[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 30.9.2010

COM(2010) 537 konč.

2010/0266 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Uskladitev s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU)

Pogodba o delovanju Evropske unije (Pogodba) ločuje med pooblastili, prenesenimi na Komisijo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta, kot je določeno v členu 290(1) Pogodbe (delegirani akti), in pooblastili, prenesenimi na Komisijo za sprejemanje enotnih pogojev za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, kot je določeno v členu 291(2) Pogodbe (izvedbeni akti).

Pri delegiranih aktih zakonodajalec prenese na Komisijo pooblastilo za sprejemanje kvazi zakonodajnih aktov. Pri izvedbenih aktih je okvir precej drugačen. Za izvajanje pravno zavezujočih aktov Evropske unije so sicer pristojne predvsem države članice. Vendar, če uporaba zakonodajnega akta zahteva enotne pogoje za njegovo izvajanje, je Komisija pooblaščena, da sprejme ustrezne akte.

Prilagajanje Uredbe (ES) št. 1698/2005[1] na nova pravila iz Pogodbe temelji na razvrščanju v skladu z novo filozofijo (pri kateri obstaja ločitev med ukrepi izvedbene narave in ukrepi delegirane narave) uporabe sedanjih izvedbenih pooblastil Komisije, sprejetih na podlagi uredb (ES) št. 1974/2006 in št. 1975/2006.

Na podlagi tega prilagajanja je bil pripravljen osnutek za spremembe Uredbe (ES) št. 1698/2005. Ta projekt zakonodajalcu omogoča opredeliti bistvene elemente politike razvoja podeželja. Zakonodajalec določa splošne smernice politike in splošna načela, na katerih temelji. Zato zakonodajalec določa cilje navedene posebne politike in načela strateškega pristopa, načrtovanja programov, komplementarnosti, združljivosti in skladnosti z drugimi politikami Unije. Zakonodajalec prav tako določa načela partnerstva, subsidiarnosti in enakosti med moškimi in ženskami ter nediskriminacije.

V skladu s členom 290 Pogodbe zakonodajalec daje Komisiji nalogo, da dopolni ali spremeni nekatere nebistvene elemente njegove sheme. Delegirani akt Komisije lahko zato določi dodatne elemente, potrebne za pravilno delovanje režima, ki ga vzpostavi zakonodajalec. Tako Komisija sprejme delegirane akte z namenom, da sprejme izjeme za pravilo, da se nobena podpora za razvoj podeželja ne dodeli shemam, ki pridejo v poštev za pomoč v okviru skupne tržne ureditve (člen 5(6)). Podobno zakonodajalec prenaša na Komisijo pooblastilo, da določi podrobne pogoje, ki veljajo za vse ukrepe in tehnično pomoč, z namenom, da se zagotovi njihova usklajena uporaba v skladu z zahtevami politike, prednostnih nalog in zakonodaje EU (členi 20, 32, 36, 38, 52, 63 in 66). Poleg tega Komisija sprejme delegirane akte glede podrobnih pravil za znižanja in ukinitve plačil (člen 51(4)). Poleg tega Komisija opredeli mejo prožnosti za vsako os (člen 70(1)) in opredeli podrobna pravila za druge oblike podpore, ki niso nepovratna neposredna pomoč (člen 71(5)). Komisija opredeli podrobna pravila glede nadzora (člen 74(4)). Končno, Komisija sprejme posebne prehodne ukrepe (člen 92(1)).

Države članice so v skladu s členom 291 Pogodbe odgovorne za izvajanje režima, ki ga določi zakonodajalec. Vendar se zdi potrebno zagotoviti enotno izvajanje sheme v državah članicah, da se prepreči izkrivljanje konkurence ali diskriminacija med operatorji. Zato zakonodajalec prenaša na Komisijo izvedbena pooblastila v skladu s členom 291(2) Pogodbe glede enotnih pogojev za predstavitev programov razvoja podeželja (člen 18(3)), odobritve programov (člen 18(4)), odobritve revizije programov (člen 19(2)), določitve sprememb, ki zahtevajo odobritev z odločbo Komisije (člen 19(2)), daljših obdobij za prevzem obveznosti (členi 39(3), 40(2) in 47(1)), posebnih določb o določitvi območij (člen 50(4)), vzpostavitve in delovanja nacionalne mreže za podeželje (člen 66(3)), predstavitve posebnih letnih poročil (člen 82(4)), splošnega okvira nadzora in okvira skupnega spremljanja in vrednotenja, ki ga uvedejo države članice (člena 74(4) in 80).

Zmanjšanje števila zbirnih poročil in poenostavitev njihove vsebine na podlagi strateškega spremljanja

Države članice so zahtevale, da se v okviru poenostavljanja skupne kmetijske politike (SKP) zmanjša število zbirnih poročil, ki se morajo predložiti Komisiji. Glede razvoja podeželja mora vsaka država članica poleg letnega poročila o napredku predložiti Komisiji zbirno poročilo, ki prikazuje napredek pri izvajanju njenega nacionalnega strateškega načrta in doseganju ciljev ter njen prispevek k izpolnjevanju strateških smernic Skupnosti.

V skladu s sedanjimi pravili je treba ta zbirna poročila predložiti vsako drugo leto, prvič leta 2010 in zadnjič leta 2014, skupno torej tri poročila. Predlog bi omejil število poročil na dve, prvo bi se predložilo leta 2010 in drugo leta 2015, prvo v okviru vmesnega vrednotenja in drugo v okviru naknadnega vrednotenja.

Zdaj obstaja tudi dodatna zahteva, da poročilo povzema prejšnja letna poročila o napredku. To zahtevo bi bilo treba opustiti, saj povzroča dvojno delo.

Zato bi bilo treba tudi število poročil Komisije, ki povzemajo glavne dosežke, trende in izzive, povezane z izvajanjem nacionalnih strateških načrtov in z izpolnjevanjem strateških smernic Skupnosti, zmanjšati na dve, eno bi se predložilo leta 2011 in drugo leta 2016.

Razširitev obsega uporabe ukrepa za skupine proizvajalcev

Kot nadaljevalni ukrep po sporočilu Komisije z naslovom „Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi“ in delu strokovne skupine na visoki ravni za mleko bi bilo treba tudi na EU-15 razširiti veljavnost sedanje določbe, namenjene podpori vzpostavitve in upravnega delovanja skupin proizvajalcev, ki se že lahko uporablja za vse sektorje v novih državah članicah. Vendar ne bi smela biti dovoljena možnost podpore za skupine proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, saj so možnosti za podporo njihovih dejavnosti na voljo na podlagi členov 103b–103g Uredbe o enotni SUT.

Omogočanje bolj potrebam prilagojene uporabe svetovalnih storitev

Države članice so predlagale, da se prav tako v okviru poenostavljanja skupne kmetijske politike spremenijo pravila za uporabo svetovalnih storitev. Zdaj pravila zahtevajo, da svetovalne storitve za kmete pokrivajo najmanj zakonsko določene zahteve glede upravljanja ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, povezane z navzkrižno skladnostjo, kot tudi norme glede varnosti pri delu, ki temeljijo na zakonodaji Unije.

Da bi olajšali bolj potrebam prikrojeno uporabo svetovalnih storitev, ki bi ustrezala potrebam posameznega upravičenca, ni treba, da bi svetovalne storitve pokrivale vse naštete vidike, ampak le enega ali nekatere od njih.

Neprekinjene linearne strukture in povezovalni elementi

V skladu s členom 10 Direktive o habitatih si države članice prizadevajo, kadar menijo, da je to potrebno, pri svojem načrtovanju rabe prostora in v razvojni politiki spodbujati ravnanje z značilnostmi krajine, ki so zelo pomembne za prosto živeče živalske in rastlinske vrste, zlasti zato, da okrepijo ekološko usklajenost omrežja Natura 2000.

To so značilnosti, ki so zaradi svoje linearnosti in neprekinjenosti (kot so reke s svojimi bregovi ali tradicionalne oblike meja med polji) ali vloge povezovanja (kot so ribniki ali gozdiči) bistvene za selitev, razširjanje in gensko izmenjavo prosto živečih vrst.

Ta območja lahko imajo pomembno vlogo za usklajenost območij Natura 2000 in treba bi bilo vključiti ustrezne določbe, ki bi omogočile plačila Natura 2000 za ta nacionalno razmejena naravovarstvena območja, če je to mogoče zadovoljivo utemeljiti na podlagi njihove povezave s členom 10 Direktive o habitatih. Zdi se primerno omejiti njihov delež v primerjavi z območji Natura 2000, da bi zagotovili, da se plačila še naprej uporabljajo predvsem za območja, določena kot območja Natura 2000. Vendar ta določba ne posega v prizadevanja držav članic na podlagi Direktive o habitatih, ki so povezana s spodbujanjem ravnanja z značilnostmi krajine, ki so zelo pomembne za prosto živeče živalske in rastlinske vrste, in ne posega v odgovor na vprašanje, kakšno naj bi bilo ustrezno izvajanje člena 10 Direktive o habitatih.

Odzivanje na primere neupoštevanja navzkrižne skladnosti

Država članica se lahko odloči, da primer neupoštevanja zahtev obravnava kot manj pomembnega ali da ne uporabi znižanja ali ukinitve plačil, kadar zadevni znesek znaša manj kot 100 EUR. Zdaj je predpisano, da mora pristojni nadzorni organ v naslednjem letu zagotoviti, da kmet odpravi zadevno ugotovljeno neskladje. Z namenom poenostavitve in olajšanja upravnega bremena pa bi bilo treba proučiti možnost poenostavitve naknadnih preverjanj.

Uvedba spodbujevalne prvine za ukrepe, ki so v skladu s členom 43 Pogodbe

Da se ukrep pomoči šteje za združljivega s skupnim trgom, mora vsebovati spodbujevalno prvino ali od upravičenca zahtevati protistoritev. Za pomoč, ki se dodeli retroaktivno na podlagi dejavnosti, ki jih je upravičenec že izvršil, se ne more šteti, da vsebuje potrebno spodbujevalno prvino. Vendar za sofinancirane ukrepe za razvoj podeželja, odobrene na podlagi člena 43 Pogodbe , trenutno v zakonodaji Unije ni zahteve, da bi morali imeti spodbujevalni učinek, razen v primeru dopolnilnih financiranj, za katera veljajo pravila za državno pomoč v kmetijskem sektorju, čeprav so odobrena kot del načrtovanja programov in zanje ni potreben ločen priglasitveni postopek. Zato bi moralo biti retroaktivno dodeljevanje pomoči prepovedano tudi za sofinancirane kmetijske ukrepe, za upravičenost pa bi moral biti določen začetni datum.

REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in zunanje izvedensko mnenje nista bila potrebna.

- Ocena učinka

Ni potrebe po oceni učinka.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Določiti delegirana in izvedbena pooblastila Komisije v Uredbi Sveta (ES) št. 1698/2005 in vzpostaviti ustrezni postopek za sprejem zadevnih aktov.

Poleg tega se uvedejo nekatere poenostavitvene prvine, področje uporabe podpore za ustanavljanje skupin proizvajalcev se razširi, podpora Natura 2000 se razširi na območja iz člena 10 Direktive o habitatih (92/43/EGS) in uvede se spodbujevalna prvina za ukrepe, odobrene na podlagi člena 43 Pogodbe.

- Pravna podlaga

Člen 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

- Načelo subsidiarnosti

Pristojnost za predlog si delijo EU in države članice in predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrument: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega razloga: uredbo je mogoče spremeniti le z uredbo.

VPLIV NA PRORAČUN

Ta ukrep ne zahteva dodatnih izdatkov Unije.

5. Dodatne informacije

- Poenostavitev

Spremembe glede navzkrižne skladnosti, strateškega poročanja in uporabe svetovalnih storitev pomenijo pomembno poenostavitev in prispevajo k zmanjšanju upravnega bremena za države članice.

2010/0266 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega pododstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije[2],

po predložitvi predloga nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[3],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[4],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom[5],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005[6] daje Komisiji pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe.

2. Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, podeljena Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba).

3. Komisija bi morala imeti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, z namenom, da dopolni ali spremeni nekatere nebistvene elemente Uredbe (ES) št. 1698/2005. Treba bi bilo določiti elemente, za katere se to pooblastilo lahko uporabi, ter pogoje, ki naj za to pooblastilo veljajo.

4. Da se zagotovi enotna uporaba Uredbe (ES) št. 1698/2005 v vseh državah članicah, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje izvedbenih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe. Razen kadar je izrecno določeno drugače, bi morala Komisija sprejeti navedene izvedbene akte v skladu z določbami Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. XX/XXXX z dne …

5. Nekatere od določb o razvoju podeželja, ki jih je do zdaj Komisija sprejela na podlagi pooblastil, prenesenih nanjo z Uredbo (ES) št. 1698/2005, se štejejo za tako pomembne, da bi morale biti vključene v navedeno uredbo.

6. Da bi bila zagotovljena enotna predstavitev posodobitev nacionalnih strateških načrtov s strani držav članic, bi morala Komisija imeti možnost določiti enotna pravila z izvedbenimi akti.

7. Države članice in Komisija morajo poročati o spremljanju nacionalnih strategij in strategije Skupnosti. Da bi zmanjšali upravno breme in se izognili podvajanju dela, bi bilo treba število strateških zbirnih poročil, ki jih predloži vsaka država članica, zmanjšati na dve, njihovo vsebino pa poenostaviti.

8. Da bi zagotovili možnost enotnega in medsebojno primerljivega ocenjevanja programov za razvoj podeželja, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 1698/2005, bi morala Komisija z izvedbenimi akti sprejeti enotna pravila za predstavitev programov razvoja podeželja.

9. V interesu pravne varnosti bi morala Komisija odobriti programe razvoja podeželja z izvedbenimi akti.

10. Za zagotovitev preglednosti in učinkovitosti pri sprejemanju programov razvoja podeželja bi morala Komisija imeti možnost določiti zadevne postopke z izvedbenimi akti.

11. Komisija bi z izvedbenimi akti morala tudi sprejemati odločbe o prošnjah za revizijo programov razvoja podeželja, potem ko bi države članice predložile take prošnje.

12. Za zagotovitev preglednosti in učinkovitosti pri reviziji programov razvoja podeželja bi morala Komisija določiti zadevne postopke z izvedbenimi akti.

13. Uporaba svetovalnih storitev bi morala pomagati kmetom oceniti učinkovitost njihovega kmetijskega gospodarstva in ugotoviti potrebna izboljšanja v zvezi z zakonskimi zahtevami glede upravljanja ter dobrega kmetijskega in okoljskega stanja v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete[7] in standardi Skupnosti glede varnosti pri delu. Glede na to, da je podpora za uporabo svetovalnih storitev na voljo že več let, bi bilo treba omogočiti bolj individualno prikrojeno uporabo, ki bi bolje odražala individualne potrebe upravičenca.

14. Kot nadaljevalni ukrep po sporočilu Komisije z naslovom „Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi“ in delu strokovne skupine na visoki ravni za mleko[8] bi bilo treba na vse države članice razširiti sedanje možnosti financiranja, namenjene podpori vzpostavitve in upravnega delovanja skupin proizvajalcev. Vendar, da bi se izognili primerom, v katerih obstaja možnost, da bi bila podpora hkrati dodeljena iz različnih virov, bi bilo treba izvzeti podporo za vzpostavitev skupin proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave.

15. Večletne obveznosti v okviru določenih ukrepov bi se praviloma morale prevzemati za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, bi morala Komisija imeti možnost odobriti programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za posebne vrste obveznosti, pri čemer bi upoštevala posebne okoliščine na nekaterih območjih.

16. Države članice morajo potrditi razmejitev gorskih območij in območij s posebnimi omejitvami ter razmejiti območja s pomembnimi naravnimi omejitvami. Komisija bi morala z izvedbenimi akti opredeliti posebne določbe, v skladu s katerimi se ta območja potrdijo ali razmejijo, tako da bi bilo zagotovljeno, da vse države članice to izvedejo v skladu z enotnimi merili.

17. Člen 10 Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst[9] zahteva od držav članic, da si z namenom, da okrepijo ekološko usklajenost omrežja Natura 2000, prizadevajo spodbujati ravnanje z značilnostmi krajine, ki so zaradi svoje linearnosti in neprekinjenosti ali vloge povezovanja bistvene za selitev, razširjanje in gensko izmenjavo prosto živečih vrst. Taka območja bi morala biti upravičena do plačil Natura 2000. Vendar je primerno zmanjšati njihov delež v primerjavi z območji, določenimi kot območja Natura 2000, da bi zagotovili, da bi se plačila še naprej uporabljala predvsem za območja, določena kot območja Natura 2000.

18. Kadar se država članica odloči uporabiti možnost, da neizpolnjevanje zahtev obravnava kot manj pomembno ali da ne uporabi znižanja ali ukinitve plačil, kadar zadevni znesek znaša manj kot 100 EUR, bi moral prisojni nadzorni organ v naslednjem letu preveriti, ali je kmet odpravil zadevno ugotovljeno neskladje. Vendar, da bi se olajšalo upravno breme, bi bilo treba proučiti možnost poenostavitve sistema nadaljnjih preverjanj.

19. Vsaka država članica mora vzpostaviti nacionalno mrežo za podeželje. Da bi bilo zagotovljeno usklajeno in enotno vzpostavljanje različnih nacionalnih mrež za podeželje, bi morala Komisija z izvedbenimi akti določiti podrobnosti glede vzpostavljanja in delovanja navedenih mrež.

20. Da bi bilo zagotovljeno objektivno in pregledno razdeljevanje odobritev za prevzem obveznosti, ki so na voljo državam članicam, bi morala Komisija z izvedbenimi akti pripraviti letne porazdelitve po državah članicah. Zaradi posebne narave navedenih aktov bi Komisija morala biti pooblaščena, da jih sprejme brez pomoči odbora, določenega v Uredbi (EU) št. XX/XXXX.

21. Da se ukrep pomoči šteje za združljivega z notranjim trgom, mora vsebovati spodbujevalno prvino ali od upravičenca zahtevati protistoritev. Za pomoč, ki se dodeli retroaktivno, se ne more šteti, da vsebuje potrebno spodbujevalno prvino. Zato bi bilo treba glede ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 42 Pogodbe, predvideti, da se podpora ukine za dejavnosti, opravljene pred predložitvijo vlog za podporo.

22. Države članice bi morale imeti obveznost, da izvajajo nadzor v skladu s pravili, ki jih mora določiti Komisija z delegiranimi akti, zlasti glede vrste in intenzivnosti nadzora, slednji pa mora biti prilagojen naravi različnih ukrepov razvoja podeželja. Komisija bi poleg tega morala biti pooblaščena, da z izvedbenimi akti določi enotne pogoje za izvajanje nadzora s strani organov držav članic, da bi bilo zagotovljeno usklajeno izvajanje nadzora.

23. V sodelovanju med Komisijo in državami članicami bi bilo treba vzpostaviti skupno omrežje za spremljanje in ocenjevanje. V interesu preglednosti bi ga morala Komisija sprejeti z izvedbenimi akti.

24. Države članice morajo vsako leto poslati Komisiji letno poročilo o napredku pri izvajanju svojih programov razvoja podeželja. Komisija bi morala z izvedbenimi akti določiti podrobnosti glede priprave letnih poročil o napredku za posamezne programe za nacionalne mreže za podeželje, da bi bila zagotovljena enotna in primerljiva vsebina.

25. Treba bi bilo vzpostaviti informacijski sistem, ki bi omogočal varno izmenjavo podatkov skupnega interesa med Komisijo in vsako državo članico. Komisija bi morala z izvedbenimi akti sprejeti enotne pogoje za delovanje navedenega sistema.

26. Uredbo (ES) št. 1698/2005 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1698/2005 se spremeni:

(1) Člen 5 se spremeni:

(a) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2. Komisija in države članice zagotovijo, da je pomoč iz EKSRP in držav članic skladna z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije. Pomoč iz EKSRP je v skladu s cilji ekonomske in socialne kohezije, še posebej pa s cilji instrumenta podpore Unije za ribištvo. Da bi zagotovili, da bi bila podpora iz EKSRP skladna tudi z drugimi instrumenti podpore Unije, lahko Komisija z delegiranimi akti določi posebne ukrepe Unije, s katerimi naj bi se zagotovila taka skladnost.“

(b) odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6. Nobena podpora iz te uredbe se ne dodeli shemam, ki pridejo v poštev za pomoč v okviru skupne tržne ureditve. Da bi Komisija upoštevala posebne okoliščine na področjih načrtovanja programov, lahko z delegiranimi akti sprejme izjeme tega pravila.“

(2) V členu 12 se doda naslednji odstavek:

„3. Med programskim obdobjem je mogoče posodabljati nacionalne strateške načrte. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi pravila glede teh posodobitev.“

(3) V členu 13 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim besedilom:

„1. Vsaka država članica predloži Komisiji dve zbirni poročili, ki prikazujeta napredek pri izvajanju njenega nacionalnega strateškega načrta in doseganju ciljev ter njen prispevek k izpolnjevanju strateških smernic Skupnosti. Prvo poročilo se predloži leta 2010, drugo pa leta 2015, in sicer najpozneje 1. oktobra.

2. Poročilo opisuje zlasti:

(a) dosežke in rezultate programov razvoja podeželja glede na kazalnike, ki so bili določeni v nacionalnem strateškem načrtu;

(b) rezultate sprotnega vrednotenja vsakega programa.“

(4) V členu 14(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija predloži dve poročili, ki povzemata glavne dosežke, trende in izzive, povezane z izvajanjem nacionalnih strateških načrtov in z izpolnjevanjem strateških smernic Skupnosti. Prvo poročilo se predloži leta 2011, drugo pa leta 2016.“

(5) Člen 18 se spremeni:

27. V odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:

„Glede na to ocenjevanje Komisija z izvedbenimi akti sprejme enotne pogoje za predstavitev programov razvoja podeželja.“

28. Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„4. Komisija odobri vsak program razvoja podeželja z izvedbenimi akti.

Z izvedbenimi akti lahko tudi določi postopek za tako odobritev.“

(6) V členu 19 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim besedilom:

„2. Komisija z izvedbenimi akti sprejme odločbe o prošnjah za revizijo programov razvoja podeželja, potem ko države članice predložijo take prošnje.

Da bi Komisija lahko uporabljala učinkovite in ustrezne postopke, lahko z delegiranimi akti določi pravila glede sprememb, za katere ni potrebna odobritev Komisije ali za katere je odobritev Komisije sicer potrebna, vendar brez pomoči odbora, navedenega v členu 91c.

Postopkovne določbe za predložitev, oceno in odobritev sprememb sprejme Komisija z izvedbenimi akti.“

(7) V členu 20(d) se točka (ii) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(ii) ki podpirajo ustanavljanje skupin proizvajalcev;“

(8) Pred pododdelkom 1 se vstavi naslednji člen 20a:

„Člen 20a Posebni pogoji

Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 20.“

(9) V členu 24(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Svetovalne storitve kmetom obsegajo najmanj eno ali več od zakonsko predpisanih zahtev po upravljanju ter načel dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz členov 5 in 6 Uredbe (ES) št. 73/2009 ter prilog II in III k navedeni uredbi, po potrebi pa tudi enega ali več standardov varstva pri delu, temelječih na zakonodaji Unije.“

(10) V členu 32(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(b) je namenjena shemam Unije za kakovost hrane ali tistim shemam, ki jih priznavajo države članice, in ustrezajo natančnim merilom, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti, da bi zagotovila usklajenost tega ukrepa s politiko in prednostnimi nalogami EU; podpora se ne dodeli shemam, katerih edini cilj je zagotavljanje višje ravni nadzora nad spoštovanjem obveznih standardov iz zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje;

(11) V členu 33 se doda naslednji odstavek:

„Podpora se dodeli skupinam proizvajalcem, sestavljenim iz operatorjev, ki aktivno sodelujejo v eni od shem za kakovost hrane, navedenih v členu 32. Poklicnih in/ali medpanožnih organizacij, ki zastopajo enega ali več sektorjev, ni mogoče označiti kot „skupino proizvajalcev“.

(12) V členu 35 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3. Podpora se dodeli skupinam proizvajalcev, ki jih pristojni organ države članice uradno prizna do 31. decembra 2013. Vendar se podpora ne dodeli za ustanavljanje skupin proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave.“

(13) Pred pododdelkom 1 se vstavi naslednji člen 36a:

„ Člen 36a Posebni pogoji

Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 36.“

(14) V členu 38 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2. Podpora ne sme presegati najvišjega zneska iz Priloge I k tej uredbi. Da ne bi bilo prekrivanja med podporo iz člena 20(c)(i) in podporo iz člena 36(a)(iii), Komisija z delegiranimi akti opredeli pravila, ki se nanašajo na pomanjkljivosti, povezane s posebnimi zahtevami, ki jih je uvedla Direktiva 2000/60/ES, in določi pogoje glede zneska letne podpore za plačila, povezana z navedeno direktivo.“

(15) V členu 39(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Te obveznosti se praviloma prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, lahko Komisija z izvedbenimi akti odobri programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za določene vrste obveznosti.“

(16) V členu 40(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Te obveznosti se praviloma prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, lahko Komisija z izvedbenimi akti odobri programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za določene vrste obveznosti.“

(17) V členu 41 se doda naslednji odstavek:

„Da bi bila taka podpora koristna, zadevne naložbe ne smejo povzročati nobenega pomembnega povečanja vrednosti ali donosnosti kmetijskega ali gozdarskega gospodarstva.“

(18) V členu 43(1) se doda naslednji pododstavek:

„Za namene točke (c) prvega pododstavka izraz ,kmetje‘ pomeni osebe, ki bistven del svojega delovnega časa posvečajo kmetijskim dejavnostim in iz njih črpajo pomemben del svojega dohodka, po merilih, ki jih določi država članica.“

(19) V členu 47(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Te obveznosti se praviloma prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, lahko Komisija z izvedbenimi akti odobri programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za določene vrste obveznosti.“

(20) V členu 49 se doda naslednji odstavek:

„Da bi bila taka podpora koristna, zadevne naložbe ne smejo povzročati nobenega pomembnega povečanja vrednosti ali donosnosti kmetijskega ali gozdarskega gospodarstva.“

(21) Člen 50 se spremeni:

29. Odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim besedilom:

„4. Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila, v skladu s katerimi države članice v svojih programih:

(a) potrdijo obstoječo razmejitev na podlagi odstavkov 2 in 3(b) ali jo spremenijo, ali

(b) razmejijo območja iz odstavka 3(a).

5. Naslednja kmetijska območja so upravičena do plačil iz člena 36(a)(iii):

(a) kmetijska območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 2009/147/ES in 92/43/EGS;

(b) druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami, ki se nanašajo na kmetovanje, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS;

(c) kmetijska območja, vključena v načrte upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES.“

30. Odstavek 7 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„7. Naslednja gozdna območja so upravičena do plačil iz člena 36(b)(iv):

(a) gozdna območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 2009/147/ES in 92/43/EGS;

(b) druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami, ki se nanašajo na gozdove, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS.“

31. Doda se naslednji odstavek:

„9. Območja, navedena v točki (b) odstavka 5 in točki (b) odstavka 7 tega člena, v posameznem programu razvoja podeželja ne smejo presegati 5 % tistih območij Natura 2000, ki jih pokriva ozemlje uporabe navedenega programa.“

(22) Člen 51 se spremeni:

32. V odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Če se država članica odloči, da bo uporabila možnost, predvideno v drugem pododstavku, sprejme pristojni organ v naslednjem letu ukrepe, potrebne za preverjanje, ali upravičenec odpravlja zadevne ugotovljene kršitve. Upravičenca je treba obvestiti o ugotovljeni kršitvi in obveznosti za odpravo te kršitve.“

33. V odstavku 4 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Da bi bila zagotovljena usklajena uporaba znižanj in izključitev plačil v skladu s tem členom, Komisija z delegiranimi akti določi zadevna pravila za uporabo načel transparentnosti in sorazmernosti. Pri tem se upoštevajo teža, obseg, trajanje in ponavljanje kršitve ter naslednja merila:“

(23) Pred pododdelkom 1 se vstavi naslednji člen 52a:

„ Člen 52a Posebni pogoji

Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 52.“

(24) V členu 53 se doda naslednji odstavek:

„Za namene tega člena pomeni ,član kmetijskega gospodinjstva‘ fizično ali pravno osebo ali skupino fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na to, kakšen pravni status daje nacionalna zakonodaja skupini in njenim članom, z izjemo delavcev na kmetiji. Kadar je član kmetijskega gospodinjstva pravna oseba ali skupina pravnih oseb, mora ta član na kmetiji opravljati kmetijsko dejavnost v času vložitve zahtevka za podporo.“

(25) Vstavi se naslednji člen 63a:

„ Člen 63a Posebni pogoji

Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 63.“

(26) Člen 66 se spremeni:

34. V odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Da se zagotovi skladnost z zahtevami politike, prednostnih nalog in zakonodaje Unije, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pogoje glede stopnje prispevkov za tehnično podporo v primeru programov razvoja podeželja, ki se nanašajo tako na regije, ki so upravičene v okviru konvergenčnega cilja, kot tudi na regije, ki niso upravičene v okviru konvergenčnega cilja, ter pogoje za dodeljevanje finančnih sredstev za vzpostavljanje in delovanje nacionalne mreže za podeželje iz člena 68.“

35. V odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Komisija s pomočjo izvedbenih pravil sprejme pravila glede vzpostavitve in delovanja nacionalne mreže za podeželje.“

(27) V členu 69 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„Komisija z izvedbenimi akti in brez pomoči odbora iz člena 91 c določi letno razdelitev zneskov iz odstavka 1 po državah članicah, po odbitku zneskov iz odstavka 2 in ob upoštevanju:

(a) zneskov, rezerviranih za regije, ki so upravičene do pomoči v okviru konvergenčnega cilja,

(b) pretekle učinkovitosti poslovanja ter

(c) posebnih situacij in potreb, na podlagi objektivnih kriterijev.“

(28) V členu 70 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:

"1. V sklepu o sprejetju programa za razvoj podeželja mora biti določen največji prispevek iz EKSRP za vsako os. Da bi bila državam članicam omogočena določena stopnja prožnosti glede majhnih prerazporeditev finančnih sredstev iz EKSRP med osmi, Komisija z delegiranimi akti določi mejo prožnosti. Kadar je potrebno, morajo biti v Sklepu jasno prikazana sredstva, odobrena regijam, ki so upravičene do pomoči v okviru konvergenčnega cilja.

(29) Člen 71 se spremeni:

36. V odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjima drugim in tretjim pododstavkom:

„Nov izdatek, dodan ob spremembi programa iz člena 19, pride v poštev od datuma, ko Komisija prejme prošnjo za spremembo programa. Države članice so odgovorne za izdatke med datumom, na katerega Komisija prejme njihovo prošnjo za spremembo programa, in datumom sklepa, s katerim se sprememba odobri.

V primerih nujnih ukrepov zaradi naravnih katastrof lahko programi za razvoj podeželja določajo, da se za spremembe programov upravičenost do pomoči začne z datumom, ki je bolj zgodaj kot datum, naveden v drugem pododstavku.“

37. V odstavku 2 se dodajo naslednji pododstavki:

„Za izdatke, nastale na podlagi ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 42 Pogodbe, se podpora se odobri šele potem, ko se prošnja predloži pristojnemu organu.

Vendar se zahteva, določena v drugem pododstavku, ne nanaša na ukrepe iz člena 20(a), člena 20(b)(vi), člena 20(c)(i) in (ii), člena 20(d)(i) do (iii), člena 36(a)(i) do (v) in člena 36(b)(i), z izjemo stroškov vzpostavitve iz člena 36(b)(i).

38. Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„5. Ne glede na odstavek 3(b) se lahko prispevek EKSRP izplača tudi v obliki, drugačni kot je nepovratna neposredna pomoč. Da bi bila zagotovljena učinkovita uporaba in usklajeno izvajanje nalog EKSRP ter da bi bili zavarovani finančni interesi Unije, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje za sofinanciranje subvencioniranja obrestnih mer in drugih instrumentov finančnega inženiringa.

(30) V členu 74 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim besedilom:

„4. Države članice izvajajo nadzor v skladu s pravili, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti, pri čemer se ta nadzor nanaša na načela nadzora, sankcije, izključitve in vračilo neupravičeno izplačanih zneskov, prilagojen pa je naravi različnih ukrepov za razvoj podeželja ter ima namen zagotoviti učinkovitost pri njihovem izvajanju in enako obravnavno vseh upravičencev. Komisija z izvedbenimi akti določi enotne pogoje za izvajanje nadzora s strani organov držav članic.“

(31) V členu 78 se doda naslednji pododstavek:

„Za namene točke (f) izraz ,bistven predlog za spremembe‘ zajema spremembe, ki zahtevajo odobritev s strani Komisije z izvedbenimi akti, z izjemo sprememb iz drugega pododstavka člena 19(2), in spremembe razdelitve finančnih sredstev po posameznih ukrepih znotraj posamezne osi, spremembe, ki se nanašajo na uvedbo novih ukrepov in vrst dejavnosti ter umik obstoječih ukrepov in vrst dejavnosti.“

(32) Člen 80 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 80

Okvir skupnega spremljanja in vrednotenja

Okvir skupnega spremljanja in vrednotenja se pripravi v sodelovanju med Komisijo in državami članicami, sprejme pa ga Komisija z izvedbenimi akti. Okvir določa omejeno število skupnih kazalnikov, ki se uporabljajo pri vsakem programu.“

(33) V členu 82 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim besedilom:

„4. Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila, ki se nanašajo na letna poročila o napredku za posamezne programe v skladu s členom 66(3).“

(34) V členu 86 se doda naslednji odstavek:

„9. Da bi bilo zagotovljeno, da se vrednotenja izvajajo po časovnem načrtu, določenem v tem členu, lahko Komisija z delegiranimi akti določi ustrezne kazni za neupoštevanje teh časovnih načrtov.“

(35) V Naslov IX se stavi naslednji člen 89a:

„Člen 89a

Izmenjava informacij in dokumentov

Komisija v sodelovanju z državami članicami vzpostavi informacijski sistem, ki omogoča varno izmenjavo podatkov skupnega interesa med Komisijo in vsako državo članico. Komisija z izvedbenimi akti sprejme enotne pogoje za delovanje navedenega sistema.“

(36) Člena 90 in 91 se črtata.

(37) Vstavijo se naslednji členi 91a, 91b in 91c:

„Člen 91a

Pooblastila Komisije

Kadar se na Komisijo prenesejo pristojnosti, deluje v skladu s postopkom iz člena 91b v primeru delegiranih aktov in v skladu s postopkom iz člena 91c v primeru izvedbenih aktov, razen kadar ta uredba izrecno določa drugače.“

Člen 91b

Delegirani akti

1. Komisiji se pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz te uredbe podelijo za nedoločen čas.

Takoj ko sprejme delegirani akt, Komisija o njem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

2. Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila.

Institucija, ki je začela notranji postopek odločanja o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter morebitne razloge za preklic.

Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, določeno v navedeni odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na poznejši datum, določen v navedeni odločitvi. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije .

3. Evropski parlament ali Svet lahko vloži ugovor zoper delegirani akt v dveh mesecih od dneva uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za [dva] meseca.

Če po izteku navedenega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je določen v njem.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred koncem navedenega obdobja, če sta Evropski parlament in Svet oba obvestila Komisijo, da ne nameravata ugovarjati.

Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper delegirani akt, ta akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja zoper delegirani akt, navede razloge za svoje ugovarjanje.

Člen 91c

Izvedbeni akti – odbor

[Se dopolni po sprejetju uredbe o pravilih in splošnih načelih za nadzorovanje, določeno v členu 291(2) PDEU, o kateri trenutno razpravljata EP in Svet.]

(38) V členu 92 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:

„1. Če bi bili potrebni posebni ukrepi za olajšanje prehoda iz veljavnega sistema na sistem, ki ga uvaja ta uredba, take ukrepe sprejme Komisija z delegiranimi akti.“

(39) V Prilogi I se opomba pod črto (***) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(***) Da bi bile upoštevane posebne razmere, ki obstajajo na Malti, lahko Komisija z delegiranimi akti določi najnižji znesek pomoči za proizvodne sektorje, ki imajo izjemno nizek donos.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

OCENA FINANČNIH POSLEDIC | AGRI/I1/Ares/2010/483446 (JGS/TM) 6.20.2010.6 |

DATUM: 15/07/2010 |

1. | PRORAČUNSKA POSTAVKA 05 04 05 01 | ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA 2010: ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA ZA PREVZEM OBVEZNOSTI 14 335 536 182 EUR ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA ZA PLAČILA 12 606 200 000 EUR |

2. | NASLOV: Osnutek Uredbe Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) |

3. | PRAVNA PODLAGA: - |

4. | CILJI: Uskladiti Uredbo 1698/2005 z Lizbonsko pogodbo in izvesti več predlogov za poenostavitev kot del ukrepov za poenostavitev SKP. |

5.1 | PRIHODKI - LASTNA SREDSTVA ES (DAJATVE/CARINE) - DRŽAVNI | - | - | - |

2011 | 2012 | 2013 |

5.0.1 | OCENJENI ODHODKI (sedanje cene) ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA ZA PREVZEM OBVEZNOSTI ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA ZA PLAČILA | - - | - - | - - |

5.1.1 | OCENJEN PRIHODEK | - | - | - |

5.2 | METODA IZRAČUNA: |

6.0 | ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ ODOBRENIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV, VPISANIH V USTREZNO POGLAVJE SEDANJEGA PRORAČUNA? | DA NE |

6.1 | ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA S PRENOSOM MED POGLAVJI SEDANJEGA PRORAČUNA? | DA NE |

6.2 | ALI BO POTREBEN DOPOLNILNI PRORAČUN? | DA NE |

6.3 | ALI BO TREBA ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA VNESTI V PRIHODNJE PRORAČUNE? | DA NE |

6.4 | DRUGO | (2) |

PRIPOMBE: (1) Kar zadeva odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti, spremembe Uredbe 1698/2005 ne bodo imele nobenega finančnega vpliva, saj celotni obseg sredstev za razvoj podeželja ostaja nespremenjen, tako kot tudi njegova letna razčlenitev. Tudi kar zadeva odobrena proračunska sredstva za plačila, spremembe ne bodo imele finančnega vpliva zaradi narave glavnih predlaganih sprememb: uskladitev z Lizbonsko pogodbo in poenostavitev upravnega bremena za države članice. Samo tri morebitne spremembe (razširitev področja uporabe podpore na upravne dejavnosti skupin proizvajalcev, razširitev Natura 2000 na nekatera varstvena območja in uvedba spodbujevalne prvine za ukrepe iz člena 43 Pogodbe) bi lahko povzročile majhno kratkoročno prerazporeditev plačil, katere relativni vpliv na razvoj proračunskih potreb pa je nepomemben. |

[1] UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

[2] UL C […], […], str. […].

[3] UL C […], […], str. […].

[4] UL C […], […], str. […].

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

[7] UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

[8] COM(2009) 591, 28.10.2009.

[9] UL L 206, 22.7.1992, str. 7.