[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 21.5.2010

COM(2010)249 konč.

2010/0133 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o evropski statistiki trajnih nasadov

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Pomen kmetijskega sektorja za gospodarski, socialni in kulturni razvoj Evrope je splošno priznan. Proizvodnja sadja in vina je ključno področje kmetijske dejavnosti v Evropski uniji. Uredba Sveta (EGS) št. 357/79 z dne 5. februarja 1979 o statističnih raziskovanjih vinogradov[1] in Direktiva 2001/109/ES z dne 19. decembra 2001 o statističnih raziskovanjih, ki jih izvedejo države članice, da ugotovijo pridelovalno zmogljivost intenzivnih sadovnjakov nekaterih vrst sadnega drevja[2], sta določili vzpostavitev informacijskega sistema v statistiki najpomembnejših trajnih nasadov na evropski ravni. Ta pravna akta sta pomagala oblikovati nacionalne sisteme za zbiranje podatkov o pridelovalni zmogljivosti teh nasadov iz poslovnega vidika in glede strukturnih značilnosti pridelovalnih enot. Trenutna razpoložljivost sistema statistike trajnih nasadov v Evropski uniji brez te zakonodaje ne bi bila mogoča. Kljub temu pa so uporabniki in pripravljavci podatkov poudarili potrebo po posodobitvi. Na eni strani so spremembe skupne kmetijske politike (SKP) in stanje na trgu teh proizvodov po začetku veljavnosti obstoječe zakonodaje povzročile nove ali drugačne potrebe uporabnikov v smislu spremenljivk in razčlenitev ter bolj pravočasnih podatkov. Na drugi strani pa je še vedno treba izboljšati primerljivost in popolnost okvira z nadaljnjim usklajevanjem spremenljivk in zasnov ter omogočiti državam članicam več svobode pri izbiri metod in virov, ki jih uporabljajo, vključno z upravnimi viri, za zbiranje osnovnih podatkov, ki so potrebni za pripravo takšne statistike. |

Splošno ozadje Cilj tega predloga je prenoviti, poenostaviti in optimizirati veljavni pravni okvir evropske statistike o trajnih nasadih, ki nadomešča dva obstoječa pravna akta z enim samim. Države članice, zainteresirane strani in službe Komisije že več let zahtevajo spremembe pravne podlage statistike trajnih nasadov. Od začetka veljavnosti obstoječih pravnih aktov so se pogoji proizvodnje (SKP) in stanje na trgu precej spremenili. V skladu z zahtevo, da morajo biti uradni statistični podatki ustrezni, tj. da morajo zadovoljiti trenutne in morebitne potrebe uporabnikov, predlog spreminja nekatere spremenljivke, pri čemer močno poenostavlja razčlenitev proizvodnje in regij, in upošteva najnovejše spremembe v kategorijah vin. Z vidika ponudbe se predlog odziva na spremenjene potrebe uporabnikov, npr. po podatkih o oljčnih nasadih. Posodablja tudi roke za pošiljanje podatkov. Predlog nadalje poenostavlja spremenljivke in zasnove ter znatno prilagaja statistiko trajnih nasadov dejanskim potrebam uporabnikov z ukinitvijo letne statistike o spremembah nasadov in zelo podrobne razčlenitve proizvodnje vina. Ustrezno se upošteva tudi potreben kompromis med potrebami uporabnikov, obremenitvijo za vprašance in nacionalnimi statističnimi uradi. Nove spremenljivke ali razčlenitve nadomestijo nekatere opuščene zahteve iz obstoječe zakonodaje. Obseg dodatnih zahtev, zlasti glede podatkov podjetij, naj bi zmanjšal splošno obremenitev. Kar zadeva podatke, zbrane od vprašancev, se obremenitev zmanjšuje z uvedbo pragov na ravni kmetije in teritorialni ravni, kar ima za posledico manjše vzorce. Če se posodobitev pravnega okvira ne bi izvedla, bi evropska statistika trajnih nasadov utegnila izgubiti nekaj svoje pomembnosti in bi bilo ogroženo sprejemanje razumnih odločitev na področjih politike, povezanih s trajnimi nasadi. |

Obstoječe določbe na področju predloga Namen tega predloga je posodobitev sedanjih določb in njihova prilagoditev novim potrebam, zato je obstoječo pravno podlago – Uredbo Sveta (EGS) št. 357/79 in Direktivo 2001/109/ES – treba razveljaviti. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji EU Evropske institucije so ob različnih priložnostih poudarile ključno vlogo, ki jo ima kmetijstvo pri zagotavljanju zanesljive preskrbe s hrano, proizvodnji zdrave hrane in prispevanju k vitalnosti podeželja v Evropski uniji. Zaradi vse večjega pomena uživanja sadja in posledičnega pozitivnega vpliva na javno zdravje, moč kmetijstva, zaposlovanje, trajnost in konkurenčnost v smislu socialne politike in vključevanja („varna in zdrava hrana za vse“) je treba statistični sistem prilagoditi. Pomen trajnih nasadov na podeželju in s tem povezana potreba po številčni delovni sili sta glavna dejavnika pri zahtevah po boljšem poznavanju pogojev strukturne proizvodnje teh nasadov. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev V obdobju 2007–2009 so v pristojnih delovnih skupinah potekala intenzivna tehnična posvetovanja s pripravljavci podatkov v okviru Evropskega statističnega sistema. Nacionalni pripravljavci podatkov so bili večkrat pozvani, naj v razpravo vključijo svoje nacionalne zainteresirane strani. Potekala so tudi posvetovanja znotraj Komisije (GD ENTR, AGRI, REGIO, SANCO, ENV, ENTR) in z zainteresiranimi stranmi iz industrije. |

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Ta predlog je rezultat temeljitih pogajanj med vsemi zainteresiranimi stranmi; upošteva dodatne potrebe uporabnikov, ki jih je treba prednostno obravnavati, ter jih usklajuje z dodatno obremenitvijo v zvezi z zbiranjem in urejanjem podatkov, ki bi jo lahko povzročile. |

Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj |

Zadevna strokovna področja in strokovno znanje Nacionalni predstavniki, ki so sodelovali v delovni skupini GD Eurostat za statistiko nasadov, so bili strokovnjaki, ki poznajo zakonodajo in nacionalne sisteme zbiranja in urejanja statistike trajnih nasadov. Oddelki Komisije, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, imajo strokovnjake za analizo kmetijske ali s kmetijstvom povezane politike. |

Uporabljena metodologija V obdobju 2008 do 2009 so o zamislih in predlogih Eurostata razpravljali delovna skupina na sestankih in odborih, udeleženci nacionalnih statističnih uradov ali oddelkov nacionalnih kmetijskih organov, drugi oddelki Komisije in zunanje zainteresirane strani. Te ideje in predlogi so bili nato predstavljeni na plenarnem srečanju delovne skupine, kjer se je o njih razpravljalo na podlagi pisnih pripomb, ki so jih posredovale države članice. Eurostat je opravil tudi dvostranska posvetovanja z drugimi oddelki Komisije, za katere bi bila statistika trajnih nasadov lahko pomembna. |

Glavne organizacije/strokovnjaki, s katerimi so bila opravljena posvetovanja Nacionalni statistični uradi, nacionalni organi za kmetijstvo, oddelki Komisije, zainteresirane strani iz industrije (npr. COPA-COGECA in O.I.V.). |

Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Morebitna resna tveganja z nepopravljivimi posledicami niso bila omenjena. Strokovnjaki so se na splošno strinjali, da je treba pravno podlago statistike trajnih nasadov posodobiti. |

Rezultat nasvetov, ki so jih dali strokovnjaki med mnogimi srečanji in posvetovanji, je bil uravnotežen predlog, ki zadovoljuje potrebe uporabnikov, na primer na področju SKP ali socialne dimenzije kmetijstva, pri čemer še vedno upošteva učinkovitost zbiranja podatkov, tako da čim manj dodatno obremeni vprašance. |

Sredstva, uporabljena za javno objavo izvedenskih mnenj Dokumenti in zapisniki delovne skupine, ki so na voljo v programskem orodju CIRCA. Dvostranske izmenjave, večinoma v pisni obliki. |

Analiza učinkov in posledic Možnost 1 (osnovna možnost, tj. brez dodatnega vključevanja Evropske unije). Brez novih ukrepov Evropske unije bi se zmanjšali primerljivost in usklajenost statistike trajnih nasadov v Evropi, v okolju, v katerem imajo trajni nasadi prevladujoč delež v večini regij EU, pa možnosti za učinkovito uporabo statistik, zbranih v partnerskih državah na podlagi skupnih zasnov in oblik poročanja, ne bi bile v celoti izkoriščene. Kjer statistični podatki o trajnih nasadih, ki izhajajo iz uradnih virov, niso usklajeni ali niso na voljo oziroma so samo delno na voljo, ker se zagotavljajo prostovoljno, je treba uporabiti druge vire (zainteresirane strani in trgovske organizacije). Rezultat tega bi lahko bila slabša kakovost podatkov in škodljiv vpliv na oblikovanje politike. Možnost 2 (vključitev Evropske unije v skladu s predlogom). Predlagani okvir evropske statistike zagotavlja večjo primerljivost podatkov in s tem povečuje njihovo ustreznost za uporabnike na evropski in nacionalni ravni. Tudi uporaba skupnih zasnov in oblik poročanja lahko poveča učinkovitost zbiranja in uporabe statističnih podatkov o trajnih nasadih. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Cilj te uredbe je posodobiti skupni okvir za sistematično pripravo evropske statistike trajnih nasadov z zbiranjem, urejanjem, obdelavo in pošiljanjem usklajenih evropskih statističnih podatkov o trajnih nasadih v državah članicah. |

Pravna podlaga Pravna podlaga za evropsko statistiko je člen 338 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Evropski parlament in Svet v skladu z rednim pravnim postopkom sprejmeta ukrepe za pripravo statistike, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Unije. Navedeni člen določa zahteve v zvezi s pripravo evropske statistike, tj. da mora biti skladna s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov. |

Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, ker predlog ne spada v izključno pristojnost Evropske unije. |

Države članice same ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov. |

Osrednji problem kakovosti vseh statističnih podatkov je primerljivost. Države članice tega ne morejo doseči v potrebnem obsegu brez jasnega evropskega okvira, tj. evropske zakonodaje, ki določa skupne statistične zasnove, oblike poročanja in zahteve za kakovost. V ta namen obstaja od leta 1977 evropska zakonodaja na področju statistike trajnih nasadov za intenzivne sadovnjake sadnega drevja in od leta 1979 za vinograde. Vendar uporabniki in pripravljavci podatkov zahtevajo njeno posodobitev. |

Samostojni ukrepi držav članic bi škodovali njihovim interesom. Ker ima statistika trajnih nasadov poleg domačega dela tudi pomembno mednarodno razsežnost v smislu zunanje trgovine, želijo imeti organi držav članic na voljo mednarodno primerljive statistične podatke. Brez takih statističnih podatkov, ki se zbirajo in urejajo s skupnim okvirom na ravni Evropske unije, bi se zmanjšali ustreznost in učinkovitost (nacionalnih) sistemov v kmetijski statistiki. Brez skupnega okvira, ki uporablja skupne zasnove in oblike poročanja, bi se tudi ogrozila ali popolnoma izključila možnost izmenjave statističnih podatkov. |

Z ukrepi na ravni Evropske unije bodo cilji predloga lažje doseženi iz naslednjih razlogov: |

Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga, ki se lahko zato lažje dosežejo na ravni Evropske unije na podlagi evropskega pravnega akta, ker lahko samo Komisija koordinira potrebno uskladitev statističnih podatkov na ravni Evropske unije; na drugi strani pa lahko zbiranje podatkov in urejanje primerljivih statističnih podatkov o trajnih nasadih organizirajo samo države članice. Zato Evropska unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. |

Kar zadeva uporabo kvalitativnih kazalcev za dokaz, da bo Unija lahko lažje uresničila zastavljeni cilj, ker je cilj predloga zagotoviti usklajene evropske statistične podatke o trajnih nasadih, je to mogoče uresničiti samo na ravni Evropske unije. Predlog bo zagotovil večjo primerljivost in s tem ustreznost podatkov. |

Cilj predloga je uskladiti zasnove, zajete vsebine in značilnosti zahtevanih podatkov, obseg zbiranja, merila kakovosti in roke za poročanje ter rezultate, da se doseže ustrezna, pravočasna, primerljiva in usklajena evropska statistika. Izbira metodologije za zbiranje podatkov je prepuščena državam članicam, saj so nacionalni sestavljavci podatkov najprimernejši za to, da presodijo o najustreznejši metodologiji in podatkovnih virih. Zato bo pobuda Evropske unije o metodoloških standardih omejena na pripravo sklopa priporočenih smernic, ki bo potekala v tesnem sodelovanju z državami članicami. |

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. |

Ta uredba se omejuje na zahtevani minimum za dosego njenega cilja in ne presega za to potrebnega okvira. Ne opredeljuje mehanizmov za zbiranje podatkov za vsako državo članico, temveč samo podatke, ki jih je treba predložiti, da se zagotovijo usklajene strukture in časovni okvir. Treba je tudi upoštevati, da so vsi zahtevani podatki o vinogradih na voljo v registru vinogradov, ki ga morajo države članice z znatno proizvodnjo oblikovati in vzdrževati najmanj do leta 2015. |

Pogosta predložitev podatkov v nekaterih primerih in možnost boljše uporabe virov, ki niso raziskave (npr. upravnih virov ali ustreznih tehnik statističnega ocenjevanja), morata zmanjšati finančno in upravno obremenitev nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov ter gospodarskih subjektov in državljanov. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrument: uredba. |

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjih razlogov. Izbira ustreznega instrumenta je odvisna od zakonodajnega cilja. Glede na potrebe po podatkih na evropski ravni je na področju evropske statistike trend, da se za temeljne akte raje uporabijo uredbe kot direktive. Uredba je bolj priporočljiva, saj določa enak predpis po celotni Evropski uniji in državam članicam ne dopušča možnosti, da bi ga uporabile samo delno ali selektivno. Uporablja se neposredno, kar pomeni, da je ni treba prenesti v nacionalno pravo. Nasprotno so direktive, katerih cilj je uskladitev nacionalnih zakonov, obvezujoče za države članice glede ciljev, nacionalnim organom pa prepuščajo izbiro oblike, ki jo uporabijo za dosego teh ciljev. Poleg tega jih je treba prenesti v nacionalno pravo. Uporaba uredbe je v skladu z drugimi statističnimi pravnimi akti o vinogradih, sprejetimi od leta 1979. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog ne vpliva na proračun Evropske unije. |

DODATNE INFORMACIJE |

Poenostavitev |

Predlog zagotavlja poenostavitev upravnih postopkov za javne organe (Evropske unije oziroma držav članic) in za zasebne stranke. |

Manjša razčlenitev podatkov na strani ponudbe po regijah, sortah, razredih gostote nasada in starostnih razredih ter opustitev proizvodnih razredov, možnost omejitve obsega v smislu velikosti kmetij s trajnimi nasadi in opustitev pošiljanja letnih podatkov za spremembe vinogradniške površine za vino bodo poenostavile delo EU in nacionalnih uprav. |

Možnost omejitve obsega zbiranja podatkov v zvezi s trajnimi nasadi bo zmanjšala obremenitev vprašancev, zlasti mikropodjetij. Možnost držav članic, da predložijo potrebne številke z uporabo več virov (raziskovanj, vendar tudi upravnih podatkov ali postopkov ocenjevanja), naj bi zmanjšala obremenitev vprašancev, tj. podjetij in gospodinjstev. |

Razveljavitev veljavne zakonodaje S sprejetjem predloga se veljavna zakonodaja razveljavi. |

Evropski gospodarski prostor Predlagani akt zadeva EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. |

2010/0133 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o evropski statistiki trajnih nasadov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi predloga nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Uredba Sveta (EGS) št. 357/79 z dne 5. februarja 1979 o statističnih raziskovanjih vinogradov[3] in Direktiva 2001/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 2001 o statističnih raziskovanjih, ki jih izvedejo države članice, da ugotovijo pridelovalno zmogljivost intenzivnih sadovnjakov nekaterih vrst sadnega drevja[4], sta bili večkrat spremenjeni. Ker so zdaj potrebne nadaljnje spremembe in poenostavitve, je treba te akte zaradi jasnosti in v skladu z novim pristopom za poenostavitev zakonodaje Unije in boljšo zakonodajo nadomestiti z enim samim aktom.

2. Komisija mora biti, da bi opravila nalogo, ki ji je dodeljena s Pogodbo in z določbami zakonodaje Unije, ki urejajo skupno ureditev kmetijskega trga, vedno natančno obveščena o pridelovalni zmogljivosti intenzivnih sadovnjakov nekaterih vrst sadnega drevja v Uniji. Za zagotovitev ustreznega izvajanja skupne kmetijske politike Komisija potrebuje redno zagotavljanje podatkov o trajnih nasadih na petletni osnovi.

3. Strukturna statistika trajnih nasadov mora biti na voljo za zagotovitev, da se lahko spremljata pridelovalna zmogljivost in stanje na trgu. Poleg podatkov, zagotovljenih v okviru enotne skupne ureditve trgov, so pomembni tudi podatki o regionalni razčlenitvi. Zato je treba od držav članic zahtevati, da te podatke zbirajo in jih ob določenih datumih pošljejo Komisiji.

4. Statistika trajnih nasadov je bistvena za upravljanje trgov na ravni Unije. Pomembno je tudi, da se poleg letne statistike o območjih in pridelavi vključi tudi strukturna statistika trajnih nasadov, ki jo zdaj ureja druga zakonodaja Unije.

5. Za preprečitev nepotrebne obremenitve kmetij in uprav je treba uvesti nekaj pragov za osnovne subjekte, ki bodo izključevali nepomembne subjekte.

6. Za zagotovitev usklajenih podatkov je treba jasno navesti najpomembnejše opredelitve, referenčna obdobja in zahteve po natančnosti, ki se uporabljajo pri pripravi te statistike.

7. Za zagotovitev razpoložljivosti te statistike uporabnikom v potrebnem časovnem okviru je treba določiti razpored pošiljanja podatkov Komisiji.

8. V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS)[5] morajo biti vsi statistični podatki, ki jih države članice pošiljajo Komisiji in so razvrščeni po teritorialnih enotah, razvrščeni glede na klasifikacijo NUTS. Posledično morajo biti teritorialne enote za vzpostavitev primerljive regionalne statistike opredeljene v skladu s klasifikacijo NUTS. Vendar pa se ob upoštevanju, da so za ustrezno upravno vodenje vinskega in vinogradniškega sektorja potrebne druge teritorialne razčlenitve, lahko določijo drugačne teritorialne enote.

9. Metodološka poročila in poročila o kakovosti so bistvena za oceno kakovosti podatkov in analizo rezultatov in jih je treba redno pošiljati.

10. Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki[6] je referenčni okvir za evropsko statistiko trajnih nasadov. Zlasti zahteva skladnost z načeli strokovne neodvisnosti, nepristranskosti, objektivnosti, zanesljivosti, zaupnosti statističnih podatkov in stroškovne učinkovitosti.

11. Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega pravnega okvira za sistematično zbiranje, urejanje in pošiljanje evropskih statističnih podatkov o trajnih nasadih v državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je zato lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je opredeljeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

12. Komisija mora biti pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije za namene spremembe prilog.

13. Opravljena so bila posvetovanja s Stalnim odborom za kmetijsko statistiko –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

1. Ta uredba določa skupni okvir za sistematično pripravo evropske statistike trajnih nasadov iz Priloge I.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „trajni nasad“ pomeni nasad, ki se ne goji v kolobarjenju (z izjemo trajnih travnikov in pašnikov) in ki zavzema prst skozi daljše obdobje ter daje pridelek več let.

3. „zasajena parcela“ pomeni kmetijsko parcelo, kot je opredeljena v členu 2(1a) Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004[7], zasajeno z enim od trajnih nasadov iz Priloge I;

2. „zasajena površina“ pomeni površino parcel, zasajenih z ustreznim homogenim trajnim nasadom, zaokroženo na najbližji ar (100 m²);

4. „leto trgatve“ pomeni koledarsko leto, v katerem se začne trgatev;

5. „gostota“ pomeni število sadik na hektar;

6. „običajno obdobje sajenja“ pomeni obdobje v letu, ko se običajno sadijo trajni nasadi in ki se začne sredi jeseni ter konča sredi pomladi naslednjega leta;

7. „leto sajenja“ pomeni prvo leto vegetativnega razvoja sadike po dnevu njene vsaditve na končno mesto pridelave;

8. „starost“ pomeni število let od leta sajenja, ki se šteje za prvo leto 1;

9. „namizna jabolka in namizne hruške“ pomenijo nasade jablan in nasade hrušk, razen tistih, ki so izrecno namenjene za industrijsko predelavo;

10. „vinske trte za druge namene“ pomenijo celotno vinogradniško površino, ki se vključi v register vinogradov, kot je določeno v naslovu I Uredbe Komisije (ES) št. 436/2009[8];

11. „grozdje za dvojno uporabo“ pomeni grozdje, pridelano iz „sort vinske trte, ki so v razvrstitvi sort vinske trte, ki jo izdelajo države članice v skladu s členom 120a(2) do (6) Uredbe (ES) št. 1234/2007[9], za isto upravno enoto hkrati razvrščene kot vinske sorte grozdja in sorte namiznega grozdja; sorte za pridelavo sušenega grozdja ali sorte za pridelavo žganja iz grozdja“[10];

12. „kombinirani nasadi“ pomenijo kombinacijo nasadov, ki istočasno zasedajo parcelo.

Člen 3

Obseg

1. Statistični podatki, ki jih je treba predložiti za nasade iz točk 1 do 11 Priloge I, so reprezentativni za najmanj 95 % celotne zasajene površine na kmetijskih gospodarstvih, ki v celoti ali večinoma pridelujejo za trg z vsemi trajnimi nasadi iz posamezne države članice.

Kmetijska gospodarstva so lahko izključena, če so manjša od 0,1 hektara in v celoti ali večinoma pridelujejo za trg z vsemi trajnimi nasadi iz posamezne države članice, če njihova skupna površina predstavlja manj kot 5 % celotne zasajene površine posameznega nasada.

2. Površina kombiniranih nasadov se razdeli med različne nasade sorazmerno s površino tal, ki jo zasedajo.

3. Brez poseganja v kateri koli delegirani akt, sprejet v skladu s členom 4(4) te uredbe, se statistični podatki za nasade iz točke 12 Priloge I predložijo z uporabo razpoložljivih podatkov v registru vinogradov, uvedenem v skladu s členom 185a Uredbe (ES) št. 1234/2007 za vsa kmetijska gospodarstva, vključena v tem registru, kot je opredeljeno v členu 3(1a) Uredbe Komisije (ES) št. 436/2009[11].

Člen 4

Priprava podatkov

1. Države članice v letu 2012 in nato vsakih pet let pripravijo podatke iz Priloge II o površini, zasajeni s trajnimi nasadi iz točk 1 do 11 Priloge I.

2. Države članice v letu 2015, in nato vsakih pet let, pripravijo podatke iz Priloge III o površini, zasajeni s trajnimi nasadi iz točke 12 Priloge I.

3. Vsaka država članica pripravi strukturno statistiko, navedeno v Prilogah II in III, o površini, zasajeni s trajnimi nasadi, z najmanj 500 ha za vsak posamezen nasad iz Priloge I na ozemlju zadevne države članice.

4. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 10 za spremembo seznama iz Priloge I in statističnih podatkov, določenih v Prilogah II in III.

Člen 5

Referenčno leto

1. Prvo referenčno leto za podatke iz Priloge II v zvezi s trajnimi nasadi iz točk 1 do 11 Priloge I je leto 2012.

2. Prvo referenčno leto za podatke iz Priloge III v zvezi s trajnimi nasadi iz točke 12 Priloge I je leto 2015.

3. Predloženi statistični podatki se nanašajo na zasajeno površino po običajnem obdobju sajenja.

Člen 6

Zahteve po natančnosti

1. Države članice, ki izvajajo vzorčna raziskovanja za pridobitev teh statističnih podatkov, sprejmejo ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da podatki izpolnjujejo naslednje zahteve po natančnosti: koeficient variacije podatkov na nacionalni ravni ne presega 3 % za obdelovalno površino za vsakega od nasadov iz točk 1 do 11 in 1 % za nasade iz točke 12 Priloge I.

2. Država članica, ki se odloči, da bo uporabila vire statističnih podatkov, ki ne izvirajo iz raziskovanj, zagotovi, da bodo informacije iz takih virov vsaj enako kakovostne kot informacije, pridobljene iz statističnih raziskovanj.

3. Država članica, ki se odloči za uporabo upravnih virov, vnaprej obvesti Komisijo in predloži podrobnosti o uporabljenih metodah in kakovosti podatkov iz teh upravnih virov.

Člen 7

Regionalna statistika

1. Regionalna razčlenitev, ki jo je treba uporabiti, je določena v Prilogah II in III.

2. Ravni NUTS, navedene v prilogah, so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1059/2003.

Člen 8

Pošiljanje Komisiji

1. Države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu) podatke iz prilog II in III najpozneje do 31. julija leta, ki sledi referenčnemu obdobju.

2. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 10 za prilagoditev tabel za pošiljanje podatkov iz prilog II in III.

Člen 9

Poročilo o uporabljenih metodah in kakovosti

1. Za namene te uredbe se za podatke, ki se pošiljajo, uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009[12].

2. Države članice do 31. julija 2013 in nato vsakih pet let pošljejo Komisiji (Eurostatu) poročila o kakovosti poslanih podatkov in uporabljenih metodah.

3. V poročilih se z uporabo meril kakovosti iz odstavka 1 opišejo:

(a) organizacija statističnih raziskovanj, na katere se nanaša ta uredba, in uporabljena metodologija;

(b) raven natančnosti in obseg, dosežena za vzorčne raziskave, navedene v tej uredbi;

(c) kakovost drugih virov, ki niso uporabljena raziskovanja.

4. Države članice najpozneje tri mesece pred uveljavitvijo te spremembe obvestijo Komisijo o vsaki metodološki ali drugi spremembi, ki bi lahko znatno vplivala na kakovost statistike.

5. Upošteva se načelo, da dodatni stroški in obremenitve ostanejo v razumnih mejah.

Člen 10

Izvajanje pooblastil

1. Pooblastila za sprejetje delegiranih aktov iz členov 4(4) in 8(2) se Komisiji dodelijo za nedoločen čas.

2. Ko Komisija sprejme delegiran akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3. Za pooblastilo Komisiji za sprejemanje delegiranih aktov veljajo pogoji iz členov 11 in 12.

Člen 11

Preklic pooblastil

1. Evropski parlament ali Svet lahko prekliče prenos pooblastila iz členov 4(4) in 8(2).

2. Če institucija začne notranji postopek morebitnega preklica prenosa pooblastila, o tem obvesti drugega zakonodajalca in Komisijo najpozneje mesec dni pred sprejetjem končne odločitve ter navede prenesena pooblastila, ki bi se lahko preklicala, ter razloge za njihov preklic.

3. Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v odločitvi. Odločitev začne učinkovati nemudoma ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 12

Ugovor zoper delegirane akte

1. Evropski parlament ali Svet lahko ugovarja zoper delegirani akt v dveh mesecih od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec.

2. Če do izteka tega roka zoper delegirani akt ne ugovarja niti Evropski parlament niti Svet ali če sta pred tem dnem Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o odločitvi, da zoper delegirani akt ne bosta ugovarjala, začne delegirani akt veljati z dnem, navedenim v njegovih določbah.

3. Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper sprejeti delegirani akt, ta akt ne začne veljati. Zadevna institucija, ki zoper delegirani akt ugovarja, svojo odločitev utemelji.

Člen 13

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 357/79 in Direktiva 2001/109/ES se razveljavita z veljavnostjo od 1. januarja 2012.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo in direktivo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ..., ...

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I

Trajni nasadi

14. Namizna jabolka

15. Jabolka za industrijsko predelavo (neobvezno)

16. Namizne hruške

17. Hruške za industrijsko predelavo (neobvezno)

18. Marelice

19. Hruške

20. Pomaranče

21. Drobnoplodni agrumi

22. Limone

23. Oljke

24. Vinske trte za pridelavo namiznega grozdja

25. Vinske trte za namene, ki niso pridelava namiznega grozdja

PRILOGA II

Statistični podatki o nasadih sadnega drevja in oljčnih nasadih

1. Vrste in regionalna razčlenitev

Vrsta | Regionalna raven, ki se uporablja za regionalne podatke |

Namizna jabolka | NUTS 1 |

Jabolka za industrijsko predelavo |

Namizne hruške |

Hruške za industrijsko predelavo (neobvezno) |

Marelice |

Hruške |

Pomaranče |

Drobnoplodni agrumi |

Limone |

Oljke |

Namizno grozdje |

2. Razčlenitev vrst po „skupinah“

Vrsta | Razčlenitev |

Jabolka | Skupina Boskoop rouge |

Skupina Braeburn |

Skupina Cox Orange |

Skupina Cripps Pink |

Skupina Elstar |

Skupina Fuji |

Skupina Gala |

Skupina Golden delicious |

Skupina Granny smith |

Skupina Idared |

Skupina Jonagold |

Skupina Jonagored |

Skupina Morgenduft |

Skupina Red delicious |

Skupina Reinette blanche du Canada |

Skupina Shampion |

Skupina Lobo |

Drugo |

Hruške | Skupina Conference |

Skupina William |

Skupina Abate |

Skupina Rocha |

Skupina Coscia-ercolini |

Skupina Guyot |

Skupina Blanquilla |

Skupina Decana |

Skupina Kaiser |

Skupina Doyenné du Comice |

Drugo |

Breskve | Breskve, razen nektarin in breskev za predelavo | Rumenomesnate | Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija |

Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija |

Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta |

Pozne: obiranje po 15. avgustu |

Belomesnate | Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija |

Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija |

Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta |

Pozne: obiranje po 15. avgustu |

Ploščata breskev |

Nektarine | Rumenomesnate | Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija |

Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija |

Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta |

Pozne: obiranje po 15. avgustu |

Belomesnate | Zelo zgodnje: obiranje do 15. junija |

Zgodnje: obiranje od 16. junija do 15. julija |

Srednje: obiranje od 16. julija do 15. avgusta |

Pozne: obiranje po 15. avgustu |

Breskve za predelavo (vključno s skupino Pavie) |

Marelice | Zelo zgodnje: obiranje do 31. maja |

Zgodnje: obiranje od 1. do 30. junija |

Srednje: obiranje od 1. do 31. julija |

Pozne: obiranje po 1. avgustu |

Pomaranče | Navel | Zgodnje: obiranje od oktobra do januarja |

Srednje: obiranje od decembra do marca |

Pozne: obiranje od januarja do maja |

Blanca | Zgodnje: obiranje od decembra do marca |

Pozne: obiranje od marca do maja |

Sanguine |

Drugo |

Drobnoplodni agrumi | Satsuma | Zelo zgodnje sorte skupine satsuma: obiranje od septembra do novembra |

Druge sorte skupine satsuma: obiranje od oktobra do decembra |

Klementine | Zgodnje klementine: obiranje od septembra do decembra |

Srednje zgodnje klementine: obiranje od novembra do januarja |

Pozne klementine: obiranje od januarja do marca |

Drugi drobnoplodni agrumi, vključno s hibridi |

Limone | Zimske sorte: obiranje od oktobra do aprila |

Poletne sorte: obiranje od februarja do septembra |

Oljke | Za namizne olive |

Za olive za olje |

Za olive za dvojno uporabo |

Trte za namizno grozdje | Belo | Brez pešk |

Običajno |

Rdeče | Brez pešk |

Običajno |

3. Razredi gostote nasada

Razredi gostote nasada | Jablane in hruške | Breskve, nektarine in marelice | Pomaranče, drobnoplodni agrumi in limone | Oljke | Trte za namizno grozdje |

Gostota (število dreves/hektar) | 1 | < 400 | < 600 | < 250 | < 140 | < 1000 |

2 | 400–1599 | 600–1199 | 250–499 | 140–399 | 1000–1499 |

3 | 1600–3199 | ≥ 1200 | 500–749 | ≥ 400 | ≥ 1500 |

Starost (leta od zasaditve) | 1 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–3 |

2 | 5–9 | 5–14 | 5–9 | 5–11 | 3–9 |

3 | 10–14 | 15 in več | 10–14 | 12–49 | 9–19 |

Regija: |

Vrsta: |

Skupina: |

Starostni razred 1 | Starostni razred 2 | Starostni razred 3 | Starostni razred 4 | Starostni razred 5 |

Rdeče | Belo |

Površina vinograda, skupaj (ki je/še ni rodna) | skupaj |

Rodna površina vinograda, zasajena s/z | vinske sorte grozdja | (b) | (b) |

- od tega primerne za pridelavo vin z ZOP | (b) | (b) |

- od tega primerne za pridelavo vin z ZGO | (b) | (b) |

- od tega primerne za pridelavo vin brez ZOP ali ZGO | (b) | (b) |

- od tega „grozdje za dvojno uporabo“ | (b) | (b) |

sušeno grozdje | (b) | (b) |

skupaj | (b) | (b) |

(a) Zadevne države članice: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI in SK.

(b) Neobvezno

Preglednica 1.2: Vinogradniška gospodarstva po vrsti pridelave po NUTS 2 (a)

Spremenljivke/značilnosti | Št. gosp. | Št. parc. | Površ. (ha) | Pridelava (hl ali 100 kg) 3 |

Rdeče | Belo |

Površina vinograda, skupaj (ki je/še ni rodna) | skupaj |

Rodna površina vinograda, zasajena s/z | vinske sorte grozdja | (b) | (b) |

- od tega primerne za pridelavo vin z ZOP | (b) | (b) |

- od tega primerne za pridelavo vin z ZGO | (b) | (b) |

- od tega primerne za pridelavo vin brez ZOP ali ZGO | (b) | (b) |

- od tega „grozdje za dvojno uporabo“ | (b) | (b) |

sušeno grozdje | (b) | (b) |

skupaj | (b) | (b) |

Vinogradi, ki še niso rodni, zasajeni s/z… | grozdje za vino (vključno z „grozdjem za dvojno uporabo“) | - | - |

- od tega primerno za pridelavo vin z ZOP | - | - |

- od tega primerno za pridelavo vin z ZGO | - | - |

- od tega primerno za pridelavo vin brez ZOP ali ZGO | - | - |

- od tega „grozdje za dvojno uporabo“ | - | - |

sušeno grozdje | - | - |

skupaj | - | - |

Vinogradi (ki so/še niso rodni) za pridelavo… | material za vegetativno razmnoževanje vinske trte | - | - |

druge vinske trte, ki niso uvrščene drugje | - | - |

(a) Zadevne države članice : BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI in SK.

(b) Neobvezno

Preglednica 1.3: Podatki po vrsti pridelave po regijah pridelave (ZOP (a), ZGO (a), druga območja (b))

Spremenljivke/značilnosti | Št. gosp. | Št. parc. | Površ. (ha) | Pridelava (hl ali 100 kg) 3 |

Rdeče | Belo |

Površina vinograda, skupaj (ki je/še ni rodna) | skupaj |

Rodna površina vinograda, zasajena s/z | vinske sorte grozdja | (c) | (c) |

- od tega primerne za pridelavo vin z ZOP | (c) | (c) |

- od tega primerne za pridelavo vin z ZGO | (c) | (c) |

- od tega primerne za pridelavo vin brez ZOP ali ZGO | (c) | (c) |

- od tega „grozdje za dvojno uporabo“ | (c) | (c) |

sušeno grozdje | (c) | (c) |

skupaj | (c) | (c) |

Vinogradi, ki še niso rodni, zasajeni s/z… | grozdje za vino (vključno z „grozdjem za dvojno uporabo“) | - | - |

- od tega primerno za pridelavo vin z ZOP | - | - |

- od tega primerno za pridelavo vin z ZGO | - | - |

- od tega primerno za pridelavo vin brez ZOP ali ZGO | - | - |

- od tega „grozdje za dvojno uporabo“ | - | - |

sušeno grozdje | - | - |

skupaj | - | - |

Vinogradi (ki so/še niso rodni) za pridelavo… | material za vegetativno razmnoževanje vinske trte | - | - |

druge vinske trte, ki niso uvrščene drugje | - | - |

(a) Podatki po regijah pridelave morajo biti pripravljeni za vsako „označbo porekla ali geografsko označbo“ iz pododdelka I oddelka I a poglavja I naslova II dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007.

(b) Zadevne države članice: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI in SK.

(c) Neobvezno

Preglednica 2: Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih po državah članicah

Preglednica 2.1: Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, skupna površina pod vinogradi

Velikostni razredi (ha) | Št. gosp. | Št. parc. | Površina (ha) | Prid. (hl ali 100 kg) |

< 0,10 * |

0,10 – < 0,50 |

0,50 – < 1 |

1 – < 3 |

3 – < 5 |

5 – < 10 |

> 10 |

* Samo za zadevne države.

Preglednica 2.2: Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi za pridelavo grozdja za vino – skupaj

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.2.1: Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi za pridelavo grozdja, primernega za pridelavo vin z ZOP

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.2.2: Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi za pridelavo grozdja, primernega za pridelavo vin z ZGO

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.2.3: Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi za pridelavo grozdja za vino za „dvojno uporabo“

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.2.4: Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, grozdje za vino, namenjeno za pridobivanje vin brez ZOP in/ali ZGO

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.3: Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi za pridelavo grozdja za sušenje

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 2.4: Vinogradniška gospodarstva po velikostnih razredih skupne površine vinogradov, vinogradi, ki niso uvrščeni drugje.

Podatki z enako razčlenitvijo kot v preglednici 2.1.

Preglednica 3: Vinogradniška gospodarstva po stopnji specializacije in velikostnih razredih

Velikostni razredi (v stolpcih): glej vrstice v preglednici 2 (< 0,1 ha/0,10 – < 0,50 ha / itd.).

Preglednica 3.1: Vinogradniška gospodarstva po stopnji specializacije in velikostnih razredih po NUTS1/NUTS 2 (opredeli DČ)

Stopnja specializacije | < 0,10 ha4 | … |

Št. gosp. | Površ. (ha) | Prid. (hl ali 100 kg) | Št. gosp. | Površ. (ha) | Prid. (hl ali 100 kg) |

Gospodarstva z vinogradi |

Gospodarstva z vinogradi, namenjenimi izključno proizvodnji vina |

(od tega gospodarstva z vinogradi, namenjenimi izključno proizvodnji vina z ZOP in/ali ZGO |

- od tega samo ZOP |

- od tega samo ZGO |

- od tega ZOP in ZGO |

(od tega gospodarstva z vinogradi, namenjenimi izključno proizvodnji vina brez ZOP in/ali ZGO |

(od tega gospodarstva z vinogradi, namenjenimi proizvodnji več vrst vina |

Gospodarstva z vinogradi, namenjenimi izključno proizvodnji sušenega grozdja |

Gospodarstva z drugimi vinogradi |

Gospodarstva z vinogradi, namenjenimi za več vrst proizvodnje |

Preglednica 3.2: Vinogradniška gospodarstva po stopnji specializacije in velikostnih razredih po regijah pridelave (ZOP, ZGO, druga območja, ki jih opredeli DČ)

Stopnja specializacije | < 0,10 ha 4 | … |

Št. gosp. | Površ. (ha) | Prid. (hl ali 100 kg) | Št. gosp. | Površ. (ha) | Prid. (hl ali 100 kg) |

Kot v preglednici 3.1 |

Preglednica 4: Glavne sorte vinske trte

V preglednicah se opredelijo tiste sorte, ki so vključene na seznam glavnih sort in ustreznih površin, sporočenih v skladu z Uredbo (ES) št. 555/2008[14] (Priloga XIII, preglednica 16).

Starostni razredi, ki se uporabljajo:

< 3 leta

3–9 let

10–29 let

> 30 let

Preglednica 4.1: Glavne vinske sorte grozdja po starostnih razredih po NUTS 2

Preglednica 4.1.01: Glavne vinske sorte grozdja po starostnih razredih za „NUTS X*“

Sorta vinske trte | < 3 leta | … |

Št. gosp. | Površ. (ha) | Št. gosp. | Površ. (ha) |

Gospodarstva z vinogradi |

1. od tega rdeče sorte, skupaj |

1.1. od tega sorta 1 |

1.2. od tega sorta 2 |

1.3. od tega sorta… |

… |

1.N. od tega druge mešane rdeče sorte |

2. od tega bele sorte, skupaj |

2.1. od tega sorta 1 |

2.2. od tega sorta 2 |

2.3. od tega sorta… |

… |

2.N. od tega druge mešane bele sorte |

3. od tega sorte različnih barv, skupaj |

3.1. od tega sorta 1 |

3.2. od tega sorta 2 |

3.3. od tega sorta… |

… |

3.N. od tega druge mešane sorte drugih mešanih barv |

4. od tega sorte brez določene barve |

* X ustreza eni od obstoječih regij NUTS 2 v državi z vinogradniško površino nad pragom (preglednica 4.1.01, 4.1.02 itd.)

Preglednica 4.2: Glavne vinske sorte grozdja po regijah pridelave (ZOP)

Preglednica 4.2.01: Glavne vinske sorte grozdja za „ZOP X*“

Sorta vinske trte | < 3 leta | … |

Št. gosp. | Površ. (ha) | Št. gosp. | Površ. (ha) |

Kot v preglednici 4.1 |

* X ustreza eni od obstoječih ZOP v državi z vinogradniško površino nad pragom (preglednica 4.2.01, 4.2.02 itd.)

Preglednica 4.3: Glavne vinske sorte grozdja po regijah pridelave (ZGO)

Preglednica 4.3.01: Glavne vinske sorte grozdja za „ZGO X*“

Sorta vinske trte | < 3 leta | … |

Št. gosp. | Površ. (ha) | Št. gosp. | Površ. (ha) |

Kot v preglednici 4.1 |

* X ustreza eni od obstoječih ZGO v državi z vinogradniško površino nad pragom (preglednica 4.3.01, 4.3.02 itd.)

Preglednica 4.4: Glavne vinske sorte grozdja po regijah pridelave (druga območja)

Preglednica 4.4.01: Glavne vinske sorte grozdja za „drugo območje X*“

Sorta vinske trte | < 3 leta | … |

Št. gosp. | Površ. (ha) | Št. gosp. | Površ. (ha) |

Kot v preglednici 4.1 |

* X ustreza enemu od obstoječih drugih območij v državi z vinogradniško površino nad pragom (preglednica 4.4.01, 4.4.02 itd.)

Pragi

Razčlenitev podatkov se zagotovi samo, če je skupna površina v celici ali ustrezna površina vinograda, na katero se nanašajo podatki v celici, najmanj 500 ha.

[1] UL L 54, 5.3.1979, str. 124.

[2] UL L 13, 16.1.2002, str. 21.

[3] UL L 54, 5.3.1979, str. 124.

[4] UL L 13, 16.1.2002, str. 21.

[5] UL L 154, 21.6.2003, str. 1.

[6] UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

[7] Uredba Komisije (ES) št. 796/2004 z dne 21. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike ter o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (UL L 141, 30.4.2004, str. 18).

[8] UL L 128, 27.5.2009, str. 15.

[9] Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

[10] Uredba Komisije (ES) št. 436/2009 z dne 26. maja 2009 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede registra vinogradov, obveznih prijav ter zbiranja informacij za spremljanje trga, dokumentov, ki spremljajo prevoz proizvodov, in evidenc, ki se vodijo v vinskem sektorju (UL L 128, 27.5.2009, str. 15).

[11] UL L 128, 27.5.2009, str. 15.

[12] UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

[13] „Olimpijsko“ povprečje (3-letna pridelava v zadnjih 5 gospodarskih letih, brez obeh mejnih vrednosti).

[14] UL L 170, 30.6.2008, str. 1.