POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o izvajanju in ustreznosti delovnega načrta Evropske unije

za šport za obdobje 2014–2017

A) UVOD

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) in države članice so po vključitvi športa v Lizbonsko pogodbo in v skladu s členom 165 PDEU okrepile svoje sodelovanje z namenom nadaljnjega razvoja evropske razsežnosti v športu. Sodelovanje se osredotoča na področja, na katerih lahko EU doda vrednost dejavnostim, ki jih izvajajo države članice, in podpira njihove ukrepe. V zadnjem desetletju je postal šport področje politike, ki vpliva na splošne načrte EU za gospodarsko rast, številnejša in boljša delovna mesta ter vključujočo družbo, s čimer prispeva k izvajanju prednostnih nalog, določenih v strategiji Evropa 2020 in načrtom za delovna mesta, rast, pravičnost in demokratične spremembe. Poleg tega Komisija skupaj z državami članicami bolj poudarja reševanje izzivov v športu v zvezi z dobrim upravljanjem, integriteto in socialno vključenostjo ter promoviranju koristi udejstvovanja v športu in telesne dejavnosti.

Svet je za nadaljevanje uspešnega izvajanja prvega delovnega načrta Evropske unije za šport (2011–2014) sprejel drugi delovni načrt Evropske unije za šport (2014–2017), da bi se spodbujala in oblikovala politika športa na evropski ravni. V tem okviru so se Komisija in predsedstva Sveta skupaj z državami članicami v tesnem sodelovanju osredotočili na teme „integriteta športa“, „gospodarska razsežnost športa“ ter „šport in družba“, pri čemer se v celoti spoštujejo nacionalne pristojnosti in pristojnosti EU. Športne organizacije in zainteresirane strani so prav tako neposredno povezane z izvajanjem tega delovnega načrta EU.

V drugem delovnem načrtu EU za šport so opredeljene prednostne naloge ter opisani seznam zahtevanih rezultatov, ki jih je treba doseči, in ustrezne delovne strukture, zlasti skupine strokovnjakov.

Komisija je morala do novembra 2016, v zadnji fazi delovnega načrta, sprejeti poročilo o njegovem izvajanju in ustreznosti, ki je osnova za pripravo morebitnega tretjega delovnega načrta EU za šport v prvi polovici leta 2017.

To poročilo odraža stališče Komisije o tem izvajanju in v njem je ocenjen širši politični vpliv delovnega načrta. Upoštevani so pisni prispevki, ki so jih predložile države članice ter strokovnjaki in opazovalci, ki sodelujejo v skupinah strokovnjakov. Poleg tega so vključena priporočila za morebitni prihodnji delovni načrt EU za šport.

B) OCENA

Komisija je ocenila izvajanje drugega delovnega načrta EU za šport na podlagi vprašalnika, informacij z različnih sestankov in dogodkov zainteresiranih strani ter spontanih prispevkov. Analiza prejetih rezultatov je pokazala, da je drugi delovni načrt izpolnil pričakovanja. Kljub temu so bila ugotovljena nekatera področja, ki jih je treba izboljšati.

1.Delovne metode in strukture

Komisija je po sprejetju drugega delovnega načrta EU za šport vzpostavila pet skupin strokovnjakov, sestavljenih iz imenovanih predstavnikov držav članic, da bi proučile določena področja, povezana s politiko športa, in pomagale pri doseganju zahtevanih rezultatov. Zainteresirane strani so lahko na zahtevo in po odobritvi predstavnikov držav članic sodelovale na sestankih teh skupin kot opazovalke (glej Prilogo 1). Vloga Komisije je bila, da tesno sodeluje z državami članicami in jim pomaga pri izvajanju delovnega načrta.

Skupine strokovnjakov so začele delo v drugi polovici leta 2014. Vsaka skupina je upoštevala svoj delovni načrt za zagotavljanje posebnih rezultatov v skladu s časovnim načrtom iz delovnega načrta. Zahtevani rezultati so bili pripravljeni z namenom utiranja poti za morebitne prihodnje dejavnosti na ravni EU in oblikovanje nacionalnih politik.

V delovnem načrtu EU je navedeno, da se lahko poleg dela, ki ga opravlja pet skupin strokovnjakov, uporabljajo tudi druge strukture in delovne metode, vključno s konferencami predsedstva, sestanki ministrov in direktorjev za šport, študijami in konferencami Komisije, pa tudi seznami zavez.

Posebni nalogi direktorjev za šport sta bili izmenjava dobrih praks in zagotavljanje medsebojnega učenja v športu.

S športnimi organizacijami je potekal strukturiran dialog v obliki različnih sestankov in dogodkov. Ti so vključevali letni športni forum EU in sestanke, ki so potekali ob vsakem zasedanju Sveta.

V obdobju 2014–2016 sta bila organizirana dva neformalna sestanka ministrov za šport, devet dogodkov in konferenc predsedstva ter pet sestankov direktorjev za šport. Poleg tega je bilo objavljenih osem študij Komisije, katerih namen je bil podpreti in voditi nadaljnje izvajanje delovnega načrta. Izvajala so se tudi pripravljalna dela v zvezi s seznamom zavez.