ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
75.

opozarja, da se bodo emisije CO 2 v pomorskem prometu do leta 2050 po ocenah povečale za med 50 % in 250 %; pozdravlja sporazum o prvotni strategiji Mednarodne pomorske organizacije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z ladij, kar je prvi korak tega sektorja proti izpolnjevanju temperaturnega cilja Pariškega sporazuma; poziva Mednarodno pomorsko organizacijo, naj si prizadeva za hiter napredek pri sprejemanju kratko- in srednjeročnih ukrepov za doseganje ciljev te strategije; poudarja, da je pomembno in nujno začeti izvajati kratkoročne in srednjeročne ukrepe še pred letom 2023; poziva EU, Komisijo in države članice, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi podprle hitro opredelitev Sredozemskega morja za območje kombiniranega nadzora nad emisijami emisij SOx in NOx, kar bi bil ključni korak k zmanjšanju emisij v pomorskem prometu v Evropi; poudarja, da je treba nemudoma razmisliti o nadaljnjih ukrepih in dejavnostih (tudi o instrumentih za določanje cene ogljika), da bi obravnavali emisije v pomorstvu, kar bi bilo skladno s strategijo tega sektorja o prehodu na nižje emisije; zato tudi meni, da bi morale EU in države članice pozorno spremljati vpliv in izvajanje prvotne strategije Mednarodne pomorske organizacije; pozdravlja predlog o uredbi EU, da bi se ustrezno upošteval svetovni sistem za zbiranje podatkov o porabi goriva ladij (MRV) in svetovni sistem zbiranja podatkov Mednarodne pomorske organizacije o porabi goriva na ladjah; opozarja, da je sistem MRV prvi korak, ki naj bi EU na koncu omogočil sprejetje zavezujočih ciljev za zmanjšanje emisij; poziva Komisijo, naj v okviru svoje strategije za razogljičenje do leta 2050 čim prej razmisli o dodatnih ukrepih EU, kot je vključitev pomorskega sektorja v sistem EU za trgovanje z emisijami ter uvedba standarda za učinkovitost ladij in ladijske oznake, ter naj predlaga strategijo za sodelovanje z drugimi pogodbenicami, ki bi bile pripravljene čim prej ukrepati, da bi se zmanjšale emisije v pomorskem sektorju v skladu s temperaturnim ciljem Pariškega sporazuma;
ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih Komisijo in države članice pozval, naj zagotovijo, da se postopkovno podaljšanje obdobja odobritve za čas trajanja postopka v skladu s členom 17 uredbe ne bo uporabljalo za aktivne snovi, ki so mutagene, rakotvorne, strupene za razmnoževanje in zato spadajo v skupino 1A ali 1B, ali aktivne snovi z lastnostmi endokrinih motilcev, ki so škodljive za ljudi ali živali, kot to velja za snovi, kot so flumioksazin, tiakloprid, klorotoluron in dimoksistrobin;
12.

poudarja, da se je treba boriti proti nasilju nad ženskami in dekleti, sprejeti zakonodajo proti vsem oblikam nasilja na podlagi spola in dekriminalizirati splav, ki je trenutno prepovedan v vseh okoliščinah, tudi v primerih spolnega nasilja; meni, da je treba izvesti nujne ukrepe za zaščito in podporo žensk in otrok, ki so žrtve spolne zlorabe, kot so zdravstvena in psihološka oskrba ter posebni programi za socialno vključevanje in rehabilitacijo; obsoja skupinsko posilstvo žensk, pridržanih v zaporu Gonaïves; zahteva hitro, nepristransko, neodvisno in učinkovito preiskavo obtožb; opozarja, da država nekoga prikrajša za svobodo, je odgovorna za zagotavljanje njegove integritete in zaščite pred nasilnimi dejanji;
15.

opozarja, kako pomembno je, da EU v vseh političnih dialogih in dialogih o človekovih pravicah s kitajskimi oblastmi še naprej opozarja na vprašanje kršitev človekovih pravic na Kitajskem, saj je to skladno z zavezo EU, da v svojem odnosu do te države nastopa odločno, jasno in enotno; nadalje opozarja, da se je Kitajska s svojim procesom reform in vedno večjim globalnim udejstvovanjem odločila pristopiti k mednarodnemu okviru človekovih pravic, in sicer s podpisom cele vrste mednarodnih pogodb o človekovih pravicah; zato poziva EU, naj stopi v dialog s Kitajsko in poskrbi, da bo ta izpolnila dane zaveze;
7.

se zaveda, da velika večina držav v celoti ali delno prepoveduje tuje donacije političnim strankam in kandidatom; z zaskrbljenostjo opozarja, da so tuji akterji kljub zakonskim omejitvam za vire političnega financiranja našli načine, da so te omejitve zaobšli ter podprli svoje zaveznike, tako da so najeli posojila pri tujih bankah, kot v primeru stranke Front national leta 2016, z nakupi in poslovnimi sporazumi, kot v primeru obtožb zoper Svobodnjaško stranko Avstrije (FPÖ), o katerih sta 17. maja 2019 pisala Der Spiegel in Süddeutsche Zeitung, ter obtožb zoper Lega per Salvini Premier, o katerih sta 10. julija 2019 pisala Buzzfeed in L’Espresso, in s podporo finančnim dejavnostim, kot je poročal britanski tisk v zvezi s kampanjo Leave.eu;
3.

poziva države članice, naj si prizadevajo za večji napredek pri postavljanju konkretnih načrtov in projektov za preprečevanje nastajanja odpadkov, ponovno uporabo, ločeno zbiranje in recikliranje, saj je vse to pomembno za zmanjšanje okoljske obremenitve, ki jo prinašajo odpadki, s tem pa si bodo zagotovile gospodarske koristi krožnega gospodarstva in povečale učinkovitost pri rabi virov; poziva Komisijo, naj države članice podpre pri prizadevanjih v izvajanju, tudi s tehnično pomočjo in sredstvi EU; predlaga, da bi sprejeli ustrezne ekonomske instrumente, določene v okvirni direktivi o odpadkih, in začeli izvajati stroškovno in tudi sicer učinkovite sheme za razširjeno odgovornost proizvajalca, zato da bi spodbudili prehod v krožno gospodarstvo;
24.

poudarja, da sta svoboda sindikatov in socialni dialog bistvena za razvoj pluralistične družbe; obžaluje zakonodajne pomanjkljivosti v zvezi z delavskimi in sindikalnimi pravicami ter poudarja, da so pravica do organiziranja, pravica do kolektivnega pogajanja in pravica do stavke temeljne pravice delavcev; globoko obžaluje, da se je članstvo v sindikatu pogosto obravnavalo kot dokaz o kaznivih dejanjih v sodnih postopkih; meni, da bi lahko takšna naravnanost še dodatno ogrozila status sindikatov v državi; je resno zaskrbljen zaradi delovnih razmer delavcev med gradnjo novega letališča v Istanbulu, glede na to, da naj bi od začetka gradnje v maju 2015 v delovnih nesrečah umrlo 38 delavcev, 31 oseb, med njimi tudi sindikalni vodja, pa je trenutno v zaporu zaradi protestov proti slabim delovnim razmeram ter nizkim in nerednim plačam; poziva turške organe, naj se skrbno posvetujejo z ustreznimi sindikati o vprašanju potrebnih zaščitnih ukrepov za delavce na terenu, opravijo temeljito preiskavo smrti in poškodb, do katerih je prišlo, ter sindikatom omogočijo popoln dostop do zadevnih delavcev; izraža zaskrbljenost zaradi dela otrok, zlasti v sektorjih, kot sta kmetijstvo in sezonsko delo; je seznanjen s prizadevanji turške vlade, da bi beguncem, ki so upravičeni do začasne zaščite v Turčiji, dodelili pravico do dela, za kar je potrebno ustrezno dovoljenje; ugotavlja, da je bilo Sircem izdanih več kot 20 000 delovnih dovoljenj, ki vključujejo nekatere pogoje glede ravni minimalne plače in socialne varnosti; poudarja, da kljub tem prizadevanjem številni Sirci še vedno delajo brez dovoljenja v številnih sektorjih in številnih turških provincah; poudarja, da je jezik še vedno ena od najpomembnejših ovir za sirske delavce;
71.

priznava, da so migracije za Afganistan stalen izziv, ki pomeni težave za sosednje države in države članice EU; je zaskrbljen zaradi doslej največjega števila migrantov, ki se vračajo zlasti iz Pakistana in Irana ter v manjšem številu iz Evrope; priznava, da so vprašanja notranje razseljenih oseb in beguncev posledica nevarnosti nasilja s strani uporniških skupin v Afganistanu ter gospodarskih in okoljskih dejavnikov; poudarja, da bi morala biti prizadevanja EU in mednarodne skupnosti osredotočena na preprečevanje temeljnih vzrokov množičnih migracij; pozdravlja afganistansko nacionalno strategijo za upravljanje vračanja; vendar je zaskrbljen, ker afganistanski organi niso vzpostavili stalnih politik za vključevanje sedanjih oseb v postopku vračanja; je prepričan, da je ustrezno ponovno vključevanje oseb v postopku vračanja, zlasti otrok, ki jim mora biti zagotovljen dostop do osnovnega in srednješolskega izobraževanja, ključnega pomena za zagotovitev stabilnosti v državi in da ljudje, ki so se vrnili, med postopki vračanja niso bili žrtve nasilja ali prisile;
5.

ugotavlja, da bo do leta 2050 na urbanih območjih živelo 80 % prebivalstva EU, zaradi česar se bo povečalo povpraševanje po javnem prevozu in boljši logistiki v mestih, in da je pogosto težavno in drago razširiti obstoječo kopensko infrastrukturo; poziva Komisijo in države članice, naj celinsko navigacijo vključijo v urbane in pristaniške politike ter v celoti izkoristijo potencial prevoza blaga in potnikov, glede na to, da se številna mesta EU nahajajo ob plovnih poteh, da bi se izboljšala kakovost življenja in zmanjšale ravni prezasedenosti;
9.

poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira države članice pri izvajanju visokokakovostnih in celovitih izobraževalnih programov o spolnosti in odnosih, ki zagotavljajo informacije in izobraževanje o spolnem in reproduktivnem zdravju in s tem povezanih pravic brez predsodkov, s pozitivnim pristopom in vključujoče za osebe LGBTI;
59.

vztraja, da bi morala zakonodaja o dobrobiti živali temeljiti na znanosti in najnovejši tehnologiji; obžaluje, da Komisija kljub jasnim priporočilom Evropske agencije za varnost hrane in zahtevi Parlamenta iz resolucije iz leta 2012 pravil o prevozu živali ni posodobila z najnovejšimi znanstvenimi dokazi; zato poziva Komisijo, naj posodobi pravila, ki obravnavajo specifične potrebe, na podlagi najnovejših znanstvenih spoznanj in tehnologije, zlasti glede dejavnikov, kot so zadostno prezračevanje in nadzor temperature in vlažnosti s klimatskimi napravami v vseh vozilih, ustrezni sistemi napajanja in dovajanja tekoče krme, zlasti za neodstavljene živali, manjša gostota živali in predpisana zadostna minimalna stojna višina, ter naj se vozila prilagodijo potrebam različnih vrst; poudarja, da je agencija EFSA v svojem mnenju sklenila, da imajo pri dobrem počutju živali poleg trajanja vožnje vlogo tudi drugi vidiki, kot so ustrezno natovarjanje in raztovarjanje ter zasnova vozila;
65.

pozdravlja, da je 25. septembra 2018 začel veljati protokol Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) o odpravi nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki, potem ko ga je 27. junija 2018 ratificirala še 41. država; pozdravlja tudi prvo srečanje pogodbenic protokola, ki je potekalo od 8. do 10. oktobra 2018; vseeno poziva države članice, ki protokola še niso ratificirale, naj to čim prej storijo; poziva Komisijo, naj odigra dejavno vlogo pri pripravi celovitega poročila o dobrih praksah in poskusnem uvajanju sistemov za sledenje in spremljanje v državah pogodbenicah; poziva države članice, ki so protokol podpisale, niso pa ga še ratificirale, naj to storijo;
226.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vzpostavljeni potrebni zaščitni ukrepi za varovanje podatkov v skladu s Splošno uredbo o varstvu podatkov, vključno s primernimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi za zaščito varnosti in zaupnosti osebnih podatkov; poziva jih tudi, naj določijo jasna pravila o tem, kdo lahko dostopa do podatkov v sistemih in do katerih podatkov lahko dostopa, naj vodijo evidenco vpogledov in razkritij ter zagotovijo pravice do dostopanja, popravljanja, brisanja in omejevanja ter pravice do odškodnine in pravnih sredstev; poziva Komisijo in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, naj še naprej razvijata inovativne rešitve za vgrajeno zasebnost;
51.

poudarja, da je strateško partnerstvo med EU in Natom ključno za obravnavo varnostnih izzivov, s katerimi se soočata EU in njeno sosedstvo; ob upoštevanju dejstva, da je 22 od 28 držav članic EU tudi članic Nata, poudarja, da bi se morale s sodelovanjem med EU in zvezo Nato dopolnjevati in spoštovati medsebojne posebnosti in vloge; poudarja, da imata organizaciji očitno različne značilnosti in da bi morali pri sodelovanju v celoti spoštovati avtonomnost in postopke odločanja druga druge na podlagi načel vzajemnosti brez poseganja v posebne značilnosti varnostne in obrambne politike katere koli države članice; je prepričan, da bi močnejši EU in zveza Nato druga drugo krepili, ustvarjali več sinergij in povečali učinkovitost za varnost in obrambo vseh partnerjev; poudarja, da je strateško partnerstvo med EU in zvezo Nato ravno tako temeljnega pomena za razvoj skupne varnostne in obrambne politike EU in za prihodnost Severnoatlantske zveze, pa tudi za odnose med EU in Združenim kraljestvom po izstopu slednjega;
O.

ker še vedno obstajajo ovire pri dostopanju do zdravstvenih centrov, bolnišnične oskrbe, podpornih proizvodov, zdravil in osnovnih terapij za spremljanje stanja in rehabilitacijo; ker je mobilnost še vedno močno ovirana zaradi arhitekturnih ovir, ki preprečujejo promet na javnih mestih in ulicah, ali omejenega dostopa za javni in kolektivni prevoz; ker še vedno obstajajo komunikacijske ovire (na primer pomanjkanje tolmačev za znakovni jezik v javnih službah in slab dostop do televizijskih storitev za gluhe), kar omejuje in preprečuje dostop do javnih storitev in informacij; ker bi morale biti vsem ženskam, zlasti invalidnim ženskam in dekletom, v vseh jezikih, oblikah in formatih na voljo popolnoma dostopne storitve, podpora, zaščita, komunikacije ter storitve oskrbe in zdravstva, kot so storitve, povezane z osnovnim zdravstvenim varstvom, ter storitve s področja nasilja nad ženskami, otroškega varstva in obporodnega varstva;
B.

ker so pravna država, demokracija in temeljne pravice v tristranskem odnosu ter se medsebojno krepijo in skupaj varujejo ustavno jedro EU in njenih držav članic;
1.

obžaluje pretirane ukrepe Ruske federacije v Azovskem morju, ki pomenijo kršitev mednarodnega pomorskega prava in mednarodnih obveznosti Rusije; obsoja pretirano ustavljanje in pregledovanje trgovskih plovil, tudi ukrajinskih ladij in ladij, ki plujejo pod zastavami tretjih držav, vključno z ladjami, ki plujejo pod zastavami različnih držav članic EU; poudarja, da se inšpekcijski pregledi plovil, ki so sicer dovoljeni, kadar so naključni, ne bi smeli zlorabljati ali izvajati iz političnih razlogov z namenom dodatno destabilizirati varnost, celovitost ter socialne in gospodarske razmere v Ukrajini; poziva Svet in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj od Ruske federacije zahtevata takojšnje prenehanje intenzivnih in diskriminatornih inšpekcijskih pregledov plovil ter po potrebi razmislita o ustreznih protiukrepih;
20.

poudarja, da ima sekretariat STO ključno vlogo pri spodbujanju in varovanju pristopa „od spodaj navzgor“ za dejavno sodelovanje vseh članic ter da bi ga bilo treba še okrepiti in povečati njegovo prožnost za podpiranje različnih pogajalskih procesov ter funkcij izvajanja in spremljanja; meni, da je treba povečati finančna sredstva in človeške vire, ki so na voljo sekretariatu STO, ter poziva članice STO, naj vzajemno izpolnjujejo svoje odgovornosti glede tega; meni, da bi bilo treba poživiti tudi redno delo odborov STO, tako da bi njihovim predsednikom dali dejavnejšo vlogo pri oblikovanju in predlaganju rešitev in kompromisov, s tem pa presegli zgolj zmanjšanje prispevkov članic, to razširjeno nalogo pa bi moral podpirati sekretariat;
20.

opozarja, da je prenos osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, genske podatke ali podatke o zdravju in spolnem življenju, zelo občutljiv in da zaradi drugačnega pravnega okvira, družbenih značilnosti in kulturnega ozadja Arabske republike Egipt v primerjavi z Evropsko unijo vzbuja resne pomisleke; poudarja, da so kazniva dejanja v Uniji drugače opredeljena kot v Arabski republiki Egipt; meni, da bi moral takšen prenos podatkov potekati le v zelo izjemnih primerih in z jasnimi zaščitnimi ukrepi za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in osebe, povezane s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki; meni, da je treba določiti posebne varnostne ukrepe, ki jih mora Arabska republika Egipt spoštovati v zvezi s temeljnimi pravicami, vključno s spoštovanjem svobode izražanja, svobode veroizpovedi in človeškega dostojanstva;
54.

ugotavlja, da imajo regije in mesta vse pomembnejšo vlogo pri trajnostnem razvoju, saj jih podnebne spremembe neposredno zadevajo, ker njihova rast neposredno vpliva na podnebje in ker postajajo vse dejavnejša pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, včasih tudi ob politikah njihovih nacionalnih vlad, ki temu nasprotujejo; ponovno poudarja, da imajo mesta in regije ključno vlogo pri uvajanju inovacij in ukrepov za varstvo okolja, uporabi zelenih tehnologij, naložbah v spretnosti, usposabljanje in večjo konkurenčnost, in sicer z razvojem čistih tehnologij na lokalni ravni; zato poziva EU, naj dodatno poglobi odnose z lokalnimi in regionalnimi organi ter avtohtonimi ljudstvi v tretjih državah in v čezmorskih državah in ozemljih, da bi se okrepilo tematsko in sektorsko sodelovanje med mesti in regijami v EU in zunaj nje, da bi se razvile pobude za prilagajanje in odpornost ter okrepili modeli trajnostnega razvoja in načrti za zmanjšanje emisij v ključnih sektorjih, kot so energetika, industrija, tehnologija, kmetijstvo in promet, tako na mestnih kot podeželskih območjih, na primer s programi tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, programom EU za mednarodno sodelovanje mest, podporo platformam, kot je konvencija županov, in z izgradnjo novih forumov za izmenjavo najboljših praks; poziva EU in države članice, naj podprejo prizadevanja regionalnih in lokalnih subjektov za uvedbo regionalno in lokalno določenih prispevkov (podobnih nacionalno določenim prispevkom), ko se doseganje klimatsko ambicioznih ciljev lahko poveča na ta način; izpostavlja vlogo, ki jo imajo lahko pri tem delegacije EU v tretjih državah;
7.

poudarja, kako pomembna so horizontalna načela, ki bi morala biti temelj večletnega finančnega okvira in vseh povezanih politik EU; glede na to znova potrjuje stališče, da mora EU izpolniti obljubo, da bo vodilna pri uresničevanju ciljev OZN za trajnostni razvoj, in obžaluje, da v predlogih večletnega finančnega okvira ni jasne in prepoznavne zaveze v tem smislu; zato zahteva, da se cilji trajnostnega razvoja vključijo v vse politike in pobude EU v naslednjem večletnem finančnem okviru; poudarja tudi, da je odprava diskriminacije bistvena za uresničitev zavez EU glede vključujoče Evrope, in obžaluje, da politike EU, kot so predstavljene v predlogih za večletni finančni okvir, ne upoštevajo dovolj načela enakosti spolov in slednji niso dovolj zavezane; prav tako poudarja, da bi morali biti izdatki, povezani s podnebjem, po pariškem sporazumu v primerjavi s sedanjim večletnim finančnim okvirom precej večji ter da bi morali čim prej, najpozneje pa do leta 2027 doseči 30 %;
12.

pozdravlja izbiro komisarjev za novoustanovljeno neodvisno nacionalno komisijo za človekove pravice v Somaliji in poziva somalsko vlado, naj to komisijo nemudoma imenuje; je globoko zaskrbljen zaradi poročil o kršitvah človekovih pravic, ki so jih zagrešile somalske varnostne sile, vključno s poboji, samovoljnimi aretacijami in pridržanjem, mučenjem, posilstvi in ugrabitvami; poziva oblasti, naj zagotovijo, da se bodo vse kršitve v celoti preiskale, storilci pa privedli pred sodišče; poziva vlado in EU, naj okrepita tehnično strokovno znanje somalskega oddelka za kazenske preiskave (CID), kar mu bo omogočilo izvajanje temeljitih in učinkovitih preiskav, ki spoštujejo pravice; poziva domače in tuje vojake, ki posredujejo v boju proti Al Šababu, naj ukrepajo v skladu z mednarodnim pravom; poziva somalsko vlado, naj izpolni zaveze glede odprave prisilnih izselitev notranje razseljenih oseb, tudi v prestolnici države, Mogadišu;
2.

ugotavlja, da bi morala logika ukrepanja, na kateri temeljijo naložbe EU v prometno infrastrukturo, ostati uravnotežena kombinacija virov upravljanja, ki so skupni in se centralno upravljajo, da bi se ustrezno obravnavale potrebe politike in financiranja; opozarja, da je cilj IPE centralno obravnavati prednostno nalogo osrednjih koridorjev TEN-T v EU, vključno z varnostnimi in okoljskimi vidiki ter tehnološkimi inovacijami; opozarja tudi, da imata ESRR in KS močno regionalno razsežnost, ki je pravi odziv na lokalno povpraševanje (mestna in primestna območja) in regionalne posebnosti; poudarja, da podpirata povezljivost vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) in mobilnost prek sekundarnih in terciarnih prometnih vozlišč in večmodalnih terminalov (celostno omrežje TEN-T); v zvezi s tem poudarja, da je treba uravnoteženo povečati ustrezna proračunska sredstva za tri vire financiranja, da bi preprečili asimetrično porazdelitev naložb med ravnmi; poziva Komisijo, naj omogoči poenostavljene, pravočasne in prožne postopke za prenos virov med regijami, operativnimi programi in programskimi osmi v okviru skladov ESI, da bi se zagotovil ustrezen odziv na spreminjajočo se ekonomsko stvarnost in regionalne potrebe;
26.

ugotavlja, da so projekti v zvezi s krožnim gospodarstvom, ki so prejeli podporo v okviru kohezijske politike, bolj koristili razvitejšim regijam; ugotavlja, da je upravna zmogljivost manj razvitih regij omejena, zato poziva nacionalne organe držav članic in Komisijo, naj izkoristijo vse obstoječe možnosti za zagotavljanje strokovne pomoči tem regijam in okrepitev njihove zmogljivosti in jim pomagajo, da okrepijo svoja prizadevanja in ustvarijo pogoje za doseganje tehnološkega preskoka ter da izvedejo več projektov, ki izpolnjujejo načela krožnega gospodarstva, razvijejo partnerstva in tesneje sodelujejo z deležniki, kot so strokovnjaki za materiale, kemiki, proizvajalci in izvajalci recikliranja, zlasti v okviru pobude Industrija 2020 in krožno gospodarstvo;
U.

ker so določene skupine ljudi v Belorusiji tarča protipravnega odvzema prostosti in samovoljnega pridržanja, odrekanja ustrezne oskrbe in stikov z družinskimi člani v priporu, državno organiziranega telesnega in duševnega nasilja, kazenskega pregona in obsodbe na podlagi lažnih in ponarejenih obtožb, nesorazmernih finančnih kazni, upravnih sankcij in drugih vrst represije, ki jo izvajajo beloruske oblasti; ker med te skupine ljudi sodijo politični zaporniki (predvsem Mihail Žamčužni in Dzmitrij Paljenka), znani politični nasprotniki, aktivisti za človekove pravice, akterji civilne družbe, aktivisti okoljskih in nevladnih organizacij ter organizacij civilne družbe, neodvisni blogerji, novinarji in uredniki, miroljubni protestniki iz vseh krogov in predvsem aktivisti neodvisnih sindikatov (zlasti Henadz Fiadinič in Ihar Komlik);
113.

ugotavlja, da bi bilo treba pri dostopu do instrumentov za zunanje financiranje upoštevati evropska mala in srednja podjetja, in sicer z manj kompleksnimi in bolj prijaznimi predpisi, ki bi omogočili prožnejšo uporabo sredstev ter malim in srednjim podjetjem hkrati pomagali pri pridobivanju mednarodnih izkušenj; poziva Komisijo, naj oceni obstoječa orodja za spodbujanje internacionalizacije malih in srednjih podjetij z vidika njihove skladnosti z drugimi podpornimi instrumenti Unije za ta podjetja, npr. COSME, pa tudi z vidika subsidiarnosti, nepodvajanja in dopolnjevanja z ustreznimi programi držav članic; poziva Komisijo, naj pravočasno pripravi predloge za srednjeročni pregled teh programov, da bi izboljšala njihovo učinkovitost in uspešnost; poudarja, da morajo biti mala in srednja podjetja bolje obveščena o obstoječih instrumentih in seznanjena z njimi, zlasti na nacionalni ravni;
—

ob upoštevanju različnih stališč, priporočil in resolucij, ki pozivajo k prepovedi avtonomnih orožnih sistemov, kot je priporočilo Svetu z dne 5. julija 2018 o 73. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (1), mandat za začetek pogajanj, sprejet na plenarnem zasedanju 13. marca 2018 z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije, svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2016 in politiki Evropske unije na tem področju (2), svojega priporočila Svetu z dne 7. julija 2016 o 71. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (3) in svoje resolucije z dne 27. februarja 2014 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal (4),