[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 03.06.2005

KOM(2005) 233 končno

POROČILO KOMISIJE

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2003[SEC(2005) 725]

POROČILO KOMISIJE

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2003 (Besedilo velja za EGP)

1. UVOD

Evropska raziskovalna politika je usmerjena k uresničitvi lizbonskega cilja z namenom preoblikovanja Evropske unije v konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo, ki je sposobno trajnostne gospodarske rasti. V ta namen sledi trem med seboj povezanim ciljem:

- Vzpostavitev Evropskega raziskovalnega prostora, da bi omogočili prosti pretok znanja in raziskovalcev ter premagali razdrobljenost in podvajanje raziskovalnih politik in dejavnosti v Evropi.

- Povečanje stopnje vlaganja v raziskave v Evropi na 3 % BDP Unije do leta 2010, od česar bi dve tretjini sredstev prišli iz zasebnega sektorja.

- Podpora in okrepitev raziskovalne odličnosti, da bi dosegli prva dva cilja s pomočjo krepitve in dopolnjevanja raziskovalnih prizadevanj državnega in zasebnega sektorja.

To poročilo zajema razvojne dosežke in dejavnosti v obdobju od januarja 2003 do marca 2004. Pripravljeno je bilo v skladu s členom 173 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti[1] in členom 4 sklepa o šestem okvirnem programu[2]. Spremlja ga priložen delovni dokument Komisije s podrobnejšimi informacijami in prilogo s statističnimi podatki. Kot dopolnilo k prejšnjim letnim poročilom vsebuje to poročilo informacije o razvojnih dejavnostih in dejavnostih na področju tehnološkega razvoja, ki so se odvijale v državah članicah Evropske unije.

2. DEJAVNOSTI SKUPNOSTI NA PODROčJU RAZISKAV IN TEHNOLOšKEGA RAZVOJA

2.1. Izvajanje šestega okvirnega programa

Pomemben korak na poti k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora je bil narejen leta 2003 s prvim celim letom izvajanja šestega okvirnega programa. Program je s proračunom v višini 17,5 milijard EUR za obdobje 2002–06 (povečanim na 19,2 milijard EUR ob širitvi Unije) eden od največjih mednarodnih programov R&R na svetu. V programu lahko sodelujejo države članice Evropske unije ter na podlagi sporazumov o sodelovanju tudi udeleženci iz drugih držav.

Napredek pri uresničevanju ciljev in prednostnih nalog

Šesti okvirni program je naletel na zelo velik odziv. V letu 2003 je bilo predloženih več kot 16 000 predlogov, ki so vključevali skoraj 160 000 udeležencev iz več kot 50 držav. Približno 2 600 od teh predlogov je bilo izbranih za financiranje (z več kot 27 000 udeleženci).

V okviru dejavnosti pod naslovom „Osredotočenje in povezovanje raziskav Skupnosti“ je bilo predloženih več kot 10 000 predlogov, od katerih jih je bilo več kot 1 600 s približno 24 000 udeleženci izbranih za financiranje. Večina teh predlogov (več kot 1 100 predlogov, izbranih za financiranje) je izhajala iz sedmih tematskih prednostnih področij, opredeljenih v šestem okvirnem programu, in znatno število iz horizontalnih dejavnosti, ki so vključevale MSP in posebne ukrepe v podporo mednarodnemu sodelovanju. Poleg tega so bile nove dejavnosti na področju znanstvene podpore politiki in NEST (novim in nastajajočim znanostim in tehnologijam), ki so bile predstavljene v okviru šestega okvirnega programa, priča znatnemu uspehu s 128 predlogi, izbranimi za financiranje, vključno z 11 predlogi, izbranimi na podlagi posebnih razpisov za zbiranje predlogov kot odgovor na epidemijo SARS.

Razpisi za zbiranje predlogov pod naslovom „Oblikovanje Evropskega raziskovalnega prostora“ so vodili do skoraj 6 000 predlogov, prejetih v letu 2003, od teh je bila velika večina v okviru ukrepov na področju človeških virov in mobilnosti. Približno 880 od teh predlogov je bilo izbranih za financiranje, od tega jih je bilo več kot 700 za človeške vire in mobilnost, ostali pa so za ukrepe financiranja na področju raziskav in inovacij, raziskovalnih infrastruktur ter znanosti in družbe. Poleg tega je bil vzpostavljen portal za mobilnost raziskovalcev, ki zagotavlja informacije o zaposlitvi in možnostih financiranja ter o praktičnih vidikih poklica na področju evropskega raziskovanja.

V šestem okvirnem programu je bila pod naslovom „Krepitev temeljev Evropskega raziskovalnega prostora“ uvedena nova dejavnost – pobuda ERA-NET, z namenom povezovanja v mreže in odprtja nacionalnih in regionalnih raziskovalnih programov. Pobuda se je uspešno začela v letu 2003 s 74 predlogi, prejetimi ob prvem razpisu, od katerih jih je bilo več kot 30 izbranih za financiranje.

Glede razširjanja rezultatov so ukrepi na področju raziskav in inovacij v šestem okvirnem programu, vključno z mrežo inovacijskih relejnih centrov, podpirali uporabo rezultatov raziskav za namene inovacij, medtem ko so horizontalne raziskovalne dejavnosti, ki so vključevale MSP, omogočile manjšim družbam dostop do raziskav, ki ustrezajo njihovim potrebam. Poleg tega se je internetna storitev CORDIS osredotočila na zagotovitev prostega dostopa do informacij o evropskih projektih ter tudi o različnih dejavnostih tehnoloških borz. Sprejem rezultatov raziskav s strani načrtovalcev politike je posebna značilnost programa na področju znanstvene podpore politiki in večje vključevanje javnosti v raziskave je cilj ukrepov na področju znanosti in družbe. Na ravni posameznih projektov so bila določena pravila in opredeljeni mehanizmi poročanja z namenom spodbujanja uporabe in razširjanja rezultatov.

Vrsta ocenjevanj, izvedenih v teku leta, je potrdila, da so raziskovalne dejavnosti Skupnosti zelo veliko doprinesle k evropski bazi znanja na področju znanosti in tehnologije ter pri tem ustvarile daljnosežne mreže in sodelovanja med evropskimi raziskovalci v zasebnem in javnem sektorju in z znatno evropsko dodano vrednostjo.

Finančni vidiki in instrumenti

Izvajanje in izvrševanje proračuna programa sta ostala v predpisanem okviru, kar je glede na stopnjo odziva velik dosežek. Do konca leta 2003 je bilo podpisanih skupno 489 pogodb s finančno obveznostjo v višini 1,64 milijarde EUR. Za preostanek proračuna za leto 2003 so bile proračunske obveznosti prevzete v celoti in nato v teku leta 2004 dodeljene posameznim pogodbam.

Glavna novost šestega okvirnega programa je bil uvedba novih instrumentov, s katerimi bi omogočili večjo kritično maso virov in partnerjev ter večjo samostojnost pri izvajanju projektov. Od predlogov, ki so bili predloženi v letu 2003, je bilo več kot 400 večjih projektov, ki so uporabljali te instrumente, izbranih za financiranje. Do konca leta 2003 je bilo podpisanih več kot 80 pogodb za integrirane projekte in 30 za mreže odličnosti. Te predstavljajo 53 odstotkov oziroma 11 odstotkov finančnih obveznosti ES za pogodbe, podpisane v letu 2003. Neodvisni svet pod vodstvom profesorja Marimona je konec leta 2003 začel s pregledom učinkovitosti instrumentov; svet je poročal julija 2004.

Nazadnje je bilo leta 2003 z vzpostavitvijo Partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij (European and Developing Countries Clinical Trials Partnership – EDCTP), ki omogočajo klinične študije zdravil in cepiv proti HIV/AIDS-u, tuberkulozi in malariji, dogovorjeno, da se prvič uporabi člen 169 Pogodbe, ki Skupnosti omogoča sodelovanje pri raziskavah več držav članic.

2.2. Drugi ukrepi za oblikovanje Evropskega raziskovalnega prostora

Poleg okvirnega programa je Evropska unija naredila številne druge pomembne korake na poti k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora:

- Glede izboljšanja človeških virov je Komisija objavila predloge[3] za izboljšanje raziskovalnih poklicev v Evropi, vključno z oblikovanjem evropske listine in kodeksa ravnanja.

- Začela se je vseevropska razprava o prihodnosti evropskih univerz. Dokument o posvetovanju je bil objavljen januarja 2003 in aprila 2004 je v Liegu v Belgiji potekala obsežna konferenca.

- Z namenom pospeševanja mednarodne razsežnosti ERP so s partnerji s sredozemskega območja, Švico, Mehiko, Brazilijo, Čilem, ZDA, Rusijo in Ukrajino potekala pogajanja o dvostranskih sporazumih o sodelovanju na področju znanosti in tehnologije.

- V okviru akcijskega načrta „Znanost in družba“ je bil dosežen napredek in dokončani so bili trije ukrepi (ženske in industrija, ženske in širitev ter raziskave in predvidevanja).

- Znaten napredek je bil dosežen pri oblikovanju evropske vesoljske politike, z objavo zelene knjige in nato bele knjige v letu 2003 in s sporazumom o sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko vesoljsko agencijo.

- Razprava o podpori temeljnim raziskavam v Evropi in ustanovitvi Evropskega raziskovalnega sveta je bila s sporočilom Komisije januarja 2004 prenesena na politično raven.

- Vzpostavljene so bile prve izmed tehnoloških platform z namenom združevanja zainteresiranih strani in določitve agend strateškega raziskovanja za ključne tehnologije, vključno na področjih kot so vodikove gorivne celice in nanoelektronika.

- Marca 2003 je bila vzpostavljena evropska strategija o znanosti o življenju in biotehnologiji.

- Začel se je triletni pripravljalni ukrep za raziskave na področju varnosti, da bi pripravili temelje za celotni program, ki naj bi se začel leta 2007.

- Izvajanje pilotnega ukrepa „Regije znanja“, ki bo spodbujal oblikovanje regionalnih, na znanju temelječih gospodarstev s pomočjo raziskav.

3. RAZVOJ V DRžAVAH čLANICAH IN UPORABA ODPRTE METODE USKLAJEVANJA

Leto 2003 je bilo pomembno tudi za izvajanje odprte metode usklajevanja na področju raziskovalne politike s pomočjo njene uporabe pri cilju povečanja naložb v raziskave v Evropski uniji na 3 % BDP. Aprila 2003 je Komisija začela izvajati akcijski načrt, v katerem so predlagani ukrepi, ki jih je treba sprejeti na evropski, nacionalni in regionalni ravni. Potem so bile v okviru Odbora za znanstvene in tehnološke raziskave (CREST) na šestih področjih ustanovljene skupine strokovnjakov iz držav članic, kar predstavlja prvi krog uporabe odprte metode usklajevanja pri cilju 3 %.

V skladu s ciljem 3 % so skoraj vse države članice določile nacionalne cilje za povečanje naložb v R&R. Zadnji podatki kažejo, da je večina držav članic od leta 2002 dvignila raven javnega financiranja v R&R, čeprav je za dosego 1 % BDP potreben znaten nadaljnji napredek. V smislu kombinacije javnih instrumentov postaja podpora naložbam v R&R preko davčnih ukrepov vse bolj pomembna. Gibanja na področju vlaganja v raziskave s strani privatnega sektorja so manj očitna in stanje se od države članice do države članice zelo razlikuje. Vendar pa je jasno, da je potreben velik napredek, če se želi doseči raven 2 % BDP.

4. OBETI

Izvajanje šestega okvirnega programa poteka po načrtih. Stalen velik odziv raziskovalne skupnosti kaže na njegovo pomembno vlogo pri spodbujanju evropskih raziskovalnih prizadevanj.

Delovni programi za posebne programe okvirnega programa so bili večkrat posodobljeni. Do konca leta 2004 je bil delovni program za program „Povezovanje in krepitev“ (Pogodba ES) posodobljen skupno 14-krat, delovni program za program „Oblikovanje“ (Pogodba ES) skupno osemkrat in delovni program za program na področju jedrske tehnologije (Pogodba Euratom) skupno dvakrat. Vsaka posodobitev ustvari vsebino za nove razpise za zbiranje predlogov. Skupno je bilo do konca leta 2004 objavljenih več kot 120 razpisov za zbiranje predlogov.

Istočasno Komisija izboljšuje izvajanje programa, da bi se odzvala na interese raziskovalne skupnosti in na priporočila dejavnosti spremljanja in vrednotenja, vključno s poročilom sveta na visoki ravni o učinkovitosti instrumentov 6. okvirnega programa.[4] Komisija je določila te ukrepe kot odgovor na priporočila sveta in oblikovala akcijski načrt, da bi racionalizirala in pospešila postopke.

Komisija je v svojih predlogih za proračun in politike za obdobje 2007–13 raziskave opredelila kot svojo prednostno nalogo.[5] Junija 2004 je Komisija začela razpravo o pripravi 7. okvirnega programa,[6] ki predvideva ambicioznejšo evropsko politiko za podporo raziskavam, da bi napredovali pri doseganju lizbonskega cilja. Po koncu te razprave je Komisija aprila 2005 predstavila svoja predloga za sedmi okvirni program.

VIRI NADALJNJIH INFORMACIJ

Več podrobnosti vsebuje delovni dokument Komisije, ki je priložen temu poročilu. Nadaljnje informacije najdete v naslednjih dokumentih, ki so na voljo javnosti:

- Letna poročila o spremljanju za okvirni program in posebne programe, ki zagotavljajo kratek, neodvisen povzetek napredka in kakovosti ukrepov, sprejetih za izvajanje programov.

- Poročila o petletnem ocenjevanju, ki preverjajo izvajanje in dosežke raziskovalnih dejavnosti Skupnosti v predhodnih 5 letih.

- Evropsko poročilo o znanstveno-tehnoloških kazalnikih, ki vsebuje opis, statistične podatke in podrobne analize evropskih in nacionalnih RTR dejavnosti v svetovnem okviru.

- Letno objavljena poročila s ključnimi podatki, v katerih so navedeni številni kazalniki, s katerimi je mogoče oceniti položaj Evrope na področju znanosti, tehnologije in inovacij.

- Raziskave in razvoj: letni statistični podatki (Eurostat), ki vsebujejo primerljive mednarodne statistične podatke, razčlenjene po regijah, o proračunih za R&R, izdatkih za R&R, zaposlenih na področju R&R in o patentih v državah članicah.

- Statistični podatki o znanosti in tehnologiji v Evropi, objavljeni v okviru zbirke „Panorama Evropske unije“ (GD za raziskave/Eurostat).

- Študije in analize, ki so objavljene v okviru RTR programov Skupnosti in ki obravnavajo posebna vprašanja na področjih RTR, ki jih pokrivajo.

Večina teh dokumentov je na voljo ali jih je mogoče naročiti na spletnih straneh Komisije:

- Splošna spletna stran Komisije EUROPA: http://europa.eu.int/

- Spletna stran CORDIS, ki vsebuje izčrpne informacije o okvirnem programu RTR: http://www.cordis.lu

- Spletna stran Generalnega direktorata za raziskave Komisije: http://europa.eu.int/comm/research

- Spletna stran Generalnega direktorata za informacijsko družbo Komisije: http://europa.eu.int/information_society/index_en.htm

- Spletna stran Generalnega direktorata za podjetništvo Komisije: http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/

- Spletna stran Generalnega direktorata za energetiko in promet Komisije: http://europa.eu.int/comm/dgs/energy_transport/index.html

- Spletna stran Skupnega raziskovalnega središča (JRC): http://www.jrc.cec.eu.int/

- Spletna stran Eurostata: http://europa.eu.int/comm/eurostat

[1] „Komisija na začetku vsakega leta pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo. Poročilo zajema informacije o raziskovalnih in tehnološkorazvojnih dejavnostih ter o razširjanju njihovih rezultatov v predhodnem letu, pa tudi delovni program za tekoče leto.“

[2] Sklep št. 1513/2002/ES z dne 27. junija 2002. Člen 4 „V okviru letnega poročila, ki ga mora Komisija predložiti skladno s členom 173 Pogodbe, Komisija podrobno poroča o napredku pri izvajanju šestega okvirnega programa, še zlasti napredku pri doseganju njegovih ciljev in prednostnih nalog…; vključene so tudi informacije o finančnih vidikih in uporabi instrumentov.“

[3] COM(2003) 436, 18.7.2003.

[4] COM(2004) 574; SEC(2004)1057, 27.8.2004.

[5] COM(2004)101, 10.2.2004; COM(2004) 487, 14.7.2004.

[6] COM(2004) 353, 16.6.2004.