SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 30.4.2014  
SWD(2013) 800 final/2 
  
CORRIGENDUM Annule et remplace le document  SWD(2013) 800 final du 13.11.2013 
Concerne toutes les versions linguistiques (corr ection du paragraphe 2 de la partie Chypre et 
du dernier paragraphe de la partie UK) 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
PREGLED NAPREDKA PRI IZVAJANJU PRIPORO ČIL ZA POSAMEZNE 
DRŽAVE PO DRŽAVAH ČLANICAH 
Spremni dokument 
k SPORO ČILU KOMISIJE 
Letni pregled rasti za leto 2014 
  
{COM (2013 ) 800 final }  
 
2 
 Uvod 
Ta delovni dokument služb Komisije vsebuj e vmesni pregled stanja glede izvajanja 
priporočil za posamezne drž ave v vsaki državi članici in v euroobmo čju kot celoti. V 
pregledu je upoštevan napredek, dosežen v zadnjih treh letih, in ponazorjene klju čne 
reforme, sprejete od za četka procesa evropskega semestr a, hkrati pa so izpostavljeni 
razkoraki v izvajanju glede na zadnja priporo čila, sprejeta v letu 2 013. Glede na to, da 
pri večini obravnavanih klju čnih izzivov ni verjetno, da bi bili odpravljeni v enem 
samem letu, ta pregled prikazuje neprekin jena prizadevanja za reforme v nekem 
časovnem obdobju. To je predhodna in tehni čna analiza. Kon čno oceno bo Komisija 
predložila v okviru svežnja priporo čil za posamezne države leta 2014, pripravljenih na 
podlagi nacionalnih programov ter ob upošte vanju poglobljenih pregledov v okviru 
postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji.  
Navedene so tudi informacije za države, ki  izvajajo program za gospodarsko prilagoditev 
(Grčija, Irska, Portugalska, Ciper in Romunija), čeprav zanje ni posebnih priporo čil za 
posamezne države izven okvira izva janja zadevnih programov. Države članice euroobmo čja z 
dogovorjenim programom so od za četka veljavnosti zakonodajnega dvoj čka o ekonomskem 
upravljanju opravi čene nekaterih obveznosti spremljanja in poro čanja v okviru pakta za 
stabilnost in rast ter za časno opravi čene vseh obveznosti v okviru evropskega semestra. 
Vključen je tudi pregled stanja za Hrvaško, čeprav še ni prejela uradnih priporo čil za 
posamezno državo.  
 
 
3 
 BELGIJA  
 
Javne finance:  Kljub prizadevanjem za konsolidacijo je Belgija še vedno v težavnem 
fiskalnem položaju zaradi visoke ravni dolga. Čeprav se je primanjkljaj od leta 2010 
postopoma zmanjševal, je ostal nad pragom  3 % BDP iz Pogodb. Belgija je zavezana k 
izvajanju dodatnih ukrepov za leto 2013. S pokojninsko refo rmo, ki se je za čela izvajati 
konec leta 2011 in jo podpirajo ukrepi za aktivno staranje, so se zaostrili pogoji za minimalno 
starost in delovno dobo v okviru shem pred časnega umika s trga dela in pred časne upokojitve 
ter okrepile finan čne spodbude za podaljšanje delovne dobe. Zaradi velikosti problema bodo 
za dolgoro čno zaščito javnih financ potrebni dodatni uk repi in reforme. Ni jasno, kako bodo 
nove pristojnosti Skupnosti v zvezi z dolgotrajno oskr bo izboljšale stroškovno u činkovitost.  
Finančni sektor: Belgija je sprejela ukrepe za stabilizacijo svojega ban čnega sektorja, v 
okviru katerih je dokapitalizirala najšibkejše banke in reformirala okvir za nadzor finan čnega 
sektorja. Kljub temu je treba finan čno stanje nekaterih bank, ki se  sicer izboljšuje, še naprej 
spremljati, zlasti glede na vis oko stopnjo pogojnih obveznosti države. 
Rast in konkuren čnost: Belgija je sprejela ukrepe za omejitev inflacijskih pritiskov prek 
okrepitve organa, pristojnega za konkur enco, ter regulativnih ukrepov na podro čju 
energetskih trgov in trgov  telekomunikacij. Posledi čno so padle cene energije in 
telekomunikacijskih storitev, skupna  inflacija pa se je zmanjšal a pod ravni sosedn jih držav. Še 
vedno je treba sprejeti dodatne st rukturne ukrepe, zlasti v ma loprodajnem sektorju in pri 
strokovnih storitvah. Belgija je sprejela neka j ukrepov za zmanjšanje nastale razlike v pla čah. 
Zamrznitev realnih pla č je bila sprejeta za leti 2013 in 2014, poleg tega pa so se pove čala 
linearna in ciljna zmanjšanja prispevkov delodajalcev za socialno varstvo. Reforma mehanizma dolo čanja plač, s katero naj bi se prepre čilo vsakršno prihodnje lo čevanje pla č in 
produktivnosti, je bila odložena. Čeprav je dober sistem razisk av in inovacij delno izravnal 
poslabšanje stroškovne konkuren čnosti države, bi morala Belgija še razširiti svojo inovacijsko 
bazo, izboljšati dostopnost kvalificirani h strokovnjakov in spodbujati podjetništvo. Ker 
napovedi emisij toplogrednih plin ov znatno presegajo zastavljeni  cilj, bi morala Belgija 
izvesti ambicioznejše politike, zlasti v prometnem in gradbenem sektorju, vklju čno z 
uveljavitvijo u činkovitega notranjega okvira za de litev prizadevanj med razli čnimi pristojnimi 
organi. 
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Določen ni bil noben ve čji prehoda od 
obdavčitve dela na obdav čitev, ki manj negativno vpliva na ra st, vendar pa se je na podlagi 
ciljno usmerjenih ukrepov zmanjšala dav čna obremenitev dela in  sprejetih je bilo ve č ukrepov 
za izboljšanje delovanja trga dela. Reforma sistema nadomestil za brezposelnost pospešuje 
postopno zmanjševane stopnje nadomestil. Uvedeni so bili nekateri ukrepi za pove čanje 
zmogljivosti v zvezi s pripravn ištvi in vseživljenjskim u čenjem. Potreben bo temeljitejši 
razmislek o uskladitvi rezultatov izobraževanja in usposabljanja ter zahtev trga dela. Nadalje 
bi bilo treba izboljšati medregionalno mobilnos t delavcev. Potrebni so  tudi konkretni ukrepi 
za odpravo vse pogostejše brezposelnosti mladih ter vklju čevanje ljudi s priseljenskim 
poreklom na trg dela in v družbo. 
 
4 
 BOLGARIJA  
 
Javne finance:  Bolgarija je sprejela veliko ukrepov za zagotovitev vzdržnosti javnih financ. 
V letu 2011 je odpravila čezmerni primanjkljaj in v strukturnem smislu dosegla svoj 
srednjeročni cilj –0,5 % BDP v letu 2012. Bolgarski javni dolg je manjši od 20 % njenega 
BDP, kar pomeni, da je njen delež dolga eden  najnižjih v EU. Bolgarija je v zadnjih letih 
občutno okrepila svoj fiskalni okvir, zaradi česar je lahko ohranjala fiskalno disciplino, hkrati 
pa je pove čala verodostojnost svoje fiskalne politike.  Na strani prihodkov se Bolgarija še 
vedno soo ča z izzivoma izboljšanja izpolnjevanja dav čnih obveznosti in u činkovitosti dav čne 
uprave. Kar zadeva pokojninsko reformo, je Bo lgarija sprejela neka j pozitivnih ukrepov, 
vendar bodo potrebna dodatna prizadevanja, da bi se zaposlene odvrnilo od pred časnega 
umika s trga dela. Še vedno mora sprejeti konkr etne ukrepe, ki bodo omejili zlorabo sistema 
invalidskih pokojnin. Reforme na podro čju zdravstva zavira premaj hna upravna zmogljivost.  
Rast in konkuren čnost: Zakonodaja na podro čju javnega naro čanja je bila reformirana, 
potrebne pa so dodatne izboljšave za okrepite v upravnih zmogljivosti in zagotovitev njenega 
izvrševanja. Nedavne sprememb e pravil o zamudah pri pla čilih bodo izboljšale splošno 
poslovno okolje, kakor bi ga tudi na črtovana reforma postopkov zaradi insolventnosti, ki jo 
mora vlada še predlagati. Bolg arija mora sprejeti dodatne ukre pe v zvezi z reformo sodnega 
sistema. Prometna infrastruktura v Bolgariji se  je v zadnjih letih iz boljšala, vendar se lahko 
njena učinkovitost še znatno pove ča. Enako velja za vodni sektor in sektor ravnanja z 
odpadki. V tem okviru mora Bolgarija okrepit i upravno zmogljivost ustreznih regulativnih 
organov. Znatne reforme so potrebne v bolgarskem energetskem sektorju, da bi se uskladil z 
notranjim energetskim trgom in bi se pove čala njegova u činkovitost.  
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Bolgarijo pestijo podpovpre čna stopnja 
zaposlenosti, ki še upada, pa tudi velik e razlike v deležu brezposelnih v razli čnih regijah in 
skupinah prebivalstva. Treba bo izvesti re forme za izboljšanje uspešnosti zavodov za 
zaposlovanje in izvedbo  konkretnih ukrepov za pove čanje zaposlovanja mladih. Poleg tega je 
treba izboljšati tudi splošno kakovost in u činkovitost bolgarskega sistema izobraževanja. 
Reforme se pripravljajo, vendar je bilo njihovo sprejemanje in izvajanje odloženo. Kar zadeva 
minimalne pragove za prispevke za socialno varnos t, je država ukrepala, da bi omejila njihov 
učinek, vendar ta prizadevanja niso zaje la celovitejšega pregleda sistema.  
 
5 
 ČEŠKA  
 
Javne finance:  Češka je sprejela ukrepe za odpravo čezmernega javnofinan čnega 
primanjkljaja do leta 2013. Vendar so potrebna dodatna prizadevanja za izboljšanje kakovosti 
javnofinan čne konsolidacije. Zlasti so se med letoma 2010 in 2012 bistveno kumulativno 
zmanjšali odhodki, ki spodbujajo rast, kot so javne naložbe. To skupaj z nezadostnim 
črpanjem sredstev iz str ukturnih skladov ogroža dolgoro čne možnosti za rast. Na splošno je 
bil v smislu izboljšanja u činkovitosti javnih odhodkov dosežen ma jhen napredek. Sprejete so 
bile reforme za izboljšanje izpolnjevanja dav čnih obveznosti in pobiranja davkov, vendar je 
bila odložena uvedba enotne to čke za pobiranje davkov, poleg tega niso bile popolnoma 
izkoriščene možnosti za zmanjšanje velike upravne obremenitve pla čila davkov. Nekateri 
posredni davki, zlasti DDV in tr ošarine, so se povišali. Še vedno obstajajo možnosti za 
jasnejši prenos obdav čitve z obdav čitve dela na obdav čitev, ki manj negativno vpliva na rast, 
ter za dodatno zmanjšanje razlik pri obravna vanju zaposlenih in samozaposlenih. Z reformo 
pokojninskega sistema iz leta 2011 se je izboljšala dolgoro čna vzdržnost javnih financ, vendar 
je treba sprejeti še dodatne ukrepe. 
Rast in konkuren čnost: Nizka učinkovitost javne uprave je gl avni vzrok za zaskrbljenost 
čeških gospodarstvenikov. Češki organi so sprejeli ukrepe za  boj proti korupciji in sprejeli 
dve zaporedni protikorupcijski strategiji. Vendar se ti niso dovolj u činkovito izvajali: nekateri 
ključni ukrepi so bili izvedeni  le delno, na primer ukrep  v zvezi z zakonom o javnem 
naročanju, medtem ko so ostali še vedno v postopku sprejemanja, kot je dolgo pri čakovani 
zakon o javnih uslužbencih.  Kakovostnejše obv ezno in visokošolsko izobraževanje je klju čno 
za dolgoro čno konkuren čnost Češke. Na podro čju obveznega izobraževanja se sicer izvaja 
nekaj ukrepov, ki jih fina ncira EU, vendar na podro čju reforme visokega šolstva ni bilo 
nobenega napredka.  
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Čeprav načeloma velja, da udeležba žensk z 
majhnimi otroki in prikrajšanih skupin na  trgu dela ni optimalna, se do zdaj na to Češka skoraj 
ni odzvala. Predlog vlade o nove m zakonu o zagotavljanju storitev  otroškega varstva, ki ga 
spremljajo dav čne olajšave za ponudnike storitev in ude ležene družine, je korak v pravo smer, 
vendar je lahko le del rešitve te problematike.  Reforma uradov za delo je bila sprejeta 
leta 2011 in se izvaja od takrat . Pokazalo se bo, ali so sprejeti ukrepi zad ostni za zagotovitev, 
da lahko uradi za delo s primernim osebjem in orodji u činkovito in ciljno usmerjeno 
pomagajo pri iskanju zaposlitev.  
 
6 
 DANSKA  
 
Javne finance:  Pričakuje se, da se bo prora čunski primanjkljaj na Danskem leta 2013 
zmanjšal na 1,7 % BDP. Pozitivni obeti danskih javnih financ izhajajo delno iz enkratnih 
ukrepov, kar kaže na pomen preudarne fiskalne politike, ki presega sam postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, da se zaš čiti zaupanje v dansko gospodarsko politiko in 
zagotovijo sredstva za stroške, pove zane s staranjem prebivalstva.  
Finančni sektor:  Tveganja, ki zaradi visoke ravni zadolženosti gospodinjstev na Danskem 
grozijo finan čni stabilnosti, so omejena. Vlada in finan čni sektor sta v zadnjem letu sprejela 
ukrepe, ki so usmerjeni v pravo smer. Vendar jih je treba skrbno spremljati, da se zagotovi, da 
bodo dosegli želeni u činek. Do zdaj ni bilo obravnavani h nobenih sprememb za zmanjšanje 
izkrivljanj in okrepitev proticikli čnih značilnosti obdav čenja nepremi čnin. 
Rast in konkuren čnost: Zaradi slabe doma če konkurence se višajo cene storitev in blaga na 
Danskem. Leta 2012 je vlada predstavila sveženj ukrepov na podro čju konkurence z 
ustreznimi ukrepi. Poleg tega odbor za pr oduktivnost trenutno analizira šibko rast 
produktivnosti v danskem gospodarstvu ter poten cialni prispevek šibke ravni konkurence v 
danskem storitvenem sektorju. Rezultati naj bi bili predvidoma znani pred koncem leta 2013 in bi se nato morali upoštevati v okviru ustreznih st rateških ukrepov. 
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Danska je izvedla pomembne reforme na 
področju predčasnih pokojnin, invalidskih pokojnin in shem subvencioniranega zaposlovanja 
(sistem fleksibilnega zaposl ovanja) za okrepitev ponudbe del ovne sile. Vendar so potrebna 
dodatna prizadevanja za izboljšanje zaposljiv osti ljudi z obrobja trga  dela, kot so nizko 
kvalificirani delavci, osebe z zmanjšano de lovno sposobnostjo in osebe s priseljenskim 
ozadjem. Danska vlada je sprejela ukrepe za izboljšanje stanja, zlasti se je odlo čila za večji 
poudarek na vidiku usposabljanja in izobraževan ja v okviru aktivnih ukrepov na trgu dela, kar 
bi moralo koristiti tudi tem skupinam. Usta novljena sta bila tudi dva strokovna odbora za 
izboljšanje aktivnih ukrepov na trgu dela za  zavarovane in neza varovane delavce. 
Dogovorjena je bila reforma o primarnem in nižjem sekundarnem izobraževanju, ki se bo 
začela izvajati v šolskem letu 2014–2015. Predstav ljen je bil tudi predlog reforme o 
poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ki naj bi za čel veljati do avgusta 2015. Pripravlja 
se tudi reforma sistema terciarnega izobraževanja.  
 
7 
 NEMČIJA: 
 
Javne finance:  Nemčija je ponovno dosegla trden fiskalni  položaj, potem ko je v letih 2009 
in 2010 beležila primanjkljaj nad 3 % BDP. V letu 2012 je državni prora čun ustvaril rahel 
presežek, srednjero čni proračunski cilj pa je bil dosežen. Nem čija je v zadnjih letih pove čala 
odhodke za izobraževanje in razi skave, vendar bi na tem podro čju lahko še bolj napredovala. 
Do določene mere je izboljšala u činkovitost javne porabe za zdra vstvo in dolgotrajno oskrbo 
ter davčnega sistema. Napredovala je pri izvajanju ustavnega pravila o uravnoteženem 
proračunu (zavora za dolg), čeprav mora ve čina dežel še vedno sprejeti specifi čna izvedbena 
pravila.  
Finančni sektor:  Nemčija je okrepila regulativni in nadzorni okvir v finan čnem sektorju ter 
je sprejela ukrepe za uskladitev z novim regul ativnim okvirom EU. Sklepi  Komisije o državni 
pomoči so pomagali pri prestrukturiranju  deželnih bank, vendar mora Nem čija sprejeti 
nadaljnje ukrepe za podp oro konsolidaciji ban čnega sektorja. 
Rast in konkuren čnost:  Nemčija je sprejela ukr epe, da bi izboljšala pogoje za pospešeno 
širjenje elektri čnega omrežja, poleg tega je z nekaterimi sosednjimi državami za čela 
usklajevati upravljanje energetskih omrežij. V zadnjih letih si Nem čija ni preve č prizadevala 
za zagotovitev konkurence na železniških trgih te r je izvedla le obrobne reforme za odprtje 
storitvenih sektorjev, zlasti sektorja strokovnih storitev in obrtnega sektorja. Nedavno je 
sprejela zakonodajno reformo za izbo ljšanje izvrševanja prava konkurence. 
Politika zaposlovanja in  socialna politika:  Nemčija je dosegla napredek pri zmanjševanju 
dolgotrajne brezposelnos ti, vendar lahko stori ve č, da bi izkoristila pot encial svoje delovne 
sile ob upoštevanju demografskih sprememb. Potem ko je izvedla splošno oceno ukrepov za 
podporo družinam, mora vlada spre jeti ukrepe za postopno odpravo dav čnih neugodnosti, ki 
od zaposlitve odvra čajo prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Nem čija je pove čala 
število ustanov za varstvo otrok in spreje la številne pobude za izboljšanje zgodnjega u čenja 
jezikov ter u čenja branja,  poleg tega je sprejela ukr epe za zmanjšanje stopnje osipništva med 
učenci, ki so bili rojeni v tujini (ki je dvakrat višja od nacionalnega povpre čja). Plače so se v 
zadnjih letih precej povišale. Kljub polav tomatskemu znižanju stopnje pokojninskih 
prispevkov ostaja dav čna obremenitev dela visoka, zl asti za osebe z nizkimi dohodki.  
 
8 
 ESTONIJA  
 
Javne finance:  Fiskalni položaj Estonije je trden in je  v skladu s paktom za stabilnost in rast. 
Glavni cilj estonske prora čunske strategije je zagotoviti vz držno fiskalno politiko, ki podpira 
uravnoteženo gospodarsko rast. Srednjero čni cilj je strukturni presežek, ki je bil dosežen 
leta 2012. Predložen je bil nov osnutek zakona,  da bi se upoštevale zahteve Pogodbe o 
stabilnosti, usklajevanju in upra vljanju ter da bi se s predpiso m zajelo pravilo o (strukturnem) 
proračunskem saldu za srednjero čno obdobje, ki je do zdaj obsta jalo predvsem v neformalni 
obliki.  Estonija še mora sprejeti konkretne ukrepe za okrepitev zavezujo če narave obstoje čih 
pravil o ve čletnem na črtovanju odhodkov ter ve čletnih zgornjih mej za odhodke. 
Rast in konkuren čnost: Estonija je po krizi v le tih 2008–2009 hitro okrevala. Čeprav se je 
stopnja rasti BDP upo časnila, je še vedno nad povpre čjem EU. Estonija izboljšuje tudi svoj 
položaj v mednarodni vrednostni verigi ter sekt orjih z intenzivno uporabo znanja, poleg tega 
pa je vse ve č naložb v raziskave in razvoj. Vendar so že leta 2012 zmanjšanja izvoznih 
deležev in precej veliko pove čanje stroškov dela na enoto kazali na dolo čen padec 
konkuren čnosti. V prvi polovici leta 2013 je ob upo časnitvi rasti proizvodnje in pove čanju 
zaposlovanja upadla rast produktivno sti v gospodarstvu, rast pla č pa se je bistveno pove čala, 
zaradi česar se je konkuren čnost dodatno zmanjšala. Posebno pozornost bo treba nameniti 
usklajenosti med rezultati izobraževanja in potreba mi trga dela, da se omejijo tveganja, da bi 
rast plač presegla pove čanje produktivnosti. Vlada je sprejela ve č reform, med drugim 
reformo osnovnega in višjega srednješolsk ega izobraževalnega sistema, poklicnega 
izobraževanja in usposabljanja ter visokošolsko reformo, še ve č reform pa se pripravlja, na 
primer dolgo pri čakovana strategija vseživljenjskega u čenja. Vendar kon čna oblika še ni 
dorečena in učinek teh reform bo viden šele srednje- do dolgoro čno. 
Politika zaposlovanja in  socialna politika:  Trg dela v Estoniji je po krizi v letih 2008–2009 
hitro okreval. Ob nadaljevanju gospodarske rasti, ki  je sicer malo manjša kot v letu 2013, 
zaposlitev dobi ve č brezposelnih in realne pla če se povečujejo. Vendar so trajna brezposelnost 
med mladimi in dolgotrajna brez poselnost, neusklajenost spretnosti in znanj s trgom dela ter 
izgube delovne sile zaradi kroni čnih bolezni ali zdravstvenih težav glavni vzroki za 
zaskrbljenost. Poleg tega starši, zlasti ženske, zaradi stalnega pomanjkanja zmogljivosti za varstvo otrok odlašajo z vrni tvijo na trg dela, zaradi česar je njihov pris pevek na trgu dela 
manjši, kot bi bil sicer. Vlada te pomanjkljivosti rešuje z ve č osnutki reform, zlasti z reformo 
sheme nezmožnosti za delo, vendar jih je treba še dokon čno oblikovati in predložiti 
parlamentu, da jih sprejme. Vendar ponavljajo če se neskladje na lokaln i ravni med fiskalno in 
upravno zmogljivostjo v razmerju do pristojnosti, ki  so bile na to raven prenesene, negativno 
učinkuje na u činkovitost in kakovost storitev, ki jih zagotavljajo lokalne vlade v ve čini 
sektorjev, vklju čno z dolgotrajno oskrbo, storitvami družinske podpore, izobraževanjem in 
prevozom. Enako velja za lokalne ukrepe podp ore, ki so potrebni za zagotovitev u činkovitih 
zdravstvenih služb. Reforme, ki obravnavajo ta vprašanja, še niso bile dogovorjene. Zlasti 
vladi še ni bila predložena nova stra tegija za regionalni razvoj, akcijski na črt za izboljšanje 
lokalne javne uprave pa je v pripravi.  
 
9 
 IRSKA  
 
Javne finance:  Irska je skozi celotno obdobje programa za gospodarsko prilagoditev 
dosledno upoštevala fiskalne nominalne cilje . Napovedan primanjkljaj za leto 2013 znaša 
7,4 % BDP, kar je malce pod zgornjo mejo iz programa in postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem 7,5 %. Vladni dolg kot odstotek BDP ostaja visok in naj bi v letu 2013 
dosegel vrh, vendar bi se nato zaradi prizad evanj za konsolidacijo in višje rasti BDP moral 
zmanjšati. Reforma prora čunskega okvira poteka v skladu z napredovanjem na ravni EU, 
vendar mora država dodatno iz boljšati okvir za odhodke ter poro čanje in preglednost 
podatkov.  
Finančni sektor: Zmanjševanje finan čnih vzvodov in prestrukturiranje doma čih bank prav 
tako dobro napreduje, čeprav je potrebnega še veliko de la. Nedavna prizad evanja so se 
osredotočila na opredelitev in doseganje ciljev za  vzdržno reševanje hipotek v zaostanku s 
plačili, obravnavo drugih slab ih posojil in iz boljšanje pravnega in re gulativnega okvira (okviri 
za primere insolventnosti fizi čne osebe in odvzema nepremi čnin, pravila ravnanja za hipoteke 
z zaostanki v pla čilih in evidenca posojil). Irska bo do konca novembra zaklju čila obsežno 
oceno bilanc stanja bank, preden se za čnejo stresni testi, ki se bodo izvedli v okviru enotnega 
nadzornega mehanizma v letu 2014.  
Rast in konkuren čnost: Po pričakovanjih bo rast realnega BD P skromna, in sicer 0,3 % v 
letu 2013, preden se bo pospešila na 1,7 % v letu 2014. To je v skladu s šibko zasebno 
potrošnjo in nizkimi prihodki v prvi polov ici leta 2013 kljub ra sti zaposlenosti, saj 
gospodinjstva še naprej odpla čujejo dolgove in var čujejo. Vendar se obeti za trg dela še naprej 
izboljšujejo, kar bi se naza dnje moralo poznati tudi pri pove čanju doma čega povpraševanja in 
rasti proizvodnje. Letos pote če patent nekaterim klju čnim farmacevtskim izdelkov, ki se 
proizvajajo na Irskem, kar je vodilo do upo časnitve rasti izvoza in uvoza. Pritiski na cene 
bodo po pri čakovanjih ostali nizki glede na visoko stopnjo rezervnih zmogljivosti v 
gospodarstvu in omejen u činek fiskalnih ukrepov na inflacijo.   
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Strukturne reforme so izboljšale gospodarske 
temelje, vendar nekatere težave ostajajo nereše ne. Nedavne reforme v okviru programa so se 
osredotočile  na krepitev mehanizmov za aktivira nje, zagotavljanje globlje in širše podpore 
iskalcem zaposlitve (zlasti dolgoro čno brezposelnim in mladim) ter izboljševanju vloge in 
izvajanja programov nadaljn jega izobraževanja in us posabljanja za spodbujanje 
prekvalificiranja in izboljšanja spretnosti. Te storit ve še niso v celoti  vzpostavljene. Cilj 
drugih reform iz programa je zmanjšati stroške in pove čati učinkovitost zdravstva, 
reformiranje vodnega sektorja in zni žanje stroškov pravnih storitev s pove čanjem konkurence.  
 
10 
 GRČIJA 
 
Javne finance:  Grčija še naprej napreduje v okviru  drugega programa za gospodarsko 
prilagoditev, čeprav zamuja z nekaterimi pomembnimi ukrepi. Gr čija je sprejela pomembne 
ukrepe, da bi njene javne finance ponovno postale vzdržne. Nedavna prora čunska gibanja 
potekajo v skladu z na črti. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja, da se v letu 2013 
ustvari primarni prora čunski saldo in zagotovijo nadaljnje izboljšave prora čuna.  
Povečanje javnih prihodkov in reforma neu činkovitega upravljanja prihodkov sta klju čni 
prednostni nalogi, potrebna so precejšnja prizadevanja, da bo nedavno uvedeno delno 
neodvisno upravljanje prihodkov v celoti delovalo in bo bolj u činkovito. Reforma javne 
uprave se nadaljuje s teko čimi razpravami o, med dr ugim, strategiji na podro čju človeških 
virov, razvoju sheme mob ilnosti in uvedbi pla čne lestvice, da se zag otovi vzdržnost prora čuna 
za plače. Grčija je izvedla ve č pomembnih strukturni h reform na podro čju zdravstva in 
upravljanja javnih financ. Vendar so še ve dno potrebne daljnosežne reforme na številnih 
drugih podro čjih.  
Finančni sektor:  Potrebno je odlo čno in učinkovito izvajanje privatizacijskega programa. 
Dokapitalizacija štirih osrednjih bank je zaklju čena. 
Rast in konkuren čnost: Makroekonomski obet kaže prve znake okrevanja z napovedano 
pozitivno rastjo 0,6 % za leto 2014. Po ve č letih recesije je prvo polovico leta 2013 
zaznamovala splošna ublažitev recesije in prvi zn aki, da je država dosegla dno cikla. Medtem 
ko upadanje stroškov dela na enoto, k čemur so pripomogle uspešne reforme trga dela, 
izboljšuje stroškovno konkuren čnost, je treba pospešiti in okrepiti potekajo če reforme 
proizvodnih trgov. Program za gospodarsko prilagoditev je zelo osredoto čen na strukturne 
reforme, ki so potrebne, da se  ustvarijo pravi pogoji za pove čanje naložb, delovnih mest in 
produktivnosti, ko se bo gospodarski cikel obrnil. Klju čne reforme med drugim spodbujajo 
učinkovito in konkuren čno poslovno okolje, reformirajo sodni sistem, razvijajo u činkovite 
mrežne gospodarske panoge in stor itve, odpiranje reguliranih pokl icev pa poteka v skladu z 
obveznostmi iz programa, vendar pa  država še ni sprejela odlo čitve glede politike.  
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Boj z brezposelnostjo ostaja primarna prednostna 
naloga. Gr čija je izvedla ambiciozne reforme trga de la, sedaj pa je bistveno, da napreduje na 
področju štirih stebrov akcijskega na črta za zaposlovanje: program javnih del; pripravništvo 
za mlade (sistem bonov); reforma javnih zavodov za zaposlovanje (OAED) ter krepitev 
poklicnega izobraževanja in vajeništva. Država iš če načine za izboljšanje mreže socialne 
varnosti znotraj sedanjega prora čunskega okvira, kot je vklju čitev uvedbe pomo či za 
dolgotrajno brezposelne ter oblik ovanje sheme minimalnega zajam čenega dohodka (kot 
pilotni projekt) do januarja 2014. 
 
11 
 ŠPANIJA  
 
Javne finance: Španija se je zavezala, da bo svoj čezmerni primanjkljaj odpravila do leta 
2016. Napredovala je pri izva janju reform pokojninskega sistema. Postopna pove čanja 
zakonsko predpisane upokojitvene starosti in obdobja pla čevanja prispevkov za polno 
pokojnino so bila sprejeta leta 2011, marca 2013 pa je sledila zajezitev dostopa do pred časne 
in delne upokojitve ter spodbud zanje. Zakon o regulaciji dejavnika vzdržnosti v 
pokojninskem sistemu naj bi bil po na črtih sprejet do konca leta. Up ravljanje javnih financ je 
bilo okrepljeno; transpar entnost regionalnih prora čunov in nadzor nad njimi sta se izboljšala; 
do konca leta bo predvidoma us tanovljena nov neodvisen dav čni urad; izvaja se poravnava 
zaostankov v pla čilih in sprejemajo ukrepi za odvra čanje od zamud pri pla čilih v prihodnosti; 
z zakonom o odpravi indeksacije, ki naj bi bi l odobren do konca leta, bo odpravljena vezanost 
javnih naro čil na inflacijo. Od leta 2012 se sprejemajo ukrepi za za četek uravnoteženja 
davčnega bremena v smeri davka od potrošnje in  okoljskega davka, izboljšanje izpolnjevanja 
davčnih obveznosti in zmanjšanje ugodne obr avnave dolga pri dohod ninah in davkih od 
dohodkov pravnih oseb. Vendar so potrebna še nadaljn ja prizadevanja, zato je bila julija 
ustanovljena skupina neodvisnih strokovnjakov, da bi prispevala k splošni reviziji dav čnega 
sistema.  
Finančni sektor:  Program za finan čni sektor, ki naj bi se iztekel januarja 2014, se izvaja po 
načrtih. Prestrukturiranje bank, ki so prejele državno pomo č, je močno napredovalo in 
uskladitev z zahtevami horizon talnih politik je skoraj kon čana. S tem je bil okrepljen okvir za 
upravljanje, regulacijo in nadzor španskega ban čnega sektorja.  
Rast in konkuren čnost: Pomanjkljivosti poslovnega okolja , kot so razd robljenost doma čega 
trga ali ovire za vstop na trg v storitvenih pa nogah, zavirajo ustvarjanj e novih delovnih mest. 
Parlamentu je bil predložen zakonodajni pr edlog za spodbujanje delovanja španskega 
notranjega trga (zakon o zajam čenju enotnosti trga). Prvi os nutek zakona o reformi poklicnih 
storitev je v postopku posvetova nja, tako da je njegovo dokon čanje v zaostanku. Z nedavnim 
zakonom o podjetništvu so se uveljavile izbol jšave okvira za insolventnost v gospodarskih 
družbah in prožnejše oblike gospodarskih družb. Od leta 2012 so bili sprejeti tudi ukrepi za odprtje sektorja prodaje na drobno in pove čanje učinkovitosti trga najemnih stanovanj. 
Španski organi so julija 2013 v okviru nadaljevan ja ukrepanja na podlagi ukrepov iz leta 2012 
predložili zakonodajni sveženj, katerega name n je celovita prenova sektorja elektri čne 
energije in odprava dolgotrajnega pr imanjkljaja v prihodkih od elektri čne energije. Potrebna 
so nadaljnja prizadevanja za odp ravo pomanjkljivosti na podro čju konkurence v prometnem 
sektorju. Španija je sprejela tudi ukrepe za reformo javne uprave: februarja 2013 je vlada 
predstavila osnutek zakona o reformi lokalne upr ave (ki naj bi ga parlament sprejel pred 
koncem leta 2013), za čelo pa se je tudi izvajanje splošnejše reforme javne uprave. 
Politika zaposlovanja in socialna politika:
 Zdi se, da je celovitejša reforma trga dela iz leta 
2012, pripravljena na podlagi preteklih reform  iz let 2010 in 2011, ob soglasju socialnih 
partnerjev iz leta 2012 ustvarila pogoje za ve čjo odpornost trga dela. Vendar je še prezgodaj 
za ocenjevanje njenega u činka. Nadaljujejo se prizadevan ja za spodbuditev aktivnih politik 
zaposlovanja in utrditev njihove povezave s pasivni mi politikami. Vendar je njihovo izvajanje 
v praksi dolgotrajnejše od pri čakovanega, usklajevanje med cen trom in avtonomnimi regijami 
pa še vedno ogroža dejanske rezultate. Spre jemajo se ukrepi v okviru strategije za 
 
12 
 podjetništvo in zaposlovanje mlad ih, da bi se izboljšalo zaposl ovanje mladih. Prav tako se že 
izvajajo reforme za izboljšanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Do zdaj so bili za reševanje vprašanj revš čine in socialne vklju čenosti sprejeti zgolj omejeni ukrepi.
 
 
13 
 FRANCIJA  
 
Javne finance:  Kljub velikim konsolidacijskim naporom Francije za zmanjšanje nominalnega 
primanjkljaja s 7,5 % BDP v letu 2009 na 4,8 % v letu 2012 ni uspela popraviti svojega 
čezmernega primanjkljaja do leta 2013 zaradi gos podarskih razmer, ki so bile slabše od 
pričakovanih, zato ji je Svet odob ril dve dodatni leti. Ali bodo z na črtovano reformo za 
decentralizacijo ustvarjeni bistveni prihra nki za celoten sektor države, še ni jasno. 
Pokojninska reforma iz leta 2013 naj bi prispevala k dolgoro čni vzdržnosti pokojninskega 
sistema, mogo če pa je, da srednjero čno ne bo zadostovala. Na črtovani ukrepi se ve činoma 
osredotočajo na stran prihodkov, zlasti s pove čanjem prispevkov za socialno varnost za 
zaposlene in delodajalce. Pokojninska reforma iz leta 2013 obravnava le splošno shemo in ne 
zajema pregleda posebnih shem v celoti. 
Rast in konkuren čnost:  Sprejetih je bilo nekaj ukrepov za pove čanje učinkovitosti dav čnega 
sistema s kr čenjem izbranih dav čnih odhodkov. Izvedeni so bili tu di ukrepi za zmanjšanje 
ugodne obravnave dolga pri obdav čitvi pravnih oseb. Z obli kovanjem srednje stopnje DDV v 
višini 10 % leta 2013 naj bi se poenostavil dav čni sistem, ne bodo pa se zmanjšale 
neučinkovitosti (npr. zmanjšana stopnja DDV za restav racije). Francija je sprejela nekatere 
ukrepe za izboljšanje konkuren čnosti, zlasti z uvedbo dav čne olajšave za konkuren čnost in 
zaposlovanje v letu 2013. Sprejeti so bi li le nekateri manjši ukrepi za pove čanje 
konkuren čnosti v reguliranih sektorjih. V mrežn ih gospodarskih panogah bo zakonodajna 
ureditev NOME (nova ureditev trga za elektri čno energijo) zmanjšala ovire za vstop v 
energetskem sektorju, uveden a pa bo tudi reforma za pove čanje učinkovitosti v železniškem 
sistemu. 
Trg dela: Zakon iz junija 2013 o zagotovitvi delovni h mest pomeni napredek v smeri 
izboljšanja delovanja trga dela. Obravnava  zlasti omejen dostop do vseživljenjskega u čenja. 
Sprejeti so bili tudi ukr epi za podporo zaposlovanj a starejših delavcev in  mladih, zlasti prek 
subvencioniranega dela in vajeništev, čeprav niso bili vsi enako uspešni. Zadnja primera sta 
program „delovna mesta prihodnosti“, ki u činkovito podpira možnosti za zaposlitev nižje 
kvalificiranih mladih, in „gen eracijske pogodbe“, ki do zdaj niso privedle do pomembnejših 
rezultatov. V letih 2012 in 2013 je bila izvedena tudi  reforma javnega zavoda za 
zaposlovanje. Razdrobljenost trga dela je bila delno obravnavana z zvišanjem prispevkov 
delodajalcev za socialno varnost pri pogodbah, kr ajših od treh mesecev, da bi se zmanjšal 
delež kratkoro čnih pogodb. Diskrecijsko pove čanje pri minimalni pla či je bilo omejeno zaradi 
ohranitve konkuren čnosti, indeksacijska formula pa je ostala nespremenjena. Pogajanja med 
socialnimi partnerji o sistemu nadomestil za brezposelnost naj bi se za čela kmalu. Zaradi 
stopnje brezposelnosti so potrebne  dodatne strukturne reforme za zmanjšanje stroškov dela.  
 
14 
 HRVAŠKA  
 
Hrvaška je pred pristopom 1. julija 2013 prosto voljno in neformalno sodelovala v evropskem 
semestru 2013 in aprila 2013 pr edložila gospodarski program. V delovnem dokumentu služb 
Komisije je bila navedena kvalita tivna ocena programa, katere zaklju ček je bil, da je sicer bil 
dosežen dolo čen napredek, še vedno pa obstajajo zelo ve liki fiskalni in strukturni izzivi. 
Vseboval ni nobenih posebnih priporo čil.  
Javne finance: V zadnjih letih je Hrvaška re formirala fiskalni okvir z za četkom veljavnosti 
treh zakonodajnih aktov: i) zakona o prora čunu (2009); ii)  zakona o fiskalni odgovornosti 
(2011); in sklepa vlade o usta novitvi odbora za fiskal no politiko (2011). Na  strani prihodkov 
je Hrvaška sprejela ukrepe za prehod strukture obdav čitve z obdav čitve dela na obdav čitev, ki 
manj negativno vpliva na rast, ter za izboljšanje izpolnjevanja dav čnih obveznosti z ukrepi, 
namenjenimi boju proti dav čnim utajam in izboljšanju u činkovitosti dav čne uprave. Na strani 
odhodkov so bili opravljeni prvi  koraki v smeri pregleda u činkovitosti in vzdržnosti odhodkov 
za socialno varstvo in pokojnine. Po podatkih, ki so jih priglasili organi, je primanjkljaj 
sektorja država na Hrvaškem leta 2012 znaš al 5,0 % BDP. Državni primanjkljaj na podlagi 
plačil v prvih devetih mesecih leta 2013 se  je približal 4,0 % BDP, kar je ve č, kot je bilo 
načrtovano za celotno leto (3 %). Bruto dolg se ktorja država se je od leta 2009 hitro pove čal 
in leta 2012 dosegel 55,5 %, po na povedih pa naj bi se še pove čal.  
Rast in konkuren čnost: Nizka kakovost poslovnega okolja in majhna u činkovitost sodstva 
ter pomanjkanje konkurence na klju čnih trgih negativno vpliv ajo na možnosti za rast 
hrvaškega gospodarstva. Hrvaška je v zadnjih letih sprejela zakonodajne,  institucionalne in 
praktične ukrepe za zmanjšanje upravne obremenitve in obuditev naložb. Sprejetih je bilo 
nekaj začetnih ukrepov za modernizacijo javne uprave, izboljšanje u činkovitosti sodstva in 
izvrševanje preventivnih mehanizmov za boj proti korupciji v javnem sektorju, vendar so 
potrebni dodatni ukrepi za okrepljeno upravno in  sodno zmogljivost. Poraba za raziskave in 
razvoj je na nizki ravni, pol eg tega pa je v veljavi neu činkovit pravni okvir. Nova strategija za 
inovacije in na črtovana pametna specializacijska st rategija sta koraka v pravo smer. 
Politika zaposlovanja in socialna politika: Potencial hrvaškega trga dela je izredno 
neizkoriščen, pri čemer so v posebno neugodnem položaju mladi, dolgotrajno brezposelni, 
starejši in ženske. Obseg ukrepov aktivne politike zaposlovanja se je v zadnjem času izboljšal, 
vendar je treba u činkovitost ukrepov še oceniti. Hrvaška je tudi za izboljšanje slabega 
delovanja trga dela sprejela prve spremembe delovne zakonodaje , ki se delno nanašajo na 
zakonodajo za zaš čito delovnih mest. Druga faza sprememb delovne zakonodaje, ki naj bi 
uvedla pomembnejše spremembe v zakonodajo za zaš čito delovnih mest, in obširna 
pokojninska reforma sta še v pripra vi. Socialni položaj se poslab šuje in tretjino prebivalstva 
ogroža revš čina. Še vedno je mogo če izboljšati u činkovitost sistema socialnega varstva in  
odpraviti obstoje če odvračalne okoliš čine, zaradi katerih se v nekaterih skupinah odlo čajo za 
zavrnitev ponujene zaposlitve. Strategija  socialnega varstva za obdobje 2011–2016 in nova 
zakonodaja na podro čju socialnega varstva zagotavljat a široko podlago za reformo sistema, 
vendar bo u činek ukrepov odvisen od njihove ga dejanskega izvajanja. 
 
15 
 ITALIJA : 
 
Javne finance:  Prizadevanja za kons olidacijo javnih financ po letu 2011 so omogo čila 
odpravo čezmernega primanjkljaja. Kljub temu osta ja glavno breme javni dolg. Zato je 
potrebno tesno spremljanje razvoja prora čuna, da se zagotovi dosledno upoštevanje dolo čil 
pakta za stabilnost in rast. Reforma dav čnega sistema ostaja razdrobljena. Davek na primarno 
prebivališ če je bil v letu 2013 prepolov ljen in naj bi ga z leto m 2014 nadomestil nov davek na 
lokalne storitve. Ustrezno oblikovanje tega novega davka in popravki  katastrskih vrednosti 
bodo kriti čnega pomena za pravi čno obdav čitev nepremi čnin in učinkovitost dav čnega 
sistema. Kljub preteklim ukrepom in ukrepom , najavljenim za leto 2014, ostajata obdav čitev 
dela in kapitala v Italiji visoka.  
Finančni sektor: Da bi okrepila italijanski ban čni sektor je italijanska centralna banka 
opravila ciljno usmerjeni pregled kakovosti sredste v, kar je pozitiven kora k, kljub temu, da je 
bilo v pregled vklju čenih omejeno število bank. Poleg tega  so predlagane višje olajšave za 
lastniški kapital, da se pove ča raznolikost dostopa do financ iranja za podjetja . Izboljšave v 
korporativnem upravljanju bank so omejene. 
Rast in konkuren čnost: Italija je sprejela nekatere  ukrepe za zmanjšanje upravne 
obremenitve, poenostavitev zakonodaje in izboljšan je poslovnega okolja. Prav tako so bili 
sprejeti ukrepi za  spodbujanje u činkovitosti sodnega sistema in  izboljšanje upravljanja 
sredstev EU, kar pa zahteva na daljnje zakonodajno ukrepanje in nadaljnji razvoj. Italija je 
izvedla reforme za spodbujanje konkurence na stor itvenih trgih, vendar tv eganja pri izvajanju 
ostajajo, zlasti pri strokovnih storitvah. Potr ebni so nadaljnji ukre pi za izvedbo javnih 
razpisov za oddajo lokalnih javnih storitev, potem ko je ustavno sodiš če leta 2012 razveljavilo 
določbe, ki so dolo čale odprtje trga. V zvezi z mrežnimi gospodarskimi panogami se izvajajo 
ukrepi za izboljšanje pogojev dosto pa na trg, zlasti v plinskem in prometnem sektorju, vendar 
ostajajo cene energije zelo visoke. Posodobite v infrastrukture po vsej  državi pa še vedno 
ostaja izziv. 
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Togost in razdrobljenost sta strukturni 
značilnosti italijanskega trga de la. Za obravnavo teh izzivov je  bila v letu 2012 sprejeta 
reforma, vklju čno z omejitvami za netipi čne pogodbe, novimi pravili za odpuš čanje in 
celovitim sistemom nadomestil za brezpos elnost. Vendar izvajanje poteka po časi, na primer 
posodobitev javnih zavodov za zaposlovanje. V le tu 2012 je bil dosežen dogovor za boljšo 
uskladitev pla č s produktivnostjo, podprto z vra čili davkov,  kar pa je treba spremljati pri 
praktičnem izvajanju. Brezposelnost med mladimi in ženskami ostajata pere či temi. Italija je 
na več ravneh sprejela ukrepe, namenjene pr edvsem mladim, zadnjega avgusta 2013. Te 
ukrepe bi morala nemudoma izvesti. Na podro čju izobraževanja ostajajo številnim izzivi (tj. 
najnižja stopnja doseganja terciarne izobrazbe v EU in skoraj 24 % mladih, ki niso niti 
zaposleni niti vklju čeni v programe izobraževanja ali us posabljanja), zato so potrebne nujne 
izboljšave. Avgusta 2013 je bil storjen pomembe n korak za boljše ciljno usmerjanje socialnih 
nadomestil za odpravo revš čine in socialne izklju čenosti, tj. zlasti razširitev obstoje če socialne 
kartice na vse južne regije. Vendar bo financ iranje odvisno od reprogramiranja nacionalnega 
prispevka v strukturne sklade EU.  
 
16 
 CIPER  
 
Javne finance: Ciper trenutno izvaja obsežno javnofinan čno konsolidacijo. Prilagoditev za 
leti 2013 in 2014 je na splošno uravnotežena med odhodki in prihodki. Na strani odhodkov se 
izvaja reforma pokojninskega sistema, spreje ta leta 2013, ki jo sestavljajo zvišanje 
upokojitvene starosti, odvra čanje od pred časne upokojitve in znižanje vi šine dajatev. Sprejeti 
so bili ukrepi za okrepitev vzdržnos ti strukture financiranja in pri čakuje se, da bo do konca 
leta 2015 uveden nacionalni zdra vstveni sistem. Kar zadeva upravljanje javnih financ, naj bi 
bil do konca decembra 2013 sprejet okvirni zakon, ki bo služil kot pravna podlaga za trdna načela upravljanja javnih financ, v njem pa bodo opredeljeni glavni  postopki, vloge in 
pristojnosti v celotnem letnem prora čunskem ciklu. Na strani prihodkov se izvajajo reforme 
davčnih prihodkov in javne uprave, ki na j bi izboljšale izpolnjevanje dav čnih obveznosti, 
odpravljale dav čne utaje ter izboljšale u činkovitost javnega sektorja  pri izvajanju njegovih 
nalog, vklju čno s poenostavitvijo dodeljevanj a javnih sredstev podro čjem, ki jih je 
gospodarska kriza najbolj prizadela. 
Finančni sektor:  Zaradi drasti čnega zmanjšanja zaupanja v ban čni sektor so bile sprejete 
reforme, da bi se prestrukturirale in zmanjšale finan čne ustanove ter okrepil nadzor. Zlasti je 
bil določen enotni organ za reševanje, ki je vklju čeval guvernerja ciprske centralne banke, 
finančnega ministra in predsednika Ciprske komis ije za trg vrednostnih papirjev in devizni 
trg, banka Bank of Cyprus pa je bila dokapitalizirana in  izvzeta iz sheme reševanja. Organi so 
začeli izvajati strategijo prestrukturiranja zadružn ih kreditnih institucij in prve združitve so 
bile zaklju čene. Končan je bil delovni na črt za vklju čitev nadzora nad zadružnimi kreditnimi 
institucijami v ciprsko centralno banko. Nadaljevalo se je postopno sproš čanje upravnih 
omejitev in kapitalskih kontrol v skladu s časovnim na črtom, o katerem je bil sprejet dogovor 
s partnerji, ki sodelujejo  pri izvajanju programa.  
Rast in konkuren čnost: Prenos tretjega energetskega sv ežnja, priprava strategije za 
energetski sektor, uskladitev za konodaje z direktivo o storitvah ter napori pri liberalizaciji 
reguliranih poklicev spadajo me d ukrepe za spodbujanje rasti, ki ji je sprejel ali jih na črtuje 
Ciper. Vendar bi bilo treb a sprejeti še dodatne ukrepe v prometnem sektorju, med drugim 
zaradi izboljšanja energetske u činkovitosti ter spodbuj anja naložb zasebnega sektorja v 
raziskave in razvoj. 
Politika zaposlovanja in socialna politika: Po daljšem obdobju kr čenja zaposlovanja od 
leta 2009 in skokovitega porasta brezposel nosti je Ciper spreje l ukrepe za pomo č dolgotrajno 
brezposelnim in brezposelnim mladim ter za izboljšanje znanj in spretnosti, in sicer z ustanovitvijo visokih šol, uvedbo nove sodobne sh eme pripravništva in izvajanjem sistema 
poklicnih kvalifikacij. Vendar so potrebna dodatna prizadevanja za odpravo visoke 
brezposelnosti mladih in boljšo uskladitev kvalifikacij s potrebami trga dela. Ciper je prav tako reformiral svoj sistem za indeksacijo pla č v javnem sektorju, za kar si prizadeva tudi 
zasebni sektor, in reformiral so cialno varstvo, da se okrepi zaš čita ranljivih skupin in zagotovi 
ustrezno ravnotežje med nadomestili za socialno varnost in spodbudami za zaposlovanje. 
 
17 
 LATVIJA : 
 
Javne finance:  Obsežna konsolidacija javnih financ in u činkovitejša javna por aba, ki ju je 
Latvija dosegla med programom makr oekonomske prilagoditve, sta ji omogo čila, da je 
zmanjšala javnofinan čni primanjkljaj z 8,1 % BDP leta 2010 na 1,3 % leta 2012 ter da je leta 
2012 dosegla srednjero čni cilj. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem je bil za Latvijo 
odpravljen junija 2013. Prora čun za leto 2014 je prvi, ki je bil pripravljen na podlagi novega 
zakona o fiskalni disciplini. Parlament je sprejel dav čne ukrepe v zvezi s pragom 
neobdavčitve pri dohodnini (splošno in za vzdrže vane osebe) ter okoljskimi davki.  
Finančni sektor:  Latvija po finan čni krizi izvaja privatizacijo ve č bank, okrepila je finan čni 
nadzor, da bi ohranila stabilnost sektorja ; medtem ko je sicer vzpostavila specifi čne 
regulativne ukrepe in tesno spremljanje ban čnih vlog nerezidentov, je pomembno, da je še 
naprej previdna. 
Rast in konkuren čnost: Predlagane so bile ambiciozne  reforme v izobraževalnem in 
znanstvenem sektorju, ki vklju čujejo spremembe v upravljanju ustanov za visokošolsko 
izobraževanje, spodbujanje mednarodnih povezav v visokošolskem izobraževanju in znanosti 
ter uvedbo modela financiranja, ki nagraj uje kakovost, skupaj s povišanjem državnega 
financiranja visokošolskega izobr aževanja. Vendar država pri izva janju teh reform ni dosegla 
napredka, prav tako ni izvedla re form akreditacije študijskih podro čij. Latvija je sprejela 
precejšnje ukrepe za zmanjšanje neu činkovitosti sistema civilnega s odstva, ki imajo negativen 
učinek na poslovno okolje. Sprejeti ukrepi vklju čujejo reorganizacijo sodiš ča, več reform 
civilnih postopkov, uvedbo rešitev IKT ter reforme na podro čju preglednosti z objavo sodb. 
Zakon o mediaciji in spremembe zakonov o in solventnosti so v razpravi. Na podro čju energije 
je Latvija liberalizirala trg elektri čne energije in izvedla neka tere ukrepe za izboljšanje 
povezav v omrežju elektri čne energije. Vendar so potre bna nadaljnja prizadevanja na 
področju plinske infrastrukture in trgov, zlasti, da  se zagotovi dobro regu liran dostop tretjih 
strani do prometnih mrež in skladiš č. Nekaj napredka je bilo doseženega na podro čju 
energetske u činkovitosti.  
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Latvija je znižala obdav čitev dela in v letih 2014 
in 2015 na črtuje nadaljnje ukrepe za znižanje obdav čitve dela. Latvija je razširila podro čja, ki 
jih pokrivajo aktivne politik e zaposlovanja (ALMP), razvila nove ukrepe ALMP in 
posodobila šole za poklicno izobražev anje in usposabljanje. Program jamstva za mlade je v 
pripravi. Prejšnja odlo čitev Latvije za znižanje stopnje minimalnega zajam čenega dohodka in 
ukinitev financiranja s strani centralne ravni države je bila v nasprotju s specifi čnimi 
priporočili. Vendar država po časi pripravlja reformo socialne pomo či, da bi izboljšala njeno 
pokritost in ustreznost. Dr ugi ukrepi za odpravo revš čine in socialne izklju čenosti vklju čujejo 
povišanje minimalne pla če, posebne socialne storitve za invalidne osebe ali zagotavljanje 
pomoči invalidnim otrokom. V zvezi z revš čino otrok, ki je med najvišjimi v Evropi, je 
Latvija v letu 2013 pove čala število družinskih nadomestil, za leto 2014 pa na črtuje dodatna 
povišanja. 
 
18 
 LITVA  
 
Javne finance:  V preteklih treh letih je bila gospodarska rast Litve med najvišjimi v Evropi, 
kar je prispevalo k zmanjšanju prora čunskega primanjkljaja. Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem je bil odpravljen junija 2013. Medtem ko je mogo če opaziti trend nadaljnjega 
upadanja strukturnega primanjkljaja, je bil napredek pri doseganju srednjero čnega cilja pod 
zahtevanim minimumom in bi zato bilo treba pos pešiti prizadevanja v prihodnje. Medtem ko 
je država sprejela nekatere  ukrepe, zlasti na podro čju obdavčevanja nepremi čnin, v celoti 
vzeto na podro čju obdavčevanja v obdobju 2012–2013 ni dosegla nobenega pomembnejšega 
napredka. Ker ima Litva delež davka v BDP me d najnižjimi v EU, ima veliko prostora za 
povišanje prihodkov. Pregled davkov v letu 2013 je bil omejen. U činki razširjene strategije na 
izboljšanje izpolnjevanja dav čnih obveznosti se lahko pri čakujejo v srednjero čnem obdobju. 
Sprejetje zakonov o fiskalni stabilnosti je bilo  preloženo, poleg tega so potrebni nadaljnji 
ukrepi za okrepitev fiskalnega okvira. V le tu 2011 je bilo sprejeto postopno povišanje 
upokojitvene starosti. V letu 2012 so bile sprejete zakonske spremembe dodatnega 
pokojninskega var čevanja. Vendar mora država šele uve sti zakonodajo o obsežnejši reformi 
pokojninskega sistema ter ukrepih  za podaljšanje delovne dobe. 
Rast in konkuren čnost: Litva je v zadnjih letih  izboljšala svojo konkuren čnost zaradi 
stalnega upadanja višine pla č in izboljšav na podro čju necenovne konkuren čnosti. Litva ima 
še veliko potenciala za dohitevanje na podro čju raziskav in inovacij ter uspešnosti 
izobraževanja. Poleg tega bi morale reforme v energetskem sektorju (Litva ima eno izmed 
energetsko in oglji čno najbolj intenzivnih gospodarstev v EU) zmanjšati mo čno odvisnost od 
uvoza energije. Litva je tudi  sprejela ukrepe na podro čju energetskih mrež, vendar ostaja 
izvajanje po časno.  V zvezi z energetsko u činkovitostjo stavb je Litva v letu 2013 odpravila 
pravne ovire za odobritev posebni h posojil nekaterim kategorijam  lastnikov. Medtem ko je to 
korak v pravi smer, je šele  treba oceniti konkretni u činek teh ukrepov. Vlada je uvedla 
regulativni okvir za reformo drža vnih podjetij in znatno izboljš ala preglednost. Sedaj ostaja 
izziv zagotoviti izvajanje vseh elementov reforme.  
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Položaj na trgu dela se je v Litvi še nadalje 
izboljševal, vendar brezposelnost med mlad imi in dolgotrajna brezposelnost še vedno 
vzbujata zaskrbljenost. Vse bolj primanjkuje kva lificirane delovne sile. Vlada je sprejela 
številne ukrepe za odpravo brezposelnosti med mladimi, pri čemer je dosegla nekatere 
pozitivne rezultate, prav tako je v pripravi pr ogram jamstva za mlade. Vendar ukrepov aktivne 
politike zaposlovanja še ni preu smerila na slabo kvalificirane delavce in tiste, ki se vse bolj 
odmikajo od trga dela. S podbujanje vajeništva v okviru poklicnega izobraževanja in 
usposabljanja ostaja nezadostno. Delovnopra vna zakonodaja o varstvu zaposlitve ostaja 
restriktivna: spremembe delovne za konodaje so omejene in nimajo ve čjega učinka. Država je 
sprejela za četne reforme za podporo lib eralizacije pogodb za dolo čen čas v zasebnem 
sektorju, vendar te ne zadostujejo zaradi omejenega obdobja in omejenega podro čja uporabe.  
Začela je z izvajanjem ukrepov re forme denarne socialne pomo či, ki so namenjeni boljšemu 
usmerjanju pomo či. S povišanjem splošne minimalne pla če bi se morale znižati stopnje 
revščine med zaposlenimi ter bi se lahko zmanjšala splošna revš čina. Vendar se ti ukrepi ne 
zdijo dovolj za odpravo revš čine in socialne izklju čenosti. 
 
19 
 LUKSEMBURG  
 
Javne finance:  Luksemburg je dosegel napredek pri prizadevanjih za kons olidacijo javnih 
financ in se približal  doseganju srednjero čnega cilja. Vendar so potrebna nadaljnja 
prizadevanja za zagotovitev dolgoro čne vzdržnosti javnih financ. Pripravljen je bil osnutek 
zakona za uvedbo srednjero čnega prora čunskega okvira, vendar država zamuja z njegovim 
sprejetjem. Reforma pokojninskega sistema, spreje ta decembra 2012, se lahko  šteje le za prvi 
korak na poti k zagotovitvi dolgoro čne vzdržnosti javnih financ. Potrebni so dodatni ukrepi, 
vključno z ukrepi za dolgotrajno os krbo. Luksemburg še ni spre jel ukrepov za podaljšanje 
uporabe standardne stopnje DDV,  kar bi prispevalo k pove čanju prihodkov iz potrošnje. 
Rast in konkuren čnost: Nominalni stroški dela na enoto v Luksemburgu so se povišali za 
skoraj 16 % med letoma 2008 in 2012, skoraj dvakr at hitreje kot v sosednjih državah. Ukrepi, 
ki jih je Luksemburg sprejel za izboljšanje sistema dolo čanja plač, so bili le delni in za časni. 
Luksemburg si prizadeva za pove čanje raznolikosti strukture s vojega gospodarstva, ki je v 
veliki meri odvisno od finan čnega sektorja (prib ližno 30 % vse dodane vrednosti). Vendar so 
potrebna nadaljnja prizadevanja, zlasti za odp ravo trenutnih pomanjkljivosti luksemburškega 
sistema raziskav in inovacij. Nedavna zakonodaja je precej zmanjšala regulativno obremenitev strokovnih storitev ter olajšala  dostop ponudnikom storitev. Ugodna obravnava 
dolga pri obdav čevanju podjetij je najverjetneje pris pevala k visoki ravni zadolženosti 
podjetij, vendar država še ni spreje la ukrepov za obravnavo te težave.  Luksemburg zaostaja 
pri doseganju cilja za emisije toplogrednih plin ov, zato so potrebna nadaljn ja prizadevanja za 
odpravo negativnih zunanjih dejavnikov, ki izhajajo iz nizke stopnje obdav čitve energetskih 
produktov za prevoz, ter za iz boljšanje javnega prevoza.  
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Luksemburški izobraževalni sistem se soo ča s 
specifičnimi izzivi zaradi zahtev po ve čjezičnosti, visokega deleža oseb s priseljenskimi 
koreninami (43,1 %) ter povpraševanja po specifi čnih znanjih, ki jih zahteva mo čno 
specializiran trg dela z obsežnim finan čnim sektorjem. Položaj za priseljence in 
nizkoizobražene mlade ostaja težak. Luksemburg je sprejel ukrepe, vklju čno z ustanovitvijo 
centra za poklicno svetovanje, zaposlovalne opazovalnice, tako imenovano pobudo „primeren 
za delo“ in programom jamstva za mlade, ki ka žejo v pravo smer. Venda r izvajanje zaenkrat 
ostaja le delno. Reforma srednješolskega si stema je v pripravi. Glede na nizko stopnje 
zaposlenosti starejših delavcev je država s pokojninsko reformo uvedla finan čne spodbude za 
podaljšanje delovne dobe.  
 
20 
 MADŽARSKA : 
 
Javne finance:  Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Madžarsko je bil odpravljen 
junija 2013, zatem pa so organi sprejeli nekol iko ekspanzivno fiskalno naravnanost. Fiskalna 
napoved Komisije za leto 2014 je to čno referen čna vrednost iz P ogodbe (3 % BDP), pri čemer 
obstaja precejšnje tveganje za povišanje primanjkljaja. Poleg tega nedavne odlo čitve fiskalne 
politike ne kažejo nikakršnega premika proti rasti prijaznejši fiskalni strategiji. Za krepitev 
fiskalnega upravljanja so bi li sprejeti nekateri ukrepi , vendar so potrebna nadaljnja 
prizadevanja.  
Finančni sektor: Banke so ponovno za čele dajati posojila MSP,  zaradi izvajanja sheme 
financiranja za rast (FGS) v okvi ru centralne banke pa se je zmanjšala tudi izpostavljenost 
sektorja  posojilom, izraženim v tujih valuta h (FX). Vendar ima ta shema lahko precejšnje 
srednjeročne fiskalne stroške. Posebni davki za finan čni sektor so se v letu 2013 ponovno 
dvignili. Poleg tega vlada trenutno na črtuje novo podporno shemo za hipoteke za 
gospodinjstva, ki so izražene v tujih valutah, s tem povezani stroški pa bi lahko nadalje 
zmanjšali ban čna sredstva za kredite. Nadzorni orga n se je združil z banko Magyar Nemzeti 
Bank (MNB), kar bi moralo pove čati njegova pooblastila v nujnih primerih ter vklju čevanje 
makro- in mikrobonitetnih orodij. V zvezi s čiščenjem portfeljev država ni sprejela nobenih 
novih ukrepov,  pri čemer delež slabih posojil v bilanci stanja banke ostaja razmeroma visok 
(blizu 20 %) poleg že tako visokega  deleža prestrukturiranih posojil.  
Rast in konkuren čnost: Gospodarska rast Madžarske je bila po časnejša od rasti drugih držav 
v regiji (PL, CZ, SK) zaradi zmanjševanja finan čnih vzvodov zadolženih sektorjev in 
slabšanja poslovnega okolja. Slednje je v velik i meri posledica pomanjkanja predvidljivosti, 
izkrivljajo čih učinkov vladnih politik, ki so dolo čile vse ve č omejitev za vlagatelje, ter 
kakovosti obdav čitve dohodka pravnih oseb, zlasti finan čnega sektorja. Madžarska doslej ni 
sprejela nobenih ukrepov glede na priporo čila v zvezi s poslovnim okoljem.  
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Trg dela zaostaja za povpre čjem EU, pri čemer 
je stopnja zaposlenosti razmeroma nizka. Brezposelnost med mladimi in dolgotrajna 
brezposelnost ostajata glavna vzroka za zas krbljenost. Program jamstva za mlade je v 
pripravi. Obsežni programi javnih del, ki jih je vlada uvedla v letu 2011 so pripomogli k zajezitvi brezposelnosti, ve ndar se morajo dolgoro čni učinki na zaposlovanje šele pokazati. 
Načrtovani ukrep za aktiviranje gre v pravo sm er, vendar še vedno ostaja enkratni ukrep. 
Učinek programov za vseživljenjsko u čenje se mora še pokazati. Strategije za zgodnje 
opuščanje šolanja, vseživljenjsko u čenje in višje izobraževanje so  še vedno v pripravi. Vlada 
je uvedla ciljna zmanjšanja pris pevkov za socialno varstvo, da bi pove čala povpraševanje po 
delovni sili na odprtem trgu dela, vendar u činka tega ukrepa še ni mogo če zaznati. Kljub 
splošnemu zmernemu pove čanju aktivne delovne sile, se revš čina in socialna izklju čenost 
povečujeta, vse ve č ljudi pa se soo ča s hudim pomanjkanjem material nih dobrin. Položaj je še 
zaostrilo skrajšanje obdobja pr ejemanja nadomestil za brezposel nost in zmanjšanje njihove 
višine ter tako tudi denarnih social nih prejemkov z omejitvami meril za upravi čenost. 
 
21 
 MALTA  
 
Javne finance:  Malta na črtuje, da bo v letu  2013 znižala javnofinan čni primanjkljaj na 2,7 % 
BDP, vendar jesenska napoved Komisije kaže, da  bo ta znašal 3,4 % BDP.  Malta je najavila 
ukrepe za izboljšanje dav čne skladnosti in bolj proti dav čnim utajam, vendar njihovo uvajanje 
še ni zaklju čeno. Ugodno obravnavo dolga pri obdav čevanju podjetij je treba odpraviti. 
Reforma fiskalnega okvira naj bi se izvedla do konca leta. Dolgoro čna vzdržnost malteških 
javnih financ ostaja izziv, saj ostaja napovedana rast odhodkov, povezanih s starostjo, nad 
povprečjem EU. Pri reformi pokojninskega sist ema so trenutna povišanja upokojitvene 
starosti preve č postopna in niso povezana s pri čakovano življenjsko dobo. Malta na črtuje, da 
bo v kratkoro čnem ali srednjero čnem času to izravnala z drugimi ukrepi, kot so pove čanje 
zaposlovanja žensk in starejših delavcev (str ategija aktivnega staranja naj bi se zaklju čila do 
konca leta), vendar manjka dolgoro čni odziv. Izdatki za zdravstvo še pove čujejo izziv. Država 
je uvedla številne ukrepe za izboljšanje pr imernosti sistema, vendar je njihov finan čni učinek 
nejasen.  
Finančni sektor: Organi na črtujejo revizijo dveh ban čnih uredb o rezervacijah za izgube iz 
naslova posojil in o koncentraciji tveganj. Osnutki teh uredb so še v razpravi, za četni rok pa je 
že zamujen. Za izboljšanje nadzora so organi ustanovili skupni odbor za finan čno stabilnost 
ter predlagali spremembo zakona o centralni banki Malte.  
Rast in konkuren čnost: V pripravi so na črti za pove čanje raznolikosti oskrbe z energijo s 
preoblikovanjem trenutnih elektrarn na nafto v p linske elektrarne, v izgr adnji pa je tudi nova 
elektrarna na uteko činjeni zemeljski plin. Poleg tega je v gradnji povezava elektri čnega 
omrežja z Italijo, vendar je dokon čanje projekta v zaostanku. V zvezi z obnovljivimi viri 
energije je država uvedla sheme podpore, vendar  je odkrila težave pri razvoju pomembnih 
polj vetrnih elektrarn. Država je izvedla nekate re omejene ukrepe za odpravo pomanjkljivosti 
v prometnem sektorju, vendar je uveljavljanje javnega prevoza, kot je predvideno v teko či 
reformi, skromno. Na splošno so potr ebna nadaljnja prizadevanja na podro čju energetske 
učinkovitosti. Malta uvaja okvir za e-javna naro čila, da bi pove čala učinkovitost javnih 
naročil. V letu 2013 pa je za čela tudi reformo sodnega sistema. 
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Medtem ko je sicer še  vedno zelo nizka, se 
stopnja zaposlenosti žensk pove čuje. Od leta 2011 izvaja ukrepe na tem podro čju (npr. 
odpiranje javnih in zasebnih centrov za va rstvo otrok in pošolske dejavnosti), čeprav ostaja 
njihova dostopnost tako glede oddaljenosti kot cene vprašljiv a. Podaljšala je porodniški 
dopust ter uvedla nove ugodnosti pri dohodnini za zapos lene starše. Stopnja ospiništva ostaja 
visoka, vendar je država sprejela ukre pe za obravnavo te težave. Država na črtuje ukrepe v 
zvezi s pismenostjo, vseživljenjskim u čenjem, vklju čevanjem iskalcev zaposlitve in 
nedejavnih oseb na trg dela. Ti ukrepi bodo dopolnili teko če reforme sistema vajeništva.  
Malteški mehanizem prilagajanja pla č življenjskim stroškom ima posebne zna čilnosti, za 
katere se zdi, da blaž ijo njegove negativne u činke. Vendar se Malto  spodbuja, da pozorno 
spremlja u činek mehanizma in je v pripravi, da ga po potrebi reformira. 
 
 
22 
 NIZOZEMSKA  
 
Javne finance:  Zaradi šibkega gospodarskega  razvoja Nizozemska beleži čezmerni 
proračunski primanjkljaj od leta 2009. V skladu z napovedjo Komisije iz jeseni 2013 se je 
gospodarstvo v letu 2012 skr čilo za 1,2 %, po napovedih se bo v letu 2013 skr čilo še za 
dodaten odstotek, preden se bo v letu 2014 nekoliko pove čalo. Nizozemska je sprejela 
pokojninske reforme prvega stebra. Reform e drugega stebra in reforme na podro čju 
dolgotrajne oskrbe mora še spre jeti. Ukrepi za izbo ljšanje delovanja poko jninskih skladov naj 
bi po pričakovanjih zman jšali javnofinan čne subvencije sistemu ter hkrati izboljšali možnosti 
za zaposlitev starejših delavcev.  
Finančni sektor: Zaradi precejšnjih strukturnih iz krivljanj na nizozemskem trgu 
stanovanjskih nepremi čnin so potrebne nadaljnje reforme, tudi  da se omeji prelivanje težav na 
širše gospodarstvo, kar bi zaviralo okrevanje. Od  aprila 2012 je bila izpeljana vrsta ukrepov. 
Nekateri od teh zadevajo prilagoditev fisk alne obravnave financiranja stanovanjskih 
nepremičnin. Postopno omejevanje dav čne olajšave za hipotekarne obresti in pove čevanje 
spodbude za odpla čevanje je vsekakor koristno, ve ndar se ta ukrep uvaja prepo časi. Nedavna 
uvedba razli čnih stopenj najemnin za socialna st anovanja glede na dohodek gospodinjstva je 
dobrodošel korak, vendar je njen u činek še treba oceniti. 
Rast in konkuren čnost:  Nizozemska je sprejela strukturne reforme, vendar se zdi, da je po 
letu 2012 zagon za nujno potrebne refo rme upadel.  V teh težkih časih za gospodarstvo z 
rastočo brezposelnostjo so potrebna okrepljena prizadevanja za pove čanje potenciala rasti 
nizozemskega gospodarstva. Nizozemska je izboljš ala svoj položaj na le stvici Unije inovacij 
za leto 2013 in se uvrš ča v skupino „sledilk inovacijam“ z nadpovpre čnim uspehom. Država 
je najavila in izvaja ve č ukrepov, ki se zdijo korak v pravo smer. Na podlagi tega so bila 
specifična priporo čila za podro čja konkuren čnosti ter raziskav  in razvoja opuš čena za leto 
2013. Čeprav se zdi, da je javna poraba za izobraževanja varna pred prora čunskimi rezi, je 
financiranje brezpogojnih teme ljnih raziskav pod pritiskom.  V letih 2012 in 2013 so bili 
sprejeti ukrepi za izboljš anje poslovnega okolja, vendar na nekaterih podro čjih ostaja prostor 
za nadaljnje izboljšave.  
Politika zaposlovanja in socialna politika: Položaj na trgu delovne sile na Nizozemskem se 
je nedavno poslabšal. Ukrepi za izbo ljšanje udeležbe na trgu dela vklju čujejo višje dav čne 
olajšave za delo ter postopno zmanjšanje dav čnih obveznosti, ki odvra čajo od zaposlitve 
prejemnike drugega dohodka v gos podinjstvu. Poleg tega država na črtuje izboljšanje 
mobilnosti delovne sile z revizijo delovnop ravne zakonodaje o varstvu zaposlitve in 
spremembami obdobja prejemanja nadomestil za brezposelnost ter tudi z izvedbo ukrepov za vključitev posebnih skupin na trg delovne sile. Ob koncu leta 2012 je vlada predložila ve č 
reform socialno ekonomskih politik. Država še mora izpeljati predvidene ukrepe sistema nadomestil za brezposelnost, zakonodaje o varstvu zaposlitve/odpuš čanju in novega zakona o 
udeležbi na trgu dela. Vendar je na črtovano izvajanje ukrepov po časno. Potrebne so dodatne 
reforme, da se izboljša delovanje trga dela.  
 
23 
 AVSTRIJA  
 
Javne finance:  Avstrija je uspešno znižala splošni javnofinan čni primanjkljaj in si prizadeva 
izpolniti srednjero čni proračunski cilj, okrepiti pa mora let no strukturno prilagoditev. Rešiti 
mora vprašanje prekrivanja pris tojnosti zvezne, regionalne in lokalne ravni ter nedoslednosti 
glede pristojnosti za financiranje in pora bo. Dejstvo je, da lahko zadevno stanje ogrozi 
nekatere reforme, ki se trenutno izvajajo, na primer ciljni sistem za porabo v sistemu 
zdravstvenega varstva.  
Finančni sektor:  poteka prestrukturiranje (delno) naci onaliziranih bank, vendar so potrebni 
nadaljnji ukrepi in pozorno spremljanje prora čunskih tveganj. 
Rast in konkuren čnost:  Potrebna so dodatna prizadev anja za spodbuditev konkurence in 
opravljanja storitev, vklju čno z odpravo prekomernih ovir za ponudnike storitev in ponovnim 
pregledom, ali splošni interes opravi čuje obstoje če omejitve dostopa do reguliranih poklicev. 
Trenutno se izvaja reforma konkuren čnega prava, toda še vedno obstajajo pomisleki, da so 
viri, dodeljeni zveznemu organu za konkurenco, preve č omejeni. Čeprav je Avstrija leta 2012 
zagotovila nekaj dodatnih prora čunskih sredstev, pa še ni spre jela vseh potrebnih ukrepov za 
zagotovitev, da se ve čjemu številu študentov omogo či dostop do visokokakovostnega in 
prilagojenega usposabljanja ter dejanski zaklju ček študija.  
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Avstrija je sprejela ukrepe za srednjero čno 
okrepitev udeležbe starejših delavcev na trgu dela in za omejitev pred časnega upokojevanja. 
Izvajanje teh ukrepov in njihovo u činkovitost bo potrebno skrbno spremljati. Ukrepi za 
hitrejšo izena čitev zakonsko dolo čene upokojitvene starosti za že nske in moške niso bili 
sprejeti. Obremenitev dela v smislu dejanske obdav čitve in prispevka za so cialno varnost je še 
vedno visoka, pri čemer ni bil sprejet noben ukrep za prerazporeditev obdav čitve z delavcev z 
nizkimi dohodki na dav čne osnove, ki manj škodujejo rasti. Sprejetih je bilo nekaj ukrepov za 
povečanje udeležbe žensk na trgu dela. Storitve ot roškega varstva in dolgotrajne oskrbe so 
bile nekoliko razširjene, ve ndar se zdi dodelitev prora čunskih sredstev premalo ambiciozna za 
izpolnitev vse ve čjega povpraševanja. Sprejeti so bili nekateri ukrepi na podro čju udeležbe 
oseb s priseljenskimi koreninami na trgu dela, na primer strategija za u čenje jezika, in za 
izboljšanje rezultatov izobraževanja, zlasti mlad ih iz prikrajšanih skupin. Napredek je 
počasen, učinkovitost teh ukrepov pa je treba pozorno spremljati. 
 
24 
 POLJSKA  
 
Javne finance:  Z namenom upoštevanja priporo čila v okviru pakta za stab ilnost in rast, da se 
v letu 2014 doseže primanjkljaj v višini 3 % BDP, je Poljska predložila nadaljnje 
javnofinan čne ukrepe, ki se nanašajo predvsem na pokojninski sistem, fiskalni okvir, 
izpolnjevanje dav čnih obveznosti in ukrepe v zvezi z dav čnimi prihodki. Poljska ni znatno 
znižala odhodkov s spodbujevalnim u činkom na rast, saj je bil precejšnji del napora za 
zmanjševanje primanjkljaja dosežen z zmanjšev anjem naložb v zadnjih letih. Zakonodaja za 
reformo javnofinan čnih pravil je bila sice r že sprejeta, vendar se še ne izvaja. Še vedno 
ostajajo težave z izpolnjevanjem dav čnih obveznosti. Poljska od za četka leta 2013 postopno 
zvišuje zakonsko dolo čeno upokojitveno starost na 67 let. Po  drugi strani ostajata poseben 
sistem socialnega zavarovanja za kmete in poseben pokojninski sistem za rudarje nespremenjena. Kar zadeva stroškovno u činkovitost sistema zdravstven ega varstva, je Poljska 
napovedala nekatere ukrepe v zv ezi z vodenjem nacionalnega zdra vstvenega sklada. Prav tako 
so v osnutku predpisa o socialni oskrbi predvideni nekateri ukre pi za izboljšanje usmerjenosti 
socialnih politik. Vendar bo treba njihov u činek prou čiti na podlagi kon čnih pravnih dolo čb. 
Rast in konkuren čnost: Reforma podro čja znanosti in visokega šolstva je pomenila korak v 
pravo smer, toda inovacijska uspe šnost poljskih gospodarskih družb ostaja nizka. Do zdaj se s 
sprejetimi ukrepi za okrepitev naložb gospodarski h družb v raziskave in  razvoj ter lastnih 
inovacij ni doseglo vidno izbo ljšanje, prav tako pa javni instrumenti za podporo inovacijam 
niso dovolj ciljno usmerjeni. U činkoviti instrumenti, kot so obstoje če davčne spodbude, se 
malodane ne uporabljajo, ne izkoriš čajo pa se niti izboljšave ali alternativni dav čni sistemi. 
Večina ukrepov v energetskem sektorju  je šele v pripravljalni f azi. Vendar je bil v sektorjih 
električne energije in plina dosežen dolo čen napredek, saj so se za čeli izvajati nekateri 
projekti razvoja in moderni zacije elektroenerg etskega omrežja, leta 2012 pa je za čela delovati 
platforma za trgovanje s plinom. Poljska vlada je za izboljšan je energetske u
činkovitosti 
modernizirala javne zgradbe. Kljub dolo čenim prizadevanjem se pri projektih za naložbe v 
železnico še naprej pojavljajo pr ecejšnje zamude, po drugi strani pa  je bil okrepljen regulator 
železniškega trga. Poljska si je zastavila ambiciozno reformno agendo, da bi odpravila ali 
zmanjšala zahteve glede kvalifikacij za do 230 p oklicev. Prva tranša zakonodajnih sprememb 
je že začela veljati. Poljska še ni sprejela ukre pov, s katerimi bi se neposredno odzvala na 
priporočila glede ravnanja z odpadki in gospodarj enja z vodo ter posp ešitve pokritosti s 
širokopasovnimi povezavami. 
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Vložena so bila že precejšnja prizadevanja za 
zmanjšanje brezposelnosti mladih. Vlada je uvedla ve č reform na podro čju izobraževanja in 
usposabljanja. V pripravi so še dodatni ukrepi za iz boljšanje politike zapos lovanja, zlasti kar 
zadeva mlade. Strategijo za vseživljenjsko u čenje je sprejela septembra 2013. Vendar je treba 
še več storiti za izboljšanje dostopa do vajeništva in u čenja ob delu. Poljska je le malo 
napredovala pri zmanjševanju r azdrobljenosti trga dela in revš čine med zaposlenimi. Pove čuje 
se število mest za varstvo otrok, vendar zmogljivosti vrtcev ostajajo premajhne, da bi se lahko znatno pove čala udeležba žensk na trgu dela . Poleg tega se še ni za čelo izvajanje sistema 
socialnega zavarovanja za kmete (KRUS). 
 
25 
 PORTUGALSKA  
 
Javne finance: V preteklih treh letih je konsolidacija javnih financ napredovala, in sicer z 
zagotovitvijo fiskalnega napora v višini 5,1 % BD P. Primanjkljaj sektorja država naj bi v 
skladu z jesensko napovedjo Komisije za leto 2013 po pri čakovanjih v letu 2013 znašal 
5,95 % BDP. Vlada je potrdila ciljni priman jkljaj v višini 4 % BDP v letu 2014 ter v podporo 
predložila permanentne konsolidac ijske ukrepe. Konsolid acija javnih financ  se bo v letu 2013 
izvajala s zvišanjem dohodnine in davka na nepremi čnine ter z zgodnjim uvajanjem nekaterih 
ukrepov, dolo čenih v pregledu javnofinan čnih odhodkov. V skladu z razsodbo Ustavnega 
sodišča sta bila v letu 2013 znova uvedena dva dodatka za javne uslužbence in upokojence, ki 
sta bila odpravljena leta 2012. Z reformami javneg a sektorja se še nadalje krepi upravljanje 
javnih financ, odpravljajo dav čne utaje, izvaja prestruktu riranje državnih podjetij in 
zmanjšujejo stroški javno-zasebnih partnerstev.  
Finančni sektor:  Portugalske banke so od za četka izvajanja prog rama za gospodarsko 
prilagoditev znatno izboljšale koli čnike kapitalske ustreznosti,  bolj uravnotežena struktura 
financiranja in razpoložljivos t likvidnosti pa jih postavlja v dober položaj, da bodo lahko brez 
večjih težav premostile krajša obdobja negotovosti in obvladale morebitno nadaljnje slabšanje 
bančne aktive. V finan čnem sektorju se je pospešeno nadaljevalo zmanjševanje finan čnih 
vzvodov po zaslugi majhnega povpraševanja po kredit ih, tako da je razmerje med krediti in 
depoziti ob koncu drugega četrtletja leta 2013 znašalo 122 %. Ukrepi za zagotovitev 
ustreznega financiranja za uspešna mala in sr ednja podjetja se izvajajo, med drugim tudi 
pobude za spodbuditev diverzifikaci je virov financiranja.  
Rast in konkuren čnost:  Izvajanje na črta strukturnih reform iz  programa za gospodarsko 
prilagoditev je dobro napr edovalo. Prav tako so bile precej  uspešno izvedene reforme sodstva 
in mrežnih gospodarskih panog, stanovanjskega sekt orja, storitvenega sekt orja in reguliranih 
poklicev. Kljub nekaterim zamudam napreduje tudi  odpravljanje ovir za poslovanje, in sicer z 
zmanjševanjem upravnih bremen in raciona lizacijo postopkov izdaje  dovoljenj. Treba je 
nadaljevati prizadevanja, da bi  postal prometni sektor bolj tr ajnosten in odprt za konkurenco, 
zlasti v pristaniš čih. Sprejeti so bili nekateri pomem bni ukrepi za izbo ljšanje likvidnosti 
poslovnega sektorja, zlasti ma lih in srednjih podjetij. 
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Od nastopa gospodarske  krize je zaposlovanje 
močno upadalo, in sicer se je stopnja delovn e aktivnosti znižala s 73,1 % v letu 2008 na 
66,5 % v letu 2012. Razmere na trgu dela so se v zadnjem času izboljšale, vendar 
brezposelnost ostaja visoka, zl asti med mladimi. V okviru dolgoro čne strategije za ustvarjanje 
delovnih mest so bile izvedene naslednje re forme: prožnejša pravila za kolektivne pogodbe, 
znatno zmanjšanje odpravnin, znižanje nadomestila za brezposelnost, da se pove ča spodbuda 
za vrnitev na trg dela, spremembe ureditve delovnega časa in reforme aktivnih politik 
zaposlovanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja za odpravo neskladja med kvalifikacijami in potrebami na trgu dela. Pome mbni ukrepi so bili sprejeti tudi na podro čju 
izobraževanja. 
 
26 
 ROMUNIJA  
 
Javne finance: Postopek za odpravo presežnega prim anjkljaja za Romunijo se je kon čal 
junija 2013. Fiskalno upravljanje so okrepili sprejetje zakona o dav čni odgovornosti, 
ustanovitev fiskalnega sveta, iz vedba pokojninske reforme in sp rejetje ukrepov za izboljšanje 
postopka priprave prora čuna. Problemati čni pa ostajajo zaostanki v pla čilih države ter 
vzdržnost javnih financ in u činkovitost sistema zdravstvenega varstva. Poleg tega težave 
nastajajo zaradi nizke stopnje izpolnjevanja dav čnih obveznosti, kar pomeni nepri čakovano 
nizke prihodke, zlasti iz naslova DDV in obdav čitve dela.  
Finančni sektor: Sprejeta je bila vrsta ukr epov za okrepitev finan čnega sektorja: razširjen je 
bil okvir za reševanje bank in  okrepljeni skladi zajam čenih vlog, za celoten ban čni sektor so 
bili uvedeni mednarodni standardi ra čunovodskega poro čanja in sprejeti ukrepi za nadaljnje 
odvračanje od neomejenega zadolževanja potrošnikov in MSP v tujih valutah. Trenutno 
slabšanje ban čne aktive se rešuje z drugimi ukrepi.  
Rast in konkuren čnost: Romunija se spopada z velikimi težavami s konkuren čnostjo: 
prevladujejo nizko- ali srednj etehnološki sektorji, javne in zasebne naložbe v raziskave in 
razvoj so majhne, produktivnost industrije in st oritvenih dejavnosti je nizka, podjetja pa imajo 
težave z rastjo. V pripravi je nacionalna strategija za konkuren čnost, ki pokriva vsa ta 
področja politik. Prestrukturiranje gospodarskih družb v državni last i ter izboljšanje 
upravljanja in pove čanje uspešnosti teh družb, zlasti v pr ometnem in energetskem sektorju, je 
bilo počasno. Šibka javna uprava ostaja problemati čna pri zagotavljanju gospodarske rasti in 
konkuren čnosti ter ovira črpanje evropskih sr edstev. Akcijski na črti, ki so bili oblikovani z 
namenom izboljšanja u činkovitosti javne uprave, se izvajajo zelo po časi. Do konca leta 2013 
naj bi bila pripravljena strategija za okrep itev javne uprave. Izvajanje nacionalnega na črta za 
prednostne ukrepe za pove čanje obsega črpanja evropskih sredstev je  bilo zgolj malo uspešno, 
čeprav se je stopnja črpanja evropskih sredstev zvišala. 
Politika zaposlovanja in socialna politika: Skupna brezposelnost v Romuniji je sorazmerno 
nizka, vendar naraš ča (7,5 % septembra 2013). Visoka pa je  brezposelnost mladih (23 %), pri 
čemer je splošna stopnja zaposle nosti v letu 2012 znašala le 6 3,8 %. V letu 2013 so romunski 
organi izvajali nacionalni na črt za spodbuditev zaposlovanja ml adih. Nacionalna strategija 
zaposlovanja za obdobje 2013–2020 je v pripravi. V ospred ju so mladi, starejši delavci, osebe, 
zaposlene v kmetijstvu, ženske in ranljiv e skupine. V okviru boja proti delu na črno se od leta 
2011 izvaja zakon o dejavnostih dnevni h delavcev. Zmanjševanje revš čine ostaja eden ve čjih 
izzivov v Romuniji. V letu 2011 se je za čela tudi reforma socialne pomo či, ki naj bi pomagala 
povečati učinkovitost in uspešnost so cialno varstvenih prejemkov. 
 
27 
 SLOVENIJA  
 
Javne finance:  Slovenija se je zav ezala, da bo svoj čezmerni primanjkljaj odpravila do leta 
2015. Fiskalni okvir se po maja 2013 sprejeti sp remembi Ustave, s katero je bila dolo čena 
podlaga za pravilo o uravnoteženih javnih financah, še nadalje spreminja. Z zadnjo 
pokojninsko reformo so se stabilizirali pokojnins ki izdatki, vendar le do leta 2020, po tem pa 
naj bi po napovedih tovrstni izdatki narasli precej nad povpre čje EU. Vlada je oblikovala 
delovno skupino, ki bo prou čila možnosti za nadaljnjo reformo. Dolgotrajnejši pritiski na 
vzdržnost izvirajo tudi iz napovedanega pove čanja povpraševanja po dolgotrajni oskrbi in s 
tem povezanih izdatkov zaradi staranja prebivalstva. Vlada je maja 2013 objavila na črt za 
okrepitev dolgotrajne oskrbe v skupnosti, spre jetje novega zakona o dolgot rajni oskrbi pa je 
predvideno za prvo polovico leta 2014.  
Finančni sektor:  Sorazmerno nizke kapitalske rezerve ve č slovenskih bank so se znašle pod 
trajnim pritiskom in zanašanje teh bank na ka pitalsko podporo s strani  države predstavlja 
pomembno tveganje za vzdržnost javnih fi nanc. Banka Slovenije je avgusta 2013 za čela 
izvajati pregled kakovosti sredstev bank in obremenitvene teste, v katere je bilo zajetega skoraj 70 % ban čnega sektorja. Izvajanj e pregleda poteka po na črtih in naj bi bilo kon čano do 
konca leta 2013. Novoustanovljena Družba za upr avljanje terjatev bank je na splošno 
pripravljena za sprejemanje sredstev, ki bodo po magala razbremeniti bilance stanja bank. 
Slovenski organi so sprejeli prve ukrepe za pregled regulativnega okvira za banke do konca 
leta 2013 ter okrepitev nadzorne zmog ljivosti, transparentnosti in statisti čnih razkritij.  
Rast in konkuren čnost: Zdi se, da podatki, ki jih je sporo čilo Vrhovno sodiš če, potrjujejo, da 
so se nadaljevali nekateri pozitivni trendi v zvezi z u činkovitostjo sodstva. Okvir za 
zunajsodno finan čno prestrukturiranje nefinan čnih družb je v pripravi, vendar je bil pri tem 
zamujen rok iz priporo čila za Slovenijo, tj. september 2013. Sredi septembra je bila 
ustanovljena izvedenska delovna skupina, da  bi se zunajsodno prestrukturiranje vklju čilo v 
zakonodajo o insolventnosti, ok tobra pa je vlada sprejela nove spremembe navedenega 
zakona. Ministrstvo za finance je septembra pripravilo nov predlog zakona o ustanovitvi 
Slovenskega državnega holdinga, ki naj bi  bil sredstvo za konso lidacijo neposrednega 
lastniškega deleža države in olajšanje privatizacije neklju čnih sredstev države. Rok za 
klasifikacijo državnih kapitalskih naložb, ki je bil septembra 2013, je bil zamujen. 
Medministrski proces iz leta 2012 za prenovo št evilnih slovenskih reguliranih poklicev od 
maja 2013 ni napredoval. Ponovno neodvisna Ag encija za varstvo konkurence je bila 
okrepljena z dodatnim osebjem, ve ndar pa ji primanjkuje finan čnih virov, ki bodo zaradi 
načrtovanega zmanjšanja prora čunskih sredstev v letu 2014 še bolj omejeni. 
Politika zaposlovanja in  socialna politika:  V okviru reform trga dela  je bila us tanovljena 
delovna skupina, katere naloga je do marca 2014 pripraviti priporo čilo o izvajanju reforme iz 
marca 2013 in njenem u činku. V pripravi je nov predpis v zvezi s študentskim delom, 
katerega namen je ohraniti prožnost študentskega dela, ob tem pa uvesti prispevke za socialno varnost, da se zmanjšajo izkrivljanja, ter spre jeti ukrepe v sektorju izobraževanja za omejitev 
dostopa do statusa študenta. Obravnavaj o se spremembe Zakona o minimalni pla či in začela 
se bodo pogajanja s socialnimi partnerji. Spre jeti so bili zgolj omejeni ukrepi za odpravo 
neusklajenosti kvalifikacij in potre b na trgu dela. Slovenija je pripravila in izvedla nekaj 
 
28 
 novih namensko prilagojenih ukrepov aktiv ne politike zaposlovanja, katerih u činkovitost je 
treba pozorno spremljati.  
 
 
29 
 SLOVAŠKA  
 
Javne finance:  Slovaška je za čela intenzivno konsolidacijo ja vnih financ, da bi do leta 2013 
odpravila čezmerni primanjkljaj. V kolikor se ta pri zadevanja med drugim opi rajo na enkratne 
ukrepe, jih bo treba v prihodnosti nadomestiti z bolj strukturnimi ukrepi, da se zagotovi 
trajnostno zmanjšanje. Vladne naložbe in izdatk i za izobraževanje (kot odstotek BDP) so se v 
zadnjih letih zmanjšali, v skladu z na črtovanim prora čunom pa bodo še upadli, kar je znak 
težav pri upoštevanju priporo čila za zavarovanje odhodkov za katego rije, ki spodbujajo rast. Z 
reformo pokojninskega sist ema iz leta 2012 se je pove čala njegova dolgoro čna vzdržnost, 
toda po napovedih naj bi javni sistem pokojnin dolgoro čno še vedno beležil primanjkljaj. 
Načrtovane reforme sistema zdravstvenega varstv a do zdaj še niso napredovale. V letih 2012 
in 2013 je bilo sprejetih ve č ukrepov za zmanjšanje izkrivljanj pri obdav čenju dela za razli čne 
vrste zaposlitve in za izboljšanje izpolnjevan ja obveznosti glede DDV. Potrebna so še 
nadaljnja prizadevanja za izboljšanje izpolnjevanja dav čnih obveznosti, ki bodo presegala 
zgolj ukrepe v zvezi z DDV. V ve čji meri se je mogo če zanašati na davke, ki manj škodijo 
rasti, kot sta davek na nepremi čnine in okoljski davek. 
Rast in konkuren čnost: Slovaška ima težave pri podpiranju bolj na znanju temelje če 
gospodarske rasti in konkuren čnosti v srednjero čnem obdobju. Okrepitev institucij, 
človeškega kapitala, zmožnosti za inovacije in poslovnega oko lja so predpogoj za uspešno 
reševanje teh težav. V letih 2012 in 2013 so bili sprejeti ukrepi za pove čanje transparentnosti 
javnega naro čanja in sodnega sistema, s čimer naj bi se okrepila tudi neodvisnost urada za 
javna naro čila. Reforme sodnega sistema se še izvajajo. Vlada je za čela v letu 2012 izvajati 
pomembno reformo javne uprave. Ukrepi za njeno izvedbo so ve čletni. Spopasti se  je treba še 
z izboljšanjem konkurence in transparentnosti mehanizmov dolo čanja cen v reguliranih 
panogah, zlasti energetskem sektorju. 
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Slovaška je sprejela ukrepe za reformo aktivnih 
politik zaposlovanja, po čakati pa bo treba, ali bo izvajanje reforme iz maja 2013 prineslo 
pričakovane rezultate, zlasti kar zadeva oceno u činka in zmožnost javnih zavodov za 
zaposlovanje, prav tako pa je  še treba oblikovati bolj cilj no usmerjene ukrepe za najbolj 
prikrajšane iskalce zaposlitve.  Razpoložljivost kakovostne in vsem dostopne predšolske 
vzgoje in varstva, zlasti za otroke , mlajše od treh let, ostaja ovira za udeležbo žensk na trgu 
dela. Slovaška še ni sprejela ukrepov za okrepitev socialne vklju čenosti marginaliziranih 
skupnosti. Kar zadeva izobraževanje, je Slovaška sprejela ve č ukrepov, zlasti se je za čel 
izvajati akcijski na črt za mlade, sprejete pa so b ile tudi spremembe zakonov o poklicnem 
izobraževanju in usposabljanju, o vis okem šolstvu in vseživljenjskem u čenju. 
 
30 
 FINSKA  
 
Javne finance:  Finska ima na splošno zdrave javne finance, poleg tega pa je izvedla 
načrtovane ukrepe javnofinan čne konsolidacije. Kljub temu je bilo zaradi vse slabšega 
gospodarskega okolja težko dose či pričakovane rezultate v smeri srednjero čnega 
proračunskega cilja Finske. Finska ni  izpolnila svojega srednjero čnega cilja 0,5 % 
strukturnega presežka v letu 2012 in si zastavila nov srednjero čni cilj 0,5 % primanjkljaja za 
leto 2013. Vendar po napovedi Komisije iz jeseni  2013 ta cilj ne bo izpolnjen. Avgusta 2013 
je finska vlada za čela izvajati program strukturnih refo rm, ki dopolnjuje in krepi prejšnje 
obveznosti in ukrepe za spodbujanje rasti in zman jšanje vrzeli v vzdržnos ti. Pripravljajo se 
obsežne reforme strukture ob čin, zdravstva in socialnih storite v. To so ukrepi v pravi smeri, a 
še niso dovolj izdelani, da bi jih bilo mogo če oceniti. Pokojninska reforma se na črtuje za 
leto 2017.  
Rast in konkuren čnost: Finska je vodilna na podro čju inovacij in v primerjavi z drugimi 
državami članicami EU še vedno namenja najve č odhodkov za raziskave in razvoj. Vendar se 
sooča z veliko izzivi, zlasti je v preteklih letih  izgubila deleže na iz voznih trgih, kar ogroža 
konkuren čni položaj države. U činkovitost finskega raziskoval nega in inovacijskega sistema 
pri preoblikovanju raziskav in  razvoja v nove inova tivne proizvode in storitve je klju čnega 
pomena. Vlada je sprejela ve č ukrepov, med drugim je ponudila za časne davčne spodbude v 
podporo raziskavam in naložbam ter dodatno podporo za financiranje prestrukturiranja in rasti v sektorju IKT, poleg tega pa si prizadeva za sprejetje celovite refo rme raziskovalnih zavodov 
in financiranja raziskav. Pripravljen je bil program za spodbujanje konkurence na 
proizvodnem trgu. Finska bo od leta 2014 zman jšala stopnjo pri davku od dohodka pravnih 
oseb, pripravila pa je tudi predloge za zmanjšanje regulativ ne obremenitve in reformo sistema 
za podporo podjetjem. Uspešnost ukrepov je odvisna od podrobne opredelitve reform, česar 
pa Finska še ni objavila.  
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Finski trg dela na sp lošno dobro deluje. Najve čji 
izzivi so povezani s staranjem prebivalstva . Pomembno je, da se v prihodnosti ohrani ponudba 
delovne sile in izboljša vzdr žnost pokojninskega sistema in  sistema dolgotrajne oskrbe. 
Predčasni umik s trga dela bo prepre čen z zmanjšanjem dostopa do pred časne upokojitve, 
čeprav bo to do dolo čene mere še vedno mogo če, poleg tega pa so predvideni ukrepi za 
izboljšanje kakovosti delovnega življenja in s te m podaljšanje delovne dobe.  Leta 2013 je bil 
podaljšan program jamstva za mlade in za časni program za mlade odrasle, namenjen 
pridobivanju znanja in spretnosti. Prav tako se je za čel izvajati pilotni program za odpravo 
dolgotrajne brezposelnosti. Socialni partnerj i so se dogovorili o novem okviru za uskladitev 
plač za naslednja tri leta (2+1 ), s katerim naj bi se zag otovila zmerna povišanja pla č, da bi se 
povečala konkuren čnost gospodarstva. Dogov or vsebuje tudi časovni na črt za sprejetje 
sporazuma o pokojninski reformi. To so konkretni  koraki v pravo smer , vendar bo treba še 
počakati na njihove rezultate.  
 
31 
 ŠVEDSKA  
 
Javne finance:  Švedska ima trden fiskalni položaj, ki je v skladu s paktom za stabilnost in 
rast, ob tem pa v okviru razpoložljivega prora čunskega manevrskega prostora uvaja ukrepe v 
podporo gospodarske rasti in us tvarjanja novih delovnih mest . Pojasniti bo morala na črtovane 
srednje- in dolgoro čne ukrepe, med drugim tudi kako in kdaj namerava dose či cilj 
nacionalnega presežka v višini  1 % BDP ter kako bo dolgoro čno obvladovala visoke izdatke 
za zdravstvo.  
Finančni sektor:  V preteklih letih so bili izvedeni nekateri ukrepi, ki so prispevali k 
stabilizaciji zadolženosti gospodinjstev, čeprav na visoki ravni (okoli 80 % BDP). Toda zdi 
se, da sta se v zadnjih treh mesecih zadol ževanje in izposojanje gospodinjstev znova za čela 
večati. Nedavni ukrepi, ki jih je uvedel finan čni nadzorni organ, so zaželeni, vendar jih bo 
morda treba še nadgraditi. Za zdaj niso predvidene nobene spremembe obdav čenja 
nepremičnin gospodinjstev niti pravil o dav čnih olajšavah za pla čilo hipotekarnih obresti. 
Omejena ponudba stanovanj in obdav čenje nepremi čnin, ki spodbuja k zadolževanju, 
običajno povzro čata višanje cen stanovanj. Sprejeti so bili nekateri ukrepi za trg najemnih 
stanovanj, toda še vedno so potrebn e nadaljnje reforme sistema dolo čanja najemnin. Za drugo 
polovico leta 2013 in za četek leta 2014 je na črtovana priprava ve č zakonov za izboljšanje 
časovnega okvira za trajanje gradnje in pove čanje konkuren čnosti gradbenega sektorja.  
Rast in konkuren čnost: Medtem ko se Švedska uvrš ča med najuspešnejše države z vidika 
večine kazalnikov za raziskave in  razvoj, pa se spopada z ve č izzivi, ki bi lahko srednjero čno 
ogrozili njen konkuren čni položaj. Zlasti sta to upad obs ega naložb gospodarskih družb v 
raziskave in razvoj ter šibko tržno izkoriš čanje rezultatov inovacij.  Švedska je oktobra 2012 
sprejela novo strategijo za inovacije, v kateri je ustrezno upoštevala priporo čilo za Švedsko iz 
leta 2012, in jo zdaj izvaja. 
Politika zaposlovanja in socialna politika:  Švedski trg dela na splošno uspešno deluje, 
vendar pa so nekatere skupine oseb v šibkem polo žaju na trgu dela, zlasti so to mladi in osebe 
s priseljenskim ozadjem. Vlada je sprejela ve č ukrepov, vklju čno z novimi predlogi za 
nadaljevanje reforme sistema poklicnega iz obraževanja in usposabljanja, uvedbo pogodb za 
uvajanje v delo in nadaljnjimi pogajanji glede „paktov o zaposlovanju“, katerih namen je zmanjšanje stroškov v prvem letu za delodajalce, ki zaposlijo mlade in jim zagotavljajo nadaljnje izobraževanje. Vsi ti ukrepi gr edo v pravo smer, vendar bo treba še po čakati na 
njihove konkretne rezult ate. Znižanje DDV za rest avracije, ki je bilo  uvedeno leta 2011, je 
bilo predstavljeno kot ukrep za zmanjšanje br ezposelnosti mladih. Opravlja se ocena u činka 
tega ukrepa na cene, pla če in zaposlovanje v tem sektorju. Nj eni predhodni rezultati naj bi bili 
znani januarja 2014. 
 
 
32 
 ZDRUŽENO KRALJESTVO  
 
Javne finance:  Strategija konsolidacije javnih financ se izvaja in napreduje v pravi smeri, 
toda povpre čna hitrost njenega izvajanja se je v tem obdobju upo časnila. Prora čunski 
primanjkljaj se zmanjšuje in naj bi v obdobju 2015–2016 upadel na 4,4 %. Nasprotno pa visoka in še vedno naraš čajoča stopnja zadolženosti drža ve ostaja zaskrbljujo ča, saj je med 
letoma 2009 in 2012 bistveno narasla in dosegla 88,8 %.  
Finančni sektor:  Zaradi nedavno uvedene sheme za financiranje posojil se za čenja 
izboljševati dostop gospodinjstev in gospoda rskih družb do kredita. Zakon o reformi 
bančništva naj bi po na črtih začel veljati v za četku leta 2014. Čeprav se kreditiranje 
gospodarstva izboljšuje, so prejemniki kreditov predvsem velike gospodarske družbe in sektor 
nepremičnin. MSP še vedno poro čajo o težavah pri dostopu do ban čnih kreditov. Nekoliko pa 
se je izboljšala r azpoložljivost neban čnih kreditov. Z ustanovitvijo poslovne banke, ki jo 
podpira britanska vlada, v le tu 2014 bi moralo financiranje MSP postati lažje.  
Nepremičninski trg je znova zaž ivel v vseh regijah, čeprav se stopnja de javnosti na teh trgih 
med različnimi regijami mo čno razlikuje, povsod pa še ve dno primanjkuje ponudbe stanovanj. 
Obstaja tveganje, da bi se z ukrepi za spodbudite v povpraševanja po stanovanjih – zlasti je to 
program „Help to Buy“ (Pomo č pri nakupu) – ustvaril  t. i. premoženjski  balon, kar bi še 
dodatno škodovalo cenovni  dostopnosti in povzro čilo povečanje zadolženosti gospodinjstev. 
Ne izvajajo niti na črtujejo se nobene reforme obdav čenja nepremi čnin, prav tako pa ni bil 
sprejet noben ukrep za razširitev dav čne osnove za DDV.  
Rast in konkuren čnost: Obstaja splošno soglasje, da se  okrevanje gospodarstva utrjuje, 
močno izboljšanje pa potrjujejo dejanski izhodni  podatki in kazalniki pregleda za prihodnost. 
Neto izvoz zdaj pozitivno prispe va h gospodarski rasti, vendar je to prej posledica velikega 
upada uvoza kot ponovnega pove čanja obsega izvoza. Zakon o gospodarski rasti in 
infrastrukturi iz leta 2013, ki se uporablja za Anglijo in Wales, je za čel veljati aprila 2013. 
Vlada je napovedala sprejetje svežnja „Investin g in Britain’s future“ (Vlaganje v prihodnost 
Velike Britanije), v katerem so podrobno predstavljeni na črt javnih naložb v infrastrukturo v 
višini več kot 100 milijard GBP do leta 2020, strateške reforme za spodbuditev novih naložb 
zasebnega sektorja v proizvodnjo energije ter na daljnje izvajanje in r azširitev jamstvenih 
shem, da se spodbudi financiranje pomembnejših  projektov. Prezgodaj je za oceno, toda kar 
zadeva zmogljivosti za proi zvodnjo energije, se zdi, da že uvedeni ukrepi ne zagotavljajo 
zadostne ravni gotovosti po letu 2020. 
Politika zaposlovanja in  socialna politika:  Od nastopa krize je trg dela pokazal dolo čeno 
stopnjo odpornosti in stopnja zaposlenosti, ki znaš a 71,7 %, je visoka. Še vedno pa ostajajo 
zaskrbljujo ča področja, zlasti v zvezi z brezposelnostjo mladih  in stopnjo mladih, ki niso niti 
zaposleni niti vklju čeni v programe izobraževanja ali us posabljanja (stopnja NEET). Mnogi 
ljudje, zlasti mladi delavci,  imajo negotovo zaposlitev za dolo čen čas ali začasno zaposlitev. 
Poleg tega je v Združenem kraljestvu preve č nizkokvalificiranih dela vcev, primanjkuje pa 
delavcev z visokimi poklicnimi in tehni čnimi kvalifikacijami. S programi, ki jih je za 
reševanje te problematike, uvedla vlada – zlasti programa „Work Programme“ in „Youth 
Contract“ – niso bili izpolnjeni zastavljeni cilji. Združeno kraljestvo se spopada tudi s splošnejšim izzivom produktivnosti. Po zadnj ih uradnih podatkih Združeno kraljestvo 
izgublja prednost pred svojimi konkurenti iz držav G7 (proizvodnja na opravljeno delovno 
 
33 
 uro je za 16 % pod povpre čjem držav G7 v letu 2012 in še ve dno 2 % pod njeno ravnjo iz leta 
2007). Združeno kraljestvo ima eno na jvišjih stopenj tveganja revš čine ali socialne 
izključenosti v enostarševskih gospo dinjstvih v EU-28. Uvedeni so  bili ukrepi za izboljšanje 
zagotavljanja varstva otrok in  njegove cenovne dostopnosti, ve ndar izvajanje vodilne reforme 
sistema socialnega skrbstva, imenovane Univ ersal Credit, spremljajo številne težave.  
 
34 
 EUROOBMO ČJE 
 
Gospodarski položaj euroobmo čja ostaja težaven, saj so se v obdobju od leta 2000 ustvarila 
neravnotežja, prišlo je do razdrobljenosti finan čnega trga, ne popuš ča pa niti negotovost pri 
pripravi politik v zvezi z dokon čanjem ekonomske in monetarne unije. Da bi dosegli vzdržno 
rast in ustvarili naložbene priložnosti , so potrebne nadaljnje reforme za pove čanje sposobnost 
prilagajanja gospodars tva in okrepitev konkuren čnosti držav članic euroobmo čja.  
Euroskupina je na svojem septembrskem zasedanju v povezavi z zagotavljanjem skladnosti 
skupne kombinacije politik in potrebo po spremlja nju in usklajevanju reform razpravljala o 
sedanjem gospodarskem položaju te r njegovih posledicah za euroobmo čje (in kako se to 
odraža v poro čilih za posamezne države članice). Posamezna podro čja politik, kot je ban čna 
unija, in položaj izbranih držav članic euroobmo čja so bili predmet ra zprav Euroskupine na 
njenih zasedanjih septembra in oktobra. Kljub temu je treba še bolj okrepiti usklajevanje 
ekonomskih politik v euroobmo čju, predvsem z zvišanjem stopnje zavezanosti gospodarskim 
reformam, prevzemanjem odgovornosti zanje in  njihovim obsežnejšim izvajanjem.   
Kar zadeva fiskalno politiko, so vse države članice euroobmo čja predložile svoje osnutke 
proračunskih na črtov. To je pomembna prelomnica pri krep itvi usklajevanja fiskalnih politik 
držav članic. Po ob čudovanja vredni konsolidaciji v pretekli h treh letih se bo ta nadaljevala, 
čeprav se bo s časoma upo časnila. To je rezultat zgodnje konsolidacije na ravni euroobmo čja, 
ki so jo zahtevala tveganja glede vzdržnosti  dolga, in je skladen s postopnim odpravljanjem 
čezmernih primanjkljajev. Na čin konsolidacije po državah članicah se še naprej ustrezno 
diferencira  glede na prora čunski manevrski prostor. Poleg te ga se bo glede na zmanjšanje 
potreb po prilagajanju kratkoro čni učinek na rast zmanjšal in bo ve č možnosti za gospodarski 
rasti prijazno konsolidacijo. Na tem podro čju so možne nadaljnje izboljšave. Na primer, 
sestava obdav čenja se ne opira v zadostni meri na razširitev dav čne osnove in manj 
izkrivljajo če davke, kr čenje izdatkov pa je preve č osredoto čeno na gospodarski  rasti prijazne 
izdatke, kot so naložbe. Države članice so pozvane, naj dajo še ve čji poudarek gospodarski 
rasti naklonjeni fiskalni polit iki, ki je vpeta v srednjero čen fiskalni okvir. Čeprav je bil 
dosežen precejšen napredek pri krepitvi verodostojnosti srednjero čnih fiskalnih strategij v 
večini držav članic euroobmo čja, pa bi k temu lahko še prispeval popoln in pravo časen prenos 
pogodbe o stabilnosti, usklajevanju ter upravljanju in direktive o prora čunskih okvirih v 
nacionalno zakonodajo do konca leta 2013.  Države članice so prav tako pozvane, naj svoje 
proračunske politike dopolnijo s strukturnimi refo rmami, ki krepijo potencial za gospodarsko 
rast, da bodo tako še ok repile vzdržnost dolga.  
Komisija in EIB sta z namenom zmanjšanja razdrobljenosti finan čnega trga pripravili 
predloge za izvajanje ukrepov, namenjenih fi nanciranju gospodarstva. Zlasti je bila 
predlagana razširitev skupnih instrumentov za fi nanciranje na osnovi porazdelitve tveganja 
med Komisijo in Evropsko inve sticijsko banko, da se spodbudijo  naložbe zasebnega sektorja 
in kapitalskega trga v MSP ter tako razširi obseg novih posojil tem podjetjem po vsej EU. Ti 
predlogi bi se morali za četi izvajati čim prej, pri tem pa bi morale biti v kar najve čji možni 
meri udeležene države članice, da bi se dosegla potrebna kriti čna masa. Bolj dolgoro čno bi 
bilo treba poleg navedenega prou čiti zmanjšanje pomena ban čnega posredništva v EU. ECB 
je napovedala tudi podrobnosti o ce lostni oceni bank, ki se bo za čela novembra in trajala 12 
mesecev. EBA je pripravila tehni čne standarde v zvezi z nedonosnimi krediti in 
 
35 
 restrukturiranjem. V Euroskupini so se za čele razprave o verodostojnih fiskalnih varovalnih 
ukrepih. Dosežen je bil napredek pri vzpostavljanju ban čne unije, in sicer z dogovorom o 
enotnem nadzornem mehanizmu, še nedokon čanimi razpravami o direktivi o sanaciji in 
reševanju bank ter direktivi o zajam čenih vlogah med Svetom, Parl amentom in Komisijo ter 
razpravami o enotnem meha nizmu za reševanje. Dokon čanje bančne unije je nujno. Za to je 
treba oblikovati ne le enotni nadzorni mehanizem, temve č tudi enotni mehanizem za 
reševanje. Pri tem je bistvenega pomena, da se direktiva o sanaciji  in reševanju bank ter 
direktiva o zajam čenih vlogah sprejmeta še pred koncem leta, enotni mehanizem za reševanje 
pa še pred iztekom trenut nega zakonodajnega obdobja. 
Strukturne reforme se izva jajo neenakomerno. Euroobmo čje se odmika od tradicionalnega 
razcepa med osrednjim delom in obrobjem, ki je bil zna čilen za razvoj dogodkov v krizi eura 
do zdaj. Države z dogovorjenim programom so izvedle ambiciozno reformno agendo, vendar 
morajo svoje reforme nadaljevati enako hitro kot doslej, saj gospodarski temelji še niso 
popravljeni. Komisija v poro čilih o napredku za Španijo in Slovenijo, ki se spopadata s 
čezmernimi neravnotežji, ugotavlja, da sta ti državi članici po identifikaciji čezmernih 
neravnotežij okrepili ukrepe v okviru politik te r da bo treba za njihovo odpravo sprejeti še 
druge korenite ukrepe. Prav tako  je treba odpraviti neravnotežj a v drugih državah, pa naj gre 
za države članice s primanjkljaji ali presežki na teko čem računu, da bo mogo če okrepiti 
gospodarske temelje in potencial  za rast. Spremembe na podro čju konkuren čnosti v velikih 
državah članicah, kot sta Francija in Italija, bolj neposredno vplivajo na euroobmo čje, kar 
povečuje odgovornost teh držav za izvajanje str ukturnih reform, ki bodo izboljšale možnosti 
za euroobmo čje kot celoto.  
Kar zadeva zaposlovanje in socialni položaj v euroobmo čju, je Komisija sprejela sporo čilo o 
socialni razsežnosti ekonomske in monetarne unije. Poleg tega je za stabilnost ekonomske in 
monetarne unije nujno potre bno ambiciozno ukrepanje držav članic, da se zagotovi pravilno 
delovanje trgov dela, hkrati pa prepre či dolgotrajna brezposelnost med ranljivimi skupinami 
prebivalstva. S tega vidika je klju čno, da države članice EU okrepijo svoja prizadevanja in do 
začetka januarja 2014 zagotovijo za četek izvajanja pobude za zaposlovanje mladih in 
programa jamstva za mlade.  
Pregled napredka pri izvajanju priporo čil za posamezne države euroobmo čja dokazuje, da se 
sprejemajo ukrepi za prebroditev trenutnih gosp odarskih težav. Vendar refo rmna agenda še ni 
v celoti izpeljana. Države članice morajo skupaj prevzeti od govornost za okrepitev okrevanja 
ter se zavezati k izvedbi potre bnih reform na ravni držav članic in ravni euroobmo čja, ki bodo 
omogočile pravilno delovanje ekonomske in  monetarne unije. S tem bo mogo če zagotoviti 
trajno izboljšanje življenjskih  pogojev njenih državljanov.