Posebno poročilo Ali je upravljanje 
naložbene in promocijske 
podpore EU vinskemu 
sektorju dobro in ali so 
rezultati podpore pri 
konkurenčnosti vin EU 
dokazani?SL 2014  št. 09
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-872-0320-5
doi:10.2865/71487
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 09
Posebno poročilo Ali je upravljanje 
naložbene in promocijske 
podpore EU vinskemu 
sektorju dobro in ali so 
rezultati podpore pri 
konkurenčnosti vin EU 
dokazani?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)
02
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
 Glosar
I – IX Povzetek
1 – 11 Uvod
1 – 11 Vinski sektor EU
12 – 15 Obseg revizije in revizijski pristop
16 – 80 Opažanja
16 – 34 Del I – Ali je naložbeni ukrep v okviru SUT za vino ustrezno zasnovan in se izvaja ob ustreznem 
upoštevanju načela gospodarnosti?
18 – 21 Potreba po dopolnilnih naložbenih ukrepih v okviru SUT za vino ni dokazana …
22 – 25 … izvajanje naložb v okviru SUT za vino v nekaterih državah članicah pa se je zavleklo ali je bilo omejeno …
26 – 29 Obiskane države članice dajejo omejeno zagotovilo, da podporo prejemajo samo finančno sposobni projekti …
30 – 34 … ter ne vrednotijo sistematično razumnosti projektnih stroškov
35 – 64 Del II – Ali je promocijski ukrep ustrezno zasnovan in se učinkovito izvaja?
37 – 42 Promocijska podpora se odobri tudi velikim družbam, ki že imajo velik ugled in izvozno tradicijo …
43 – 47 … ter bi promocijske dejavnosti verjetno izvedle tudi brez javne podpore (učinek mrtvih izgub)
48 – 51 Nejasna opredelitev upravičenih odhodkov do leta 2013
03 Kazalo
52 – 54 Države članice ne preverjajo vedno, ali je prišlo do nepravilnega dvojnega financiranja
55 – 64 Nezadostnost revizijske sledi spodkopava uspešnost kontrol, s katerimi obiskane države članice 
zagotavljajo resničnost nastanka promocijskih dejavnosti in njihovo upravičenost
65 – 80 Del III – Ali so učinki ukrepov ustrezno dokazani?
65 – 70 Spremljanje in vrednotenje ukrepov je osredotočeno na izložke in finančno izvajanje, vendar še ni dovolj 
informacij o doseženih rezultatih
71 – 73 Učinkov naložb v okviru SUT za vino ni mogoče zlahka ločiti od učinkov naložb v okviru razvoja podeželja …
74 – 75 Izvoz vina držav članic v tretje države se je povečal …
76 – 80 … vendar je težko ugotoviti, v kakšni meri je to mogoče neposredno pripisati promocijskemu ukrepu
81 – 90 Zaključki in priporočila
 Priloga I – Preskrbovalna bilanca – glavne postavke na ravni EU-27
 Priloga II –  Priloga Xb k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007
 Odgovori Komisije
04
 Kratice
EKJS : Evropski kmetijski jamstveni sklad
EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja
ESRR : Evropski sklad za regionalni razvoj
EU: Evropska unija
EU-27 : 27 držav članic Evropske unije
ha: Hektar
hl: Hektoliter
RD: Razvoj podeželja
SUT za vino : Skupna ureditev trga za vino
USD : Ameriški dolar
ZGO : Zaščitena geografska označba
ZOP : Zaščitena označba porekla
05
 Glosar
Dobro finančno poslovodenje : V skladu s členom 27 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun 
Evropskih skupnosti (finančna uredba) (UL L 248, 16.9.2002), pojem dobrega finančnega poslovodenja zajema 
načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.
Druga vina : Vina, ki niso upravičena do promocijskega ukrepa, na primer namizna vina brez navedbe sorte vinske trte.
Gospodarnost : Načelo gospodarnosti pomeni doseganje ustreznih ravni izložkov ali rezultatov z najnižjimi možnimi 
stroški. 
Izvozna nadomestila : Evropska unija v okviru skupne kmetijske politike določi najnižje ravni cen za nekatere 
kmetijske proizvode. Te najnižje ravni cen so pogosto višje od svetovne ravni cen za enake proizvode. Kadar se 
pridelani proizvodi izvozijo v tretje države (zunaj EU), je treba pokriti razliko med ravnijo cene EU in ravnijo cene na 
svetovnem trgu. To se stori tako, da se izvoznikom plačajo izvozna nadomestila. Ta nadomestila se razlikujejo glede 
na čas, sektor proizvodov in iz njih izdelane proizvode.
Krizna destilacija : Do 31. julija 2012 podpora za prostovoljno ali obvezno destilacijo presežka vina, za katero 
se odločijo države članice v utemeljenih kriznih primerih zaradi zmanjšanja ali odprave presežka s hkratnim 
zagotavljanjem neprekinjenosti dobave med trgatvami.
Nacionalni podporni program/nacionalna ovojnica : Države članice, ki so proizvajalke vina, uporabljajo ta 
sredstva EU v okviru SUT za vino z nacionalnimi podpornimi programi za financiranje posebnih podpornih 
ukrepov za pomoč vinskemu sektorju (člen 103i Uredbe (ES) št. 1234/2007). Države članice predložijo Komisiji 
petletne podporne programe, ki vsebujejo ukrepe v skladu s pravili, ki urejajo vinski sektor (člen 103k Uredbe (ES) 
št. 1234/2007).
Naložbeni ukrep : Podpora, ki se odobri za materialne ali nematerialne naložbe v predelovalne obrate, vinarsko 
infrastrukturo in trženje vina, ki izboljšujejo splošno uspešnost podjetja in se nanašajo na enega ali več naslednjih 
dejavnikov: (a) proizvodnjo ali trženje proizvodov iz Priloge XIb k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007; (b) razvoj novih 
proizvodov, postopkov in tehnologij v zvezi s proizvodi iz Priloge XIb.
Premija za izkrčitev : Podpora vinogradnikom za trajno odstranitev vseh trt s parcele ali gospodarstva.
Program razvoja podeželja : Dokument, ki ga zaradi načrtovanja izvajanja politike razvoja podeželja pripravi 
država članica ali regija in odobri Komisija.
06 Glosar
Programsko obdobje : Nacionalni podporni programi se pripravijo za petletno obdobje. Prvo je programsko 
obdobje 2009–2013, drugo pa programsko obdobje 2014–2018.
Promocijski ukrep : Podpora za informacijski ali promocijski ukrep za vina Skupnosti. Promocijski ukrep se nanaša 
na vina z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo ali na vina z navedbo sorte vinske trte. Ta ukrep 
lahko sestavljajo samo: a) odnosi z javnostmi, promocijski ali oglaševalski ukrepi; (b) udeležba na prireditvah, 
sejmih ali razstavah mednarodnega pomena; (c) informacijske kampanje; (d) študije novih trgov, potrebne za 
povečanje prodaje in (e) študije za oceno rezultatov promocijskih in informacijskih ukrepov. Prispevek Skupnosti za 
promocijske dejavnosti ne sme preseči 50 % upravičenih odhodkov (člen 103p Uredbe (ES) št. 1234/2007).
Shema enotnega plačila : Shema pomoči, ki je nadomestila večino predhodnih neposrednih plačil pomoči in 
v kateri pomoč ni povezana z obveznostjo proizvajanja. Namesto tega morajo kmetje za izplačilo celotne pomoči 
vsa svoja zemljišča ohranjati v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC) ter upoštevati predpisane zahteve 
ravnanja  – tako imenovana navzkrižna skladnost. Države članice lahko podprejo vinogradnike, tako da jim dodelijo 
pravice do plačila iz poglavja 3 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003 v skladu s točko O Priloge VII k navedeni uredbi.
Sortno vino : Vina brez geografske označbe, za katera je pod določenimi pogoji dovoljeno navesti sorto vinske trte. 
Ta vina so upravičena do promocijskega ukrepa.
Učinek mrtvih izgub : Stanje, v katerem bi bil subvencionirani projekt deloma ali v celoti izveden brez pomoči iz 
nepovratnih sredstev. 
Učinkovitost : Načelo učinkovitosti pomeni najboljše razmerje med uporabljenimi viri in nastalimi izložki ali 
rezultati.
Ukrep prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov : Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov 
lahko zajema le eno ali več naslednjih dejavnosti: (a) zamenjavo sort, vključno s precepljanjem; (b) spremembo 
lokacije vinogradov; (c) izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov. Običajna obnova vinogradov, 
ki se jim je iztekla naravna življenjska doba, ne šteje kot dejavnost prestrukturiranja in preusmeritve. Podpora za 
prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov se sme dodeliti le v naslednjih oblikah: (a) nadomestila proizvajalcem 
za izgubo dohodka zaradi izvajanja ukrepa; (b) prispevek k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve. 
07 Glosar
Ukrep vzajemnih skladov : Vzajemni skladi omogočajo pomoč tistim proizvajalcem, ki se želijo zavarovati pred 
tržnimi nihanji. Podpora Skupnosti za ustanovitev vzajemnih skladov se lahko dodeli v obliki začasne in degresivne 
pomoči za kritje administrativnih stroškov skladov. Tega ukrepa ni izbrala nobena država članica.
Ukrep za destilacijo pitnega alkohola : Podpora proizvajalcem kot pomoč na hektar do 31. julija 2012 za vino, ki se 
destilira v pitni alkohol.
Ukrep za destilacijo stranskih proizvodov : Podpora za prostovoljno ali obvezno destilacijo stranskih proizvodov 
pridelave vina (grozdne tropine in vinske droži), izvedeno v skladu s pogoji iz točke D Priloge XVb k Uredbi 
Sveta (ES) št. 1234/2007.
Ukrep za zavarovanje letine : Podpora, namenjena zaščiti dohodka proizvajalcev, zmanjšanega zaradi naravnih 
nesreč, neugodnih vremenskih razmer, bolezni ali napadov škodljivcev. 
Ukrep zelene trgatve : Zelena trgatev pomeni popolno uničenje ali odstranitev grozdov v nezrelem stanju in s tem 
zmanjšanje pridelka na zadevni površini na nič. Podpora za zeleno trgatev se lahko dodeli kot nadomestilo v obliki 
pavšalnega plačila na hektar, ki ga določi zadevna država članica.
Uspešnost : Načelo uspešnosti pomeni doseganje specifičnih zastavljenih ciljev in načrtovanih rezultatov.
Vinsko leto : Proizvodno leto za vinske proizvode (opisano v delu XII Priloge I k Uredbi (ES) št. 1234/2007). Začne se 
1. avgusta vsakega leta in konča 31. julija naslednjega leta.
Zgoščeni grozdni mošt : Zgoščeni grozdni mošt je nekarameliziran grozdni mošt, pridobljen z delnim izparevanjem 
grozdnega mošta s katero koli dovoljeno metodo, razen z neposrednim segrevanjem.
08
 Povzetek
I
Evropska unija (EU) je največja svetovna proizvajalka 
vina. Svet je leta 2008 uvedel reformo skupne ure -
ditve trga (SUT) za vino, s katero naj bi se predvsem 
izboljšala konkurenčnost proizvajalcev vina v EU in 
doseglo ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem 
ob upoštevanju dolgotrajnega strukturnega presežka 
ponudbe nad povpraševanjem. Glavna finančna 
instrumenta te reforme sta začasna shema za izkrčitev 
in uvedba nacionalnih podpornih programov, s pomo -
čjo katerih države članice med 11 razpoložljivimi 
ukrepi izberejo tiste, ki so najbolje prilagojeni  
razmeram v teh državah.
II
Sodišče je z eno od revizij v preteklosti1 obravnavalo 
izkrčitev vinogradov, ki je bila namenjena zlasti dose -
ganju ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem. Pri 
sedanji reviziji je preučilo, ali je upravljanje naložbene 
in promocijske podpore vinskemu sektorju dobro ter 
ali so rezultati pri konkurenčnosti vin EU dokazani. 
Prišlo je do zaključka, da so upravljanju naložbene in 
promocijske podpore vinskemu sektorju v prvih letih, 
ki jih je zajela revizija, škodovale slabosti v zasnovi in 
pri izvajanju, ki so predstavljene v tem poročilu. Učinek 
na konkurenčnost vin EU ni bil vedno dokazan.
III
Potreba po dodatnem naložbenem ukrepu, speci -
fičnem za vinski sektor, ni dokazana, saj je ukrep že 
obstajal v okviru politike razvoja podeželja. Ta dopol -
nilni ukrep povzroča kompleksnost in administrativne 
ovire, v nekaterih državah članicah pa je imel za posle -
dico zamude pri izvajanju in pretirano restriktiven 
obseg upravičenih naložb. V času revizije je bilo treba 
velik delež prvotnih dodelitev držav članic za nalož -
beni ukrep predodeliti drugim ukrepom iz nacionalnih 
podpornih programov.
1 Posebno poročilo št. 7/2012 – Reforma skupne organizacije trga 
z vinom: dosedanji napredek ( http://eca.europa.eu ).IV
Poleg tega se pri izvajanju naložbenega ukrepa ni 
ustrezno upoštevalo načela gospodarnosti. Večina 
revidiranih držav članic ni zagotovila, da bi podporo 
prejeli samo sposobni projekti, obstaja pa tudi tvega -
nje prevelike porabe, saj razumnost projektnih stro -
škov ni bila sistematično ovrednotena.
V
Promocijske dejavnosti se pogosto uporabljajo za 
konsolidacijo trgov, namesto za pridobitev novih trgov 
in povrnitev starih. Čeprav naj bi imela po načrtih 
prednost podpora mikro, malim in srednjim podjetjem 
(MSP), so financiranje prejemala tudi velika podjetja.
VI
Države članice pri izvajanju promocijskega ukrepa niso 
bile dovolj selektivne. Sodišče je zlasti našlo primere, 
ko bi stroške promocijskih dejavnosti brez podpore 
EU krili upravičenci. Poleg tega stroški promocijskih 
dejavnosti, režijski stroški in stroški za izvajalske 
organe niso bili dovolj utemeljeni: dokazila so bila 
slaba ali pomanjkljiva. To spodkopava uspešnost doku -
mentarnih pregledov, ki jih opravljajo države članice 
zaradi zagotavljanja dejanskega nastanka in upraviče -
nosti promocijskih dejavnosti.
VII
V proračunu za programsko obdobje 2014–2018 so 
razpoložljiva sredstva, ki so jih za promocijski ukrep 
namenile države članice, več kot dvakrat večja od sred -
stev, porabljenih v prejšnjem programskem obdobju.2 
Glede na težave, ki jih imajo države članice pri porabi 
proračuna za obdobje 2009–2013, ki je bil prvotno 
namenjen za promocijske dejavnosti, obstaja tveganje, 
da je za obdobje 2014–2018 določen previsok prora -
čun, kar ogroža uporabo načel dobrega finančnega 
poslovodenja.
2 V programskem obdobju 2009–2013 je bilo v okviru promocijskega 
ukrepa porabljenih 522 milijonov EUR. Za programsko 
obdobje 2014–2018 so države članice za promocijski ukrep 
dodelile 1 156 milijonov EUR (EU-27). To pomeni povečanje za 
121 % v primerjavi s sredstvi, porabljenimi v prejšnjem obdobju.
Povzetek 09
VIII
Komisija in revidirane države članice še ne pripravijo 
dovolj relevantnih informacij, da bi pokazale nepo -
sredne rezultate, ki jih je mogoče pripisati ukrepom. 
Pri naložbenem ukrepu se naložb v okviru SUT ne da 
zlahka ločiti od vpliva naložb v okviru razvoja pode -
želja. Pri promocijskem ukrepu uporabljeni kazalniki 
rezultatov zajemajo številne spremenljivke, na katere 
promocijske dejavnosti ne vplivajo. Posledično rezul -
tati ukrepov še niso dokazani.
IX
Sodišče na podlagi teh opažanj priporoča:
naj pri naložbenem ukrepu:
(a) Komisija zaradi racionalizacije sheme pomoči  
spremlja črpanje sredstev, analizira potrebe po 
ukrepu in oceni, ali vinski sektor potrebuje do -
datno naložbeno pomoč v primerjavi z drugimi 
kmetijskimi sektorji;
(b) države članice ublažijo tveganje za gospodarstvo 
s sistematično oceno razumnosti projektnih stro -
škov in finančne sposobnosti vlagateljev. Rezultati 
teh ocen naj bodo ustrezno dokumentirani.
Komisija naj zagotovi, da bodo države članice te pre -
glede uporabljale uspešno;
naj pri promocijskem ukrepu:
(a) uredba, ki ureja to področje, prepreči, da bi posa -
mezni upravičenci v vsakem programskem obdo -
bju predložili promocijski program za iste ciljne 
države. Omeji naj tudi obseg ukrepa, kar zadeva 
upravičenost oglaševanja blagovne znamke, in da 
več poudarka temu, da bi promocijski ukrep upo -
rabljala MSP;(b) Komisija zaradi čim večjega zmanjšanja tveganja 
mrtvih izgub zagotovi, da države članice v svojih 
izbirnih postopkih zahtevajo, da upravičenci jasno 
dokažejo potrebo po pomoči EU, in da se običajni 
stroški poslovanja ne financirajo iz proračuna EU;
(c) Komisija zagotovi, da so dodatni stroški, kot so 
stroški za izvajalske organe in režijski stroški, 
ustrezno utemeljeni in omejeni na najvišji možni 
odstotek skupnih stroškov;
(d) države članice zagotovijo zadostno revizijsko sled, 
ki vsako promocijsko pomoč povezuje s specifični -
mi in ustrezno dokumentiranimi dejavnostmi;
(e) Komisija zahteva, da države članice podrobneje 
ovrednotijo rezultate promocijskih projektov. Zlasti 
je treba rezultate promocijskih dejavnosti oceniti 
na ravni upravičenca, ne pa za celotni vinski sektor 
EU. Države članice naj bolje uporabljajo poročila, 
ki jih na koncu promocijske dejavnosti pripravijo 
upravičenci, da bi ocenile in strnile rezultate;
(f) po izteku dovolj dolgega obdobja Komisija analizi -
ra, kako proračun, dodeljen za nacionalne pod -
porne programe za obdobje 2014–2018, ustreza 
potrebam vinskega sektorja EU in sposobnosti 
držav članic za črpanje sredstev. Na podlagi te 
analize naj, kjer je ustrezno, prilagodi proračun, 
da zagotovi spodbude za večjo učinkovitost držav 
članic pri uporabi ukrepov.
10
 Uvod
Vinski sektor EU
01 
Evropska unija je največja svetovna 
proizvajalka vina. EU ima približno 
3 milijone ha vinogradov, v katerih 
letno povprečno proizvede približno 
158 milijonov hl vina. Povprečna letna 
poraba v EU je približno 127 milijo -
nov hl3. V vinskem letu 2011/2012 je 
bilo v tretje države izvoženih približno 
23 milijonov hl vina v tržni vrednosti 
8,6 milijarde EUR, uvoženih pa 14 mili -
jonov hl vina v tržni vrednosti 2,4 mili -
jarde  EUR4 (glej preskrbovalno bilanco 
za vino v  Prilogi I ).
02 
Ko je Komisija leta 2005 začela priprave 
za reformo skupne ureditve trga (SUT), 
je bila strukturna presežna proizvodnja 
vina ocenjena na 18,5 milijona hl.
03 
Komisija je v sporočilu Svetu in Evrop -
skemu parlamentu5 navedla, da je če -
dalje večje neravnovesje med ponudbo 
in povpraševanjem glavni razlog za re -
formo SUT. Leta 2007 je objavila oceno 
učinka6, v kateri je ovrednotila stanje 
vinskega sektorja EU. Ta ocena učinka 
je potrdila nevzdržno neravnovesje na 
trgu ter zmanjšanje konkurenčnosti vin 
EU v primerjavi z drugimi vini.04 
Leta 2008 je bila z Uredbo Sveta (ES) 
št. 479/20087 uvedena reforma skupne 
ureditve trga za vino. V skladu z oceno 
učinka sta bila dva od glavnih ciljev 
reforme SUT za vino:
 —povečati konkurenčnost evropskih 
vin in
 —zagotoviti boljše ravnovesje med 
ponudbo in povpraševanjem.
05 
Od 1. avgusta 2008 so se ukrepi tržne 
intervencije, kot so destilacija, izvozna 
nadomestila in ukrepi za skladiščenje, 
postopoma zmanjševali, 31. julija 2012 
pa so se povsem končali8. Odhodki 
za tržno intervencijo so s 364 milijo -
nov EUR pred uvedbo reforme SUT 
za vino (2007/2008) upadli na nič 
leta 2012/2013.3 Eurostat  – preskrbovalna 
bilanca za vino – povprečje 
zadnjih petih vinskih let 
(2007/2008–2011/2012).
4 Vir podatkov: podatkovna 
zbirka Eurostata Comext, 
izvleček podatkov z dne 
24. julija 2013.
5 COM(2006) 319 final z dne 
22. junija 2006.
6 SEC(2007) 893 final z dne 
4. julija 2007.
7 Uredba Sveta (ES) št. 479/2008 
z dne 29. aprila 2008 
o skupni ureditvi trga 
za vino, spremembi 
uredb (ES) št. 1493/1999, 
(ES) št. 1782/2003, (ES) 
št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 
ter razveljavitvi uredb (EGS) 
št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999 
(UL L 148, 6.6.2008, str. 1). 
Avgusta 2009 je bila ta uredba 
razveljavljena, SUT za vino 
pa je bila vključena v enotno 
SUT, vzpostavljeno z Uredbo 
Sveta (ES) št. 1234/2007 
z dne 22. oktobra 2007 
o vzpostavitvi skupne ureditve 
kmetijskih trgov in o posebnih 
določbah za nekatere 
kmetijske proizvode  
(UL L 299, 16.11.2007, str. 1).
8 Ohranjena je bila le destilacija 
stranskih proizvodov, ker 
je njen namen zagotoviti 
okolju prijazno proizvodnjo 
kakovostnega vina.
11 Uvod
06 
Glavni finančni instrumenti reformira -
ne SUT za vino v programskem obdo -
bju 2009–2013 so:
(a) prostovoljna izkrčitev vinogra -
dov, katere cilj je bil oblikovanje 
vinskega sektorja, prilagojenega 
tržnim razmeram, s katero bi bili 
manj konkurenčni vinogradi trajno 
izkrčeni. V okviru te sheme, ki se je 
končala v vinskem letu 2010/2011, 
je bilo izkrčenih 161 166 ha vino -
gradov. Zanjo je bilo namenjenih 
približno 1 025 milijonov EUR 
sredstev EU;
(b) nacionalni podporni programi, 
za katere se uporablja tudi izraz 
„nacionalne ovojnice“: državam 
članicam je dan na voljo poseben 
proračun za pripravo petletnega 
podpornega programa, ki ga se -
stavlja več ukrepov, izbranih med 
11 razpoložljivimi ukrepi9. Take 
podporne programe se predloži 
Komisiji v odobritev. Letni pro -
račun za nacionalne podporne 
programe prejema 18 držav članic. 
Skupni proračun za prvo petletno 
programsko obdobje znaša 5,3  mi-
lijarde  EUR. Ustrezni letni prora -
čuni po državi članici so prikazani 
v Prilogi II ;
(c) prenos zneskov10 na obstoječe 
programe razvoja podeželja zaradi 
povečanja podpore za razvoj po -
deželja v vinorodnih regijah.07 
Poleg sheme enotnega plačila11 so bili 
finančno najpomembnejši ukrepi, ki 
so jih v svojih nacionalnih podpornih 
programih za programsko obdobje 
2009–2013 uvedle države članice, pre -
strukturiranje in preusmeritev vinogra -
dov z zamenjavo sort (43 % proračuna 
za nacionalne podporne programe, tj. 
več kot dve milijardi EUR v petletnem 
obdobju), promocija ter naložbe (ta 
ukrepa predstavljata po 10 % proraču -
na za nacionalne podporne programe, 
tj. prvi 522 milijonov EUR, drugi pa 
518 milijonov EUR) (glej diagram 1 ). 
Cilj teh treh ukrepov je povečati kon -
kurenčnost vinskega sektorja, odražajo 
pa namen nove SUT za vino o prehodu 
z ukrepov tržne intervencije na tržno 
usmerjene ukrepe.9 Ti ukrepi so: prestrukturiranje 
in preusmeritev vinogradov, 
zelena trgatev, vzajemni 
skladi, zavarovanje letine, 
shema enotnega plačila, 
promocija, naložbe, destilacija 
stranskih proizvodov ter 
trije začasni ukrepi, ki so 
se končali do 31. julija 2012 
(destilacija pitnega alkohola, 
krizna destilacija, uporaba 
zgoščenega grozdnega 
mošta).
10 Zneski, določeni 
v členu 190(a)(2) Uredbe (ES) 
št. 1234/2007, ki temeljijo 
na preteklih odhodkih 
na podlagi Uredbe Sveta 
(ES) št. 1493/1999 z dne 
17. maja 1999 o skupni 
ureditvi trga za vino 
(UL L 179, 14.7.1999, 
str. 1), za intervencijske 
ukrepe za ureditev 
trgov, kot je opredeljeno 
v členu 3(1)(b) Uredbe Sveta 
(ES) št. 1290/2005 z dne 
21. junija 2005 o financiranju 
skupne kmetijske politike 
(UL L 209, 11.8.2005, str. 1).
11 Shema enotnega plačila je 
eden od ukrepov, ki so na 
voljo v okviru nacionalnih 
podpornih programov, vendar 
zanjo ne šteje, da neposredno 
prispeva h konkurenčnosti 
vinskega sektorja. Dodelitev za 
ta ukrep v obdobju 2009–2013 
je znašala 510 milijonov EUR.
12 Uvod
08 
Naložbeni ukrep tvori podpora za 
materialne ali nematerialne naložbe 
v predelovalne obrate, vinarsko infra -
strukturo in trženje vina. Cilj podpore 
je izboljšati splošno uspešnost podje -
tja12. Države članice morajo opredeliti 
upravičene naložbene operacije. Naj -
višja stopnja pomoči je 40 %13 upra -
vičenih naložbenih stroškov, ki lahko 
pri projektih, ki jih je izbralo Sodišče, 
segajo od 6 000 EUR za novo napravo 
za zapiranje steklenic do 10,3 milijo -
na EUR za gradnjo in opremljanje nove 
zadruge, v katero je prerazporejenih 
več prejšnjih zadrug.12 Člen 103u Uredbe (ES) 
št. 1234/2007.
13 Drugačna stopnja pomoči: 
50 % v regijah, ki so 
opredeljene kot konvergenčne 
regije v skladu z Uredbo 
Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 
11. julija 2006 o splošnih 
določbah o Evropskem 
skladu za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu in 
razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1260/1999 (UL L 210, 
31.7.2006, str. 25), 75 % 
v najbolj oddaljenih regijah 
v skladu z Uredbo Sveta 
(ES) št. 247/2006 z dne 
30. januarja 2006 o posebnih 
ukrepih za kmetijstvo v najbolj 
oddaljenih regijah Unije 
(UL L 42, 14.2.2006, str. 1) ali 
65 % na manjših egejskih 
otokih v smislu Uredbe 
Sveta (ES) št. 1405/2006 
z dne 18. septembra 2006 
o posebnih ukrepih 
za kmetijstvo v korist 
manjših egejskih otokov in 
o spremembi Uredbe (ES) 
št. 1782/2003 (UL L 265, 
26.9.2006, str. 1).Diagram 1Delež najpomembnejših ukrepov iz nacionalnih podpornih programov  
(programsko obdobje 2009–2013)
Prestrukturiranje 43 %
Promocija 10 %Drugo* 14 %
Shema enotnega plačila 10 % 
Naložbe 10 %Končani ukrepi** 13 %
* Destilacija stranskih proizvodov, zavarovanje letine, zelena trgatev, potekajoči načrti v skladu z Uredbo št. 1493/1999.
** Ukrepi, ki so od vinskega leta 2012/2013 končani:  destilacija pitnega alkohola in krizna destilacija, uporaba zgoščenega grozdnega mošta.
Vir: Komisija – finančna preglednica, ki so jo poslale države članice, oktober 2013.
13 Uvod
09 
Promocijski ukrep zajema podporne 
informacijske in promocijske ukre -
pe v zvezi z vini Skupnosti v tretjih 
državah, s čimer se izboljšuje njihova 
konkurenčnost v teh državah14. K temu 
ukrepu spadajo:
 —odnosi z javnostmi, promocijski ali 
oglaševalski ukrepi, zlasti s pou -
darkom na prednostih proizvodov 
Skupnosti, predvsem glede kako -
vosti, varnosti hrane ali prijaznosti 
okolju,
 —udeležba na prireditvah, sejmih ali 
razstavah mednarodnega pomena,
 —informacijske kampanje, zlasti o sis -
temih Skupnosti, ki zajemajo zašči -
tene označbe porekla, geografske 
označbe in ekološko pridelavo,
 —študije novih trgov, potrebne za 
razširitev možnosti prodaje,
 —študije za ocenjevanje rezultatov 
informacijskih in promocijskih 
ukrepov15.10 
Najvišja stopnja pomoči za promocij -
ske ukrepe je 50 % upravičenih od -
hodkov, kar lahko pri projektih, ki jih 
je izbralo Sodišče, sega od 30 000 EUR 
za dejavnosti odnosov z javnostmi do 
32,6 milijona EUR za celoten sklop zgo -
raj opisanih promocijskih dejavnosti.
11 
Upravljanje naložbenih in promocij -
skih ukrepov iz nacionalnih podpornih 
programov si delijo Komisija in države 
članice, torej ima skupno odgovor -
nost za upravljanje ukrepov Komisija, 
čeprav je izvajanje zaupano državam 
članicam. Zato so za izvajanje naložbe -
nih in promocijskih ukrepov ter z njimi 
povezanih kontrolnih sistemov v veliki 
meri odgovorne države članice16. Konč -
ni upravičenci teh ukrepov morajo 
izpolnjevati pogoje, ki jih zahteva za -
konodaja EU in nacionalna/regionalna 
zakonodaja.14 Na podlagi Uredbe Sveta 
(ES) št. 3/2008 z dne 
17. decembra 2007 o ukrepih 
za informiranje o kmetijskih 
proizvodih in njihovo 
promocijo na notranjem trgu 
in v tretjih državah (UL L 3, 
5.1.2008, str. 1) lahko Komisija 
neposredno odobri pomoč 
za informacijske kampanje 
o sistemu Evropske unije za 
razvrstitev vin. Te splošne 
informacijske kampanje 
se razlikujejo od posebnih 
podpornih dejavnosti, ki 
jih obravnava to poročilo. 
Komisija je 21. novembra 2013 
predlagala razveljavitev 
in nadomestitev Uredbe 
št. 3/2008. V skladu 
s predlogom bi bila pomoč na 
voljo v okviru informacijskega 
in promocijskega ukrepa, ki 
povezujeta vino z drugimi 
kmetijskimi proizvodi, če ni 
odobrena nobena pomoč 
v okviru drugih ukrepov EU.
15 Člen 103p Uredbe (ES) 
št. 1234/2007.
16 Člen 76 Uredbe Komisije 
(ES) št. 555/2008 z dne 
27. junija 2008 o določitvi 
podrobnih pravil za izvajanje 
Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 
o skupni ureditvi trga za vino 
glede podpornih programov, 
trgovine s tretjimi državami 
in obsega vinogradniških 
površin ter o izvajanju 
nadzora v vinskem sektorju 
(UL L 170, 30.6.2008, str. 1), 
ki se uporablja za izvajanje 
osnovne uredbe Sveta 
o SUT za vino, določa: 
„Brez poseganja v posebne 
določbe te uredbe ali drugo 
zakonodajo Skupnosti države 
članice uvedejo preglede 
in ukrepe, ki so potrebni za 
zagotovitev pravilne uporabe 
Uredbe (ES) št. 479/2008 in te 
uredbe. Ti pregledi in ukrepi 
so učinkoviti, sorazmerni in 
odvračalni, da zagotovijo 
ustrezno zaščito finančnih 
interesov Skupnosti.“
14
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
12 
Sodišče je zadnje posebno poročilo 
o SUT za vino objavilo leta 201217. 
Poročilo je zajelo dve finančno naj -
pomembnejši shemi pomoči v okviru 
reforme SUT za vino, in sicer izkrčitev 
vinogradov ter prestrukturiranje in 
preusmeritev vinogradov z zamenjavo 
sort, ter se zlasti posvečalo prispevku 
teh shem k zagotovitvi boljšega rav -
novesja med ponudbo in povpraševa -
njem na trgu z vinom v EU, kar je eden 
od dveh glavnih ciljev reforme (glej 
odstavek 4). Sodišče je, da bi zaključilo 
svojo revizijo SUT za vino, skušalo pre -
učiti glavna ukrepa za konkurenčnost, 
ki so ju v svojih nacionalnih podpor -
nih programih izbrale države članice: 
naložbenega in promocijskega. Cilj 
revizije je bil odgovoriti na naslednje 
vprašanje: „Ali je upravljanje naložbe -
ne in promocijske podpore EU vinske -
mu sektorju dobro in ali so rezultati 
podpore pri konkurenčnosti vin EU 
dokazani?“
13 
Pri reviziji je bilo ocenjeno, ali sta bila 
naložbeni in promocijski ukrep ustre -
zno zasnovana. Sodišče je preučilo tudi 
razpoložljive podatke o spremljanju 
in vrednotenju, da bi ocenilo, ali so 
Komisija in države članice pričakovane 
rezultate dosegle učinkovito. Kar zade -
va naložbeni ukrep, je Sodišče že revi -
diralo učinkovitost podobnih naložbe -
nih ukrepov v okviru politike razvoja 
podeželja18. Zato se je osredotočilo 
na vidike, povezane z gospodarnostjo 
tega ukrepa, kot sta finančna sposob -
nost in razumnost stroškov podprtih 
naložb. Ta obseg revizije odražajo 
naslednja glavna podvprašanja:(a) Ali je naložbeni ukrep v okviru SUT 
za vino ustrezno zasnovan in se 
izvaja ob ustreznem upoštevanju 
načela gospodarnosti?
(b) Ali je promocijski ukrep ustrezno 
zasnovan in se učinkovito izvaja?
(c) Ali so učinki ukrepov ustrezno 
dokazani?
14 
Revizija je bila osredotočena na ukre -
pe, ki so bili financirani med vinskima 
letoma 2008/2009 in 2010/2011, torej 
je zajela prva tri leta izvajanja reforme. 
Sodišče je opravilo obiske ustreznih 
služb Komisije ter naslednjih držav 
članic in regij: Avstrija, Francija (regiji 
Akvitanija in Languedoc -Roussillon), 
Italija (regiji Lacij in Benečija), Portu -
galska in Španija (regija Katalonija). Pet 
obiskanih držav članic predstavlja 95 % 
oziroma 82 % odhodkov za promocijski 
in naložbeni ukrep v prvem program -
skem obdobju (2009–2013).17 Posebno poročilo št. 7/2012 
(http://eca.europa.eu ).
18 Posebna poročila št. 8/2012, 
1/2013 in 6/2013  
(http://eca.europa.eu ).
15 Obseg revizije in revizijski pristop 
15 
Skupno so bili opravljeni obiski pri 
37 upravičencih do pomoči, od tega pri 
23 za promocijske projekte, pri 11 za 
naložbene projekte in pri treh za 
promocijske in naložbene projekte. 
Poleg tega je bilo izbranih 73 projek -
tov za preučitev z dokumentacijskim 
pregledom. Skupno je bilo analiziranih 
113 projektov (79 za promocijo in 34 za 
naložbe)19. Izbira vzorca je temeljila 
na pomembnosti projektov in vrsti 
upravičenca, da bi bil izbran sklop 
projektov, ki so značilni za financirane 
projekte v zadevnih državah članicah.19 Analiziranih je bilo več 
promocijskih projektov kot 
naložbenih, ker je v dveh 
izbranih državah članicah 
izvajanje naložbenega ukrepa 
zamujalo, ena država članica 
pa se je odločila, da tega 
ukrepa ne bo izvajala.
16
 Opažanja
Del I – Ali je naložbeni 
ukrep v okviru SUT za 
vino ustrezno zasnovan  
in se izvaja ob ustreznem 
upoštevanju načela 
gospodarnosti?
16 
Dobra zasnova je bistvena za dobro 
finančno poslovodenje. Z naložbenim 
ukrepom se javna podpora odobri 
vrsti podjetja, ki je upravičena tudi 
do financiranja EU v okviru politike 
razvoja podeželja. Ukrep v okviru SUT 
za vino mora, da bi bil dobro zasnovan, 
ustrezati jasno ugotovljeni potrebi, 
ki je obstoječi ukrepi ne obravnavajo. 
Poleg tega ne bi smel nalagati nepo -
trebnega administrativnega bremena 
izvajalskim organom.
17 
Države članice bi morale, da bi nalož -
bene ukrepe izvajale ob ustreznem 
upoštevanju načela gospodarnosti, 
uvesti administrativne preglede in po -
stopke, s katerimi bi zagotovile, da:
(a) se podpora odobri finančno 
sposobnim projektom: da se 
javna podpora ne bi potratila 
za projekte, ki prezgodaj propa -
dejo, bi morale države članice 
z ustreznimi pregledi sposobnosti 
analizirati, kako dobro je finančno 
stanje vlagatelja, to analizo pa 
dokumentirati;
(b) so projektni stroški, ki so jih prijavili 
upravičenci, razumni. Ta pregled bi 
bilo treba izvajati z ustreznim siste -
mom vrednotenja, kot so referenčni 
stroški, primerjava večjega števila 
ponudb ali ocenjevalna komisija.Potreba po dopolnilnih 
naložbenih ukrepih v okviru 
SUT za vino ni dokazana …
18 
Čeprav se naložbeni ukrep v okviru 
SUT za vino uporablja posebej v vin -
skem sektorju (in ne na splošno v vseh 
kmetijskih sektorjih), ima v bistvu enak 
obseg kot ukrepa naložbene pomoči 
v okviru razvoja podeželja št. 121 („po -
sodabljanje kmetijskih gospodarstev“) 
in št. 123 („dodajanje vrednosti kme -
tijskim in gozdarskim proizvodom“). 
Poleg tega je, kot je prikazano v  okvi -
ru 1 , cilj ukrepa v okviru SUT za vino 
enak kot pri dveh naložbenih ukrepih 
v okviru razvoja podeželja.
19 
Z novo SUT za vino je vinorodnim 
regijam na voljo več pomoči za razvoj 
podeželja, ker so se odobrena prora -
čunska sredstva za programe razvoja 
podeželja v teh regijah povečala. 
V skladu s Prilogo Xc k Uredbi (ES) 
št. 1234/2007 povečanje od leta 2011 
znaša 121,4 milijona EUR20 letno.20 Leta 2009 je ta proračunska 
prerazporeditev znašala 
40,5 milijona EUR, leta 2010  
pa 80,9 milijona EUR.
17 Opažanja
20 
Za obdobje 2009–2013 je naložbeni 
ukrep v svoje nacionalne podporne 
programe vključilo devet držav čla -
nic (Češka, Nemčija, Španija, Francija, 
Italija, Ciper, Madžarska, Avstrija in 
Slovaška), devet držav članic (Bolgarija, 
Grčija, Litva, Luksemburg, Malta, Portu -
galska, Romunija, Slovenija in Združeno 
kraljestvo) pa ga ni22. Portugalska se 
je odločila, da naložbenega ukrepa ne 
bo vključila v svoj nacionalni podporni 
program, ker je menila, da je dovolj 
podpore na voljo že v programu razvo -
ja podeželja: dejansko je bilo v pro -
gramskem obdobju za razvoj podeže -
lja 2007–2013 portugalskemu vinskemu 
sektorju dodeljenih 13,5 % skupnega 
proračuna za dva ukrepa naložbene 
pomoči v okviru razvoja podeželja.21 
Sodišče meni, da ni jasno, zakaj bi prav 
vinski sektor potreboval dopolnilno 
naložbeno pomoč, saj je bila taka po -
moč v okviru politike razvoja podeželja 
že na voljo vsem kmetijskim sektorjem, 
odobrena proračunska sredstva za po -
moč v okviru razvoja podeželja vinoro -
dnim regijam pa so bila povečana (glej 
odstavek 19). Odločitev, da bo na voljo 
dodatna podpora, ni bila podkrepljena 
z nobeno študijo ali analizo.22 Litva je svojo celotno 
nacionalno ovojnico dodelila 
za promocijo. Luksemburg 
(od leta 2009/2010), Malta in 
Združeno kraljestvo so svoje 
celotne nacionalne ovojnice 
dodelili shemi enotnega plačila.Naložbeni ukrepi v okviru SUT za vino in razvoja podeželja imajo enak cilj
(a) Naložbeni ukrep v okviru SUT za vino (člen 103u(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007): „Podpora se lahko odobri 
za materialne ali nematerialne naložbe v predelovalne obrate, vinarsko infrastrukturo in trženje vina, 
ki izboljšujejo splošno uspešnost podjetja  [...]“.
(b) Ukrep 121 v okviru razvoja podeželja (člen 26(1) Uredbe (ES) št. 1698/200521): „Podpora iz člena 20(b)(i) se 
dodeli za materialne in/ali nematerialne naložbe, ki: (a) izboljšajo splošno učinkovitost kmetijskega gospo -
darstva  [...]“.
(c) Ukrep 123 v okviru razvoja podeželja (člen 28(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005): „Podpora iz člena 20(b)(iii) se 
dodeli za materialne in/ali nematerialne naložbe, ki: (a)  izboljšajo splošno učinkovitost podjetja  [...]“.
21 Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).Okvir 1
18 Opažanja
… izvajanje naložb v okviru 
SUT za vino v nekaterih drža -
vah članicah pa se je zavleklo 
ali je bilo omejeno …
22 
Ker so naložbeni ukrepi v okviru SUT za 
vino in razvoja podeželja od vinskega 
leta 2008/2009 potekali vzporedno, je 
bilo treba čim bolj zmanjšati tveganje 
dvojnega financiranja. Zato so morale 
države članice pri ukrepih v okviru SUT 
financirati operacije, ki so bile drugač -
ne od tistih, financiranih v skladu s pro -
grami razvoja podeželja23. Potreba, da 
se potegne ločnica med zelo podobni -
mi ukrepi in se zagotovi, da se upošte -
va (zlasti med ukrepom 123 v okviru 
razvoja podeželja in naložbami v okvi -
ru SUT za vino), je povečala administra -
tivno breme držav članic, ki so morale 
pred izvajanjem naložbenega ukrepa 
v okviru SUT spremeniti svoje obstoje -
če programe razvoja podeželja.
23 
V Italiji in Španiji je imelo zaradi obve -
znosti, da se potegne ta ločnica, izva -
janje naložbenega ukrepa v okviru SUT 
za vino veliko zamudo.24 V teh državah 
članicah se programi razvoja podeželja 
upravljajo na regionalni ravni, zato je 
morala ločnico potegniti vsaka regija. 
Izvajanje ukrepa v okviru SUT za vino 
je zamujalo za tri leta. V Italiji je bilo 
porabljenih samo 44 % prvotno napo -
vedanega zneska.24 
Poleg tega je ločnica med operacija -
mi, ki so upravičene v okviru različnih 
ukrepov, pretirano omejila obseg ukre -
pa SUT v Španiji. Čeprav se vsebina 
naložbenih ukrepov v okviru razvoja 
podeželja ni spremenila, so bile do 
pomoči v okviru SUT za vino upravi -
čene samo naložbe španskih upravi -
čencev v EU, vendar izven španskega 
nacionalnega ozemlja. Posledično je 
Španija porabila samo 295 000 EUR za 
en predloženi projekt, čeprav je bilo 
v začetku predvideno, da bo v celo -
tnem obdobju 2009–2013 porabljenih 
148 milijonov EUR.
25 
V Avstriji in Franciji je bila ločnica po -
tegnjena na osrednji ravni in naložbeni 
ukrep se je brez vsake zamude izvajal 
že vinskem letu 2008/2009.
Obiskane države članice 
dajejo omejeno zagotovilo, 
da podporo prejemajo samo 
finančno sposobni projekti …
26 
Člen 103u(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 
določa: „Podpora se ne dodeli podje -
tjem v težavah“25. Vendar pa lahko slabo 
finančno stanje podjetja, za katerega 
ob prijavi za nepovratna sredstva ne 
šteje, da je v težavah, ogrozi sposobnost 
projekta, ki ga je to podjetje predložilo. 
Sedanja zakonodaja ne zahteva izrecno, 
naj države članice pred odobritvijo po -
moči izvajajo preglede sposobnosti.23 Člen 20(2) Uredbe (ES) 
št. 555/2008: „Podpore 
v skladu s členom 15 Uredbe 
(ES) št. 479/2008 na podlagi 
nacionalnega podpornega 
programa v skladu z naslovom 
II navedene uredbe za 
določeno državo članico ali 
regijo ne prejme noben ukrep, 
ki prejme podporo v okviru 
programa za razvoj podeželja 
v navedeni državi članici ali 
regiji na podlagi Uredbe (ES) 
št. 1698/2005.“
24 V delu 4.3 COM(2012) 737 
final z dne 10. decembra 2012 
je navedeno: „Zlasti v Italiji 
in Španiji je zaradi težav 
pri razmejitvi podobnih 
dejavnosti iz programov za 
razvoj podeželja prišlo do 
zamud pri izvajanju tega 
ukrepa.“
25 Smernice Skupnosti o državni 
pomoči za reševanje in 
prestrukturiranje podjetij 
v težavah: „šteje za podjetje 
v težavah, ko ni zmožno 
z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, 
ki jih lahko pridobi od 
svojih lastnikov/delničarjev 
ali upnikov, preprečiti 
izgube, ki bi brez zunanjega 
posredovanja državnih 
organov kratkoročno ali 
srednjeročno skoraj gotovo 
ogrozile obstoj družbe“.
19 Opažanja
27 
Komisija ni državam članicam za nalož -
beni ukrep zagotovila nobenih smernic 
za postopke izbiranja projektov. Pri 
reviziji je bilo ugotovljeno, da je v štirih 
obiskanih državah članicah, ki so izva -
jale naložbeni ukrep, samo ena regija 
v Italiji (Benečija) izvajala koristne pre -
glede sposobnosti, vključno s prever -
janjem finančnega položaja upravičen -
cev (glej okvir 2 ). Regija Lacij v Italiji 
je uporabljala manj podroben sistem 
vrednotenja, ki je temeljil na primerjavi 
letnih računovodskih izkazov vlagate -
lja za leto pred naložbo s pričakovanim 
učinkom naložbe na računovodske 
izkaze za leto po naložbi.28 
V Avstriji in Franciji so postopki za 
izbiranje temeljili na načelu „kdor 
prvi pride, prvi dobi“. Čeprav podjetja 
v težavah niso bila upravičena, zaradi 
premalo postopkov za izbiranje ni bilo 
zagotovljeno, da bodo med upravi -
čenimi projekti podporo prejeli samo 
sposobni (glej okvir 2 ).
Pregledi sposobnosti: primeri dobrih in šibkih praks
V italijanski regiji Benečija so bila določena izbirna merila, vključno z informacijskim orodjem za ocenjevanje, 
kakšna bo po predvidevanjih uspešnost naložbe, in sicer na podlagi ekonomskih podatkov, ki jih predloži 
upravičenec. Subvencijo je bilo mogoče dodeliti samo projektom, ki so izkazali gospodarsko trajnost, tj. ne -
sposobni projekti so bili avtomatično izključeni.
V Avstriji je Sodišče odkrilo naložbeni projekt polnilne linije, ki je bil leta 2009 odobren zadrugi, ki je zdaj 
v likvidaciji. Obstajalo ni nobeno izbirno merilo, ki bi omogočalo ugotovitev, da projekt te zadruge zaradi nje -
nega finančnega stanja ni bil trajnosten. Zadrugi je bila pomoč odobrena kljub negativnim letnim rezultatom 
in krčenju kapitala pred naložbo ter stalnemu izgubljanju članov vsaj od leta 2006.Okvir 2
29 
V Španiji se s postopki za izbiranje ovre -
dnoti sposobnost projekta in finančno 
stanje upravičenca, vendar pa projektu 
pri vrednotenju ni treba prejeti mini -
malnega števila točk, da bi bil izbran.
20 Opažanja
… ter ne vrednotijo  
sistematično razumnosti  
projektnih stroškov
30 
Države članice bi morale preverjati 
vloge za projekte, da bi zagotovile 
razumnost stroškov, ki bodo povrnjeni 
s sredstvi EU, vključno s preverjanjem 
vlog v primerjavi z referenčnimi stroški 
in predložitvijo različnih ponudb, da 
bi bil cilj ukrepa dosežen z razumnimi 
stroški26, tj. učinkovito. Pri reviziji je 
bilo ocenjeno, ali so države članice 
vzpostavile formalen sistem za vredno -
tenje razumnosti stroškov.
31 
Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da sta 
le dve od štirih obiskanih držav članic, 
ki izvajajo naložbeni ukrep, uporablja -
li takšne postopke. Italija (Benečija 
in Lacij) in Španija pred odobritvijo 
vlog ovrednotita razumnost stroškov 
s formaliziranimi postopki. Vlagatelji 
morajo za svoje naložbene operacije 
zlasti predložiti tri različne ponudbe 
in sporočiti, katera med njimi je bila 
izbrana. Tehtnost izbire lahko oceni 
zunanji izvajalec vrednotenja.
32 
Oceno razumnosti stroškov, ki so jo 
opravili italijanski organi (Benečija in 
Lacij), pa je spodkopavalo to, da je 
nakup lesenih sodov za staranje vina 
štel kot upravičen naložbeni strošek, 
čeprav je treba sode običajno po treh 
letih zamenjati. V Franciji in Avstriji ta -
kšne naložbe niso štele za upravičene.33 
Čeprav Komisija v nedavnih smerni -
cah27 obravnava nakup sodov kot po -
tencialno upravičeno naložbo, uredba 
zahteva, da naložba traja vsaj pet let28. 
Sodi se običajno uporabljajo samo 
tri leta, zato njihov nakup ni skladen 
z zahtevami EU. Poleg tega omejeno 
trajanje takšne naložbe ustvarja veliko 
tveganje, da bi bili sodi kupljeni kot 
zamenjava za obstoječe sode, ne pa za 
povečanje kapacitet za staranje vina.
34 
V Franciji in Avstriji vrednotenje razu -
mnosti stroškov ni bilo formalizirano, 
pač pa je bilo odvisno od strokovnega 
znanja osebe, ki je pregledala vlogo. 
Zato Sodišče ni našlo dokazov, da ti 
državi članici sistematično ocenjujeta 
razumnost projektnih stroškov. Poleg 
tega ni bilo obveznosti predložitve raz -
ličnih ponudb potencialnih izvajalcev.26 Člen 24(2) Uredbe Komisije 
(EU) št. 65/2011 z dne 
27. januarja 2011 o določitvi 
podrobnih pravil za 
izvajanje Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005 glede izvajanja 
kontrolnih postopkov 
in navzkrižne skladnosti 
v zvezi z ukrepi podpore za 
razvoj podeželja (UL L 25, 
28.1.2011, str. 8), ki v skladu 
s členom 77(5) Uredbe 
št. 555/2008 velja za naložbe 
v okviru SUT, določa, da 
„[administrativni pregledi 
vlog za podporo vključujejo 
zlasti preverjanje] smiselnosti 
načrtovanih stroškov, ki se 
oceni na podlagi ustreznega 
ocenjevalnega sistema, 
kot so referenčni stroški, 
primerjava različnih ponudb 
ali ocenjevalni odbor“.
27 Smernice za izvajanje 
nacionalnih podpornih 
programov v vinskem 
sektorju v skladu z uredbama 
(ES) št. 1234/2007 in 
(ES) št. 555/2008 z dne 
25. februarja 2013.
28 V skladu s členom 72 Uredbe 
(ES) št. 1698/2005, na katero se 
sklicuje člen 103u Uredbe (ES) 
št. 1234/2007.
21 Opažanja
Del II – Ali je promocijski 
ukrep ustrezno zasnovan 
in se učinkovito izvaja?
35 
Promocijske dejavnosti „se nanašajo 
na vina z zaščiteno označbo porekla 
ali zaščiteno geografsko označbo ali 
vina z navedbo sorte vinske trte“.29 Do 
pomoči iz promocijskega ukrepa niso 
upravičena nobena druga vina.
36 
Da bi bil ustrezno zasnovan in bi se 
učinkovito izvajal, bi moral promocijski 
ukrep:
 —biti ciljno usmerjen na upravičence, 
ki potrebujejo javne subvencije 
za doseganje ciljev ukrepa, ki sta 
povečati ugled kakovostnega vina 
EU ter povrniti stare trge in pridobi -
ti nove30;
 —dajati prednost mikro, malim in 
srednjim podjetjem (MSP)31;
 —biti izvajan na način, ki bi zago -
tavljal obstoj zadostne revizijske 
sledi, ki bi dokazovala nastanek 
in upravičenost promocijskih 
dejavnosti.Promocijska podpora se  
odobri tudi velikim družbam, 
ki že imajo velik ugled in 
izvozno tradicijo …
37 
Čeprav zakonodajalec daje prednost 
MSP , je bila promocijska pomoč v vseh 
obiskanih državah razen v Avstriji 
odobrena velikim družbam, ki so pro -
izvajalci vina z dolgo izvozno tradici -
jo32. Nekatere so že prisotne v tretjih 
državah prek lokalnih partnerjev ali pa 
z lastnimi distributerji in komercialni -
mi mrežami. Ni jasno, kakšno potrebo 
po proračunski podpori EU imajo taka 
podjetja (glej okvir 3 ). Poleg tega 
razpoložljivost pomoči EU za take na -
mene ta podjetja spodbuja k temu, da 
sorazmerno znižajo lastno financiranje 
promocijskih ukrepov.
38 
Sodišče meni, da glede na te razmere 
nepovratna sredstva, prejeta v okviru 
promocijskega ukrepa SUT za vino, ne 
prispevajo učinkovito h krepitvi ugleda 
vina EU ali k pridobivanju novih trgov 
ali k povrnitvi starih. Če jih prejmejo 
velike družbe, ki so že močno uvelja -
vljene na teh trgih, imajo prej učinek 
zaščite ali konsolidacije obstoječih 
tržnih deležev. Ker je konsolidacija 
prisotnosti na nekem trgu nenehna 
dejavnost ohranjanja prisotnosti in 
prepoznavnosti na trgu, v takih prime -
rih prispevek EU za tovrstne dejavnosti 
dejansko postane delno subvencioni -
ranje operativnih stroškov družb.29 Člen 103p(2) Uredbe (ES) 
št. 1234/2007.
30 Uvodna izjava (5) Uredbe (ES) 
št. 479/2008.
31 Člen 4 Uredbe št. 555/2008: 
„Prednost se da mikro, malim 
in srednje velikim podjetjem“.
32 Nekateri revidirani upravičenci 
v Španiji, Franciji, Italiji in na 
Portugalskem so na trgih 
tretjih držav imeli hčerinske 
družbe, ki so zanje izvajale 
trženje, že pred financiranjem 
v okviru SUT. V Španiji sta dva 
velika upravičenca izvajala 
promocijske dejavnosti 
v državah, v katerih sta bila 
prisotna že več kot 60 let.
22 Opažanja
39 
To potrjuje dejstvo, da se takšni veliki 
upravičenci leto za letom prijavljajo 
za subvencije za promocijske dejav -
nosti na trgih istih tretjih držav, kot so 
Združene države, ki so najpogostejši 
ciljni trg33. Zato za takšne promocijske 
ukrepe ni mogoče trditi, da je njihov 
cilj odpiranje novih trgov ali povrnitev 
deležev v obstoječih.40 
Ob začetku veljavnosti Uredbe 
št. 555/2008 podpore za promocijske 
dejavnosti nekemu upravičencu v neki 
tretji državi ni bilo mogoče dodeliti za 
več kot tri leta, vendar pa je bila ured -
ba nato dvakrat spremenjena. Z vsako 
spremembo je bila podaljšana mo -
žnost, da se istim upravičencem dovoli 
prejemati pomoč daljša obdobja. Prva 
sprememba je omogočila enkratno 
obnovitev programov promocijskih 
dejavnosti za obdobje, ki ni daljše od 
dveh let34. Druga sprememba je omo -
gočila, da se podpora ponovno dodeli 
upravičencem iz prejšnjega program -
skega obdobja v isti ciljni tretji državi35 
za največ pet let. Tako lahko upravi -
čenci prejemajo nepovratna sredstva 
za promocijske dejavnosti na enem 
ciljnem trgu v celotnem programskem 
obdobju 2009–2013 in obnovijo svoje 
promocijske dejavnosti v naslednjih 
programskih obdobjih (2014–2018 in 
naprej).33 COM(2011) 774 final z dne 
18. novembra 2011, str. 11.
34 Člen 1(1) Uredbe Komisije 
(EU) št. 772/2010 z dne 
1. septembra 2010 
o spremembi Uredbe (ES) 
št. 555/2008 o določitvi 
podrobnih pravil za izvajanje 
Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 
o skupni ureditvi trga za vino 
glede podpornih programov, 
trgovine s tretjimi državami 
in obsega vinogradniških 
površin ter o izvajanju nadzora 
v vinskem sektorju (UL L 232, 
2.9.2010, str. 1).
35 Člen 1(2)(a) Izvedbene uredbe 
Komisije (EU) št. 202/2013 
z dne 8. marca 2013 
o spremembi Uredbe (ES) 
št. 555/2008 glede predložitve 
podpornih programov 
v vinskem sektorju in trgovine 
s tretjimi državami (UL L 67, 
9.3.2013, str. 10): „se nekemu 
upravičencu v neki tretji 
državi zagotavlja pomoč za 
promocijo in informiranje 
največ tri leta za posamezno 
programsko obdobje; ta pa 
se po potrebi lahko enkrat 
obnovi za obdobje, ki ni daljše 
od dveh let“.Primeri nepovratnih sredstev za promocijo, dodeljenih znanim in velikim  
proizvajalcem vina
Subvencionirane promocijske dejavnosti za šampanjec
Med letoma 2009 in 2012 je bilo za subvencioniranje promocijskih dejavnosti za proizvajalce šampanjca  
porabljenih 2,4 milijona EUR. Ugled zaščitene označbe porekla (ZOP) za šampanjec je že dolgo uveljavljen.
V Španiji (Katalonija) je bilo 88 % skupnega odobrenega financiranja za obdobje 2009–2011 dodeljenih  
šestim upravičencem
V Španiji (Katalonija) dajejo pri odobritvi promocijske pomoči očitno prednost upravičencem, ki že imajo močno 
mednarodno prisotnost in izvozne izkušnje. Zato je bila večina financiranja za promocijo za obdobje 2009–2011 
dodeljena nekaj velikim družbam. V tem obdobju je bila 79 vlagateljem dodeljena pomoč v skupni višini 15,2 mili -
jona EUR. 88 % tega zneska (13,4 milijona EUR) je bilo dodeljenih šestim vlagateljem, ki so bili podjetja ali skupine 
podjetij s po več kot 750 zaposlenimi in z letnim prometom nad 200 milijonov EUR (take družbe niso upravičene 
do pomoči iz naložbenega ukrepa).Okvir 3
23 Opažanja
41 
Sodišče meni, da ti spremembi spodbu -
jata uporabo promocijskih dejavnosti 
za konsolidacijo trgov, kar ni cilj, dolo -
čen v zakonodaji EU (glej odstavek 38).
42 
Poleg tega iz financiranja niso izključe -
ni oglaševalski ukrepi v podporo uve -
ljavljenemu imenu blagovne znamke. 
Sodišče je našlo številne primere, ko je 
financiranje EU preprosto nadomestilo 
odhodke za oglaševanje, ki so jih prej 
krila podjetja. Sodišče meni, da podpo -
ra za oglaševanje uveljavljene trgovske 
znamke, ki samo nadomešča prejšnje 
komercialno financiranje podjetja s fi -
nanciranjem EU, ne ustreza prvotnemu 
namenu ukrepa, ki je bil podpora trgu 
z vinom in ne uveljavljenim znamkam 
(glej tudi odstavek 44).
… ter bi promocijske  
dejavnosti verjetno izvedle 
tudi brez javne podpore  
(učinek mrtvih izgub)
43 
V programskem obdobju 2009–2013 
so bili zneski, namenjeni za financi -
ranje promocijskih projektov, višji od 
povpraševanja po pomoči. Ker je za 
promocijski ukrep dodeljenih dovolj 
sredstev, države članice običajno pod -
prejo vse upravičene projekte, name -
sto da bi s strogimi izbirnimi postopki 
zagotovile, da javno pomoč prejmejo le najboljši projekti med upravičenimi. 
V zvezi s tem je bilo pri reviziji ugo -
tovljeno, da ni nobena od revidiranih 
držav članic preverila, ali vlagatelj 
potrebuje javno pomoč. Odobritve 
nepovratnih sredstev upravičencem, 
ki bi naložbo v promocijske dejavnosti 
opravili tudi brez tega financiranja 
(tako imenovani učinek mrtvih izgub), 
zmanjšuje učinkovitost sredstev EU, saj 
javni odhodki niso potrebni za dosega -
nje ciljev promocijskih ukrepov.
44 
Pri reviziji so bili ugotovljeni oči -
tni primeri mrtvih izgub v štirih od 
petih revidiranih držav članic. Kot 
primer so v  tabeli  spodaj prikazani 
promocijski proračuni upravičencev 
iz Francije, Avstrije in Portugalske za 
leti 2007 in 2008 (pred uvedbo SUT za 
vino) ter za leta od 2009 do 2011 (izva -
janje promocije v okviru SUT za vino). 
Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da so 
v teh primerih sredstva EU nadomesti -
la bistven delež prejšnjih promocijskih 
stroškov družbe. Odhodki upravičenca 
na Portugalskem so leta 2008 znašali 
1,2 milijona EUR, leta 2009 pa so bili 
njegovi proračunski odhodki zmanj -
šani na 0,3 milijona EUR, še 0,3 milijo -
na EUR pa je financirala EU. Podoben 
trend je bil opažen pri upravičencih 
v Avstriji in Franciji. To kaže, da je 
financiranje EU nadomestilo velik del 
sredstev, ki jih je prej prispevala druž -
ba, namesto da bi povečalo skupno 
porabo za promocijske ukrepe. Revi -
zijske službe Komisije so ta pojav že 
omenile v svojih revizijskih poročilih.
24 Opažanja
45 
Poleg tega je Sodišče odkrilo več pri -
merov, v katerih so bili z nepovratnimi 
sredstvi EU pokriti interni stroški, ki so 
nastajali že pred uvedbo promocijskega 
ukrepa. V Španiji so bili na primer finan -
cirani stroški za plače36 uslužbencev, ki 
jih je upravičenec zaposloval za vode -
nje promocije v tretjih državah na istem 
položaju od leta 2002. Poleg tega so bili 
v okviru stroškovne postavke „dolgo -
trajna službena potovanja v trgovske 
namene“37 interni stroški, ki bi jih sicer 
kril upravičenec, kot so najem pisarn, 
zdravstveno zavarovanje in dve dodatni 
plači, šteti kot upravičeni odhodki.46 
Sodišče meni, da imajo takrat, ko sub -
vencija EU nadomesti del obstoječih 
promocijskih stroškov ali krije od -
hodke, ki bi jih upravičenec tudi sicer 
plačal, odhodki iz proračuna EU očiten 
učinek mrtvih izgub, zato je poraba 
sredstev EU neučinkovita.36 Ta upravičenec je za vinsko 
leto 2008/2009 prikazal 
„stroške za plače“ v višini 
90 761 EUR.
37 55 515 EUR v vinskem 
letu 2008/2009.TabelaSredstva EU delno nadomeščajo obstoječe promocijske odhodke nekaterih 
upravičencev
Država, iz katere je 
upravičenecCiljna državaPromocijski proračun 
v EUR2007 2008 2009 2010 2011
Portugalska ZDApromocijski odhodki 
upravičenca910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
obveznost za sredstva EU 
v odobreni vlogi0 0 323 866 304 305 304 200
skupaj 910 200 1 164 900 647 732 608 610 608 400
Francija ZDApromocijski odhodki 
upravičenca1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
obveznost za sredstva EU 
v odobreni vlogi0 0 725 000 743 500 797 500
skupaj 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
AvstrijaZDA,
Švicapromocijski odhodki 
upravičenca26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
plačana sredstva EU 0 0 0 8 215 25 064
skupaj 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Opažanja
47 
Kot je pojasnjeno zgoraj, države 
članice zato, ker je bil razpoložljivi 
znesek, ki so ga dodelile za promocij -
ske ukrepe, višji od dejanskega pov -
praševanja, niso imele spodbude za 
uporabo uspešnih izbirnih postopkov. 
Ne glede na težave, ki so se pojavile 
pri porabi zmanjšane dodelitve za 
obdobje 2009–201338, se je dodelitev, 
ki je za naslednje programsko obdobje 
(2014–2018) načrtovana za promocijo, 
povečala in bo znašala 1 161 milijo -
nov EUR39, čeprav ni bila izvedena 
nobena analiza, ki bi pokazala pove -
čane potrebe. Ob upoštevanju vseh 
neučinkovitosti, pojasnjenih v prej -
šnjih odstavkih, je Sodišče mnenja, da 
to, da so za ukrep na voljo čezmerna 
sredstva, bistveno povečuje tveganje 
neučinkovite porabe teh sredstev.
Nejasna opredelitev  
upravičenih odhodkov  
do leta 2013
48 
Upravičeni odhodki niso bili oprede -
ljeni niti v Uredbi (ES) št. 1234/2007 
niti v Uredbi (ES) št. 555/2008. To, da 
ni zakonske opredelitve „upravičenih 
odhodkov“, je privedlo do negotovosti 
in nestabilnosti nacionalnih določb 
o uporabi ukrepa. Potrebno je bilo 
prilagoditveno obdobje, v katerem je 
bilo v nacionalne predpise vnesenih 
več razjasnitev in sprememb40. Zato 
države članice uporabljajo različne 
prakse. V nekaterih državah članicah 
so si različni kontrolni organi različno 
razlagali izraz „upravičeni odhodki“.49 
Uredba (ES) št. 555/2008 je bila pred 
kratkim spremenjena41 zaradi razja -
snitve nekaterih vidikov „upravičenih 
odhodkov“. Ta sprememba določa, da 
so stroški dela upravičeni, vendar pa 
člen 13 Uredbe (ES) št. 1290/2005 o fi -
nanciranju skupne kmetijske politike 
določa: „Odhodk[i] za stroške admi -
nistracije in osebja, ki jih plačujejo 
države članice in upravičenci pomoči 
iz EKJS, ne gredo v breme EKJS“. Tako 
so določbe Uredbe (ES) št. 555/2008, 
ki urejajo ukrep, v očitnem nasprotju 
z zadevno Uredbo (ES) št. 1290/2005.
50 
Stroški dela ne bi smeli biti upravičeni, 
ker je pri njih tveganje mrtvih izgub 
veliko (glej odstavek 45).
51 
Čeprav nedavne smernice Komisije42 
niso pravno zavezujoče43, vseeno 
pojasnjujejo nekatere zadeve v zvezi 
z upravičenimi odhodki.38 Junija 2008 je prva dodelitev, 
ki so jo države članice v svojih 
nacionalnih podpornih 
programih namenile 
za promocijo, znašala 
skoraj 830 milijonov EUR. 
Oktobra 2013 je bila ta 
dodelitev znižana za 37 %, 
tj. na 522 milijonov EUR. 
Razen Romunije so vse države 
članice, ki so se odločile 
izvajati promocijski ukrep, 
zmanjšale svojo napoved za 
leto 2008, sredstva pa je bilo 
treba prerazporediti na druge 
ukrepe.
39 Po podatkih iz nacionalnih 
podpornih programov držav 
članic, ki so bili avgusta 2013 
poslani Komisiji (EU-28).
40 Francija je na primer objavila 
vsaj osem pravnih besedil 
o izvajanju promocijskega 
ukrepa.
41 Izvedbena uredba Komisije 
(EU) št. 752/2013 z dne 
31. julija 2013 o spremembi 
Uredbe (ES) št. 555/2008 
glede nacionalnih podpornih 
programov in trgovine 
s tretjimi državami v vinskem 
sektorju (UL L 210, 6.8.2013, 
str. 17).
42 Smernice za izvajanje 
nacionalnih podpornih 
programov v vinskem 
sektorju v skladu z uredbama 
(ES) št. 1234/2007 in (ES) 
št. 555/2008 – Promocija 
vina na trgih tretjih držav, 
26. april 2013.
43 Na prvi strani smernic je izjava, 
po kateri je vodnik namenjen 
pomoči državam članicam. 
Zagotovljen je izključno 
v namene informiranja in 
brez namena, da bi njegova 
vsebina nadomestila ustrezno 
preučevanje veljavnih pravnih 
virov ali potrebne nasvete 
pravnega strokovnjaka.
26 Opažanja
Države članice ne prever -
jajo vedno, ali je prišlo do 
nepravilnega dvojnega 
financiranja
52 
Države članice morajo poskrbeti za 
določitev pregledov zaradi izogibanja 
nepravilnemu dvojnemu financiranju 
ukrepov v okviru pravil SUT za vino in 
drugih shem Skupnosti ali nacionalnih 
shem.
53 
Na Portugalskem so štirje od šestih obi -
skanih upravičencev prejemali pomoč 
EU v okviru SUT za vino in iz Evropskega 
sklada za regionalni razvoj (ESRR). Sodi -
šče sicer ni odkrilo primerov dvojnega 
financiranja, toda ker ni dokazov, da bi 
portugalski organi upravljanja izvajali 
navzkrižne preglede z odhodki ESRR, 
še vedno obstaja tveganje, da bodo isti 
odhodki dvakrat financirani iz virov EU.54 
V nekaterih državah članicah zaradi 
soobstoja več možnosti nacionalnega/
regionalnega financiranja za promocijo 
vina v tretjih državah ni zagotovljena 
preglednost promocijske pomoči za vin -
ski sektor EU. V Franciji se kljub nacio -
nalnemu pravnemu okviru, ki izključuje, 
da bi se ob pomoči v okviru SUT za vino 
nabirale druge podpore, tveganje dvoj -
nega financiranja ne obvladuje ustre -
zno. Sodišče je dejansko našlo primere 
dvojnega financiranja (glej okvir 4 ).
Primer dvojnega financiranja iz pomoči EU in nacionalnih pomoči v Franciji
Upravičenec je za isto promocijsko dejavnost prejel 2 000 EUR v okviru SUT za vino EU in 4 250 EUR iz nacio -
nalne sheme pomoči. Čeprav je bil znesek majhen, pa ta primer kaže, da francoski organi ne izvajajo ustreznih 
pregledov v zvezi s tveganjem nepravilnega dvojnega financiranja.Okvir 4
27 Opažanja
Nezadostnost revizijske 
sledi spodkopava uspešnost 
kontrol, s katerimi obiskane 
države članice zagotavljajo 
resničnost nastanka promo -
cijskih dejavnosti in njihovo 
upravičenost
55 
Kontrole bi morale biti uspešne, soraz -
merne in odvračalne, „da zagotovijo 
ustrezno zaščito finančnih interesov 
Skupnosti“. Za razliko od naložbene -
ga ukrepa pravni okvir EU ne zahteva 
izrecno kontrol na kraju samem za 
promocijske operacije, poudarja pa po -
trebo po uspešnosti in odvračalnosti 
kontrol44.
56 
Od petih obiskanih držav članic samo 
Italija izvaja kontrole na kraju samem 
v tretjih državah med izvedbo promo -
cijskih dejavnosti. Druge države čla -
nice promocijskih dejavnosti v tretjih 
državah ne kontrolirajo. Španija izvaja 
kontrole na kraju samem samo na 
svojem ozemlju za promocijsko dejav -
nost „potovanja za zbiranje informacij 
(novinarji, uvozniki, tržni koordinatorji 
itd.) na območja s proizvodnjo vina“.57 
Za številne promocijske dejavnosti, kot 
je pokušina vin, je značilna prehodnost 
in neoprijemljivost, ker ne pustijo fizič -
nih sledi, ki bi jih bilo pozneje mogoče 
preveriti. Zaradi pomanjkanja kontrol 
na kraju samem je temeljita revizijska 
sled, ki omogoča polno uskladitev 
neke promocijske dejavnosti z ustre -
znimi računi, bistvena.
58 
V Španiji, Franciji, Italiji in Avstriji je 
bilo pri reviziji ugotovljeno, da v pre -
učenih računih pogosto ni bilo dovolj 
podrobnosti o tem, kakšne promo -
cijske dejavnosti so bile izvedene. Ti 
računi so običajno omenjali skupno 
promocijsko pogodbo ali izveden 
ukrep, niso pa navajali podrobnosti 
o različnih postavkah odhodkov, pove -
zanih s promocijskimi dejavnostmi.
59 
V Italiji so nekateri ponudniki promo -
cijskih storitev sistematično predložili 
take skupne račune brez vsakršnih 
dokazil, ki bi omogočala sledenje 
prijavljenim odhodkom do specifičnih 
promocijskih dejavnosti (glej okvir 5 ).44 Člen 76 Uredbe (ES) 
št. 555/2008: „[...] države 
članice uvedejo preglede 
in ukrepe, ki so potrebni za 
zagotovitev pravilne uporabe 
Uredbe (ES) št. 479/2008 in te 
uredbe. Ti pregledi in ukrepi 
so učinkoviti, sorazmerni in 
odvračalni, da zagotovijo 
ustrezno zaščito finančnih 
interesov Skupnosti.“
Skupni račun, ki ni bil podprt z dokazili, za katerega je bilo opravljeno povračilo 
s sredstvi EU
V Italiji je bil račun, ki je vseboval naslednje informacije: „Promocijski program za italijansko vino:  
februar–april 2011 – 482 743,47 USD“, predložen za plačilo pomoči. Iz sredstev EU je bilo pokritih 50 %.  
Za znesek na računu niso bile navedene dodatne podrobnosti ali predložena dokazila, na primer kopije  
računov za po postavkah razvrščene stroške, ki so nastali pri izvedbi promocijskih dejavnosti.Okvir 5
28 Opažanja
60 
V Franciji so lahko upravičenci do po -
moči iz promocijskega ukrepa za pro -
gramsko obdobje 2009–2013 predložili 
zahtevke za plačilo, ki so temeljili le na 
preglednici s povzetkom računov, ki jo 
je potrdilo revizijsko podjetje (v pod -
poro zahtevku ni bilo treba predložiti 
nobenih računov). Preglednice s pov -
zetki računov ne potrjujejo upraviče -
nosti odhodkov, informacije v njih pa 
niso dovolj podrobne, da bi omogo -
čale ustrezno preverjanje zahtevkov. 
Glede na to administrativne kontrole, 
ki temeljijo na takih preglednicah, ne 
morejo biti uspešne. To močno pove -
čuje tveganje, da bodo v okviru SUT za 
vino financirani neupravičeni odhodki.61 
Sodišče je med revizijskim obiskom 
v Franciji odkrilo številne neupraviče -
ne račune, ki so bili vključeni v take 
tabele in financirani v okviru SUT 
(glej  okvir 6 ).
Promocijske dejavnosti za vino – VIP vstopnice za Roland Garros –  
50 % financiranih iz sredstev EU
Preglednica s povzetkom računov enega od upravičencev, v kateri je bil naveden znesek 3 405 EUR, je bila 
opredeljena kot „potovanja za zbiranje informacij (novinarji, uvozniki, tržni koordinatorji itd.) na območja 
s proizvodnjo vina“. Na podlagi te preglednice so francoski organi znesek šteli kot upravičene odhodke. 
50 %, tj. 1 703 EUR, je bilo financiranih s sredstvi EU.
Prijavljeni znesek se je dejansko nanašal na račun za tri VIP vstopnice za odprto teniško prvenstvo Francije 
(Roland Garros), ki jih ni mogoče šteti kot promocijsko dejavnost za vino.Okvir 6
62 
Omembe vreden primer nezadostne 
utemeljitve stroškov upravičencev je 
primer tako imenovanih „izvajalskih 
organov“. Upravičenci lahko za orga -
nizacijo in usklajevanje svojih promo -
cijskih operacij imenujejo izvajalski 
organ. Stroški izvajalskih organov, ki pomagajo upravičencu pri izvajanju 
ukrepa, so upravičeni v Italiji, na Por -
tugalskem in v Romuniji. V teh državah 
članicah izvajalski organi pogosto 
prejemajo plačilo na podlagi pavša -
la (% skupnih stroškov promocijskih 
dejavnosti) brez zadostne utemeljitve 
zagotovljenih storitev.
29 Opažanja
Plačila in režijski stroški za izvajalske organe v skupnem znesku 268 110 EUR 
v letu dni
V Italiji je pri promocijskem projektu (vinsko leto 2009/2010) izvajalski organ enega upravičenca prejel plačila 
v višini 208 530 EUR (brez podrobnega opisa zagotovljenih storitev), tj. 7 % stroškov promocijskih dejavnosti 
v znesku 3 milijonov EUR. V tem primeru je promocijske dejavnosti izvedel upravičenec. Poleg tega je tudi upra -
vičenec prejel 59 580 EUR za režijske stroške (2 % promocijskih operacij). Sodišče meni, da je takrat, ko promo -
cijske operacije izvaja izključno upravičenec, povračilo izvajalskemu organu neupravičen in čezmeren strošek.63 
V Romuniji je uporaba takega izvajal -
skega organa obvezna. Plačila takim 
organom so upravičena s pavšalom 
13 % skupnih projektnih odhodkov, 
za zagotovljene storitve pa ni treba 
predložiti nobene utemeljitve. Med le -
toma 2009 in 2012 je Romunija za pro -
mocijske dejavnosti porabila 1,5  milijo -
na EUR sredstev EU, od tega približno 
200 000 EUR za izvajalske organe. Tudi 
na Portugalskem in v Italiji lahko izva -
jalski organi prejmejo do 13 % stroškov 
promocijskih dejavnosti.64 
Režijski stroški, opredeljeni zlasti kot 
„stroški koordinacije, administracije 
in upravljanja“, so upravičeni v vseh 
obiskanih državah članicah razen 
v Avstriji. Leta 2013 je Komisija odo -
brila45 režijske stroške v višini do 4 % 
dejanskih stroškov izvajanja projekta. 
Nekateri režijski stroški so po zvrsti 
(npr. koordinacija, upravljanje itd.) vsaj 
deloma enaki dejavnostim izvajalskih 
organov pri pripravi in izvajanju pro -
mocijskih dejavnosti.45 Uredba (EU) št. 752/2013, 
ki v Uredbo Komisije (ES) 
št. 555/2008 uvaja člen 5a(2).Okvir 7
30 Opažanja
Del III – Ali so učinki  
ukrepov ustrezno 
dokazani?
Spremljanje in vrednotenje 
ukrepov je osredotočeno na 
izložke in finančno izvajanje, 
vendar še ni dovolj informa -
cij o doseženih rezultatih
65 
Za ustrezno upravljanje ukrepov 
javne pomoči je treba predvsem imeti 
specifične in količinsko opredeljene 
cilje ukrepa46. Bistveno je tudi redno 
preučevanje ustreznih vložkov, izlož -
kov in rezultatov zaradi pridobitve 
posodobljenih informacij o tem, ali 
ukrep napreduje po načrtih. Izvajati bi 
bilo treba tudi periodična vrednotenja 
podpore, pri katerih bi se poleg drugih 
virov uporabljale tudi informacije za 
spremljanje. Komisija in države članice 
bodo lahko samo z relevantnimi in 
zanesljivimi informacijami o spremlja -
nju in vrednotenju pokazale, kaj so 
dosegle z javnim denarjem.
66 
Sodišče je ocenilo, ali nacionalni 
podporni programi petih revidiranih 
držav članic vsebujejo ustrezne cilje 
ter ključne kazalnike vložkov, izlož -
kov in rezultatov, s čimer omogočajo 
spremljanje in vrednotenje njihovega 
doseganja.67 
V programskem obdobju 2009–2013 
ni nobena od obiskanih držav članic 
v svojem nacionalnem podpornem 
programu določila količinsko oprede -
ljenih ciljev za naložbeni ukrep. V zvezi 
s promocijskim ukrepom so med 
obiskanimi državami članicami samo 
Avstrija, Španija in Portugalska določile 
nekaj količinsko opredeljenih ciljev za 
povečanje izvoza vina v tretje drža -
ve47. Ker ni vnaprej določenih skupnih 
količinsko opredeljenih ciljev, imajo 
nacionalni organi le težko ustrezna 
orodja za merjenje učinkov promocij -
skih in naložbenih ukrepov. Poleg tega 
to preprečuje konsolidacijo učinkov 
ukrepov na ravni EU.
68 
Kar zadeva kazalnike za naložbene in 
promocijske ukrepe, letna poročila, ki 
jih države članice posredujejo Komi -
siji,48 zagotavljajo samo podrobnosti 
o vidikih, povezanih z vložki, izložki in 
izvrševanjem proračuna. Ta poročila 
dejansko kažejo, da je spremljanje pri 
teh vidikih (število financiranih upravi -
čencev, porabljena sredstva, vrsta izve -
denih naložb ali promocije) na splošno 
celovito, vendar ni dovolj informacij, ki 
bi kazale dosežene rezultate. Podobno 
se pri informacijah na ravni EU, ki jih ob -
javlja Komisija49, za vrednotenje učinkov 
ukrepov SUT za vino ne uporabljajo 
nobeni kazalniki rezultatov. Poleg tega 
se v zvezi s promocijo edini kazalniki 
v njenem načrtu upravljanja nanašajo 
na kazalnike vložkov ali izložkov, kot so 
„delež promocije v vinskem sektorju 
v okviru nacionalnih podpornih progra -
mov“ ali „raven izvrševanja in učinko -
vita uporaba nacionalnih podpornih 
programov v vinskem sektorju“50.46 Člen 103l Uredbe (ES) 
št. 1234/2007: „Podporni 
programi so sestavljeni 
iz naslednjih elementov: 
(a) podrobnega opisa 
predlaganih ukrepov 
in njihovih količinsko 
opredeljenih ciljev; [...] (f) meril 
in količinskih kazalnikov, ki se 
uporabljajo za spremljanje“.
47 Na koncu programskega 
obdobja 25-odstotno 
povečanje v Avstriji, 
povečanje za 767 000 hl 
in 537,7 milijona EUR 
v Španiji. Za leto 2012 
dosežen 1 milijon hl izvoza 
v tretje države v vrednosti 
250 milijonov EUR na 
Portugalskem.
48 Člen 188a Uredbe (ES) 
št. 1234/2007: „Države 
članice najpozneje do 
1. marca vsako leto, prvič pa 
najpozneje do 1. marca 2010, 
predložijo Komisiji poročilo 
o izvajanju ukrepov, ki so jih 
določile v svojih podpornih 
programih“.
49 COM(2012) 737 final in 
COM(2011) 774 final.
50 Načrt upravljanja Generalnega 
direktorata za kmetijstvo in 
razvoj podeželja za leto 2013.
31 Opažanja
69 
Obiskane države članice od upravi -
čencev po izvedbi subvencioniranih 
promocijskih dejavnosti zahtevajo 
poročilo o dejavnostih. Čeprav je ka -
kovost teh poročil zelo raznolika, pa se 
v resnici ne uporabljajo za ocenjevanje 
(npr. za analizo in strnitev podatkov) 
učinkov promocijskih projektov. Na 
splošno ni izčrpnih informacij o rezul -
tatih in učinku ukrepa. Dejansko je bilo 
pri reviziji ugotovljeno, da so države 
članice samo v nekaterih poročilih 
o vrednotenju na državni ravni51 ali 
študijah zagotovile nekaj navedb 
o rezultatih, doseženih z naložbeno in 
promocijsko podporo.
70 
Določneje, Francija in Avstrija sta 
rezultate naložb ocenili s „trendom 
prodaje vin glede na obseg prodaje in 
vrednost“. Italija je uporabljala „število 
podjetij, ki so uvedla nove proizvode, 
procese in/ali tehnike“. Ne glede na 
relevantnost in zanesljivost teh kazalni -
kov rezultatov je Sodišče ugotovilo, da 
podvajanje naložbene podpore v okviru 
SUT za vino in v okviru razvoja podeže -
lja (glej odstavek 18 in okvir 1 ) onemo -
goča, da bi sporočene rezultate nedvo -
mno pripisali podpori v okviru SUT za 
vino (glej naslednji oddelek). Rezultati 
promocijske podpore se merijo z „iz -
vozom vina v ciljne tretje države“. Po 
mnenju Sodišča je ta kazalnik presplo -
šen, ni omejen na upravičence ukrepa 
in zajema številne spremenljivke, ki se 
nanašajo na celotni vinski sektor in na 
katere promocijske dejavnosti večinoma 
ne vplivajo (glej odstavke od 74 do 80).Učinkov naložb v okviru SUT 
za vino ni mogoče zlahka 
ločiti od učinkov naložb 
v okviru razvoja podeželja …
71 
Cilj naložbenega ukrepa v okviru 
SUT za vino je, kot je bilo že ome -
njeno v  okviru 1 , enak kot pri dveh 
naložbenih ukrepih v okviru razvoja 
podeželja. Poleg tega je skupni obseg 
financiranja za ukrepa v okviru razvoja 
podeželja v nekaterih državah članicah 
primerljiv z obsegom pri naložbenem 
ukrepu v okviru SUT za vino52.
72 
Soobstoj naložbenih ukrepov v okviru 
dveh različnih shem močno otežuje 
vrednotenje rezultatov naložb v okviru 
SUT za vino. 55 % upravičencev, ki so 
bili izbrani za revizijo, je naložbeno 
pomoč prejemalo v okviru obeh shem, 
SUT za vino in razvoj podeželja. Celo 
ob predpostavki, da je treba splošno 
povečanje uspešnosti pripisati obema 
vrstama naložbe, ni mogoče ugotoviti, 
kakšen delež tega povečanja je mogo -
če pripisati posameznemu naložbene -
mu ukrepu (glej okvir 8 ).
73 
Zato je težko oceniti izključno učinke 
ukrepa SUT za vino in posledično tudi 
uspešnost ukrepa.51 Priloga V k Uredbi (ES) 
št. 555/2008.
52 V Avstriji je bilo na primer 
v obdobju 2009–2012 za 
naložbe v vinskem sektorju 
v okviru razvoja podeželja 
porabljenih 20,6 milijona EUR, 
v okviru SUT za vino pa 
21 milijonov EUR.
32 Opažanja
Francoski upravičenec, ki je v vinskih letih 2009/2010 in 2012/2011 prejemal  
naložbeno pomoč v okviru razvoja podeželja in v okviru SUT za vino
Vrsta pomoči Naložba Upravičeni stroški v EUR Udeležba EU v EUR
SUT za vinooprema za predelavo vina  
(npr. cisterne)694 279 277 711
Ukrep 123 v okviru  
razvoja podeželjaoprema za polnilno linijo  
in skladiščenje1 863 483 372 69753 
53 Tudi regionalna pomoč je znašala 372 697 EUR.
Te naložbe so dopolnilne.
Uspešnost podjetja se je med letoma 2008 in 2011 na splošno povečala – povečala sta se promet in čisti dohodek. 
Ni mogoče ugotoviti, kakšen delež tega povečanja je pripisati posamezni naložbi.Okvir 8
Izvoz vina držav članic v   
tretje države se je povečal …
74 
Od leta 2009 se je izvoz vina iz EU 
v tretje države močno povečal in 
leta 2012 s 23 milijoni hl in 8,9 mili -
jarde EUR vrednosti dosegel najvišjo 
raven do zdaj (glej diagrama 2a in 2b ).75 
Diagram 2a  kaže, da se je izvoz vina iz 
EU-27 med letoma 2005 in 2008 pove -
čal za 28 %, med letoma 2009 in 2012, 
ko je potekalo izvajanje promocijskega 
ukrepa, pa še za 64 %. Ta rast je sovpa -
dala z uvedbo promocijskih ukrepov. 
Diagram 2b  kaže tudi, da trend izvoza 
vina v tretje države nudi potencialno 
rastočo možnost prodaje vina EU. Tako 
pozitiven razvoj ni verjeten pri prodaji 
vina EU znotraj EU, saj je notranji trg 
že nasičen (majhen potencial ostaja 
v državah članicah, ki uvažajo vino).
33 Opažanja
… vendar je težko ugotoviti, 
v kakšni meri je to mogoče 
neposredno pripisati  
promocijskemu ukrepu
76 
Ugotovljenega povečanja pa ni mogo -
če nedvomno pripisati promocijskemu 
ukrepu. Na izvoz vina iz EU-27 je imelo 
neposreden vpliv tudi več zunanjih 
dejavnikov, kot so povečanje kupne 
moči potrošnikov v tretjih državah, 
spremembe pogojev mednarodnega 
trgovanja in proizvodnja vina v tretjih 
državah. Zato ni mogoče ugotoviti, kot 
je bilo že omenjeno v več poročilih Ko -
misije54, v kakšni meri obstaja vzročna 
povezava med ukrepom in uspešno -
stjo izvoza na ravni držav članic in EU.77 
Sedanjo rast izvoza vina je treba 
pripisati predvsem manjšemu številu 
držav, kot je Kitajska55, kjer se je pora -
ba vina v nedavni preteklosti močno 
povečala. Diagrama 3a in 3b  v na -
daljevanju prikazujeta, da se je med 
letoma 2007 in 2012 poraba vina na 
Kitajskem povečala za 3,9 milijona hl, 
izvoz vina iz EU-27 na Kitajsko pa za 
2,2 milijona hl. To kaže, da so na razvoj 
izvoza iz EU-27 na Kitajsko močno vpli -
vali zunanji dejavniki, kot sta gospo -
darska rast in povečanje kupne moči 
potrošnikov na Kitajskem. Poraba vina 
se je povečala tudi brez promocijskih 
dejavnosti.Diagram 2a in Diagram 2bIzvoz vina iz EU-27 v tretje države 
in Združene države (v milijardah EUR)Izvoz vina iz EU-27 v glavne tretje države 
(v milijonih EUR)
0246810
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012v milijardah EUR  
Tretje države
Združene države02004006008001 000
2007 2008 2009 2010 2011 2012v milijonih EUR
Švica
Kanada
JaponskaRusija
Kitajska
Vir: Podatkovna zbirka Eurostata Comext, izvleček podatkov z dne 26. julija 2013.
54 SEC(2011) 1371 final.  
Končno poročilo Evaluation 
des mesures appliquées au 
secteur vinicole dans le cadre de 
la Politique Agricole Commune  
(vrednotenje ukrepov 
v vinskem sektorju v okviru 
skupne kmetijske politike), 
oktober 2012  
(http://ec.europa.eu/
agriculture ).
55 Izvoz iz EU-27 na Kitajsko se je 
med letoma 2009 in 2012 po 
vrednosti povečal za 280 %.
34 Opažanja
78 
Poleg tega so vina, izvožena iz EU -27, 
kljub rasti izvoza v absolutnem smislu 
izgubila tržni delež v glavnih tretjih  
državah, v katere so usmerjene promocijske dejavnosti (glej dia -
gram 4 ). Tržni delež uvoženega vina se 
je za vina iz EU-27 povečal samo v Švici 
in na Japonskem. Komisija namerava 
analizirati to izgubo tržnega deleža.Diagram 3a in Diagram 3b Diagram 4Poraba vina na Kitajskem
Delež EU-27 (v %) od uvoza glavnih trgovinskih partnerjev1 Napoved.
Vir: Poraba vina, Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV): Statistical report on world vitiviniculture (statistično poročilo o svetovnem vinskem 
sektorju). Izvoz vina iz EU-27: podatkovna zbirka Eurostata Comext, izvleček podatkov z dne 17. septembra 2013.
Vir: Trgovinska podatkovna zbirka Združenih narodov Comtrade, izvleček podatkov z dne 20. septembra 2013.Izvoz vina iz EU-27 na Kitajsko
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007 2008 2009 2010 2011 20121v 1 000 hl 
020406080100
ZDA Kitajska Japonska Mehika Kanada Rusija Švica
2007 201205001 0001 5002 0002 5003 000
2007 2008 2009 2010 2011 2012v 1 000 hl
35 Opažanja
79 
V skladu s členom 103p(2) Uredbe (ES) 
št. 1234/2007 do pomoči iz ukrepa niso 
upravičena vsa vina. Upravičena niso 
vina, kot so namizna vina brez naved -
be sorte vinske trte (glej odstavek 35). 
Če je promocijski ukrep uspešen, bi 
morala biti upravičena vina, izvožena 
iz EU-27 v tretje države, uspešnejša kot 
druga vina.80 
Vendar ni očitno, da bi bila upraviče -
na vina po vrednosti uspešnejša od 
drugih. Upravičeno vino je z letno 
stopnjo rasti 14,8 % leta 2012 doseglo 
izvozno vrednost 8 059 milijonov EUR 
(tj. 15,4 milijona hl), neupravičeno vino 
(druga vina) pa je s stopnjo povečanja 
14,5 %56 leta 2012 doseglo izvozno 
vrednost 806 milijonov EUR (tj. 7,1 mi -
lijona hl) (glej diagram 5 ). Po tej pri -
merjavi je razvoj izvoza pri vinih, ki so 
upravičena do pomoči iz promocijske -
ga ukrepa, zelo podoben kot pri vinih, 
ki niso upravičena, kar kaže na močno 
vzročno povezavo z drugimi dejavniki, 
povezanimi z izvoznimi trendi.Diagram 5Razvoj vrednosti vin EU,  
izvoženih v tretje države (2010 = 100)
Vir: Podatkovna zbirka Eurostata Comext, izvleček podatkov z dne 25. julija 2013.100105110115120125130135
2010 2011 2012
Upravičena vina (ZOP, ZGO, sortna vina)
Druga vina56 Povprečna letna rast vrednosti 
izvoza iz EU-27 v tretje države 
med letoma 2010 in 2012 – 
podatkovna zbirka Comext.
36
 Zaključki  
in priporočila
81 
Države članice lahko kot del reforme 
SUT za vino uporabijo sredstva iz pro -
računa EU za financiranje naložbenih 
in promocijskih projektov, katerih cilj 
je povečati konkurenčnost proizvajal -
cev vina v EU.
82 
Pri reviziji je bilo preučeno naslednje 
vprašanje: Ali je upravljanje naložbene 
in promocijske podpore EU vinskemu 
sektorju dobro in ali so rezultati podpo -
re pri konkurenčnosti vin EU dokazani? 
Zaključek Sodišča je, da so upravljanju 
naložbene in promocijske podpore 
vinskemu sektorju v prvih letih, ki jih je 
zajela revizija, škodovale slabosti v za -
snovi in pri izvajanju, ki so predstavljene 
v tem poročilu. Učinek na konkurenč -
nost vin EU ni bil vedno dokazan.
83 
Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da nalož -
beni ukrep ni ustrezno zasnovan, pred -
vsem zato, ker potreba po dodatnem 
naložbenem ukrepu, specifičnem za 
vinski sektor, ni dokazana, saj je ukrep 
že obstajal v okviru politike razvoja 
podeželja. To, da v vinskem sektorju ob -
staja dodatna potreba, ni bilo podkre -
pljeno z nobeno študijo ali analizo.84 
Dopolnilni naložbeni ukrep je povzro -
čil kompleksnost in administrativne 
ovire, saj je bilo treba med dvema 
vrstama naložbene podpore potegniti 
umetno ločnico. V nekaterih drža -
vah članicah je to imelo za posledico 
zamude pri izvajanju in pretirano 
restriktiven obseg upravičenih naložb 
(odstavki od 18 do 25).
Priporočilo 1
Komisija naj zaradi racionalizacije she -
me pomoči spremlja črpanje sredstev, 
analizira potrebe po naložbenem ukre -
pu in oceni, ali vinski sektor potrebuje 
dodatno naložbeno pomoč v primerja -
vi z drugimi kmetijskimi sektorji.
85 
Izvajanje naložbenega ukrepa v okviru 
SUT za vino ni potekalo ob ustreznem 
upoštevanju načela gospodarnosti. 
Večina revidiranih držav članic ni zago -
tovila, da bi pomoč prejeli samo spo -
sobni projekti (odstavki od 26 do 29). 
Obstaja tveganje prevelike porabe, saj 
razumnost projektnih stroškov pred 
odobritvijo pomoči ni bila sistematič -
no ovrednotena (odstavki od 30 do 34).
37 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 2
Države članice naj ublažijo tveganje za 
gospodarstvo s sistematično oceno ra -
zumnosti projektnih stroškov. Rezultati 
te ocene naj bodo ustrezno dokumen -
tirani. Kadar je mogoče, je treba razviti 
primerjalne standarde za splošne stro -
škovne postavke, da se olajša ocena 
stroškov v projektnih predlogih.
Države članice naj izvajajo pregle -
de sposobnosti, da ocenijo finanč -
no stanje vlagatelja, to analizo pa 
dokumentirajo.
Komisija naj zagotovi, da imajo države 
članice uspešne sisteme za izvaja -
nje pregledov razumnosti stroškov 
in možnosti projektov za finančno 
sposobnost.
86 
Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da pro -
mocijski ukrep ni ustrezno zasnovan 
in se ne izvaja učinkovito. Promocijske 
dejavnosti se pogosto uporabljajo za 
konsolidacijo trgov, namesto za prido -
bitev novih trgov in povrnitev starih. 
Za proizvajalce vina, ki nameravajo 
ohraniti svoj tržni delež, je potreba 
po konsolidaciji trga konstantna. Zato 
se postavlja vprašanje, ali imajo lahko 
take promocijske dejavnosti trajen 
učinek brez čezmernega zanašanja na 
stalno podporo EU. Poleg tega podpo -
ra za oglaševanje uveljavljene trgov -
ske znamke ne ustreza prvotnemu 
namenu ukrepa, ki je bil podpora trgu 
z vinom EU in ne uveljavljenim znam -
kam (odstavki od 37 do 42).Priporočilo 3
(a) Uredba, ki ureja to področje, naj 
prepreči, da bi posamezni upra -
vičenci v vsakem programskem 
obdobju predložili promocijski 
program za iste ciljne države.
(b) Komisija naj tudi omeji obseg 
ukrepa, kar zadeva upravičenost 
oglaševanja blagovne znamke, da 
financiranje EU ne bi nadomestilo 
operativnih odhodkov upravičen -
ca, in da več poudarka temu, da bi 
promocijski ukrep uporabljala MSP .
87 
Proračun, ki je bil na voljo za pro -
mocijske dejavnosti, je bil večji od 
povpraševanja, zato države članice 
pri izvajanju ukrepa niso bile dovolj 
selektivne. Predvsem niso sistematič -
no preverjale, ali vlagatelji dokazljivo 
potrebujejo javno podporo. Poleg tega 
so bila financirana tudi velika podjetja, 
čeprav naj bi imela po načrtih pred -
nost podpora MSP . Posledično so bili 
pri reviziji ugotovljeni očitni primeri 
mrtvih izgub, ko je promocijska pomoč 
pokrivala običajne stroške poslovanja, 
ki bi jih pri običajnem poteku opera -
cij kril upravičenec brez podpore EU 
(odstavki od 43 do 51).
38 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 4
Komisija zaradi čim večjega zmanjša -
nja tveganja mrtvih izgub zagotovi, 
da države članice v svojih izbirnih 
postopkih zahtevajo, da upravičenci 
jasno dokažejo potrebo po pomoči EU, 
in da se običajni stroški poslovanja ne 
financirajo iz proračuna EU.
88 
Stroški promocijskih dejavnosti, režijski 
stroški in stroški za izvajalske organe 
niso bili dovolj utemeljeni, saj so bila 
dokazila slaba ali pomanjkljiva. Ker ni 
kontrol na kraju samem, nezadostna 
dokazila spodkopavajo uspešnost do -
kumentarnih pregledov, ki jih opravlja -
jo države članice zaradi zagotavljanja 
nastanka in upravičenosti promocijskih 
dejavnosti. Poleg tega države članice 
niso dovolj zmanjšale tveganja, da bi 
ista promocijska dejavnost prejela ne -
pravilno dvojno financiranje (odstavki 
od 52 do 64).
Priporočilo 5
(a) Komisija naj zagotovi, da so 
dodatni stroški, kot so stroški za 
izvajalske organe in režijski stroški, 
ustrezno utemeljeni in omejeni na 
najvišji možni odstotek skupnih 
stroškov.
(b) Države članice naj zagotovijo 
zadostno revizijsko sled, ki vsako 
promocijsko pomoč povezuje 
s specifičnimi in ustrezno doku -
mentiranimi dejavnostmi. Poleg 
tega naj sistematično preverjajo, 
da ista promocijska dejavnost ne 
prejema nepravilnega dvojnega 
financiranja iz drugih virov EU ali 
nacionalnih virov financiranja.89 
Poleg tega rezultati ukrepov, kar zadeva 
večanje konkurenčnosti vin EU, niso 
dokazani. Informacije o spremljanju 
in vrednotenju v zvezi z vložki, izložki 
in finančnim izvajanjem ukrepov so 
ustrezne, vendar pa Komisija in države 
članice ne pripravijo dovolj relevantnih 
informacij, da bi pokazale neposredne 
rezultate, ki jih je mogoče pripisati ukre -
pom. V primeru naložbenega ukrepa je 
zaradi kombinacije podpore v okviru 
SUT za vino z naložbami v okviru razvo -
ja podeželja nemogoče ugotoviti ločene 
učinke SUT za vino. Pri promocijskem 
ukrepu uporabljeni kazalniki rezultatov 
zajemajo številne spremenljivke, na ka -
tere promocijske dejavnosti ne vplivajo 
(odstavki od 65 do 80).
Priporočilo 6
Komisija naj zahteva, da države članice 
podrobneje ovrednotijo rezultate 
promocijskih projektov. Zlasti je treba 
rezultate promocijskih dejavnosti 
oceniti na ravni upravičenca, ne pa za 
celotni vinski sektor EU. Države članice 
naj bolje uporabljajo poročila, ki jih na 
koncu promocijske dejavnosti pripravi -
jo upravičenci, zaradi ocene in strnitve 
rezultatov.
39 Zaključki in priporočila 
90 
In nazadnje, v proračunu za program -
sko obdobje 2014–2018 so razpolo -
žljiva sredstva, ki so jih za promocijski 
ukrep namenile države članice, več kot 
dvakrat večja od sredstev, porabljenih 
v prejšnjem programskem obdobju.57 
Glede na težave, ki jih imajo države 
članice pri porabi sedanjega proraču -
na za promocijske dejavnosti, obstaja 
tveganje, da je za obdobje 2014–2018 
določen previsok proračun, kar ogroža 
uporabo načel dobrega finančnega 
poslovodenja (odstavki od 43 do 47).Priporočilo 7
Komisija naj po izteku dovolj dolge -
ga obdobja analizira, kako proračun, 
dodeljen za nacionalne podporne 
programe za obdobje 2014–2018, 
ustreza potrebam vinskega sektorja EU 
in sposobnosti držav članic za črpanje 
sredstev. Na podlagi te analize naj, kjer 
je ustrezno, prilagodi proračun, da za -
gotovi spodbude za večjo učinkovitost 
držav članic pri uporabi ukrepov.57 V programskem obdobju 
2009–2013 je bilo v okviru 
promocijskega ukrepa 
porabljenih 522 milijonov EUR. 
Za programsko obdobje 
2014–2018 so države članice 
za promocijski ukrep dodelile 
1 156 milijonov EUR (EU-27). 
To pomeni povečanje za 
121 % v primerjavi s sredstvi, 
porabljenimi v prejšnjem 
obdobju.
To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi ga. Rasa BUDBERGYTĖ, članica Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 9. aprila 2014.
Za Računsko sodišče
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsednik

40
 Prilogi Priloga IPreskrbovalna bilanca – glavne postavke na ravni EU-27
in 1 000 hl
2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12
Uporabna proizvodnja 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Končno stanje 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Poraba vina, bruto 138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Destilacije skupaj130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Izvoz vina v tretje države 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Uvoz vina iz tretjih držav 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1 Krizna destilacija ter destilacija pitnega alkohola, stranskih proizvodov in znamk žganja ( brandy ) (npr. Cognac).
Vir: Eurostat, preskrbovalna bilanca za vino, izvleček podatkov z dne 25. septembra 2013.
41 Prilogi
Priloga Xb k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007
Priloga Xb  
Proračunska sredstva za podporne programe  
iz člena 103n(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007
v 1 000 EUR
Proračunsko leto 2009 2010 2011 2012 2013 od leta 2014 dalje
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  Nacionalne zgornje meje iz Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1782/2003 za Italijo za leta 2008, 2009 in 2010 se zmanjšajo za 20 milijonov EUR; ti 
zneski so bili vključeni v proračunska sredstva Italije v letih 2009, 2010 in 2011, kakor je določeno s to preglednico.Priloga II
42
(1) Strateški razlog: podporni programi za vinski sektor 
so namenjeni povečanju konkurenčnosti sektorja, 
medtem ko je cilj programov razvoja podeželja 
zagotoviti trajnostni razvoj podeželskih območij. 
Prednostne naloge podpore za vinski sektor se ne 
prekrivajo nujno s prednostnimi nalogami, dolo -
čenimi v okviru politike razvoja podeželja. Zaradi 
podpornega programa za vino ima sektor zagoto -
vljeno neposredno dodelitev sredstev iz proračunov 
Skupnosti za naložbe.
(2) Finančni razlog: državam članicam v okviru podpor -
nih programov za vino ni treba zagotoviti finančne -
ga, nacionalnega ali regionalnega prispevka.
Na splošno je priznano, da je promocija proizvodov 
ključni način za povečanje prodaje in odpiranje 
novih trgov, čeprav je njen učinek težko izmeriti.
Komisija priznava, da so bile na začetku težave 
pri izvajanju podpornih programov, kot je pouda -
rilo Sodišče v svoji reviziji, ki je zajela prva tri leta 
programskega obdobja (obdobje 2009–2013). Zato 
je Komisija izvedla številne spremembe izvedbene 
uredbe ter pripravila smernice za razlago in poja -
snitev postopkov, ki urejajo izbiranje, upravičenost, 
nadaljnje spremljanje in kontrolo ukrepov, ki se 
financirajo iz programov. Komisija je seveda pripra -
vljena izvesti vse potrebne spremembe besedil na 
podlagi prejetih povratnih informacij.Povzetek
Skupni odgovor na odstavke  
od I do VIII
Komisija poudarja, da je reforma skupne ureditve 
trga za vino, ki jo je Svet sprejel leta 2008, že izpol -
nila enega svojih ključnih ciljev, tj. ponovno vzpo -
stavitev ravnovesja na trgu, ter da je bil dosežen 
pomemben napredek pri doseganju drugega cilja, 
tj. povečanju konkurenčnosti vinskega sektorja. 
Predvsem zaradi ukrepov reforme se je prekinila 
destilacija v velikem obsegu, financirana iz evrop -
skega proračuna, ne da bi trg zaradi tega utrpel 
škodo, povečala pa sta se vrednost in obseg izvoza 
v tretje države.
Poleg tega sta Svet in Parlament nedavno potrdila 
koristnost reforme skupne ureditve trga za vino 
s tem, ko sta njena načela obdržala v Uredbi (EU) 
št. 1308/20131 o novi skupni ureditvi trgov za obdo -
bje 2014–2020, s čimer sta izkazala pripravljenost 
dati na voljo dovolj časa, da ukrepi dosežejo največji 
učinek, ter obenem razširila sklop podukrepov 
v okviru programov pomoči (nov ukrep za inovativ -
nost, širitev promocije na dejavnosti, usmerjene 
v domači trg, širitev prestrukturiranja na ponovno 
zasaditev zaradi zdravja rastlin).
Naložbe v okviru podpornih programov za vino 
dopolnjujejo naložbe v okviru programov razvoja 
podeželja. Zakonodajalec namerno izvaja oba pro -
grama vzporedno.
1 UL L 347, 20.12.2013.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 43
V zvezi z odstavkom VII glede dodelitve sredstev za 
promocijo se Komisija ne strinja z mnenjem Sodišča 
o obstoju tveganja, da so države članice določile 
previsok promocijski proračun. Finančna priloga 
k uredbi Sveta ne določa proračuna, ki bi bil pose -
bej namenjen za promocijo. Države članice predsta -
vijo svoj program pomoči z okvirnimi razdelitvami, 
ki jih lahko spremenijo dvakrat na leto glede na izra -
žene potrebe. Na tej točki je treba opozoriti na cilja 
reforme skupne ureditve trga za vino, ki jo je Svet 
sprejel leta 2008: (1) ponovno vzpostaviti ravnovesje 
na trgu (enkratna izkrčitev v obdobju 2009–2011) in 
(2) povečati konkurenčnost (s „strukturnimi“ ukrepi). 
Prva faza je zaključena, ekvivalent zneska za izkr -
čitev pa je bil prenesen na programe pomoči, kot 
je predvideno v reformi, da se poveča znesek za te 
ukrepe, ki so v primerjavi s promocijo in naložbami 
bolj „strukturni“. Povečanje zneskov, ki jih države 
članice dodelijo za ukrepe, je bilo torej predvideno. 
Ko je bila decembra 2013 sprejeta reforma skupne 
ureditve trga, Svet in Parlament nista želela spre -
meniti pristopa, sprejetega v času reforme skupne 
ureditve trga za vino (vključno s pristopom v zvezi 
z dodelitvijo proračunskih sredstev). Prav tako sta 
okrepila promocijski ukrep, tako da sta ga odprla 
za notranji trg v zvezi z ukrepi, osredotočenimi na 
informacije o odgovornem uživanju vina in o siste -
mih ZOP/ZGO v Uniji.
V zvezi z odstavkom VIII glede rezultatov ukrepov 
je treba dodati, da je ločevanje učinkov posamezne 
politike od zunanjih dejavnikov vedno zahtevno. 
Kljub temu je mogoče z natančno izdelano metodo -
logijo vrednotenja izmeriti učinke različnih instru -
mentov/ukrepov (na primer z uporabo statističnih 
podatkov). Komisija redno organizira vrednotenja 
splošnega učinka politike v skladu s finančno 
uredbo (vsakih šest let).V zvezi z odstavkom III glede razmejitve naložb 
v okviru obeh shem Komisija poudarja, da je ločnica 
zdaj zelo jasna ter preprečuje tveganje dvojnega 
financiranja in neobvladljivega administrativnega 
bremena. Ugotovljeno zamudo pri izvajanju ukre -
pov na začetku programa je mogoče pojasniti tudi 
z drugimi dejavniki, na primer s težavami s pridobi -
vanjem bančnih jamstev zaradi krize.
V zvezi z odstavkom IV glede načela gospodar -
nosti pri izvajanju naložbenega ukrepa Komisija 
poudarja, da v okviru svojih revizij preveri, ali so 
države članice ocenile razumnost stroškov ukrepa. 
V skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1290/2005 se 
v okviru revizij preveri, ali so države članice sprejele 
vse potrebne zakonske in upravne določbe ter vse 
druge ukrepe (upravne in nadzorne), potrebne za 
zagotavljanje ustrezne zaščite finančnih interesov 
Unije. V zvezi s tem se v okviru revizij preveri tudi, 
ali države članice spoštujejo načela dobrega finanč -
nega poslovodenja, ki med drugim obsegajo oceno 
razumnosti stroškov.
V zvezi z odstavkom V glede konsolidacije trgov 
Komisija meni, da je eden od ciljev ukrepa za 
promocijo vina v tretjih državah širitev možnosti 
prodaje za vino. To je mogoče doseči z izvajanjem 
ukrepov na uveljavljenih in novih trgih ali trgih, na 
katerih je bil pretekli izhodiščni položaj izgubljen. 
Če se na novem trgu vzpostavi izhodiščni položaj, 
ga je treba utrditi. Zakonodaja Skupnosti tega ne 
izključuje2, poleg tega lahko kljub prednosti, ki jo 
imajo mala in srednja podjetja (MSP), pomoč kori -
stijo tudi velika podjetja, saj prednostna obravnava 
ni povezana z upravičenostjo.
2 V členu 103p(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je navedeno, da 
podpora „zajema informacijske in promocijske ukrepe v zvezi 
z vini Skupnosti v tretjih državah, s čimer se izboljšuje njihova 
konkurenčnost v teh državah“.
Odgovori Komisije 44
Komisija v okviru svojih revizij naložbenega 
ukrepa preveri, ali so države članice ocenile 
razumnost stroškov ukrepa. V skladu z določ -
bami Uredbe (ES) št. 1290/2005 se v okviru 
revizij preveri, ali so države članice sprejele vse 
potrebne zakonske in upravne določbe ter vse 
druge ukrepe (upravne in nadzorne), potrebne 
za zagotavljanje ustrezne zaščite finančnih 
interesov Unije. V zvezi s tem se v okviru revizij 
preveri tudi, ali države članice spoštujejo načela 
dobrega finančnega poslovodenja, ki med dru -
gim obsegajo oceno razumnosti stroškov.
Splošno vprašanje izbiranja naložbenih projek -
tov, zlasti v zvezi s (predhodnim) preverjanjem 
razumnosti stroškov in sposobnosti projektov, se 
bo obravnavalo na sejah Upravljalnega odbora 
za skupno ureditev trgov.
V zvezi s promocijskim ukrepom
(a)  Komisija meni, da lahko upravičenci v določenih 
okoliščinah pridobijo dostop do ukrepa v dru -
gem programskem obdobju, da bi na primer 
utrdili svoj tržni položaj v isti tretji državi. Čeprav 
je zastavljeni cilj ukrepa povečati konkurenč -
nost vin z ZOP/ZGO in sortnih vin, pravila ne 
izključujejo identifikacije posameznih blagovnih 
znamk. Za upravičence, ki krijejo 50 % stroškov 
projekta, je lahko pomembno, da imajo možnost 
pritegniti pozornost na svojo blagovno znamko 
in tako okrepiti prepoznavnost na ciljnih trgih, 
da bi povečali prodajo. Poleg tega spremembe 
Uredbe (ES) št. 555/2008 in smernice, sprejete 
leta 2013, bolj jasno določajo, da je treba dati 
prednost MSP .
(b)  Uredba Sveta omogoča dodelitev pomoči, če 
so izvedeni ukrepi skladni z veljavnimi pravili. 
Izbirni postopek, kot je opredeljen v uredbi in 
smernicah iz točke (a), med drugim zahteva  
vrednotenje pričakovanega učinka ukrepov na 
rast povpraševanja.
Komisija se bo posvetovala z državami članicami 
o prilagoditvi smernic, da se zagotovi dopolnje -
vanje promocijskih projektov, ki jih financira EU, 
z obstoječimi dejavnostmi in prepreči tveganje 
učinka mrtvih izgub.IX
V zvezi z naložbenim ukrepom
(a)  Svet in Parlament sta decembra 2013 potrdila 
koristnost reforme skupne ureditve trga za 
vino s tem, ko sta njena vodilna načela obdr -
žala v Uredbi (EU) št. 1308/2013 o novi skupni 
ureditvi trgov za obdobje 2014–2020. Tako 
sta izkazala pripravljenost dati na voljo dovolj 
časa, da začnejo orodja reforme učinkovati 
v celoti, obenem pa sta razširila sklop podukre -
pov v okviru programov pomoči (nov ukrep za 
inovativnost, širitev promocije na dejavnosti, 
usmerjene v domači trg, širitev prestrukturiranja 
na ponovno zasaditev zaradi zdravja rastlin).
V zvezi s črpanjem sredstev Komisija vsak 
mesec opravi nadzor zneskov, ki jih prejmejo 
upravičenci.
V skladu s členom 110 Uredbe (EU) št. 1306/2013 
bo Komisija zagotovila, da se bo skupni učinek 
vseh instrumentov SKP meril in ocenil glede 
na skupne cilje SKP . To vključuje vrednotenje 
skladnosti  instrumentov SKP do leta 2018 (prvi 
rezultati). V okviru tega bo Komisija leta 2018 
proučila način, kako vključiti oceno dodane 
vrednosti zagotavljanja naložbene podpore 
v okviru skupne ureditve trga za vino in v okviru 
razvoja podeželja. Opozoriti je treba, da mora 
miniti dovolj časa, preden je mogoče pridobiti 
informacije o učinku politike.
(b)  Komisija meni, da je ta del priporočila naslovljen 
na države članice.
Zakonodaja Skupnosti državam članicam zago -
tavlja okvir za naknadno zagotovitev nepre -
kinjenega izvajanja projektov (člen 103u(5) 
Uredbe (ES) št. 1234/2007).
Odgovori Komisije 45
Države članice morajo predstaviti tretjo analizo 
stroškov in koristi do 1. januarja 2017.
Komisija poudarja, da je treba informacije 
o izvajanju ukrepov (informacije o spremljanju) 
razlikovati od informacij o rezultatih in učinkih 
teh ukrepov (informacij o vrednotenju). Podatke 
o vrednotenju je mogoče pridobiti šele, ko mine 
dovolj časa.
(f)  V skladu s členom 110 Uredbe (EU) št. 1306/2013 
bo Komisija zagotovila, da se bo skupni učinek 
vseh instrumentov SKP meril in ocenil glede 
na skupne cilje SKP . To vključuje vrednotenje 
učinkovitosti  instrumentov SKP do leta 2018 (prvi 
rezultati). V okviru tega bo Komisija leta 2018 
proučila način, kako vključiti oceno uporabe pro -
računa, dodeljenega za shemo podpore za vino, 
in njegovega učinka. Opozoriti je treba, da mora 
miniti dovolj časa, preden je mogoče pridobiti 
informacije o učinku politike.
Uvod
11
Finančna uredba določa, da države članice in 
Komisija izpolnjujejo vsaka svoje obveznosti v zvezi 
s kontrolo in revizijo ter prevzamejo nastale obve -
znosti. Zlasti pri opravljanju izvedbenih nalog, kot 
je izvajanje promocijskih in naložbenih ukrepov, 
države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za 
zaščito finančnih interesov Unije.(c)  Komisija meni, da je bilo to priporočilo upošte -
vano za programsko obdobje 2014–2018.
To vprašanje se je obravnavalo v okviru 
člena 53(b) Uredbe (EU) št. 1308/2013, Izved -
bene uredbe Komisije (EU) št. 752/2013 z dne 
31. julija 2013, s katero je bil Uredbi Komisije   
(ES) št. 555/2008 dodan člen 5a, ter smernic.
(d)  To priporočilo je naslovljeno na države članice.
(e)  Komisija meni, da je bilo to priporočilo upošte -
vano za programsko obdobje 2014–2018.
Za novo programsko obdobje je Komisija v svo -
jih smernicah predlagala primere kazalnikov, ki 
jih države članice lahko ponudijo upravičencem 
za vrednotenje rezultatov promocijskih ukrepov 
glede na izvedene dejavnosti.
Pri analizi projektov za programsko obdo -
bje 2014–2018 je Komisija zahtevala, da države 
članice zagotovijo ustrezne kazalnike za vsak 
ukrep. Podporni programi zdaj vključujejo odde -
lek z jasnejšimi informacijami o merilih in količin -
skih kazalnikih, ki se uporabljajo za spremljanje 
in vrednotenje. Države članice so bile pozvane, 
naj dokažejo povezavo med cilji, ki so jih zasta -
vile za vsak ukrep, in kazalniki, ki se uporabljajo 
za merjenje napredka pri doseganju teh ciljev.
Države članice so morale 1. marca 2014 predsta -
viti drugo analizo stroškov in koristi3 podpornih 
programov. Vsebovati je morala ustrezne infor -
macije za analizo programov iz prvega program -
skega obdobja 2009–2013.
3 Prva analiza stroškov in koristi je bila dana na voljo 1. marca 2011, 
zato je bila omejena na prvi dve leti izvajanja programov.
Odgovori Komisije 46
19
Zneski so bili dejansko preneseni na razvoj pode -
želja in dodeljeni programom v vinorodnih regijah. 
Vendar ti zneski niso bili posebej dodeljeni vin -
skemu sektorju.
20
Romunija je uvedla naložbeni ukrep iz novega pro -
gramskega obdobja 2014–2018.
21
Glede na težave s konkurenčnostjo v sektorju, ki 
jih je razkrila destilacija v velikem obsegu, ki se je 
izvajala na začetku novega tisočletja, in postopno 
odpravljanje tržnih ukrepov je Komisija obravna -
vala možnost zagotavljanja podpore za naložbe kot 
razvoj sektorja v pozitivno smer.
Glej tudi odgovore na odstavka 18 in 19.
22
V pomembnih državah članicah ni bilo zamud ali 
omejitev pri izvajanju. Glede na tveganje prekri -
vanja v obeh shemah podpore je Komisija menila, 
da je vzpostavitev ločnice nujna za zagotovitev 
dobrega proračunskega poslovodenja in ublaži -
tev skrbi, ki jih je ob številnih priložnostih izrazilo 
Sodišče.
Upravljalni odbor je predlagal tri vrste razmejitev, 
ki so se uporabile v okviru programov: (1) razme -
jitev glede na operacije; ta razmejitev je dobila 
konkretno obliko s spremembo člena 20(2) in 
(3) Uredbe (ES) št. 555/2008, (2) razmejitev glede 
na datum finančnih obveznosti ter (3) izključitev 
ukrepa ali nekaterih operacij ukrepa v okviru posa -
meznega programa.Opažanja
18
Svet in Parlament sta decembra leta 2013 potrdila 
uporabnost reforme skupne ureditve trga za vino 
s tem, ko sta njena načela obdržala v Uredbi (EU) 
št. 1308/20134 o novi skupni ureditvi trgov in tako 
izkazala pripravljenost dati na voljo dovolj časa, 
da ukrepi reforme dosežejo največji učinek, kar je 
pomenilo, da so se naložbe nadaljevale v okviru 
obeh shem podpore.
Naložbe v okviru podpornih programov za vino 
dopolnjujejo naložbe v okviru programov razvoja 
podeželja. Zakonodajalec namerno izvaja oba pro -
grama vzporedno:
(1) Strateški razlog: podporni programi za vinski sektor 
so namenjeni povečanju konkurenčnosti sektorja, 
medtem ko je cilj programov razvoja podeželja 
zagotoviti trajnostni razvoj podeželskih območij. 
Prednostne naloge podpore za vinski sektor se ne 
prekrivajo nujno s prednostnimi nalogami, dolo -
čenimi v okviru politike razvoja podeželja. Zaradi 
podpornega programa za vino ima sektor zagoto -
vljeno neposredno dodelitev sredstev iz proračunov 
Skupnosti za naložbe.
(2) Finančni razlog: državam članicam v okviru podpor -
nih programov za vino ni treba zagotoviti nacional -
nega ali regionalnega finančnega prispevka.
Okvir 1
Glej odgovor na odstavek 18.
4 UL L 347, 20.12.2013.
Odgovori Komisije 47
Skupni odgovor Komisije na 
odstavka 26 in 27
Tako kot Komisija sta tudi Svet in Parlament določila 
pravila glede naknadne kontrole trajnosti operacij. 
Člen 103u(5) Uredbe (ES) št. 1234/2003 določa, da 
se člen 72 Uredbe (ES) št. 1698/2005 (razvoj pode -
želja) smiselno uporablja za naložbeno pomoč 
v okviru nacionalnih programov pomoči (za vino)5. 
Podobne določbe vsebuje člen 50(5) Uredbe (EU) 
št. 1308/2013 v zvezi s členom 71 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013, ki nadomešča člen 72 Uredbe (ES) 
št. 1698/2005.
Splošno vprašanje izbiranja naložbenih projektov, 
zlasti v zvezi s (predhodnim) preverjanjem razu -
mnosti stroškov in sposobnosti projektov, se bo 
obravnavalo v okviru sej Upravljalnega odbora za 
skupno ureditev trgov.
28
Uporaba načela „kdor prvi pride, prvi dobi“ ne 
pomeni nujno pomanjkanja kontrole sposobnosti 
projekta. Postopki za izbiranje v Avstriji in Franciji 
niso preprečili preverjanja in ugotovitve sposobno -
sti projektov, ki so bili na koncu odobreni.
Če Uredba (ES) št. 555/2008 ne vsebuje posebnih 
določb v zvezi s tem vprašanjem, se uporabljajo 
pravila dobrega finančnega poslovodenja (primerjaj 
člen 9 Uredbe (ES) št. 1290/2005).
Glej odgovore na odstavka 26 in 27.
5 Člen 72 Uredbe (ES) št. 1698/2005 določa, da morajo biti vsi 
financirani projekti trajni, kar pomeni, da mora država članica 
zagotoviti, da pri dejavnosti v roku petih let od odločbe 
o financiranju, ki jo sprejme organ upravljanja, ne pride do 
bistvene spremembe, vključno s prenehanjem dejavnosti.Zaradi vzpostavitve te ločnice, ki prvotno ni bila 
določena v izvedbeni uredbi, je bilo treba prila -
goditi programe v okviru obeh shem podpore. Po 
vzpostavitvi jasnih ločnic so nacionalne uprave 
imele zgolj omejene dodatne administrativne 
stroške.
23
Vzpostavitev ločnice je zahtevnejša v regionalizira -
nih državah članicah, kot sta Španija in Italija.
Vino se proizvaja v vseh italijanskih regijah, vin -
ski sektor pa je pomemben z gospodarskega, 
okoljskega in družbenega vidika. Vsaka regija ima 
svoje značilnosti, nekatere pa so imele težave pri 
vzpostavitvi ločnice. Vendar je v zadevnih regijah 
ta ločnica zdaj natančno določena. Ta ukrep spada 
med najpomembnejše za povečanje konkurenčno -
sti, zlasti glede na odpravo intervencijskih ukrepov. 
Odhodki za ta ukrep bodo v letu 2013 predvidoma 
znašali 55 milijonov EUR (17 % proračuna za ta 
ukrep v letu 2013).
Zamude, ugotovljene med prvimi leti program -
skega obdobja, so lahko tudi posledica drugih 
vzrokov, na primer težav s pridobivanjem bančnih 
jamstev zaradi finančne krize ali zamude pri izvaja -
nju zakonodajnega okvira za ta ukrep na nacionalni 
ali regionalni ravni.
Glej odgovore na odstavek 22.
24
Glej odgovore na odstavka 22 in 23.
Odgovori Komisije 48
33
Glej odgovore na odstavka 26 in 32.
34
Glej odgovore na odstavka 30 in 31.
37
Komisija meni, da uredba Sveta omogoča zagota -
vljanje pomoči takšnim upravičencem, če izvedene 
dejavnosti izpolnjujejo pogoje uredbe.
Poudariti je treba tudi, da je v okviru ukrepa pomoč 
prejelo veliko različnih podjetij, vključno z med -
panožnimi združenji in zadrugami, ki združujejo 
številne vinogradnike in proizvajalce vina.
Spremembe Uredbe (ES) št. 555/2008 in smernice, 
sprejete leta 2013, omogočajo izboljšanje upra -
vičenosti stroškov, kakovosti izbiranja projektov 
ter izvajanja, nadaljnjega spremljanja, nadzora in 
ocenjevanja izvedenih dejavnosti. Izbirni posto -
pek predpisuje na primer oceno verjetnega učinka 
dejavnosti na rast povpraševanja (člen 5(2)(c) 
Uredbe (ES) št. 555/2008) po zadevnih proizvodih.29
Glej odgovore na odstavke od 26 do 28.
Okvir 2
Glej odgovore na odstavke od 26 do 28.
Skupni odgovor na odstavka 30 in 31
Države članice za nekatere operacije (na primer 
gradbena dela) pogosto uporabljajo standardne 
cenike, ki se ujemajo s tržno ceno. Ker upravičenec 
prispeva finančna sredstva za projekt, je v njego -
vem interesu, da pridobi nižje cene.
Komisija v okviru svojih revizij naložbenega 
ukrepa preveri, ali so države članice ocenile razu -
mnost zadevnih stroškov. V skladu z določbami 
Uredbe (ES) št. 1290/2005 se v okviru revizij preveri, 
ali so države članice sprejele vse potrebne zakon -
ske in upravne določbe ter vse druge ukrepe (za 
upravljanje in nadzor), potrebne za zagotavljanje 
učinkovite zaščite finančnih interesov Unije. V zvezi 
s tem se v okviru revizij preveri tudi, ali države čla -
nice spoštujejo načela dobrega finančnega poslo -
vodenja, ki med drugim zajemajo oceno razumnosti 
zadevnih stroškov.
32
V smernicah se nakup lesenih sodov šteje za upravi -
čeno operacijo.
Komisija poudarja, da se sodi iz hrastovega lesa 
v številnih primerih uporabljajo dlje od treh let, 
včasih pa tudi do deset let.
Zgolj zamenjava sodov ni upravičena (člen 17 
Uredbe (ES) št. 555/2008). Razlikovati je treba med 
upravičenostjo sodov in upravičenostjo zamenjave 
sodov. Stroški za sod so upravičeni (če se uporablja 
dlje od pet let), medtem ko stroški zamenjave soda 
niso.
Odgovori Komisije 49
38
Komisija se ne strinja z mnenjem Sodišča.
Eden od ciljev promocijskega ukrepa v tretjih 
državah je širitev možnosti prodaje za vino ne samo 
na konsolidiranih trgih, ampak tudi na novih trgih 
ali tistih, na katerih je pretekli izhodiščni položaj 
bil izgubljen. Če se odprejo novi trgi, jih je treba 
konsolidirati, deloma s povečanjem tržnega deleža. 
Pravila Skupnosti tega ne preprečujejo6. Poleg 
tega lahko kljub prednosti, ki jo imajo MSP , pomoč 
koristijo tudi velika podjetja. Slednja imajo vodilno 
vlogo7 pri promociji vseh evropskih vin v tretjih 
državah, kjer manjša podjetja veliko težje izvajajo 
promocijske dejavnosti. V Italiji na primer velika 
podjetja izvajajo ukrepe z ustvarjanjem multi -
plikacijskih učinkov na podlagi začasnih skupnih 
podjetij.
Spremembe člena 5(c) Uredbe (ES) št. 555/2008 in 
smernice, sprejete leta 2013, bi morale omogočiti 
bolj kakovostno izbiranje, predvsem pa dajanje 
jasnejše prednosti MSP , novim upravičencem in 
upravičencem, usmerjenim v novo tretjo državo8.
Glej tudi odgovor na odstavek 37.
6 Člen 103p(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se pomoč 
dodeli za informacijske ali promocijske ukrepe v zvezi z vini 
Skupnosti v tretjih državah, da se izboljša njihova konkurenčnost 
v zadevnih državah.
7 Kar zadeva zmogljivosti velikih podjetij za samofinanciranje, 
je treba opozoriti, da promocijski ukrepi ne spadajo med 
tradicionalne ukrepe za naložbo v proizvod, ki izpolnjuje 
natančno izmerjeno potrebo. Namesto tega promocijske 
kampanje ustvarijo učinek prelivanja, ki poleg podjetjem, ki 
izvršijo naložbo, koristi tudi drugim (podjetjem, ki izdelujejo 
proizvode iz istega razreda in z istim geografskim poreklom). 
Finančni ukrepi največjih podjetij za promocijo svojih proizvodov 
tako koristijo vsem izvajalcem v sektorju.
8 Zlasti v smernicah se priporoča proučitev projektov glede 
na postopek izbiranja, pri katerem se točke dodelijo za vsako 
merilo, ter izbiranje projektov na podlagi ocene vsebinskih 
prednosti vsakega projekta. Na podlagi tega bi morala država 
članica izbrati tiste projekte, ki nudijo najboljše razmerje med 
kakovostjo in ceno, ter dati prednost MSP, novim upravičencem in 
upravičencem, ki odpirajo nov trg.Okvir 3
Glej tudi odgovor na odstavek 37.
Subvencionirane promocijske dejavnosti za 
šampanjec
Komisija meni, da ima šampanjec kljub velikemu 
slovesu v EU in številnih tretjih državah veliko 
konkurentov, ki sicer še niso pridobili enakega 
statusa, vendar povečujejo svoj tržni delež, zlasti na 
nekaterih strateško pomembnih trgih. Poleg tega bi 
lahko zaradi učinkov gospodarske krize šampanjec 
v številnih primerih nadomestila druga peneča vina 
ali podobni proizvodi. Če bi bili nekateri proizvodi 
izločeni, ker imajo dovolj velik sloves, bi bilo treba 
ta sloves v odnosu do slovesa drugih proizvodov 
objektivno izmeriti in utemeljiti financiranje promo -
cije drugih proizvodov iz istega razreda, kar pa bi 
povzročilo težave v zvezi s pravično obravnavo.
V Španiji (Katalonija) je bilo 88 % skupnega 
odobrenega financiranja za obdobje 2009–
2011 dodeljenih šestim upravičencem
Ta situacija se nanaša na Katalonijo, kjer je 
v ospredju veliko podjetje, ki je prejelo pomoč 
v znesku 8,1 milijona EUR (od 15,2 milijona EUR, ki 
so bili dodeljeni v tej avtonomni skupnosti). Pre -
gled informacij, ki so jih predložili španski organi 
v Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 555/2008 in analizirale 
službe Komisije, je pokazal, da je bilo v tem obdo -
bju v Španiji dodeljenih skupno 61 milijonov EUR 
pomoči 350 podjetjem, vključno z organom „Con -
sejo Regulador DOC a Rioja“ in skladom „Fundación 
Castilla la Mancha Tierra de viñedos“, ki zastopata 
veliko število podjetij.
Odgovori Komisije 50
Glede druge spremembe uredbe Komisija meni, da 
eno in isto podjetje lahko pridobi dostop do ukrepa 
v drugem programskem obdobju, zlasti zaradi 
konsolidacije trga, če izpolnjuje pogoje uredbe, 
predvsem v zvezi z upravičenimi dejavnostmi in 
izbiranjem. Ne glede na to pa se pri tem ne osredo -
točamo na podaljšanje prvotnega projekta, ampak 
na nov projekt. Ta mora biti predmet ad hoc izbire.
Glej tudi odgovore na odstavke 38 ter od 43 do 46.
41
Glej odgovore na odstavke od 38 do 40.
42
Čeprav je zastavljeni cilj ukrepa povečati konku -
renčnost vin z ZOP/ZGO in sortnih vin, pravila ne 
izključujejo identifikacije posameznih blagovnih 
znamk. Za upravičence, ki krijejo 50 % stroškov 
projekta, je lahko pomembno, da imajo možnost 
pritegniti pozornost na svojo blagovno znamko in 
tako okrepiti prepoznavnost na ciljnih trgih, da bi 
povečali prodajo.
Glej tudi odgovor na odstavek 37.
43
Glej odgovore na odstavek 37 in opombo 46.
44
Glej odgovore na odstavka 37 in 43.
Komisija se bo posvetovala z državami članicami 
o prilagoditvi smernic, da se zagotovi dopolnje -
vanje promocijskih projektov, ki jih financira EU, 
z obstoječimi dejavnostmi in prepreči tveganje 
učinka mrtvih izgub.39
Informacije, ki jih predložijo države članice v skladu 
s prilogama V in VIII k Uredbi (ES) št. 555/2008, 
kažejo, da so upravičenci na splošno usmerjeni 
v več kot en trg.
V poročilu Komisije o izvajanju promocijskega 
ukrepa je navedeno, da je le 37 % financiranih 
projektov usmerjenih v en sam trg, medtem ko jih je 
večina usmerjenih v dva do sedem različnih trgov. 
Opažena je bila tudi znatna koncentracija dejavno -
sti, saj je 75 % dejavnosti usmerjenih v sedem držav 
(Združene države Amerike, Kitajsko/Hongkong, 
Japonsko, Mehiko, Kanado, Rusijo in Švico).
Združene države so najpogostejši ciljni trg, saj je 
vanj usmerjenih 22 % dejavnosti.
Konkurenca na trgu Združenih držav je zelo izrazita. 
Zato je prisotnost na tem trgu za podjetja ključna, 
deloma zato, ker si tako lahko zagotovijo nove 
možnosti prodaje in ohranijo obstoječe. Bistveno je, 
da okrepijo svojo prepoznavnost in s tem zagoto -
vijo stabilne trgovinske tokove v prihodnje.
Glej tudi odgovor na odstavek 38.
40
Odločitev o možnosti podaljšanja podpore za 
največ dve leti je bila sprejeta leta 2010, po tem ko 
so bile ugotovljene zamude v državah članicah in 
tretjih državah zaradi administrativnih formalnosti. 
Takšno podaljšanje je bilo možno samo po oceni že 
izvedenih dejavnosti.
Odgovori Komisije 51
48
Komisija je leta 2013 sprejela smernice, da bi 
zagotovila dodatne parametre za takšne ukrepe in 
pomagala državam članicam oblikovati programe 
za obdobje 2014–2018 na podlagi izkušenj, prido -
bljenih v prvih letih programskega obdobja (glej 
opombo 4 Sodišča).
Glej tudi odgovore na odstavke 37, 49 in 51.
49
To vprašanje se je že upoštevalo v okviru člena 53(b) 
Uredbe (EU) št. 1308/2013, Izvedbene uredbe Komi -
sije (EU) št. 752/2013 z dne 31. julija 2013, s katero je 
bil Uredbi Komisije (ES) št. 555/2008 dodan člen 5a, 
ter smernic9.
Pred sprejetjem teh določb je bila upravičenost 
administrativnih stroškov in stroškov dela leta 2007 
predmet notranje razlage Generalnega direktorata 
za kmetijstvo10.
50
Stroški dela in splošni stroški so upravičeni, če 
so tesno povezani z dejavnostjo, vendar je treba 
v zvezi z njimi zagotoviti okvir, kar je dejansko bilo 
storjeno.
Glej tudi odgovor na odstavek 49.
9 Člen 53(b) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa pravno podlago, ki 
Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih aktov za določitev 
pravil o administrativnih stroških in stroških dela, ki se lahko 
vključijo v podporne programe. Člen 5a Uredbe (ES) št. 555/2008 
določa parametre za stroške dela in splošne stroške, ki morajo biti 
povezani s pripravo, izvedbo ali nadaljnjim spremljanjem zadevne 
dejavnosti. V smernicah, sprejetih leta 2013, so zadevni odhodki 
natančneje opredeljeni.
10 V Obvestilu Adonis 005778 z dne 1. marca 2007 je navedeno, da 
je splošni namen člena 13 Uredbe (ES) št. 1290/2005 preprečiti, 
da bi EKJS prevzel stroške dela in administracije pri izvajanju SKP, 
vendar ne preprečuje financiranja stroškov dela, ki nastanejo pri  
opravljanju določenih storitev . Zato Komisija meni, da protislovja 
v zvezi s tem ni.45
Glej odgovore na odstavke od 37 do 46.
Vprašanje upravičenosti stroškov dela in splošnih 
stroškov je obravnavano v odstavku 49.
46
Opozoriti je treba, da je težko izločiti situacije, 
v katerih bi upravičenci izvedli takšne dejavno -
sti tudi brez podpore EU. Cilj ukrepa je povečati 
konkurenčnost. Vsi proizvajalci morajo imeti enako 
priložnost za uporabo ukrepa.
Glej tudi odgovore na odstavke 43, 44 in 45.
Komisija se bo posvetovala z državami članicami 
o prilagoditvi smernic, da se zagotovi dopolnje -
vanje promocijskih projektov, ki jih financira EU, 
z obstoječimi dejavnostmi in prepreči tveganje 
učinka mrtvih izgub.
47
Posebna dodelitev za promocijski ukrep ni 
predvidena.
Komisija opozarja, da morajo države članice zago -
toviti razdelitev zneskov za vsak ukrep na podlagi 
lastnih potreb in v okviru letnega proračuna, dode -
ljenega za ukrep v skladu z uredbo Sveta in Evrop -
skega parlamenta. Ta razdelitev po posameznih 
ukrepih je okvirne narave, države članice pa lahko 
dvakrat na leto prilagodijo zneske za vsak ukrep. 
Zato so države članice tiste, ki so se odločile, ali dati 
prednost temu ukrepu ali ne.
Glej tudi odgovor na odstavek 43.
Odgovori Komisije 52
Da bi se ublažili učinki pomanjkanja kontrol v tre -
tjih državah, Komisija v svojih smernicah predlaga, 
da se za izvajanje kontrole predložijo računi in 
dokumenti11.
Komisija se zaveda potrebe po izboljšanju kakovosti 
kontrol v zvezi s tem ukrepom, zlasti z morebitnimi 
spremembami smernic.
56
Glej odgovor na odstavek 55.
57
Vprašanje kontrol neoprijemljivih dejavnosti, kot so 
pokušine vina, je obravnavano v smernicah, ki zahte -
vajo predložitev računov in spremnih dokumentov. Ti 
lahko vključujejo fotografije, kopije člankov, sezname 
udeležencev, potrdila o udeležbi na sejmih itd.
Glej tudi odgovor na odstavek 55.
11 Točka 8 smernic:  
Vlogam za plačila, poslanim pristojnemu nacionalnemu organu, 
je treba priložiti kopije izvirnih računov in spremnih dokumentov 
upravičenca, ki se razvrstijo po proračunskih postavkah.  
Vsi ti dokumenti se navedejo v zbirni tabeli skupaj z zneski v eurih, 
za države članice zunaj evrskega območja pa poleg tega še 
v njihovi nacionalni valuti. Po potrebi se lahko zahtevajo prevodi.  
Vsi spremni dokumenti morajo vključevati naslednje podatke: 
dobavitelja, opravljeno storitev s podrobnostmi o povezavi 
s predvidenim ukrepom, datum, znesek (brez DDV) in vpisno 
številko. Opremiti jih je treba z dokazilom o njihovem dejanskem 
plačilu. Med spremne dokumente spadajo potrdilo o udeležbi 
na sejmu, fotografije, kopije člankov, seznami udeležencev 
itd. Če so pri dejavnosti sodelovali podizvajalci, mora biti na 
njihovih računih jasno navedeno, na kateri del operacije se vsak 
strošek nanaša. Če je na voljo samo en račun, ga je treba razdeliti 
po operacijah in stroških, v nasprotnem primeru je potreben 
poseben račun za vsako operacijo.  
V primeru revizije na kraju samem morajo imeti pristojni 
nacionalni organ in službe Komisije vpogled v originalne 
dokumente, razvrščene v skladu s temi pravili.51
Smernice so koristno orodje, ki ga države članice 
uporabljajo pri izvajanju promocijskega ukrepa. 
Potrebna je bila jasna opredelitev upravičenih 
odhodkov. Zato je bila vključena v smernice. 
Poudariti je treba, da so države članice posebej 
pozdravile ta dokument za podporo predstavitvi 
programskega obdobja 2014–2018. Med prednostmi 
smernic je tudi dejstvo, da jih je mogoče prilagoditi 
glede na izražene potrebe, da se državam članicam 
in proizvajalcem zagotovi večja varnost pri izvajanju 
ukrepa.
53
Komisija je temu vprašanju namenila posebno 
pozornost v okviru analize programov za 
obdobje 2014–2018.
Komisija bo opažanja Sodišča upoštevala v okviru 
svojih prihodnjih revizij promocijskih in naložbenih 
ukrepov.
Okvir 4
Komisija bo spremljala to vprašanje v okviru 
postopka potrditve obračunov.
55
Komisija priznava, da obstaja težava zaradi kontrol 
na kraju samem v tretjih državah, čeprav zakono -
daja Skupnosti ne zahteva takšne kontrole.
Vprašanje kontrol na kraju samem se je obravnavalo 
med pogajanji z državami članicami v zvezi z novim 
programskim obdobjem. Zlasti Romunija, Italija, 
Španija in Slovaška so v svojih programih načrtovale 
kontrole v tretjih državah. Ostale države članice 
menijo, da bi bile tovrstne kontrole v tretjih državah 
prezahtevne in stroškovno neučinkovite.
Odgovori Komisije 53
64
V skladu s smernicami se stroški štejejo za upra -
vičene, če niso že bili vneseni v drugo kategorijo 
stroškov13.
Glej tudi odgovor na odstavka 62 in 63.
Okvir 7
Glej odgovore na odstavke 55, 62, 63 in 64.
65
Razpoložljivost zanesljivih podatkov o spremlja -
nju je pomembna. Vendar obstajajo tudi drugi viri 
informacij, kot so statistični podatki in študije. Poleg 
tega je treba vzpostaviti ravnovesje med količino 
informacij, potrebnih za namene politik, ter admi -
nistrativnimi stroški in plačili, ki nastanejo zaradi 
zbiranja podatkov.
Komisija poudarja, da je treba informacije o izvaja -
nju ukrepov (informacije o nadaljnjem spremljanju) 
razlikovati od informacij o rezultatih in učinku poli -
tike (informacij o ocenjevanju). Slednje je mogoče 
pridobiti šele, ko mine dovolj časa.
67
Leta 2008, ko so uprave držav članic pripravile svoje 
osnutke programov, so bile šele na začetku učnega 
procesa. Več držav članic je imelo težave z oblikova -
njem ustreznih ciljev za nove ukrepe. Zaradi tega je 
v prvem programskem obdobju pogosto primanjko -
valo količinsko opredeljenih ciljev.
13 Točka 6 smernic:  
Upravičeni stroški so samo stroški operacij, ki jih izvede 
upravičenec in gredo v njegovo breme po datumu začetka 
veljavnosti pogodbe in do njenega izteka.  
Stroški so upravičeni samo, če:  
— jih je mogoče preveriti;  
— ne vključujejo stroškov, ki so že bili zaračunani v drugi kategoriji 
odhodkov;  
— se ne financirajo v okviru drugih projektov .58
Glej odgovore na odstavka 55 in 57.
59
Glej odgovore na odstavka 55 in 57.
Okvir 5
Glej odgovore na odstavka 55 in 57.
60
Glej odgovore na odstavka 55 in 57.
Okvir 6 
Komisija bo spremljala to vprašanje v okviru 
postopka potrditve obračunov.
62 in 63. Skupni odgovor na 
odstavka 62 in 63
Člen 5a Uredbe (ES) št. 555/2008 opisuje stroške 
dela in režijske stroške (slednji so omejeni na 4 %), 
ki jih ima upravičenec zaradi priprave in izvedbe 
dejavnosti. V nasprotju s sedanjo prakso v okviru 
sheme pomoči, ki jo opredeljuje Uredba (ES) 
št. 3/200812 v zvezi s horizontalno promocijo, se 
uporaba izvajalskega organa ne zahteva. Če se 
uporabi izvajalski organ, je treba za zadevno sto -
ritev predložiti račune in dokazila, kot je določeno 
v smernicah (glej opombo 56 Sodišča).
V Romuniji uporaba izvajalskega organa ni več 
obvezna. V okviru programa pomoči za obdo -
bje 2014–2018 so bile uvedene nove določbe. 
V skladu z nacionalno zakonodajo mora biti upravi -
čenec zmožen povsem samostojno izvesti projekt, 
če so izpolnjeni nekateri pogoji.
Glej tudi odgovore na odstavka 55 in 64.
12 UL L 3, 5.1.2008.
Odgovori Komisije 54
69
Za novo programsko obdobje je Komisija v svojih 
smernicah predlagala primere kazalnikov, ki jih 
države članice lahko ponudijo upravičencem za 
vrednotenje rezultatov promocijskega ukrepa glede 
na izvedene dejavnosti.
Poleg tega Komisija redno organizira ocene 
splošnega učinka posamezne politike v skladu 
s finančno uredbo (vsakih šest let).
Glej tudi odgovor na odstavek 67.
70
Komisija se strinja z mnenjem Sodiščem, da je loče -
vanje učinka posamezne politike od zunanjih dejav -
nikov vedno zahtevno. Kljub temu lahko na podlagi 
natančno izdelane metodologije ocenjevanja pribli -
žno ocenimo učinke različnih instrumentov/ukrepov 
(na primer z uporabo statističnih podatkov). Vendar 
je treba opozoriti, da je treba reformo vinskega sek -
torja proučiti kot sklop dopolnilnih ukrepov.
Glej tudi odgovore na odstavke 69, 72 ter 75 do 80.
71
Glej odgovor na odstavek 18.
72
Na podlagi natančno zasnovane ocene je mogoče 
približno oceniti učinke ukrepov, izvedenih na 
različnih ravneh. Sistem spremljanja in ocenjeva -
nja je namenjen spremljanju izvajanja ukrepov na 
ravni politike in/ali programa in ne na ravni vsakega 
upravičenca.
Kot je navedeno v odstavku 18, ima razvoj podeže -
lja po svoji zasnovi regionalno razsežnost, medtem 
ko ima skupna ureditev trga za vino po svoji zasnovi 
sektorsko razsežnost.Pri analizi osnutkov programov za obdo -
bje 2014–2018 je Komisija zahtevala, da države 
članice zagotovijo ustrezne kazalnike za vsak ukrep. 
Programi pomoči zdaj vključujejo oddelek z jasnej -
šimi informacijami o merilih in količinskih kazalni -
kih, ki se uporabljajo za nadaljnje spremljanje in 
oceno. V tem oddelku so države članice pozvane, 
naj dokažejo povezavo med cilji, ki so jih zastavile 
za vsak ukrep, in kazalniki, ki se uporabljajo za ugo -
tavljanje, v kakšni meri so bili cilji doseženi.
Države članice so morale 1. marca 2014 predsta -
viti drugo analizo stroškov in koristi14 podpornih 
programov, v katero je bilo treba vključiti elemente, 
ustrezne za analizo programov med prvim pro -
gramskim obdobjem 2009–2013.
Države članice morajo predstaviti tretjo analizo stro -
škov in koristi do 1. marca 2017.
Glej tudi odgovor na odstavek 65.
68
Namen letnih poročil je zagotoviti informacije 
o izvajanju programov pomoči. To pomeni, da se 
bolj osredotočajo na informacije in finančno izvaja -
nje kot na rezultate in učinke, saj mora miniti dovolj 
časa, da je mogoče izvesti oceno.
Glej tudi odgovore na odstavka 65 in 67.
14 Prva analiza stroškov in koristi je bila predložena 1. marca 2011 in 
je zato bila omejena na prvi dve leti izvajanja programa.
Odgovori Komisije 55
77
Kitajski trg je zelo specifičen. Poraba na prebivalca 
je manj kot en liter (medtem ko je poraba na prebi -
valca v Evropi približno 30 litrov). Čeprav se poraba 
vina povečuje, evropska vina na kitajskem trgu 
tekmujejo z vini iz Avstralije, Čila in Južne Afrike, 
ki lahko koristijo preferencialno obravnavo v zvezi 
z uvoznimi tarifami.
Glej tudi odgovore na odstavka 39 in 75.
78
Brez promocijskega ukrepa bi bile izgube tržnega 
deleža verjetno še večje.
Komisija je analizirala obete in opozorila na tvega -
nje izgub tržnih deležev v nekaterih tretjih državah. 
Tveganje je lahko posledica male velikosti podjetij 
EU, segmentacije sektorja ali omejitev, ki veljajo za 
sortna vina v nekaterih državah članicah.
Evropska vina si morajo prizadevati za ohrani -
tev svojih tržnih deležev. Promocija je izredno 
pomembno orodje.
Poudariti je treba, da je Komisija pred kratkim 
začela študijo konkurenčnosti evropskih vin v tretjih 
državah in EU, v okviru katere bo proučila predvsem 
ključne dejavnike v zvezi s konkurenčnostjo vin 
EU v odnosu do vin iz tretjih držav in dejavnike, ki 
ovirajo povečanje konkurenčnosti.
Skupni odgovor na odstavka 79 in 80
Promocijske dejavnosti, izvedene v korist nekaterih 
vrst vina, posredno koristijo vsem ostalim vinom, saj 
pozitivno vplivajo na ugled in porabo drugih vrst 
vina.73
Glej odgovor na odstavek 72.
75
Komisija potrjuje podatke o trgovini z evropskimi 
vini, ki kažejo prednost nadaljevanja promocijskega 
ukrepa v tretjih državah.
Diagrama 2a in 2b jasno kažeta rast vrednosti 
izvoza, čeprav na ta trend močno vplivajo višje cene 
grozdja in vina.
Na kitajskem trgu vina EU tekmujejo z lokalnimi vini 
(83 % porabe na Kitajskem) ter vini iz Čila (opro -
ščena carinskih dajatev), Avstralije in Južne Afrike.
Zaradi močne konkurence je promocija vin Unije 
nujna za ohranitev tržnega deleža.
76
Ugotavljanje ločenih učinkov promocijskega ukrepa 
na konkurenčnost sektorja je zahtevno. Tudi če so 
postopki za izbiranje in ocenjevanje optimizirani, se 
ohrani določena stopnja negotovosti.
Vendar to ne utemeljuje dvomov v vrednost ukrepa, 
ki je še naprej popolnoma utemeljen, saj je glede na 
trgovinsko liberalizacijo in okrepljeno konkurenco 
s strani največjih tekmecev, kot so Združene države, 
ki izvajajo politiko javne promocije (proračun ZDA 
omogoča financiranje ukrepov pomoči za izvoz), 
nepogrešljiv.
Ne glede na to bi moralo biti mogoče izpopolniti 
oceno z uporabo kazalnikov, ustreznih za raven 
upravičencev (glej odgovor na odstavek 69), ter bolj 
poglobljeno analizo ukrepa, ki jo izvedejo države 
članice.
Glej odgovore na odstavka 69 in 70.
Odgovori Komisije 56
83
Komisija meni, da so specifični naložbeni ukrepi 
v okviru skupne ureditve trga za vino pomembni za 
povečanje konkurenčnosti.
Svet in Parlament sta decembra 2013 potrdila 
uporabnost reforme skupne ureditve trga za vino 
iz leta 2008 s tem, ko sta njena vodilna načela 
obdržala v Uredbi (EU) št. 1308/201317 o novi skupni 
ureditvi trgov. Tako sta izkazala pripravljenost dati 
na voljo dovolj časa, da začnejo orodja reforme 
učinkovati v celoti, vključno z ohranitvijo naložb 
v okviru obeh shem pomoči.
Glej odgovor Komisije na priporočilo 1.
84
Glede na tveganje prekrivanja obeh shem pomoči 
Komisija meni, da je nujno treba vzpostaviti ločnico 
(ki prvotno ni bila načrtovana), da se zagotovi dobra 
proračunska skladnost. Razmejitev programov je 
zdaj jasna in bi morala preprečiti tveganje dvojnega 
financiranja.
Zamude pri izvajanju ukrepa v prvih letih program -
skega obdobja je mogoče pojasniti tudi z drugimi 
dejavniki, kot so težave pri pridobivanju bančnih 
jamstev zaradi gospodarske krize.
17 UL L 347, 20.12.2013.Zaključki in priporočila
82
Revizija je zajemala prva tri leta programskega 
obdobja 2009–2013, v katerih so se uvedli ti ukrepi. 
Po začetnem obdobju uvajanja so države članice 
veliko bolje izvajale svoje programske ukrepe, zlasti 
kar zadeva izvrševanje proračuna.
Komisija je uvedla orodja za izboljšanje izvajanja, 
spremljanja in kontrole ukrepov iz programov 
(sedem sprememb Uredbe (ES) št. 555/200815, 
smernice za prestrukturiranje, naložbe in promocijo 
v tretjih državah16).
V zvezi s konkurenčnostjo je težko ugotoviti ločene 
učinke navedenih dveh ukrepov na konkurenčnost 
vinskega sektorja, ki je drugi cilj reforme skupne 
ureditve trga za vino iz leta 2008, saj je bil prvi cilj 
(ponovna vzpostavitev ravnovesja na trgu) že dose -
žen. Reformo vinskega sektorja je treba proučiti kot 
sklop dopolnilnih ukrepov. Ne glede na to je treba 
izpostaviti stalno rast vrednosti in obsega izvoza 
v globalnem kontekstu vse hujše konkurence ter 
kljub upadu v letih 2008 in 2009 zaradi gospodarske 
krize.
15 Uredba (ES) št. 42/2009 (UL L 16, 21.1.2009), Uredba (ES) 
št. 702/2009 (UL L 202, 4.8.2009), Uredba (ES) št. 772/2009 
(UL L 232, 2.9.2010), Uredba (ES) št. 568/2012 (UL L 169, 29.6.2012), 
Izvedbena uredba (EU) št. 568/2012 (UL L 169, 29.6.2012), 
Uredba (ES) št. 202/2013 (UL L 67, 9.3.2013) in Uredba (ES) 
št. 752/2013 (UL L 2010, 6.8.2013).
16 Smernice za izvajanje nacionalnih podpornih programov 
v vinskem sektorju v skladu z uredbama (ES) št. 1234/2007 in (ES) 
št. 555/2008 z dne 25. februarja 2013 in z dne 26. aprila 2013.
Odgovori Komisije 57
Pravila Skupnosti državam članicam zagotavljajo 
okvir za naknadno proučitev trajnosti projektov 
(člen 103u(5) Uredbe (ES) št. 1234/2007).
Poleg tega Komisija v okviru svojih revizij nalož -
benega ukrepa preveri, ali so države članice oce -
nile razumnost stroškov. V skladu z Uredbo (ES) 
št. 1290/2005 se v okviru revizij preveri, ali so države 
članice sprejele vse potrebne zakonske in upravne 
določbe ter vse druge ukrepe (za upravljanje in nad -
zor), potrebne za zagotavljanje učinkovite zaščite 
finančnih interesov Unije. V zvezi s tem se v okviru 
revizij preveri tudi, ali države članice spoštujejo 
načela dobrega finančnega poslovodenja, ki med 
drugim vključujejo oceno razumnosti stroškov.
Splošno vprašanje izbiranja naložbenih projektov, 
zlasti v zvezi s (predhodnim) preverjanjem razu -
mnosti stroškov in sposobnosti projektov, se bo 
obravnavalo na sejah Upravljalnega odbora za 
skupno ureditev trgov.
86
Uspeh politike za vino EU pri doseganju svojih ciljev, 
vključno s 50-odstotnim povečanjem izvoza, kaže, 
da je promocijski ukrep imel zelo pozitiven učinek.
Namen promocijskega ukrepa v tretjih državah je 
med drugim razširiti možnosti prodaje vina, kar je 
mogoče doseči z ukrepi na konsolidiranih trgih in 
ukrepi na novih ali izgubljenih trgih. Če se odprejo 
novi trgi, jih je treba konsolidirati. Pravila Skupnosti 
tega ne preprečujejo18. Poleg tega lahko kljub pred -
nosti, ki jo imajo MSP , pomoč koristijo tudi velika 
podjetja, saj prednostna obravnava ni povezana 
z upravičenostjo.
18 V členu 103p(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je določeno, da 
„[p]odpora v skladu s tem členom zajema informacijske in 
promocijske ukrepe v zvezi z vini Skupnosti v tretjih državah, 
s čimer se izboljšuje njihova konkurenčnost v teh državah“.Priporočilo 1
Svet in Parlament sta decembra 2013 potrdila upo -
rabnost reforme skupne ureditve trga za vino s tem, 
ko sta njena vodilna načela obdržala v Uredbi (EU) 
št. 1308/2013 o novi skupni ureditvi trgov za obdo -
bje 2014–2020. Tako sta izkazala pripravljenost dati 
na voljo dovolj časa, da začnejo orodja reforme 
učinkovati v celoti, obenem pa sta razširila sklop 
podukrepov v okviru programov pomoči (nov ukrep 
za inovativnost, širitev promocije na dejavnosti, 
usmerjene v domači trg, širitev prestrukturiranja na 
ponovno zasaditev zaradi zdravja rastlin).
V zvezi s črpanjem sredstev Komisija vsak mesec 
opravi nadzor zneskov, ki jih prejmejo upravičenci. 
V skladu s členom 110 Uredbe (EU) št. 1306/2013 bo 
Komisija zagotovila, da se bo skupni učinek vseh 
instrumentov SKP meril in ocenil glede na skupne 
cilje SKP . To vključuje vrednotenje skladnosti instru -
mentov SKP do leta 2018 (prvi rezultati). V okviru 
tega bo Komisija proučila način, kako vključiti oceno 
dodane vrednosti zagotavljanja naložbene podpore 
v okviru skupne ureditve trga za vino in v okviru 
razvoja podeželja. Opozoriti je treba, da mora miniti 
dovolj časa, preden je mogoče pridobiti informacije 
o učinku politike.
85
Glej odgovor Komisije na priporočilo 2.
Priporočilo 2
Komisija meni, da je ta del priporočila naslovljen na 
države članice.
V skladu z načeli subsidiarnosti in deljenega upra -
vljanja so za izbiranje projektov odgovorne države 
članice, Komisija pa ne more predhodno oceniti 
razumnosti stroškov.
Odgovori Komisije 58
Komisija se bo posvetovala z državami članicami 
o prilagoditvi smernic, da se zagotovi dopolnje -
vanje promocijskih projektov, ki jih financira EU, 
z obstoječimi dejavnostmi in prepreči tveganje 
učinka mrtvih izgub.
87
Komisija je namenila posebno pozornost izboljšanju 
kakovosti izbiranja projektov za novo programsko 
obdobje 2014–2018 s spremembami Uredbe (ES) 
št. 555/2008 in sprejetjem smernic leta 2013.
Izbirni postopek med drugim določa oceno predvi -
dljivih učinkov dejavnosti na rast povpraševanja.
Vprašanje kontrol ukrepa na kraju samem se je 
obravnavalo med pogajanji z državami članicami 
v zvezi z novim programskim obdobjem. Nekatere 
države članice zahtevajo takšne kontrole. Druge 
menijo, da bi bile takšne kontrole prezahtevne in, 
z vidika stroškovne učinkovitosti, nesorazmerne.
Da bi se omilili učinki pomanjkanja preverjanja 
v tretjih državah, Komisija v svojih smernicah pre -
dlaga, da se za izvajanje kontrole predložijo računi 
in dokumenti.
Glej tudi odgovore na odstavke od 43 do 51 ter na 
priporočilo 4.Spremembe Uredbe (ES) št. 555/2008 in smernice, 
sprejete leta 2013, izboljšujejo kakovost izbiranja, 
zlasti ker bolj jasno in uspešno dajejo prednost MSP , 
novim upravičencem ter upravičencem, usmerjenim 
v novo tretjo državo.
Pravila ne izključujejo poudarjanja blagovnih 
znamk, saj je cilj ukrepa povečati konkurenčnost vin 
z ZOP/ZGO in sortnih vin. Za upravičence, ki krijejo 
50 % stroškov dejavnosti, je lahko pomembno, da 
imajo možnost poudariti blagovne znamke in tako 
okrepiti njihovo prepoznavnost na ciljnih trgih, da 
bi povečali prodajo.
Priporočilo 3 (a)
Komisija meni, da lahko upravičenci v določenih 
okoliščinah pridobijo dostop do ukrepa v drugem 
programskem obdobju, da bi na primer konsolidirali 
svoj trg v isti tretji državi.
Poleg tega spremembe Uredbe (ES) št. 555/2008 in 
smernice, sprejete leta 2013, izboljšujejo kakovost 
izbiranja, zlasti ker bolj jasno in uspešno dajejo 
prednost MSP , novim upravičencem ter upravičen -
cem, usmerjenim v novo tretjo državo.
Priporočilo 3 (b)
Čeprav je zastavljeni cilj ukrepa povečati konku -
renčnost vin z ZOP/ZGO in sortnih vin, pravila ne 
izključujejo identifikacije posameznih blagovnih 
znamk. Za upravičence, ki krijejo 50 % stroškov 
dejavnosti, je lahko pomembno, da imajo možnost 
poudariti blagovne znamke in tako okrepiti nji -
hovo prepoznavnost na ciljnih trgih, da bi pove -
čali prodajo. Poleg tega spremembe Uredbe (ES) 
št. 555/2008 in smernice, sprejete leta 2013, bolj 
jasno določajo, da je treba dati prednost MSP .
Odgovori Komisije 59
Priporočilo 5 (a)
Komisija meni, da je bilo to priporočilo upoštevano 
za programsko obdobje 2014–2018.
Vprašanje stroškov administracije in dela, ki jih ima 
upravičenec, se je upoštevalo v okviru člena 53(b) 
Uredbe (EU) št. 1308/2013, Izvedbene uredbe Komi -
sije (EU) št. 752/2013 z dne 31. julija 2013, s katero je 
bil Uredbi Komisije (ES) št. 555/2008 dodan člen 5a, 
ter smernic.
Kar zadeva izvajalske organe, se v skladu s smerni -
cami stroški lahko štejejo za upravičene, če niso že 
bili vključeni v drugo kategorijo odhodkov.
Priporočilo 5 (b)
Ta del priporočila je naslovljen na države članice.
Obstoj zadostne revizijske sledi se preveri v okviru 
revizij za potrditev obračunov. Če regulativne 
določbe zahtevajo posebne kontrole in se ugotovijo 
pomanjkljivosti revizijske sledi, Komisija zahteva 
popravne ukrepe in lahko uporabi finančni popra -
vek. Da bi se omilili učinki pomanjkanja preverjanja 
v tretjih državah, Komisija v svojih smernicah pre -
dlaga, da se za izvajanje kontrol predložijo računi in 
dokumenti.Priporočilo 4
Uredba Sveta omogoča dodelitev pomoči, če 
izvedene dejavnosti izpolnjujejo pogoje, dolo -
čene v uredbi. Izbirni postopek, kot je opredeljen 
v členu 5 Uredbe (ES) št. 555/2008 in v smernicah, 
med drugim določa vrednotenje pričakovanega 
učinka ukrepov na rast povpraševanja.
Komisija se bo posvetovala z državami članicami 
o prilagoditvi smernic, da se zagotovi dopolnje -
vanje promocijskih projektov, ki jih financira EU, 
z obstoječimi dejavnostmi in prepreči tveganje 
učinka mrtvih izgub.
88
Komisija priznava, da obstaja težava zaradi kon -
trole tega ukrepa na kraju samem v tretjih državah, 
čeprav zakonodaja Skupnosti ne zahteva takšne 
kontrole.
Vprašanje kontrol ukrepa na kraju samem se je 
obravnavalo med pogajanji z državami članicami 
v zvezi z novim programskim obdobjem. Zlasti 
Romunija, Italija, Španija in Slovaška zahtevajo kon -
trole v tretjih državah. Druge države članice menijo, 
da bi bile takšne kontrole prezahtevne in, z vidika 
stroškovne učinkovitosti, nesorazmerne.
Da bi se omilili učinki pomanjkanja preverjanja 
v tretjih državah, Komisija v svojih smernicah pre -
dlaga, da se za izvajanje kontrol predložijo računi in 
dokumenti.
Komisija si prizadeva izboljšati kakovost kontrol 
tega ukrepa, zlasti z morebitnimi prilagoditvami 
smernic in pravil.
Odgovori Komisije 60
Priporočilo 6
Komisija meni, da je bilo to priporočilo upoštevano 
za programsko obdobje 2014–2018.
Za novo programsko obdobje je Komisija v svojih 
smernicah predlagala primere kazalnikov, ki jih 
države članice lahko ponudijo upravičencem za 
oceno rezultatov promocijskega ukrepa glede na 
izvedene dejavnosti.
Glej tudi odstavek 89.
90
Komisija se ne strinja z mnenjem Sodišča o obstoju 
tveganja, da so države članice določile previsok pro -
mocijski proračun. Finančna priloga k uredbi Sveta 
ne določa proračuna, ki bi bil posebej namenjen za 
promocijo. Države članice predstavijo svoj program 
pomoči z okvirnimi razdelitvami, ki jih lahko spre -
menijo dvakrat na leto glede na izražene potrebe.
Na tej točki je treba opozoriti na cilje reforme 
skupne ureditve trga za vino, ki jo je Svet sprejel 
leta 2008: (1) ponovno vzpostaviti ravnovesje na 
trgu (enkratna izkrčitev v obdobju 2009–2011) in 
(2) povečati konkurenčnost (s „strukturnimi“ ukrepi). 
Prva faza je zaključena, ekvivalent zneska za izkr -
čitev pa je bil prenesen na programe pomoči, kot 
je predvideno v reformi, da se poveča znesek za te 
ukrepe, ki so v primerjavi s promocijo in naložbo 
bolj „strukturni“. Povečanje zneskov, ki jih države 
članice dodelijo za ukrepe, je bilo torej predvideno.89
Pri analizi projektov za programsko obdo -
bje 2014–2018 je Komisija zahtevala, da države 
članice zagotovijo ustrezne kazalnike za vsak ukrep. 
Programi pomoči zdaj vključujejo oddelek z jasnej -
šimi informacijami o merilih in količinskih kazalni -
kih, ki se uporabljajo za spremljanje in ocenjevanje. 
Od držav članic se je zahtevalo, da dokažejo pove -
zavo med cilji, ki so jih zastavile za vsak ukrep, in 
kazalniki, ki se uporabljajo za ugotavljanje, v kakšni 
meri so bili cilji doseženi.
Poleg tega so države članice 1. marca 2014 morale 
predstaviti analizo stroškov in koristi19 za podporne 
programe, ki bi morala zagotoviti koristne informacije 
za analizo programov med prvim programskim obdo -
bjem 2009–2013. Države članice morajo predstaviti 
tretjo analizo stroškov in koristi do 1. marca 2017.
Komisija poudarja, da je treba informacije o izva -
janju ukrepov (informacije o spremljanju) razliko -
vati od informacij o rezultatih in učinkih ukrepov 
(informacij o ocenjevanju). Te podatke je mogoče 
pridobiti šele, ko mine dovolj časa.
Države članice morajo poznejše ocene stroškov in 
koristi predstaviti pred 1. marcem 2017.
19 Prva analiza stroškov in koristi je bila predložena 1. marca 2011, 
zato je bila omejena na prvi dve leti izvajanja programov.
Odgovori Komisije 61
Ko je bila decembra 2013 sprejeta reforma skupne 
ureditve trga, Svet in Parlament nista hotela spre -
meniti vodilnih načel, sprejetih v času reforme sku -
pne ureditve trga za vino, vključno z načeli v zvezi 
z dodelitvijo proračunskih sredstev. Promocijski 
ukrep sta dodatno okrepila, tako da sta domači 
trg odprla za dejavnosti, usmerjene v informacije 
o odgovornem uživanju vina in o shemah ZOP/ZGO 
v Uniji.
Priporočilo 7
V skladu s členom 110 Uredbe (EU) št. 1306/2013 bo 
Komisija zagotovila, da se bo skupni učinek vseh 
instrumentov SKP meril in ocenil glede na skupne 
cilje SKP . To vključuje vrednotenje učinkovitosti 
instrumentov SKP do leta 2018 (prvi rezultati). 
V okviru tega bo Komisija leta 2018 proučila način, 
kako vključiti oceno uporabe proračuna, dode -
ljenega za shemo podpore za vino, in njegovega 
učinka. Opozoriti je treba, da mora miniti dovolj 
časa, preden je mogoče pridobiti informacije 
o učinku politike.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm ), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm ), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm ) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm ).
QJ-AB-14-005- SL-C ISSN 1831-094X
EU daje na voljo sredstva za podporo 
naložbam v proizvodnjo vina in promocijo 
vin EU v državah, ki niso članice EU. V tem 
poročilu Sodišče preučuje, ali je upravljanje 
te podpore vinskemu sektorju dobro in ali je 
podpora izboljšala konkurenčnost vin EU. 
Sodišče je pri reviziji ugotovilo, da ni bila 
dokazana potreba, da se poleg pomoči, 
ki je že na voljo v okviru politike razvoja 
podeželja, zagotavlja tudi naložbena pomoč 
vinskemu sektorju. Promocijsko podporo 
se je pogosto uporabljalo za konsolidacijo 
tržnega deleža, ne pa za pridobivanje novih 
trgov. Poleg tega je Sodišče odkrilo 
promocijske operacije, ki bi bile izvedene 
tudi brez javnega financiranja. Tudi vpliv 
pomoči na konkurenčnost proizvajalcev vina 
v EU ni bil vedno dokazan. Sodišče 
je Komisiji in državam članicam dalo 
priporočila o tem, kako odpraviti slabosti, 
omenjene v  poročilu.
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE