Povzetek Latvijski pravosodni sistem je imel koristi od ukrepov za nadaljnje izboljšanje svoje neodvisnosti, kakovosti in učinkovitosti. Začel se je uporabljati novi postopek za izbiro kandidatov za sodnike, ki je bil uveden za okrepitev neodvisnosti sodstva. Sodni svet je odobril novo strategijo za obdobje 2021–2025, cilj katere je povečati neodvisnost sodstva. Svet pa še naprej deluje z omejenimi sredstvi, zlasti kar zadeva osebje, kar je bilo poudarjeno že v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020. Za posodobitev smernic o etiki, ki niso bile spremenjene od leta 1995, je bil sprejet novi etični kodeks za sodnike. Digitalizacija sodišč in tožilstev je na visoki ravni, potekajo pa tudi prizadevanja za njen nadaljnji razvoj. Vlada namerava ustanoviti nov center za usposabljanje, ki bo centraliziral vsa usposabljanja v pravosodnem sistemu. Pomembno bi bilo, da se sodstvo ustrezno vključi v njegovo upravljanje in nadzor. Novoustanovljeno gospodarsko sodišče začenja delovati in bo potrebovalo dovolj sredstev za osebje in usposabljanje, da bo lahko učinkovito obravnavalo zapletene gospodarske in finančne zadeve. Zakonodajne reforme, ki jih je Latvija sprejela za okrepitev uspešnosti protikorupcijskega okvira, je treba še izvesti v celoti. Zloraba položaja, domače in čezmejno podkupovanje ter trgovanje z vplivom so z zakonodajo opredeljeni kot kazniva dejanja. Pripravlja se nov akcijski načrt za preprečevanje korupcije. Preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, povezanih s korupcijo, ostaja skupna naloga različnih organov. Sprejeti so bili ukrepi za povečanje zmogljivosti urada za preprečevanje korupcije in boj proti njej za preiskovanje primerov korupcije. Latvija še naprej razvija svoj okvir za integriteto za preprečevanje nasprotij interesov, vendar so določbe, ki urejajo pojav vrtljivih vrat in omejitve po zaposlitvi, še naprej omejene. Lobiranje je še vedno neurejeno, v parlamentu pa še vedno potekajo razprave o osnutku zakonodaje. Državni urad za revizijo je opravil revizije za več kot 90 % sredstev, porabljenih v letu 2020 za podporne ukrepe v zvezi s COVID-19. V zvezi s svobodo in pluralnostjo medijev je bila sprejeta nova zakonodaja za prenos direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, katere namen je okrepiti neodvisnost nacionalnega sveta za elektronske množične medije, ki je regulativni organ za medije, vendar so se z izključitvijo operativnega nadzora nad javnimi mediji njegove pristojnosti zmanjšale. Čeprav je vzpostavljen celovit okvir za zaščito novinarjev in pravico do dostopa do informacij, se zdi, da se novinarji še vedno soočajo z osebnimi napadi na spletu, pogosto s strani politikov. Sprejeti so bili ukrepi za ublažitev gospodarskih posledic pandemije COVID-19 za medije. Poleg tega so bili izraženi nekateri pomisleki glede omejenega dostopa novinarjev do informacij med pandemijo COVID-19. Ukrepi za obvladovanje pandemije COVID-19 so bili sprejeti v okviru izrednih razmer, ki so se končale aprila 2021. Parlament je nadaljeval delo na daljavo in pregledal ukrepe, povezane s pandemijo, vendar je lahko šele naknadno odobril ali zavrnil vladne ukrepe, ki so večinoma že začeli veljati v izrednih razmerah, in jih ni mogel spremeniti. Urad varuha človekovih pravic je bil ponovno akreditiran s statusom A in še naprej spremlja ukrepe v zvezi s pandemijo. Vlada je sprejela nove smernice za razvoj bolj povezane civilne družbe za obdobje 2021–2027, s katerimi je finančna podpora dodeljena tudi nevladnim organizacijam za ublažitev posledic pandemije COVID-19.

I.Pravosodni sistem

Latvijski pravosodni sistem ima tri stopnje. Na prvi stopnji je devet okrajnih (mestnih) sodišč, ki obravnavajo civilne in kazenske zadeve, ter eno okrajno upravno sodišče. Novo specializirano gospodarsko sodišče obravnava nekatera gospodarska in finančna kazniva dejanja. Na drugi stopnji je pet okrožnih sodišč, ki obravnavajo civilne in gospodarske zadeve, ter eno regionalno upravno sodišče. Na tretji stopnji je vrhovno sodišče, ki obravnava kazenske, civilne in upravne zadeve. Ustavno sodišče izvaja presojo ustavnosti. Neodvisni sodni svet je zadolžen za sodelovanje pri razvoju politik in strategij za sodni sistem ter za izboljšanje njegove organizacije. Sodni svet poleg tega izbira kandidate za sodnike, imenuje in razrešuje predsednike sodišč, določa organizacijo pravosodnega sistema in potrjuje vsebino usposabljanj. Kandidati za sodnike se izberejo v odprtem postopku, ki ga organizira sodni svet, ki te kandidate uvrsti na seznam, s katerega minister za pravosodje parlamentu (Saeima) v imenovanje predlaga kandidata z najvišjim številom točk. Po treh letih in oceni pravosodnega organa parlament sodnike imenuje za nedoločen čas, in sicer na predlog ministra za pravosodje. Tožilstvo je neodvisna pravosodna institucija pod vodstvom generalnega državnega tožilca. Latvija sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu. Latvijski svet odvetnikov je neodvisna in samoupravna poklicna organizacija, ki je pristojna za disciplinske postopke zoper odvetnike.

Neodvisnost

Stopnja zaznane neodvisnosti se je od leta 2016 povečala tako med podjetji kot med širšo javnostjo, vendar ostaja na povprečni ravni. Med splošnim prebivalstvom 57 % vprašanih meni, da je stopnja neodvisnosti sodišč „dokaj ali zelo dobra“, enako meni tudi 53 % podjetij. Po mnenju širše javnosti in podjetij se je stopnja zaznane neodvisnosti od leta 2016 izboljšala, saj se je leta 2021 povečala za 12 % za splošno prebivalstvo in 6 % za podjetja.

Začel se je uporabljati nov postopek za izbiro kandidatov za sodnike in krepitev neodvisnosti sodstva. Kot je opisano v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, je sodni svet določil nov postopek za izbiro kandidatov za sodnike, kar je pristojnost, ki se je po zakonu iz leta 2018 prenesla z izvršilne veje oblasti na sodni svet. Komisija za izbor kandidatov za sodnike za okrajna in okrožna sodišča, ki jo je ustanovil sodni svet, je začela delovati 22. oktobra 2020 in je to pristojnost prvič uporabila pri izboru sodnikov novoustanovljenega gospodarskega sodišča. Sodni svet je na podlagi izkušenj, pridobljenih med izbirnim postopkom, ki je potekal aprila 2021, nekoliko prilagodil postopek za izbor kandidatov za sodnike okrajnih in okrožnih sodišč, s čimer je izboljšal ne le vsebino izpitov in merila za ocenjevanje, temveč tudi organizacijo postopka, zlasti kar zadeva pisni preizkus. Sodni svet je menil, da je bilo splošno izvajanje postopka uspešno. Spremenjena pravila bodo urejala izbirni postopek za prosta delovna mesta na civilnih in okrožnih kazenskih sodiščih, ki se bo začel maja 2021.

Sodni svet je sprejel strategijo za obdobje 2021–2025 za izboljšanje neodvisnosti sodstva. Glavni cilj nove strategije, ki je bila odobrena marca 2021, je povečati stopnjo neodvisnosti, kakovost in odgovornost sodstva z doseganjem enakopravne zastopanosti sodstva v dialogu med vejami državne oblasti. V ta namen strategija predlaga, da se usposabljanje v pravosodju z izvršilne veje oblasti prenese na sodni svet. Med cilji strategije je tudi krepitev delovanja in vloge sodnega sveta ter samoorganizacijskih zmogljivosti sodstva. To je pomembno za okrepitev operativne neodvisnosti sodišč, saj sodni svet v zvezi s financiranjem sodstva izdaja le mnenja, vrhovno sodišče pa je edino nacionalno sodišče, ki neodvisno načrtuje in zahteva svoj proračun.

Sprejet je bil novi etični kodeks za sodnike. Februarja 2021 je komisija za sodno etiko sprejela novi etični kodeks na področju pravosodja. Nadomestil je etični kodeks iz leta 1995, ki je v več pogledih zastarel. Novi kodeks je zasnovan predvsem kot sklop načel (in ne podrobnih pravil ravnanja), saj ne obravnava več situacij, ki jih zdaj urejajo zakoni ali drugi predpisi. Komisija v povprečju obravnava deset do dvajset primerov domnevnih kršitev etike na leto. Komisija odloča o enostavnih zadevah, o resnejših kršitvah pa odloča sodna disciplinska komisija, ki v zvezi z njimi sprejema tudi disciplinske ukrepe. Leta 2020 je bil član sodstva discipliniran zaradi kršenja omejitev, povezanih s pandemijo COVID-19.

Kakovost

Digitalizacija sodišč in tožilstev je na visoki ravni, potekajo pa tudi prizadevanja za njen nadaljnji razvoj. Glede na lansko poročilo je uporaba IKT v latvijskem pravosodnem sistemu med najnaprednejšimi v EU, zlasti za vodenje zadev in statistike dejavnosti sodišč, komunikacijo s strankami in spletno objavo sodb, ki so večinoma strojno berljive. Napreduje tudi projekt za uvedbo elektronskega sistema za vodenje zadev, ki je namenjen posodobitvi evidentiranja procesnih dejanj in digitalizaciji vodenja evidenc. V prvi fazi vlada namerava vključiti preiskovalni in sodni postopek, polna uvedba pa se načrtuje za leto 2023. V letu 2020 je bilo v okviru pilotnega projekta enajst sodnih dvoran opremljenih z zasloni za spletno obravnavo zadev. Načrtujejo, da bodo večino sodnih dvoran tako opremili do konca leta 2021. Kljub temu je državni urad za revizijo po reviziji učinkovitosti sklenil, da je treba upravljanje elektronskega sistema za vodenje zadev izboljšati. Razpoložljivost varnih elektronskih komunikacijskih orodij za tožilstvo še vedno zahteva nadaljnji razvoj, zlasti kar zadeva njihovo komunikacijo z zagovorniki, centri za pridržanje, preiskovalnimi organi in sodišči. Taki varni kanali za elektronsko komunikacijo bi omogočili hitrejšo in učinkovitejšo pripravo postopkov pred sodiščem.

Vlada namerava do konca leta 2024 ustanoviti nov center za usposabljanje, ki bo centraliziral vsa usposabljanja v pravosodju. Usposabljanje sodnikov in sodnega osebja trenutno zagotavlja latvijski center za izobraževanje pravosodnih organov, ki je bil ustanovljen kot fundacija leta 1995 in temelji na večletnem sporazumu. Ta institucionalni model ni stabilen v smislu dolgoročnega načrtovanja usposabljanja v pravosodnem sistemu, saj je pogodba zanj predmet občasnih javnih naročil. Poleg tega sredstva, dodeljena za usposabljanje v pravosodju, trenutno upravlja sodna uprava, institucija, ki je podrejena ministrstvu za pravosodje, pri čemer je doprinos sodstva omejen. Sodni svet odobri vsebino programov usposabljanja sodnikov in sodnih uslužbencev, medtem ko je generalno državno tožilstvo odgovorno za začetno in nadaljnje usposabljanje tožilcev na delovnem mestu. Novi center za usposabljanje bi tako postal enotna institucija za usposabljanje sodnikov in tožilcev, pa tudi specializiranih preiskovalcev, zaposlenih v sodstvu in pomočnikov tožilcev. Sodni svet je v strategiji za obdobje 2021–2025 napovedal svoj cilj „prevzema usposabljanja sodnikov od izvršilne veje oblasti“, zato bi bilo njegovo sodelovanje pri ustanavljanju in upravljanju centra za usposabljanje priložnost za dosego tega cilja. Ustanovitev centra za usposabljanje bi zagotovila večjo institucionalno in finančno stabilnost usposabljanja ter dodatno izboljšala kakovost latvijskega pravosodnega sistema. Novi center za usposabljanje naj bi uporabljal interdisciplinarni pristop k usposabljanju in zajel vse strokovnjake, vključene v izvajanje sodne oblasti, kar je v skladu s strategijo Evropske komisije o usposabljanju v pravosodju za obdobje 2021–2024 in s sklepi Sveta EU o spodbujanju usposabljanja pravosodnih delavcev. Pomembno bi bilo, da bi bilo sodstvo samo (tj. sodniki in tožilci) vključeno v upravljanje, nadzor in določanje prednostnih nalog novega centra za usposabljanje v skladu z evropskimi standardi.

Novoustanovljeno gospodarsko sodišče je začelo delovati. Sodišče je pristojno za nekatere vrste civilnih zadev, primere korupcije ter gospodarski in finančni kriminal. Sodišče naj bi imelo deset sodnikov in enaindvajset administrativnih pomočnikov.. Gospodarsko sodišče je začelo delovati 31. marca 2021 in zaenkrat zaposluje devet izmed načrtovanih desetih sodnikov z različnim strokovnim (tudi finančnim) ozadjem, vendar noben od njih pred tem ni opravljal sodniške funkcije, saj so bili imenovani po zgoraj omenjenem novem izbirnem postopku. Da bi zagotovil strokovno podporo novim sodnikom gospodarskega sodišča, je sodni svet poskrbel za podporo mentorjev. Vsak sodnik je dobil svojega mentorja, ki mu zagotavlja specializirano usposabljanje o zakonodaji v zvezi s pranjem denarja, pa tudi o gospodarskem, konkurenčnem in finančnem pravu. Usposabljanje v zvezi z zavarovalnimi zadevami naj bi se izvedlo v drugi polovici leta 2021. Pričakuje se, da bo gospodarsko sodišče obravnavalo od 250 do 500 zadev na leto, za kar bodo potrebna zadostna sredstva za osebje in usposabljanje, da bi sodišče lahko učinkovito obravnavalo zapletene gospodarske in finančne zadeve. Ministrstvo za pravosodje pozorno spremlja dogajanja v zvezi z dejavnostjo sodišča in namerava pregledati stanje po prvem letu delovanja.

Sodni svet ima na voljo premalo sredstev. V Poročilu o stanju pravne države za leto 2020 je bilo ugotovljeno, da se sodni svet kljub pridobitvi novih pooblastil sooča s pomanjkanjem človeških virov, kar bi lahko oviralo izvajanje njegovih novih pooblastil. Od takrat ni bilo napredka v zvezi s finančnimi in človeškimi viri. Ena izmed proračunskih prednostnih nalog vrhovnega sodišča za obdobje 2022–2024 je krepitev zmogljivosti sodnega sveta z ustvarjanjem dodatnih delovnih mest za strokovnega sodelavca in svetovalca.

Učinkovitost

Pravosodni sistem je kljub izzivom, povezanim s pandemijo COVID-19, ostal učinkovit. Na splošno trajanje sodnih postopkov v civilnih, gospodarskih in upravnih zadevah ostaja povprečno ali krajše od povprečja (v primerjalnem smislu v EU) glede na čas, ki je potreben za izdajo sodne odločbe. Število nerešenih zadev, ki je že zdaj med najnižjimi v EU, kaže rahlo upadanje. Stopnja rešenih zadev je še vedno nad 100 %, kar pomeni, da sodišča lahko obvladujejo prejete zadeve. Nadaljnji napredek je bil dosežen v zvezi s povprečnim trajanjem postopkov v zadevah, povezanih s pranjem denarja, ki se je v letu 2019 dodatno skrajšalo na 212 dni (303 dni v letu 2018). Povprečno trajanje postopkov je v letu 2020 ostalo nespremenjeno, pri čemer se je nekoliko zmanjšalo število civilnih, kazenskih in upravnih zadev na sodiščih prve stopnje ter nekoliko povečalo število civilnih in kazenskih zadev na sodiščih druge stopnje. Sodni svet je februarja 2020 pozval vrhovno sodišče, naj ustanovi delovno skupino, ki bo analizirala vzroke za dolgotrajnost postopkov v civilnih, kazenskih in upravnih zadevah. Delovna skupina je sodnemu svetu predložila tri poročila o poslovniku, v katerih je ugotovila, da so sodniki, čeprav se pri vsaki vrsti postopka pojavljajo posebni izzivi, spodbujevalci vseh postopkov, zato bi bilo treba dati več poudarka njihovemu usposabljanju.