PRILOGA II

Atenska deklaracija o reformi upravljanja carinske unije EU

Seminar na visoki ravni o reformi upravljanja carinske unije EU

VODJE CARINSKIH UPRAV DRŽAV ČLANIC EU IN GD TAXUD EVROPSKE KOMISIJE, KI SO SE 20. IN 21. MARCA 2014 SESTALI V ATENAH –

OPOZARJAJOČ

na zavezo in prispevek carinske ureditve EU k ciljem Evropske unije, kot so določeni v členu 2 PEU;

na sporočilo Evropske komisije o stanju carinske unije EU z dne 21. decembra 2012 (COM(2012) 791), v katerem sta Evropski parlament in Svet pozvana k začetku dialoga z deležniki, da se opredelijo prednostne naloge in reforme upravljanja carinske unije EU;

na sklepe Sveta o nadaljnjem razvoju carinske unije EU z dne 19. marca 2013, ki so se med drugim osredotočili na potrebo po izboljšanju notranjega upravljanja carinske unije EU, sodelovanje z drugimi agencijami in zasebnim sektorjem ter opredelitev pogojev in virov, da se gospodarskim subjektom zagotovijo kar najboljše storitve;

da je carinska unija EU eden od najuspešnejših primerov evropskega povezovanja in evropskih politik;

da carinska unija EU sloni na trdnem pravnem okviru in spada kot taka v izključno pristojnost Unije, vendar pa so za izvajanje carinske zakonodaje in s tem povezanega sodelovanja v prvi vrsti odgovorne države članice;

na prejšnje deklaracije vodij nacionalnih carinskih uprav, ki so pozivale k razpravi o morebitnih novih načinih sodelovanja med državami članicami ter med njimi in Komisijo zaradi reforme upravljanja carinske unije EU (npr. deklaracija iz Prage ali Ruke);

na poročilo delovne skupine generalnih direktorjev na visoki ravni, v katerem so bili obravnavani izzivi in predlogi iz sporočila Komisije o stanju carinske unije EU;

na prizadevanja Evropske komisije, da do leta 2014 predloži načrt za upravljanje carinske unije EU;

da naj bi s splošnimi cilji za upravljanje izboljšali učinkovitost delovanja carinske unije EU ob kar največji stroškovni učinkovitosti in z varčno rabo sredstev na ravni EU in držav članic;

na pomen tesnega sodelovanja z gospodarskimi subjekti in trgovinsko skupnostjo, da se ob ustreznem upoštevanju njihovih poslovnih modelov podpre in olajša zakonita trgovina ter oblikujejo učinkovite strategije;

UPOŠTEVAJOČ

da je bil razvoj carinske unije EU v smislu obsega dejavnosti in uporabe informacijske tehnologije ter z vidika politike in zakonodaje precejšen;

da so carinske uprave na podlagi lastnih ocen, ki so jih opravile leta 2010, pozvale k posodobitvi in izboljšanju upravljanja izvajanja carinske unije EU;

ugotovitev iz študije o oceni carinske unije EU;

da so zaradi potrebe po hitrih odzivih na vedno večje potrebe politike, zahteve deležnikov in spreminjajoče se globalno poslovno okolje potrebne visokokakovostne storitve na vseh področjih carinske unije EU in merjenje rezultatov;

široko podporo sklepom delovne skupine generalnih direktorjev na visoki ravni ter zlasti soglasno potrditev priloženega mandata delovne skupine za carinsko politiko s strani 28 držav članic.

SE OB UPOŠTEVANJU NAVEDENEGA PRI PREGLEDU UPRAVLJANJA CARINSKE UNIJE EU STRINJAJO, DA:

bi morali biti ukrepi, ki se sprejmejo za boljše delovanje carinske unije, glede na to, da carinska unija EU na splošno dobro deluje, po naravi postopni in bi morali v prvi vrsti nadgrajevati obstoječe strukture in postopke;

glede na to bi bilo treba posebno pozornost nameniti:

zagotavljanju enakovrednosti rezultatov pri izvajanju carinske zakonodaje

Enotna zakonodaja in usklajeno izvajanje sta ključnega pomena za učinkovito delovanje carinske unije EU; pomembno je zagotoviti enakovredne rezultate, v tem oziru pa izboljšati merjenje uspešnosti z opredelitvijo zadevnih področij in pripravo ustreznih ključnih kazalnikov uspešnosti.

razvoju tesnejšega sodelovanja in skupnega ukrepanja

Obstajajo nedvoumne možnosti za tesnejše sodelovanje med državami članicami. Za izboljšanje učinkovitosti na stroškovno učinkovit način morajo države članice in Komisija razmisliti, na katerih konkretnih področjih bosta sodelovanje in skupno ukrepanje v prid državam članicam in EU v celoti. Izmenjavo dobrih praks bi bilo treba dopolniti z razmislekom o skupnem ukrepanju in z njegovo organizacijo, zlasti na naslednjih področjih: usposabljanje carinskih uradnikov, poenostavitev postopkov in pooblaščeni gospodarski subjekti, obvladovanje tveganj in krizno upravljanje, enotne zavezujoče informacije, na primer o tarifah in poreklu, usklajene prakse določanja carinske vrednosti, interoperabilnost sistemov IT z uporabo hibridnega pristopa.

Skupno ukrepanje lahko ob ustreznem prispevku Komisije in na podlagi zanesljivih ekonomskih analiz začnejo države članice, ki so pripravljene tesneje sodelovati, tudi z združevanjem virov pri izvajanju carinskih postopkov, kar bi prineslo precejšnje prihranke na ravni držav članic in EU.

oblikovanju dolgoročne vizije in strategije za IT

Treba je razviti dolgoročno in usklajeno strategijo za skupno upravljanje in delovanje sistema IT na področjih, povezanih s carino, ob upoštevanju omejenih virov in finančnih posledic.

navezovanju stikov z drugimi organi

Carinska uprava je glavni organ za nadzor nad mednarodno trgovino. Za boljše delovanje carinske unije je ključna prednostna naloga oblikovanje celovitejšega pristopa za razvoj politike ob skupnem prizadevanju Komisije in držav članic. Za učinkovitost sta ključnega pomena komuniciranje in usklajevanje carinskih organov z drugimi agencijami, kar lahko koristi tudi z vidika uporabe omejenih virov.

zagotavljanju tesnega komuniciranja s trgovinsko skupnostjo

Ob vedno večji soodvisnosti trgovine in dobavnih verig se učinkovitost carinskega sistema ne ocenjuje le na podlagi zaščite, ki jo zagotavlja družbi in javnim financam, temveč tudi hitrosti, s katero obravnava zakonito trgovino. Za dobro upravljanje carinske unije EU je potrebno tesno in sistematsko komuniciranje carinskih organov s trgovinsko skupnostjo na ravni EU in držav članic, da se oblikujejo rešitve, združljive s poslovnimi modeli ter mednarodnimi standardi.

večji politični vlogi carin

V zadnjih letih se je vloga carin precej povečala in vključuje vedno več nalog na raznih področjih, ne le v zvezi z zbiranjem prihodkov in tihotapljenjem. Pomembno je, da se ta prispevek pravilno razume in podpre na politični ravni, tudi v Svetu ministrov, pa tudi v širši javnosti. V zvezi s tem bi bilo treba začeti študijo glede učinkovitejše strateške uporabe delovnih skupin Sveta, ki delujejo na področju carin, in glede njihove kar najboljše umestitve v strukturo Sveta.

Da bi lahko dosegli rezultate v zvezi s temi prednostnimi nalogami, je treba izboljšati usklajevanje carinske politike v EU. Za to bo potreben „nov začetek“, tj. pregled in racionalizacija organov in skupin strokovnjakov, ki sodelujejo pri izvajanju carinske unije EU na ravni EU. Pri izvajanju mandata bi morala biti delovna skupina za carinsko politiko, ki Komisiji svetuje glede vprašanj, povezanih s carinsko politiko, proaktivna in bi se morala usmeriti na strategijo za nadaljnje korake in postopno operativno izvajanje;

bi podprle sprejetje sklepov Sveta o sporočilu o stanju carinske uprave EU.