Stališče Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Gruzija temelji na osnutku priporočila Pridružitvenega sveta, priloženega temu sklepu.

ob upoštevanju skupnega predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum) in zlasti člena 406 sporazuma,

o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Gruzija

(n)Sporazum med Evropsko unijo in vlado Gruzije o statusu posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in njegove podporne skupine v Gruziji, podpisan 12. maja 2006, UL L 135, 23.5.2006

(h)Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila, podpisan 14. julija 2011, UL L 93, 30.3.2012

(g)Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Gruzijo o splošnih načelih za sodelovanje Gruzije v programih Unije, podpisan 12. decembra 2013; UL L 8, 11.1.2014

(a)Pridružitveni sporazum med Evropsko Unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, podpisan 27. junija 2014, UL L 261, 30.8.2014

Izvajanje pristopnega načrta EU-Gruzija se bo redno spremljalo vsaj enkrat letno. To spremljanje se bo izvajalo v okviru mehanizmov pregleda in srečanj v zvezi z bilateralnim sodelovanjem med EU in Gruzijo v okviru pridružitvenega sporazuma.

spodbujanju dobrega upravljanja prek reforme javne uprave, upravljanja javnih financ in večjega dostopa do informacij ter

spoštovanju demokratičnih volitev in izpolnjevanju vseh priporočil Urada za demokratične institucije in človekove pravice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE);

krepitvi stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti institucij, ki v Gruziji zagotavljajo demokracijo in pravno državo;

izvajanju zavez in obveznosti v okviru mednarodnega in nacionalnega prava o človekovih pravicah ter spoštovanju temeljnih svoboščin;

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi iz civilne družbe je potekalo oktobra in novembra 2016 v Tbilisiju. V priloženem besedilu so se upoštevali vsi pomembnejši prispevki, nanašali pa so se na:

Ta besedila so bila pripravljena po posvetovanjih z ustreznimi službami Komisije in predstavniki držav članic v delovni skupini Sveta Evropske unije za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo. Besedila upoštevajo tudi razprave s pristojnimi organi v Gruziji.

Ta predlog temelji na členu 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in je predlog sklepa Sveta o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, kar zadeva sprejetje pridružitvenega načrta. Materialna pravna podlaga za sprejetje pridružitvenega načrta je člen 217 PDEU (sporazumi o pridružitvi s tretjimi državami).

Predlagani pridružitveni načrt odraža dolgotrajno zavezanost EU svoji vzhodni partnerici, hkrati pa je popolnoma skladen z globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije. Strategija poziva k vlaganju v odpornost držav in družb vzhodno od nas ter vzpostavitvi tesnih odnosov. Ta celoviti pristop k odpornosti obravnava najbolj problematične nestabilnosti na področju vlade, gospodarstva, družbe in podnebja/energije.

Pridružitveni sporazum je skladen s strateškimi prednostnimi nalogami EU na tem področju. Te prednostne naloge namreč obsegajo politično in gospodarsko stabilizacijo sosedstva ter stabilizacijo njegove varnosti, uveljavljanje interesov EU in spodbujanje univerzalnih vrednot.

Ta dokument je zato namenjen posodobitvi in preusmeritvi pridružitvenega načrta za obdobje 2014–2016 ter določitvi novih prednostnih nalog za skupno delo v obdobju 2017–2020. Razlikuje med kratkoročnimi prednostnimi nalogami (pri katerih bi bilo treba znaten napredek doseči do konca leta 2018) in srednjeročnimi prednostnimi nalogami (pri katerih bi bilo treba znaten napredek doseči do obdobja 2019–2020).

Ker se pridružitveni sporazum uporablja od 1. julija 2016, je treba pridružitveni načrt posodobiti. To sodi med strateške prednostne naloge, upoštevati pa je treba tudi sedanje odnose med EU in Gruzijo.

Za pripravo in olajšanje izvajanja pridružitvenega sporazuma sta se pogodbenici na seji Sveta za sodelovanje 26. junija 2014 dogovorili o pridružitvenem načrtu. Pridružitveni načrt je vzpostavil praktičen okvir za pripravo seznama prednostnih nalog za skupno delo v obdobju 2014–2016. Te prednostne naloge so temeljile na strukturi pridružitvenega sporazuma v duhu splošnega cilja političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja.

Pridružitveni sporazum EU-Gruzija (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum) je bil podpisan 27. junija 2014, od 1. septembra 2014 pa se začasno uporablja do zaključka postopka ratifikacije. Pridružitveni sporazum je začel veljati 1. julija 2016 in od takrat se v celoti uporablja.

Odnosi med EU in Gruzijo trenutno temeljijo na pridružitvenem sporazumu in okviru evropske sosedske politike, ki je bil pregledan leta 2015. Ključni načeli, ki usmerjata te bilateralne odnose, sta večja diferenciacija med partnerskimi državami in večja odgovornost teh držav.

o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Gruzija

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 3.4.2017 JOIN(2017) 12 final PRILOGA

k skupnemu predlogu za

SKLEP SVETA

o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Gruzija



SKLEP št. XX/2017 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-GRUZIJA z dne [DAN MESEC 2017] o dogovoru o pridružitvenem načrtu EU-Gruzija PRIDRUŽITVENI SVET EU-GRUZIJA JE – ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma EU-Gruzija med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, ob upoštevanju naslednjega: (1) Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani je bil podpisan 27. junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016. (2) Pridružitveni svet je na podlagi člena 406 pridružitvenega sporazuma EU-Gruzija pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev za namene doseganja ciljev sporazuma. (3) V skladu s členom 420 pridružitvenega sporazuma EU-Gruzija pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev iz sporazuma. (4) Na podlagi pregleda evropske sosedske politike je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki obema stranema zagotavlja večji občutek odgovornosti. (5) EU in Gruzija želita okrepiti svoje partnerstvo z dogovorom o sklopu prednostnih nalog za obdobje 2017–2020, katerih cilj bo podpirati in okrepiti odpornost in stabilnost Gruzije ter si hkrati prizadevati za tesnejše politično pridruževanje in globlje gospodarsko povezovanje. (6) Pogodbenici pridružitvenega sporazuma EU-Gruzija sta se zato dogovorili o besedilu pridružitvenega načrta EU-Gruzija, ki bo podpiral izvajanje pridružitvenega sporazuma EU-Gruzija, z osredotočanjem na sodelovanje na področju skupno opredeljenih skupnih interesov – SKLENIL: Člen 1

Pridružitveni svet je sprejel pridružitveni načrt EU-Gruzija, kot je določen v Prilogi. Člen 2 Pridružitveni načrt EU-Gruzija za obdobje 2017–2020 nadomesti pridružitveni načrt EU-Gruzija za obdobje 2014–2016, sprejet 26. junija 2014. Člen 3 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V Bruslju, [dan mesec 2017]. Za Pridružitveni svet Predsednik ***



PRILOGA

PRIDRUŽITVENI NAČRT med EVROPSKO UNIJO IN Gruzijo

Vsebina 1. Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta 2. Prednostne naloge pridružitvenega načrta 2.1 Ključne prednostne naloge za ukrepe 2.2 Demokracija, človekove pravice, dobro upravljanje in krepitev institucij Pravosodje Kazenski pregon Boj proti korupciji, reforma javne upravne in javne storitve Grdo ravnanje in mučenje Enako obravnavanje Pravice otrok Pravice sindikatov in temeljni delovni standardi 2.3 Zunanja in varnostna politika Terorizem, neširjenje orožja za množično uničevanje in nezakonit izvoz orožja Mirno reševanje sporov Mednarodno kazensko sodišče 2.4 Pravica, svoboda in varnost

Varstvo osebnih podatkov Migracije in azil Upravljanje meja Boj proti organiziranemu kriminalu Boj proti prepovedanim drogam Pranje denarja in financiranje terorizma Sodelovanje v boju proti terorizmu Pravno sodelovanje 2.5 Trgovina in z njo povezane zadeve ter trajnostni razvoj Blagovna menjava Tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura Sanitarni in fitosanitarni ukrepi Olajševanje carinskih postopkov in trgovine Pravila o poreklu Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje Tekoča plačila in pretok kapitala Javna naročila Pravice intelektualne lastnine Konkurenca Preglednost

Trgovina in trajnostni razvoj 2.6 Gospodarski razvoj in tržne priložnosti Kmetijstvo in razvoj podeželja Notranji nadzor javnih financ in zunanja revizija Obdavčitev Statistika Potrošniška politika Pravo družb, računovodstvo in revizija ter upravljanje podjetij Finančne storitve Industrijska in podjetniška politika ter rudarstvo Turizem Zaposlovanje, socialna politika in enake možnosti Sodelovanje na področju digitalnega gospodarstva in digitalne družbe Ribiška in pomorska politika Javno zdravje 2.7 Povezljivost, energijska učinkovitost, okolje, podnebni ukrepi in civilna zaščita Promet Sodelovanje na področju energetike Okolje Podnebne spremembe

Civilna zaščita 2.8 Mobilnost in medosebni stiki Sodelovanje na področju raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij Izobraževanje, usposabljanje in mladi Sodelovanje na področju kulture Sodelovanje na področju avdiovizualne politike in medijev Regionalni razvoj in regionalno sodelovanje Sodelovanje v agencijah in programih EU Obveščanje javnosti in prepoznavnost



Pridružitveni načrt med Evropsko unijo in Gruzijo Evropska unija in Gruzija (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) sta 27. junija 2014 podpisali ambiciozen in inovativen pridružitveni sporazum, ki vključuje tudi poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje. Po dokončanju postopka ratifikacije se je začel pridružitveni sporazum v celoti uporabljati 1. julija 2016. EU in Gruzija sta se 26. junija 2014 dogovorili o pridružitvenem načrtu za pripravo in olajšanje izvajanja pridružitvenega sporazuma. Načrt zagotavlja okvir za opredelitev prednostnih nalog za skupno delo v obdobju 2014–2016, da bi se dosegla cilja političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, določena v pridružitvenem sporazumu. Ta dokument posodablja in preusmerja pridružitveni načrt za obdobje 2014–2016 ter določa nove prednostne naloge za skupno delo za obdobje 2017–2020. Razlikuje med kratkoročnimi prednostnimi nalogami (ki bi jih bilo treba doseči ali pri katerih bi bilo treba doseči večji napredek do konca leta 2018) in srednjeročnimi prednostnimi nalogami (ki bi jih bilo treba doseči ali pri katerih bi bilo treba doseči večji napredek do konca leta 2020).

Dejstvo, da se pridružitveni načrt osredotoča na omejeno število prednostnih nalog, ne vpliva na obseg ali mandat obstoječega dialoga v okviru drugih ustreznih sporazumov ali na večstranski ravni vzhodnega partnerstva. Prav tako ne vpliva na izvajanje obveznosti iz pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini od začetka njegove veljavnosti 1. julija 2016. Poleg dialoga o liberalizaciji vizumskega režima je tudi nadaljnje izvajanje akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima s strani Gruzije, ki je namenjeno bistvenemu povečanju mobilnosti in medsebojnih stikov med obema stranema, temeljni element, na katerem temeljita politično pridruževanje in gospodarsko povezovanje Gruzije z Evropsko unijo, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu. EU priznava napredek Gruzije pri izpolnjevanju vseh zahtevanih referenčnih meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, ki je pripeljal do četrtega in zadnjega poročila o napredku, ki ga je Komisija sprejela 18. decembra 2015. Cilj tega posodobljenega pridružitvenega načrta je tudi beležiti in nadalje spodbujati trajne rezultate na vseh področjih, povezanih z akcijskim načrtom za liberalizacijo vizumske ureditve.



1. Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta Izvajanje pridružitvenega načrta bodo usmerjala naslednja skupna načela: ukrepe, sprejete v okviru pridružitvenega načrta, bi bilo treba izvajati v duhu splošnega cilja političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja; prednostne naloge pridružitvenega načrta dopolnjujejo odgovornost EU in Gruzije, da bosta zdaj, ko je začel pridružitveni sporazum EU-Gruzija veljati v celoti, njegove določbe izvajali v celoti; pridružitveni načrt bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju načel preglednosti, odgovornosti in vključevanja; pri izvajanju pridružitvenega načrta se zahteva aktivna udeležba obeh strani; cilj pridružitvenega načrta je doseči otipljive in opredeljene rezultate s postopnim izvajanjem praktičnih ukrepov; pogodbenici priznavata, da je treba dogovorjene prednostne naloge podpirati z ustreznimi in zadostnimi političnimi, tehničnimi in finančnimi sredstvi; izvajanje pridružitvenega načrta bo predmet letnega poročanja, spremljanja in ocenjevanja. Doseženi napredek se bo preverjal tudi v okviru institucionalnih struktur, določenih v četrtem pridružitvenem sporazumu. Tudi civilna družba se bo spodbujala, da svoje dejavnosti na področju spremljanja osredotoči na pridružitveni načrt; Evropska unija bo Gruzijo podpirala pri izvajanju ciljev in prednostnih nalog iz pridružitvenega načrta. V ta namen bo uporabila vse razpoložljive vire podpore EU, pa tudi strokovno znanje in svetovanje, dobro prakso, tehnično znanje in izkušnje ter izmenjavo informacij, podprla pa bo tudi gradnjo zmogljivosti in krepitev institucij. Poleg tega si bo prizadevala za podporo drugih partneric Gruzije in ustrezno usklajevanje te podpore. Pri izvajanju pridružitvenega načrta bodo na voljo tudi ustrezni finančni instrumenti EU. Ne glede na to pridružitveni načrt sam po sebi ni dokument finančnega načrtovanja in ne nadomešča načrtovanja ali oblikovanja politik na ravni pogodbenic. Podpora EU bo zagotovljena v okviru splošnih prednostnih nalog za pomoč Gruziji, ki so začrtane v enotnem okviru podpore Evropskega instrumenta sosedstva (ENI), programskih dokumentih za več držav v okviru ENI, v okviru skupnih sredstev, ki so na voljo za Gruzijo, ter ob polnem upoštevanju ustreznih pravil izvajanja in postopkov zunanje pomoči EU. Ta pridružitveni načrt se bo začel uporabljati na dan sprejetja, in sicer za začetno obdobje štirih let, ki se lahko sporazumno podaljša. Po potrebi se lahko kadar koli spremeni ali posodobi, in sicer sporazumno s pridružitvenim svetom EU-Gruzija.



2. Prednostne naloge pridružitvenega načrta 2.1Ključne prednostne naloge za ukrepe

V skladu s štirimi prednostnimi nalogami, dogovorjenimi na vrhu v Rigi, bi bilo treba prednostno obravnavati naslednje ukrepe za reforme: Na področju krepitve institucij in dobrega upravljanja 1/ Neodvisnost sodstva in organov kazenskega pregona Nadaljevanje reforme pravosodja, zlasti za zagotovitev popolne neodvisnosti sodnikov ter povečanje odgovornosti, učinkovitosti, nepristranskosti in strokovnosti pravosodnega sistema z izvajanjem ključnih reform pravosodja, ki se med drugim nanašajo na visoki sodni svet, tožilstvo, odgovornost pravosodja, institucionalno strukturo sodišč, učinkovit elektronski sistem za vodenje zadev, pravno pomoč in pravne storitve, gospodarsko pravosodje in mehanizme za alternativno reševanje sporov. Povečanje odgovornosti in demokratičnega nadzora nad organi kazenskega pregona, ki so neodvisni od političnega ali kakršnega koli drugega neupravičenega vmešavanja. 2/ Reforma javne uprave in izboljšanje javnih storitev Nadaljevanje reforme javne uprave v skladu z načeli javne uprave s poudarkom na spodbujanju odgovorne, uspešne, učinkovite in pregledne javne uprave, krepitvi strokovne javne uprave, ki temelji na kompetencah, zagotavljanju kakovostnih javnih storitev in izboljšanju upravljanja javnih financ. Zagotovitev učinkovitega izvajanja nacionalne protikorupcijske strategije ter akcijskega načrta za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije. 3/ Človekove pravice in temeljne svoboščine Nadaljnje učinkovito izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje ter krepitev pluralnosti, preglednosti in neodvisnosti medijev; vzpostavitev neodvisnega preiskovalnega mehanizma za preiskovanje obtožb o slabem ravnanju s strani organov kazenskega pregona; povečanje enakosti spolov in zagotovitev enakega obravnavanja v družbenem, političnem in gospodarskem življenju ter osredotočanje na ukrepe za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja. Nadaljevanje prizadevanj za reforme za zagotovitev visoke stopnje varstva osebnih podatkov. 4/ Mirno reševanje sporov Nadaljnje učinkovito sodelovanje med EU in Gruzijo za rešitev konflikta v dogovorjenih oblikah; nadaljnja konstruktivna udeležba na mednarodnih razpravah v Ženevi, ki jim sopredsedujejo EU, ZN in OVSE, ter zagotovitev podpore zanje; uporaba dobrih uslug nadzorne misije Evropske unije v Gruziji za prispevanje k stabilnosti, normalizaciji in krepitvi zaupanja; sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje trgovine, svobode gibanja in gospodarskih vezi prek upravnih meja, vključno s pregledom zakonodaje.



Na področju gospodarskega razvoja in tržnih priložnosti 5/ Izboljšano poslovno okolje in upravljanje naložb Izvajanje strategije za MSP in ustreznega akcijskega načrta za obdobje 2016–2017, pa tudi poznejših akcijskih načrtov; nadaljnje izboljševanje regulativnega okvira, operativnega okolja in podpore za MSP; izboljšanje javno-zasebnega dialoga za opredelitev prednostnih nalog zasebnega sektorja, ki jih je treba podpreti s strukturnimi gospodarskimi reformami. Podpiranje reform infrastrukture finančnega sektorja (reforma in zakonodaja bančnega sektorja, izboljšani registri kreditov/zavarovanj, izboljšano finančno poročanje in finančna revizija, ukrepi, ki omogočajo kapitalske trge, kot so razvoj mikro kreditov, lizinga, faktoringa in zavarovanja); vzpostavitev mehanizmov za alternativno reševanje sporov za gospodarske spore in izvrševanje pogodb. 6/ Kmetijstvo in razvoj podeželja Izvajanje strategije Gruzije za razvoj podeželja za obdobje 2017–2020; podpiranje razvoja učinkovitih vrednostnih verig in podpiranje MSP, da bi ta povečala svojo konkurenčnost v izbranih sektorjih z visoko izvozno vrednostjo. 7/ Reforme, povezane s trgovino, ter sanitarni in fitosanitarni ukrepi Izvajanje strategije o tehničnih ovirah v trgovini; razvoj infrastrukture, povezane z upravljanjem standardov, tehničnimi predpisi, meroslovjem, nadzorom trga, akreditacijo in postopki ugotavljanja skladnosti; izvajanje strategije za nadzor trga; nadaljnje izboljšanje trgovinske statistike; izvajanje strateškega okvira za carinsko sodelovanje; približevanje zakonodaje o carinskem uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in zagotovitev upoštevanja klavzule o mirovanju za veljavne uvozne dajatve. Izvajanje strategije za varnost hrane in programa približevanja predpisov, zlasti kodeksa o varnosti hrane, ter postopno sprejetje izvedbene horizontalne zakonodaje; zagotavljanje, da veterinarske in fitosanitarne preglede ter nadzor varnosti hrane na mejnih kontrolnih točkah izvaja pristojni organ; podpiranje sistema zgodnjega opozarjanja za hrano in krmo, zdravje živali in zdravje rastlin ter povečanje laboratorijske zmogljivosti za sanitarne in fitosanitarne ukrepe.

Na področju povezljivosti, energijske učinkovitosti, okolja in podnebnih ukrepov 8/ Energetska varnost in energijska učinkovitost Podpiranje pravočasnega izvajanja zavez, ki izhajajo iz formalnega pristopa Gruzije k Energetski skupnosti, ter okrepitev zlasti energetske varnosti in energijske učinkovitosti, tudi z regulativnimi reformami in naložbami. 9/ Promet Razvoj gospodarsko pomembne infrastrukture, tudi z nadaljnjim izvajanjem projektov za razvoj osrednjega omrežja TEN-T.



10/ Okolje in podnebni ukrepi Okrepitev upravljanja okolja s sprejetjem in izvajanjem nove zakonodaje o presoji vplivov na okolje, strateški presoji vplivov na okolje in okoljski odgovornosti, z zagotavljanjem javnega dostopa do okoljskih informacij in udeležbe javnosti pri odločanju, z vključevanjem vseh zainteresiranih strani, pa tudi z vključevanjem okolja v druga področja politike in z izboljšanjem izmenjave okoljskih informacij. Dokončanje strategije za razvoj z nizkimi emisijami ogljika. Ratifikacija novega globalnega sporazuma o podnebnih spremembah (Pariški sporazum). Na področju mobilnosti in medosebnih stikov 11/ Migracije, azil in upravljanje meja Ohranitev stopnje doseganja vseh referenčnih meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima; učinkovito izvajanje partnerstva za mobilnost med EU in Gruzijo, migracijske strategije Gruzije za obdobje 2016–2020 in strategije Gruzije za upravljanje državnih meja za obdobje 2014–2018 ter ustreznih spremljajočih akcijskih načrtov. 12/ Izobraževanje, zaposlovanje, inovativnost in mladi Povečanje splošne uspešnosti izobraževanja s celovito reformo izobraževanja; razvoj strateškega pristopa k zaposlovanju ter poklicnemu izobraževanju in usposabljanju; razvoj vizije in strategije za podpiranje razvoja gruzijske inovacijske politike.



2.2Demokracija, človekove pravice, dobro upravljanje in krepitev institucij Cilj političnega dialoga in sodelovanja na področju reform v okviru tega pridružitvenega načrta je okrepiti spoštovanje demokratičnih načel, pravne države in dobrega upravljanja, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam, kakor je zapisano v temeljnih konvencijah in z njimi povezanih protokolih ZN in Sveta Evrope, ter prispevati k utrditvi domače politične reforme, zlasti s približevanjem pravnemu redu EU. Dialog in sodelovanje bosta vključevala naslednja področja:

(i) Krepitev stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo in spoštovanje človekovih pravic, zlasti z: nadaljnjim zagotavljanjem demokratičnega poteka volitev z odpravljanjem, v novem volilnem ciklu, preostalih pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru in upravljanju volitev, ki sta jih ugotovila medagencijska delovna skupina za svobodne in pravične volitve (IATF) in Urad za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), zlasti priporočil iz poročila misije ODIHR za opazovanje volitev po splošnih volitvah leta 2016; nadaljnjim zagotavljanjem, da se o zakonodajnih spremembah, ki vplivajo na ključne sestavne dele pravne države, kot je neodvisnost sodstva, organizira obsežno posvetovanje na nacionalni ravni ter, odvisno od primera, z Beneško komisijo Sveta Evrope, da se zagotovita njihova trajnost in izpolnjevanje evropskih standardov; nadaljnjim izboljševanjem razmerja moči med različnimi vejami oblasti in zmogljivostmi parlamenta za izvajanje njegovih nadzornih in zakonodajnih funkcij. (ii) Nadaljnja reforma pravosodja, zlasti zagotovitev popolne neodvisnosti sodnikov ter krepitev odgovornost, učinkovitosti, nepristranskosti in strokovnosti pravosodnega sistema, pa tudi organov kazenskega pregona, ki bi morali biti neodvisni od političnega ali drugega neupravičenega vmešavanja; nadaljevanje in okrepitev boja proti korupciji: Pravosodje Kratkoročne prednostne naloge razvoj in postopno izvajanje strategije za pravosodje in njenega akcijskega načrta, kar bo med drugim vključevalo izboljšanje politike in prakse imenovanja, napredovanja in usposabljanja sodnikov, s posebnim poudarkom na pristopih, ki upoštevajo človekove pravice, zagotavljanje ustreznih virov za zagotavljanje ustreznih strokovnih kompetenc sodnikov, nadaljnje spodbujanje neodvisnosti visoke šole za pravosodje; zlasti izboljšanje učinkovitosti visokega sodnega sveta, med drugim z zagotovitvijo njegove neodvisnosti in odgovornosti; izboljšanje sistema odgovornosti pravosodja z izvajanjem jasnih in podrobnih disciplinskih pravil, ki se učinkovito uveljavljajo, pa tudi z zagotavljanjem strokovnosti in integritete sodnikov; racionalizacija institucionalne strukture splošnih sodišč, po potrebi tudi z uvedbo specializiranih odborov in senatov, ter zmanjšanje sodnih zaostankov na civilnih oddelkih splošnih sodišč; razvoj sistema elektronskega dodeljevanja primerov in izboljšanje programa za elektronsko upravljanje primerov, da bi se povečalo zaupanje v pravosodje; nadaljevanje reforme tožilstva, namenjene nadaljnjemu zagotavljanju popolne neodvisnosti dela tožilstva od političnega vpliva ter večji preglednosti in odgovornosti; nadaljnje izboljšanje zakonodajnih in institucionalnih okvirov za zagotavljanje visokokakovostne brezplačne pravne pomoči, pa tudi plačljivih pravnih storitev; zagotavljanje poštenega sojenja, dostopa do pravnega varstva in postopkovnih pravic v kazenskem postopku v skladu z obveznostmi Gruzije, ki izhajajo iz Evropske konvencije o človekovih pravicah, sodne prakse Sodišča in drugih ustreznih konvencij Sveta Evrope, z vzpostavitvijo: – zakonodaje in ukrepov, namenjenih zagotavljanju postopkovnih pravic osumljencev in obtoženih oseb v kazenskih postopkih; – zakonodaje, ukrepov in sredstev, namenjenih zagotavljanju pravic žrtev kaznivih dejanj do dostopa do pravnega varstva, zaščite, podpore in nadomestila, tudi v okviru sistema kazenskega pravosodja;

uvedba poštenih in učinkovitih ter bolj razširjenih alternativnih načinov reševanja sporov; izvajanje pristopov rehabilitacije in ponovne socializacije v okviru kazenskih sistemov in sistemov pogojne obsodbe in zunaj njih za preprečevanje ponovitve kaznivih dejanj in ohranjanje ustreznega ravnovesja med zagotavljanjem pravnega reda in varnosti ter zagotavljanjem varstva človekovih pravic. Srednjeročne prednostne naloge posodobitev zakonodaj na trgovinskem, civilnem in upravnem področju v skladu z nacionalnimi strategijami in pravnim redom EU; zagotavljanje vključujočega dostopa do pravnega varstva z ustrezno financirano službo za pravno pomoč.



Kazenski pregon Kratkoročne prednostne naloge krepitev odgovornosti in demokratičnega nadzora nad organi kazenskega pregona. Za verodostojen odziv na pritožbe zoper policijo bo potreben strokoven in učinkovit mehanizem. Razmislek o sprejetju nadaljnjih ukrepov za spodbujanje neodvisnega in učinkovitega preiskovanja takih primerov. Zagotavljanje celovitega strokovnega usposabljanja uradnikov organov kazenskega pregona o etičnih standardih in človekovih pravicah; nadaljnja širitev uporabe alternativ zaporni kazni z uvedbo novih kazni brez odvzema prostosti in s povečanjem zmogljivosti probacijske službe. Boj proti korupciji, reforma javne upravne in javne storitve Kratkoročne prednostne naloge nadaljevanje boja proti korupciji in zagotovitev učinkovitega izvajanja ustreznih mednarodnih pravnih instrumentov, kot je konvencija ZN proti korupciji, in priporočil Skupine držav proti korupciji (skupina GRECO) pri Svetu Evrope; izboljšanje pravice državljanov do obveščenosti kot enega od ključnih ukrepov za učinkovito preprečevanje korupcije; okrepitev zmogljivosti organov za nadzor, revizijo in finančne preiskave; nadaljnje vključevalno oblikovanje politik s sodelovanjem državljanov in dialogom med civilno družb ter nacionalnimi in lokalnimi organi; okrepitev nadzornih zmogljivosti parlamenta s povečanjem zmogljivosti sektorskih odborov;

nadaljnje izvajanje celovitega načrta reforme javne uprave ter krepitev usklajevanja, spremljanja in poročanja o celovitem načrtu in z njim povezanimi strategijami tako na politični kot na upravni ravni; izvajanje novega pravnega okvira javnih storitev za zagotovitev strokovnejše javne uprave, ki bo bolj temeljila na kompetencah. Srednjeročne prednostne naloge zagotovitev učinkovitega izvajanja nacionalne protikorupcijske strategije in akcijskega načrta za preprečevanje, odkrivanje in obravnavanje korupcije, zlasti korupcije na visoki ravni; zagotovitev učinkovitega preiskovanja domnevnih primerov korupcije in oblikovanje učinkovitega sistema za preprečevanje nasprotja interesov; posodobitev celovitega načrta reforme javne uprave in z njim povezanih strategij v skladu z načeli javne uprave; spodbujanje odgovorne, uspešne, učinkovite in pregledne javne uprave ter okrepitev strokovne javne uprave, ki temelji na kompetencah; krepitev upravljanja in reforme javne uprave na lokalni ravni v skladu z evropskimi standardi.



(iii) Zagotovitev spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin s celovitim sodelovanjem na področju zaščite človekovih pravic in temeljnih svoboščin ob upoštevanju ugotovitev iz poročila Thomasa Hammarberga „Gruzija v prehodu“. To sodelovanje bo vključevalo zlasti: Kratkoročne prednostne naloge dejavno izvajanje nacionalne strategije in akcijskega načrta na področju človekovih pravic, vključno s posebnimi priporočili organov ZN, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR), Sveta Evrope in Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI) ter mednarodnih organizacij za človekove pravice, zlasti pri izvajanju protidiskriminacijskih politik, zaščiti manjšin in zasebnega življenja ter zagotavljanju svobode veroizpovedi; nadaljnje učinkovito izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje za zagotovitev učinkovite zaščite pred diskriminacijo; sprejetje ukrepov za podpis, ratifikacijo in prenos v nacionalno zakonodajo ustreznih instrumentov Sveta Evrope za boj proti diskriminaciji, vključno s stalnimi priporočili Sveta Evrope o Evropski listini o regionalnih ali manjšinskih jezikih, Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima in tako imenovano Istanbulsko konvencijo, ter za prenos Konvencije ZN o pravicah invalidnih oseb v nacionalno zakonodajo. Srednjeročne prednostne naloge ohranitev učinkovitih predsodnih in izvensodnih mehanizmov za reševanje sporov in varstvo človekovih pravic;

nadaljnje spodbujanje in povečevanje ozaveščenosti o človekovih pravicah in nediskriminaciji v sodstvu, organih kazenskega pregona ter upravi, tudi z izvajanjem ustreznih usposabljanj; nadaljnja krepitev pluralnosti, preglednosti in neodvisnosti medijev v skladu s priporočili Sveta Evrope; upoštevanje priporočil urada javnega pravobranilca pri oblikovanju politike, zagotavljanje ustreznih virov in krepitev urada javnega pravobranilca; sodelovanje z javnim pravobranilcem v zvezi z njegovimi priporočili, povezanimi s primeri diskriminacije in učinkovitim delovanjem institucionalnega mehanizma, predvidenega v protidiskriminacijski zakonodaji, tudi s spremembami zakonodaje; nadaljnja gradnja zmogljivosti spremljanja parlamentarnih odborov za človekove pravice in družbeno integracijo ter pravne zadeve v zvezi z izvajanjem strategije in akcijskega načrta na področju človekovih pravic; sodelovanje z organizacijami civilne družbe in reprezentativnimi socialnimi partnerji (sindikati in organizacijami delodajalcev) kot zainteresiranimi stranmi in nadzornimi organi na področjih, ki so v pridružitvenem sporazumu EU-Gruzija prednostno obravnavana, vključno s pravicami delavcev, zasebnostjo, pravicami manjšin in drugih ranljivih skupin ter svobodo medijev. Grdo ravnanje in mučenje Kratkoročne prednostne naloge sprejetje akcijskega načrta 2015–2016 za obdobje 2017–2018 in sprejetje nadaljnjih ukrepov za boj proti grdemu ravnanju in mučenju ter okrepitev prizadevanj v okviru boja proti nekaznovanosti; zagotovitev temeljite, pregledne in neodvisne preiskave vsake domnevne uporabe mučenja in grdega ravnanja v zavodih za prestajanje kazni ter v policijskih, vojaških in drugih zaprtih objektih z vzpostavitvijo neodvisnega mehanizma za preiskovanje obtožb o grdem ravnanju s strani organov kazenskega pregona; nadaljnje podpiranje nacionalnega preventivnega mehanizma in sodelovanje v njem v okviru urada javnega pravobranilca, da se preprečijo zlorabe , z zagotavljanjem učinkovitega delovanja. Srednjeročne prednostne naloge nadaljevanje prizadevanj za izboljšanje sistema zdravstvenega varstva v zavodih za prestajanje kazni in dostopa zapornikov do zdravstvenih storitev, vključno s storitvami na področju duševnega zdravja. Krepitev zmogljivosti in spodbujanje zdravstvenih delavcev, ki delajo v ustanovah zaprtega tipa ali za te ustanove, da prijavijo slabo ravnanje in o njem poročajo; nadaljnja krepitev učinkovitega notranjega in zunanjega spremljanja zavodov za prestajanje kazni, policijskih, vojaških in drugih zaprtih objektov za zgodnje odkrivanje in preprečevanje zlorab in slabega ravnanja. Enako obravnavanje Kratkoročne prednostne naloge krepitev enakosti spolov in zagotavljanje enakega obravnavanja žensk in moških v družbenem, političnem in gospodarskem življenju; sprejetje nadaljnjih ukrepov za okrepitev izvajanja zakonodaje o nasilju v družini, vključno z ozaveščanjem prebivalstva in specifičnih poklicnih skupin, kot je policija, zlasti na podeželskih območjih in območjih, kjer živijo manjšine. Izboljšanje dostopa žrtev do svetovalnih služb in varnih hiš.

Srednjeročne prednostne naloge približevanje evropskim standardom na področju zdravstvenih in varnostnih predpisov, pravil o varstvu materinstva ter pravil o usklajevanju starševskih in poklicnih obveznosti, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu; aktivno ukrepanje za spodbujanje večje zastopanosti žensk v forumih za politično odločanje. Pravice otrok Kratkoročne prednostne naloge zagotovitev ustreznih sredstev in okrepitev vloge urada javnega pravobranilca za njegovo nadaljnje delo na področju varstva otrokovih pravic, med drugim za izvajanje letnega spremljanja stanja v ustreznih institucijah, vključno z dnevnimi centri; osredotočanje na ukrepe za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja. Srednjeročne prednostne naloge obravnavanje potreb najbolj ranljivih otrok (tudi invalidnih otrok ter otrok, ki živijo in delajo na ulici) z izboljšanjem in razširitvijo mehanizmov socialne zaščite, pa tudi s podpiranjem teritorialnega dostopa do programov habilitacije/rehabilitacije za invalidne otroke, ter ukrepanje za odpravo dela otrok; nadaljnje izvajanje reforme mladoletniškega kazenskega prava; nadaljnje prizadevanje za deinstitucionalizacijo otrok. Pravice sindikatov in temeljni delovni standardi Kratkoročne prednostne naloge sprejetje pravnega okvira z opredelitvijo nadzornih funkcij sistema delovne inšpekcije na področju varnosti in zdravja pri delu ter odprava omejitev glede pooblastil inšpektorjev v obstoječi zakonodaji v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela. Srednjeročne prednostne naloge izvajanje delovnopravnega zakonika (sprejetega junija 2013) ter dodatna uskladitev tega zakonika in druge ustrezne zakonodaje s standardi Mednarodne organizacije dela. Podpora delovnopravnemu zakoniku z institucijami in postopki za reševanje delovnih sporov ter razvojem kulture pogajanja z odobritvijo seznama mediatorjev;

nadaljevanje dela na področju vzpostavitve popolnoma razvitega sistema delovne inšpekcije z ustreznimi pristojnostmi in zmogljivostmi za inšpekcijske preglede vseh delovnih pogojev ter odnosov med delavci in delodajalci v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela; zagotovitev učinkovitega delovanja tristranske komisije za socialno partnerstvo in nadaljnje izboljševanje socialnega dialoga s sodelovanjem z Mednarodno organizacijo dela.



2.3 Zunanja in varnostna politika Cilj dialoga in sodelovanja na področju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) je postopno zbliževanje, tudi na področju skupne varnostne in obrambne politike (SVOP); obravnavala se bodo zlasti vprašanja preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, regionalna stabilnost, razoroževanje, neširjenje orožja, nadzor nad oborožitvijo in nadzor nad izvozom orožja. Sodelovanje bo temeljilo na skupnih vrednotah in interesih, njegov namen pa bo povečati usklajenost in učinkovitost politik ob uporabi dvostranskih, mednarodnih in regionalnih forumov. Kratkoročne prednostne naloge Nadaljnje sodelovanje pri okrepljenem usklajevanju Gruzije z izjavami Evropske unije v okviru SZVP; nadaljnje sodelovanje pri usklajevanju z ukrepi EU v zvezi z avtonomnimi sankcijami; nadaljnje sodelovanje pri strateškem komuniciranju o vprašanjih, povezanih z vključevanjem v EU; okrepitev praktičnega sodelovanja pri preprečevanju konfliktov in kriznem upravljanju z lajšanjem sodelovanja Gruzije v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja, ki jih vodi EU, ter dejavnosti svetovanja in usposabljanja na področju SVOP (na podlagi okvirnega sporazuma o sodelovanju, podpisanega novembra 2013, in v večstranskem okviru delovne skupine vzhodnega partnerstva za SVOP); spodbujanje in lajšanje sodelovanja Gruzije v dejavnostih usposabljanja in svetovanja, povezanih s SVOP (v okviru rednih dvostranskih posvetovanj in večstranske delovne skupine vzhodnega partnerstva za SVOP); lajšanje sodelovanja Gruzije z agencijami EU pri vprašanjih, povezanih s SVOP; spodbujanje regionalnega sodelovanja pri varnostnih vprašanjih, kot so izboljšano upravljanje meja, upravljanje migracij, zaščita ključne infrastrukture, nadzor izvoza, odzivanje v izrednih razmerah, civilna zaščita, boj proti tihotapljenju in nezakoniti trgovini (npr. z biološkimi in jedrskimi materiali) ter usposabljanje ustreznega osebja, vključno s kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi centri odličnosti v Gruziji. Srednjeročne prednostne naloge skupno prispevanje k okolju, ugodnemu za pragmatično sodelovanje, ter razvoj političnega dialoga in sodelovanje pri regionalnih in mednarodnih vprašanjih, tudi v okviru Sveta Evrope in OVSE; spodbujanje mirnega reševanja sporov ter mednarodne stabilnosti in varnosti na podlagi učinkovitega večstranskega sodelovanja;

povečanje naložb v odpornost gruzijske države in družbe z vključitvijo Gruzije v pobudo za krepitev zmogljivosti za varnost in razvoj z zagotavljanjem institucionalne podpore, usposabljanja in opreme, ki bodo prispevali k učinkovitosti globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko; lajšanje sodelovanja Gruzije z EU pri učinkoviti reformi varnostnega sektorja v Gruziji; spodbujanje skupnega spoštovanja načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti, kot je določeno v Ustanovni listini Združenih narodov in Helsinški sklepni listini OVSE. Terorizem, neširjenje orožja za množično uničevanje in nezakonit izvoz orožja Kratkoročne prednostne naloge sodelovanje in prispevanje k boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev s popolnim izpolnjevanjem in nacionalnim izvajanjem obstoječih obveznosti pogodbenic iz mednarodnih pogodb in sporazumov o mednarodnem razoroževanju in neširjenju orožja ter drugimi ustreznimi mednarodnimi obveznostmi. Srednjeročne prednostne naloge sodelovanje za poglobitev mednarodnega soglasja o boju proti terorizmu, ki temelji na človekovih pravicah, vključno s pravno opredelitvijo terorističnih dejanj, med drugim z zavzemanjem za dogovor o celoviti konvenciji o mednarodnem terorizmu; sodelovanje pri carinskem nadzoru, ki temelji na oceni tveganja, za zagotovitev varnosti in zaščite uvoženega ali izvoženega blaga ali blaga v tranzitu; boj proti nezakoniti trgovini z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom, na podlagi veljavnih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju; nadaljnje sodelovanje na področju nadzora izvoza konvencionalnega orožja ob upoštevanju Skupnega stališča EU o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme. Razvoj sodelovanja v boju proti trgovini z orožjem in uničevanje zalog; nadaljnje prispevanje k uravnoteženemu izvajanju vseh treh stebrov Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja. Mirno reševanje sporov Kratkoročne prednostne naloge nadaljnje učinkovito sodelovanje med EU in Gruzijo za rešitev konflikta v dogovorjenih oblikah, vključno s posvetovanji, da se določijo načini za ustrezno sodelovanje gruzijskih regij Abhazije in Tskhinvali/Južne Osetije pri poglobitvi odnosov med EU in Gruzijo; nadaljnja konstruktivna udeležba na mednarodnih razpravah v Ženevi, ki jim sopredsedujejo EU, ZN in OVSE, ter zagotovitev podpore tem razpravam; popolna in učinkovita uporaba dobrih uslug nadzorne misije EU v Gruziji za prispevanje k stabilnosti, normalizaciji in krepitvi zaupanja, med drugim z mehanizmi za preprečevanje incidentov in odziv nanje ter s kakršnimi koli drugimi ustreznimi mehanizmi, ukrepi ali dogovori;

podpiranje prizadevanj za mirno reševanje sporov, tudi prek stikov s prebivalstvom gruzijskih regij Abhazije in Tskhinvali/Južne Osetije glede na politiko Gruzije za spravo in vključevanje ter politiko EU za nepriznavanje in vključevanje; delitev koristi in priložnosti, ki izhajajo iz političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja med EU in Gruzijo, vključno z liberalizacijo vizumskega režima med EU in Gruzijo, s prebivalstvom onstran upravne meje; sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje trgovine, svobode gibanja in gospodarskih vezi prek upravnih meja, vključno s pregledom zakonodaje, kot je zakon o zasedenih ozemljih; sprejetje ukrepov za okrepitev medsebojnih stikov, zaupanja in prizadevanj za spravo med skupnostmi, razdeljenimi zaradi konflikta. Srednjeročne prednostne naloge nadaljevanje skupnih prizadevanj za zagotovitev popolnega izvajanja sporazuma v šestih točkah z dne 12. avgusta 2008 in naknadnih izvedbenih ukrepov; nadaljevanje skupnih prizadevanj za smiselno mednarodno sodelovanje na kraju samem v Gruziji, vključno s polnim izvajanjem mandata nadzorne misije Evropske unije v Gruziji; nadaljnje prizadevanje za varno, dostojno in prostovoljno vračanje vseh notranje razseljenih oseb in beguncev na kraj prvotnega prebivališča v skladu z načeli mednarodnega prava; sprejetje ukrepov za trajnostno rešitev spora, pri čemer bo brez poseganja v obstoječe oblike obravnave vprašanj, povezanih s sporom, mirno reševanje spora ena od osrednjih tem političnega dialoga med pogodbenicama, pa tudi dialoga z drugimi ustreznimi mednarodnimi akterji. Mednarodno kazensko sodišče nadaljnje sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem z izvajanjem Rimskega statuta in povezanih instrumentov ter prizadevanji za ohranitev njegove celovitosti. Nadaljnje sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem pri preiskavah vojnih dogodkov iz avgusta 2008.



2.4Pravica, svoboda in varnost Pričakuje se, da bo Gruzija po sprejetju in začetku veljavnosti brezvizumskega režima neprekinjeno izpolnjevala zahteve, določene v štirih sklopih akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima z dne 25. februarja 2013. Učinkovito in trajnostno izvajanje vseh referenčnih meril iz akcijskega načrta, vključno s tistimi iz sklopa 3 (Javni red in varnost), je ključnega pomena za ohranjanje brezvizumskega režima v EU. V primeru utemeljene zaskrbljenosti glede izpolnjevanja konkretnih referenčnih meril iz akcijskega načrta bo Gruzija Evropski uniji na zahtevo zagotovila informacije. Pogodbenici sodelujeta na naslednjih področjih:

Varstvo osebnih podatkov Kratkoročne prednostne naloge zagotavljanje visoke ravni varstva osebnih podatkov v skladu z evropskimi standardi in sprejetje praktičnih ukrepov za zagotovitev spoštovanja pravice do varstva osebnih podatkov, tudi na področju kazenskega pravosodja; zagotavljanje uporabe standardov za varstvo podatkov v javnem in zasebnem sektorju. Srednjeročne prednostne naloge nadaljnja krepitev zmogljivosti organa za varstvo podatkov (urad inšpektorja za varstvo osebnih podatkov) in spremljanje uporabe standardov o varstvu podatkov; nadaljnje izvajanje pravnega okvira za varstvo osebnih podatkov v vseh sektorjih, da bi se zagotovila visoka stopnja varstva podatkov v skladu z evropskimi instrumenti in standardi. Migracije in azil Kratkoročne prednostne naloge zagotavljanje popolnega delovanja enotnega sistema za analiziranje migracij in sistema za analiziranje tveganja na področju migracij ter poročanje o posledičnih izboljšavah analize podatkov o migracijah in ocene tveganj. Srednjeročne prednostne naloge učinkovito izvajanje migracijske strategije Gruzije za obdobje 2016–2020 in pripadajočega akcijskega načrta; redno posodabljanje (vsaj vsaki dve leti) migracijskega profila Gruzije; nadaljnje učinkovito izvajanje sporazuma o ponovnem sprejemu med EU in Gruzijo ter zagotovitev nemotenega prenosa dejavnosti centrov mobilnosti in dejavnosti ponovnega vključevanja na gruzijski državni program za ponovno vključevanje; razvoj mehanizmov za boj proti nedovoljenim migracijam in spodbujanje zakonitih migracij, tudi s stalnimi, ciljno usmerjenimi kampanjami obveščanja o pravicah in obveznostih migrantov, pravilih, ki urejajo njihov dostop do trga dela EU, ter odgovornosti za morebitne zlorabe pravic v okviru brezvizumskega režima; nadaljnji razvoj praktičnega sodelovanja v okviru partnerstva za mobilnost med EU in Gruzijo.

Upravljanje meja Kratkoročne prednostne naloge poročanje o napredku pri postopnem opuščanju uporabe gruzijskih nebiometričnih potnih listov v skladu z akcijskim načrtom za liberalizacijo vizumskega režima. Srednjeročne prednostne naloge učinkovito izvajanje strategije Gruzije za integrirano upravljanje meja za obdobje 2014–2018 in pripadajočega akcijskega načrta; ohranjanje visoke kakovosti mejnih kontrol in nadzora meja s pomočjo sistema za upravljanje migracij na mejah in poročanje ter izvajanje projekta sistema upravljanja operacij na mejah; doseganje napredka pri razmejevanju državnih meja s sosednjimi državami. Boj proti organiziranemu kriminalu Kratkoročne prednostne naloge priprava akcijskega načrta za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje po letu 2016 in nadaljevanje dejavnosti razvoja zmogljivosti, da bi lahko državni organi proaktivno odkrivali in učinkovito preiskovali primere trgovine z ljudmi; spremljanje in poročanje o učinkovitosti proaktivnega odkrivanja in preiskovanja primerov trgovine z ljudmi. Srednjeročne prednostne naloge nadaljevanje prizadevanj na področju preprečevanja organiziranega kriminala in boja proti njemu; nadaljnji razvoj sodelovanja med organi kazenskega pregona držav članic EU in Gruzije za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu, izvajanje sporazuma o sodelovanju z Europolom po začetku njegove veljavnosti in nadaljnje sodelovanje z agencijo CEPOL za namene usposabljanja na področju kazenskega pregona; okrepitev sodelovanja pri obravnavanju kibernetske kriminalitete in zagotavljanje ustreznega usposabljanja gruzijskim organom na področju kazenskega pregona.

Boj proti prepovedanim drogam Kratkoročne prednostne naloge izvajanje nacionalne strategije za boj proti drogam in akcijskega načrta za obdobje 2016–2017. Srednjeročne prednostne naloge nadaljnje zagotavljanje uravnoteženega in celostnega pristopa k vprašanjem, povezanim z drogami, za lažje soočanje z zdravstvenimi in socialnimi posledicami zlorabe drog, zagotavljanje učinkovitejšega preprečevanja ter prizadevanje za zmanjšanje ponudbe prepovedanih drog, trgovine z njimi in povpraševanja po njih; nadaljnji redni dialog okviru dialoga o drogah, ki poteka pod okriljem vzhodnega partnerstva; nadaljnji razvoj sodelovanja in izmenjave informacij, tudi s čim učinkovitejšo uporabo memoranduma o soglasju med Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) ter gruzijskim ministrstvom za pravosodje. Pranje denarja in financiranje terorizma Kratkoročne prednostne naloge uskladitev gruzijske zakonodaje s četrto direktivo o preprečevanju pranja denarja; spremljanje in poročanje o številu izdanih odredb o zasegu in zaplembi ter o ocenjeni vrednosti zaseženega in zaplenjenega premoženja, da se zagotovi učinkovito izvajanje gruzijske zakonodaje o zaplembi premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji. Srednjeročne prednostne naloge nadaljevanje prizadevanj za nadaljnji razvoj pravnega in institucionalnega okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima, tudi s približevanjem zakonodaji EU na teh področjih; nadaljnje izvajanje standardov iz priporočil o financiranju teroristov, ki jih je pripravila Projektna skupina za finančno ukrepanje; okrepitev operativnega sodelovanja na področju zaplembe, odvzema premoženjske koristi in upravljanja premoženja z učinkovitim komuniciranjem in izmenjavo dobrih praks med gruzijskimi organi in uradov EU za odvzem premoženjske koristi.





Sodelovanje v boju proti terorizmu Srednjeročne prednostne naloge sklenitev operativnega sporazuma med Gruzijo in Europolom za olajšanje izmenjave informacij o terorističnih organizacijah, skupinah, njihovih dejavnostih in podpornih mrežah; podpis in ratifikacija ustreznih mednarodnih instrumentov. Pravno sodelovanje Kratkoročne prednostne naloge sprejetje učinkovitih in intenzivnih ukrepov za podpis in spodbujanje izvajanja sporazuma o operativnem sodelovanju z Eurojustom. Srednjeročne prednostne naloge okrepitev pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah s pristopom k večstranskim konvencijam o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah in izvajanjem teh konvencij; pri tem gre predvsem za glavne konvencije haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področju pravosodnega sodelovanja ter zaščite otrok, kot so Konvencija o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1965, Konvencija o pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1970, Konvencija o sporazumih o izbiri sodišča iz leta 2005 ter Haaška konvencija o preživnini otrok in drugih oblikah družinskih preživnin iz leta 2007 ter njen protokol o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti; okrepitev pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah s pristopom k ustreznim konvencijam, zlasti konvencijam Sveta Evrope, in z njihovim izvajanjem. 2.5Trgovina in z njo povezane zadeve ter trajnostni razvoj

V pridružitvenem sporazumu je poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje obširno obravnavano. Zato se pričakuje, da se bo izvajanju tega dela, vsebovanega v naslovu IV TRGOVINA IN Z NJO POVEZANE ZADEVE, dodelila prednost, sorazmerna z njegovo pomembnostjo v celotnem okviru pridružitvenega sporazuma ter v okviru odnosov med EU in Gruzijo. Pogodbenici sodelujeta z namenom, da Gruzijo podpreta pri vzpostavitvi v celoti delujočega tržnega gospodarstva ter pri postopnem približevanju njenih politik politikam EU v skladu z vodilnimi načeli makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih financ, trdnega finančnega sistema in vzdržne plačilne bilance. V ta namen bosta spremljali makroekonomski razvoj, razpravljali o ključnih izzivih politike in izmenjevali informacije o dobrih praksah s krepitvijo rednega makroekonomskega dialoga za izboljšanje kakovosti oblikovanja gospodarske politike. Poleg tega pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali z namenom:

Srednjeročne prednostne naloge okrepitve neodvisnosti in regulativnih pooblastil Narodne banke Gruzije ter izmenjave izkušenj EU, vključno z ECB, o monetarni politiki, politiki deviznih tečajev ter politikah na področju regulacije in nadzora finančnega in bančnega sektorja, da bi nadalje razvijali zmogljivosti Gruzije na teh področjih; izboljšanja vzdržnosti in upravljanja javnih financ z izvajanjem davčnih reform; razvoja trajnostne, celovite in dobro ciljno usmerjene mreže socialne varnosti. Blagovna menjava Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju določb o dostopu do trga za blago iz pridružitvenega sporazuma, zlasti s skupnimi posvetovanji, z namenom: Kratkoročne prednostne naloge dodatnih izboljšav na področju trgovinske statistike; zagotovitve, da po začetku veljavnosti sporazuma ne pride do povečanja trenutno veljavnih uvoznih dajatev v trgovini med pogodbenicama (klavzula o mirovanju). Srednjeročne prednostne naloge zagotavljanja podpore Gruziji za povečanje raznolikosti gruzijske strukture izvoza, vključno z izvozom novih proizvodov na trg EU; tesnega sodelovanja za učinkovito uporabo mehanizma za preprečevanje izogibanja; zagotavljanja pomoči Gruziji pri pripravi in izvajanju morebitne predvidene zakonodaje o dostopu do trga ali drugih povezanih vprašanjih (tj. trgovinska sredstva); zagotavljanja izmenjave informacij o razvoju na področju dostopa do trga in politiki na tem področju. Tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura

Pogodbenici bosta sodelovali na področju standardov, tehničnih predpisov, meroslovja, nadzora trga, akreditacije in ugotavljanja skladnosti za doseganje postopnega približevanja teh sistemov ustreznim sistemom EU, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu. Sodelovanje bo vključevalo: Srednjeročne prednostne naloge pripravo zakonodaje, ki naj bi jo Gruzija v skladu z zavezami iz strategije o tehničnih ovirah v trgovini izvajala na podlagi pridružitvenega sporazuma; razvoj infrastrukture, povezane z upravljanjem standardov, tehničnimi predpisi, meroslovjem, nadzorom trga, akreditacijo in postopki ugotavljanja skladnosti; olajšanje priprave zainteresiranih strani, tudi gospodarskih subjektov, na izvajanje usklajene zakonodaje in njihovega prilagajanja temu izvajanju; nadaljnje izvajanje strategije za nadzor trga za industrijsko blago; na področju nadzora trga: krepitev upravnih zmogljivosti ustreznih gruzijskih državnih institucij in organov za nadzor trga; nadaljnje usposabljanje osebja za upravljanje pristojnih državnih organov in agencij; izmenjavo informacij o vseh pomembnih vidikih gruzijske strategije o tehničnih ovirah v trgovini in strategije za nadzor trga, po potrebi vključno z roki. Sanitarni in fitosanitarni ukrepi Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravi na približevanje gruzijske sanitarne in fitosanitarne zakonodaje za živila in krmo, zdravje rastlin ter zdravje in dobrobit živali ter praks na tem področju zakonodaji in praksam EU, kakor je določeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu. Sodelovanje bo vključevalo: Kratkoročne prednostne naloge podporo sistemu zgodnjega opozarjanja za hrano in krmo, zdravje živali in zdravje rastlin; organizacijo kampanj obveščanja skupaj z ustreznimi agencijami, podjetji in nevladnimi organizacijami o zahtevah za dostop do trga EU, pa tudi s civilno družbo o ustreznih potrošniških vidikih varnosti hrane in krme; nadaljnje strokovno svetovanje in pomoč EU Gruziji pri pripravi in izvajanju zakonodaje, vključno z usposabljanjem ustreznega osebja, krepitvijo zmogljivosti pristojnega organa in podporo izboljšanju laboratorijskih zmogljivosti v skladu z zahtevami EU; povečevanje zmogljivosti prilaganja gruzijskih podjetij na izvajanje usklajene zakonodaje.





Srednjeročne prednostne naloge zagotavljanje podpore Gruziji za okrepitev analize tveganja na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; zagotavljanje veterinarskih in fitosanitarnih pregledov ter nadzora varnosti hrane na mejnih kontrolnih točkah; olajšanje prilagajanja gruzijskih podjetij na izvajanje usklajene zakonodaje. Olajševanje carinskih postopkov in trgovine Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravi na približevanje gruzijske zakonodaje pravnemu redu EU in mednarodnim standardom, navedenim v ustrezni prilogi k pridružitvenemu sporazumu. Približevanje bi moralo temeljiti na carinskem zakoniku Unije, ki se izvaja od 1. maja 2016. Kratkoročne prednostne naloge Izvajanje strateškega okvira za carinsko sodelovanje; približevanje gruzijske zakonodaje o carinskem uveljavljanju pravic intelektualne lastnine pravnemu redu EU, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu. Srednjeročne prednostne naloge približevanje gruzijskega sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov sistemu EU; nadaljnje posodabljanje gruzijskih carinskih organov; nadaljnje poenostavljanje in posodabljanje carinskih postopkov; pomoč Gruziji pri njenem pristopu h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku; sodelovanje pri carinskem nadzoru, ki temelji na oceni tveganja, in izmenjava ustreznih informacij, ki prispevajo k boljšemu obvladovanju tveganja in varnosti dobavnih verig, olajševanju zakonite trgovine ter varnosti uvoženega ali izvoženega blaga ali blaga v tranzitu; krepitev dialoga o boju proti goljufijam za preprečitev nezakonite trgovine, vključno s trošarinskimi proizvodi, zlasti z okrepljenim sodelovanjem v okviru Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah; proučitev možnosti vzajemnega priznavanja sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov v skladu s pridružitvenim sporazumom.

Pravila o poreklu Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju pravil o poreklu, ki so določena v ustreznem protokolu k pridružitvenemu sporazumu in izhajajo iz pristopa Gruzije k Regionalni konvenciji o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu. To sodelovanje bo vključevalo: Kratkoročne prednostne naloge razpravljanje o obstoječih postopkih, ki jih uporabljajo gruzijske carinske službe pri izdajanju potrdil in preverjanju porekla blaga. Srednjeročne prednostne naloge nadomestitev obstoječega protokola o pravilih o poreklu (protokol 2 pridružitvenega sporazuma) s sklicevanjem na Regionalno konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu po pristopu Gruzije; nadaljnje usposabljanje gruzijske carinske službe na področju izdajanju potrdil in preverjanja preferencialnega porekla. Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o ustanavljanju, trgovini s storitvami in elektronskem poslovanju na podlagi ustreznih določb pridružitvenega sporazuma. Poleg tega se bosta pripravili na izvajanje obveznosti na področjih storitev v skladu z ustreznimi prilogami k pridružitvenemu sporazumu. To bo vključevalo zagotavljanje usposabljanja in krepitev ustrezne upravne zmogljivosti za izvedbo načrtovanega približevanja zakonodaje ter zagotovilo redne izmenjave informacij v zvezi s predvidenim in tekočim delom na izbranih področjih približevanja: izmenjava informacij in izkušenj o razvoju interoperabilnih platform za elektronsko trgovanje; izmenjava informacij in izkušenj o ozaveščanju zainteresiranih strani o izvajanju ključnih načel direktive o poštnih storitvah, zlasti obveznosti izvajanja univerzalne poštne storitve, pa tudi druge politike poštnega sektorja. Tekoča plačila in pretok kapitala Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o pretoku kapitala in plačilnem prometu, zlasti zaradi spremljanja izpolnjevanja vseh obstoječih obveznosti in priprave na izvajanje pridružitvenega sporazuma.





Javna naročila Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah Gruzije na izvajanje poglavja pridružitvenega sporazuma o javnih naročilih in s tem povezanih reform. Delo bo vključevalo: Srednjeročne prednostne naloge zagotavljanje točnih in pravočasnih informacij o načrtovanem zakonodajnem delu, ki bo vplivalo na politiko javnih naročil in njeno izvajanje, tako za približevanje zakonodaje kot za ustanovitev institucij na področju javnih naročil. Gruzijska vlada je 31. marca 2016 že sprejela celovit načrt, ki zajema pet faz ukrepov, ki bodo izvedeni v obdobju 2016–2022. Pogodbenici bosta o načrtu nadalje razpravljali, tudi z namenom zagotovitve uskladitve gruzijske zakonodaje o javnih naročilih s pravnim redom EU na področju javnih naročil, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu. Pravice intelektualne lastnine Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah Gruzije na približevanje pravnemu redu EU in mednarodnim standardom o varstvu pravic intelektualne lastnine, kot je določeno v pridružitvenem sporazumu. Sodelovanje bo vključevalo: Srednjeročne prednostne naloge zagotavljanje visoke stopnje zaščite in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine imetnikom pravic iz obeh pogodbenic; povečevanje zmogljivosti izvrševanja ustreznih vladnih organov ali izvajalskih agencij, pa tudi zagotavljanje ustreznega delovanja pravosodnega sistema, da se imetnikom pravic zagotovi dostop do pravnega varstva in da se sankcije izvajajo; podporo delovanju gruzijskega nacionalnega centra za intelektualno lastnino Sakpatenti, da se zagotovi varstvo pravic industrijske lastnine in avtorskih pravic; razširitev sodelovanja z organi tretjih držav in industrijskimi združenji; sprejetje ukrepov za ozaveščanje javnosti na področju varstva intelektualne in industrijske lastnine ter zagotavljanje učinkovitega dialoga z imetniki pravic; sprejetje učinkovitih ukrepov proti ponarejanju in piratstvu, vključno s pripravo statističnih podatkov o takih dejavnostih, ki si jih izmenjata pogodbenici. Konkurenca Srednjeročne prednostne naloge Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju poglavja pridružitvenega sporazuma o konkurenci in s tem povezanih reform. V okviru sodelovanja se bosta obravnavala institucionalni okvir in ustrezna upravna zmogljivost Gruzije za zagotovitev učinkovitega izvajanja ustrezne zakonodaje, pa tudi okrepljen dialog o izvrševanju zakonodaje na področju konkurence in povezanih zakonodaj.

Preglednost Kratkoročne prednostne naloge Pogodbenici bosta posebno pozornost namenjali sodelovanju pri pripravi na izvajanje obveznosti v zvezi s preglednostjo pri oblikovanju politike, povezane s trgovino. Razpravljali bosta o dobrih praksah in izkušnjah pri preglednem oblikovanju politike, izmenjavi informacij in zagotavljanju ustreznega usposabljanja, tudi o mehanizmih obveščanja in posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, poleg tega pa bosta izvajali seminarje in druge dogodke za širšo javnost, namenjene pojasnitvi izvajanja pridružitvenega sporazuma in procesa približevanja. Trgovina in trajnostni razvoj Srednjeročne prednostne naloge Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o vprašanjih iz poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju pridružitvenega sporazuma, zlasti o izmenjavi informacij o razvoju ustreznega sistema delovne inšpekcije za vse mednarodne temeljne standarde dela, izvajanju zakonika o delovnih razmerjih, ratifikaciji in izvajanju večstranskih okoljskih sporazumov ter izvajanju drugih obveznosti, povezanih s trajnostnim razvojem, razpravljali pa bosta tudi o dobrih praksah za prihodnje izvajanje obveznosti iz zadevnega poglavja v zvezi s sodelovanjem zainteresiranih strani in dialogom s civilno družbo ter si take dobre prakse izmenjevali. Pogodbenici se strinjata, da so za izvajanje poglavja Trgovina in trajnostni razvoj zelo pomembne prednostne naloge na področju pravic sindikatov in temeljnih delovnih standardov iz oddelka 2.2 ter prednostna naloga iz oddelka 2.6, zato bi jih bilo treba obravnavati v povezavi s tem delom pridružitvenega sporazuma.



2.6 Gospodarski razvoj in tržne priložnosti Kmetijstvo in razvoj podeželja Pogodbenici bosta sodelovali pri: Kratkoročne prednostne naloge sprejetju strategije Gruzije za razvoj podeželja za obdobje 2017–2020 in njenem izvajanju;

Srednjeročne prednostne naloge posodobitvi in izboljšanju učinkovitosti institucij, pristojnih za razvoj kmetijstva, med drugim s sodelovanjem vseh ustreznih zainteresiranih strani v sektorju pri tem procesu; olajševanju postopnega sprejemanja tržnih standardov za kmetijske proizvode v podporo večji varnosti hrane in izvajanju shem kakovosti; povečevanju konkurenčnosti in trajnosti kmetijske proizvodnje s spodbujanjem ekonomij obsega prek tržno usmerjenih kmetijskih zadrug, razvojem sistemov svetovanja in širitve za povečanje proizvodnje in izvoza ter olajšanjem dostopa do sprejemljivih kreditov in finančnih sredstev za kmetijstvo; podpiranju razvoja učinkovitih vrednostnih verig in podpiranju MSP, da bi povečali njihovo konkurenčnost v izbranih sektorjih z visoko izvozno vrednostjo; postopnem približevanju učinkovitim politikam za razvoj kmetijstva in podeželja ter njihovem izvajanju na podlagi preizkušenih modelov EU; povečevanju zaposlenosti in izboljševanju življenjskih pogojev na podeželju z izboljšanim upravljanjem naravnih virov, izboljšanimi storitvami in infrastrukturo ter diverzifikacijo gospodarstva na podeželju; nadaljnjem razvoju tematskega sodelovanja in izmenjave informacij, tudi s čim boljšo uporabo skupne izjave o dialogu o regionalni politiki med Evropsko komisijo in vlado Gruzije. Notranji nadzor javnih financ in zunanja revizija Pogodbenici si bosta s sodelovanjem prizadevali za razvoj nadzora javnih financ in zunanje revizije, in sicer z: Kratkoročne prednostne naloge nadaljnjim razvojem sistema notranjega nadzora v okviru decentraliziranega upravljanja, vključno s funkcionalno neodvisnimi notranjimi revizijami v državnih organih, in sicer z zagotavljanjem usklajenosti s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi, okviri in dobro prakso EU. Srednjeročne prednostne naloge nadaljnjim izboljševanjem sistema notranjega nadzora in notranje revizije v javnem sektorju v skladu z oceno vrzeli med dejansko prakso ter splošno sprejetimi mednarodnimi standardi, okviri in dobro prakso EU; zagotavljanjem nadaljnjega razvoja zunanje revizije v okviru računskega sodišča (gruzijski državni urad za revizijo) v skladu s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi (INTOSAI). Obdavčitev

Pogodbenici bosta razširili in okrepili sodelovanje za izboljšanje in razvoj gruzijskega davčnega sistema in davčne uprave na podlagi standardov EU in mednarodnih standardov, vključno s pripravo na postopno približevanje pravnemu redu EU in z mednarodnimi instrumenti iz zadevne priloge k pridružitvenemu sporazumu, zlasti z: izboljševanjem in poenostavitvijo davčne zakonodaje; izboljšanjem mednarodnega davčnega sodelovanja za izboljšanje dobrega upravljanja na tem področju, tj. načel preglednosti, izmenjave podatkov in poštene davčne konkurence; izboljšanjem zmogljivosti davčne uprave, zlasti s prehodom na sistem davčnega nadzora in revizije, ki je bolje usmerjen in temelji na oceni tveganja; sprejetjem ukrepov za uskladitev politik na področju preprečevanja goljufij in tihotapljenja trošarinskih proizvodov ter boja proti takim goljufijam in tihotapljenju; razvojem sodelovanja z davčnimi upravami držav članic EU z izmenjavo novih izkušenj in trendov na področju obdavčenja. Statistika Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah na približevanje pravnemu redu EU na področju statistike, zlasti z: Srednjeročne prednostne naloge uvedbo poročanja o kakovosti za večino statističnih raziskav; dokončanjem uvedbe SNR 2008; uskladitvijo metodologije statistike poslovanja s standardi EU in statistiko poslovanja, usmerjeno na prihodnje zahteve po podatkih, kot jih vsebuje okvirna uredba za integrirano statistiko poslovanja; zaželeno je, da se za okrepitev usklajevanja spodbuja izmenjava izkušenj držav EU pri izvajanju uredbe FRIBS; obravnavanjem statističnega neskladja pri merjenju dvostranskih podatkov o trgovini med EU in Gruzijo; zagotavljanjem razpoložljivosti statistike in podatkov za raziskovalce, novinarje in širšo javnost. Potrošniška politika Ob upoštevanju priprav na izvajanje pravnega reda EU in mednarodnih instrumentov, navedenih v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, bosta pogodbenici sodelovali pri: krepitvi varstva potrošnikov v Gruziji, zlasti z usposabljanjem vladnih uradnikov in drugih predstavnikov interesov potrošnikov o približevanju zakonodaji EU in njenem poznejšem izvajanju.

Pravo družb, računovodstvo in revizija ter upravljanje podjetij Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravi Gruzije na približevanje pravnemu redu EU in mednarodnim instrumentom, navedenim v ustrezni prilogi k pridružitvenemu sporazumu, zlasti pri prizadevanjih Gruzije za boljši izkoristek rednega dialoga za poglobitev sodelovanja in razpravo o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Kratkoročne prednostne naloge Opredelitev področij, na katerih bi lahko EU zagotovila nadaljnje usposabljanje in krepitev zmogljivosti. Srednjeročne prednostne naloge razvoj upravne zmogljivosti ustreznih državnih institucij; razvoj prava družb in drugega ustreznega prava ob upoštevanju pravnega reda EU; zagotovitev izvajanja pravil, ki jih določa novo pravo družb, povezanih z dolžnostjo razkritja informacij; uvedba ustreznih mednarodnih revizijskih standardov na nacionalni ravni ter spodbujanje njihove uporabe za vse družbe, ki kotirajo na borzi, na nacionalni ravni; zagotavljanje pravočasnih, ustreznih in natančnih informacij o stanju in razvoju veljavne gruzijske zakonodaje in njene skladnosti s pravnim redom EU ter vnaprejšnja izmenjava ustreznih informacij o vzpostavitvi institucij in krepitvi zmogljivosti, ki sta potrebni za približevanje pravnemu redu EU. (Opomba: v zvezi s tem je vlada sprejela akcijski načrt za finančno poročanje in revizijsko reformo. Eden od vidnih rezultatov je zakon o računovodstvu, poročanju in reviziji, sprejet 8. junija 2016.) Finančne storitve Sodelovanje bo osredotočeno na pripravo Gruzije na posodobitev njenega finančnega regulativnega in nadzornega okvira, da bi se uskladila z mednarodno dogovorjenimi regulativnimi standardi na področju finančnih storitev, in sicer z uporabo zakonodaje EU in mednarodnih instrumentov iz ustreznih prilog k pridružitvenemu sporazumu kot reference za razvoj sklopa pravil, primernih za Gruzijo. To sodelovanje bo vključevalo naslednje ukrepe in prispevalo k doseganju naslednjih ciljev: Kratkoročne prednostne naloge opredelitev področij, na katerih bi bilo treba zagotoviti usposabljanje in krepitev zmogljivosti; vzpostavitev stikov in izmenjavo informacij s finančnimi nadzorniki EU v skladu s pridružitvenim sporazumom;

zagotavljanje pravočasnih, ustreznih in natančnih informacij o stanju in razvoju veljavne gruzijske zakonodaje. Srednjeročne prednostne naloge ustvarjanje novega regulativnega in nadzornega okvira, ki bo skladen z mednarodno dogovorjenimi regulativnimi standardi, vključno z novim nadzornim pristopom, orodji in instrumenti; izboljšanje upravne zmogljivosti nadzornih organov; nadaljnje sodelovanje s Projektno skupino za finančno ukrepanje, Svetom Evrope, odborom MONEYVAL in ustreznimi organi v državah članicah EU ter podpis memorandumov o soglasju med finančnimi obveščevalnimi organi Gruzije in držav članic EU. Industrijska in podjetniška politika ter rudarstvo Pogodbenici bosta sodelovali za izboljšanje poslovnega in regulativnega okolja, zlasti za MSP, vključno z mikropodjetji, zlasti z: Kratkoročne prednostne naloge izvajanjem gruzijske strategije za MSP in ustreznega akcijskega načrta za obdobje 2016–2017; Srednjeročne prednostne naloge izvajanjem načrta za posamezne države in priporočil iz ocene pobude za mala in srednja podjetja v Evropi v največji možni meri; povezovanjem razvoja MSP s priložnostmi, ustvarjenimi na poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju, tudi s (podpornimi) mrežami za podjetja (kot je Evropska podjetniška mreža) in podjetniškimi grozdi; krepitvijo vloge podjetij in združenj MSP (vključno s sektorskimi združenji) za izboljšanje javno-zasebnega dialoga; spodbujanjem priložnosti za vstop gruzijskih zagonskih podjetij na trg EU in gruzijski trg. Pogodbenici bosta prek posebnega pododbora izmenjevali informacije o rudarstvu in kovinah, da bi se izboljšalo razumevanje gruzijske politike in politike EU, vključno z izvajanjem pobude EU za surovine, z raziskovalnim programom Obzorje 2020 in evropskim partnerstvom za inovacije glede surovin.

Turizem Pogodbenici si bosta prek posebnega pododbora izmenjevali informacije o razvoju turizma v Gruziji in EU, vključno z informacijami o pomembnih dogodkih in dobrih praksah. Zaposlovanje, socialna politika in enake možnosti Pogodbenici si bosta s sodelovanjem prizadevali za: Kratkoročne prednostne naloge pripravo na približevanje in izvajanje pravnega reda EU na področju varnosti in zdravja pri delu, delovne zakonodaje in delovnih pogojev ter enakosti spolov in boja proti diskriminaciji, kot je navedeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, ter zlasti za vzpostavitev ustreznega sistema kazenskega pregona in nadzora v skladu s pristopi EU (začenši s področjem varnosti in zdravja pri delu) ter krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev (npr. usposabljanje o zakonodaji in standardih EU na področju varnosti in zdravja pri delu ter standardih v zvezi z delovnim pravom); uvedbo na novo opredeljenih javnih služb za zaposlovanje z ustreznimi zmogljivostmi in v skladu z zahtevami evropskih javnih služb za zaposlovanje; nadaljnje izboljšanje zmogljivosti socialnih služb ministrstva za delo, zdravje in socialne zadeve za povečanje zmogljivosti uprave, pristojne za razvoj in izvajanje politike zaposlovanja in socialne politike ob upoštevanju načel enakih možnosti. Srednjeročne prednostne naloge nadaljevanje prizadevanj za vzpostavitev učinkovitega sistema delovne inšpekcije v skladu s standardi MOD in EU, da se zagotovijo upravne in izvršne zmogljivosti na področju varnosti in zdravja pri delu ter delovne zakonodaje, in okrepijo ustrezni pravosodni organi, ter dopolnitev pravnega okvira, potrebnega za vzpostavitev popolnoma razvitega sistema delovne inšpekcije; razvoj strateškega pristopa k zaposlovanju, katerega cilj so številčnejša in boljša delovna mesta z dostojnimi delovnimi pogoji, boljše povezovanje znanj in spretnosti z delovnimi mesti na trgu dela ter spodbujanje aktivnih ukrepov na trgu dela in učinkovitih služb za zaposlovanje, s posebnim poudarkom na mladih; izboljšanje ravni socialne zaščite, tudi z izvajanjem splošnega zdravstvenega zavarovanja, pri čemer je treba zagotoviti, da bo sistem socialne zaščite bolj podpiral zaposlovanje ter bo ustrezen in finančno vzdržen; zagotovitev dobro delujočega socialnega dialoga z učinkovitim delovanjem tristranske komisije za socialno partnerstvo in krepitvijo zmogljivosti socialnih partnerjev. Sodelovanje na področju digitalnega gospodarstva in digitalne družbe Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah na izvajanje pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, in podpirali Gruzijo pri:

Srednjeročne prednostne naloge prizadevanjih za približevanje zakonodaje na področju elektronskih komunikacij pravnemu redu EU; dejavnostih za krepitev neodvisnosti in upravne zmogljivosti nacionalnega regulatorja na področju komunikacij, da se zagotovijo njegova zmožnost za sprejemanje ustreznih regulativnih ukrepov ter uveljavljanje lastnih odločitev in vseh veljavnih predpisov ter lojalna konkurenca na trgih; krepitvi sektorja z izmenjavo informacij in izkušenj v zvezi z izvajanjem enotnega digitalnega trga; prizadevanjih za povečanje kibernetske odpornosti glavnih sektorjev ključne infrastrukture in organizacij javnega sektorja na podlagi izkušenj z izvajanjem nove zakonodaje EU na področju kibernetske varnosti, tj. direktive o varnosti omrežij in informacij. Ribiška in pomorska politika Pogodbenici bosta sodelovali pri: Kratkoročne prednostne naloge spodbujanju celostnega pristopa k pomorskim zadevam, zlasti s prispevanjem k razvoju medsektorskih pobud na področju pomorstva z ustanovitvijo delovne skupine za pomorske zadeve, ki bo sestavljena iz ustreznih ministrstev in služb, z opredelitvijo področij skupnega interesa ter dejavnim sodelovanjem z obalnimi državami in zainteresiranimi stranmi iz pomorskega sektorja v črnomorski regiji v okviru integrirane pomorske politike EU. Srednjeročne prednostne naloge izboljševanju in krepitvi spremljanja in nadzora ribolovnih dejavnosti ter trgovine z ribiškimi proizvodi in njihove sledljivosti za učinkovit boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; izvajanju potrebnih ukrepov za trajnostni ribolov v Črnem morju v dvo- in večstranskem okviru, in sicer na podlagi ekosistemskega pristopa k upravljanju ribištva; krepitvi znanstvenega in tehničnega sodelovanja, da bi zagotovili zmogljivosti za nadzor ribolova na podlagi trdnih in zanesljivih podatkov ter oceno stanja morskih virov in morskega okolja. Javno zdravje Pogodbenici bosta sodelovali pri:

podpiranju Gruzije pri pripravah na izvajanje pravnega reda EU na področju zdravstva, kot je navedeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, zlasti na področju varnosti krvi, nadzora nad tobakom, kakovosti in varnosti snovi človeškega izvora (krvi, tkiv, organov in celic) ter nalezljivih bolezni, tudi v skladu z mednarodnimi obveznostmi Gruzije iz Okvirne konvencije o nadzoru tobaka in Mednarodnega zdravstvenega pravilnika; vzpostavljanju splošnega zdravstvenega zavarovanja, ki velja za glavno prednostno nalogo vlade ter se med drugim izraža v povečanju javnih izdatkov za zdravje in celovite reforme za okrepitev sektorja zdravstvenega varstva; krepitvi pripravljenosti, usposabljanja in epidemiološkega nadzora ter nadzora prenosljivih bolezni, na primer s: 1) sodelovanjem Gruzije v sredozemskem programu usposabljanja na področju intervencijske epidemiologije (MediPIET); 2) sodelovanjem z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC); 3) zagotavljanjem trajnosti nacionalnih programov preprečevanja in obvladovanja HIV, tuberkuloze in hepatitisa; krepitvijo nacionalnih večsektorskih ukrepov za boj proti protimikrobni odpornosti, n primer s krepitvijo nadzora, preudarno uporabo protimikrobnih zdravil in obvladovanjem okužb v zdravstvenih ustanovah.



2.7Povezljivost, energijska učinkovitost, okolje, podnebni ukrepi in civilna zaščita Promet Pogodbenici bosta sodelovali pri nadaljnjem izboljševanju izvajanja pravnega reda EU pri vseh vrstah prevoza, navedenih v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, in pri zagotavljanju podpore Gruziji pri: Srednjeročne prednostne naloge nadaljnjem izvajanju pravnega reda EU na področju letalstva, da se v celoti izkoristi sporazum o skupnem zračnem prostoru med EU in Gruzijo; dejavnostih za izboljšanje varnosti vseh vrst prevoza (zračni, cestni, pomorski); razvoju infrastrukture, zlasti s pripravo in izvajanjem nadaljnjih projektov za razvoj razširjenega osrednjega omrežja TEN-T, kot so bili dogovorjeni na ministrskem srečanju v okviru dnevov TEN-T v Rotterdamu leta 2016. Sodelovanje na področju energetike Pogodbenici bosta sodelovali, da bi: Kratkoročne prednostne naloge

zaključili formalni pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi energetske skupnosti kot pogodbenice v skladu s pridružitvenim sporazumom; v skladu s pogoji, določenimi v protokolu o pristopu k Pogodbi o ustanovitvi energetske skupnosti in v pridružitvenem sporazumu, izvajali ustrezno zakonodajo na področju električne energije, energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti, energetske statistike, z energijo povezanega okolja in iskanja ogljikovodikov. Srednjeročne prednostne naloge sprejeli ukrepe za integracijo gruzijskega energetskega trga z energetskim trgom EU ter okrepili energetsko varnost in regulativno zbliževanje Gruzije z nadaljnjim izvajanjem ustrezne zakonodaje EU, vključno s povezano sekundarno zakonodajo, ki se uporablja za Gruzijo, v skladu z obveznostmi, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma in članstva v Energetski skupnosti, ter v skladu s časovnim načrtom, dogovorjenim z Gruzijo v teh okvirih; sodelovali pri pridobivanju mednarodne podpore za razvoj trajnostne energije, vključno s podporo iz mednarodnih podnebnih skladov in drugih finančnih instrumentov; okrepili gruzijsko energetsko infrastrukturno omrežje in medsebojne povezave, zlasti: – v zvezi z električno energijo, spodbujanjem čezmejne trgovine in medsebojnih povezav z Armenijo, Azerbajdžanom in Turčijo ter krepitvijo gruzijskega prenosnega omrežja; – v zvezi z zemeljskim plinom, širitvijo glavnih plinovodov, vključno z lajšanjem širitve zakavkaškega plinovoda na gruzijskem ozemlju, pa tudi s podpiranjem/spodbujanjem drugih tranzitnih projektov za plin regionalnega pomena, na primer TANAP, TAP, AGRI, EAOTC, za zagotovitev prenosa kaspijskih energetskih virov na zahodne trge. Okolje Pogodbenici bosta sodelovali, da bi: Kratkoročne prednostne naloge okrepili upravljanje okolja s sprejetjem in izvajanjem nove zakonodaje v Gruziji o presoji vplivov na okolje, strateški presoji vplivov na okolje ter novi zakonodaji o okoljski odgovornosti, z zagotavljanjem javnega dostopa do okoljskih informacij in udeležbe javnosti pri odločanju, z vključevanjem vseh zainteresiranih strani, pa tudi z vključevanjem okolja v druga področja politike in z izboljšanjem izmenjave okoljskih informacij v skladu z načeli skupnega okoljskega informacijskega sistema (SEIS); sprejeli tretji nacionalni okoljski akcijski program Gruzije (2017–2021); sprejeli nacionalno strategijo za ravnanje z radioaktivnimi odpadki. Srednjeročne prednostne naloge izvajali tretji nacionalni okoljski akcijski program Gruzije (2017–2021) v skladu s časovnim okvirom tretjega nacionalnega okoljskega akcijskega načrta; nadaljevali približevanje gruzijske zakonodaje pravnemu redu EU ter izvajali določbe direktiv in uredb EU, kot je predvideno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu;

pripravili načrt za ratifikacijo in izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, med drugim tudi Konvencije UNECE o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer ter Konvencije UNECE o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč; postali pogodbenici Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje in njenega protokola o strateški presoji vplivov na okolje.



Podnebne spremembe Pogodbenici bosta sodelovali, da bi: Kratkoročne prednostne naloge dokončali in sprejeli strategijo Gruzije za razvoj z nizkimi emisijami ogljika. Srednjeročne prednostne naloge približali gruzijsko zakonodajo pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom v skladu s pridružitvenim sporazumom in ustreznimi prilogami k pridružitvenemu sporazumu; sprejeli ustrezne ukrepe za ratifikacijo Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in izvajali nacionalno določene prispevke h globalnemu odzivu na podnebne spremembe; vključili podnebne ukrepe v sektorske politike in ukrepe ter okrepili zmogljivost različnih organov za izvajanje podnebnih ukrepov v vseh sektorjih; izboljšali gruzijski okvir preglednosti za podnebne ukrepe, zlasti z zanesljivim nacionalnim sistemom za spremljanje podnebnih politik, ukrepov in emisij toplogrednih plinov ter poročanje o njih na podlagi modela EU; sprejeli in izvajali gruzijsko dolgoročno strategijo za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja.



Civilna zaščita Pogodbenici si bosta s sodelovanjem prizadevali za okrepitev preprečevanja nesreč ter pripravljenosti in odziva nanje. V ta namen bosta med drugim:

Kratkoročne prednostne naloge proučili načine za opredelitev najprimernejših elementov sodelovanja v zvezi s profilom tveganja, zakonodajnim in organizacijskim okvirom Gruzije, npr. z dvostranskimi upravnimi ureditvami ali pismi o nameri; dosegli napredek pri razvoju presoje in kartiranja nevarnosti nesreč na državni ravni ter po potrebi podpirali razvoj elektronskega atlasa regionalnega tveganja in zagotovili njegovo učinkovito uporabo na nacionalni in regionalni ravni. Srednjeročne prednostne naloge zagotovili učinkovito stalno komunikacijo, vključno z izmenjavo zgodnjih opozoril in informacij o izrednih razmerah večjega obsega, ki zadevajo EU in Gruzijo ter tretje države, v katerih pogodbenici sodelujeta pri odpravi posledic nesreč; omogočili medsebojno pomoč v izrednih razmerah, kot je primerno in glede na razpoložljivost zadostnih virov; spodbujali sprejetje in izvajanje smernic EU o podpori države gostiteljice; izboljšali bazo znanja o nevarnostih nesreč s krepitvijo sodelovanja v zvezi z dostopnostjo in primerljivostjo podatkov; napredovali pri razvoju presoje in kartiranja nevarnosti nesreč na državni ravni ter po potrebi podpirali razvoj elektronskega atlasa regionalnega tveganja in zagotovili njegovo učinkovito uporabo na nacionalni ravni; začeli širiti sistem programa Copernicus za poznavanje poplavnih razmer (EFAS) na Gruzijo v sodelovanju s Skupnim raziskovalnim središčem Evropske komisije; izboljšali preprečevanje industrijskih ter naravnih in tehnoloških nesreč (t. i. nesreč NATECH) ter pripravljenosti nanje; začeli dialog o političnih vidikih preprečevanja nesreč ter pripravljenosti in odziva nanje z izmenjavo dobrih praks, skupnim usposabljanjem, vajami, študijskimi obiski, delavnicami in srečanji za izmenjavo izkušenj, pridobljenih v dejanskih izrednih razmerah ali pri vajah.



2.8Mobilnost in medosebni stiki Sodelovanje na področju raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij Pogodbenici bosta sodelovali pri:

Kratkoročne prednostne naloge razvoju vizije in strategije za gruzijski sistem znanosti, tehnologije in inovacij znotraj evropskega raziskovalnega prostora, ki bo vključeval oblikovalce politike, akademsko in raziskovalno skupnost ter vodje podjetij in voditelje iz civilne družbe; podpiranju razvoja in izvajanja inovacijske politike, vključno z regulativnim okvirom in infrastrukturo za inovacije. Srednjeročne prednostne naloge povečevanju koristi za Gruzijo z njeno pridružitvijo programu Obzorje 2020 in spodbujanju večje udeležbe v okviru programa Euratoma za raziskave in usposabljanje ter dopolnjevanju programa Obzorje 2020, zlasti na področju jedrske varnosti in zaščite pred sevanjem na podlagi konkurenčnih razpisov; krepitvi človeških, materialnih in institucionalnih virov za povečanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti; podpiranju Gruzije pri postopnem približevanju njene zakonodaje ustrezni zakonodaji EU in mednarodnim instrumentom v predvidenih rokih iz Priloge XXIX k pridružitvenemu sporazumu. Izobraževanje, usposabljanje in mladi Pogodbenici bosta sodelovali pri celoviti posodobitvi in reformi gruzijskih sistemov za izobraževanje, usposabljanje in mlade, zlasti z: Srednjeročne prednostne naloge izvajanjem skupnega dela in izmenjav z namenom spodbujanja nadaljnjega vključevanja Gruzije v evropski visokošolski prostor, in sicer v okviru njenega članstva v bolonjskem procesu, tudi s krepitvijo neodvisnega in v razvoj usmerjenega sistema zagotavljanja kakovosti, spodbujanjem aktivne udeležbe zainteresiranih strani in civilne družbe v procesu reforme ter krepitvijo sodelovanja med univerzami in industrijo za večjo zaposljivost diplomantov; spodbujanjem akademskega sodelovanja, gradnje zmogljivosti ter mobilnosti študentov in univerzitetnega osebja prek programa Erasmus+, pa tudi mobilnosti raziskovalcev, poklicnega razvoja in usposabljanja z ukrepi Marie Skłodowske Curie; spodbujanjem strateškega pristopa k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju, da bi se gruzijski sistem poklicnega izobraževanja in usposabljanja uskladil s posodobitvijo struktur poklicnega izobraževanja in usposabljanja EU, kakor se izvaja v okviru københavnskega procesa in z njegovimi instrumenti, ter ob spoštovanju načel enakih možnosti; krepitvijo strateškega pristopa k mladinski politiki ter izboljšanjem izmenjav in sodelovanja na področju neformalnega izobraževanja za mlade in mladinske delavce, da bi se spodbujal medkulturni dialog in podpirala civilna družba, med drugim prek sklopa programa Erasmus+ za mlade; zagotavljanjem pravice do izobraževanja za vse otroke in mlade, tudi tiste s posebnimi izobraževalnimi potrebami; razvojem izobraževalnega sistema glede na njihove posebne izobraževalne potrebe. Sodelovanje na področju kulture Pogodbenici bosta:

spodbujali izvajanje konvencije Unesca iz leta 2005 o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja; sodelovali pri razvoju vključujoče kulturne politike v Gruziji ter pri ohranjanju in vrednotenju kulturne in naravne dediščine, da bi tako spodbujali socialno-ekonomski razvoj; spodbujali sodelovanje gruzijskih kulturnih izvajalcev in avdiovizualnih operaterjev v programih sodelovanja na področju kulture/avdiovizualne politike, zlasti v programu Ustvarjalna Evropa. Sodelovanje na področju avdiovizualne politike in medijev Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah na izvajanje pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, in Gruzijo podpirali pri: Srednjeročne prednostne naloge prizadevanjih za krepitev neodvisnosti in strokovnosti medijev v skladu z ustreznimi evropskimi standardi ter približevanje avdiovizualne zakonodaje pravnemu redu EU, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu, med drugim z izmenjavo stališč o avdiovizualni politiki in ustreznih mednarodnih standardih, vključno s sodelovanjem v boju proti rasizmu in ksenofobiji; izmenjavi dobrih praks na področju svobode in pluralnosti medijev, dekriminalizacije obrekovanja, zaščite novinarskih virov ter vidikov kulturne raznolikosti v medijih z rednim dialogom; krepitvi zmogljivosti in neodvisnosti regulativnih organov/teles, pristojnih za medije.



Regionalni razvoj in regionalno sodelovanje Pogodbenici bosta sodelovali v okviru politik regionalnega razvoja ter v dialogu med EU in Gruzijo o regionalni politiki v skladu s prizadevanji Gruzije za: Kratkoročne prednostne naloge uspešno dokončanje izvajanja programa regionalnega razvoja za obdobje 2015–2017, tudi z vzpostavitvijo učinkovitih medinstitucionalnih mehanizmov usklajevanja in upravljanja na več ravneh; pripravo naslednjega večletnega programa, vključno z morebitnimi naložbami na področjih, kot so inovacije in MSP, za ustvarjanje trajnostne rasti za vse gruzijske regije.