Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, spremembi direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 882/2004 in (ES) št. 396/2005, Direktive 2009/128/ES in Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 2009/470/ES /* COM/2013/0327 final - 2013/0169 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA · Splošno ozadje Evropska komisija je 29. junija 2011 predstavila svoj predlog večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020[1], ki je bil spremenjen 6. julija 2012[2]. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 Komisija predlaga omejitev odhodkov v zvezi s hrano in krmo za celotno obdobje 2014–2020 na največ 1 891,936 milijonov EUR. Cilj te uredbe je posodobitev finančnih določb na tem področju. Glavni veljavni finančni pravni okvir, ki se uporablja za financiranje teh področij, so Odločba Sveta 2009/470/ES za veterinarske programe izkoreninjenja in veterinarske izredne ukrepe, Direktiva Sveta 2000/29/ES za ukrepe za zdravje rastlin in Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za ukrepe financiranja v zvezi z uradnim nadzorom. Dodatne posebne finančne določbe so določene v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora, Uredbi (ES) št. 1107/2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet, Direktivi 2009/128/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov ter v številnih drugih direktivah Sveta, povezanih z zdravjem živali in rastlin. Ta nesistematični okvir ni skladen z nekaterimi določbami finančne uredbe in je precej zapleten. Postopno se spreminja in treba ga je racionalizirati. To je priložnost za nadomestitev veljavnih finančnih določb v različnih pravnih podlagah z enim samim, jasnim in sodobnim finančnim okvirom, ki omogoča čim boljše izvajanje in delovanje finančnega upravljanja odhodkov na področju hrane in krme. Zlasti bo struktura finančnega upravljanja poenostavljena na podlagi jasnih ciljev in kazalnikov. Tudi stopnje financiranja bodo jasnejše in poenostavljene. Ta predlog je del svežnja o „bolj zdravih živalih in rastlinah za varnejšo prehransko verigo“, ki vsebuje predloge o: – politiki na področju zdravja živali, katere cilj sta varovanje in izboljšanje zdravstvenega statusa in stanja živali v EU, zlasti živali za proizvodnjo hrane ter hkrati omogočanje trgovine znotraj EU ter uvoza živali in živalskih proizvodov v skladu z ustreznimi zdravstvenimi standardi in mednarodnimi obveznostmi; – režimu zdravja rastlin, katerega cilj je varstvo kmetijstva in gozdarstva v EU s preprečevanjem vnosa in širjenja tujerodnih škodljivih organizmov na rastlinah; – režimu proizvodnje in omogočanja dostopnosti na trgu rastlinskega razmnoževalnega materiala poljščin, zelenjadnic, gozdnih vrst, sadnih rastlinskih vrst, vinskih trt in okrasnih rastlinskih vrst, s katerimi se zagotavlja izpolnjevanje meril EU glede zdravja, istovetnosti in kakovosti; – pravilih, ki urejajo uradni nadzor in druge uradne dejavnosti, ki se izvajajo za zagotavljanje izvajanja zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravstvenem varstvu in dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu rastlin in rastlinskem razmnoževalnem materialu, fitofarmacevtskih sredstvih in pesticidih. · Usmeritev ukrepov/odhodki Veterinarski programi za izkoreninjenje so bistveni za postopno odpravljanje številnih živalskih bolezni s seznama, ki so v nekaterih območjih Unije endemične, z uporabo več različnih ukrepov, vključno s cepljenjem, testiranjem živali in nadomestilom za zakol in izločitev. S finančnimi sredstvi EU za te ukrepe se zagotavlja prednostna obravnava bolezni, nevarnih za javno zdravje, in bolezni, ki imajo zaradi vpliva na trgovino in izgube dohodka kmetov velik gospodarski učinek na širšo živinorejsko industrijo ter z njo povezanih sektorjev. Režim zdravja rastlin in režim EU za rastlinski razmnoževalni material zagotavljata prednost varstvu kmetijstva in gozdarstva EU s preprečevanjem vnosa in širjenja tujerodnih škodljivih organizmov na rastlinah ter dostopnosti in uporabi zdravega rastlinskega materiala na začetku verige rastlinske pridelave. Odhodki za uradni nadzor vključujejo financiranje programa Boljše usposabljanje za varnejšo hrano, ki spodbuja usklajen pristop k delovanju nadzornih sistemov Unije in nacionalnih nadzornih sistemov, ter omrežja referenčnih laboratorijev EU, ki zagotavljajo znanstveno in tehnično strokovno znanje na področjih, na katerih je učinkovitost uradnega nadzora odvisna od kakovosti, enotnosti in zanesljivosti analitskih ali testnih metod ter njihovih rezultatov, ki jih uporabijo uradni laboratoriji. Vključujejo tudi druge ukrepe, namenjene izboljšanju učinkovitosti uradnega nadzora, ki ga izvajajo države članice, ter izvrševanju pravnega reda agroživilske verige na splošno. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Ker se te politike spremljajo že nekaj časa, so podprte z ločenimi ocenami učinka, o podrobnosti teh politik pa se je z zainteresiranimi stranmi obširno razpravljalo v okviru različnih posvetovalnih forumov. · Pospešena ocena učinka Oceno učinka je med avgustom in septembrom 2012 izvedel Generalni direktorat za zdravje in potrošnike. Obravnavane so bile štiri možnosti: – Možnost 1: brez sprememb. Veljavni pravni okvir ne bo skladen z večletnim finančnim okvirom. Odhodkov za zdravje rastlin ni mogoče povečati. – Možnost 2: združiti obstoječe zakonodajne akte v en zakonodajni instrument. S tem se bo spodbujala enostavnejša in razumljivejša zakonodaja, ne bo pa mogoča prilagoditev finančnega okvira. – Možnost 3(a): vzpostavitev enotnega usklajenega finančnega programa, zlasti z uporabo obstoječih finančnih določb, vendar z izboljšavami. S poenostavitvijo sistema in uskladitvijo stopenj se bo zmanjšalo upravno breme Komisije in držav članic. Z novimi orodji za finančno upravljanje, kot so jasni cilji in kazalniki, se bodo učinkoviteje uporabljali ustrezni viri. – Možnost 3(b): uvedba vidikov sistema za delitev stroškov in odgovornosti (CRSS). V skladu s to možnostjo se predvideva participativni pristop, v okviru katerega si javni organi z zasebnim sektorjem delijo breme nastalih izgub ter odgovornosti vodenja sistema. Pričakuje se, da se bo upravno breme povečalo, ter da bo sistem težko upravljati. – Možnost 4: ustavitev vseh ukrepov EU. Ta možnost ni bila obravnavana kot ustrezna, ker bi ogrozila cilje področij politik ter bi zelo slabo vplivala na trgovino. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Predlog temelji na členu 43(2) in členu 168(4)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ukrepi, sprejeti na podlagi člena 43(2), bi morali biti nujni za doseganje ciljev skupne kmetijske politike. Cilj ukrepov, sprejetih na podlagi člena 168(4)(b), bi moral biti visoka raven varovanja zdravja ljudi. Namen tega predloga je finančno podpreti dejavnosti EU in držav članic, katerih cilj je zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi ter visoke ravni varstva in obveščanja potrošnikov v prehranski verigi. Izbira člena 43(2) in člena 168(4)(b) PDEU je torej upravičena na podlagi cilja in vsebine predloga. Ta predlog je treba sprejeti po rednem zakonodajnem postopku po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Evropska komisija je 29. junija 2011 predstavila svoj predlog večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020[3], ki je bil spremenjen 6. julija 2012[4]. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 Komisija predlaga omejitev odhodkov v zvezi s hrano in krmo za celotno obdobje 2014–2020 na največ 1 891,936 milijonov EUR. V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti, je Komisija na Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike leta 2008 prenesla pooblastila za izvajanje nalog upravljanja programa Hrana in krma. Komisija lahko na podlagi analize stroškov in koristi za izvajanje tega programa pooblasti obstoječo izvajalsko agencijo. 5. POVZETEK VSEBINE TE UREDBE Ta uredba določa obseg in cilje odhodkov na področju hrane in krme, ki so omejeni na največ 1 891,936 milijonov EUR v trenutnih cenah. Ti cilji so visoka raven varnosti hrane in sistemov za proizvodnjo hrane, višji zdravstveni status živali in dobrobit živali, odkrivanje in izkoreninjenje škodljivih organizmov ter zagotavljanje učinkovitega izvajanja uradnega nadzora. Poleg teh ciljev so določeni tudi njihovi kazalniki. Ta uredba določa tudi upravičene ukrepe in stroške. Stopnje financiranja za nepovratna sredstva so racionalizirane. Standardna stopnja financiranja znaša 50 % upravičenih stroškov. Ta stopnja se pod določenimi pogoji lahko dvigne na 75 % in 100 %. Da bi se izognili upravnemu bremenu v zvezi z upravljanjem mikroprogramov, ta uredba določa najnižji znesek za nepovratna sredstva, ki znaša 50 000 EUR. Ta uredba v nekaterih okoliščinah zagotavlja tudi dostop do rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju. Kar zadeva zdravje rastlin, bo za namene zaščite EU pred škodljivimi organizmi, povezanimi med drugim z globalizacijo trgovine ter s podnebnimi spremembami, finančni prispevek Unije zagotovljen tudi za programe sistematičnega raziskovanja navzočnosti škodljivih organizmov ter fitosanitarne ukrepe podpore za najbolj oddaljena ozemlja držav članic. Ta uredba omogoča možnost podpore za referenčne laboratorije Unije in projekte, namenjene izboljšanju uspešnosti in učinkovitosti uradnega nadzora. Zaradi jasnosti in preglednosti ta uredba določa postopke za predložitev ter oceno letnih in večletnih programov nadzora ter postopek za pripravo ali posodobitev seznama živalskih bolezni ali škodljivih organizmov na rastlinah, ki so upravičeni do sofinanciranja. Postopki za financiranje teh področij so poenostavljeni. Znatno se bo zmanjšalo zlasti število sklepov, ki jih bo morala sprejeti Komisija. Komisija na primer ne bo več sprejemala sklepov o povračilu. 2013/0169 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, spremembi direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 882/2004 in (ES) št. 396/2005, Direktive 2009/128/ES in Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 2009/470/ES EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(2) in člena 168(4)(b) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije[5], po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[6], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[7], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Zakonodaja Unije določa zahteve v zvezi s hrano in varnostjo hrane ter krmo in varnostjo krme na vseh stopnjah proizvodnje, vključno s pravili za zagotavljanje poštene trgovinske prakse in obveščanje potrošnikov. Določa tudi zahteve v zvezi s preprečevanjem in nadzorom prenosljivih živalskih bolezni in zoonoz ter zahteve v zvezi z dobrobitjo živali, živalskimi stranskimi proizvodi, zdravstvenim varstvom rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, varstvom rastlinskih sort, gensko spremenjenimi organizmi ter dajanjem na trg in uporabo fitofarmacevtskih sredstev ter trajnostno rabo pesticidov. Zakonodaja Unije določa tudi uradni nadzor in druge nadzorne dejavnosti, namenjene zagotavljanju učinkovitega izvajanja teh zahtev in skladnosti z njimi. (2) Splošni cilj zakonodaje Unije na navedenih področjih je prispevanje k visoki ravni zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi, visoki ravni varstva in obveščanja potrošnikov ter visoki ravni varstva okolja ob spodbujanju konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest. (3) Za doseganje tega splošnega cilja so potrebni ustrezni finančni viri. Zato je nujno, da Unija prispeva k financiranju ukrepov, ki se izvajajo na različnih področjih, povezanih z navedenim splošnim ciljem. Poleg tega bi bilo treba za učinkovito določanje rabe odhodkov določiti posamezne cilje ter kazalnike za oceno doseganja navedenih ciljev. (4) Unija je odhodke, povezane s hrano in krmo, v preteklosti financirala v obliki zagotavljanja nepovratnih sredstev, javnih razpisov in plačil mednarodnim organizacijam, ki so dejavne na tem področju. Primerno je, da se enak način financiranja nadaljuje. (5) Zaradi proračunske discipline je v tej uredbi treba določiti seznam upravičenih ukrepov, za katere je mogoče pridobiti prispevek Unije, ter seznam upravičenih stroškov in veljavnih stopenj. (6) Evropska komisija je 29. junija 2011 predstavila svoj predlog večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020[8], ki je bil spremenjen 6. julija 2012[9]. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 Komisija predlaga omejitev odhodkov v zvezi s hrano in krmo za celotno obdobje 2014–2020 na največ 1 891,936 milijonov EUR. (7) Poleg tega Komisija v svojem predlogu večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 predlaga vzpostavitev izrednega mehanizma za odziv na krizne razmere. Zato bi bilo treba v primeru izrednih okoliščin, kot so izredne razmere v zvezi z zdravjem živali in rastlin, kadar odobritve iz proračunskega razdelka 3 ne zadostujejo, izredni ukrepi pa so nujni, sredstva iz rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju prenesti v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne … med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju[10]. (8) Veljavna zakonodaja določa, da je stopnja povračila nekaterih upravičenih stroškov fiksna, medtem ko za druge stroške omejitve niso bile predvidene. Za racionalizacijo in poenostavitev sistema bi bilo treba za povračilo določiti fiksno stopnjo. Primerno je, da se navedena stopanja določi v višini, ki se uporablja za nepovratna sredstva. Zagotoviti je treba tudi, da se navedena najvišja stopnja lahko v nekaterih okoliščinah zviša. (9) Ker je doseganje ciljev te uredbe zelo pomembno, je primerno 100-odstotno financiranje upravičenih stroškov za nekatere ukrepe, če med izvajanjem teh ukrepov nastajajo tudi neupravičeni stroški. (10) Unija mora zagotoviti, da so sredstva ustrezno porabljena, ter sprejeti ukrepe, s katerimi se odzove na potrebo po poenostavitvi svojih programov porabe, da bi se zmanjšali upravno breme in stroški upravičencev do sredstev ter vseh zadevnih strani v skladu s Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pametna pravna ureditev v Evropski uniji[11]. Zaradi stroškovne učinkovitosti na ravni Komisije in držav članic nepovratna sredstva pod določeno mejo ne bi smela biti več odobrena. (11) Zakonodaja Unije določa, da morajo države članice izvajati nekatere ukrepe v primeru pojava in razvoja nekaterih živalskih bolezni ali zoonoz. Zato bi morala Unija zagotoviti finančni prispevek za take izredne ukrepe. (12) Z ustreznimi ukrepi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje bi bilo treba preprečevati in zmanjševati število izbruhov živalskih bolezni in zoonoz, ki pomenijo nevarnost za zdravje ljudi in živali. Nacionalni programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje navedenih bolezni in zoonoz bi morali biti upravičeni do financiranja Unije. (13) Zaradi organizacijskih razlogov in učinkovitosti pri upravljanju financiranja na področjih zdravja živali in rastlin je primerno določiti pravila o vsebini, predložitvi, oceni in odobritvi nacionalnih programov, vključno s tistimi, ki se izvajajo v najbolj oddaljenih regijah Unije, določenih v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Zaradi istih razlogov bi bilo treba določiti roke za poročanje in predložitev zahtevkov za plačilo. (14) Direktiva Sveta 2000/29/ES z dne 8 maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti[12] določa, da države članice izvajajo nekatere izredne ukrepe za izkoreninjenje organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode (škodljivi organizmi). Unija bi morala nameniti finančni prispevek za izkoreninjenje navedenih škodljivih organizmov. Finančni prispevek Unije bi moral biti pod nekaterimi pogoji na voljo tudi za izredne ukrepe, namenjene obvladovanju škodljivih organizmov, ki imajo najhujše posledice za Unijo in jih na nekaterih področjih ni mogoče izkoreniniti, ter za preventivne ukrepe v zvezi z navedenimi škodljivimi organizmi. (15) Izredni ukrepi proti škodljivim organizmom bi morali biti upravičeni do sofinanciranja Unije, če pomenijo ti ukrepi dodano vrednost za celotno Unijo. Zato bi moral biti finančni prispevek Unije na voljo za škodljive organizme, ki so v Direktivi 2000/29/ES navedeni kot škodljivi organizmi, za katere ni znano, da se pojavljajo v Uniji. Kadar je znano, da se škodljivi organizmi pojavljajo v Uniji, bi morali biti do finančnega prispevka Unije upravičeni le ukrepi v zvezi s škodljivimi organizmi, ki imajo najhujše posledice za Unijo. Ukrepi, povezani s škodljivimi organizmi, v zvezi s katerimi so bili sprejeti izredni ukrepi Unije za izkoreninjenje, bi morali biti upravičeni do finančnega prispevka Unije. (16) Pomembno je pravočasno odkrivanje navzočnosti nekaterih škodljivih organizmov. Sistematične raziskave take navzočnosti, ki jih izvajajo države članice, so nujne za zagotavljanje takojšnjega izkoreninjenja izbruhov navedenih škodljivih organizmov. Sistematične raziskave, ki so jih izvedle posamezne države članice, so nujne za zaščito ozemlja vseh drugih držav članic. Unija bi morala prispevati k financiranju navedenih sistematičnih raziskav. (17) Najbolj oddaljene regije držav članic se spopadajo s težavami zaradi svoje oddaljenosti in odvisnosti od omejenega števila proizvodov. Primerno je, da Unija odobri finančni prispevek državam članicam za programe, ki jih izvajajo za obvladovanje škodljivih organizmov v navedenih najbolj oddaljenih regijah v skladu s cilji iz Uredbe (EU) št. 228/2013[13] Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006. (18) Uradni nadzor, ki ga izvajajo države članice, je nujno orodje za preverjanje in spremljanje izvajanja in izvrševanja ustreznih zahtev Unije ter skladnosti z njimi. Učinkovitost in uspešnost sistemov uradnega nadzora sta bistveni za ohranjanje visoke ravni varnosti ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi ter hkrati zagotavljanje visoke ravni varstva okolja. Zato bi morala biti za take nadzorne ukrepe na voljo finančna podpora Unije. Finančni prispevek bi moral biti na voljo zlasti referenčnim laboratorijem Unije, da se jim zagotovi pomoč pri kritju stroškov, ki nastajajo zaradi izvajanja delovnih programov, ki jih odobri Komisija. Poleg tega je učinkovitost uradnega nadzora odvisna tudi od tega, da imajo nadzorni organi na voljo dobro usposobljeno osebje z ustreznim poznavanjem zakonodaje Unije, zato bi bilo treba Uniji omogočiti, da prispeva k njihovemu usposabljanju in ustreznim programom izmenjave, ki jih organizirajo pristojni organi. (19) Učinkovito upravljanje uradnega nadzora je odvisno od hitre izmenjave podatkov in informacij v zvezi s takim nadzorom. Poleg tega je primerno in usklajeno izvajanje ustreznih pravil odvisno od določanja učinkovitih sistemov, ki vključujejo pristojne organe držav članic. Zato bi morala biti vzpostavitev in delovanje podatkovnih baz in računalniško podprtih informacijskih sistemov za navedene namene upravičena do finančnega prispevka. (20) Unija bi morala omogočiti financiranje tehničnih, znanstvenih, usklajevalnih in komunikacijskih dejavnosti, potrebnih za zagotavljanje pravilnega izvajanja zakonodaje Unije ter prilagajanja zakonodaje znanstvenemu, tehnološkemu in družbenemu razvoju. Financiranje bi moralo biti na voljo tudi za projekte, namenjene izboljšanju uspešnosti in učinkovitosti uradnega nadzora. (21) V skladu s členom 3 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002[14] morajo vsi predlogi, ki se predložijo zakonodajnemu organu ter vsebujejo odstopanja od določb navedene uredbe, vključevati jasno navedbo takšnih odstopanj in posebnih razlogov, ki upravičujejo odstopanja. Zato bi bilo treba pristojne organe držav članic zaradi posebnosti nekaterih ciljev iz te uredbe in ob upoštevanju dejstva, da so zadevni pristojni organi najprimernejši za izvajanje dejavnosti, povezanih s temi cilji, šteti za opredeljene upravičence za namene člena 128(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Zato bi moralo biti mogoče, da se nepovratna sredstva takim organom dodelijo brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov. (22) Z odstopanjem od člena 86 in kot izjema od člena 130 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi morali biti stroški izrednih ukrepov iz členov 7 in 17 te uredbe zaradi njihove nujne in nepredvidljive narave upravičeni od datuma, ko država članica Komisijo obvesti o pojavu bolezni ali navzočnosti škodljivega organizma. Komisija bi morala po oceni zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo države članice, prevzeti ustrezne proračunske obveznosti in zagotoviti plačilo upravičenih odhodkov, pri čemer bi po potrebi uporabila rezervo za krizne razmere v kmetijskem sektorju. (23) Zelo pomemben je takojšen začetek izvajanja teh izrednih ukrepov. Zato bi bilo škodljivo, če bi iz financiranja izključili stroške, ki nastanejo pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva, saj bi to države članice spodbudilo k usmeritvi takojšnjega prizadevanja v pripravo vloge za nepovratna sredstva in ne v izvajanje izrednih ukrepov. (24) Ob upoštevanju obsega veljavne zakonodaje Unije v zvezi z izvajanjem ukrepov za izkoreninjenje in nadzor ter tehničnih omejitev glede drugega razpoložljivega strokovnega znanja morajo ukrepe iz te uredbe izvajati predvsem pristojni organi držav članic. Zato je treba v nekaterih primerih sofinancirati stroške za plače osebja nacionalnih uprav. (25) Načrtovanje programov omogoča usklajevanje in prednostno razvrščanje ter tako prispeva k učinkoviti rabi finančnih sredstev Unije. Komisiji bi bilo zato treba podeliti pooblastilo za sprejetje delovnih programov za izvajanje nekaterih ukrepov iz te uredbe. (26) Komisiji bi bilo treba za zagotovitev odgovorne in učinkovite rabe finančnih sredstev Unije omogočiti preverjanje, ali se sredstva Unije učinkovito uporabljajo za izvajanje upravičenih ukrepov, in sicer s pregledi na kraju samem ali pregledi dokumentov. (27) Finančne interese Unije bi bilo treba zaščititi v celotnem ciklu odhodkov, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti ter izterjavo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev. (28) Da bi se zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z vzpostavitvijo in spreminjanjem seznamov živalskih bolezni in zoonoz, ki so upravičene do financiranja Unije, ter v zvezi z vzpostavitvijo delovnih programov. Pri spreminjanju seznama živalskih bolezni, upravičenih do financiranja izrednih ukrepov, bi morala Komisija upoštevati živalske bolezni, ki jih je treba prijaviti v skladu z Direktivo Sveta 82/894/EGS z dne 21. decembra 1982 o prijavljanju živalskih bolezni v Skupnosti[15]. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[16]. (29) Svetovalni postopek bi se moral uporabljati za sprejetje začetnih seznamov živalskih bolezni in zoonoz, ki so upravičene do financiranja na področju zdravja živali, glede na to, da bi morali začetni seznami brez sprememb vključevati le živalske bolezni in zoonoze, ki so do tovrstnega financiranja že upravičene na podlagi Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine[17]. (30) Zakonodajo Unije bi bilo treba upravljati in izvajati tako, da se zagotovi doseganje načrtovanih koristi na podlagi izkušenj. Zato je ustrezno, da Komisija oceni delovanje in učinkovitost te uredbe ter rezultate sporoči drugim institucijam. (31) Komisiji pri izvajanju pravil Unije iz te uredbe pomagajo različni odbori, zlasti odbori, ustanovljeni s Sklepom Sveta 66/399/EGS z dne 14. junija 1966 o ustanovitvi Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo[18], Sklepom Sveta 76/894/EGS z dne 23. novembra 1976 o ustanovitvi Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin[19], Direktivo Sveta 98/56/ES z dne 20. julija 1998 o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin[20], Direktivo Sveta 2008/90/ES z dne 29. septembra 2008 o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja[21], ter Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane[22]. Primerno je poenostaviti postopek v odboru na tem področju in odboru, ustanovljenem v skladu s členom 58 Uredbe (ES) št. 178/2002, podeliti pooblastilo, da Komisiji pomaga izvajati izvedbena pooblastila pri odhodkih ustreznih področij, ter prilagoditi ime navedenega odbora, da odraža večji obseg nalog. Zato bi bilo treba sklepa 66/399/EGS in 76/894/EGS razveljaviti, direktivi 98/56/ES in 2008/90/ES ter Uredbo (ES) št. 178/2002 pa ustrezno spremeniti. (32) Ta uredba nadomešča določbe Odločbe 2009/470/ES. Poleg tega ta uredba nadomešča člen 13c(5) in člene od 22 do 26 Direktive 2000/29/ES, člen 66 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali[23], člena 36 in 37 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS[24], člen 22 Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov[25] ter člen 76 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS[26]. Direktivo 2000/29/ES, uredbi (ES) št. 882/2004 in št. 396/2005, Direktivo 2009/128/ES in Uredbo (ES) št. 1107/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I SKUPNE DOLOČBE POGLAVJE I PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN CILJI Člen 1 Predmet urejanja in področje uporabe Ta uredba uvaja določbe za upravljanje odhodkov iz splošnega proračuna Evropske unije na področjih, za katera se uporabljajo pravila Unije o: (a) ureditvi področij hrane in varnosti hrane na vseh stopnjah proizvodnje, predelave, distribucije in odstranjevanja hrane, vključno s pravili za zagotavljanje poštene trgovinske prakse ter varovanje interesov potrošnikov in obveščanje, ter proizvodnjo in uporabo materialov in izdelkov, namenjenih stiku s hrano; (b) ureditvi področij krme in varnosti krme na vseh stopnjah proizvodnje, predelave, distribucije in odstranjevanja krme, vključno s pravili za zagotavljanje poštene trgovinske prakse ter varovanje interesov potrošnikov in obveščanje; (c) določitvi zahtev glede zdravstvenega varstva živali; (d) določitvi zahtev glede dobrobiti živali; (e) varstvenih ukrepih proti organizmom, škodljivim za rastline ali rastlinske proizvode, kot je opredeljeno v Direktivi 2000/29/ES (v nadaljnjem besedilu: škodljivi organizmi); (f) pridelavi rastlinskega razmnoževalnega materiala z namenom dajanja na trg in dajanju zadevnega materiala na trg; (g) določitvi zahtev glede dajanja fitofarmacevtskih sredstev na trg in trajnostne rabe pesticidov; (h) preprečevanju in zmanjševanju tveganj za javno zdravje in zdravje živali zaradi živalskih stranskih proizvodov in predelanih proizvodov; (i) ureditvi namernega sproščanja gensko spremenjenih organizmov v okolje; (j) varstvu pravic intelektualne lastnine v zvezi z rastlinskimi sortami ter ohranjanjem in izmenjavo rastlinskih genskih virov. Člen 2 Cilji 1. Odhodki iz člena 1 so namenjeni doseganju: (a) splošnega cilja prispevanja k visoki ravni zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi in na področjih, povezanih z njo, ter visoki ravni varstva potrošnikov in okolja, pri čemer se omogoča, da živilska industrija in industrija krme v Uniji delujeta v okolju, ki spodbuja konkurenčnost ter ustvarjanje delovnih mest; (b) naslednjih posameznih ciljev: (i) prispevati k visoki ravni varnosti hrane in sistemov za proizvodnjo hrane ter drugih proizvodov, ki lahko vplivajo na varnost hrane, ter hkrati izboljšati trajnostno proizvodnjo hrane; (ii) prispevati k višjemu zdravstvenemu statusu živali v Uniji in podpirati izboljšanje dobrobiti živali; (iii) prispevati k pravočasnemu odkrivanju škodljivih organizmov in njihovemu izkoreninjenju, kadar so navedeni škodljivi organizmi vstopili v Unijo; (iv) prispevati k izboljšanju učinkovitosti, uspešnosti in zanesljivosti uradnega nadzora in drugih dejavnosti, ki se izvajajo ob upoštevanju učinkovitega izvajanja pravil Unije iz člena 1 ter skladnosti z njimi. 2. Za merjenje doseganja posameznih ciljev iz odstavka 1(b) se uporabljajo naslednji kazalniki: (a) za posamezni cilj iz odstavka 1(b)(i) zmanjšanje števila primerov bolezni pri ljudeh v Uniji, ki so povezane z varnostjo hrane ali zoonozami; (b) za posamezni cilj iz odstavka 1(b)(ii): (i) povečanje števila držav članic ali njihovih regij, ki so proste živalskih bolezni, za katere se dodeli finančni prispevek; (ii) splošno zmanjšanje parametrov bolezni, kot so pojavljanje, razširjenost in število izbruhov; (c) za posamezni cilj iz odstavka 1(b)(iii): (i) pokritost ozemlja Unije s sistematičnimi raziskavami škodljivih organizmov, zlasti o škodljivih organizmih, za katere ni znano, da se pojavljajo na ozemlju Unije, in škodljivih organizmih, ki se štejejo za najnevarnejše na ozemlju Unije; (ii) čas in uspešnost izkoreninjenja zadevnih škodljivih organizmov; (d) za posamezni cilj iz odstavka 1(b)(iv) ugoden rezultat nadzora na posebnih zadevnih področjih, ki ga izvajajo in o katerem poročajo strokovnjaki Komisije v državah članicah. POGLAVJE II OBLIKE FINANCIRANJA IN SPLOŠNE FINANČNE DOLOČBE Člen 3 Oblike financiranja 1. Financiranje Unije v zvezi z odhodki iz člena 1 se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. 2. Ko se nepovratna sredstva dodelijo pristojnim organom držav članic, se zadevni organi štejejo za opredeljene upravičence v smislu člena 128(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Taka nepovratna sredstva se lahko dodelijo brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov. 3. Finančni prispevek Unije za ukrepe iz te uredbe ima lahko tudi obliko prostovoljnih izplačil mednarodnim organizacijam, ki so dejavne na področjih, za katera se uporabljajo pravila iz člena 1, in katerih članica je Unija ali s katerimi Unija sodeluje na področju njihovih dejavnosti. Člen 4 Proračun 1. Brez poseganja v člen 5 je zgornja meja za odhodke iz člena 1 za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 največ 1 891,936 milijonov EUR v trenutnih cenah. 2. Zgornja meja iz odstavka 1 lahko zajema tudi stroške za pripravljalne, spremljevalne, nadzorne, revizijske in ocenjevalne dejavnosti, potrebne za upravljanje odhodkov iz člena 1, in doseganje njihovih ciljev, zlasti za študije, srečanja strokovnjakov, stroške, povezane z omrežji informacijske tehnologije, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, ter tudi vse druge stroške za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju navedenih odhodkov. 3. Zgornja meja lahko zajema tudi stroške za tehnično in upravno pomoč, potrebno za zagotavljanje prehoda med ukrepi, sprejetimi pred začetkom veljavnosti te uredbe in po njem. Po potrebi se lahko odobrena proračunska sredstva za pokrivanje podobnih stroškov vnesejo v proračun tudi po letu 2020, da se omogoči upravljanje ukrepov, ki ne bi bili dokončani do 31. decembra 2020. Člen 5 Uporaba rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju Prispevek Unije za ukrepe za izredne razmere iz oddelka 1 poglavja I naslova II in iz oddelka 1 poglavja II naslova II se lahko financira tudi v skladu s točko (e) člena 4(2) Uredbe (EU) št. XXX/201X Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike. Člen 6 Najvišje stopnje in najnižji znesek nepovratnih sredstev 1. Finančni prispevek Unije, ki se zagotovi v obliki nepovratnih sredstev, ne presega 50 % upravičenih stroškov. 2. Najvišjo stopnjo iz odstavka 1 je mogoče povečati na 75 % upravičenih stroškov za: (a) čezmejne dejavnosti, ki jih izvajata dve ali več držav članic skupaj in so namenjene obvladovanju ali izkoreninjenju škodljivih organizmov ali živalskih bolezni; (b) države članice, katerih bruto nacionalni dohodek na prebivalca je glede na zadnje podatke Eurostata nižji od 90 % povprečja v Uniji. 3. Najvišjo stopnjo iz odstavka 1 je mogoče povečati na 100 % upravičenih stroškov, kadar so dejavnosti, h katerim finančno prispeva Unija: (a) povezane z obvladovanjem resnih zdravstvenih tveganj za Unijo; (b) posamezne naloge posebnega pomena za Unijo, kakor Komisija izrecno potrjuje v delovnem programu, sprejetem v skladu s členom 35(1), ali (c) dejavnosti, ki se izvajajo v tretjih državah. 4. Nepovratna sredstva se ne dodelijo v znesku, nižjem od 50 000 EUR. NASLOV II FINANČNE DOLOČBE POGLAVJE I ZDRAVJE ŽIVALI Oddelek 1 Izredni ukrepi Člen 7 Upravičeni ukrepi 1. Nepovratna sredstva se lahko državam članicam dodelijo do najvišjih stopenj iz člena 6(1), (2) in (3), in sicer za ukrepe, sprejete v primeru potrditve pojava ene od živalskih bolezni iz člena 8, če se ukrepi izvedejo takoj in se upoštevajo veljavne določbe iz ustrezne zakonodaje Unije. 2. Nepovratna sredstva se lahko državam članicam dodelijo, če ob potrditvi pojava ene od živalskih bolezni iz člena 8 dve ali več držav članic tesno sodeluje pri nadzoru epidemije. 3. Nepovratna sredstva se lahko državam članicam, tretjim državam in mednarodnim organizacijam dodelijo za varstvene ukrepe, sprejete v primeru neposrednega ogrožanja zdravstvenega statusa Unije zaradi pojava ali razvoja ene od živalskih bolezni ali zoonoz iz člena 8 ali 11 na ozemlju tretje države ali države članice. 4. Nepovratna sredstva se lahko državam članicam dodelijo, kadar Komisija na zahtevo države članice odloči, da morajo države članice uvesti zaloge bioloških materialov za obvladovanje živalskih bolezni in zoonoz iz člena 8 ali 11. 5. Finančni prispevek Unije se lahko dodeli za uvedbo zalog biološkega materiala ali nakup odmerkov cepiva, če lahko pojav ali razvoj ene od živalskih bolezni ali zoonoz iz člena 8 ali 11 v tretji državi ali državi članici ogroža Unijo. Člen 8 Seznam živalskih bolezni 1. Komisija z izvedbenim aktom določi seznam živalskih bolezni, upravičenih do financiranja v skladu s členom 7. Navedeni seznam vsebuje živalske bolezni iz členov 3(1), 4(1), 6(2) in 14(1) Odločbe 2009/470/ES. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) te uredbe. 2. Komisija lahko z izvedbenimi akti spremeni seznam živalskih bolezni, določen v skladu z odstavkom 1, pri čemer se upoštevajo živalske bolezni, ki jih je treba prijaviti v skladu z Direktivo 82/894/EGS, in bolezni, ki verjetno pomenijo novo nevarnost za Unijo zaradi znatnega vpliva na: (a) zdravje ljudi; (b) zdravje ali dobrobit živali ali (c) kmetijsko proizvodnjo ali akvakulturo ali povezane gospodarske sektorje. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) te uredbe. Člen 9 Upravičeni stroški 1. Naslednji stroški držav članic v zvezi z izvajanjem ukrepov iz člena 7(1) so lahko upravičeni do financiranja v skladu z navedenim odstavkom: (a) stroški nadomestila lastnikom za vrednost živali, ki so bile zaklane ali izločene, do tržne vrednosti teh živali tik pred zakolom ali izločitvijo; (b) stroški nadomestila lastnikom za vrednost uničenih proizvodov živalskega izvora do tržne vrednosti navedenih proizvodov tik pred uničenjem; (c) stroški čiščenja, dezinsekcije ter razkuževanja gospodarstev in opreme; (d) stroški uničenja okužene krme in okužene opreme, če te ni mogoče razkužiti; (e) stroški nakupa cepiv in cepljenja, če njihovo uporabo določi ali dovoli Komisija; (f) kjer je primerno, stroški prevoza trupov do predelovalnih obratov; (g) v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih vsi drugi stroški, ki so nujni za izkoreninjenje bolezni, kot je določeno v sklepu o financiranju iz člena 35(3) te uredbe. 2. Kot je navedeno v členu 130(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, so stroški izjemoma upravičeni od datuma, ko država članica obvesti Komisijo o pojavu bolezni. Po oceni zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo države članice, Komisija prevzame ustrezne proračunske obveznosti in zagotovi plačilo upravičenih odhodkov. Oddelek 2 programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz Člen 10 Upravičeni programi Nepovratna sredstva se lahko dodelijo za letne ali večletne nacionalne programe držav članic za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni ali zoonoz v skladu s členom 11 (v nadaljnjem besedilu: nacionalni programi). Člen 11 Seznam živalskih bolezni in zoonoz 1. Komisija z izvedbenim aktom določi seznam živalskih bolezni in zoonoz, upravičenih do nepovratnih sredstev v skladu s členom 10. Navedeni seznam vsebuje živalske bolezni in zoonoze iz Priloge I k Odločbi 2009/470/ES. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) te uredbe. 2. Komisija lahko z izvedbenimi akti spremeni seznam, določen v skladu z odstavkom 1, pri čemer upošteva: (a) stanje živalskih bolezni, ki znatno vplivajo na živinorejo ali trgovino z rejnimi živalmi; (b) razvoj zoonoz, ki ogrožajo ljudi; ali (c) nov znanstveni ali epidemiološki razvoj. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) te uredbe. Člen 12 Upravičeni stroški Naslednji stroški držav članic za izvajanje nacionalnih programov so lahko upravičeni do nepovratnih sredstev v skladu s členom 10: (a) stroški vzorčenja živali; (b) stroški testiranj, če so omejeni na: (i) stroške opreme za testiranje, reagentov in potrošnega materiala, ki jih je mogoče opredeliti in se uporabljajo posebej za izvajanje navedenih testov; (ii) stroške osebja, ne glede na njihov status, neposredno vključenega v izvajanje testiranj; (c) stroški nadomestila lastnikom za vrednost živali, ki so bile zaklane ali izločene v okviru nacionalnega programa, do tržne vrednosti teh živali tik pred zakolom ali izločitvijo; (d) stroški nadomestila lastnikom za vrednost uničenih proizvodov živalskega izvora do tržne vrednosti navedenih proizvodov tik pred uničenjem; (e) stroški nakupa in skladiščenja odmerkov cepiva ali cepiva in vab za živali, ki se uporabljajo v programih; (f) stroški cepljenja domačih živali; (g) stroški distribucije cepiv in vab za divje živali; (h) stroški čiščenja, razkuževanja in dezinsekcije gospodarstva in opreme ter stroški, ki temeljijo na epidemiologiji in značilnostih patogena; (i) v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih stroški za izvajanje drugih potrebnih ukrepov poleg ukrepov iz točk od (a) do (h), če so takšni ukrepi določeni v sklepu o nepovratnih sredstvih iz člena 14(2). Za namene točke (c) prvega pododstavka se morebitna preostala vrednost živali odšteje od nadomestila. Za namene točke (d) prvega pododstavka se preostala vrednost toplotno obdelanih neinkubiranih jajc odšteje od nadomestila. Člen 13 Vsebina in predložitev nacionalnih programov 1. Države članice Komisiji vsako leto do 31. maja predložijo nacionalne programe, katerih začetek je predviden za naslednje leto in za katere vložijo zahtevek za nepovratna sredstva. Nacionalni programi, predloženi po 31. maju, naslednje leto niso upravičeni do financiranja. 2. Nacionalni programi vsebujejo vsaj naslednje: (a) opis epidemiološkega stanja živalske bolezni ali zoonoze pred datumom začetka programa; (b) opis in določitev geografskih in upravnih območij, v katerih se izvaja program; (c) trajanje programa; (d) ukrepe, ki jih je treba izvesti; (e) načrtovani proračun; (f) cilje, ki jih je treba doseči do datuma zaključka programa, in pričakovane koristi programa; (g) primerne kazalnike za merjenje doseganja ciljev programa. Za vsak večletni nacionalni program se informacije iz točk od (a) do (g) prvega pododstavka zagotovijo za vsako leto trajanja programa. 3. Države članice lahko v svoje nacionalne programe vključijo ukrepe, ki se izvajajo na ozemlju sosednjih tretjih držav in v sodelovanju z organi navedenih držav, če bi lahko pojav ali razvoj ene od živalskih bolezni ali zoonoz, vključenih na seznam iz člena 11, ogrozil zdravstveni status Unije in če so sprejeti ukrepi namenjeni preprečitvi vnosa ene od navedenih bolezni ali zoonoz v Unijo. Člen 14 Ocena in odobritev nacionalnih programov 1. Nacionalni programi se ocenijo ob upoštevanju prednostnih nalog in meril, določenih v letnih ali večletnih delovnih programih iz člena 35(1) in, če je primerno, ob upoštevanju prednostnih nalog in meril, opisanih v letnih ali večletnih smernicah iz odstavka 5 tega člena. 2. Letni nacionalni programi in s tem povezano financiranje se odobrijo do 31. januarja vsako leto s sklepom o nepovratnih sredstvih v zvezi z izvedenimi ukrepi in nastalimi stroški od 1. januarja do 31. decembra navedenega leta. Po predložitvi vmesnih poročil iz člena 15 lahko Komisija po potrebi spremeni takšne sklepe v zvezi s celotnim obdobjem upravičenosti. 3. Večletni nacionalni programi in s tem povezano financiranje se odobrijo do 31. januarja prvega leta izvajanja s sklepom o nepovratnih sredstvih v zvezi z izvedenimi ukrepi in nastalimi stroški od 1. januarja prvega leta izvajanja do konca obdobja izvajanja. 4. V primeru odobritve večletnih nacionalnih programov v skladu z odstavkom 3 se lahko proračunske obveznosti razdelijo v letne obroke. Kadar se proračunske obveznosti razdelijo v letne obroke, Komisija dodeli letne obroke, pri čemer upošteva napredek programov, ocenjene potrebe in razpoložljivi proračun. 5. Komisija lahko sprejme letne ali večletne smernice, ki vključujejo opis prednostnih nalog na področju veterine in merila za ocenjevanje nacionalnih programov. Člen 15 Poročanje Države članice za vsak odobreni letni ali večletni nacionalni program Komisiji vsako leto do 31. marca predložijo podrobno letno tehnično in finančno poročilo za prejšnje leto, vključno z doseženimi rezultati, ki se izmerijo na podlagi kazalnikov iz člena 13(2)(g), in podrobno poročilo o nastalih upravičenih stroških. Poleg tega države članice za vsak odobreni nacionalni program Komisiji vsako leto do 31. julija predložijo vmesno tehnično in finančno poročilo. Člen 16 Plačila Država članica zahtevek za plačilo za določeno leto za nacionalni program predloži Komisiji do 31. marca naslednjega leta. Komisija plača finančni prispevek Unije za upravičene stroške, potem ko ustrezno preveri poročila iz člena 15. POGLAVJE II ZDRAVJE RASTLIN Oddelek 1 Izredni ukrepi Člen 17 Upravičeni ukrepi 1. Nepovratna sredstva se lahko državam članicam pod pogoji iz člena 18 dodelijo do najvišjih stopenj iz člena 6(1), (2) in (3), in sicer za naslednje ukrepe proti škodljivim organizmom: (a) ukrepi za izkoreninjenje škodljivega organizma na napadenem območju, ki jih izvedejo pristojni organi v skladu s členom 16(1) in (2) Direktive 2000/29/ES ali v skladu z ukrepi Unije, sprejetimi v skladu s členom 16(3) navedene direktive; (b) ukrepi za preprečitev širjenja škodljivega organizma, v zvezi s katerimi so bili sprejeti ukrepi Unije proti širjenju v skladu s členom 16(3) Direktive 2000/29/ES, na napadenem območju, kjer tega škodljivega organizma ni mogoče izkoreniniti in kjer so zadevni ukrepi nujni za zaščito Unije pred nadaljnjo širitvijo navedenega škodljivega organizma. Navedeni ukrepi izrecno zadevajo izkoreninjenje navedenega škodljivega organizma v varnostnem pasu, če se ugotovi njegova navzočnost v navedenem varnostnem pasu; (c) dodatni zaščitni ukrepi za preprečitev širjenja škodljivega organizma, v zvezi s katerim so bili sprejeti ukrepi Unije v skladu s členom 16(3) Direktive 2000/29/ES, poleg ukrepov za izkoreninjenje iz točke (a) in ukrepov proti širjenju iz točke (b), kadar so navedeni ukrepi nujni za zaščito Unije pred nadaljnjo širitvijo navedenega škodljivega organizma. 2. Nepovratna sredstva iz odstavka 1 se lahko dodelijo tudi državi članici, na ozemlju katere ni škodljivih organizmov iz odstavka 1, če je ta sprejela ukrepe proti vstopu navedenih škodljivih organizmov na svoje ozemlje, ker so ti organizmi navzoči v sosednji državi članici ali tretji državi, ki meji neposredno na zadevno državo članico. Člen 18 Pogoji Ukrepi iz člena 17 so lahko upravičeni do nepovratnih sredstev, če se izvedejo takoj, če se upoštevajo veljavne določbe iz ustrezne zakonodaje Unije in če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev: (a) ukrepi zadevajo škodljive organizme iz oddelka I dela A Priloge I in oddelka I dela A Priloge II k Direktivi 2000/29/ES; (b) zanje velja ukrep, ki ga je sprejela Komisija v skladu s členom 16(3) Direktive 2000/29/ES. Pri ukrepih, ki izpolnjujejo pogoj iz točke (b) prvega odstavka, nepovratna sredstva ne pokrivajo stroškov, nastalih po izteku ukrepa, ki ga je sprejela Komisija v skladu s členom 16(3) Direktive 2000/29/ES. Člen 19 Upravičeni stroški 1. Naslednji stroški držav članic za izvajanje ukrepov iz člena 17 so lahko upravičeni do nepovratnih sredstev iz navedenega člena: (a) stroški osebja, ne glede na njihov status, neposredno vključenega v izvajanje ukrepov, ter stroški najema opreme, potrošnega materiala in katerega koli drugega potrebnega materiala, sredstev za tretiranje in laboratorijskih testov; (b) stroški naročil storitev tretjih oseb za izvedbo dela ukrepov; (c) stroški nadomestila zadevnim izvajalcem dejavnosti za uničenje in poznejšo odstranitev rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter stroški čiščenja in razkuževanja prostorov, zemljišča, vode, tal, rastnih substratov, objektov, strojev in opreme; (d) v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih stroški za izvajanje drugih potrebnih ukrepov poleg ukrepov iz točk (a) do (c), če so takšni ukrepi določeni v finančnem sklepu iz člena 35(3). 2. Kot je navedeno v členu 130(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, so stroški izjemoma upravičeni od datuma, ko država članica obvesti Komisijo o navzočnosti škodljivega organizma. Po oceni zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo države članice, Komisija prevzame ustrezne proračunske obveznosti in zagotovi plačilo upravičenih odhodkov. Oddelek 2 Programi sistematičnega raziskovanja navzočnosti škodljivih organizmov Člen 20 Upravičeni programi sistematičnega raziskovanja Nepovratna sredstva se lahko dodelijo državam članicam za letne in večletne programe sistematičnega raziskovanja, ki jih te države izvajajo v zvezi s navzočnostjo škodljivih organizmov (v nadaljevanju: programi sistematičnega raziskovanja), če navedeni programi izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev: (a) ukrepi zadevajo škodljive organizme iz oddelka I dela A Priloge I in oddelka I dela A Priloge II k Direktivi 2000/29/ES; (b) zanje velja ukrep, ki ga je sprejela Komisija v skladu s členom 16(3) Direktive 2000/29/ES. Za škodljive organizme iz točke (a) prvega odstavka programi sistematičnega raziskovanja temeljijo na oceni nevarnosti vstopa, naselitve in širjenja navedenih škodljivih organizmov na ozemlju zadevne države članice in se nanašajo vsaj na škodljive organizme, ki so najbolj nevarni, in na glavne vrste rastlin, ki so izpostavljene navedenim nevarnostim. Pri ukrepih, ki izpolnjujejo pogoj iz točke (b) prvega odstavka, nepovratna sredstva ne pokrivajo stroškov, nastalih po izteku ukrepa, ki ga je sprejela Komisija v skladu s členom 16(3) Direktive 2000/29/ES. Člen 21 Upravičeni stroški Naslednji stroški držav članic za izvajanje programov sistematičnega raziskovanja iz člena 20 so lahko upravičeni do nepovratnih sredstev iz navedenega člena: (a) stroški vzorčenja; (b) stroški testiranj, če so omejeni na: (i) stroške opreme za testiranje, reagentov in potrošnega materiala, ki jih je mogoče opredeliti in se uporabljajo posebej za izvajanje zadevnih testov; (ii) stroške osebja, ne glede na njihov status, neposredno vključenega v zbiranje vzorcev in izvajanje testiranj; (c) v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih stroški za izvajanje drugih potrebnih ukrepov poleg ukrepov iz točk (a) in (b), če so takšni ukrepi določeni v sklepu o nepovratnih sredstvih iz člena 23(2). Člen 22 Vsebina in predložitev programov sistematičnega raziskovanja 1. Države članice vsako leto do 31. maja Komisiji predložijo programe sistematičnega raziskovanja, katerih začetek je predviden za naslednje leto in za katere vložijo zahtevek za nepovratna sredstva. Programi sistematičnega raziskovanja, predloženi po 31. maju, naslednje leto niso upravičeni do financiranja. 2. Programi sistematičnega raziskovanja vsebujejo vsaj naslednje: (a) škodljive organizme, ki so vključeni v program; (b) opis in določitev geografskih in upravnih območij, v katerih se izvaja program, ter opis statusa navedenih območij glede navzočnosti zadevnih škodljivih organizmov; (c) trajanje programa; (d) število načrtovanih vizualnih pregledov, vzorčenj in testiranj za škodljive organizme in rastline, rastlinske proizvode in druge zadevne predmete; (e) načrtovani proračun; (f) cilje, ki jih je treba doseči do datuma zaključka programa, in pričakovane koristi programa; (g) primerne kazalnike za merjenje doseganja ciljev programa. Za vsak večletni program sistematičnega raziskovanja se informacije iz točk (a) do (g) prvega pododstavka zagotovijo za vsako leto trajanja programa. Člen 23 Ocena in odobritev programov sistematičnega raziskovanja 1. Programi sistematičnega raziskovanja se ocenijo ob upoštevanju prednostnih nalog in meril, določenih v letnih ali večletnih delovnih programih iz člena 35(1), in, če je to primerno, ob upoštevanju prednostnih nalog in meril, opisanih v letnih ali večletnih smernicah iz odstavka 5 tega člena. 2. Letni programi sistematičnega raziskovanja in s tem povezano financiranje se odobrijo do 31. januarja vsako leto s sklepom o nepovratnih sredstvih v zvezi z izvedenimi ukrepi in nastalimi stroški od 1. januarja do 31. decembra navedenega leta. Po predložitvi vmesnih poročil iz člena 15 lahko Komisija po potrebi spremeni takšne sklepe v zvezi s celotnim obdobjem upravičenosti. 3. Večletni programi sistematičnega raziskovanja in s tem povezano financiranje se odobrijo do 31. januarja prvega leta izvajanja s sklepom o nepovratnih sredstvih v zvezi z izvedenimi ukrepi in nastalimi stroški od 1. januarja prvega leta izvajanja do konca obdobja izvajanja. 4. V primeru odobritve večletnih programov sistematičnega raziskovanja v skladu z odstavkom 3 se lahko proračunske obveznosti razdelijo v letne obroke. Kadar se proračunske obveznosti razdelijo v letne obroke, Komisija dodeli letne obroke, pri čemer upošteva napredek programov, ocenjene potrebe in razpoložljivi proračun. 5. Komisija lahko v letnih ali večletnih smernicah sprejme fitosanitarne prednostne naloge, ki vključujejo zlasti škodljive organizme, za katere ni znano, da se pojavljajo na ozemlju Unije, in škodljive organizme, ki veljajo za najnevarnejše za ozemlje Unije, ter merila za ocenjevanje programov sistematičnega raziskovanja. Člen 24 Poročanje in plačila Člena 15 in 16 se smiselno uporabljata za programe sistematičnega raziskovanja. Oddelek 3 Programi za obvladovanje škodljivih organizmov v najbolj oddaljenih regijah Unije Člen 25 Upravičeni ukrepi in stroški 1. Nepovratna sredstva se lahko dodelijo državam članicam za programe, ki jih izvajajo za obvladovanje škodljivih organizmov v najbolj oddaljenih regijah Unije, navedenih v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s cilji iz člena 2 Uredbe (EU) št. 228/2013 (v nadaljnjem besedilu: programi za najbolj oddaljene regije). Zadevna nepovratna sredstva se dodelijo za dejavnosti, potrebne za zagotavljanje pravilnega izvajanja pravil o obvladovanju škodljivih organizmov, ki veljajo v navedenih regijah. 2. Naslednji stroški držav članic za izvajanje programov za najbolj oddaljene regije so lahko upravičeni do finančnega prispevka Unije: (a) stroški osebja, ne glede na njihov status, neposredno vključenega v izvajanje ukrepov, stroški najema opreme, potrošnega materiala in sredstev za tretiranje; (b) stroški naročil storitev tretjih oseb za izvedbo dela ukrepov; (c) stroški vzorčenja; (d) stroški testiranj, če so omejeni na: (i) stroške opreme za testiranje, reagentov in potrošnega materiala, ki jih je mogoče opredeliti in se uporabljajo posebej za izvajanje zadevnih testov; (ii) stroške osebja, ne glede na njihov status, neposredno vključenega v zbiranje vzorcev in izvajanje testiranj. Člen 26 Vsebina in predložitev programov za najbolj oddaljene regije 1. Države članice vsako leto do 31. maja Komisiji predložijo programe v najbolj oddaljenih regijah, katerih začetek izvajanja je predviden za naslednje leto in za katere vložijo zahtevek za nepovratna sredstva. Programi za najbolj oddaljene regije, ki se predložijo po 31. maju, naslednje leto niso upravičeni do financiranja. 2. Programi za najbolj oddaljene regije vključujejo vsaj: (a) škodljive organizme, ki so vključeni v program; (b) opis in določitev geografskih in upravnih območij, v katerih se izvaja program, ter opis statusa navedenih območij glede navzočnosti zadevnih škodljivih organizmov; (c) tehnično analizo regionalnih fitosanitarnih razmer; (d) trajanje programa; (e) dejavnosti, vključene v program in, kjer je to ustrezno, število načrtovanih vizualnih pregledov, vzorčenj in testiranj za škodljive organizme in rastline, rastlinske proizvode in druge zadevne predmete; (f) načrtovani proračun; (g) cilje, ki jih je treba doseči do datuma zaključka programa, in pričakovane koristi programa; (h) primerne kazalnike za merjenje doseganja ciljev programa. Za vsak večletni program za najbolj oddaljene regije se informacije iz točk od (a) do (h) prvega pododstavka zagotovijo za vsako leto trajanja programa. Člen 27 Ocena in odobritev programov za najbolj oddaljene regije 1. Programi za najbolj oddaljene regije se ocenijo ob upoštevanju prednostnih nalog in meril, določenih v letnih ali večletnih delovnih programih iz člena 35(1). 2. Letni programi za najbolj oddaljene regije in povezano financiranje se odobrijo do 31. januarja vsako leto s sklepom o nepovratnih sredstvih v zvezi s sprejetimi ukrepi in nastalimi stroški od 1. januarja do 31. decembra navedenega leta. Po predložitvi vmesnih poročil iz člena 15 lahko Komisija po potrebi spremeni takšne sklepe v zvezi s celotnim obdobjem upravičenosti. 3. Večletni programi za najbolj oddaljene regije in s tem povezano financiranje se odobrijo do 31. januarja prvega leta izvajanja s sklepom o nepovratnih sredstvih v zvezi z izvedenimi ukrepi in nastalimi stroški od 1. januarja prvega leta izvajanja do konca obdobja izvajanja. 4. V primeru odobritve večletnih programov za oddaljene regije v skladu z odstavkom 3 se lahko proračunske obveznosti razdelijo v letne obroke. Kadar se proračunske obveznosti razdelijo v letne obroke, Komisija dodeli letne obroke, pri čemer upošteva napredek programov, ocenjene potrebe in razpoložljivi proračun. Člen 28 Poročanje in plačila Člena 15 in 16 se uporabljata smiselno za programe v najbolj oddaljenih regijah. POGLAVJE III FINANČNA PODPORA ZA URADNI NADZOR IN DRUGE DEJAVNOSTI Člen 29 Referenčni laboratoriji Evropske unije 1. Referenčnim laboratorijem Evropske unije iz člena 32 Uredbe (ES) št. 882/2004 se lahko dodelijo nepovratna sredstva za stroške, nastale pri izvajanju delovnih programov, ki jih potrdi Komisija. 2. Do nepovratnih sredstev iz odstavka 1 so upravičeni naslednji stroški: (a) stroški osebja, ne glede na njihov status, neposredno vključenega v dejavnosti, ki jih laboratoriji izvajajo v vlogi referenčnega laboratorija Unije; (b) stroški osnovne opreme; (c) stroški potrošnega materiala; (d) stroški pošiljanja vzorcev, službenih potovanj, srečanj, dejavnosti usposabljanja. Člen 30 Usposabljanje 1. Unija lahko financira usposabljanje zaposlenih v pristojnih organih, odgovornih za uradni nadzor iz člena 51 Uredbe (ES) št. 882/2004, da se razvije usklajen pristop k uradnemu nadzoru in drugim uradnim dejavnostim za zagotavljanje visoke stopnje varovanja zdravja ljudi, živali in rastlin. 2. Komisija pripravi programe usposabljanja, v katerih določi prednostne naloge pri ukrepanju na podlagi ugotovljenih tveganj za javno zdravje, zdravje in dobrobit živali ter zdravje rastlin. 3. Da bi bili pristojni organi upravičeni do financiranja Unije iz odstavka 1, zagotovijo, da znanje, pridobljeno med usposabljanjem, po potrebi razširjajo in ga ustrezno uporabljajo v nacionalnih programih usposabljanja. 4. Do finančnega prispevka iz odstavka 1 so upravičeni naslednji stroški: (a) stroški organizacije dejavnosti usposabljanja ali izmenjave; (b) potni stroški in stroški nastanitve osebja pristojnih organov, ki sodelujejo na usposabljanju. Člen 31 Strokovnjaki iz držav članic Finančni prispevek Unije se lahko dodeli za potne stroške in dnevnice, ki jih imajo strokovnjaki držav članic, ki jih Komisija imenuje za pomoč njenim strokovnjakom, kot je določeno v členih 45(1) in 46(1) Uredbe (ES) št. 882/2004. Člen 32 Usklajeni načrti nadzora in zbiranje podatkov 1. Nepovratna sredstva se lahko dodelijo državam članicam za stroške, ki nastanejo pri izvajanju usklajenih načrtov nadzora iz člena 53 Uredbe (ES) št. 882/2004 in pri zbiranju podatkov. 2. Upravičeni so lahko naslednji stroški: (a) stroški laboratorijskih testov; (b) stroški opreme, potrebne za izvajanje nalog uradnega nadzora in zbiranja podatkov. POGLAVJE IV DRUGI UKREPI Člen 33 Informacijski sistemi 1. Unija financira vzpostavitev in vodenje podatkovnih baz ter računalniško podprtih informacijskih sistemov, potrebnih za uspešno in učinkovito izvajanje pravil iz člena 1, s katerimi upravlja Komisija. 2. Finančni prispevek Unije se lahko dodeli za vzpostavitev in upravljanje podatkovnih baz ter računalniško podprtih informacijskih sistemov v lasti tretjih oseb, vključno z mednarodnimi organizacijami, če: (a) imajo taka orodja dokazano dodano vrednost za celotno Unijo in so v Uniji na voljo vsem zainteresiranim uporabnikom; ter (b) so taka orodja potrebna za uspešno in učinkovito izvajanje pravil iz člena 1. Člen 34 Izvajanje in prilagajanje pravil 1. Unija lahko financira tehnično in znanstveno delo, vključno s študijami in dejavnostmi usklajevanja, potrebnimi za zagotavljanje pravilnega izvajanja pravil iz člena 1, in prilagajanje navedenih pravil znanstvenemu, tehnološkemu in družbenemu razvoju. Finančni prispevek Unije se lahko odobri tudi državam članicam ali mednarodnim organizacijam, ki delujejo na področjih iz člena 1, da začnejo z izvajanjem dejavnosti v podporo razvoju in izvajanju pravil iz člena 1. 2. Nepovratna sredstva se lahko odobrijo za projekte, ki jih organizira ena ali več držav članic s ciljem izboljšanja učinkovitega izvajanja uradnega nadzora z uporabo inovativnih tehnik in protokolov. 3. Finančni prispevek Unije se lahko odobri tudi za spodbujanje pobud za obveščanje in ozaveščanje, katerih cilj je zagotoviti izboljšano, skladno in trajnostno delovanje pri izvajanju pravil iz člena 1. NASLOV III NAČRTOVANJE PROGRAMOV, IZVAJANJE IN NADZOR Člen 35 Delovni programi 1. Komisija z izvedbenimi akti sprejme skupne ali posamezne letne ali večletne delovne programe za izvajanje ukrepov iz naslova II, z izjemo oddelka 1 poglavja I in oddelka 1 poglavja II. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3). 2. V delovnih programih iz odstavka 1 se navedejo zastavljeni cilji, pričakovani rezultati, metoda izvajanja in njihov skupni znesek. Vsebujejo tudi opis ukrepov, za katere je predvideno financiranje, navedbo zneskov, dodeljenih za posamezen ukrep, in okviren časovni razpored izvajanja. Za nepovratna sredstva vključujejo prednostne naloge, bistvena merila ocenjevanja in stopnjo sofinanciranja. 3. Za izvajanje ukrepov iz oddelka 1 poglavja I naslova II in oddelka 1 poglavja II naslova II ali kadar se je treba odzvati na nepredvidene dogodke, Komisija sprejme ad hoc sklepe o financiranju v skladu s členom 84(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Člen 36 Pregledi na kraju samem, ki jih izvede Komisija Komisija lahko organizira preglede na kraju samem v državah članicah in v prostorih upravičencev, zlasti da preveri: (a) učinkovito izvajanje ukrepov, za katere je bil zagotovljen finančni prispevek Unije; (b) skladnost upravnih praks s pravili Unije; (c) obstoj potrebnih dokazil in njihovo ustreznost z ukrepi, za katere je bil zagotovljen finančni prispevek Unije. Člen 37 Dostop do informacij Države članice in upravičenci dajo Komisiji na voljo vse informacije, potrebne za preverjanje izvajanja ukrepov, ter sprejmejo vse ustrezne ukrepe za olajšanje preverjanj, za katera Komisija meni, da so primerna v zvezi z upravljanjem financiranja Unije, vključno s pregledi na kraju samem. Člen 38 Zaščita finančnih interesov Unije 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov zoper goljufijo, korupcijo in druge nezakonite dejavnosti, učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. 2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalskih organih, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi te uredbe. Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (urad OLAF) se podeli pooblastilo, da na kraju samem opravi preglede in inšpekcijske preglede gospodarskih subjektov, ki jih neposredno ali posredno zadeva tako financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96[27], da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega dejanja, ki škodi finančnim interesom Unije, v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo o financiranju s strani Unije. Brez poseganja v prvi in drugi pododstavek se s sklepi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, sporazumi o nepovratnih sredstvih, sklepi o nepovratnih sredstvih in pogodbami, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisiji, Računskemu sodišču in uradu OLAF izrecno dovoli opravljanje takih revizij ter pregledov in inšpekcijskih pregledov na kraju samem. NASLOV IV SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE Člen 39 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo, ustanovljen s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se navedeni postopek konča brez izida, če se v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora. 3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se navedeni postopek konča brez izida, če se v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora. Člen 40 Ocenjevanje 1. Komisija do 31. decembra 2018 pripravi ocenjevalno poročilo o doseganju ciljev iz člena 2(1) v zvezi z ukrepi iz poglavja I in poglavja II naslova II ter iz členov 29 in 30 poglavja III (rezultati in učinki) glede učinkovitosti uporabe sredstev in njihove dodane vrednosti na ravni Unije. Ocenjevanje med drugim zajema možnosti poenostavitve, nadaljnjo ustreznost vseh ciljev in prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije v smislu pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Upošteva rezultate ocenjevanja dolgoročnega vpliva predhodnih ukrepov. 2. Komisija do 30. junija 2022 v tesnem sodelovanju z državami članicami opravi naknadno ocenjevanje ukrepov iz odstavka 1. Pri tem naknadnem ocenjevanju ukrepov iz odstavka 1 se proučita učinkovitost in uspešnost odhodkov iz člena 1 ter njihov vpliv. 3. Pri ocenjevanju iz odstavkov 1 in 2 se upošteva napredek z uporabo kazalnikov iz člena 2(2). 4. Komisija zaključke ocen iz odstavkov 1 in 2 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Člen 41 Obveščanje, sporočanje in objava podatkov 1. Upravičenci in zadevne države članice po potrebi zagotovijo ustrezno javno obveščanje o finančnih prispevkih, dodeljenih na podlagi te uredbe, da bi širšo javnost obvestili o vlogi Unije pri financiranju ukrepov. 2. Komisija izvaja ukrepe za obveščanje in sporočanje v zvezi s financiranimi ukrepi in rezultati. Poleg tega proračun, ki je v skladu s to uredbo dodeljen za sporočanje, zajema tudi institucionalno sporočanje o političnih prednostnih nalogah Unije. Člen 42 Razveljavitve 1. Sklepa 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločba 2009/470/ES se razveljavijo. 2. Sklicevanje na sklepa 66/399/EGS in 76/894/EGS se razume kot sklicevanje na člen 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002. Člen 43 Prehodne določbe Za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2013, ki jih financira Unija v okviru finančnega ukrepa iz člena 27 Odločbe Sveta 2009/470/ES, se še vedno uporabljata odstavka 7 in 8 navedenega člena. Člen 44 Sprememba Direktive 98/56/ES Direktiva 98/56/ES[28] se spremeni: v členu 17 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Komisiji pomaga Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo, ustanovljen s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.“ v členu 18 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Komisiji pomaga Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo, ustanovljen s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.“ Člen 45 Sprememba Direktive 2000/29/ES Direktiva 2000/29/ES se spremeni: (1) v členu 13c se črta odstavek 5; (2) členi od 22 do 26 se črtajo. Člen 46 Sprememba Uredbe (ES) št. 178/2002 1. V členu 58 Uredbe (ES) št. 178/2002 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Komisiji pomaga Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo (v nadaljnjem besedilu: odbor). Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta[29]. Odbor se organizira po sektorjih, ki obravnavajo vse pomembne zadeve.“ 2. V zakonodaji Unije se vsa sklicevanja na Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali razumejo kot sklicevanja na odbor iz člena 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002. Člen 47 Sprememba Uredbe (ES) št. 882/2004 Člen 66 Uredbe (ES) št. 882/2004 se črta. Člen 48 Sprememba Uredbe (ES) št. 396/2005 Člena 36 in 37 Uredbe (ES) št. 396/2005 se črtata. Člen 49 Sprememba Direktive 2008/90/ES V členu 19 Direktive 2008/90/ES se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Komisiji pomaga Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo, ustanovljen s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.“ Člen 50 Sprememba Direktive 2009/128/ES Člen 22 Direktive 2009/128/ES se črta. Člen 51 Sprememba Uredbe (ES) št. 1107/2009 Člen 76 Uredbe (ES) št. 1107/2009 se črta. Člen 52 Začetek veljavnosti in uporaba Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2014. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja ABM/ABB 1.3. Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve iz poslovanja 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določbah v zvezi z upravljanjem odhodkov na področju prehranske verige, zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin in rastlinskega razmnoževalnega materiala („odhodki na področju hrane in krme“). 1.2. Zadevna področja ABM/ABB[30] 17 04 Varnost hrane in krme, zdravje in dobrobit živali ter zdravje rastlin 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[31]. ¨ Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa. P Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Odhodki iz te uredbe so namenjeni zagotavljanju visoke ravni zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranjevalni verigi in na povezanih področjih ter visoke ravni varstva potrošnikov in okolja, pri čemer se živilski industriji EU omogoča, da deluje v okolju, ki spodbuja konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest. 1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Posamezni cilj št. 1 Prispevati k visoki ravni varnosti hrane in sistemov za proizvodnjo hrane ter drugih proizvodov, ki lahko vplivajo na varnost hrane, ter hkrati izboljšati trajnostno proizvodnjo hrane. Posamezni cilj št. 2 Prispevati k višjemu zdravstvenemu statusu živali v Uniji in podpirati izboljšanje dobrobiti živali. Posamezni cilj št. 3 Prispevati k pravočasnemu odkrivanju škodljivih organizmov in njihovemu izkoreninjenju, kadar so navedeni škodljivi organizmi vstopili v Unijo. Posamezni cilj št. 4 Prispevati k izboljšanju učinkovitosti, uspešnosti in zanesljivosti uradnega nadzora in drugih dejavnosti, ki se izvajajo ob upoštevanju učinkovitega izvajanja pravil Unije iz uredbe o določbah za upravljanje z odhodki na področju hrane in krme ter skladnosti z njimi. 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice Finančni okvir 2007–2013 vpliva predvsem na države članice in njihove pristojne organe, ker so to glavni upravičenci finančnega prispevka. Obstajajo tudi posredni vplivi na zainteresirane strani, kot so primarni proizvajalci (kmetje itd.), drugi izvajalci dejavnosti in veterinarji, ki so sekundarni. To se bo nadaljevalo z osnutkom uredbe za obdobje 2014–2020. Splošen pričakovan rezultat je, da se bo s sofinanciranjem EU: – v primeru izbruhov hitreje izkoreninilo živalske bolezni in škodljive organizme na rastlinah, – preprečilo pojav živalskih bolezni in škodljivih organizmov na rastlinah, – zakonodaja EU na področju varnosti hrane in krme uporabljala bolj usklajeno na celotnem območju EU. Poleg tega bo to prispevalo tudi k zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga in k lažjemu dostopu do trgov tretjih držav, kar lahko pozitivno vpliva na zaposlovanje v EU. Kazalniki rezultatov in posledic Cilj 1: Prispevati k visoki ravni varnosti hrane in sistemov za proizvodnjo hrane ter drugih proizvodov, ki lahko vplivajo na varnost hrane, ter hkrati izboljšati trajnostno pridelavo hrane. Ta cilj bo izmerjen glede na zmanjšanje števila primerov bolezni pri ljudeh v Uniji, ki so povezane z varnostjo hrane ali zoonozami. Cilj 2: Prispevati k višjemu zdravstvenemu statusu živali v Uniji in podpirati izboljšanje dobrobiti živali. Ta cilj bo izmerjen glede na povečanje števila držav članic ali njihovih regij, ki so proste živalskih bolezni, za katere je odobren finančni prispevek, in glede na zmanjšanje parametrov bolezni, kot so pojavljanje, razširjenost in število izbruhov. Cilj 3: Prispevati k pravočasnemu odkrivanju škodljivih organizmov in njihovemu izkoreninjenju, kadar so navedeni škodljivi organizmi vstopili v Unijo. Ta cilj se bo meril glede na: – pokritost ozemlja Unije s sistematičnimi raziskavami škodljivih organizmov, zlasti škodljivih organizmov, za katere ni znano, da se pojavljajo na ozemlju Unije, in škodljivih organizmov, ki se štejejo za najnevarnejše na ozemlju Unije; ter – čas in uspešnost izkoreninjenja navedenih škodljivih organizmov. Cilj 4: Prispevati k izboljšanju učinkovitosti, uspešnosti in zanesljivosti uradnega nadzora in drugih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru učinkovitega izvajanja in skladnosti s pravili Unije iz člena 1 osnutka uredbe. Ta cilj se bo meril glede na ugodne rezultate nadzora na posebnih zadevnih področjih, ki ga izvajajo in o katerem poročajo strokovnjaki Komisije v državah članicah. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Zasebni sektor je treba zaščititi pred resnimi škodljivimi vplivi bolezni in škodljivih organizmov, kar bo prispevalo k pospeševanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v EU. Določbe te uredbe bi morale podpirati cilje politike za vsako področje, katerih namen je ohranjanje dobrega zdravja živali, rastlin in rastlinskega razmnoževalnega materiala ter izvajanje uradnega nadzora. Uredba bo od leta 2014 še naprej podpirala izvajanje ukrepa EU na področju politike varnosti hrane. Temelji na rezultatih obstoječe zakonodaje in pospešeni oceni učinka, ki je predložena temu predlogu. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU V skladu s pristopom „od vil do vilic“ k varnosti hrane in krme je cilj tega ukrepa izboljšati celotno prehransko verigo. Ta sektor je usklajen na ravni EU, med državami članicami pa poteka obsežno trgovanje. Živilska industrija in industrija pijač EU je največji evropski proizvodni sektor, ki je imel leta 2009 letne prihodke v višini 954 milijard EUR. Ta proizvodni sektor izvozi v tretje države živilske proizvode in pijačo v višini približno 54 milijard EUR, prispeva k pozitivni trgovinski bilanci v višini približno 10 milijard EUR in zaposluje približno 4,2 milijona ljudi. (Vir: Združenje živilske industrije in industrije pijač EU). Izbruhi resnih živalskih in rastlinskih bolezni lahko povzročijo velike neposredne izgube v kmetijstvu ter potencialno ogromne posredne izgube za evropsko gospodarstvo. Take težave se lahko hitro razširijo med državami članicami in zajamejo celoten trg EU. Nedavni pojav bolezni modrikastega jezika v večjem delu Evrope, ki je povzročil znatne izgube, pomembno opozarja na nepredvidljivost in resnost izbruhov živalskih bolezni. Cilj ukrepanja EU je kar najbolj zmanjšati vpliv na zdravje ljudi in živali ter trge in zmanjšati tveganja v celotni prehranski verigi s preventivnimi ukrepi in obvladovanjem kriz. EU prispeva k nacionalnim programom, katerih cilj je izboljšati zdravje živali in izkoreniniti bolezni, ki vplivajo na ljudi ter katerih prisotnost ima lahko velike družbene, ekonomske in politične učinke. Za zmanjšanje tega tveganja za javno zdravje in/ali zdravje živali na sprejemljivo raven so potrebni programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje. Nadzor na ravni celotne EU se izvaja tudi za bolezni, kot sta aviarna influenca in transmisivna spongiformna encefalopatija (TSE). Državam članicam je pri soočanju s krizami zaradi živalskih bolezni na voljo finančni prispevek za nujne ukrepe (sklad za nujne primere), ustanovljene pa so bile tudi banke cepiv, ki imajo stalno zalogo cepiv za nujne primere. Državam članicam, ki so žrtev izbruha organizmov, škodljivih za rastline, so zlasti v primeru povečane trgovine med državami članicami in drugimi državami na voljo tudi sredstva. To ne vpliva le na živilsko industrijo, temveč zaradi morebitnega vpliva nekaterih organizmov, škodljivih za rastline, na les in lesen embalažni material, npr. palete, tudi na industrijo na splošno. Poleg tega se financira tudi mreža referenčnih laboratorijev Evropske unije za zagotovitev boljše pripravljenosti in znanstveno podporo Komisiji in državam članicam na ravni EU. To prispeva k uskladitvi diagnostičnih dejavnosti na ravni EU. Ukrep zajema tudi program usposabljanja (program Boljše usposabljanje za varnejšo hrano) za zaposlene pristojnih organov znotraj in zunaj EU za zagotovitev ustreznega izvajanja standardov EU. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Težave sedanjega pravnega okvira so povezane predvsem s potrebo po spremembi okvira na podlagi spremenjenih potreb sektorja, ugotovljenih z ustreznimi pregledi. Navedene potrebe bi morale biti upoštevane v prihodnji zakonodaji ne glede na to, ali so določbe glede odhodkov vključene v akte znotraj sektorja ali zbrane v enotnem horizontalnem aktu. Prvi vzrok: Trenutni pravni okvir je preveč zapleten. Zaradi trenutno pomanjkljive jasnosti glede stopenj financiranja imajo države članice pri načrtovanju veliko težav z jasnostjo. Zato ta uredba predvideva tri najvišje stopnje: 50-, 75- in 100-odstotno. 100-odstotna stopnja financiranja se uporablja za nakup cepiv in upravičene stroške referenčnih laboratorijev EU; 75-odstotna stopnja bi se uporabila za upravičene stroške držav članic, v katerih je bruto nacionalni dohodek na prebivalca po zadnjih podatkih nižji od 90 % povprečja Unije; 50-odstotna stopnja se uporablja za druge upravičene stroške in od leta 2014 velja za osnovno stopnjo. Poleg tega so določbe v zvezi z različnimi finančnimi določbami trenutno zajete v številnih različnih zakonodajnih instrumentih. To vprašanje se bo rešilo z združitvijo teh določb v eno samo pravno podlago. S predlagano najnižjo vsoto 50 000 EUR za nepovratna sredstva bo vsekakor poenostavljeno upravljanje proračuna uprav v državah članicah in evropskih institucijah. Drugi vzrok: Obstoječa orodja za finančno upravljanje niso popolna. Obstoječe finančne določbe ne določajo jasnih in doslednih ciljev in kazalnikov. Opredelitev upravičenih ukrepov in z njimi povezanih stroškov je nejasna. V poročilu o notranji reviziji za leto 2012 se priporoča, da se jih pojasni in poenostavi. Vsi ti dejavniki prispevajo k preveliki zapletenosti sistema in previsokim stopnjam napake. Nedavna raziskava, izvedena med predstavniki držav članic, je pokazala, da je večletni in letni okvir načrtovanja programov zanje obremenjujoč. Letni cikel priprave načrta, ocene, odobritve, sprejetja in poročanja zahteva veliko sredstev in zajema visoko stopnjo vsakoletnega ponavljanja. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi zadevnimi instrumenti Izjemno pomembno je, da trenutno obravnavani predlog poleg tega ostane skladen z drugimi politikami EU. Na višji ravni to pomeni podpiranje ciljev strategije Evropa 2020 in večletnega finančnega okvira. Morda najpomembneje pa je, da finančni okvir podpira oživitev gospodarstva s spodbujanjem trgovine in drugih pomembnih gospodarskih dejavnosti. Na drugih področjih bo pomembno zagotoviti, da politika varnosti hrane in krme podpira in dopolnjuje druge politike EU ter se z njimi ne prekriva ali jih ogroža. To zlasti velja na področjih kmetijstva in trgovine. Novi predlogi za skupno kmetijsko politiko podpirajo enake splošne cilje kot sedanji zadevni predlog uredbe, vendar z drugačnimi posameznimi cilji in na drugačne načine. Ključno je tudi, da predlog uredbe še naprej podpira evropsko trgovino ter je skladen z obstoječimi in prihodnjimi trgovinskimi predpisi. Pomorska politika zahteva več razmisleka, kadar finančni okvir na primer podpira preprečevanje ali izkoreninjenje bolezni, ki vpliva na živali iz akvakulture. Pomembno pa se je zavedati tudi ciljev okoljskih politik, saj obstaja trdna povezava z drugimi politikami, kot so javno zdravje, dobrobit živali in druge politike, s katerimi jih je treba uskladiti. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic þ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: – þ trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020, – þ finančne posledice med letoma 2014 in 2020 (v prevzemu obveznosti). ¨ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: – izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[32] þ Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. þPosredno centralizirano upravljanje – prenos izvajanja na: – þ izvajalske agencije, – ¨ organe, ki jih ustanovita Skupnosti[33], – ¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, – ¨ osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami. Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike: v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti[34], je Komisija na Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike prenesla[35] izvajanje nalog upravljanja politike programa Boljše usposabljanje za varnejšo hrano za obdobje 2007–2013. Komisija lahko Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike pooblasti tudi za izvajanje nalog upravljanja programa Boljše usposabljanje za varnejšo hrano v obdobju 2014–2020. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Z odhodki programa Boljše usposabljanje za varnejšo hrano trenutno upravlja Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike. Z vsemi preostalimi odhodki neposredno upravlja Komisija. Več pozornosti bo namenjene analizi predstavljenih veterinarskih in fitosanitarnih programov; veterinarski programi za leto 2013 so bili prvič predloženi v zunanjo oceno in se bodo v naslednjih letih še naprej razvijali. Trenutno se razvijajo kazalniki uspešnosti, ki bodo uporabni pri ocenjevanju razvoja programa. Komisija do konca leta 2018 pripravi ocenjevalno poročilo v zvezi z doseganjem ciljev ukrepov (na ravni rezultatov in posledic), učinkovitostjo porabe sredstev in njeno dodano evropsko vrednostjo, kar je podlaga za odločanje o podaljšanju, spremembi ali ukinitvi ukrepov. Ocenjevanje med drugim zajema možnosti poenostavitve, nadaljnjo ustreznost vseh ciljev in prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije v smislu pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Upošteva rezultate ocenjevanja dolgoročnega vpliva predhodnih ukrepov. Poleg tega bo najpozneje do sredine leta 2022 izvedeno naknadno ocenjevanje. Komisija rezultate navedenega ocenjevanja skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Ugotovljena tveganja Večina sredstev je namenjena državam članicam. Glavni elementi izvajanja proračuna so naslednji. Skupni ali posamezni delovni programi bodo z izvedbenimi akti prilagojeni izvajanju finančnega prispevka uradnemu nadzoru in drugim dejavnostim. V zgoraj omenjenih letnih delovnih programih se navedejo zastavljeni cilji, pričakovani rezultati, metoda izvajanja in njihov skupni znesek. Vsebujejo tudi opis ukrepov, za katere je predvideno financiranje, navedbo zneskov, dodeljenih za posamezen ukrep, in okviren časovni razpored izvajanja. Za nepovratna sredstva vključujejo prednostne naloge, bistvena merila ocenjevanja in stopnjo sofinanciranja. Za izvajanje programov za izkoreninjenje, sistematično raziskovanje in spremljanje na področju zdravja živali in rastlin Komisija vsako leto po oceni predloženega programa do 30. januarja odobri programe, za katere, kjer je to ustrezno, veljajo pogoji, in določi višino nepovratnih sredstev. V primeru odobritve večletnih programov se lahko proračunske obveznosti razdelijo v letne obroke. V tem primeru Komisija dodeli letne obroke, pri čemer upošteva napredek programov, ocenjene potrebe in razpoložljivi proračun. Za izvajanje nujnih ukrepov na področju zdravja živali in rastlin ali kadar se je treba odzvati na nepredvidene dogodke, Komisija sprejme ad hoc sklepe o financiranju. S tem bodo povezana tudi številna naročila storitev. Glavna tveganja so naslednja: – tveganje slabega izvajanja uradnega nadzora, s katerim bi se zmanjšala učinkovitost sofinanciranih ukrepov; – neučinkovita ali negospodarna poraba sredstev za programe izkoreninjenja in izredne ukrepe zaradi zapletenosti vračila trenutnih upravičenih stroškov in omejenih možnosti, ki jih omogoča teoretični pregled upravičenih stroškov. 2.2.2. Načrtovani načini kontrole Na splošno se preverijo vse finančne transakcije (obveznosti, plačila, nalogi za izterjavo itd.) in pogodbe/sporazumi o nepovratnih sredstvih glede politike odhodkov na področju hrane in krme, ki so jih odobrili in podpisali odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa, zadolženi za dejavnost. Vsakemu odredbodajalcu na podlagi nadaljnjega prenosa pomaga decentralizirana finančna celica, ki preveri in dopolni dokumentacijo v zvezi s finančnimi transakcijami in pogodbami/sporazumi o nepovratnih sredstvih pred njihovim podpisom. Začetek in preverjanje poslovanja izvajajo zaposleni pristojne enote. Osrednja finančna celica poleg tega izvede sekundarno naknadno teoretično preverjanje na podlagi vzorca transakcij. Centralizirana skupina GD za preglede na kraju samem preveri upravičenost stroškov, katerih povračilo se zahteva na ravni upravičenca. GD za zdravje in potrošnike pri organizaciji naknadnega nadzora sodeluje s specializirano družbo. Nepovratna sredstva: ob upoštevanju zgoraj omenjenega okvira in dejstva, da je identiteta večine upravičencev za nepovratna sredstva EU javna, se lahko tveganje za nepravilnosti šteje za zelo omejeno. Zaključeni projekti, ki so jim bila dodeljena nepovratna sredstva, bodo predmet naknadnega nadzora. Strategija naknadne revizije je naslednja: (a) povezava ocene tveganja z naključnim vzorcem v izogib preveč togemu izbirnemu postopku ter (b) upoštevanje operativnih vidikov med revizijo na kraju samem, kadar je to mogoče. Naročila storitev: GD za zdravje in potrošnike naroča storitve neposredno pri ponudnikih storitev. Izvajalci so izbrani na podlagi postopkov razpisa, pri čemer se v celoti upošteva finančna uredba. Komisija za javna naročila GD za zdravje in potrošnike podrobno nadzoruje naročila storitev, ki presegajo določeno zgornjo mejo. GD za zdravje in potrošnike uporablja standardne pogodbe, ki jih predlaga Komisija in omogočajo izvajanje naknadnega nadzora. Vendar so tveganja finančnih napak zaradi fiksnosti zneskov pogodb manjša, število naknadnih pregledov naročil storitev pa je zelo omejeno. 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Evropske unije zaščiteni s preventivnimi ukrepi zoper goljufijo, korupcijo in druge nezakonite dejavnosti, učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu s členom 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti in členom 58 finančne uredbe. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije. Urad OLAF je pooblaščen, da na kraju samem opravi preglede in inšpekcijske preglede gospodarskih subjektov, ki jih posredno ali neposredno zadeva tako financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega dejanja v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo o financiranju s strani Unije. Brez poseganja v prejšnje pododstavke se s sklepi, sporazumi in pogodbami, ki so posledica izvajanja te uredbe, Komisiji, vključno z uradom OLAF, in Računskemu sodišču izrecno dovoli izvajanje takih revizij ter pregledov na kraju samem in inšpekcijskih pregledov. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice (preštevilčene za novo nomenklaturo za obdobje 2014–2020). · Zahtevane nove proračunske vrstice (nova nomenklatura za obdobje 2014–2020). Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek || dif./nedif. || držav Efte[36] || držav kandidatk[37] || tretjih držav || po členu 18(1)(aa) finančne uredbe 3 || 17 01 04 03 Upravni izdatki za podporo ukrepov za zdravstveno varstvo rastlin, varnost krme in hrane, izkoreninjenje živalskih bolezni in sklad za nujne primere || dif./nedif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3 || 17 01 06 03 Upravni izdatki za podporo Izvajalski agenciji za zdravje in potrošnike || dif./nedif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3 || 17 04 01 Finančni prispevek za zagotovitev višjega zdravstvenega statusa živali in visoke ravni varstva živali v Uniji || dif./nedif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3 || 17 04 02 Finančni prispevek za zagotovitev pravočasnega odkritja organizmov, škodljivih za rastline, in njihovega izkoreninjenja || dif./nedif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3 || 17 04 03 Finančni prispevek za zagotovitev uspešnega, učinkovitega in zanesljivega nadzora || dif./nedif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3 || 17 04 04 Izredni ukrepi v zvezi z zdravjem živali in rastlin || dif./nedif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 4 || 17 04 10 Mednarodni sporazumi || dif./nedif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke (v trenutnih cenah) v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira: || 3 || Varnost in državljanstvo GD za zdravje in potrošnike || || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || SKUPAJ 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || >2020 Odobritve za poslovanje || || || || || || || || || 17 04 01 Podpora za zagotovitev višjega zdravstvenega statusa živali in visoke ravni varstva živali v Uniji || Obveznosti || (1) || 180,000 || 178,500 || 177,000 || 175,000 || 171,500 || 171,500 || 171,000 || || 1 224,500 Plačila || (2) || 10,000 || 165,000 || 163,000 || 161,000 || 157,000 || 158,000 || 159,000 || 251,500 || 1 224,500 17 04 02 Podpora za zagotovitev pravočasnega odkritja organizmov, škodljivih za rastline, in njihovega izkoreninjenja || Obveznosti || (1) || 5,000 || 10,000 || 14,000 || 19,000 || 25,000 || 28,500 || 30,500 || || 132,000 Plačila || (2) || 3,000 || 9,000 || 12,000 || 17,000 || 22,000 || 25,000 || 26,000 || 18,000 || 132,000 17 04 03 Podpora za izboljšanje učinkovitosti, uspešnosti in zanesljivosti nadzora || Obveznosti || (1) || 45,724 || 47,360 || 50,401 || 53,558 || 57,520 || 60,021 || 62,162 || || 376,746 Plačila || (2) || 18,000 || 45,000 || 48,000 || 50,000 || 52,000 || 55,000 || 58,000 || 50,746 || 376,746 17 04 04 Izredni ukrepi v zvezi z zdravjem živali in rastlin || Obveznosti || (1) || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || || 140,000 || Plačila || (2) || 10,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 10,000 || 140,000 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov (prej vrstice BA, posredne in neposredne raziskave) || || || || || || || || || 17 01 04 03 Izdatki za podporo na področju varnosti hrane in krme, zdravja živali, dobrobiti živali in zdravja rastlin || (3) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || || 18,690 17 01 06 03 Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike – podpora na področju varnosti hrane in krme, zdravja živali, dobrobiti živali in zdravja rastlin Odobritve za || Obveznosti || =1+3 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 || || 1 891,936 GD za zdravje in potrošnike SKUPAJ || Plačila || =2+3 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1 891,936 Odobritve za poslovanje SKUPAJ || Commitments || (4) || 250,724 || 255,860 || 261,401 || 267,558 || 274,020 || 280,021 || 283,662 || || 1 873,246 Payments || (5) || 41,000 || 239,000 || 243,000 || 248,000 || 251,000 || 258,000 || 263,000 || 330,426 || 1 873,246 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov || (6) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || || 18,690 Odobritve iz || Obveznosti || =4+6 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 || || 1 891,936 RAZDELKA 3 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || Plačila || =5+6 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1 891,936 V osnutku proračuna za leto 2014 je za dejavnosti, povezane s podnebnimi spremembami, zlasti z izkoreninjenjem bolezni modrikastega jezika in schmalenbergerjeve bolezni, namenjenih 5 milijonov EUR. Razdelek večletnega finančnega okvira: || 5 || Upravni odhodki v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || SKUPAJ 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 GD za zdravje in potrošnike || || Človeški viri || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 23,446 Drugi upravni odhodki || 6,121 || 6,243 || 6,368 || 6,495 || 6,625 || 6,758 || 6,893 || 45,503 SKUPAJ || Odobritve, || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949 || || || || || || || || || || Odobritve iz || (Obveznosti skupaj = Plačila skupaj) || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949 RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto >2020 || SKUPAJ 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Odobritve iz || Obveznosti || 262,865 || 268,123 || 273,789 || 280,073 || 286,665 || 292,799 || 296,575 || || 1 960,886 RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || Plačila || 53,141 || 251,263 || 255,388 || 260,515 || 263,645 || 270,778 || 275,913 || 330,246 || 1 960,886 Opozoriti bi bilo treba, da so zneski iz točke 3.2.1 najvišji zneski in da se bodo letne potrebe vsako leto ocenile znotraj skupnega najvišjega zneska. 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve iz poslovanja – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. – þ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju (odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)). POSAMEZNI CILJ ŠT. 1 – prispevati k visoki ravni varnosti hrane in sistemov za proizvodnjo hrane ter drugih proizvodov, ki lahko vplivajo na varnost hrane, ter hkrati izboljšati trajnostno proizvodnjo hrane. Odhodki, povezani z izpolnjevanjem tega cilja, so zajeti v cilje, povezane z ukrepi, sprejetimi v okviru ciljev št. 2 do 4. POSAMEZNI CILJ ŠT. 2 – prispevati k višjemu zdravstvenemu statusu živali v Uniji in podpirati izboljšanje dobrobiti živali. Cilji in realizacije || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ || REALIZACIJE || || Vrsta realizacije || Povprečni stroški realizacije || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij skupaj || Stroški skupaj || – Realizacija || Programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz || +/–1,4 milijona || +/-120 || 170 || +/-120 || 168 || +/-120 || 166 || +/-120 || 163 || +/-120 || 159 || +/-120 || 158 || +/-120 || 157 || +/- 840 || 1 141 || – Realizacija || Drugi veterinarski ukrepi in nakup cepiv/antigenov || +/- 2,38 milijona || +/- 5 || 10 || +/- 5 || 10,5 || +/- 5 || 11 || +/- 5 || 12 || +/- 5 || 12,5 || +/- 5 || 13,5 || +/- 5 || 14 || +/- 35 || 83,5 || Seštevek za posamezni cilj št. 2 || || 180,0 || || 178,5 || || 177,0 || || 175,0 || || 171,5 || || 171,5 || || 171 || || 1 224,5 || POSAMEZNI CILJ ŠT. 3 – prispevati k pravočasnemu odkrivanju škodljivih organizmov in njihovemu izkoreninjenju, kadar so navedeni škodljivi organizmi vstopili na ozemlje Unije. Cilji in realizacije || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ REALIZACIJE Vrsta realizacije || Povprečni stroški realizacije || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij skupaj || Stroški skupaj – Realizacija || Programi spremljanja || +/-0,9 || 5 || 5,0 || 13 || 9,0 || 16 || 13,0 || 20 || 18,0 || 24 || 24,0 || 27 || 27,0 || 31 || 29,0 || 136 || 125,0 – Realizacija || Semena || 0,600 || – || – || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,5 || 2 || 1,5 || 12 || 7,0 Seštevek za posamezni cilj št. 3 || || 5,0 || || 10,0 || || 14,0 || || 19,0 || || 25,0 || || 28,5 || || 30,5 || || 132,0 POSAMEZNI CILJ ŠT. 4 – prispevati k izboljšanju učinkovitosti, uspešnosti in zanesljivosti nadzora. Objectives and outputs || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ REALIZACIJE Vrsta realizacije || Povprečni stroški realizacije || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij skupaj || Stroški skupaj – Realizacija || Laboratoriji in centri || 0,330 || 45 || 15 || 45 || 15,5 || 47 || 16 || 48 || 16,5 || 51 || 17 || 55 || 18 || 56 || 18,8 || 345 || 116,8 Realizacija || Boljše usposabljanje za varnejšo hrano || 0,150 || 95 || 15 || 100 || 15,5 || 105 || 16 || 105 || 16,5 || 116 || 17,5 || 122 || 18 || 127 || 19 || 770 || 117,5 – Realizacija || Sporočanje || 0,25 || 8 || 2,0 || 8 || 2,0 || 8 ||