POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 /* COM/2012/0701 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 1. Uvod Uredba Sveta (ES) št. 577/98 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti[1] določa minimalne standarde za usklajeno izvajanje raziskav delovne sile v Evropski uniji in državah članicah. Spremenjena je bila leta 2002, 2003 in 2007[2]. Člen 7 Uredbe (ES) št. 577/98 določa, da: „Komisija predloži Parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe vsaka tri leta, z začetkom leta 2000. Poročilo ovrednoti predvsem kvaliteto predvidenih statističnih metod s strani držav članic za izboljšanje podatkov ali olajšanje postopka raziskave.“ To je peto poročilo Komisije Parlamentu in Svetu. Del 2 vsebuje pregled raziskave delovne sile Evropske unije in njen pomen pri podpiranju politik Evropske unije. Del 3 proučuje izvajanje Uredbe (ES) št. 577/98 v državah članicah, državah kandidatkah, državah Efte in Švici. Del 4 se osredotoča na tekoče pobude evropskega statističnega sistema[3] (ESS) za izboljšanje kakovosti in zmanjšanje bremena raziskave delovne sile. 2. Pregled raziskave delovne sile 2.1. Splošni opis Raziskava delovne sile Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: EU-LFS) je obsežna vzorčna raziskava prebivalstva v zasebnih gospodinjstvih. Zagotavlja četrtletne in letne statistike trga dela o zaposlenosti in brezposelnosti ter ljudeh, ki niso delovna sila. Zbira tudi večletne informacije iz priložnostnih modulov ter zagotavlja vhodne podatke za mesečne ocene brezposelnosti in stopenj brezposelnosti, ki temeljijo na modelih. Nacionalni statistični uradi držav članic so pristojni za zasnovo nacionalnih vprašalnikov, jemanje vzorcev, izvajanje anket in pošiljanje rezultatov Komisiji (Eurostatu) v skladu s skupno shemo šifriranja podatkov, določeno z Uredbo Komisije (ES) št. 377/2008[4]. Eurostat je odgovoren za spremljanje izvajanja Uredbe (ES) št. 577/98, zagotavljanje pomoči nacionalnim statističnim uradom, spodbujanje usklajenih pojmov in metod ter izkazovanje primerljivih statistik nacionalnih in evropskega trga dela. Vzorec EU-LFS vsako četrtletje zajema 1,8 milijona ljudi iz 33 držav udeleženk[5]. EU-LFS je tako največja raziskava gospodinjstev v Evropi. 2.2. Pomen EU-LFS je najpomembnejši vir uradne statistike trgov dela v Evropski uniji. Skupno zbira več kot 100 spremenljivk o delovnem statusu, parametrih zaposlitve, delovnem času, izobrazbi in usposabljanju posameznikov, ki jih dopolnjujejo tematski letni priložnostni moduli[6]. Zaradi mednarodnih standardov in opredelitev je pomembna tudi zunaj meja Evropske unije ter omogoča primerjavo stanja na evropskem trgu dela s stanji na drugih območjih ali državah. Nekatere ključne pobude politike EU uporabljajo podatke EU-LFS za spremljanje napredka. EU-LFS je, na primer, eden glavnih virov podatkov za spremljanje napredka držav članic pri smernicah za zaposlovanje v okviru člena 148 Pogodbe o delovanju Evropske unije[7] (PDEU) in strategije EU za rast, Evropa 2020. Dva od petih krovnih ciljev strategije Evropa 2020 se spremljata s kazalniki LFS (cilj 75‑odstotne stopnje zaposlenosti v starostni skupini 20–64 let; delež oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, pod 10 %; vsaj 40 % posameznikov iz starostne skupine 30–34 let z zaključeno terciarno izobrazbo). Pri skupnem ocenjevalnem okviru strategije Evropa 2020 se uporablja še veliko drugih kazalnikov, ki temeljijo na LFS. Podatki EU-LFS so imeli ključno vlogo tudi pri lizbonski strategiji (2000–2010). Mesečna stopnja brezposelnosti, ki temelji na LFS, je pomemben kratkoročni gospodarski kazalnik. Je eden glavnih evropskih gospodarskih kazalnikov[8], ki se uporablja tudi za izračun drsečih letnih povprečij stopenj brezposelnosti za sistem gospodarskih in finančnih kazalnikov, s katerimi se odkrivajo makroekonomska in konkurenčna neravnovesja. EU-LFS zagotavlja vhodne podatke za nacionalne račune o zaposlenih osebah in delovnem času ter o drugih področjih in ne samo o trgu dela, na primer o izobrazbi. EU-LFS je tako eden najpomembnejših virov statističnih mikro podatkov za raziskovalce v Evropi. Veliki vzorci omogočajo, da se študije izvajajo na določenih skupinah trga dela. Med drugim so široko pokrite tudi demografske in regionalne spremenljivke ter spremenljivke o izobrazbi. 3. Izvajanje raziskave delovne sile 3.1. Natančnost Ocene vzorčnih raziskav so izpostavljene dvema vrstama napak: vzorčnim napakam in nevzorčnim napakam. Obe vrsti napak skupaj določata natančnost ocen. Vzorčne napake nastanejo, ker se raziskuje samo podmnožica celotnega prebivalstva. Nevzorčne napake so vse druge napake, ki niso rezultat vzorčenja (napake pokritja, merske napake, napake pri obdelavi in napake zaradi neodgovorov). Pri vzorčnih napakah je velikost vzorca glavna determinanta vzorčnih napak. Pri večjih vzorcih so rezultati natančnejši. V spodnji tabeli sta prikazani absolutna velikost vzorca anketiranih v vsakem četrtletju v vsaki državi udeleženki in velikost tega vzorca glede na celotno prebivalstvo. Stopnja vzorčenja[9] sega od 0,2 % (Belgija, Nemčija, Francija, Združeno kraljestvo, Hrvaška in Turčija) do 1,6 % (Malta). Četrtletni vzorec je leta 2010 v povprečju obsegal 1,8 milijona posameznikov, tj. 0,3 % celotnega prebivalstva v 33 državah udeleženkah. Evropska raziskava delovne sile Dosežena velikost vzorca in odstotek celotnega prebivalstva (povprečna četrtletja v letu 2010) || Velikost vzorca v četrtletju (v tisoč) || Odstotek celotnega prebivalstva || || || Velikost vzorca v četrtletju (v tisoč) || Odstotek celotnega prebivalstva BE || 26 || 0,2 % || || NL || 96 || 0,6 % BG || 34 || 0,4 % || || AT || 46 || 0,5 % CZ || 59 || 0,6 % || || PL || 104 || 0,3 % DK || 30 || 0,5 % || || PT || 40 || 0,4 % DE || 174 || 0,2 % || || RO || 61 || 0,3 % EE || 5 || 0,4 % || || SI || 16 || 0,8 % IE || 62 || 1,4 % || || SK || 26 || 0,5 % EL || 76 || 0,7 % || || FI || 37 || 0,7 % ES || 172 || 0,4 % || || SE || 65 || 0,7 % FR || 108 || 0,2 % || || UK || 106 || 0,2 % IT || 166 || 0,3 % || || IS || 3 || 1 % CY || 11 || 1,4 % || || NO || 20 || 0,4 % LV || 9 || 0,4 % || || CH || 32 || 0,4 % LT || 17 || 0,5 % || || HR || 10 || 0,2 % LU || 5 || 0,9 % || || MK || 14 || 0,7 % HU || 71 || 0,7 % || || TR || 131 || 0,2 % MT || 7 || 1,6 % || || EU-27 || 1 626 || 0,3 % || || || || SKUPAJ || 1 837 || 0,3 % Uradne raziskave, kot je EU-LFS, uporabljajo verjetnostno vzorčenje. To omogoča količinsko opredeliti vzorčne napake, ki se lahko izrazijo v obliki intervala zaupanja. V spodnji tabeli so navedene ocene in 95‑odstotni intervali zaupanja, doseženi za štiri glavne kazalnike na skupni ravni EU-27. Interval 215,5–216,5, na primer, s 95‑odstotno verjetnostjo zajema dejansko vrednost zaposlenih oseb. 95-odstotni interval zaupanja glavnih kazalnikov LFS za EU-27 (2010) Število zaposlenih (v milijonih) || Število brezposelnih (v milijonih) || Stopnja brezposelnosti (v %) || Povprečno število ur na delu (v urah) 216 ± 0,5 || 22,9 ± 0,2 || 9,6 ± 0,1 || 37,3 ± 0,1 Ti intervali ustrezajo zahtevam po natančnosti iz Uredbe Sveta (ES) št. 577/98. Kar zadeva nevzorčne napake, Eurostat in države udeleženke redno spremljajo ustrezne vire nevzorčnih napak (neodgovori, anketiranje nadomestnih oseb). Države udeleženke Eurostatu vsako leto poročajo o glavnih vzrokih za napake in metodah za njihovo zmanjšanje, ki so jih uporabile na nacionalni ravni. Povzetek se objavi v letnem poročilu o kakovosti EU-LFS[10]. 3.2. Pravočasnost in točnost Pravočasnost statistike je opredeljena kot časovna razlika med referenčnim obdobjem in razpoložljivostjo podatkov za uporabnike. Pri EU-LFS je ta časovni razmik odvisen od tega, kdaj morajo države članice izvesti in obdelati raziskavo ter nato poslati rezultate Eurostatu ter kdaj Eurostat obdela, potrdi in objavi rezultate. Uredba Sveta (ES) št. 577/98 določa, da morajo države članice 12 tednov po koncu referenčnega četrtletja podatke poslati Eurostatu. Eurostat nacionalne podatkovne nize potrdi, takoj ko jih prejme. Na spodnjem grafu je prikazan časovni razmik med koncem referenčnega četrtletja in razpoložljivostjo podatkov za Eurostatove uporabnike v obdobju 2008–2010, v primerjavi z zadnjim letom iz prejšnjega poročila (2007). Razvidno je, da se je pravočasnost podatkov LFS v obravnavanem obdobju nenehno izboljševala. Leta 2007 je Eurostat 90 % podatkovnih nizov držav članic objavil 16 tednov po koncu referenčnega obdobja. Leta 2010 je bil ta delež dosežen dva tedna prej. Na podlagi teh izboljšav lahko Eurostat zdaj napove datume objave svojih glavnih četrtletnih kazalnikov za države članice in agregate EU. Ker obstaja ciljni datum objave, lahko Eurostat meri točnost statistike, ki je opredeljena kot časovna razlika med napovedanim datumom objave in dejanskim datumom objave. Eurostat od uvedbe koledarja objav LFS še ni zamudil roka objave. Pravočasnost podatkov LFS je tudi ključna točka za oceno mesečnih stopenj brezposelnosti. Takoj ko Eurostat obdela nacionalne podatke, se ti podatki uporabijo za pripravo izračuna stopnje brezposelnosti za naslednji mesec. Mesečna stopnja brezposelnosti se objavi približno 31 dni po koncu meseca. 3.3. Dostopnost in jasnost Eurostat izkazuje statistiko EU-LFS na več načinov. Glavno orodje je spletna podatkovna zbirka Eurostata z več kot 350 tabelami podrobnih podatkov EU-LFS. V posebni rubriki na spletni strani[11] so objavljeni tudi glavni kazalniki strategije Evropa 2020. Te tabele obsegajo samo najpomembnejše rezultate LFS. Eurostat na zahtevo izdela tudi druge kombinacije spremenljivk EU-LFS, tj. potrebam prilagojene tabele. Mikro podatki LFS so zelo pomembni tudi za znanstvene namene. Vedno več raziskovalcev z univerz, raziskovalnih inštitutov in nacionalnih statističnih uradov iz vse Evrope in od drugod naroča mikro podatke LFS. Eurostat te podatke od leta 2011 zagotavlja brezplačno. Dostop se odobri v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 831/2002[12], da se zagotovi varstvo osebnih podatkov anketirancev. Podatkovne datoteke, ki obsegajo posamezne zapise, so „anonimizirane“, da se prepreči nezakonito razkritje osebnih podatkov. Podrobna dokumentacija (meta podatki) se uporabnikom zagotovi po različnih poteh razširjanja. Splošne informacije se razširjajo za širšo javnost v rubriki LFS na spletni strani Eurostata[13]. Posebne informacije o vsebini in kakovosti statistike so opisane v meta podatkih, ki so priloženi vsaki tabeli v podatkovni zbirki. Naprednejša metodološka dokumentacija je objavljena v posebnih publikacijah (npr. v letnem poročilu o kakovosti in publikaciji o značilnostih nacionalnih raziskav itd.). 3.4. Primerljivost EU-LFS se opira na zelo usklajene pojme, opredelitve, klasifikacije in metodologije. V Uredbi (ES) št. 377/2008 je opredeljena skupna shema šifriranja, ki zagotavlja, da vse države udeleženke uporabljajo iste opredelitve spremenljivk. Uporabljajo se skupne klasifikacije (npr. NACE za gospodarsko dejavnost, ISCO za poklice) in kadar koli se te klasifikacije spremenijo, Eurostat zagotovi, da vse države udeleženke uskladijo izvajanje. Poleg tega skupna pojasnila zagotavljajo podrobne smernice o namenu, šifriranju in izvajanju s strani nacionalnih statističnih uradov. O metodoloških vprašanjih se razpravlja v posebni delovni skupini, tj. delovni skupini za statistiko trga dela, ki pospešuje izmenjavo izkušenj in skupnih praks med vsemi državami udeleženkami. Za zagotovitev, da je merjenje brezposelnosti usklajeno med vsemi državami udeleženkami, so v Uredbi Komisije (ES) št. 1897/2000[14] določeni operativna opredelitev brezposelnosti in načela, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju vprašanj o zaposlitvenem statusu. Opredelitev brezposelnosti je v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela (MOD), sprejetimi na 13. in 14. mednarodni konferenci statistikov dela. To zagotavlja, da je statistika EU-LFS primerljiva s statistiko drugih držav, zlasti drugih držav članic OECD. Države redno izboljšujejo LFS, in sicer bodisi njeno metodologijo bodisi postopke. Če takšne izboljšave povzročijo prekinitve v podatkih LFS, udeleženi nacionalni statistični urad o tem obvesti Eurostat. Pomembne prekinitve se navedejo in označijo v publikacijah Eurostata. Eurostat objavlja poseben podatkovni niz z imenom „glavni kazalniki LFS“, v katerem so pretekle serije prilagojene za namene morebitnih prekinitev in zapolnjene občasne vrzeli v podatkih. 3.5. Skladnost Skladnost med ocenami prebivalstva na podlagi EU-LFS in demografske statistike je pomemben vidik splošne kakovosti. EU-LFS je vzorčna raziskava in zato so njeni rezultati izračunani iz odgovorov podmnožice prebivalstva. Odgovori se nato prenesejo na celotno prebivalstvo. Podatki za prebivalstvo temeljijo na najboljših ocenah, ki so na voljo v tistem času (razčlenjene po spolu in starostnih skupinah za večjo natančnost postopka). Ta postopek prenašanja podatkov načeloma zagotavlja skladnost med statistiko EU-LFS in demografsko statistiko. Vendar lahko v izjemnih okoliščinah nastanejo razlike. Na primer, vsakih deset let so na voljo rezultati novega popisa prebivalstva. Če se podatki novega popisa razlikujejo od prejšnjih ocen prebivalstva, je treba preteklo serijo spremeniti. V tem primeru se lahko politiki sprememb za demografsko statistiko in EU-LFS razlikujeta glede dolžine in časovnega okvira, omejuje pa ju lahko razpoložljivost podrobnih informacij o prebivalstvu za obdobje desetih let med popisoma. V zvezi s skladnostjo ocen brezposelnosti veliko držav objavlja tudi statistiko o številu oseb, ki so prijavljene na javnem zavodu za zaposlovanje in iščejo delo. Podatki LFS o brezposelnosti in število prijavljenih iskalcev zaposlitve se razlikujejo zaradi različne narave podatkov, ki se zbirajo. EU-LFS se opira na usklajeno metodologijo za anketiranje gospodinjstev glede njihovih zaposlitvenih dejavnosti in razpoložljivosti za delo, upravne evidence javnih zavodov za zaposlovanje pa obsegajo izčrpen seznam posameznikov, ki so prijavljeni in upravičeni do nadomestil za brezposelnost. Ker je merilo, da je oseba prijavljena, odvisno od nacionalnih socialnih politik, statistika o prijavljenih iskalcih zaposlitve ni primerljiva med državami in tudi ni časovno primerljiva. Naslednje področje, kjer je statistična skladnost pomembna, je ocena zaposlenosti, ki jo je mogoče dobiti tako iz LFS kot iz nacionalnih računov. Ocene niso nujno enake. To je posledica različnih metodologij (pojmi in pokritje prebivalstva niso enaki), vendar tudi različnih postopkov sestavljanja. Nacionalni računi so sestavljeni s primerjanjem in združevanjem vseh ustreznih virov podatkov, ki so na voljo v državi, pri čemer se iz vsakega vira vzame najboljše, da se pridobi celovit rezultat. Pri njih se prizadeva tudi za skladnost med zaposlenostjo in proizvodnjo (BDP). V tem postopku je LFS en vir podatkov, in sicer poleg raziskav podjetij, registrov zaposlenosti ali registrov socialnih zavarovanj. Skladnost med LFS in nacionalnimi računi je obravnavala delovna skupina za statistiko trga dela. Eurostat spremlja razlike med ocenami obeh, več nacionalnih statističnih uradov pa je analiziralo vzroke in velikost razlik. V nekaterih primerih so objavili uskladitvene tabele za oba podatkovna niza. Nacionalni računi na splošno veljajo za primernejše za merjenje stopenj zaposlenosti, rasti zaposlenosti in razčlenitev panog. LFS je primernejša za merjenje udeležbe na trgu dela (tj. stopnje zaposlenosti in brezposelnosti, stopnje dejavnosti itd.) ali za analiziranje okoliščin določenih socialno-ekonomskih skupin v prebivalstvu (npr. po starosti, spolu ali stopnji izobrazbe). 4. Pobude za nadaljnje izboljšanje raziskave trga dela 4.1. Projektna skupina za kakovost LFS in ukrepi spremljanja Eurostat in države članice so leta 2007 izvedle pregled kakovosti EU-LFS. Ustanovljena je bila projektna skupina z nalogo, da ugotovi morebitne pomanjkljivosti in priporoči ustrezne ukrepe za vse razsežnosti okvira kakovosti za statistične rezultate ESS. Projektna skupina je v končnem poročilu (2009)[15] navedla več kot 40 priporočil za izboljšanje zasnove, organizacije in izvajanja raziskave. Priporočila se razlikujejo v smislu kompleksnosti, obsega, posledic za vire in časa, ki je potreben za izvajanje. Države udeleženke so se same ocenile glede na priporočila in leta 2010 je vsaka opredelila akcijski načrt za izvajanje priporočil. Napredek pri tem redno ocenjuje delovna skupina za statistiko trga dela. 4.2. Razvoj novih statističnih izdelkov Eden od načinov za razširitev uporabe rezultatov LFS je izboljšanje uporabe razpoložljivih mikro podatkov, na primer z zagotovitvijo novih kazalnikov uporabnikom. Na primer, na voljo so že novi kazalniki, ki dopolnjujejo stopnjo brezposelnosti. Za brezposelnost, kot jo je opredelila MOD, morajo biti hkrati izpolnjeni trije pogoji: oseba v referenčnem tednu ni delala niti eno uro, aktivno iskanje zaposlitve, razpoložljivost za delo. Veliko ljudi samo delno izpolnjuje te pogoje, zaradi česar v statistiki brezposelnosti ne štejejo za brezposelne. Za zagotovitev kazalnikov o teh posebnih skupinah in s tem bogatejše slike o neizpolnjenem povpraševanju po delovni sili so Eurostat in nacionalni statistični uradi držav članic razvili opredelitve treh novih kazalnikov. Eden od kazalnikov se nanaša na podzaposlenost, druga dva pa na posebne okoliščine brezposelnosti, ki so vsaj delno povezane s trgom dela. Podatki o teh skupinah so bili prvič objavljeni leta 2011. Naslednji primer je nov kazalnik o mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo/usposabljajo (NEET). Pomemben je za spremljanje mladih odraslih, pri katerih obstaja tveganje izgube stika z družbo. Združuje informacije o izobrazbi in trgu dela, oboje iz podatkov EU-LFS. Naslednje informacije, ki jih uporabniki zahtevajo, so v zvezi s statistiko dinamike trga dela. Gre za informacije o prehodih med delovnimi statusi, na primer koliko ljudi je postalo brezposelnih ali je našlo zaposlitev v določenem obdobju. Na ta način se lahko opredelijo skupine z boljšimi možnostmi za zaposlitev ali ranljive skupine z večjim tveganjem brezposelnosti. Izpolnjevanje te potrebe po podatkih z EU-LFS ni enostavno, saj je bila raziskava prvotno zasnovana za zbiranje podatkov o stanju (npr. število brezposelnih oseb v določenem času) in ne za zajemanje tokov. Ocene tokov so možne, vendar niso tako natančne kot ocene stanja in morajo izpolnjevati določene pogoje. LFS je v večini držav udeleženk zasnovana kot rotirajoča panelna anketa, tj. ista oseba je anketirana večkrat v zaporednih četrtletjih. Ta zasnova LSF omogoča, da izpelje kazalnike o prehodih na trgu dela. Nekatere države že redno objavljajo tovrstne podatke in za to uporabljajo panelni vidik LSF. Potrebni so ukrepi, da se enako omogoči tudi na ravni EU. Prvič, države udeleženke, ki ne uporabljajo rotirajoče panelne ankete, morajo zasnovati sistem po tem načelu. Drugič, vzorci rotiranja se razlikujejo med državami in zaželena je večja usklajenost. Premagati je treba tudi nekaj zadnjih metodoloških izzivov, kot je potrebna skladnost med podatki o stanju in tokovi. Eurostat si v sodelovanju z državami članicami prizadeva oblikovati nujne pogoje, ki jih EU-LFS potrebuje za pripravo statistike o dinamiki delovne sile v prihodnosti. 4.3. LFS v posodobljenem sistemu socialne statistike Na podlagi Sporočila Komisije o metodi proizvodnje statistike EU: vizija za naslednje desetletje[16] se je začela izvajati pobuda za posodobitev evropske socialne statistike. V Wiesbadenskem memorandumu[17] iz leta 2011 je bila oblikovana strategija za uresničitev tega. Dogovorjeno je bilo, da je nujno treba povečati učinkovitost pri pripravi socialne statistike, hkrati pa ohraniti visoke standarde kakovosti, za dosego česar je potreben skupen napredek k skupni strukturi evropske socialne statistike. Glavni cilji strategije so: izboljšati okvire vzorčenja, racionalizirati družboslovno raziskovanje, izboljšati uporabo novih in obstoječih virov podatkov, zlasti upravnih virov. Posodobitev organizacije socialne statistike bo vplivala tudi na raziskavo delovne sile. Pri tej strategiji bo pomembna tudi obsežnejša uporaba novih tehnologij. Pri socialni statistiki se uporaba interneta za zbiranje podatkov zdi obetaven način za povečanje učinkovitosti zbiranja podatkov in ohranitev dobre volje anketirancev. Na tem področju izvaja projekte več držav. Za spodbujanje mednarodnega sodelovanja in razvoja skupnih orodij se je leta 2012 začel izvajati skupni projekt ESS[18]. LFS bo pilotna raziskava za ta projekt. Eurostat trenutno ocenjuje priložnostne module LFS. Vsako leto se v LFS vključi priložnostni modul na različne teme. Postopek sestavljanja modula bi lahko bil učinkovitejši, rezultati pa kakovostnejši. Eden od možnih pristopov bi bila uvedba sistema ponavljanja modulov, izbranih z ožjega seznama modulov, z možnostjo odzivanja tudi na nove potrebe politike. To bi omogočilo boljše spremljanje tem na večletni ravni. 5. Sklepne ugotovitve Eurostat spremlja skladnost s pravno podlago. Komisija meni, da je izvajanje Uredbe (ES) št. 577/98 zadovoljivo. Države članice v celoti ali skoraj v celoti izpolnjujejo obveznosti iz Uredbe. Komisija odprta vprašanja obravnava z državami članicami in po potrebi skupaj z njimi pripravi akcijski načrti. Na splošno je EU-LFS dobre kakovosti. Evropski statistični sistem si prizadeva za stalno uvajanje izboljšav procesov in metod EU-LFS ter je ohranil zagon kljub težkim okoliščinam z redkimi viri in obsežnimi zmanjšanji proračunskih sredstev. Izvaja se pregled metodologije EU-LFS, da se bo prilagodila spremenjenim potrebam uporabnikov in novim izzivom (npr. boljše izpolnjevanje zahtev glede pravočasnosti, boljše ocene prehodov na trgu dela). To delo bo del splošne posodobitve socialne statistike. [1] UL L 77, 14.3.1998, str. 3. [2] Uredba Komisije (ES) št. 2104/2002 (UL L 324, 29.11.2002, str. 14), uredbe (ES) št. 1991/2002 (UL L 308, 9.11.2002, str. 1), (ES) št. 2257/2003 (UL L 336, 23.12.2003, str. 6) in (ES) št. 1372/2007 (UL L 315, 3.12.2007, str. 42) Evropskega parlamenta in Sveta. [3] ESS je partnerstvo med evropskim statističnim organom, to je Evropska komisija (Eurostat), ter nacionalnimi statističnimi uradi in drugimi nacionalnimi organi, ki so v državah članicah pristojni za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike. [4] UL L 114, 26.4.2008, str. 57. [5] Države udeleženke so 27 držav članic, Islandija, Norveška, Švica, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Turčija. [6] Priložnostni moduli v letih 2008, 2009 in 2010 so bili: 2008: Položaj migrantov in njihovih neposrednih potomcev na trgu delovne sile; 2009: Vstop mladih na trg dela; 2010: Uskladitev poklicnega in družinskega življenja. [7] Glej Sklep Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, UL L 138, 26.5.2011, str. 56. [8] Glej Glavni evropski gospodarski kazalniki – statistični priročnik (Principal European Economic Indicators – A statistical guide), Eurostat 2009. [9] Opredeljena kot razmerje med velikostjo vzorca (število vzorčnih enot v vzorcu) in velikostjo prebivalstva (skupno število vzorčnih enot v ciljnem prebivalstvu). [10] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-12-021. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/europe_2020_indicators/headline_indicators. [12] UL L 133, 18.5.2002, str. 7. [13] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/employment_unemployment_lfs/introduction. [14] UL L 228, 8.9.2000, str. 18. [15] Projektna skupina za kakovost raziskave delovne sile (Task Force on the quality of the Labour Force Survey) – končno poročilo, Eurostat 2009. [16] COM(2009) 404 z dne 10. avgusta 2009. [17] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/pgp_ess/0_DOCS/de/DGINS2011_memorandum.pdf [18] Več načinov zbiranja podatkov za družboslovno raziskovanje (Data collection for social surveys using multiple modes).