ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladama in parlamentoma Malavija in Tanzanije, Afriški uniji in generalnemu sekretarju Združenih narodov.
3.

poziva kamboške oblasti, naj prekličejo nalog za prijetje opozicijskega voditelja Sama Rainsyja in članov narodne skupščine in senata iz stranke CNRP, med katerimi je tudi senator Hong Sok Hur, in umaknejo vse obtožbe zoper njih; poziva k takojšnji izpustitvi petih zagovornikov človekovih pravic, ki so še vedno v preventivnem priporu, in sicer Nija Sokhe, Naja Vande, Jija Soksana, Lima Monija in Nija Čakre, da bodo lahko ti politiki, aktivisti in zagovorniki človekovih pravic svobodno delali brez strahu pred aretacijami ali preganjanjem, poleg tega poziva, naj se sodišča ne uporabljajo več v politične namene za pregon ljudi na podlagi politično motiviranih in neresničnih obtožb; poziva narodno skupščino, naj Samu Rainsyju, Umu Samu Anu in Hongu Soku Hourju takoj vrne poslansko mesto in s tem parlamentarno imuniteto;
17.

ugotavlja, da je večina podjetij malih in srednjih podjetij; je seznanjen z namero Komisije, da z IASB preuči možnost oblikovanja skupnih visoko kakovostnih in poenostavljenih računovodskih standardov za mala in srednja podjetja, ki bi jih na prostovoljni osnovi na ravni EU lahko uporabljala mala in srednja podjetja, ki sodelujejo v večstranskih sistemih trgovanja, natančneje na zagonskih trgih malih in srednjih podjetij; v zvezi s tem je seznanjen z možnostjo že obstoječih standardov računovodskega poročanja za mala in srednja podjetja; meni, da je pogoj za nadaljevanje dela na tem področju to, da morajo biti MSRP manj zapleteni, ne smejo spodbujati procikličnosti in da morajo mala in srednja podjetja biti v zadostni meri zastopana v IASB; meni, da morajo biti ustrezni deležniki zastopani v IASB; poziva Komisijo, naj pred sprejetjem nadaljnjih ukrepov izvede ustrezno oceno učinka MSRP na mala in srednja podjetja; poziva, naj se ta razvoj pozorno spremlja in dosledno obvešča Parlament, ob upoštevanju procesa boljšega pravnega urejanja;
21.

opozarja na težave, s katerimi se soočajo podjetja, zlasti mala in srednja ter zagonska, pri pridobivanju finančnih sredstev; poudarja, da so zaradi različnih zunanjih dejavnikov, na primer dostopnosti posojil, sistemov obdavčitve in delovne zakonodaje, mala in srednja podjetja v slabšem položaju kot druga; poziva Komisijo, naj poleg tega, da tem podjetjem še naprej zagotavlja dragoceno podporo prek Evropskega sklada za strateške naložbe, programov, kot sta Obzorje 2020 in COSME, ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov preuči tudi, kako jim lahko dodatno olajša dostop do teh programov in instrumentov, zlasti za mikro podjetja, na primer s skrajšanjem razpisnih obdobij na šest mesecev, dodatno poenostavitvijo ustreznih postopkov in večjo vidnostjo evropskega financiranja; pozdravlja namero Komisije, da bi sredstva programa COSME uporabila za financiranje kampanj za obveščanje, ki so namenjene mladim inovativnim malim in srednjim podjetjem; poziva, naj se v kampanje vključijo vsi regionalni in lokalni organi, zadolženi za podporo podjetjem, zlasti tisti, ki sodelujejo v Evropski podjetniški mreži; meni, da je poenostavitev ključna pri omogočanju dostopa do financiranja za mala in srednja ter zagonska podjetja; poziva Komisijo, naj zagotovi nemoteno izvajanje čezmejnega množičnega financiranja;
2.

poziva države članice, naj okrepijo nacionalni nadzor, tudi nad nepredelanimi ribami v restavracijah in podjetjih za pripravo in dostavo hrane, da bi se spopadli z goljufijami in ugotovili, na kateri točki dobavne verige pride do napačnega označevanja rib; je zaskrbljen zaradi nadomeščanja visokokakovostnih vrst z vrstami nižje kakovosti; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, katere ukrepe je treba uvesti, da bi se izboljšala sledljivost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; podpira ustanovitev delovne skupine za harmonizacijo izvajanja sledljivosti v vseh državah članicah ter za vzpostavitev zunanje strukture za preverjanje spontanih zahtev v zvezi z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva na trgu EU;
43.

poziva Komisijo, naj dejansko podpira projekte, ki pomagajo krepiti inovacije in tehnološki razvoj, katerega cilj je izdelava ali uvajanje novih proizvodov in opreme, tehnik ter novih ali izboljšanih sistemov upravljanja in organizacije; poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira izmenjavo informacij in dobrih praks med različnimi ribolovnimi območji, da se spodbudi razvoj inovativnih in trajnostnih ribolovnih metod; meni, da je v zvezi s tem zelo pomembno vključiti module za usposabljanje podjetnikov in za diverzifikacijo poklicnih pomorskih in ribiških šol;
24.

poziva države članice, naj v skladu s členom 17 konvencije Mednarodne organizacije dela št. 189 sprejmejo učinkovit in dostopen mehanizem za pritožbe in pravna sredstva za zagotavljanje skladnosti z nacionalno zakonodajo in predpisi o zaščiti delavcev v gospodinjstvu; nadalje poziva države članice, naj ob upoštevanju nacionalnih zakonov in predpisov ter ob ustreznem spoštovanju posebnih značilnosti dela v gospodinjstvu razvijejo in izvajajo ukrepe za delovno inšpekcijo, izvajanje in kaznovanje; poziva, naj se s temi ukrepi, v kolikor je to skladno z nacionalnimi zakoni in predpisi, določi, pod katerimi pogoji je ob spoštovanju zasebnosti dostop do gospodinjstva dovoljen; poziva države članice, naj v skladu z nacionalnimi predpisi preučijo možnost vzpostavitve mehanizmov za učinkovito obravnavo zlorab, kot so hišne preiskave, kjer obstaja sum za zlorabo;
50.

poziva k pravočasnemu napredku pri pripravi načrtov za reševanje in določanju minimalnih zahtev glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti (minimalne zahteve glede kapitala) za institucije v okviru enotnega mehanizma za reševanje, da se zagotovi urejeno reševanje bank v težavah s čim manjšim učinkom na realno gospodarstvo in javne finance; poziva Komisijo, naj hitro sprejme regulativni tehnični standard za minimalne zahteve glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti ter določi visok zavezujoč standard najmanj 8 % za vse banke, ki sodijo v področje pristojnosti Enotnega odbora za reševanje, v skladu z direktivo o sanaciji in reševanju bank (Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014) (14), in tako čim bolj zmanjša tveganje, da pri nekritih vlogah malih in srednjih podjetij pride do izgub; je seznanjen z delom, ki poteka v zvezi z izvajanjem absorpcijske sposobnosti za pokrivanje izgub, ter poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost z minimalnimi zahtevami glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti;
58.

poziva Komisijo, naj pravočasno in hitreje sproži postopke za ugotavljanje kršitev, kjer obstajajo dokazi o neuspehu pri izvajanju in kjer so spodletela razumna prizadevanja za rešitev problema z orodji, kot je posredovanje, prek alternativnega in spletnega reševanja sporov ter projektov Pilot EU in SOLVIT ali drugih mehanizmov pred ugotavljanjem kršitev; poudarja, da so države članice enako odgovorne za izvajanje zakonodaje EU ter da bi morale zagotoviti učinkovito in uspešno izvajanje, da bi varovale pravice potrošnikov in ustvarile enake konkurenčne pogoje za podjetja po vsej Evropi;
13.

poziva Komisijo, naj še naprej gradi na prejšnjih in sedanjih pobudah, vključno z javnimi posvetovanji, da bi opredelila ukrepe za krepitev vloge lokalnih in regionalnih organov pri upravljanju in izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov prek sporazumov o partnerstvu in operativnih programov;
27.

pozdravlja neprekinjeno sodelovanje Srbije pri normalizaciji odnosov s Kosovom ter sklenitev bistvenih sporazumov 25. avgusta 2015, in sicer o ustanovitvi združenja/skupnosti občin z večinskim srbskim prebivalstvom na Kosovu, o energetiki, o telekomunikacijah in o mostu v Mitrovici; poziva Srbijo, naj hitro začne izvajati svoj del teh sporazumov ter naj tvorno sodeluje s Kosovom pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih sporazumov; ugotavlja, da je bil napredek dosežen na področjih, kot so policija, civilna zaščita, zavarovanje vozil, carine, mehanizmi povezovanja in kataster; ponavlja, da je treba napredek pri dialogu ocenjevati glede na izvajanje na terenu; poziva Srbijo in Kosovo, naj se vzdržita negativne retorike in začneta v dobri veri in pravočasno v celoti izvajati vse že sklenjene sporazume ter odločno nadaljujeta normalizacijo odnosov; poziva, naj si obe vladi in institucije EU nenehno prizadevajo, da bi sporočile in pojasnile določbe doseženih sporazumov, s čimer bi zbližali albanske in srbske etnične skupnosti na Kosovu; izreka pohvalo prizadevanjem poslovne skupnosti pod vodstvom gospodarskih zbornic, da bi prispevali k normalizaciji odnosov, in sicer z dialogom med gospodarskima zbornicama Srbije in Kosova, da bi odpravili ovire za sklepanje poslov med stranema in olajšali stike in sodelovanje med podjetji; poziva Evropsko komisijo, naj podpre nadaljevanje in razvoj teh dejavnosti v prihodnje; spodbuja Srbijo in Kosovo, naj opredelita nove teme dialoga, da bi izboljšali življenje prebivalcev in v celoti normalizirali odnose; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj oceni, kako strani izpolnjujeta svoje dolžnosti; poziva Srbijo, naj ravna v duhu dobrososedskih odnosov, in upa, da dejstvo, da Kosovo ni uspelo pridobiti članstva v Unescu, ne bo oviralo dialoga in njegovega nadaljnjega vključevanja v regionalne in mednarodne organizacije ter da se bodo nadaljevali sodelovanje in prizadevanja za zaščito kulturne dediščine; poziva Beograd in Prištino, naj ohranita dobre sosedske odnose; je zadovoljen, da sta srbski in kosovski predsednik vlade, Vučić in Mustafa, 27. januarja 2016 ponovno začela pogovore; je seznanjen, da sta se pogovarjala tudi o vzajemnem priznavanju univerzitetnih diplom in poklicnih spričeval ter o izboljšanju cestnih in železniških povezav; poudarja, da bo napredek na terenu koristil vsej regiji;
60.

poziva službe Komisije, naj prvo oceno dokončajo do konca leta 2016 ter poročajo o splošnem učinku, pri čemer se v ločenih poglavjih oprejo tudi na neodvisne raziskave, in sicer o naslednjem: — učinkih na različne finančne sektorje, vključno z ustrezno diferencirano razčlenitvijo udeležencev na trgu po velikosti, zapletenosti in poslovnem modelu, in na nefinančne subjekte; — morebitnih prazninah in vrzelih, pri čemer je treba upoštevati možen razvoj novih groženj in tveganj, pa tudi prekrivanja in nenačrtovane posledice; — dejanskih in pričakovanih ekonomskih učinkih ter konkurenčnosti evropskega finančnega sektorja v svetu; — možnih koristih za realno gospodarstvo, vključno z malimi in srednjimi podjetji, potrošniki in zaposlovanjem; — potrebi po nadaljnjem izboljšanju obstoječih in razširitvi dodatnih kanalov financiranja, vključno z učinkom na dostop do financiranja za mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; — učinkih na ponudbo dolgoročnega financiranja in povpraševanje po njem; — učinkih na razporeditev in razpršitev sredstev ter tveganja ter o razvoju razmerja med lastniškim temeljnim kapitalom in skupnimi sredstvi v finančnih institucijah; — učinkovitosti in ustreznosti okvira za male vlagatelje, institucionalne vlagatelje in potrošnike ter stranke, vključno z okvirom o preglednosti; — učinkovitosti odpravljanja ovir za enotni trg, omejevanju regulativne arbitraže in krepitvi konkurence; — splošnem učinku na finančno stabilnost in moralno tveganje, vključno z oceno možnih stroškov in tveganja pomanjkljive regulacije, pri čemer je treba upoštevati učinkovito izvajanje priporočil skupine G20 ter raven medsebojne povezanosti finančnih družb; — učinku računovodenja po pošteni vrednosti v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja na finančno stabilnost v primerjavi s preudarnim računovodenjem; — učinkovitosti in ustreznosti okvira za makrobonitetni nadzor v EU; — zmogljivosti evropskih nadzornih organov za opravljanje nalog, ki so jim bile dodeljene v skladu z veljavnim zakonodajnim okvirom, in ukrepih, ki bi lahko bili potrebni za izboljšanje okvira, zlasti financiranja evropskih nadzornih organov v bližnji prihodnosti; — soodvisnosti z mednarodnimi standardi in učinki na svetovno konkurenčnost evropskih podjetij, pri čemer je treba upoštevati primerjavo med EU in drugimi večjimi državami v smislu obstoječe regulacije ter obsega, v katerem se jo izvaja;
11.

priznava, podpira in zahteva vsesplošno spoštovanje neodtujljive pravice pripadnikov vseh etničnih in verskih manjšin ter drugih, ki živijo v Iraku in Siriji, da v svoji zgodovinski in tradicionalni domovini še naprej živijo dostojanstveno, enakopravno in varno, svojo veroizpoved ali prepričanje pa prakticirajo popolnoma svobodno, brez prisile, nasilja ali diskriminacije; meni, da trpljenja in množičnega odseljevanja kristjanov, jazidov in drugih skupnosti iz te regije ne bo konec, če vsi tamkajšnji politični in verski voditelji ne bodo jasno in nedvoumno podprli njihovega nadaljnjega bivanja ter polnopravnih in enakih državljanskih pravic v teh državah, ki so njihova domovina;
50.

pozdravlja aktualno pobudo Komisije za posodobitev nadzora EU nad izvozom blaga z dvojno rabo in njeno namero, da v prvi polovici leta 2016 predstavi nov zakonodajni predlog za pametne in učinkovite politike, s katerimi bi uravnavali komercialni izvoz storitev, povezanih z izvajanjem in uporabo tehnologije z dvojno rabo, obenem pa vključili učinkovita varovala, s katerimi bi preprečili, da bi tak nadzor izvoza oviral znanstvene raziskave in raziskave na področju varnosti informacijske tehnologije; poudarja, da bi moral biti cilj predloga tudi izboljšati skladnost in preglednost režima za nadzor izvoza, pri čemer bi bilo treba v celoti upoštevati spreminjajoči se značaj varnostnih izzivov in hitrost tehnološkega razvoja, zlasti ko gre za programsko opremo za nadzorovanje in poseganje v zasebnost; pozdravlja dogovor, ki so ga 4. decembra 2013 dosegle države podpisnice Wassenaarskega sporazuma, o začetku nadzora na področjih orodij za nadzor, kazenski pregon in zbiranje obveščevalnih podatkov ter sistemov za mrežni nadzor; poudarja, da je nujno treba obravnavati potencialno škodljiv izvoz izdelkov in storitev IKT, ki bi jih bilo mogoče uporabiti v zvezi s kršitvami človekovih pravic v določenih tretjih državah, kakor so se v skupni izjavi iz aprila 2014 dogovorili Evropski parlament, Svet in Komisija;
2.

vztraja pri izvajanju določb šesterčka in dvojčka, kot je navedel v resoluciji o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi, in poudarja, da bi že veljavni Pogodbi in obstoječi instrumenti omogočili sprejetje nekaterih dodatnih ukrepov za dokončanje ekonomske in monetarne unije;
8.

je zaskrbljen, ali se veljavna zakonodaja EU o dobrobiti živali izvaja in izvršuje učinkovito, saj so ti zakonodajni akti zelo številni in kompleksni; poudarja, da bi moralo biti boljše izvrševanje in spoštovanje obstoječe zakonodaje glavni cilj pri vseh pravilih o zdravju in dobrem počutju živali;
F.

ker je Komisija seznanjena s soglasnim dogovorom v odboru držav članic o navedbi, da so štirje ftalati, med drugim DEHP, po svojih lastnostih endokrini motilci in da so škodljivi učinki njihovega delovanja na endokrini sistem enaki učinkom, zaradi katerih so bili razvrščeni kot snovi, strupene za razmnoževanje, in opredeljeni kot snovi, ki zbujajo veliko skrb, v skladu s členom 57(c) uredbe REACH; ker je Komisija seznanjena tudi s tem, da je večina članov tega odbora menila, da so ti učinki enako zaskrbljujoči;
8.

poudarja, da so za primerjavo na ravni EU potrebne jasne harmonizirane opredelitve različnih pojmov, kot so razlike v plačilu med spoloma, osebni prejemek, neposredna in posredna diskriminacija pri plačilu ter zlasti delo, ki se obravnava kot enako in delo enake vrednosti; meni, da ni se morala v skladu s sodno prakso Sodišča EU vrednost dela ocenjevati in primerjati na podlagi objektivnih meril, kot so zahteve v zvezi z izobrazbo, poklicnimi kvalifikacijami in usposabljanjem, znanja in spretnosti, prizadevanja in odgovornosti, opravljenega dela in narave danih nalog; poudarja, da lahko sedanje izračunavanje razlik v plačilu med spoloma zaradi obstoja različnih vrst pogodb o zaposlitvi (zakonsko določena in pogodbena) privede do izkrivljenega razumevanja problema enakega plačila; poziva Komisijo, naj analizira morebitna izkrivljanja in predlaga ustrezne rešitve, med drugim uvedbo obvezne revizije plač za družbe, ki kotirajo na borzah v državah članicah EU, razen za mala in srednja podjetja, in možnost sankcij v primeru neskladnega ravnanja;
7.

pozdravlja dejstvo, da so v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) in instrumenta za predpristopno pomoč za obdobje 2014–2020 ter zlasti jadransko-jonskega programa sodelovanja za obdobje 2014–2020 (ADRION) zagotovljena znatna potencialna sredstva ter širok nabor orodij in tehničnih možnosti za strategijo; podpira dejstvo, da so na voljo tudi drugi skladi in instrumenti, pomembni za stebre strategije, zlasti programa Obzorje 2020 in Erasmus Plus za vse stebre, instrument za povezovanje Evrope za steber 2, program LIFE za steber 3 in za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter programa COSME in Ustvarjalna Evropa za mala in srednja podjetja v okviru stebra 4, kakor tudi program INNOVFIN za financiranje inovacij; da bi se ustvarila sinergija med razpoložljivimi skladi spodbuja sodelovanje med nadzornimi odbori programov teritorialnega sodelovanja, ki pokrivajo regijo, upravnim odborom strategije EUSAIR in upravnimi organi evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poudarja, da bi morala strategija omogočiti učinkovitejšo in uspešnejšo uporabo obstoječih instrumentov in skladov;
13.

poziva Komisijo in Svet, naj se aktivno povežeta z vladami tretjih držav in s pomočjo obstoječih evropskih mehanizmov podpore in instrumentov še naprej podpirata in usposabljata zagovornike človekovih pravic, aktiviste civilne družbe in neodvisne novinarje, ki pri svoji dejavnosti uporabljajo varno informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, ter krepita njihovo vlogo in naj spodbujata s tem povezane temeljne pravice do zasebnosti, kot so neomejen dostop do informacij na spletu, pravica do zasebnosti in varstva podatkov ter pravice do svobodnega izražanja, svobode zbiranja in združevanja ter objavljanja na spletu;
76.

opozarja, da državljani EU z računi za vodo nosijo stroške prečiščevanja in čiščenja komunalne vode, ter poudarja, da so politike za učinkovito uskladitev in združitev ciljev glede varstva vodnih virov s stroškovnimi prihranki, kot so pristopi „nadzora pri viru“ bolj učinkoviti in imajo finančne prednosti; opozarja, da je po poročilu Evropske agencije za okolje iz leta 2015 o stanju okolja več kot 40 % rek in obalnih voda zaradi kmetijstva širše onesnaženih, medtem ko jih je od 20 do 25 % onesnaženih zaradi točkovnih virov, kot so industrijske strukture, kanalizacija in omrežja za ravnanje z odpadno vodo; poudarja pomen učinkovitega izvajanja okvirne direktive o vodah in direktive o pitni vodi, boljše uskladitve njunega izvajanja, večje skladnosti pri pripravi zakonodaje in bolj proaktivnih ukrepov za ohranitev vodnih virov ter bistveno bolj učinkovite rabe vode na vseh področjih (industriji, gospodinjstvu, kmetijstvu, vodovodnem omrežju); opozarja, da je tudi skrb za trajnostno zaščito naravnih območij, kot so sladkovodni ekosistemi, ključna za razvoj in odločilna pri zagotavljanju zalog pitne vode, hkrati pa zmanjšuje stroške za državljane in upravljavce;
41.

ponovno opozarja na pomen malih in srednjih podjetij (MSP) v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, ko gre za ustvarjanje delovnih mest in rast v EU; poudarja, da velika večina MSP v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih izkorišča fleksibilnost določb o avtorski pravici, da bi ustvarjala in distribuirala kulturna in ustvarjalna dela ter vanje investirala, ter tudi, da bi razvijala inovativne rešitve, ki bi uporabnikom omogočale, da bi dostopali do ustvarjalnih del na spletu, ki bi bila prilagojena preferencam in posebnostim lokalnih trgov;
29.

poziva Komisijo, naj naroča redne in finančno dovolj podprte študije, ki bi analizirale pomen lastništva za uspeh in nadaljnji obstoj podjetja ter izpostavile posebne izzive, s katerimi se srečujejo družinska podjetja, Evropskemu parlament in državam članicam pa predloži statistično uporabno opredelitev družinskih podjetij, ki bo veljala na evropski ravni (oblikuje naj jo v sodelovanju z Eurostatom), pri čemer naj upošteva različne okoliščine v državah članicah; poziva Komisijo, naj uporabi tudi obstoječo projektno skupino za podatke o malih in srednjih podjetjih, da zbere dovolj podatkov, tudi o družinskih podjetjih, v vseh državah članicah, kar bi omogočilo primerjavo položaja in potreb družinskih podjetij različnih velikosti, pa tudi primerjavo družinskih in nedružinskih podjetij; Komisija naj spodbuja informacije o primerih strokovnega znanja in dobre prakse po vsej EU in njihovo izmenjavo, na primer z vzpostavitvijo kontaktne točke za družinska podjetja v prostorih Komisije in s čim boljšim izkoriščanjem programov, kot je Erasmus za mlade podjetnike, omogoči pa naj tudi bolj osredotočeno pomoč;
27.

poudarja kritičen pomen usklajevanja z Natom, zlasti s črnomorskimi obalnimi državami, ki so članice zavezništva, in Združenimi državami, saj je območje Črnega morja bistven del evroatlantske varnosti; poudarja, da sta posodobitev in izboljšanje vojaških zmogljivosti obalnih držav, ki so članice EU in Nata, bistvenega pomena za zagotavljanje varnosti in stabilnosti v regiji; pozdravlja zavezo zveze Nato, da bo podpirala regionalna prizadevanja obalnih držav Črnega morja za zagotavljanje varnosti in stabilnosti; poudarja nujnost podpore EU in zveze Nato za ohranjanje Črnega morja kot odprtega gospodarskega območja; poziva OVSE, naj razširi obseg svojih prizadevanj v zvezi z varnostjo v območju Črnega morja; poziva EU, naj podpre okrepljeno prisotnost OVSE in nove pobude OVSE v regiji, namenjene omilitvi varnostnega položaja;
—

ob upoštevanju poročil Eurofounda z naslovom „Industrijski odnosi in trajnostnost: vloga socialnih partnerjev na prehodu v zeleno gospodarstvo“ iz leta 2011, „Greening the European economy: Responses and initiatives by Member States and social partners“ (Ekologizacija evropskega gospodarstva: odzivi in pobude držav članic in socialnih partnerjev) iz leta 2009 in „Greening of industries in the EU: Anticipating and managing the effects on quantity and quality of jobs“ (Ekologizacija gospodarskih panog v EU: predvidevanje in obvladovanje učinkov na število in kakovost delovnih mest) iz leta 2013,
C.

ker je ljudstvo Rohingja še naprej žrtev pregona in diskriminacije in mu samovoljno odrekajo burmansko/mjanmarsko državljanstvo in so zato njegovi pripadniki brez državljanstva; ker je burmanska vlada 1. aprila 2015 preklicala njihove začasne osebne izkaznice, s tem pa jim odvzela volilno pravico; ker v primerih kaznivih dejanj in nasilja nad njimi še vedno prevladuje nekaznovanje;
39.

poziva visokošolske zavode, javne uprave, socialne partnerje in podjetja, naj neprestano sodelujejo v dialogu, da bi olajšali in izboljšali zaposljivost; v zvezi s tem poudarja, da je treba v razpravi nameniti poudarek neizrabljenemu potencialu visokega šolstva v smislu spodbujanja rasti in zaposlovanja; poziva države evropskega visokošolskega prostora in visokošolske zavode, naj okrepijo sodelovanje, da bi zagotovile kakovostna pripravništva in vajeništva, ter naj okrepijo mobilnost na tem področju; poudarja, da bi morali deležniki bolje sodelovati pri dvigovanju temeljnih kvalifikacij in prenovi kvalificirane delovne sile, pa tudi pri boljšem, bolj dostopnem in kakovostnejšem poklicnem svetovanju in zaposlovanju; ugotavlja, da bi bilo treba še dodatno spodbuja to, da se v študijske programe vključi pripravništvo in učenje na delovnem mestu;