[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 4.8.2010

COM(2010) 421 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju Uredbe (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju Uredbe (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti

1. Uvod

Prosta delovna mesta so ponavadi pomemben dejavnik pri analizi povpraševanja na trgu dela. Komisija in Evropska centralna banka potrebujeta za spremljanje kratkoročnih sprememb poslovnega cikla in trga dela četrtletne podatke o prostih delovnih mestih. V okviru evropske strategije zaposlovanja Komisija za spremljanje in analizo stopnje in strukture povpraševanja po delovni sili potrebuje podatke o prostih delovnih mestih, razčlenjene po gospodarskih dejavnostih.

Uredba (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti[1] določa okvir za pripravo, pošiljanje in oceno četrtletnih podatkov o prostih delovnih mestih. V skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 453/2008 mora Komisija pred 24. junijem 2010 in vsaka tri leta po tem Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju navedene uredbe. V tem poročilu naj bi ocenila kakovost statističnih podatkov, ki jih pošljejo države članice, in evropskih zbirnih podatkov ter opredelila morebitna področja, kjer je potrebno izboljšanje.

To je prvo poročilo, ki ga mora Komisija predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu.

2. Stopnje izvajanja

2.1 Izvedbene uredbe

Kmalu po sprejetju Uredbe (ES) št. 453/2008 sta bili sprejeti dve izvedbeni uredbi Komisije, ki določata nekatere posebne vidike, ki jih je bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 453/2008 podrobneje določiti s postopkom komitologije.

– Uredba Komisije (ES) št. 1062/2008[2] določa:

• Postopke za desezoniranje za uporabo člena 3(3) Uredbe (ES) št. 453/2008. Določa, da se mora pošiljanje desezoniranih podatkov začeti najpozneje takrat, ko so na voljo vsaj časovne serije s 16 opazovanimi četrtletji. V prilogi tudi opredeljuje, na kateri zbirni ravni klasifikacije dejavnosti v Evropski uniji (NACE Rev. 2) je treba poslati podatke.

• Strukturo, vsebino in periodičnost poročil o kakovosti, ki jih morajo države članice poslati Komisiji v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 453/2008. Prvo poročilo o kakovosti je treba Komisiji poslati najpozneje do 31. avgusta 2011.

– Uredba Komisije (ES) št. 19/2009[3] določa naslednje vidike:

• Opredelitve v zvezi s „prostim delovnim mestom“ za namene uporabe člena 2(1) Uredbe (ES) št. 453/2008, zlasti „dejavne ukrepe pri iskanju ustreznega kandidata“ ter „določeno obdobje“, v katerem se delovno mesto zasede.

• Referenčne datume za zbiranje četrtletnih podatkov, pri čemer sta priporočena stalno zbiranje podatkov ali izračun reprezentativnega povprečja podatkov za četrtletje.

• Roke za pošiljanje in prvo referenčno četrtletje iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 453/2008. Rok za pošiljanje je 70 dni po koncu četrtletja. Manjše število držav članic, katerih število zaposlenih predstavlja več kot 3 % števila vseh zaposlenih v Evropski uniji, najpozneje v 45 dneh pošlje skupno število prostih in zasedenih delovnih mest. Prvo referenčno obdobje je prvo četrtletje leta 2010. S tem se posredno opredeli tudi referenčno obdobje za pošiljanje preteklih podatkov, tj. štiri četrtletja leta 2009.

• Države članice, ki morajo opraviti študijo izvedljivosti za zbiranje podatkov za poslovne enote z manj kot 10 zaposlenimi[4], kot določa člen 7(1) Uredbe (ES) št. 453/2008, strukturo teh študij izvedljivosti ter rok, kdaj jih je treba poslati Komisiji (februar 2010).

• Države članice, ki morajo opraviti študijo izvedljivosti za zbiranje podatkov za oddelke O, P, Q, R in S klasifikacije NACE Rev. 2[5], kot določa člen 7(1) Uredbe (ES) št. 453/2008, strukturo študij izvedljivosti ter rok, kdaj jih je treba poslati Komisiji (februar 2010).

2.2 Izgradnja zmogljivosti

V letih 2008 in 2009 je Komisija v sodelovanju z državami članicami sprejela različne ukrepe, da bi zagotovila izpolnjevanje obveznosti poročanja iz različnih uredb.

– Finančna pomoč : Objavljena sta bila dva razpisa za zbiranje predlogov, vsako leto po eden, omejena pa sta bila na evropski statistični sistem, da bi ustvarili zmogljivosti, ki so potrebne za izvajanje pravne podlage. Njun glavni namen sta bila razširitev obsega podatkov, in izboljšanje kakovosti podatkov o prostih delovnih mestih za poslovne enote z manj kot 10 zaposlenimi ter za oddelke O, P, Q, R in S klasifikacije NACE Rev. 2. Predloge so poslale Avstrija, Danska, Malta, Italija, Latvija, Poljska, Romunija, Norveška in Hrvaška, ki so tudi prejele finančno pomoč Evropske komisije.

– Delavnice : Eurostat je sodeloval pri organizaciji dveh metodoloških delavnic, decembra 2008 v Nürnbergu (Nemčija) in novembra 2009 v Neuchâtelu (Švica). Udeležilo se ju je približno 20 držav članic, poleg tega pa tudi še druge države, na primer Norveška, Švica in Izrael, ter mednarodne organizacije (Evropska centralna banka in OECD). Delavnici sta bili namenjeni izmenjavi dobrih praks in izkušenj pri zbiranju statističnih podatkov o prostih delovnih mestih ter razpravi o metodoloških vprašanjih.

– Delo v državah članicah: Vse države članice so navedle, da na splošno lahko zagotovijo zahtevane nize podatkov za prvo referenčno četrtletje v letu 2010, pričakovati pa je mogoče naslednje težave:

a) vprašanja obsega podatkov; nekatere države članice so s težavo zbrale podatke za oddelke O do S klasifikacije NACE Rev. 2, zlasti za oddelek O, in poslovne enote z manj kot 10 zaposlenimi;

b) odsotnost podrobnih metodoloških smernic;

c) majhna zanesljivost ocen o številu prostih delovnih mest, razčlenjenih po gospodarskih dejavnostih.

Te težave naj bi se razrešile, ko bodo imele države članice več izkušenj z zbiranjem statističnih podatkov o prostih delovnih mestih in natančneje opredeljene sisteme priprave statističnih podatkov. Eurostat bo skupaj z državami članicami pripravil jasne metodološke smernice, ki jih bo treba upoštevati.

2.3 Finančni ukrepi v letu 2010

Člen 8(1) Uredbe (ES) št. 453/2008 določa: „ Za prva tri leta zbiranja podatkov države članice od Skupnosti lahko prejmejo finančni prispevek za stroške s tem povezanega dela “.

V ta namen je bil 24. marca 2010 objavljen razpis za zbiranje predlogov (omejen na evropski statistični sistem); celotni znesek, ki bo dodeljen upravičenkam, znaša 800 000 EUR.

3) Kakovost statističnih podatkov, ki jih pošljejo države članice

Prvo referenčno četrtletje, za katero so države zakonsko obvezane, da pošljejo podatke, je prvo četrtletje leta 2010. Prvič je treba poslati podatke do 15. maja in 10. junija. Poleg tega morajo države članice do 31. avgusta 2011 poslati podrobna poročila o kakovosti. Poglobljena ocena kakovosti podatkov zato na tej stopnji še ni mogoča. Naslednje poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki ga bo treba poslati čez tri leta, bo vsebovalo podrobno oceno kakovosti.

Mogoča pa je predhodna ocena na podlagi podatkov, ki so jih države članice do sedaj poslale Eurostatu na prostovoljni podlagi, dopolnjenih s kvalitativnimi podatki, zbranimi med pripravami na delavnice. Kar zadeva popolnost prejetih podatkov, je mogoče povzeti stanje v zadnjem četrtletju leta 2009:

– 18 držav članic[6] je poslalo vse spremenljivke, ki se zahtevajo v skladu z uredbami.

– Pet držav članic ni poslalo vseh spremenljivk, ki se zahtevajo v skladu z uredbami. Španija, Francija in Italija so v svojih študijah izvedljivosti analizirale možnost, da zberejo manjkajoče spremenljivke. Portugalska ne pošilja podatkov za oddelek O klasifikacije NACE Rev. 2, Nizozemska pa pošilja samo podatke o zasedenih delovnih mestih za celotno gospodarstvo.

– Sedem držav članic[7] podatkov o prostih delovnih mestih še ni poslalo ali pa so jih prenehale pošiljati[8].

Vedno več držav članic statistične podatke o prostih delovnih mestih objavlja na državni ravni prek sporočil za javnost ali na svojih spletnih straneh. To kaže, da države menijo, da so njihovi podatki dovolj kakovostni, da jih lahko posredujejo širši javnosti.

4) Kakovost evropskih zbirnih podatkov

Šele v naslednjem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu čez tri leta bo mogoče oceniti kakovost evropskih zbirnih podatkov. Ker pa nekatere države članice ne zbirajo podatkov o poslovnih enotah z deset ali manj zaposlenimi ali za oddelek O klasifikacije NACE Rev. 2 in jih tudi v naslednjih letih ne bodo zbirale, zaenkrat ne bo mogoče izračunati evropskih zbirnih podatkov, ki bi vključevali poslovne enote vseh velikosti in vse gospodarske dejavnosti. Eurostat bo nadaljeval razgovore z državami članicami, da bi se zapolnile vrzeli pri obsegu podatkov, tako da bo možen izračun evropskih zbirnih podatkov za celotno gospodarstvo.

5) Glavne izboljšave in zadnji razvoj

V večini držav članic je leta 2009 in na začetku leta 2010 prišlo do številnih izboljšav. Vse države so dokončale ali bodo kmalu dokončale prehod s klasifikacije NACE Rev. 1 na klasifikacijo NACE Rev. 2. Danska, Avstrija in Norveška so v letu 2009 pripravile povsem nove ankete o prostih delovnih mestih na nacionalni ravni; na ta način bodo lahko izpolnile zakonsko določene zahteve. Španija in Francija sta prilagodili svoja vprašalnika, da bi koncept prostih delovnih mest uskladili z Uredbo (ES) št. 453/2008. Madžarska je svojo anketo razširila tudi na poslovne enote z manj kot pet zaposlenimi. Združeno kraljestvo je prva država članica, ki lahko začne zbirati desezonirane podatke. Poleg tega se je koncept prostega delovnega mesta uskladil z opredelitvijo iz Uredbe. Statistični podatki o prostih delovnih mestih v različnih državah tako temeljijo na usklajeni opredelitvi.

V začetku leta 2010 je Eurostat prejel študije izvedljivosti, ki se v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 453/2008 zahtevajo od vseh zadevnih držav članic, razen Nemčije, ki se je odločila, da bo zbrala podatke za javno upravo in ji zato ni treba opraviti študije izvedljivosti. Dokumenti se trenutno podrobno analizirajo, glavni zaključki poročil pa so:

– Avstrija: Srednjeročno bo treba odpraviti nekaj problemov v zvezi s klasifikacijo oddelkov O do S klasifikacije NACE Rev. 2 v poslovnem registru, od prvega četrtletja leta 2010 naprej pa se bodo pošiljali tudi podatki o teh oddelkih.

– Danska: Iz študij izvedljivosti ni razvidnih večjih ovir pri zbiranju podatkov o prostih delovnih mestih za podjetja z manj kot 10 zaposlenimi in za oddelke O do S klasifikacije NACE Rev. 2. Kljub temu se je Danska odločila, da bo odložila zbiranje podatkov za oddelke O do S klasifikacije NACE Rev. 2. Podatki o prostih delovnih mestih pri družbah z manj kot 10 zaposlenimi se bodo zbirali od prvega četrtletja leta 2010.

– Francija: Študija izvedljivosti ugotavlja, da bo med letoma 2008 in 2012 mogoče zbirati samo letne podatke o prostih delovnih mestih za poslovne enote z manj kot 10 zaposlenimi. Leta 2013 naj bi bilo po pričakovanjih mogoče izračunati četrtletne podatke o prostih delovnih mestih za poslovne enote z manj kot 10 zaposlenimi. Podatki za te poslovne enote za oddelka R in S ter podatki za oddelka P in Q klasifikacije NACE Rev. 2 za zasebni sektor se že zbirajo. Za dele oddelkov O, P in Q klasifikacije NACE Rev. 2, ki se nanašajo na javno upravo, ne bo na voljo nobenih četrtletnih podatkov (samo letni podatki od leta 2013 naprej).

– Španija: Iz predhodne študije je razvidno, da je možno zbrati četrtletne podatke o prostih delovnih mestih za oddelek O klasifikacije NACE Rev. 2, čeprav je to težavno in drago. Ti podatki bodo poslani za prvo četrtletje leta 2010. Podatki za oddelke P, Q, R in S klasifikacije NACE se zbirajo.

– Italija: Študija ugotavlja, da so vse do sedaj proučene možnosti za zbiranje podatkov za poslovne enote z manj kot 10 zaposlenimi in za oddelke O do S klasifikacije NACE Rev. 2 neizvedljive. Bolj pozitivno so ocenjene možnosti zbiranja podatkov za oddelke O do S klasifikacije NACE Rev. 2 za zasebni sektor. V vsakem primeru so potrebne nadaljnje analize, dokončne analize pa bodo na voljo decembra 2010.

– Malta: Glavna zaključka študije sta, da je mogoče zbrati podatke za oddelke O do S klasifikacije NACE Rev. 2, zaradi kakovosti in stroškov pa ni mogoče zbirati podatkov za poslovne enote z manj kot 10 zaposlenimi.

Eurostat bo skupaj z državami članicami pripravil akcijski načrt za čim večjo razširitev obsega podatkov, pri tem pa bo upošteval probleme iz študij izvedljivosti.

6) Sklepne ugotovitve

Od objave Uredbe (ES) št. 453/2008 sta bili sprejeti dve izvedbeni uredbi z bolj tehničnimi določbami. Države članice so v letih 2008 in 2009 prejele finančno pomoč, da bi se pripravile na pošiljanje četrtletnih podatkov o prostih delovnih mestih za prvo četrtletje leta 2010. Ta finančna pomoč se bo nadaljevala tudi v letih 2010–2012, kot določa Uredba (ES) št. 453/2008. V letih 2008 in 2009 sta bili organizirani dve delavnici za razvoj tehničnih zmogljivosti in izmenjavo izkušenj na področju prostih delovnih mest. Zaradi teh in poznejših prizadevanj držav članic jih je bila v začetku leta 2010 večina popolnoma ali skoraj popolnoma pripravljenih na izpolnjevanje svojih pravnih obveznosti. Vendar pa je nujno, da se zapolnijo tudi preostale vrzeli glede obsega podatkov, da bo mogoče izračunati evropske zbirne podatke.

Za naslednje poročilo Evropskega parlamenta in Sveta junija 2013 bodo na podlagi nacionalnih poročil o kakovosti in pošiljanj uradnih podatkov zbrane podrobnejše informacije. Tako bo mogoča popolnejša ocena kakovosti in zanesljivosti četrtletnih podatkov o prostih delovnih mestih.

[1] UL L 145, 4.6.2008, str. 234.

[2] Uredba Komisije (ES) št. 1062/2008 z dne 28. oktobra 2008 o izvajanju Uredbe (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti, v zvezi s postopki za desezoniranje in poročili o kakovosti (UL L 285, 29.10.2008, str. 3)

[3] Uredba Komisije (ES) št. 19/2009 z dne 13. januarja 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti, v zvezi z opredelitvijo prostega delovnega mesta, referenčnih datumov za zbiranje podatkov, specifikacij prenosa podatkov in študij izvedljivosti (UL L 9, 14.1.2009, str. 3).

[4] Danska, Francija, Italija in Malta.

[5] Danska, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Malta in Avstrija.

[6] Bolgarija, Češka, Nemčija, Estonija, Grčija, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Poljska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo.

[7] Belgija, Danska, Avstrija, Irska, Islandija, Norveška in Švica.

[8] Belgija je prenehala pošiljati podatke o prostih delovnih mestih v zadnjem četrtletju leta 2007.