EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 18.9.2020 COM(2020) 569 final 2020/0260(NLE) Predlog UREDBA SVETA o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo {SWD(2020) 179 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Visokozmogljivostno računalništvo (HPC), ki se nanaša na računalniške sisteme (v nadaljnjem besedilu: superračunalniki) z izjemno visoko računalniško zmogljivostjo, ki so sposobni rešiti izjemno kompleksne in zahtevne težave, je ključna zmogljivost za digitalno preobrazbo naše družbe. Je „motor“, ki poganja podatkovno gospodarstvo in lahko ključnim tehnologijam, kot so umetna inteligenca (UI), podatkovna analitika in kibernetska varnost, omogoči, da izkoristijo izjemen potencial velepodatkov. Visokozmogljivostno računalništvo številnim industrijskim sektorjem omogoča inovacije ter prehod na izdelke in storitve visoke vrednosti, s čimer utira pot razvoju novih vrst industrijske uporabe v kombinaciji z drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami. Aplikacije in infrastruktura visokozmogljivostnega računalništva so bistvenega pomena za globlje znanstveno razumevanje in preboje na skoraj vseh raziskovalnih področjih, od osnovne fizike do biomedicine. Visokozmogljivostno računalništvo je tudi ključno orodje za raziskovalce in oblikovalce politik pri reševanju glavnih družbenih izzivov, od podnebnih sprememb, pametnega in zelenega razvoja ter trajnostnega kmetijstva do personalizirane medicine in kriznega upravljanja. Zelo dober primer je pandemija COVID-19, kjer se visokozmogljivostno računalništvo, pogosto v kombinaciji z umetno inteligenco, uporablja za pospeševanje odkritja novih zdravil, predvidevanje širjenja virusa, načrtovanje in distribucijo redkih medicinskih virov ter predvidevanje učinkovitosti zajezitvenih ukrepov in postepidemičnih scenarijev. V naslednjih nekaj letih bodo vodilna vloga Evrope v podatkovnem gospodarstvu, njena znanstvena odličnost in industrijska konkurenčnost vse bolj odvisne od njene zmožnosti, da razvija ključne tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, zagotavlja dostop do vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture ter ohranja svojo odličnost v aplikacijah visokozmogljivostnega računalništva. Za to je nujen vseevropski strateški pristop. Skupno podjetje za evropsko visoko zmogljivostno računalništvo (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje EuroHPC) je bilo ustanovljeno oktobra 2018 kot pravni in finančni okvir, ki združuje vire iz EU, 32 držav in dveh zasebnih članov: Evropske tehnološke platforme za visokozmogljivostno računalništvo (ETP4HPC) in združenja na področju vrednosti velepodatkov (BDVA). Do zdaj je Skupno podjetje za svoje strateške naložbe uporabljalo sredstva iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Po 20 mesecih delovanja je znatno povečalo skupne naložbe v visokozmogljivostno računalništvo na evropski ravni in začelo izpolnjevati svojo poslanstvo, tj. ponovna vzpostavitev vodilnega položaja Evrope na področju visokozmogljivostnega računalništva. Do konca leta 2020 bo uvedlo vrhunsko superračunalniško in podatkovno infrastrukturo, dostopno javnim in zasebnim uporabnikom po vsej Evropi. Naložbe Skupnega podjetja podpirajo tudi strokovne centre za visokozmogljivostno računalništvo po vsej Evropi, ki zagotavljajo široko dostopnost visokozmogljivostnega računalništva v Uniji ter ponujajo posebne storitve in vire za industrijske inovacije (vključno z MSP), razvoj spretnosti na področju visokozmogljivostnega računalništva ter raziskave in inovacije na področju ključnih strojnih in programskih tehnologij in aplikacij visokozmogljivostnega računalništva. To bo povečalo zmožnost EU, da razvije inovativne tehnologije visokozmogljivostnega računalništva. V uredbi Sveta o ustanovitvi Skupnega podjetja EuroHPC iz leta 2018 je določen cilj, da se do leta 2022 ali 2023 doseže naslednji mejnik superračunalništva, zmogljivost na eksaravni, tj. računalniški sistemi, ki lahko izvedejo več kot en trilijon (1018) operacij na sekundo. Do tega povečanja računalniške zmogljivosti bi prišlo tudi zaradi uvajanja kvantnih računalnikov in prehoda na tehnologije nad eksaravnijo. Predlagana uredba je v bistvu nadaljevanje obstoječe pobude, vzpostavljene z Uredbo Sveta (EU) 2018/1488, pri čemer uvaja spremembe, da bi prilagodila Uredbo naslednjim programom večletnega finančnega okvira, upoštevala prednostne naloge Komisije in omogočila, da Skupno podjetje uporabi sredstva iz novih programov večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Ti programi so Obzorje Evropa, program za digitalno Evropo in Instrument za povezovanje Evrope. To financiranje bo bistvenega pomena za Evropo, da doseže naslednji superračunalniški mejnik računalništva na eksaravni. Uniji bo omogočilo, da se opremi z vrhunsko združeno, varno in hiperpovezano storitveno in podatkovno infrastrukturo superračunalništva in kvantnega računalništva ter razvije potrebne tehnologije, aplikacije in spretnosti za doseganje zmogljivosti na eksaravni, kar je trenutno predvideno za obdobje med letoma 2023 in 2025, in zmogljivosti nad eksaravnijo približno med letoma 2025 in 2027, hkrati pa spodbuja ekosistem vrhunskega visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Evropi. Ker so glavne gonilne sile in cilji Skupnega podjetja EuroHPC ostali nespremenjeni od njegove ustanovitve, ocena učinka, objavljena januarja 2018, ostaja veljavna. Poleg tega so v oceni učinka, ki je priložena predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027, upoštevani cilji visokozmogljivostnega računalništva. V skladu s tem je predlogu Komisije za novo uredbo o evropskem visokozmogljivostnem računalništvu priložen delovni dokument služb Komisije, ki povzema dokaze, zbrane od leta 2018. Delovni dokument služb Komisije analizira razvoj ključnih socialno-ekonomskih in tehnoloških dejavnikov ter zahtev uporabnikov, ki vplivajo na prihodnji razvoj infrastruktur visokozmogljivostnega računalništva in podatkovnih infrastruktur, tehnologij in aplikacij v EU in po svetu, ob upoštevanju političnih prednostnih nalog EU za obdobje 2020–2025. Predstavlja najnovejše podatke o trgu visokozmogljivostnega računalništva in ponuja pregled glavnih spoznanj, pridobljenih iz dosedanjih dejavnosti Skupnega podjetja. Opisuje vlogo, ki jo bo imelo visokozmogljivostno računalništvo v bližnji prihodnosti pri digitalni preobrazbi Evrope in oblikovanju enotnega evropskega podatkovnega prostora. Nazadnje navaja dokaze o pomenu dejavnosti Skupnega podjetja EuroHPC in učinku, ki ga bo imelo njegovo nadaljevanje na vse večje število ključnih tehnologij in aplikacij v naslednjem desetletju, zlasti za evropsko odličnost na področjih procesorskih tehnologij z majhno porabo in umetne inteligence. Kako bo delovalo Skupno podjetje EuroHPC? Naloga predlaganega Skupnega podjetja EuroHPC je nadaljevanje poslanstva Skupnega podjetja EuroHPC, ustanovljenega oktobra 2018. Dolgoročni cilji so v bistvu nespremenjeni, tj. uvedba in upravljanje vrhunske strukture visokozmogljivostnega računalništva in podatkovne infrastrukture ter razvoj in spodbujanje odličnega evropskega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva. Poudarek je na vstopu v obdobje eksaravni in razširitvi na nove pristope visokozmogljivega računalništva, ki temeljijo na kvantnih tehnologijah. Dejavnosti predlaganega Skupnega podjetja so organizirane okrog petih glavnih stebrov: (a)infrastruktura: steber se bo še naprej osredotočal na pridobitev vrhunske superračunalniške infrastrukture. Vendar so bile dejavnosti razširjene tako, da ne vključujejo le pridobitve, uvajanja in upravljanja vrhunske superračunalniške infrastrukture, temveč tudi infrastrukture kvantnega računalništva; (b)združitev superračunalniških storitev: to je nov steber. Obsegal bo dejavnosti za zagotavljanje dostopa v oblaku in na ravni Unije do združenih, varnih virov in storitev superračunalništva, kvantnega računalništva in podatkov za javne in zasebne uporabnike po vsej Evropi. Steber bo vključeval podporo za medsebojno povezovanje visokozmogljivostnega računalništva, kvantnega računalništva in podatkovnih virov, njihovo medsebojno povezanost s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori Unije in združenimi infrastrukturami v oblaku ter razvoj, pridobitev in upravljanje platforme za nemoteno združevanje in varno zagotavljanje storitvene in podatkovne infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva v oblaku; (c)tehnologija: ta steber bo še naprej podpiral ambiciozen program za raziskave in inovacije za razvoj vrhunskega in inovativnega superračunalniškega ekosistema. Steber bo podpiral tehnologije strojne in programske opreme ter njihovo integracijo v računalniške sisteme, pri čemer bo pokrival celotno znanstveno in industrijsko vrednostno verigo. Poleg tega bo podpiral tehnologije in sisteme, potrebne za medsebojno povezovanje in delovanje klasičnih superračunalniških sistemov z drugimi, pogosto dopolnilnimi računalniškimi tehnologijami, zlasti nevromorfnim ali kvantnim računalništvom; (d)uporaba: ta steber je bil del tehnološkega stebra Skupnega podjetja EuroHPC, ustanovljenega oktobra 2018. Vendar je zdaj ločen, da se prepozna njegov vse večji pomen, zlasti razširitev na aplikacije, pomembne za industrijo. Steber bo podpiral dejavnosti za doseganje odličnosti in ohranjanje trenutnega vodilnega položaja Evrope na področju ključnih računalniških in podatkovnih aplikacij ter kod za znanstveni, industrijski (vključno z MSP) in javni sektor, vključno s podporo centrom odličnosti pri uporabi visokozmogljivostnega računalništva; (e)razširitev uporabe in spretnosti: ta steber je bil prej del tehnološkega stebra Skupnega podjetja EuroHPC, ustanovljenega oktobra 2018, in se je osredotočal predvsem na oblikovanje in mreženje nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo. Vendar je zdaj ločen, da se prepozna njegov vse večji pomen, zlasti v smislu vključenosti v prednostno nalogo razvoja digitalnih znanj in spretnosti programa za digitalno Evropo. Steber se bo osredotočal na dejavnosti za spodbujanje odličnosti v superračunalništvu, kvantnem računalništvu, uporabi podatkov ter znanju in spretnostih. Prizadeval si bo razširiti znanstveno in industrijsko uporabo superračunalniških virov in podatkovnih aplikacij ter spodbujati industrijski dostop in uporabo superračunalniške in podatkovne infrastrukture za inovacije, prilagojene industrijskim potrebam, ter Evropi zagotoviti vodilno znanstveno skupnost in usposobljeno delovno silo.

Članstvo predlaganega Skupnega podjetja je določeno, kot sledi: –javni člani: Unija (ki jo zastopa Komisija) ter države članice in države, ki so povezane s programom Obzorje Evropa, programom za digitalno Evropo in Instrumentom za povezovanje Evrope ter želijo sodelovati (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države). Pridružijo se lahko tudi druge države članice in pridružene države; –zasebni člani: člana ostajata ista kot v Uredbi Sveta (EU) 2018/1488 – industrijski združenji ETP4HPC in BDVA. Upravljanje in dodelitev glasovalnih pravic predlaganega Skupnega podjetja ostajata enaka, kot sta opredeljena v Uredbi Sveta (EU) 2018/1488. Skupno podjetje EuroHPC bo še naprej izvajalo strateški časovni načrt v zvezi s visokozmogljivostnim računalništvom, kot je opredeljen v večletnih strateških programih za raziskave in inovacije, ki sta jih pripravili svetovalna skupina za raziskave in inovacije Skupnega podjetja EuroHPC in svetovalna skupina za infrastrukturo Skupnega podjetja EuroHPC, ter dopolnjen s strateškim raziskovalnim načrtom zasebnih članov Skupnega podjetja EuroHPC za vzpostavitev ekosistema visokozmogljivostnega računalništva. Finančni prispevek Unije k Skupnemu podjetju v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 bi znašal [XXXX] EUR, pri čemer bi sodelujoče države in zasebni člani Skupnega podjetja EuroHPC prispevali vsaj enak znesek skupnega prispevka. Skupno podjetje bo ta sredstva uporabilo predvsem za izvajanje dejavnosti v okviru petih stebrov, opisanih zgoraj. Glavni pričakovani rezultati predlaganega Skupnega podjetja EuroHPC v naslednjem desetletju bi vključevali: –združeno, varno in hiperpovezano evropsko infrastrukturo visokozmogljivostnega računalništva in podatkovno infrastrukturo s superračunalniki srednjega razreda ter vsaj dvema vrhunskima sistemoma na eksaravni in dvema vrhunskima sistemoma nad eksaravnijo (vsaj en iz vsake kategorije, zgrajen z evropsko tehnologijo); –hibridne računalniške infrastrukture, ki v infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva vključujejo napredne računalniške sisteme, zlasti kvantne simulatorje in kvantne računalnike; –varno infrastrukturo visokozmogljivostnega računalništva in podatkovno infrastrukturo v oblaku za evropske zasebne uporabnike; –zmogljivosti in storitve, ki jih omogoča visokozmogljivostno računalništvo in temeljijo na evropskih javnih podatkovnih prostorih za znanstvenike, industrijo in javni sektor; –gradnike tehnologije naslednje generacije (strojna in programska oprema) in njihovo integracijo v inovativne arhitekture visokozmogljivostnega računalništva za sisteme na eksaravni in višji ravni; –centre odličnosti na področju aplikacij visokozmogljivostnega računalništva in industrializacije visokozmogljivostne računalniške programske opreme z novimi algoritmi, kodami in orodji, optimiziranimi za prihodnje generacije superračunalnikov; –obsežne industrijske preskuševalne naprave in platforme za visokozmogljivostno računalništvo ter podatkovne aplikacije in storitve v ključnih industrijskih sektorjih; –nacionalne strokovne centre za visokozmogljivostno računalništvo, ki zagotavljajo široko pokritost visokozmogljivostnega računalništva v EU, s posebnimi storitvami in viri za industrijske inovacije (vključno z MSP); –znatno povečanje spretnosti ter strokovnega znanja in izkušenj na področju visokozmogljivostnega računalništva pri evropski delovni sili; –okrepljeno shranjevanje podatkov, zmogljivosti obdelave in nove storitve na področjih javnega interesa v državah članicah. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Komisija je 19. februarja 2020 sprejela sporočilo z naslovom „Evropska strategija za podatke“, v katerem je predstavila evropsko strategijo za politične ukrepe in naložbe v podporo razvoju podatkovnega gospodarstva v naslednjih petih letih. V sporočilu je poudarjeno dejstvo, da bosta visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo bistvenega pomena za omogočanje nemotenega zagotavljanja računalniških virov z različnimi značilnostmi delovanja, ki bodo potrebni za čim večjo rast in uporabo skupnih evropskih podatkovnih prostorov ter združenih, varnih infrastruktur v oblaku za javne, industrijske in znanstvene aplikacije. Komisija je 19. februarja 2020 sprejela tudi sporočilo z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“, v katerem je bila predstavljena evropska digitalna strategija, ki se osredotoča na ključne cilje za zagotovitev, da bodo digitalne rešitve pomagale Evropi nadaljevati pot k digitalni preobrazbi, ki koristi vsem. Med ključnimi ukrepi, ki jih predlaga, so naložbe v vzpostavitev in izvajanje najsodobnejših skupnih digitalnih zmogljivosti, vključno s superračunalniškimi in kvantnimi tehnologijami, ter razširitev evropskih superračunalniških zmogljivosti za razvoj inovativnih rešitev na področjih medicine, prometa in okolja.

•Skladnost z drugimi politikami Unije Komisija je 10. marca 2020 sprejela sporočilo z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“, v katerem je opisala ambiciozno industrijsko strategijo, s katero bo Evropa na čelu dvojnega prehoda k podnebni nevtralnosti in vodilnemu položaju na digitalnem področju. V sporočilu je med drugim poudarjena podpora razvoju ključnih omogočitvenih tehnologij, ki so strateško pomembne za industrijsko prihodnost Evrope, vključno z visokozmogljivostnimi računalniškimi in kvantnimi tehnologijami. Nazadnje, v sporočilu z naslovom „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“ z dne 27. maja 2020 je bilo visokozmogljivostno računalništvo opredeljeno kot strateška digitalna zmogljivost, ki bo prednostna naloga za vire naložb v evropsko okrevanje, kot so mehanizem za okrevanje in odpornost, program InvestEU in instrument za strateške naložbe. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga pobude za predlagano Skupno podjetje EuroHPC sta člen 187 in prvi odstavek člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Predlagana uredba zajema načela subsidiarnosti na enak način kot Uredba Sveta (EU) 2018/1488. •Sorazmernost Predlagana uredba je skladna z načelom sorazmernosti na enak način kot Uredba Sveta (EU) 2018/1488. •Izbira instrumenta Za ustanovitev in delovanje Skupnega podjetja, v katerem sodeluje Unija, je potrebna uredba Sveta. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Predlog Komisije za novo uredbo o Skupnem podjetju EuroHPC črpa sredstva iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in mu je priložen delovni dokument služb Komisije. Glavne vzroki in cilji predlagane nove uredbe so ostali nespremenjeni od ustanovitve Skupnega podjetja. Zato rezultati posvetovanj z deležniki, ki so priložena Uredbi Sveta (EU) 2018/1488, ostajajo veljavni. Ta rezultat je bil nadalje potrjen v posvetovanju z deležniki, ki je bilo priloženo predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027. Sprejeti so bili naslednji dodatni koraki z namenom posvetovanja z deležniki o ciljih in pristopu za izvajanje dejavnosti v okviru novega Skupnega podjetja ter pozivanja k njihovi pomoči pri njegovem oblikovanju. Posvetovanje je bilo izvedeno z 32 sodelujočimi državami obstoječega Skupnega podjetja, ki so bile pozvane, naj predložijo povratne informacije o ciljih novega Skupnega podjetja in upravni poenostavitvi, zlasti glede centralnega upravljanja finančnih prispevkov. Zasebni člani Skupnega podjetja EuroHPC so objavili strateški program za raziskave in inovacije, v katerem so opisali prednostne naloge dejavnosti na področju raziskav in inovacij pri visokozmogljivostnem računalništvu in dejavnosti, povezanih z infrastrukturo, ter poudarili stališča skupnosti za dobavo tehnologije in podatkovno analizo. Prav tako je bilo z zasebnimi člani izvedeno posvetovanje glede prihodnjih prednostnih nalog in ukrepov Skupnega podjetja, pa tudi glede njegovega upravljanja, finančnih prispevkov zasebnih članov in upravičencev ukrepov, ki bi jih izvajalo predlagano Skupno podjetje, pravil za sodelovanje in poenostavitve upravnih pravil in postopkov. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija ima izkušnje z ustanavljanjem in upravljanjem skupnih podjetij. Izkoristila bo zlasti izkušnje in spoznanja, pridobljena pri izvedbi Skupnega podjetja EuroHPC. •Ocena učinka

Ker je bilo Skupno podjetje EuroHPC ustanovljeno šele oktobra 2018, ocena učinka, objavljena januarja 2018 in priložena Uredbi Sveta (EU) 2018/1488, ostaja veljavna, saj se gonilne sile in cilji niso bistveno spremenili. •Primernost in poenostavitev ureditve Predlog uredbe o ustanovitvi Skupnega podjetja je v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje, ki jih je pripravila Komisija: zlasti predlaga urejanje sorazmerno in le, kadar je potrebno. Kolikor je mogoče, natančno spremlja Skupno podjetje EuroHPC, ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) 2018/1488, pri čemer se opira na izkušnje, pridobljene v zvezi s tem, in upošteva spremembe, uvedene s programi financiranja, kot so Obzorje Evropa, program za digitalno Evropo in Instrument za povezovanje Evrope. Po potrebi upošteva tudi določbe enotnega temeljnega akta o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru programa Obzorje Evropa. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Skupno podjetje EuroHPC bi sredstva črpalo iz proračunov, ki jih je Komisija za dejavnosti visokozmogljivostnega računalništva predlagala v uredbah, s katerimi so bili vzpostavljeni program Obzorje Evropa, program za digitalno Evropo in Instrument za povezovanje Evrope. Skupno bi bilo na voljo do [XXXX] EUR iz treh programov[, kot sledi: do 2 400 000 000 EUR iz programa za digitalno Evropo, do 200 000 000 EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope in do XXXXX EUR iz programa Obzorje Evropa – proračun bo določen pozneje, v skladu s strateškim načrtovanjem in oblikovanjem programa Obzorje Evropa]. Sodelujoče države morajo prispevati vsaj enak znesek v okviru svojih nacionalnih in regionalnih programov za visokozmogljivostno računalništvo ter svojih strukturnih skladov. Zasebni subjekti bi morali prispevati najmanj [XXXX] EUR [prispevek se določi pozneje, ko bo opredeljen proračun programa Obzorje Evropa v skladu s strateškim načrtovanjem in oblikovanjem programa Obzorje Evropa]. Sodelujoče države in zasebni člani bodo prispevali k upravnim stroškom Skupnega podjetja. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Predvidena sta ocenjevanje in spremljanje dejavnosti predlaganega Skupnega podjetja, v skladu s programom Obzorje Evropa. S tem se bo določila učinkovitost Skupnega podjetja kot pravnega in finančnega instrumenta za doseganje ciljev evropske strategije za visokozmogljivostno računalništvo, pa tudi njegova učinkovitost pri prispevanju k politikam Unije. Ocenili se bosta zlasti stopnja sodelovanja sodelujočih držav in zasebnih članov v ukrepih Skupnega podjetja ter raven njihovega prispevka k tem ukrepov. Predlagano Skupno podjetje bo objavilo letno poročilo o dejavnostih, v katerem bo poudarilo sprejete ukrepe, ustrezne odhodke ter pridobitev in upravljanje infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter storitvene in podatkovne infrastrukture, ki jo bo Skupno podjetje kupilo in jo imelo v lasti. Doseganje splošnih ciljev bo ocenjeno na podlagi splošnih ključnih kazalnikov uspešnosti za skupna podjetja, financirana v okviru programa Obzorje Evropa, in posebnih ključnih kazalnikov uspešnosti za Skupno podjetje EuroHPC. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Člen 1 opredeljuje ustanovitev Skupnega podjetja EuroHPC in določa njegov sedež. Člen 2 vsebuje opredelitve pojmov „čas dostopa“, „sprejemljivostni test“, „strokovni center“, „superračunalnik Skupnega podjetja EuroHPC“, „eksaraven“, „vrhunski superračunalnik“, „superračunalnik srednjega razreda“, „kvantni računalnik“, „kvantni simulator“, „gostiteljski subjekt“, „sporazum o gostovanju“, „hiperpovezan“, „prispevek v naravi“, „sodelujoča država“, „zasebni član“ ali „uporabnik“. Člen 3 določa poslanstvo in cilje Skupnega podjetja EuroHPC. Člen 4 določa stebre dejavnosti Skupnega podjetja EuroHPC. Člen 5 določa finančni prispevek Unije za upravne in operativne stroške Skupnega podjetja EuroHPC, ki vključuje finančna sredstva iz programa Obzorje Evropa, programa za digitalno Evropo in Instrumenta za povezovanje Evrope. Člen 6 določa morebitne dodatne prispevke iz programov Unije, ki niso navedeni v členu 5. Člen 7 določa finančne prispevke sodelujočih držav in zasebnih članov k upravnim in operativnim stroškom. Člen 8 se nanaša na gostiteljski subjekt, ki ga bo Skupno podjetje pooblastilo za upravljanje superračunalnikov pred eksaravnijo, in določa postopek za njegovo izbiro. Člen 9 določa vsebino sporazuma o gostovanju, s katerim bodo določene vloge in odgovornosti gostiteljskega subjekta.

Člen 10 določa, da bi moralo biti Skupno podjetje lastnik vrhunskih superračunalnikov, ki jih bo pridobilo, in sicer do konca njihove ekonomske življenjske dobe, ko bo njihovo lastništvo preneseno na gostiteljski subjekt. Člen 11 določa, da bi moralo biti Skupno podjetje lastnik kvantnih računalnikov in kvantnih simulatorjev, ki jih bo pridobilo, in sicer do konca njihove ekonomske življenjske dobe, ko bo njihovo lastništvo preneseno na gostiteljski subjekt. Člen 12 določa, da bi moralo biti Skupno podjetje solastnik industrijskih superračunalnikov, ki jih bo pridobilo skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev. Člen 13 določa, da bi moralo biti Skupno podjetje solastnik superračunalnikov srednjega razreda, ki jih bo pridobilo skupaj z gostiteljskimi subjekti. Člen 14 določa uporabo superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC in pogoje dostopa za uporabnike superračunalnikov. Člen 15 določa, kako se bo Evropski komisiji in sodelujočim državam v Skupnem podjetju EuroHPC povrnil njihov finančni prispevek za pridobitev superračunalnikov pred eksaravnijo: vsakemu udeležencu, ki prispeva, bo dodeljen delež celotnega časa dostopa, ki bo sorazmeren z njegovim finančnim prispevkom. Določa tudi, kako bo dodeljen čas dostopa Unije do superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC. Člen 16 določa pogoje, pod katerimi bo Skupno podjetje zagotavljalo komercialne storitve. Člen 17 določa finančna pravila Skupnega podjetja, ki so v skladu s finančno uredbo.



2020/0260 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju naslednjega:

(1)Z Uredbo (EU) št. XXX Evropskega parlamenta in Sveta je bil vzpostavljen okvirni program Obzorje Evropa za raziskave in inovacije (2021–2027). Deli programa Obzorje Evropa se lahko izvajajo prek evropskih partnerstev s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, da bi se dosegel največji možni učinek sredstev Unije in najučinkovitejši prispevek k ciljem politike Unije. (2)V skladu z Uredbo (EU) št. XXX Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepom Sveta XXX se lahko zagotovi podpora skupnim podjetjem, ustanovljenim v okviru programa Obzorje Evropa. Taka partnerstva bi se morala izvajati le, če drugi deli programa Obzorje Evropa, vključno z drugimi oblikami evropskih partnerstev, ne bi dosegli ciljev ali ne bi imeli potrebnega pričakovanega učinka in če bi bila taka partnerstva upravičena zaradi dolgoročne perspektive in visoke stopnje integracije. Pogoji, pod kateri so sklenjena taka partnerstva, so določeni v navedenem sklepu. (3)Z Uredbo (EU) št. XXX Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepom Sveta se vzpostavlja program za digitalno Evropo. Program za digitalno Evropo podpira izvajanje projektov skupnega interesa, katerih cilji so pridobitev, uvajanje in upravljanje vrhunske superračunalniške, kvantne in podatkovne infrastrukture, združevanje in medsebojno povezovanje ter razširitev uporabe superračunalniških storitev in razvoj ključnih znanj in spretnosti. (4)Z Uredbo (EU) št. XXX Evropskega parlamenta in Sveta je bil vzpostavljen Instrument za povezovanje Evrope. Instrument za povezovanje Evrope omogoča, da so projekti skupnega interesa pripravljeni in izvedeni v okviru politike vseevropskih omrežij v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju. Zlasti podpira izvajanje tistih projektov skupnega interesa, katerih cilj je razvoj in vzpostavitev nove infrastrukture in novih storitev ali nadgraditev obstoječe infrastrukture in obstoječih storitev v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju. Instrument za povezovanje Evrope prispeva k podpiranju infrastruktur skupnega interesa za digitalno povezljivost, ki prinašajo znatne družbene koristi tudi na drugih področjih. (5)V sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Evropska strategija za podatke“ je opisana evropska strategija za politične ukrepe in naložbe v podporo razvoju podatkovnega gospodarstva v naslednjih petih letih. Poudarja potrebo po oblikovanju skupnih evropskih javnih podatkovnih prostorov, ki bodo spodbujali rast in ustvarjali novo vrednost. S podporo oblikovanju takih skupnih evropskih podatkovnih prostorov in združenih, varnih infrastruktur v oblaku bi se zagotovilo, da bi bilo na voljo več podatkov za uporabo v gospodarstvu in družbi, hkrati pa bi se s tem ohranili nadzor podjetja in posamezniki, ki pridobivajo podatke. Visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo sta bistvena elementa za nemoteno zagotavljanje računalniških virov z različnimi značilnostmi delovanja, ki so potrebni za čim večjo rast in izkoriščanje skupnih evropskih podatkovnih prostorov ter združenih, varnih infrastruktur v oblaku za javne, industrijske in znanstvene aplikacije. (6)Sporočilo Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“ predstavlja evropsko digitalno strategijo in se osredotoča na nekaj ključnih ciljev za zagotovitev, da bodo digitalne rešitve pomagale Evropi nadaljevati pot k digitalni preobrazbi, ki koristi ljudem. Med ključnimi ukrepi, ki jih predlaga, so naložbe v vzpostavitev in izvajanje najsodobnejših skupnih digitalnih zmogljivosti, vključno s superračunalniškimi in kvantnimi tehnologijami, ter razširitev evropskih superračunalniških zmogljivosti za razvoj inovativnih rešitev na področjih medicine, prometa in okolja. (7)V sporočilu Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“ je predstavljena ambiciozna industrijska strategija, s katero bi bila Evropa na čelu dvojnega prehoda k podnebni nevtralnosti in vodilnemu položaju na digitalnem področju. Sporočilo med drugim poudarja podporo razvoju ključnih omogočitvenih tehnologij, ki so strateško pomembne za industrijsko prihodnost Evrope, vključno z visokozmogljivostnimi računalniškimi in kvantnimi tehnologijami. (8)V sporočilu Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“ so opredeljene številne strateške digitalne zmožnosti in zmogljivosti, ki vključujejo visokozmogljivostne računalnike in kvantne tehnologije kot prednostno nalogo mehanizma za okrevanje in odpornost, programa InvestEU in instrumenta za strateške naložbe. (9)Vodilna vloga Evrope v podatkovnem gospodarstvu, njena znanstvena odličnost in industrijska moč so vse bolj odvisne od njene zmožnosti, da razvije ključne tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, zagotovi dostop do vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture ter ohrani zdajšnji vodilni položaj v aplikacijah visokozmogljivostnega računalništva. Visokozmogljivostno računalništvo je prevladujoča tehnologija za digitalno preobrazbo evropskega gospodarstva, saj številnim tradicionalnim industrijskim sektorjem omogoča inovacije z izdelki in storitvami visoke vrednosti. V kombinaciji z drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, velepodatki in tehnologije v oblaku, visokozmogljiovostno računalništvo utira pot inovativnim družbenim in industrijskim aplikacijam na ključnih področjih za Evropo, kot so personalizirana medicina, vremenske napovedi in podnebne spremembe, pametni in zeleni razvoj in promet, novi materiali za čisto energijo, načrtovanje in virtualno preskušanje zdravil, trajnostno kmetijstvo ali inženirstvo in proizvodnja. (10)Visokozmogljivostno računalništvo je strateški vir za gonilne aplikacije, ki oblikujejo politike ter zagotavljajo sredstva za razumevanje in oblikovanje učinkovitih rešitev za reševanje številnih kompleksnih globalnih izzivov in sredstva za krizno upravljanje. Prispeva h ključnim politikam, kot je evropski zeleni dogovor, in sicer z modeli in orodji, ki vse številnejše kompleksne okoljske izzive spreminjajo v priložnosti za socialne inovacije in gospodarsko rast. Primer je pobuda Destinacija Zemlja, ki je bila napovedana v sporočilu Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in sporočilu z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke in oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope. (11)Globalni dogodki, kot je pandemija COVID-19, so pokazali pomen vlaganja v visokozmogljivostne računalniške ter z zdravjem povezane platforme in orodja za modeliranje, saj imajo ključno vlogo v boju proti pandemiji, pogosto v kombinaciji z drugimi digitalnimi tehnologijami, kot so velepodatki in umetna inteligenca. Visokozmogljivostno računalništvo se uporablja za pospešitev iskanja in proizvodnje zdravil, napovedovanje širjenja virusa, pomoč pri načrtovanju distribucije medicinske opreme in virov ter simulacijo postepidemičnih izhodnih ukrepov za vrednotenje različnih scenarijev. Visokozmogljivostne računalniške platforme in orodja za modeliranje so ključna orodja za trenutno in prihodnje pandemije ter bodo imeli ključno vlogo v sektorju zdravja in personalizirane medicine. (12)Z Uredbo Sveta (EU) 2018/1488 z dne 28. septembra 2018 je bilo ustanovljeno Skupno podjetje za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (v nadaljnjem besedilu: EuroHPC), katerega naloga je razvijati, vzpostavljati, razširjati in ohranjati integrirano vrhunsko superračunalniško in podatkovno infrastrukturo ter razvijati in podpirati visoko konkurenčen in inovativen ekosistem visokozmogljivostnega računalništva v Uniji. (13)Glede na razvoj na področju visokozmogljivostnega računalništva je revizija Uredbe za zagotovitev nadaljevanja pobude časovno ustrezna. Revizija Uredbe Sveta (EU) 2018/1488 je potrebna, da se opredelijo novo poslanstvo in cilji Skupnega podjetja EuroHPC, pri čemer se upoštevajo analiza ključnih socialno-ekonomskih in tehnoloških dejavnikov, ki vplivajo na prihodnji razvoj infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in podatkovne infrastrukture, tehnologij in aplikacij v EU in po svetu, ter spoznanja iz sedanjih dejavnosti Skupnega podjetja EuroHPC. Ta spoznanja so poudarjena v delovnem dokumentu služb Komisije SWD(2020) XXX, ki je priložen predlogu Komisije za uredbo Sveta. Revizija omogoča tudi uskladitev pravil Skupnega podjetja EuroHPC z novim pravnim okvirom, zlasti z uredbo o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa, pa tudi z uredbo o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo in uredbo o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope. (14)Da bi Uniji zagotovili računalniške zmogljivosti, ki jih potrebuje za ohranjanje svojih vrhunskih raziskovalnih in industrijskih zmogljivosti, bi bilo treba uskladiti naložbe držav članic v visokozmogljivostno in kvantno računalništvo ter v javnem in zasebnem sektorju okrepiti uporabo tehnologij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v industriji in na trgu. Unija bi morala povečati svojo učinkovitost pri spreminjanju tehnoloških razvojnih dosežkov v visokokakovostne sisteme evropskega visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, usmerjene v povpraševanje in uporabo, s čimer bi vzpostavila učinkovito povezavo med dobavo tehnologije, sooblikovanjem z uporabniki in skupnim javnim naročanjem vrhunskih sistemov ter ustvarila vrhunski ekosistem tehnologij in aplikacij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Hkrati bi morala Unija svoji dobaviteljski industriji omogočiti, da se opre na take naložbe in jih izkoristi na obsežnih in novih področjih uporabe, kot so personalizirana medicina, podnebne spremembe, povezana in avtomatizirana vožnja ali drugi vodilni trgi, ki temeljijo na umetni inteligenci, tehnologijah veriženja podatkovnih blokov, računalništvu na robu ali v širšem smislu na digitalizaciji evropske industrije. (15)Da bi Unija in njene države članice dosegle tehnološko avtonomijo pri ključnih digitalnih tehnologijah, kot sta visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo, bi morale vlagati v naslednje generacije superračunalniških tehnologij z majhno porabo, inovativno programsko opremo in napredne superračunalniške sisteme za računalništvo in kvantno računalništvo na eksaravni in višji ravni ter za inovativne superračunalniške in podatkovne aplikacije za medicino, okolje, proizvodnjo in inženirstvo. To bi moralo evropski dobaviteljski industriji omogočiti, da uspeva na najrazličnejših ključnih tehnoloških področjih in področjih uporabe, ki presegajo visokozmogljivostno in kvantno računalništvo, ter s takimi tehnologijami dolgoročno oskrbuje širše trge IKT. Poleg tega bi se s tem tudi podprla digitalna preobrazba visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in uporabniške industrije ter povečal njihov inovacijski potencial. (16)Uresničevanje skupne strateške vizije EU na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva je bistvenega pomena, da se uresniči ambicija Unije in njenih držav članic, tj. zagotovitev vodilnega položaja in strateške avtonomije v digitalnem gospodarstvu. Cilj bi bil vzpostaviti hiperpovezan, združen in varen ekosistem storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Evropi, ki bi bil vodilen v svetovnem merilu, ter imeti možnost proizvajanja inovativnih in konkurenčnih sistemov visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva na podlagi dobavne verige, ki bo zagotovila sestavne dele, tehnologije in znanje ter omejila tveganje motenj. (17)Skupno podjetje je najboljši instrument za izvajanje strateške vizije EU na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, saj Uniji zagotavlja vrhunsko superračunalništvo, kvantno računalništvo in podatkovne zmogljivosti glede na njen gospodarski potencial, pri čemer upošteva potrebe evropskih uporabnikov, in sicer z zahtevano strateško avtonomijo pri ključnih tehnologijah visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva. Je tudi najboljši instrument za premagovanje sedanjih omejitev, kot je opisano v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen tej uredbi, pri čemer zagotavlja največji gospodarski, družbeni in okoljski učinek ter najbolje varuje interese Unije na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Združi lahko vire iz Unije, držav članic in držav, povezanih s programom Obzorje Evropa in programom za digitalno Evropo ali Instrumentom za povezovanje Evrope in zasebnim sektorjem. Vzpostavi lahko okvir javnega naročanja in upravlja vrhunske visokozmogljivostne in kvantne računalniške sisteme. Izvede lahko raziskovalne in inovacijske programe za razvoj evropskih tehnologij in njihovo nadaljnjo integracijo v vrhunske superračunalniške sisteme. (18)Skupno podjetje EuroHPC je del portfelja institucionaliziranih partnerstev v okviru programa Obzorje Evropa, ki bi si moralo prizadevati za krepitev znanstvenih zmogljivosti EU za spopadanje z novimi grožnjami in prihodnjimi izzivi v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru; zagotovitev trajnostno usmerjenih vrednostnih verig EU in strateške avtonomije EU v ključnih tehnologijah in industrijah ter in okrepitev uporabe inovativnih rešitev za reševanje podnebnih, okoljskih, zdravstvenih in drugih svetovnih družbenih izzivov v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami Unije, vključno z doseganjem podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050. (19)Skupno podjetje bi bilo treba ustanoviti najpozneje v začetku leta 2021 in bi moralo delovati do 31. decembra 2033, da bi se Uniji zagotovila vrhunska združena, varna in hiperpovezana superračunalniška infrastruktura ter da bi se razvile potrebne tehnologije, aplikacije in spretnosti za doseganje zmogljivosti na eksaravni približno med letoma 2022 in 2024 ter na višji ravni približno med letoma 2025 in 2027, hkrati pa bi se pri tem spodbujal vrhunski evropski inovacijski ekosistem visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. (20)Javno-zasebno partnerstvo v obliki Skupnega podjetja bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so ključna za obvladovanje kompleksnosti vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju. Zato bi morali biti člani Skupnega podjetja Unija, države članice in države, pridružene programu Obzorje Evropa, programu za digitalno Evropo ali Instrumentu za povezovanje Evrope, ki se dogovorijo o skupni evropski pobudi za visokozmogljivostno računalništvo, ter združenja, ki zastopajo subjekte v sestavi, in druge organizacije, ki si izrecno in dejavno prizadevajo za doseganje rezultatov na področju raziskav in inovacij ter razvijanje in uvajanje zmogljivosti visokozmogljivostnega ali kvantnega računalništva ali ki prispevajo k odpravi vrzeli v spretnostih ter ohranjanju strokovnega znanja in izkušenj na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Evropi. Skupno podjetje bi moralo biti odprto za nove člane.

(21)Unija, sodelujoče države in zasebni člani Skupnega podjetja bi morali zagotoviti finančne prispevke za upravne stroške Skupnega podjetja. (22)Deležniki iz industrije in raziskovalne skupnosti v zasebnem združenju Evropska tehnološka platforma za visokozmogljivostno računalništvo (ETP4HPC) so leta 2014 z Unijo vzpostavili pogodbeno javno-zasebno partnerstvo, da bi ponovno zavzeli vodilni položaj na področju tehnologij visokozmogljivostnega računalništva ter razvili celovit ekosistem visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva za Unijo. Poslanstvo partnerstva je vzpostaviti vrednostno verigo evropske vrhunske tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, ki bi morala biti konkurenčna na svetovni ravni in spodbujati sinergije med tremi glavnimi elementi ekosistema visokozmogljivostnega računalništva, in sicer med tehnološkim razvojem, aplikacijami in superračunalniško infrastrukturo. Glede na strokovno znanje zasebnega združenja ETP4HPC in njegovo vlogo pri združevanju zadevnih zasebnih deležnikov na področju visokozmogljivostnega računalništva bi moralo biti to združenje upravičeno do članstva v Skupnem podjetju. (23)Deležniki iz industrije in raziskovalne skupnosti v združenju na področju vrednosti velepodatkov (Big Data Value Association – BDVA) so leta 2014 z Unijo vzpostavili pogodbeno javno-zasebno partnerstvo, da bi okrepili podatkovno vrednostno verigo in oblikovanje skupnosti na podlagi podatkov ter pripravili podlago za uspešno podatkovno vodeno gospodarstvo v Uniji. Glede na strokovno znanje združenja BDVA in njegovo vlogo pri združevanju zadevnih zasebnih deležnikov na področju velepodatkov bi moralo biti to združenje upravičeno do članstva v Skupnem podjetju. (24)Zasebni združenji ETP4HPC in BDVA sta pisno izrazili svojo pripravljenost prispevati k tehnološki strategiji Skupnega podjetja ter s svojim strokovnim znanjem prispevati k uresničitvi ciljev Skupnega podjetja. Primerno je, da zasebna združenja s potrditvenim dopisom sprejmejo Statut iz Priloge k tej uredbi. (25)Skupno podjetje bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi akademski skupnosti in evropskim industrijam na splošno omogočile načrtovanje, razvoj in uporabo najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva ter vzpostavitev integrirane in združene varne omrežne infrastrukture po vsej Uniji z vrhunskimi zmogljivostmi visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, povezljivostjo visoke hitrosti, vrhunskimi aplikacijami ter podatkovnimi storitvami in storitvami programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije, vključno z MSP, in javnega sektorja. Skupno podjetje bi si moralo prizadevati za razvoj in uporabo vrhunskih tehnologij in infrastruktur, pri čemer bi moralo upoštevati stroge zahteve uporabnikov iz evropskega znanstvenega, industrijskega in javnega sektorja. (26)Skupno podjetje bi moralo prispevati k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih v vsej Uniji, in sicer z ukrepi za ozaveščanje ter podporo pri pridobivanju novega znanja in krepitvi človeškega kapitala. (27)V skladu s cilji zunanje politike in mednarodnimi zavezami Unije bi moralo Skupno podjetje olajšati sodelovanje med Unijo in mednarodnimi akterji z opredelitvijo strategije sodelovanja, vključno z opredelitvijo in spodbujanjem področij za sodelovanje pri raziskavah in razvoju ter razvoju znanj in spretnosti ter z izvajanjem ukrepov, kadar obstaja vzajemna korist, pa tudi z zagotavljanjem politike dostopa do ustreznih zmogljivosti in aplikacij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, ki temeljijo predvsem na vzajemnosti. (28)Skupno podjetje bi si moralo prizadevati za spodbujanje uporabe vseh tehnologij visokozmogljivostnega računalništva v EU. Prav tako bi si moralo prizadevati za zaščito naložb v pridobljene superračunalnike. Pri tem bi moralo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev zanesljivosti dobavne verige za pridobljene tehnologije, ki bi morala zajemati celotno življenjsko dobo teh superračunalnikov. (29)Skupno podjetje bi moralo postaviti temelje za dolgoročno vizijo in zgraditi prvo hibridno infrastrukturo visokozmogljivostnega računalništva v Evropi, ki bi klasične računalniške arhitekture povezala s kvantnimi računalniškimi napravami. Potrebna je strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni, da bi lahko raziskovalne skupine in evropske industrije dosegle vrhunske rezultate za zagotovitev hitrega in širokega industrijskega izkoriščanja evropskih raziskav in tehnologije po vsej Uniji, s čimer bi se ustvarili pomembni učinki prelivanja za družbo, ter da bi se z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom zagotovila delitev tveganj in združile sile. (30)Da bi Skupno podjetje doseglo svoj cilj načrtovanja, razvoja in uporabe najinovativnejših tehnologij za visokozmogljivostno in kvantno računalništvo, bi moralo prek odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov in razpisov za zbiranje ponudb na podlagi letnih delovnih programov zagotoviti finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev in javnih naročil. Taka finančna podpora bi morala biti usmerjena zlasti v odpravljanje dokazanega nedelovanja trga, ki preprečuje razvoj zadevnega programa, ne bi smela izrivati zasebnih naložb in bi morala imeti spodbujevalni učinek na spreminjanje prejemnikovega ravnanja. (31)Skupno podjetje bi moralo podpreti ustanovitev nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo po vsej Uniji, predvsem pa njihovo mreženje in usklajevanje, da bi doseglo svoje cilje povečanja inovacijskega potenciala industrije, zlasti MSP, prispevalo k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih, podpiralo pridobivanje znanja in krepitev človeškega kapitala ter izboljšalo zmogljivosti visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Ti strokovni centri bi morali industriji, akademskim krogom in javni upravi na njihovo zahtevo zagotavljati storitve visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Predvsem bi morali spodbujati in omogočati dostop do inovacijskega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva, olajšati dostop do superračunalnikov in kvantnih računalnikov, obravnavati znatna pomanjkanja usposobljenih tehničnih strokovnjakov prek dejavnosti ozaveščanja, usposabljanja in informiranja ter izvajati dejavnosti mreženja z deležniki in drugimi strokovnimi centri in tako spodbujati inovacije v širšem smislu, na primer z izmenjavo in spodbujanjem primerov uporabe glede na dobre prakse ali izkušenj z aplikacijami, s souporabo prostorov za usposabljanje in skupnimi tečaji usposabljanja, olajšanjem skupnega razvijanja in izmenjave vzporednih kod ali s podpiranjem deljenja inovativnih aplikacij in orodij, namenjenih javnim in zasebnim uporabnikom, zlasti MSP. (32)Skupno podjetje bi moralo zagotoviti okvir, ki bi bil usmerjen v povpraševanje in potrebe uporabnikov, ter omogočiti pristop sooblikovanja za pridobitev integrirane, vrhunske združene, varne in hiperpovezane storitvene in podatkovne infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva v Uniji, da bi uporabnikom zagotovilo strateški računalniški vir, ki ga potrebujejo za razvoj novih, inovativnih rešitev ter reševanje družbenih, okoljskih, gospodarskih in varnostnih izzivov. Skupno podjetje bi moralo v ta namen prispevati k pridobitvi vrhunskih superračunalnikov. Superračunalnike Skupnega podjetja, vključno s kvantnimi računalniki, bi bilo treba namestiti v sodelujoči državi, ki je država članica. (33)Skupno podjetje bi moralo vse superračunalnike in podatkovne infrastrukture, katerih lastnik ali solastnik bo, hiperpovezati z najsodobnejšimi tehnologijami mreženja, da bi postali široko dostopni po vsej Uniji, ter svojo podatkovno infrastrukturo superračunalništva in kvantnega računalništva ter nacionalne, regionalne in druge računalniške infrastrukture medsebojno povezati in združiti s skupno platformo. Prav tako bi moralo zagotoviti medsebojno povezanost združenih, varnih storitvenih in podatkovnih infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori in združenimi, varnimi infrastrukturami v oblaku, ki so bile napovedane v sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke, za nemoteno zagotavljanje storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov po Evropi. (34)Program Obzorje Evropa in program za digitalno Evropo bi morala s spodbujanjem sinergij z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji oziroma uvajanju širokopasovnih superračunalniških zmogljivosti. Zato bi si moralo Skupno podjetje prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav s skladi ESI, kar bi lahko zlasti prispevalo k okrepitvi lokalnih, regionalnih in nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti. (35)Zagotoviti bi moralo tudi ugoden okvir, ki bi sodelujočim državam, ki so države članice, omogočal, da sredstva iz skladov ESI uporabijo za pridobitev infrastruktur visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in podatkovnih infrastruktur ter njihovo medsebojno povezovanje. Uporaba skladov ESI za dejavnosti Skupnega podjetja je bistvena za razvoj integrirane, združene, varne in hiperpovezane vrhunske storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Uniji, saj lahko taka infrastruktura koristi mnogo širši javnosti in ne le uporabnikom iz držav članic. Če se države članice odločijo, da bodo uporabile sklade ESI za prispevanje k stroškom pridobitve superračunalnikov in kvantnih računalnikov Skupnega podjetja, bi moralo Skupno podjetje upoštevati delež Unije v skladih ESI te države članice, hkrati pa kot nacionalni prispevek k proračunu Skupnega podjetja upoštevati le nacionalni delež v skladih ESI. (36)Prispevek Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo bi moral delno pokriti stroške pridobitve vrhunskih superračunalnikov, kvantnih računalnikov, industrijskih superračunalnikov in superračunalnikov srednjega razreda za uskladitev s ciljem Skupnega podjetja, da prispeva k združevanju virov za opremljanje Unije z vrhunskimi superračunalniki in kvantnimi računalniki. Dodatne stroške teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov bi morale kriti sodelujoče države ali zasebni člani ali konzorciji zasebnih partnerjev. Delež časa dostopa Unije do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije za pridobitev teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov ter ne bi smel presegati 50 % celotnega časa dostopa do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov. (37)Skupno podjetje bi moralo biti lastnik vrhunskih superračunalnikov in kvantnih računalnikov, ki jih je pridobilo. Za upravljanje posameznih vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Gostiteljski subjekt bi moral biti zmožen predložiti natančno oceno stroškov upravljanja superračunalnika in te stroške preveriti, tako da na primer zagotovi funkcionalno ločitev in, kolikor je to mogoče, fizično ločitev vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov Skupnega podjetja od vseh nacionalnih ali regionalnih računalniških sistemov, ki jih upravlja. Gostiteljski subjekt bi moral na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor Skupnega podjetja (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor). Ko je gostiteljski subjekt izbran, bi sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali gostiteljski konzorcij moral imeti možnost odločitve, da k sodelovanju in prispevanju k financiranju vrhunskega superračunalnika ali kvantnega računalnika, ki bo nameščen v izbranem gostiteljskem subjektu, povabi tudi druge sodelujoče države. Če se dodatne sodelujoče države pridružijo izbranemu gostiteljskemu konzorciju, to ne bi smelo posegati v čas dostopa Unije do superračunalnikov. Prispevke sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju za superračunalnik ali kvantni računalnik bi bilo treba pretvoriti v deleže časa dostopa do navedenega superračunalnika ali kvantnega računalnika. Sodelujoče države bi se morale medsebojno dogovoriti o porazdelitvi njihovega deleža časa dostopa do superračunalnika ali kvantnega računalnika. (38)Skupno podjetje bi moralo ostati lastnik pridobljenih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov, dokler se ne amortizirajo. Imeti bi moralo možnost, da to lastništvo prenese na gostiteljski subjekt, ki bi naprave razgradil, odstranil ali jih kako drugače uporabil. Ko se lastništvo prenese na gostiteljski subjekt ali ko Skupno podjetje preneha delovati, bi moral gostiteljski subjekt Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost superračunalnika ali kvantnega računalnika. (39)Skupno podjetje bi moralo superračunalnike srednjega razreda nabaviti skupaj s sodelujočimi državami. Za upravljanje posameznih superračunalnikov srednjega razreda bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa za digitalno Evropo. Gostiteljski subjekt bi moral na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor. Delež časa dostopa Unije do posameznega superračunalnika srednjega razreda bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo k stroškom pridobitve navedenega superračunalnika srednjega razreda. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da ob prenehanju svojega delovanja svoje lastništvo prenese na gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost superračunalnika. (40)Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev pridobi industrijske superračunalnike. Za upravljanje posameznih takih superračunalnikov bi bilo treba pooblastiti obstoječi gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da se združi z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev za pridobitev in upravljanje takega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa za digitalno Evropo. Gostiteljski subjekt in njegove pridružene zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev bi moral izbrati upravni odbor na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki. Delež časa dostopa Unije do takega superračunalnika bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo k stroškom pridobitve navedenega industrijskega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da sklene sporazum z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev za prodajo takega superračunalnika drugemu subjektu ali za njegovo razgradnjo. Prav tako bi moralo imeti možnost, da lastništvo takega superračunalnika prenese na zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev. V tem primeru ali če Skupno podjetje preneha delovati, bi morali zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost deleža superračunalnika, ki ga ima Unija. Če se Skupno podjetje in zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev odločijo za razgradnjo superračunalnika po njegovi popolni amortizaciji, bi morali take stroške kriti zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev.

(41)Za industrijske superračunalnike mora Skupno podjetje upoštevati posebne potrebe industrijskih uporabnikov, na primer postopke dostopa, kakovost in vrsto storitev, varstvo podatkov, zaščito industrijskih inovacij in intelektualne lastnine, uporabnost, zaupanje in druge zahteve glede varnosti in zaupnosti. (42)Pri zasnovi in delovanju superračunalnikov, ki jih podpira Skupno podjetje, je treba upoštevati energijsko učinkovitost in okoljsko trajnost, na primer z uporabo tehnologije z majhno porabo ter dinamičnih tehnik za varčevanje z energijo in ponovno uporabo, kot sta napredno hlajenje in recikliranje proizvedene toplote. (43)Superračunalniki Skupnega podjetja bi morali biti v prvi vrsti namenjeni civilni uporabi za javne in zasebne uporabnike, ki prebivajo, imajo sedež ali se nahajajo v državi članici ali državi, ki je pridružena programu za digitalno Evropo in programu Obzorje Evropa. Uporabnikom bi moral biti dodeljen čas dostopa v skladu s pravili politike dostopa, ki jih je opredelil upravni odbor. Pri uporabi teh superračunalnikov bi bilo treba spoštovati tudi mednarodne sporazume, ki jih je sklenila Unija. (44)Čas dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, dodeljen posameznim uporabnikom, bi moral biti za javne uporabnike brezplačen. Prav tako naj bi bil brezplačen za zasebne uporabnike pri uporabah za dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se financirajo iz programa Obzorje Evropa ali programa za digitalno Evropo, ter po potrebi za zasebne dejavnosti MSP na področju inovacij. Taka dodelitev časa dostopa bi morala temeljiti predvsem na odprtih razpisih za prijavo interesa, ki jih objavi Skupno podjetje in ocenijo neodvisni strokovnjaki. Razen uporabnikov MSP, ki se ukvarjajo z zasebnimi dejavnostmi na področju inovacij, bi morali vsi uporabniki, ki imajo koristi od brezplačnega časa dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, sprejeti odprt znanstveni pristop in razširjati znanje, pridobljeno s tem dostopom, v skladu z uredbo o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Dodelitev časa dostopa uporabnikom za gospodarske dejavnosti, ki niso zasebne dejavnosti MSP (ki se srečujejo s posebnim nedelovanjem trga) na področju inovacij, bi morala biti plačljiva glede na uporabo in na podlagi tržnih cen. Dodelitev časa dostopa za take gospodarske dejavnosti bi morala biti dovoljena, vendar omejena, upravni odbor pa bi moral določiti višino pristojbine, ki jo je treba plačati. Pravice dostopa bi bilo treba dodeliti pregledno. Upravni odbor bi moral določiti posebna pravila za brezplačno dodelitev časa dostopa, kjer je to primerno, in brez razpisa za prijavo interesa za pobude, ki jih Unija ali upravni odbor šteje za strateške. Reprezentativni primeri strateških pobud Unije vključujejo: pobudo Destinacija Zemlja, vodilno pobudo Projekt o človeških možganih, pobudo 1+ milijon genomov, skupne evropske podatkovne prostore na področjih javnega interesa, zlasti podatkovni prostor z zdravstvenimi podatki, visokozmogljivostne računalniške centre odličnosti in strokovne centre, vozlišča za digitalne inovacije itd. Na zahtevo Unije bi moralo Skupno podjetje začasno ali trajno odobriti neposreden čas dostopa do strateških pobud in obstoječih ali prihodnjih aplikacijskih platform, za katere meni, da so bistvene za zagotavljanje zdravstvenih ali drugih ključnih storitev nujne pomoči za javno dobro, v nujnih razmerah in razmerah kriznega upravljanja ali v primerih, za katere Unija meni, da so bistveni za njeno varnost in obrambo. Skupnemu podjetju bi bilo treba omogočiti, da za komercialne namene opravlja nekatere omejene gospodarske dejavnosti. Dostop bi moral biti omogočen uporabnikom, ki prebivajo, imajo sedež ali se nahajajo v državi članici EU ali državi, ki je pridružena programu za digitalno Evropo ali programu Obzorje Evropa. Pravice dostopa bi bilo treba vsem uporabnikom dodeliti pravično in pregledno. Upravni odbor bi moral za vsak superračunalnik opredeliti in spremljati pravice dostopa do deleža časa dostopa Unije. (45)Uporabnikom s sedežem v Uniji ali državi, pridruženi programu Obzorje 2020, bi bilo treba še naprej zagotavljati dostop do deleža časa dostopa Unije do predhodnikov superračunalnikov na eksaravni in petaravni, ki jih je pridobilo Skupno podjetje, ustanovljeno v skladu z Uredbo Sveta 2018/1488. (46)Superračunalnike Skupnega podjetja bi bilo treba upravljati in uporabljati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, Direktivo 2002/58/ES ter Direktivo (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta. (47)Za upravljanje Skupnega podjetja bi morala biti odgovorna dva organa, in sicer upravni odbor ter industrijski in znanstveni svetovalni odbor. Upravni odbor bi morali sestavljati predstavniki Unije in sodelujočih držav. Odgovoren bi moral biti za strateško oblikovanje politike in odločitve o financiranju, povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja, vključno z vsemi dejavnostmi javnega naročanja. Industrijski in znanstveni svetovalni odbor bi moral vključevati predstavnike iz akademske skupnosti in industrije kot uporabnike oziroma dobavitelje tehnologije. Upravnemu odboru bi moral zagotavljati neodvisno svetovanje o strateškem programu za raziskave in inovacije, pridobitvi in upravljanju superračunalnikov v lasti Skupnega podjetja, programu dejavnosti na področju krepitve in razširjanja zmogljivosti ter programu dejavnosti na področju združitve, povezljivosti in mednarodnega sodelovanja. (48)Kar zadeva splošne upravne naloge Skupnega podjetja, bi morale biti glasovalne pravice sodelujočih držav enakomerno porazdeljene med njimi. Kar zadeva naloge, povezane z oblikovanjem dela delovnega programa v zvezi s pridobitvijo superračunalnikov in kvantnih računalnikov, izbiro gostiteljskega subjekta ter dejavnostmi Skupnega podjetja na področju združitve in povezljivosti, bi morale glasovalne pravice sodelujočih držav, ki so države članice, temeljiti na načelu kvalificirane večine. Sodelujoče države, ki so države, pridružene programu Obzorje Evropa, programu za digitalno Evropo in Instrumentu za povezovanje Evrope, bi morale imeti tudi glasovalne pravice za zadevne dejavnosti, ki so podprte s proračunskimi sredstvi vsakega od teh programov. Za naloge, ki ustrezajo nabavi in upravljanju superračunalnikov in kvantnih računalnikov, bi morale imeti glasovalne pravice samo sodelujoče države in Unija, ki prispevajo vire za te naloge. (49)Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Pravila, ki se uporabljajo za začetek postopka javnega naročanja Skupnega podjetja, bi se morala določiti v njegovih finančnih pravilih. (50)Skupno podjetje bi moralo za spodbujanje inovativnega in konkurenčnega ekosistema evropskega visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva priznane odličnosti ustrezno uporabljati instrument javnega naročanja in nepovratnih sredstev, vključno s skupnim javnim naročanjem, predkomercialnim javnim naročanjem in javnim naročanjem inovativnih rešitev. (51)Pri oceni splošnega učinka Skupnega podjetja bi bilo treba upoštevati naložbe zasebnih članov v posredne ukrepe kot prispevke v naravi, sestavljene iz upravičenih stroškov, ki jih imajo pri izvajanju ukrepov, od katerih se odštejejo prispevki Skupnega podjetja, sodelujočih držav in vsi drugi prispevki Unije k tem stroškom. Pri oceni splošnega učinka Skupnega podjetja bi bilo treba upoštevati naložbe zasebnih članov v druge ukrepe kot prispevke v naravi, sestavljene iz upravičenih stroškov, ki jih imajo pri izvajanju ukrepov, od katerih se odštejejo prispevki Skupnega podjetja, sodelujočih držav in vsi drugi prispevki Unije k tem stroškom. (52)Da bi se ohranili enaki konkurenčni pogoji za vsa podjetja, dejavna na notranjem trgu, bi moralo biti financiranje iz okvirnih programov Unije v skladu z načeli državne pomoči, da bi se zagotovila učinkovita poraba javnih sredstev in preprečila izkrivljanja trga, kot so izrivanje zasebnega financiranja, ustvarjanje neučinkovitih tržnih struktur, ohranjanje neučinkovitih podjetij ali ustvarjanje kulture, ki temelji na subvencijah. (53)Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje, bi moralo biti v skladu z Uredbo (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Da bi sodelujoče države zagotovile ustrezno sofinanciranje posrednih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa, bi si morale prizadevati za prispevanje zneska, ki bi bil vsaj enak povračilu Skupnega podjetja za upravičene stroške, ki nastanejo upravičencem ukrepov. V ta namen bi bilo treba v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa temu ustrezno določiti najvišje stopnje financiranja, navedene v letnem delovnem programu Skupnega podjetja. (54)Zagotavljanje finančne podpore za dejavnosti iz programa za digitalno Evropo bi moralo biti v skladu s pravili iz Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo. (55)Zagotavljanje finančne podpore za dejavnosti iz Instrumenta za povezovanje Evrope bi moralo biti v skladu s pravili iz Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope. (56)Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov varovati s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z uporabo upravnih in denarnih kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. (57)Skupno podjetje bi moralo delovati odprto in pregledno ter pravočasno zagotavljati vse ustrezne informacije ter spodbujati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja bi bilo treba objaviti. (58)Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. (59)V skladu z uredbo o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa bi morale sodelujoče države Skupno podjetje pooblastiti za izvajanje svojih prispevkov, namenjenih njihovim nacionalnim udeležencem v posrednih ukrepih. Upravičenci bi morali s Skupnim podjetjem podpisati sporazum o dodelitvi enkratnih nepovratnih sredstev v skladu s pravili programa Obzorje Evropa, programa za digitalno Evropo ali Instrumenta za povezovanje Evrope, vključno z ustreznim okvirom za pravice intelektualne lastnine, odvisno od programa Unije, ki podpira zadevno dejavnost dodeljevanja nepovratnih sredstev. Skupno podjetje bi moralo obdelati zahtevke za povračilo stroškov in izvršiti plačila upravičencem. (60)Sodelujoče države morajo spoštovati stroga nacionalna proračunska pravila, kar bi se moralo upoštevati pri tem, kako Skupno podjetje izvaja njihove prispevke, namenjene njihovim nacionalnim udeležencem, v posrednih ukrepih. V zvezi s tem bi morale sodelujoče države in Skupno podjetje skleniti pravno zavezujoče sporazume, s katerimi bi se sodelujoče države zavezale plačilu celotnega zneska svojega prispevka za posredne ukrepe v celotni življenjski dobi pobude. Take sporazume bi bilo treba skleniti v okviru letnega proračunskega postopka in načrtovanja programov Skupnega podjetja. Upravni odbor bi moral sprejeti letni delovni program ob upoštevanju teh sporazumov. Odredbodajalec bi moral šele po tem in v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja sprejeti proračunske in pravne obveznosti za te posredne ukrepe.

(61)Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo. (62)Komisiji, Skupnemu podjetju, Računskemu sodišču, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) bi bilo treba za izvajanje revizij in preiskav v zvezi z nepovratnimi sredstvi, pogodbami in sporazumi, ki jih podpiše Skupno podjetje, zagotoviti dostop do vseh potrebnih informacij in prostorov. (63)V vseh razpisih za zbiranje predlogov in razpisih za zbiranje ponudb iz te uredbe bi bilo treba upoštevati trajanje programa Obzorje Evropa, programa za digitalno Evropo in Instrumenta za povezovanje Evrope, če je to ustrezno, razen v ustrezno utemeljenih primerih. Vsi postopki javnega naročanja za pridobitev superračunalnikov in kvantnih računalnikov Skupnega podjetja bi morali potekati v skladu z veljavnimi določbami programa za digitalno Evropo. (64)Komisija bi morala vmesno in končno oceno Skupnega podjetja opraviti ob pomoči neodvisnih strokovnjakov. Zaradi preglednosti bi moralo biti poročilo ustreznih neodvisnih strokovnjakov javno dostopno v skladu z veljavnimi pravili. (65)Ker ciljev te uredbe, in sicer krepitve raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti, razvoja dejavnosti za krepitev in razširitev zmogljivosti superračunalništva, združenosti, povezljivosti in mednarodnega sodelovanja, pridobitve vrhunskih superračunalnikov ter dostopa do storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva v Uniji, ki bi jih izvajalo Skupno podjetje, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ti cilji zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja, ohranitve kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnega financiranja lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Ustanovitev (1)Za izvajanje pobude za evropsko visokozmogljivostno računalništvo se ustanovi Skupno podjetje v smislu člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje za evropsko visokozmogljivostno računalništvo oziroma Skupno podjetje EuroHPC). (2)Zaradi upoštevanja trajanja evropskega okvirnega programa za raziskave in inovacije (Obzorje Evropa), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. XXX, programa za digitalno Evropo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. XXX, in Instrumenta za povezovanje Evrope, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. XXX, se razpisi za zbiranje predlogov in razpisi za zbiranje ponudb v okviru te uredbe objavijo do 31. decembra 2027. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov ali razpisi za zbiranje ponudb objavijo do 31. decembra 2028. (3)Skupno podjetje je pravna oseba. V vsaki od držav članic uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja te države članice. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku. (4)Sedež Skupnega podjetja je v Luxembourgu. (5)Statut Skupnega podjetja (v nadaljnjem besedilu: Statut) je določen v Prilogi. Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1)„sprejemljivostni test“ pomeni test, ki se izvede za ugotavljanje, ali superračunalnik Skupnega podjetja EuroHPC izpolnjuje zahteve iz specifikacije za sistem; (2)„čas dostopa“ pomeni čas uporabe superračunalnika, ki se da na voljo uporabniku ali skupini uporabnikov za izvajanje njihovih računalniških programov; (3)„povezani subjekt“ pomeni vsak pravni subjekt, kakor je opredeljen v členu 187(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

(4)„center odličnosti“ v visokozmogljivostnem računalništvu pomeni pobudo za spodbujanje uporabe prihodnjih izjemno visokih računalniških zmogljivosti, ki uporabniškim skupnostim v sodelovanju z drugimi deležniki visokozmogljivostnega računalništva omogoča razširitev obstoječih vzporednih kod na zmogljivosti na eksaravni in zmogljivosti v izjemnem obsegu; (5)„sooblikovanje“ je skupni pristop med dobavitelji tehnologije in uporabniki, ki sodelujejo v ponavljajočem se postopku načrtovanja za razvoj novih tehnologij, aplikacij in sistemov; (6)„strokovni center“ v visokozmogljivostnem računalništvu pomeni pravni subjekt s sedežem v sodelujoči državi, ki uporabnikom iz industrije, vključno z MSP, iz akademskih krogov in javnih uprav na zahtevo zagotavlja dostop do superračunalnikov in najnovejših tehnologij, orodij, aplikacij in storitev visokozmogljivostnega računalništva, ponuja pa tudi strokovno znanje, spretnosti, usposabljanje, mreženje in ozaveščanje; (7)„nasprotje interesov“ pomeni situacijo, ki vključuje finančnega akterja ali drugo osebo iz člena 61 Uredbe (EU) 2018/1046; (8)„subjekt v sestavi“ pomeni subjekt, ki predstavlja zasebnega člana Skupnega podjetja v skladu s statuti posameznih zasebnih članov; (9)„konzorcij zasebnih partnerjev“ pomeni združenje evropskih pravnih subjektov, ki se združijo z namenom, da skupaj s Skupnim podjetjem EuroHPC pridobijo industrijski superračunalnik; en ali več teh zasebnih partnerjev lahko sodelujejo kot zasebni člani Skupnega podjetja; (10) „superračunalnik Skupnega podjetja EuroHPC“ pomeni vsak računalniški sistem, ki ga ima Skupno podjetje v celoti v lasti ali katerega solastnik je skupaj z drugimi sodelujočimi državami, zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev. Superračunalnik Skupnega podjetja EuroHPC je lahko klasičen superračunalnik (vrhunski superračunalnik, industrijski superračunalnik ali superračunalnik srednjega razreda), hibridni klasični in kvantni računalnik, kvantni računalnik ali kvantni simulator; (11)„eksaraven“ pomeni raven zmogljivosti, ki omogoča izvedbo deset na osemnajsto potenco operacij na sekundo (ali en eksaflops); (12)„vrhunski superračunalnik“ pomeni vrhunski računalniški sistem, razvit z najnaprednejšo tehnologijo, ki je na voljo v določenem trenutku in dosega vsaj eksaraven zmogljivosti ali višjo (tj. raven nad eksaravnijo) za aplikacije, ki obravnavajo kompleksnejše težave; (13)„gostiteljski konzorcij“ pomeni skupino sodelujočih držav, zasebnih članov ali konzorcij zasebnih partnerjev, ki so se dogovorili, da bodo prispevali k pridobitvi in upravljanju superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC, vključno z vsemi organizacijami, ki zastopajo te sodelujoče države; (14)„gostiteljski subjekt“ pomeni pravni subjekt z zmogljivostmi za gostovanje in upravljanje superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC, katerega sedež je v sodelujoči državi, ki je država članica; (15)„hiperpovezan“ pomeni komunikacijsko zmogljivost prenosa podatkov s hitrostjo deset na dvanajsto potenco bitov na sekundo (1 terabit na sekundo) ali več; (16)„industrijski superračunalnik“ pomeni superračunalnik, posebej zasnovan v skladu z zahtevami glede varnosti, zaupnosti in celovitosti podatkov za industrijske uporabnike, ki so zahtevnejši od znanstvenih uporabnikov; (17)„prispevki v naravi za posredne ukrepe“, ki se financirajo iz programa Obzorje Evropa, pomenijo prispevke sodelujoče države ali zasebnih članov Skupnega podjetja ali njihovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov, ki so sestavljeni iz upravičenih stroškov, ki jih imajo pri izvajanju posrednih ukrepov, od katerih se odštejejo prispevki navedenega Skupnega podjetja, sodelujočih držav navedenega Skupnega podjetja in vsi drugi prispevki Unije k tem stroškom; (18)„prispevki v naravi za ukrepe“, ki se financirajo iz programa za digitalno Evropo ali Instrumenta za povezovanje Evrope, pomenijo prispevke sodelujoče države ali zasebnih članov Skupnega podjetja ali njihovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov, ki so sestavljeni iz upravičenih stroškov, ki jih imajo pri izvajanju dejavnosti Skupnega podjetja, od katerih se odštejejo prispevki navedenega Skupnega podjetja, sodelujočih držav navedenega Skupnega podjetja in vsi drugi prispevki Unije k tem stroškom; (19)„superračunalnik srednjega razreda“ pomeni vrhunski superračunalnik, katerega raven zmogljivosti je največ za en razred nižja kot pri vrhunskem superračunalniku; (20)„nacionalni strokovni center za visokozmogljivostno računalništvo“ pomeni pravni subjekt s sedežem v sodelujoči državi, ki je država članica, pridružen nacionalnemu centru na področju superračunalništva te države članice, ki uporabnikom iz industrije, vključno z MSP, ter akademskih krogov in javnih uprav na zahtevo zagotavlja dostop do superračunalnikov in najnovejših tehnologij, orodij, aplikacij in storitev visokozmogljivostnega računalništva, ponuja pa tudi strokovno znanje, spretnosti, usposabljanje, mreženje in ozaveščanje; (21)„država opazovalka“ pomeni državo, ki ni sodelujoča država in je upravičena do sodelovanja v ukrepih Skupnega podjetja, ki se financirajo iz programa Obzorje Evropa ali programa za digitalno Evropo; (22)„sodelujoča država“ pomeni državo, ki je članica Skupnega podjetja; (23)„raven zmogljivosti“ pomeni število operacij s plavajočo vejico na sekundo (flops), ki jih lahko izvede superračunalnik;

(24)„zasebni član“ pomeni vsakega člana Skupnega podjetja, ki ni Unija ali sodelujoče države; (25)„kvantni računalnik“ je računalniška naprava, ki izkorišča zakone kvantne mehanike za reševanje določenih nalog in zato porabi manj računalniških virov kot klasični računalniki; (26)„kvantni simulator“ pomeni zelo obvladljivo kvantno napravo, ki omogoča pridobitev vpogleda v lastnosti kompleksnih kvantnih sistemov ali reševanje specifičnih računskih težav, kar s klasičnimi računalniki ni mogoče; (27)„zanesljivost dobavne verige“ superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC pomeni ukrepe, ki jih je treba vključiti v izbiro katerega koli dobavitelja tega superračunalnika, da se zagotovi razpoložljivost sestavnih delov, tehnologij, sistemov in strokovnega znanja, potrebnih za pridobitev in upravljanje tega superračunalnika; to vključuje ukrepe za ublažitev dolgoročnih tveganj, povezanih z morebitnimi motnjami v dobavi takih sestavnih delov, tehnologij in sistemov, vključno s spremembami cen, nižjo zmogljivostjo ali alternativnimi viri dobave. Zanesljivost dobavne verige zajema celotno življenjsko dobo superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC; (28)„strateški program za raziskave in inovacije“ pomeni dokument, ki ga predložijo zasebni člani in zajema trajanje programa Obzorje Evropa, v katerem so opredeljene ključne prednostne naloge ter bistvene tehnologije in inovacije, potrebne za doseganje ciljev Skupnega podjetja; (29)„superračunalništvo“ pomeni računalništvo na ravneh zmogljivosti, ki zahtevajo obsežno integracijo posameznih računalniških elementov, vključno s kvantnimi sestavnimi deli, za reševanje težav, ki jih standardni računalniški sistemi ne morejo obravnavati; (30)„skupni stroški lastništva“ superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC pomeni stroške pridobitve, ki se jim prištejejo stroški upravljanja, vključno z vzdrževanjem, dokler se lastništvo superračunalnika ne prenese na gostiteljski subjekt ali proda ali dokler superračunalnik ni razgrajen brez prenosa lastništva; (31)„delovni program“ pomeni dokument iz točke (20) člena 2 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa ali, kjer je to primerno, dokument, ki deluje tudi kot delovni program iz člena XXX Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo ali člena XXX Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope. Člen 3 Poslanstvo in cilji (1)Poslanstvo Skupnega podjetja bo v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in ohranjati ekosistem vrhunske združene, varne in hiperpovezane infrastrukture superračunalništva, kvantnega računalništva, storitev in podatkov; podpreti proizvodnjo inovativnih in konkurenčnih superračunalniških sistemov na podlagi dobavne verige, ki bo zagotovila sestavne dele, tehnologije in znanje, s katerimi se bo omejilo tveganje motenj, ter razvoj širokega nabora aplikacij, optimiziranih za te sisteme, in razširiti uporabo te superračunalniške infrastrukture na veliko število javnih in zasebnih uporabnikov ter podpreti razvoj ključnih znanj in spretnosti za evropsko znanost in industrijo. (2)Skupno podjetje ima naslednje splošne cilje: (a)prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa in zlasti člena 3 te uredbe, katere cilji so zagotavljati znanstveni, gospodarski, okoljski, tehnološki in družbeni vpliv z naložbami Unije v raziskave in inovacije, da bi se okrepila znanstvena in tehnološka podlaga Unije, izpolnile strateške prednostne naloge Unije, prispevalo k uresničevanju ciljev in politik EU ter spopadanju z globalnimi izzivi, vključno s cilji trajnostnega razvoja, ob upoštevanju načel Agende 2030 in Pariškega sporazuma; (b)razviti tesno sodelovanje in zagotoviti usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi prek skupnih razpisov, ter hkrati iskati sinergije z zadevnimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalni razvoj, kjer je to primerno; (c)v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in ohranjati vrhunsko integrirano in hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo, usmerjeno v povpraševanje in potrebe uporabnikov; (d)združiti hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo ter jo povezati z evropskimi podatkovnimi prostori in ekosistemom v oblaku za zagotavljanje računalniških in podatkovnih storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov v Evropi; (e)nadalje razvijati in podpirati visoko konkurenčen in inovativen superračunalniški in podatkovni ekosistem v Evropi, ki prispeva k stalni in tehnološki avtonomiji Unije v digitalnem gospodarstvu, imeti zmožnost samostojno razvijati računalniške tehnologije in arhitekture ter izvesti njihovo integracijo v vodilne računalniške sisteme in napredne aplikacije, optimizirane za te sisteme; (f)razširiti uporabo superračunalniških storitev ter razvoj ključnih znanj in spretnosti, potrebnih za evropsko znanost in industrijo. (3)Skupno podjetje prispeva k varovanju interesov Unije pri nakupu superračunalnikov in podpori razvoju tehnologij, sistemov in aplikacij visokozmogljivostnega računalništva. Omogoča pristop sooblikovanja za nakup vrhunskih superračunalnikov, hkrati pa varuje zanesljivost dobavne verige za kupljene tehnologije in sisteme. S podpiranjem razvoja tehnologij in aplikacij, pri čemer se krepi evropska dobavna veriga za tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, in spodbujanjem njihove integracije v superračunalniške sisteme, ki obravnavajo številne družbene in industrijske potrebe, prispeva k tehnološki avtonomiji Unije. Člen 4

Stebri dejavnosti (1)Skupno podjetje uresničuje poslanstvo iz člena 3 na podlagi naslednjih stebrov dejavnosti: (a)upravni steber, ki zajema splošne dejavnosti za delovanje in upravljanje Skupnega podjetja; (b)infrastrukturni steber, ki vključuje dejavnosti za pridobitev, uvajanje in upravljanje varne, hiperpovezane vrhunske infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva ter podatkovne infrastrukture, vključno s spodbujanjem prevzemanja in sistematično uporabo rezultatov s področja raziskav in inovacij, ki so ustvarjeni v Uniji; (c)združitev stebra superračunalniških storitev, ki zajema vse dejavnosti za zagotavljanje dostopa v celotni EU do združenih, varnih superračunalniških in podatkovnih virov in storitev po vsej Evropi za raziskovalno in znanstveno skupnost, industrijo (vključno z MSP) in javni sektor. To vključuje zlasti: (i)podporo medsebojnemu povezovanju virov visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter podatkovnih virov, ki so v celoti ali delno v lasti Skupnega podjetja EuroHPC ali pa jih sodelujoče države prostovoljno dajo na voljo; (ii)podporo medsebojnemu povezovanju podatkovnih infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori Unije in združenimi, varnimi infrastrukturami v oblaku; (iii)podporo razvoju, pridobitvi in upravljanje platforme za nemoteno združitev in varno zagotavljanje storitvene in podatkovne infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva z vzpostavitvijo enotne dostopne točke za vse superračunalniške ali podatkovne storitve, ki jih upravlja Skupno podjetje, s čimer se vsakemu uporabniku zagotovi ena vstopna točka; (d)tehnološki steber, ki obravnava dejavnosti za podporo ambicioznega programa za raziskave in inovacije za razvoj vrhunskega, konkurenčnega in inovativnega superračunalniškega ekosistema, ki obravnava strojne in programske tehnologije, ter njihovo integracijo v računalniške sisteme, ki zajemajo celotno znanstveno in industrijsko vrednostno verigo, za zagotavljanje tehnološke avtonomije Unije. Poudarek je na energetsko učinkovitih tehnologijah visokozmogljivostnega računalništva. Dejavnosti bodo med drugim obravnavale: (i)mikroprocesorske komponente z majhno porabo in povezane tehnologije, kot so novi algoritmi, programske kode, orodja in okolja; (ii)nastajajoče računalniške paradigme in njihovo integracijo v vodilne superračunalniške sisteme, vključno s sistemi visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, s pristopom sooblikovanja. Te tehnologije so povezane z razvojem, pridobitvijo in uvajanjem vrhunskih superračunalnikov, vključno s kvantnimi računalniki, in infrastruktur; (iii)tehnologije in sisteme za medsebojno povezovanje in upravljanje klasičnih superračunalniških sistemov z drugimi, pogosto dopolnilnimi računalniškimi tehnologijami, kot je nevromorfno ali kvantno računalništvo, ter zagotavljale njihovo učinkovito delovanje; (e)steber uporabe, ki obravnava dejavnosti za doseganje in ohranjanje evropske odličnosti v ključnih računalniških in podatkovnih aplikacijah ter kode za znanost, industrijo (vključno z MSP) in javni sektor, kar vključuje: (i)aplikacije za javne in zasebne uporabnike, ki izkoriščajo zmogljivosti vrhunskih superračunalnikov, in njihovo zbliževanje z naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, visokozmogljivostna podatkovna analiza, tehnologije v oblaku itd., s sooblikovanjem, razvojem in optimizacijo obsežnih in nastajajočih vodilnih kod in aplikacij na trgu, ki jih omogoča visokozmogljivostno računalništvo; (ii)podporo, med drugim, centrom odličnosti na področju aplikacij visokozmogljivostnega računalništva ter obsežnih pilotnih demonstracijskih in preskuševalnih naprav, ki temeljijo na visokozmogljivostnem računalništvu ter so namenjene aplikacijam in storitvam na podlagi velepodatkov na različnih znanstvenih in industrijskih področjih; (f)steber za razširitev uporabe ter znanja in spretnosti, ki si prizadeva spodbujati odličnost v superračunalništvu, kvantnem računalništvu, rabi podatkov ter znanju in spretnostih, ob upoštevanju sinergij z drugimi programi in instrumenti, zlasti s programom za digitalno Evropo, razširiti znanstveno in industrijsko uporabo superračunalniških virov in podatkovnih aplikacij ter spodbujati industrijski dostop in uporabo superračunalniške in podatkovne infrastrukture za inovacije, prilagojene industrijskim potrebam, in zagotoviti Evropi vodilno znanstveno skupnost in usposobljeno delovno silo za vodilni položaj v znanosti in digitalno preobrazbo industrije, vključno s podporo in povezovanjem nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo in centrov odličnosti za visokozmogljivostno računalništvo; (g)mednarodno sodelovanje: v skladu s cilji zunanje politike in mednarodnimi zavezami Unije opredeliti, izvajati in sodelovati pri dejavnostih, ki so pomembne za spodbujanje mednarodnega sodelovanja na področju superračunalništva za reševanje svetovnih znanstvenih in družbenih izzivov, ob hkratnem spodbujanju konkurenčnosti dobave evropskega visokozmogljivostnega računalništva in ekosistema uporabnikov. (2)Poleg dejavnosti iz odstavka 1 je mogoče Skupno podjetje pooblastiti za izvajanje dodatnih nalog v primeru kumulativnega, dopolnilnega ali kombiniranega financiranja med programi Unije v skladu z ustreznim delovnim programom Komisije. Člen 5 Finančni prispevek Unije

(1)Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje, vključno z odobritvami Efte, znaša do [XXXXX] EUR, vključno z [XXXXX] EUR za upravne stroške, in vključuje: (a)do [XXXXX] EUR iz programa Obzorje Evropa [proračun bo določen pozneje, v skladu s strateškim načrtovanjem in oblikovanjem programa Obzorje Evropa]; (b)do [2 400 000 000] EUR iz programa za digitalno Evropo; (c)do [200 000 000] EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope. (2)Finančni prispevek Unije iz odstavka 1 se plača iz odobritev iz splošnega proračuna Unije, dodeljenih posebnemu programu. (3)Dodatna sredstva Unije, ki dopolnjujejo prispevek iz odstavka 1, se lahko dodelijo Skupnemu podjetju za podporo dejavnostim na področju raziskav in inovacij ter uvajanja inovativnih rešitev. (4)Prispevki iz programov Unije, ki ustrezajo dodatnim dejavnostim, za katere je bilo Skupno podjetje pooblaščeno v skladu z odstavkom 3 tega člena, se ne upoštevajo pri izračunu največjega finančnega prispevka Unije. (5)Dodatna sredstva Unije, ki dopolnjujejo prispevek iz odstavka 1, se lahko v skladu s pridružitvenimi sporazumi dodelijo Skupnemu podjetju iz pridruženih držav programa Obzorje Evropa, programa za digitalno Evropo in Instrumenta za povezovanje Evrope. (6)Finančni prispevek Unije iz točke (a) odstavka 1 se uporabi za Skupno podjetje za zagotavljanje finančne podpore posrednim ukrepom, kot so opredeljeni v členu XXX uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa, kar ustreza programu za raziskave in inovacije. (7)Finančni prispevek Unije iz točke (b) odstavka 1 se uporabi za krepitev zmogljivosti po vsej Uniji, vključno s pridobitvijo in upravljanjem visokozmogljivostnih računalnikov, kvantnih računalnikov ali kvantnih simulatorjev, združevanje storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in razširitev njene uporabe ter razvoj naprednih znanj in spretnosti ter usposabljanja. (8)Finančni prispevek Unije iz točke (c) odstavka 1 se plača iz odobritev v splošnem proračunu Unije, dodeljenih Instrumentu za povezovanje Evrope, in se uporabi za medsebojno povezovanje visokozmogljivostnih računalniških in podatkovnih virov ter izgradnjo integrirane vseevropske hiperpovezane infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in podatkovne infrastrukture. Člen 6 Drugi prispevki Unije Prispevki iz programov Unije, razen tistih iz člena 5(1), ki so del sofinanciranja Unije za program, ki ga izvaja ena od sodelujočih držav, se ne upoštevajo pri izračunu najvišjega finančnega prispevka Unije iz člena 5. Člen 7 Prispevki članov razen Unije (1)Sodelujoče države prispevajo znesek, ki je najmanj enak znesku prispevka Unije iz člena 5 te uredbe, vključno do [XXXXX EUR] prispevka za upravne stroške [enako znesku prispevka Unije za upravne stroške iz člena 5 te uredbe]. Sodelujoče države se med seboj dogovorijo, kako bodo predložile svoj skupni prispevek. (2)Zasebni člani Skupnega podjetja prispevajo ali poskrbijo, da njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti prispevajo najmanj [XXXXX] EUR k Skupnemu podjetju, vključno do [XXXXX EUR] za upravne stroške [enako 22,22 % zneska prispevka Unije za upravne stroške iz člena 5 te uredbe]. (3)Prispevki iz odstavkov 1 in 2 tega člena so sestavljeni iz prispevkov, kakor so določeni v členu 15 Statuta. (4)Prispevke iz točke (f) člena 15(3) Statuta lahko vsaka sodelujoča država zagotovi upravičencem s sedežem v zadevni sodelujoči državi. Sodelujoče države lahko dopolnijo prispevek Skupnega podjetja v okviru veljavne najvišje stopnje povračila iz člena 30 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa, člena XXX Uredbe (EU) o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo in člena XXX Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope. Taki prispevki ne posegajo v pravila o državni pomoči.

(5)Člani Skupnega podjetja razen Unije upravnemu odboru vsako leto do 31. januarja sporočijo vrednost prispevkov iz odstavkov 1 in 2 tega člena, plačanih v preteklem proračunskem letu, kot je opredeljeno v členu 15 Statuta. (6)Za oceno prispevkov iz točk (b) do (f) člena 15(3) Statuta se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima subjekt sedež, ter veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. V primeru kakršne koli negotovosti v zvezi s potrditvijo lahko Skupno podjetje preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost prispevkov. Če negotovost s tem ni odpravljena, lahko Skupno podjetje revidira metodo ocenjevanja. (7)Komisija lahko ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije Skupnemu podjetju ali sproži postopek prenehanja iz člena 24 Statuta v naslednjih primerih: (a)če Skupno podjetje ne izpolnjuje pogojev za prispevek Unije, ali (b)če članice razen Unije ali njihovi subjekti v sestavi ali njihovi povezani subjekti ne prispevajo, prispevajo le delno ali ne spoštujejo časovnih okvirov glede prispevkov iz odstavkov 1 in 2 tega člena, ali (c)na podlagi ocenjevanja iz člena 22. Odločitev Komisije o prenehanju, sorazmernem zmanjšanju ali začasni ustavitvi finančnega prispevka Unije ne ovira povračila upravičenih stroškov, ki so jih povzročili člani razen Unije, preden je bilo Skupno podjetje obveščeno o odločitvi. Člen 8 Gostiteljski subjekt (1)Superračunalniki Skupnega podjetja EuroHPC se nahajajo v sodelujoči državi, ki je država članica. Sodelujoča država lahko gosti več kot en superračunalnik Skupnega podjetja EuroHPC le, če sta med eno in drugo pridobitvijo minili vsaj dve leti ali če superračunalnika uporabljata različni tehnologiji (klasična/kvantna). (2)Za superračunalnike Skupnega podjetja EuroHPC iz členov 10, 11 in 13 te uredbe lahko gostiteljski subjekt predstavlja sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij. Gostiteljski subjekt in pristojni organi sodelujoče države ali sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju v ta namen sklenejo sporazum. (3)Skupno podjetje gostiteljski subjekt pooblasti za upravljanje vsakega posameznega superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC, katerega lastnik ali solastnik je Skupno podjetje, v skladu s členi 10, 11 in 13 te uredbe. (4)Gostiteljski subjekti iz odstavka 2 tega člena se izberejo v skladu z odstavkom 5 tega člena in finančnimi pravili Skupnega podjetja iz člena 17 te uredbe. (5)Upravni odbor na podlagi razpisa za prijavo interesa izbere gostiteljski subjekt iz odstavka 2 tega člena in ustrezno sodelujočo državo, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, oziroma ustrezni gostiteljski konzorcij, in sicer v okviru pravičnega in preglednega postopka, ki med drugim temelji na naslednjih merilih: (a)skladnosti s splošnimi sistemskimi specifikacijami, opredeljenimi v razpisu za prijavo interesa; (b)skupnih stroških lastništva superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC, vključno z natančno oceno in metodo preverjanja obratovalnih stroškov tega superračunalnika v njegovi življenjski dobi; (c)izkušnjah gostiteljskega subjekta z namestitvijo in upravljanjem podobnih sistemov; (d)kakovosti fizične in informacijske infrastrukture gostiteljskega subjekta, njeni varnosti in povezljivosti s preostalim delom Unije; (e)kakovosti storitev za uporabnike, in sicer zmožnosti izpolnjevanja zahtev iz sporazuma o ravni storitve, zagotovljenega skupaj z drugimi dokumenti v izbirnem postopku; (f)predložitvi ustreznega dokazila o zavezi države članice, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali pristojnih organov sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju, da bodo krili delež skupnih stroškov lastništva superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC, ki se ne krijejo s prispevkom Unije iz člena 5 ali kakršnimi koli drugimi prispevki Unije iz člena 6, dokler ne bo Skupno podjetje njegovo lastništvo preneslo na navedeni gostiteljski subjekt ali, če do prenosa lastništva ne pride, dokler ne bo superračunalnik prodan ali razgrajen.

(6)V primeru industrijskih superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC iz člena 12 te uredbe se gostiteljski subjekt pridruži zasebnim članom ali konzorciju zasebnih partnerjev za pridobitev in upravljanje takih superračunalnikov ali particij superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC. V ta namen gostiteljski subjekt sklene sporazum z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev. (a)Skupno podjetje gostiteljski subjekt pooblasti za upravljanje vsakega industrijskega superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC, katerega solastnik je v skladu s členom 12 te uredbe. (b)Gostiteljski subjekti se izberejo v skladu z odstavkom 5 tega člena in finančnimi pravili Skupnega podjetja iz člena 17 te uredbe. (c)Po razpisu za prijavo interesa upravni odbor izbere gostiteljski subjekt in njegove pridružene zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev s poštenim in preglednim postopkom, ki med drugim temelji na merilih iz odstavkov 5(a) do (e) tega člena in na naslednjem dodatnem merilu: predložitvi ustreznega dokazila o zavezi zasebnih članov ali konzorcija zasebnih partnerjev, da bodo krili delež skupnih stroškov lastništva superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC, ki se ne krijejo s prispevkom Unije iz člena 5 ali kakršnimi koli drugimi prispevki Unije iz člena 6. (7)Izbrani gostiteljski subjekt lahko v skladu s predhodnim soglasjem Evropske komisije povabi dodatne sodelujoče države, zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev, da se pridružijo gostiteljskemu konzorciju. Finančni prispevek ali prispevek v naravi ali katera koli druga obveznost sodelujočih držav ali zasebnih članov ne vpliva na finančni prispevek Unije in ustrezne lastniške pravice ter delež časa dostopa, dodeljenega Uniji v zvezi s navedenim superračunalnikom Skupnega podjetja EuroHPC, kot je opredeljeno v členih 10, 11, 12 in 13. Člen 9 Sporazum o gostovanju (1)Skupno podjetje pred začetkom postopka pridobitve superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC z vsakim izbranim gostiteljskim subjektom sklene sporazum o gostovanju. (2)Sporazum o gostovanju zajema zlasti naslednje elemente v zvezi s superračunalniki Skupnega podjetja EuroHPC: (a)pravice in obveznosti v postopku pridobitve superračunalnika, vključno s sprejemljivostnimi testi superračunalnika; (b)pogoje glede odgovornosti za upravljanje superračunalnika; (c)kakovost storitev za uporabnike med upravljanjem superračunalnika, kakor je določena v sporazumu o ravni storitve; (d)načrte v zvezi z energetsko učinkovitostjo in okoljsko trajnostjo superračunalnika; (e)pogoje dostopa do deleža časa dostopa Unije do superračunalnika, kot jih v skladu s členom 15 določi upravni odbor; (f)načine obračunavanja časa dostopa; (g)delež skupnih stroškov lastništva, za katerega se gostiteljski subjekt dogovori, da ga krije sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali sodelujoče države v gostiteljskem konzorciju; (h)pogoje za prenos lastništva iz členov 10(4), 11(5), 12(5) in 13(4), vključno z določbami za izračun njihove preostale vrednosti in za njihovo razgradnjo v primeru superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC; (i)obveznost gostiteljskega subjekta, da zagotovi dostop do superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC ter hkrati zagotovi njihovo varnost in varstvo osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, varstvo zasebnosti elektronskih komunikacij v skladu z Direktivo 2002/58/ES, varstvo poslovnih skrivnosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/943 in varstvo zaupnosti drugih podatkov, zajetih v obveznosti varovanja poslovne skrivnosti; (j)obveznost gostiteljskega subjekta, da vzpostavi certificiran revizijski postopek, ki zajema stroške upravljanja superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC in čase dostopa uporabnikov;

(k)obveznost gostiteljskega subjekta, da upravnemu odboru do 31. januarja vsako leto predloži revizijsko poročilo in podatke o uporabi časa dostopa iz prejšnjega proračunskega leta; (l)posebne pogoje, ki veljajo, ko gostiteljski subjekt upravlja superračunalnik Skupnega podjetja EuroHPC za industrijsko uporabo. (3)Sporazum o gostovanju ureja pravo U