Ruanda | 29957191,50 | 8573355,25 | 38530546,75 |

Angola | 32026905,70 | 5018240,00 | 37045145,70 |

Uganda | 8017687,04 | 28107637,00 | 36125324,04 |

Slonokoščena obala | 34664325,20 | 1400001,00 | 36064326,20 |

Kenija | 2995171,46 | 30462679,60 | 33457851,06 |

Madagaskar | – | 30400952,00 | 30400952,00 |

Mali | 19910603,30 | 9451714,00 | 29362317,30 |

Čad | 19099441,52 | 675000,00 | 19774441,52 |

Malavi | 4725,00 | 17619266,75 | 17623991,75 |

Zambija | 3025570,00 | 13546210,00 | 16571780,00 |

Senegal | 1221044,55 | 14350685,37 | 15571729,92 |

Niger | 1608065,01 | 9491300,64 | 11099365,65 |

Namibija | 6183029,77 | 4641954,00 | 10824983,77 |

Džibuti | 9448628,25 | – | 9448628,25 |

Kongo (Demokratična republika) | 77174,00 | 8303900,00 | 8381074,00 |

Zimbabve | – | 7860277,62 | 7860277,62 |

Zelenortski otoki | 6398887,39 | 609351,00 | 7008238,39 |

Gambija | 6398797,59 | – | 6398797,59 |

Mavretanija | 2556626,03 | 3092556,00 | 5649182,03 |

Gvineja | 1824749,33 | 2563390,00 | 4388139,33 |

Mayotte | 4267566,78 | – | 4267566,78 |

Sierra Leone | – | 3792465,00 | 3792465,00 |

Sao Tome | 2511626,65 | 1032898,00 | 3544524,65 |

Ekvatorialna Gvineja | 3493422,26 | – | 3493422,26 |

Bocvana | 3350467,76 | – | 3350467,76 |

Eritreja | – | 2979328,75 | 2979328,75 |

Srednjeafriška republika | 172136,00 | 2648430,01 | 2820566,01 |

Sejšeli | 2814129,34 | – | 2814129,34 |

Gabon | 2752488,51 | – | 2752488,51 |

Kamerun | – | 2679034,95 | 2679034,95 |

Burundi | – | 2569826,25 | 2569826,25 |

Sudan | – | 2153914,00 | 2153914,00 |

Komori | – | 2136805,16 | 2136805,16 |

Gvineja Bissau | 87206,94 | 1754270,90 | 1841477,84 |

Somalija | – | 1337428,00 | 1337428,00 |

Togo | – | 1056742,00 | 1056742,00 |

Svazi | – | 629867,00 | 629867,00 |

Več držav hkrati | 2850188,63 | 31037242,25 | 33887430,88 |

Drugi prispevki iz sklada EU za vodo: | |

Afriška pobuda za vodo | – | 20000000,00 | 20000000,00 |

Pobuda za porečje reke Nil | – | 19458290,62 | 19458290,62 |

Podeželske skupnosti Južnega Sudana | – | 8000000,00 | 8000000,00 |

Partnerstvo Afrika-EU za infrastrukturo | – | 7986026,00 | 7986026,00 |

Drugo (geografski programi): | |

Regija Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) | 647456,00 | – | 647456,00 |

Regija Medvladnega orana za razvoj (IGAD) | 139331,00 | – | 139331,00 |

Skupaj | 554461971,69 | 455409304,06 | 1009871275,75 |

[1] V obravnavanem obdobju zneski, za katere so bile sklenjene pogodbe v okviru 2. sklada za vodo (10. ERS), niso presegali 400000 EUR. Po informacijah v CRIS so bile v letu 2011 sklenjene pogodbe za dodatnih 117 milijonov EUR.

[2] Številčni podatki o geografskih programih zajemajo pomoč iz sektorske proračunske podpore: 38 milijonov EUR za Burkino Faso, 4,8 milijona EUR za Benin in 37,4 milijona EUR za Mauritius.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

ODSTOTEK PREBIVALSTVA, KI UPORABLJA VODNE VIRE IN SANITARNE RAZMERE, KI NISO BILI IZBOLJŠANI (OCENA VKLJUČENOSTI)

Vir: Skupni program spremljanja SZO/UNICEF, posodobitev iz marca 2010

(http://www.wssinfo.org/data-estimates/introduction/).

(v %) |

| Voda | Sanitarne razmere |

Mestna območja | Podeželska območja | Skupaj | Mestna območja | Podeželska območja | Skupaj |

Angola | 1990 | 70 | 60 | 64 | 42 | 94 | 75 |

2008 | 40 | 62 | 50 | 14 | 82 | 43 |

Benin | 1990 | 28 | 53 | 44 | 86 | 99 | 95 |

2008 | 16 | 31 | 25 | 76 | 96 | 88 |

Burkina Faso | 1990 | 27 | 64 | 59 | 72 | 98 | 94 |

2008 | 5 | 28 | 24 | 67 | 94 | 89 |

Gana | 1990 | 16 | 63 | 46 | 89 | 96 | 93 |

2008 | 10 | 26 | 18 | 82 | 93 | 87 |

Nigerija | 1990 | 21 | 70 | 53 | 61 | 64 | 63 |

2008 | 25 | 58 | 42 | 64 | 72 | 68 |

Tanzanija | 1990 | 6 | 54 | 45 | 73 | 77 | 76 |

2008 | 20 | 55 | 46 | 68 | 79 | 76 |

--------------------------------------------------

PRILOGA III

SEZNAM REVIDIRANIH PROJEKTOV IN PROGRAMOV

Poseg | Vir financiranja | Način izvedbe | Strošek (v milijonih EUR) | Prispevek Evropske komisije (v milijonih EUR) |

Angola

Oskrba s pitno vodo v mestu Tombwa v Angoli | 8. ERS | samostojni projekti | 8,8 | 8,8 |

Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer v primestnih območjih Luande | 9. ERS | samostojni projekti | 21,4 | 21,4 |

Zmanjšanje smrtnosti otrok in povečanje prisotnosti v šolah z izboljšanjem dostopa do vode in sanitarnih razmer na podeželju v Angoli | 9. ERS – sklad za vodo | sporazum o prispevku z mednarodno organizacijo | 4,9 | 3,7 |

Namestitev ali prenova vodooskrbnega sistema ter promoviranje higiene in osnovnih sanitarnih razmer v 10 vaseh na podeželskem območju province Uige | 9. ERS – sklad za vodo | donacija za ukrepe | 1,0 | 0,5 |

Benin

Pobuda za vodo v polurbanih središčih (program proračunske podpore) | 9. ERS | sektorska proračunska podpora | 15,7 | 4,8 |

Oskrba s pitno vodo in urejanje osnovnih sanitarnih razmer v 200 ranljivih lokalnih skupnostih v Beninu | 9. ERS – sklad za vodo | sporazum o prispevku z mednarodno organizacijo | 2,2 | 1,2 |

Celostno upravljanje vode za gospodinjstva z razvijanjem združenj in skupnosti v severozahodnem Beninu | splošni proračun EU | donacija za ukrepe | 0,7 | 0,5 |

Burkina Faso

Oskrba s pitno vodo v mestu Ouagadougou | 8. ERS | samostojni projekti | 202,6 | 30,0 |

Regionalni program izkoriščanja sončne energije – faza II – Burkina Faso | 8. ERS | samostojni projekti | 14,2 | 13,2 |

Samostojno upravljanje pitne vode in urejanja sanitarnih razmer na podeželju v štirih provincah Burkine Faso | 9. ERS – sklad za vodo | donacija za ukrepe | 1,2 | 0,9 |

Obnova in izkoriščanje sistema za zadrževanje vode v mestu Zibako | 9. ERS – sklad za vodo | donacija za ukrepe | 0,4 | 0,1 |

Gana

Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer na podeželju v severni regiji | 8. ERS | samostojni projekti | 12,2 | 12,2 |

Celovit pristop k iztrebitvi gvinejskega črva z oskrbo z vodo, urejanjem sanitarnih razmer in izboljšanjem higiene v severni regiji Gane | 9. ERS | sporazum o prispevku z mednarodno organizacijo | 20,0 | 15,0 |

6. program mikro projektov v Gani | 9. ERS | samostojni projekti | 20,2 | 20,2 |

Krepitev vodooskrbnih in sanitarnih storitev ter storitev promoviranja higiene v Gani | splošni proračun EU | donacija za ukrepe | 1,3 | 0,9 |

Zagotavljanje trajne oskrbe z vodo, urejenih sanitarnih razmer in promoviranja higiene v revnih in prikrajšanih podeželskih in mestnih skupnostih Gane | splošni proračun EU | donacija za ukrepe | 2,0 | 0,7 |

Nigerija

Program oskrbe z vodo in urejanja sanitarnih razmer v majhnih mestih | 7. ERS | samostojni projekti | 19,1 | 7,2 |

Zmanjševanje vrzeli: izboljšanje oskrbe z vodo in sanitarnih razmer v majhnih mestih v Nigeriji | 9. ERS – sklad za vodo | donacija za ukrepe | 3,9 | 2,9 |

Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer na podeželju v zvezni državi Cross River | splošni proračun EU | donacija za ukrepe | 0,9 | 0,7 |

Tanzanija

Program oskrbe z vodo za regionalne centre, faza I | 8. ERS | samostojni projekti | 44,8 | 33,6 |

Program oskrbe z vodo za regionalne centre, faza II | 9. ERS | samostojni projekti | 50,2 | 38,3 |

Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer v 14 vaseh v okrožju Njombe | 9. ERS – sklad za vodo | donacija za ukrepe | 2,5 | 1,6 |

Program trajnostnega razvoja v okrožju Kilolo | splošni proračun EU | donacija za ukrepe | 0,5 | 0,4 |

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

OCENA REVIDIRANIH PROJEKTOV

da | manjše slabosti | resne slabosti |

ne | nezadostni dokazi | NR |

| Izložki projekta so bili realizirani | Oprema je v dobrem delovnem stanju in vzdrževana | Raven obratovanja zadovoljuje potrebe upravičencev | Prihodki od tarif pokrivajo tekoče stroške | Subjekti, ki upravljajo objekte, imajo dovolj zmogljivosti |

Voda | Sanitarne razmere | Voda | Sanitarne razmere |

Angola | Oskrba s pitno vodo v mestu Tombwa v Angoli | | NR | | NR | | | |

Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer v primestnih območjih Luande | | | | | | | |

Zmanjšanje smrtnosti otrok in povečanje prisotnosti v šolah z izboljšanjem dostopa do vode in sanitarnih razmer na podeželju v Angoli | | | | | | | |

Namestitev ali prenova vodooskrbnega sistema ter promoviranje higiene in osnovnih sanitarnih razmer v 10 vaseh na podeželskem območju province Uige | | | | | | | |

Benin | Pobuda za vodo v polurbanih središčih (program proračunske podpore) | | NR | | NR | | | |

Oskrba s pitno vodo in urejanje osnovnih sanitarnih razmer v 200 ranljivih lokalnih skupnostih v Beninu | | | | | | | |

Celostno upravljanje vode za gospodinjstva z razvijanjem združenj in skupnosti v severozahodnem Beninu | | | | | | | |

Burkina Faso | Oskrba s pitno vodo v mestu Ouagadougou | | | | NR | | | |

Regionalni program izkoriščanja sončne energije – faza II – Burkina Faso | | NR | | NR | | | |

Samostojno upravljanje pitne vode in urejanja sanitarnih razmer na podeželju v 4 provincah Burkine Faso | | NR | | NR | | | |

Obnova in izkoriščanje sistema za zadrževanje vode v mestu Zibako | | NR | | NR | | | |

Gana | Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer na podeželju v severni regiji | | | | | | | |

Celovit pristop k iztrebitvi gvinejskega črva z oskrbo z vodo, urejanjem sanitarnih razmer in izboljšanjem higiene v severni regiji Gane | | | | | | | |

6. program mikro projektov v Gani | | | | | | | |

Krepitev vodooskrbnih in sanitarnih storitev ter storitev promoviranja higiene v Gani | | | | | | | |

Zagotavljanje trajne oskrbe z vodo, urejenih sanitarnih razmer in promoviranja higiene v revnih in prikrajšanih podeželskih in mestnih skupnostih Gane | | | | | | | |

Nigerija | Program oskrbe z vodo in urejanja sanitarnih razmer v majhnih mestih | | | | | | | |

Zmanjševanje vrzeli: izboljšanje oskrbe z vodo in sanitarnih razmer v majhnih mestih v Nigeriji | | | | | | | |

Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer na podeželju v zvezni državi Cross River | | | | | | | |

Tanzanija | Program oskrbe z vodo za regionalne centre, faza I | | NR | | NR | | | |

Program oskrbe z vodo za regionalne centre, faza II | | | | | | | |

Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer v 14 vaseh v okrožju Njombe | | | | | | | |

Program trajnostnega razvoja v okrožju Kilolo | | | | | | | |

--------------------------------------------------

PRILOGA V

KONČNA VREDNOTENJA

Projekt | Država upravičenka | Datum zaključka | Datum končnega vrednotenja | Opažanja |

Oskrba s pitno vodo v mestu Tombwa v Angoli | Angola | 30. 6. 2009 | – | V času revizije je bila v pripravi projektna naloga za končno vrednotenje. |

Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer v primestnih območjih Luande | Angola | 30. 6. 2009 | – | Končno vrednotenje je načrtovano za 1. četrtletje leta 2012. |

Zmanjšanje smrtnosti otrok in povečanje prisotnosti v šolah z izboljšanjem dostopa do vode in sanitarnih razmer na podeželju v Angoli | Angola | december 2009 | – | Obisk za naknadno vrednotenje ROM je bil izveden v marcu in aprilu leta 2011. |

Namestitev ali prenova vodooskrbnega sistema ter promoviranje higiene in osnovnih sanitarnih razmer v 10 vaseh na podeželskem območju province Uige | Angola | 31. 5. 2009 | – | Končno vrednotenje ni bilo predvideno. |

Pobuda za vodo v polurbanih središčih (program proračunske podpore) | Benin | december 2011 | – | V času revizije se je projekt še izvajal. |

Oskrba s pitno vodo in urejanje osnovnih sanitarnih razmer v 200 ranljivih lokalnih skupnostih v Beninu | Benin | avgust 2011 | – | Do revizije ni bilo izvedeno nobeno končno vrednotenje. |

Celostno upravljanje vode za gospodinjstva z razvijanjem združenj in skupnosti v severozahodnem Beninu | Benin | februar 2009 | januar 2009 | |

Oskrba s pitno vodo v mestu Ouagadougou | Burkina Faso | 31. 6. 2010 | – | Do revizije končno vrednotenje še ni bilo izvedeno. |

Regionalni program izkoriščanja sončne energije – faza II – Burkina Faso | Burkina Faso | 30. 9. 2010 | marec 2009 | |

Samostojno upravljanje pitne vode in urejanja sanitarnih razmer na podeželju v štirih provincah Burkine Faso | Burkina Faso | 29. 6. 2009 | julij 2009 | |

Obnova in izkoriščanje sistema za zadrževanje vode v mestu Zibako | Burkina Faso | 30. 6. 2008 | – | Končno vrednotenje ni bilo izvedeno. |

Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer na podeželju v severni regiji | Gana | 31. 10. 2007 | februar 2008 | |

Celovit pristop k iztrebitvi gvinejskega črva z oskrbo z vodo, urejanjem sanitarnih razmer in izboljšanjem higiene v severni regiji Gane | Gana | 5. 6. 2011 | – | Do revizije ni bilo izvedeno nobeno končno vrednotenje. |

6. program mikro projektov | Gana | 30. 6. 2009 | januar 2010 | |

Krepitev vodooskrbnih in sanitarnih storitev ter storitev promoviranja higiene v Gani | Gana | 1. 4. 2005 | – | Končno vrednotenje ni bilo izvedeno. |

Zagotavljanje trajne oskrbe z vodo, urejenih sanitarnih razmer in promoviranja higiene v revnih in prikrajšanih podeželskih in mestnih skupnostih Gane | Gana | 31. 3. 2009 | – | Končno vrednotenje ni bilo izvedeno. |

Program oskrbe z vodo in urejanja sanitarnih razmer v majhnih mestih (STWSSP) | Nigerija | 31. 12. 2008 | maj 2009 | Obisk za naknadno vrednotenje ROM je bil izveden julija leta 2010. |

Zmanjševanje vrzeli: izboljšanje oskrbe z vodo in sanitarnih razmer v majhnih mestih v Nigeriji | Nigerija | 13. 9. 2012 (načrtovano) | – | V času revizije se je projekt še izvajal. |

Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer na podeželju v zvezni državi Cross River | Nigerija | 31. 12. 2010 | jan.–feb. 2011 | |

Program oskrbe z vodo za regionalne centre, faza I | Tanzanija | 31. 12. 2009 | september 2009 | |

Program oskrbe z vodo za regionalne centre, faza II | Tanzanija | 31. 12. 2011 (načrtovano) | – | V času revizije se je projekt še izvajal. |

Program trajnostnega razvoja v okrožju Kilolo | Tanzanija | 30. 6. 2007 | 2005–2008 | Ocenjevalci so projekt obiskali trikrat, in sicer novembra 2005, marca 2007 in maja 2008. |

Oskrba z vodo in urejanje sanitarnih razmer v 14 vaseh v okrožju Njombe | Tanzanija | 31. 12. 2009 | december 2009 | |

--------------------------------------------------