ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.2

EESO ugotavlja, da so sodobni in integrirani podatkovni portali, ki so enostavni za uporabo, ključni za zagotavljanje sledenja napredku pri preprečevanju onesnaževanja in javni odgovornosti. Čeprav pozdravlja nekatere nove določbe, kot je sistematično poročanje o prispevkih (poraba, materiali, vplivi dobavne verige), umeščanje informacij v kontekst, poročanje o razpršenih emisijah, največja prijaznost do uporabnika in vključevanje različnih tokov poročanja, ima resne pomisleke glede bolj specifičnih zahtev, tj. kako omogočiti primerjalno analizo in spodbujati skladnost.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 glede podaljšanja pooblastila Komisije za sprejemanje delegiranih aktov

(COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD))

(2022/C 323/23)

Zaprosili Svet Evropske unije, 24. 3. 2022 Evropski parlament, 23. 3. 2022 Pravna podlaga člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 18. 5. 2022 Plenarno zasedanje št. 569 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 199/2/1

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju INT/763 (1), sprejetem 18. februarja 2015, zato je na 569. plenarnem zasedanju 18. in 19. maja 2022 (seja z dne 18. maja 2022) s 199 glasovi za, 2 glasovoma proti in 1 vzdržanim glasom sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 18. maja 2022 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) UL C 251, 31.07.2015, str.31
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2008/118/ES in Direktive (EU) 2020/262 (prenovitev) glede brezcarinskih prodajaln na francoskem terminalu predora pod Rokavskim prelivom

(COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS))

(2022/C 275/17)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 20. 1. 2022 Pravna podlaga člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 23. 2. 2022 Plenarno zasedanje št. 567 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 214/0/8

Odbor se strinja z vsebino predloga direktive Sveta o spremembi Direktive 2008/118/ES in Direktive (EU) 2020/262 (prenovitev) glede brezcarinskih prodajaln na francoskem terminalu predora pod Rokavskim prelivom in nima nobenih pripomb, zato je na 567. plenarnem zasedanju 23. in 24. februarja 2022 (seja z dne 23. februarja) z 214 glasovi za in 8 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
3.6

EESO meni, da bi moralo več služb Komisije , tudi službe, pristojne za kulturo, raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, mobilnost in promet, mlade, zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, podnebne ukrepe, energijo, okolje in druga pomembna področja, dokazati svojo celovito zavezanost viziji. Vendar so bile odločitve glede finančnega obdobja 2021–2027 sprejete pred objavo vizije. V tem obdobju so za vključevanje podeželskih potreb v ustrezne programe odgovorne zlasti nacionalne, regionalne in lokalne oblasti. Če se politika in financiranje na vseh ravneh ne racionalizirata in uskladita, še naprej obstaja tveganje, da bo prišlo do zmede in nerazumevanja. Evropske institucije morajo tudi zagotoviti, da bosta večletni finančni okvir ter mehanizem za okrevanje in odpornost usklajena z evropskim zelenim dogovorom in njegovimi zakonodajnimi instrumenti ter bosta lahko financirala uresničevanje vizije za podeželje.
3.1.2

Čim večja preglednost trgov vrednostnih papirjev je potrebna tudi zato, da se ravno malim in srednjim podjetjem ter na splošno malim vlagateljem ponudi boljši dostop do kapitalskih trgov. Sicer morajo že zdaj vse t. i. platforme izvrševanja objavljati informacije o, na primer, obsegu, datumu in ceni transakcij. Toda te podatke lahko konsolidirano zbirajo – in s tem pridobijo resnični pregled nad trgom – kvečjemu velika investicijska podjetja in še to le s precejšnimi finančnimi stroški. Zato ne more biti danes nihče prepričan, da bo dejansko dobil najboljšo ceno. Enostaven dostop do zanesljivih podatkov o trgu pa je resnično odločilnega pomena. To velja zlasti tudi za podatke, povezane s trajnostjo, ki so pri uresničevanju evropskega zelenega dogovora nujno potrebni za oblikovanje trajnostnih finančnih trgov in imajo vse pomembnejšo funkcijo. Pri tem obstaja pomembna vsebinska povezava z evropsko enotno točko dostopa in poenostavljenim zagotavljanjem podatkov, povezanih s trajnostjo (cilji trajnostnega razvoja).
2.8

Standardi za emisije CO 2 za osebne avtomobile in lahka gospodarska vozila so ključna gonila za zmanjšanje emisij CO 2 v tej panogi, kot je razvidno iz sporočila z naslovom Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030. Splošni cilji tega predloga so prispevati k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050 in v ta namen – v skladu z evropskimi podnebnimi pravili – prispevati k doseganju vsaj 55-odstotnega neto zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990.
zaveza hitri pretvorbi rezultatov raziskav in razvoja v inovativne proizvode, storitve in nazadnje vrednost, poslovno dejavnost in kakovostna delovna mesta. Za to sta med drugim potrebna mnogo bolj podjetniška kultura v Evropi in pozitiven odnos do tveganj: hitro uvajanje inovativnih proizvodov na trg vselej prinaša tudi tveganja.

Znani slogan No risk, no fun (brez tveganja ni zabave) na področju inovacij pomeni No risk, no business, no new jobs (brez tveganja ni podjetij in novih delovnih mest),
7.2

EESO opozarja na pomen lokalnih in regionalnih bank kot akterjev, ki v bančni sektor vnašajo potrebno raznolikost podjetij, in kot akterjev na trgu, ki so blizu gospodinjstvom in podjetjem na obrobnih območjih, ter pozdravlja, da je Komisija odobrila podaljšanje shem, kjer je to potrebno za upravljanje urejenega izstopa bank vseh velikosti s trga, da bi zaščitili varčevalce in ohranili zaupanje v gospodarski in finančni okvir.
3.14

EESO poudarja še, kot je to že storil v mnenju o Uredbi (EU) 2017/746, da bi morala biti civilna družba bolj vključena v oblikovanje regulativnega okvira na tem področju, ter ponovno predlaga, naj se ustanovi „svetovalni odbor“, v katerem bi bili predstavniki legitimnih udeleženih strani, organiziranih na evropski ravni. Tak odbor bi deloval vzporedno in v sodelovanju s Koordinacijsko skupino za medicinske pripomočke ter Komisiji in državam članicam svetoval glede različnih vidikov medicinske tehnologije in izvajanja zakonodaje.
2.7

V strategiji, ki jo je predstavila Komisija, so opredeljeni naslednji cilji: 1) povečati sprejemanje prostovoljnega vračanja med migranti in njegov delež v skupnem številu vrnitev; 2) oblikovati dodatno pot za sodelovanje in solidarnost med državami članicami s prispevanjem k prevzemanju vračanja; 3) izboljšati učinkovitost individualne pomoči in pomoči skupnosti, zmanjšati vrzeli in podvajanja ter povečati sinergije z drugimi donatorji in tretjimi državami, tudi z boljšo zaščito ranljivih migrantov; 4) oblikovati ukrepe za trajnostno vračanje in reintegracijo, da se upoštevajo in izpolnijo potrebe posameznika; (5) spodbujati trajnostnost vračanja in zmanjšati ponovno nezakonito priseljevanje, vključno s podporo gostiteljskim skupnostim; 6) izboljšati trajnostnost ukrepov za reintegracijo na ravni posameznikov in skupnosti ter njihov prispevek k razvojnim načrtom tretjih držav, vključno s povezavami z drugimi dejavnostmi, ki se financirajo, za razvoj na nacionalni ravni ali ravni skupnosti; 7) povečati zmogljivosti in vključenost tretjih držav v postopek vračanja, ponovnega sprejema in reintegracije; 8) navedene cilje povezati s pristopom, ki temelji na pravicah in je osredotočen na migrante.
3.13

EESO poudarja, da morajo poleg vidika varovanja (fizičnega in psihičnega) zdravja upravljavcev strojev tudi okoljski in podnebni vidiki močno vplivati na to, ali se stroj šteje za varnega. Proizvodnjo in delovanje stroja ter vprašanje trajnosti je treba obravnavati skupaj in jih ovrednotiti glede na vplive na človeka in okolje. Stroj, ki trajno škoduje podnebju, težko štejemo za varen. Obravnavani predlog zajema vidik vpliva na okolje. Pri tem gre zlasti za vprašanje, kaj se zgodi, če se stroji in strojna oprema naknadno spremenijo s fizičnim posegom ali na digitalni način, česar proizvajalec morda ni predvidel. Posledica tega bi lahko bila, da bistvene varnostne in zdravstvene zahteve ne bi bile več izpolnjene, opravljena ocena skladnosti pa neveljavna. Pri splošnem obravnavanju varstva okolja in podnebja v okviru proizvodnje in delovanja stroja je potrebna ustrezna povezava z drugo zakonodajo EU (npr. o trajnosti izdelkov).
2.13

Toda stvarnost je lahko precej drugačna in vprašati se je treba, ali sta digitalizacija in zlasti delo na daljavo resnično izboljšala usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. Čeprav se mnogi delavci zavzemajo za delo na daljavo, je bilo to pogosto uvedeno neorganizirano in je negativno vplivalo na delovne pogoje, predvsem zaposlenih mater in delavcev z nezadostnimi digitalnimi kompetencami. Zato se je treba upravičeno vprašati, ali digitalizacija briše meje med zasebnim in poklicnim življenjem. Čeprav lahko poveča uspešnost zaposlenih in podjetij, pa so njene posledice za družinsko življenje in morebiti za zdravje čisto druga zgodba. Orodja pametne inteligence, ki so se v naglici uvajala med pandemijo, so običajno povečala stres ter tveganja za zdravje in varnost delavcev.
4.6.2

EESO podpira prizadevanja Komisije, ki želi preprečiti, da bi prišlo do razdrobljenosti trga zaradi porasta nacionalnih pravil in predpisov, in poziva, naj se jasno poudari izčrpnost akta o digitalnih storitvah. To je priložnost za določitev svetovnih standardov za digitalne trge, ki lahko Evropo usmerjajo na poti v to novo obdobje, ter zagotovitev visoke ravni varstva in zaščite potrošnikov na spletu.
3.53

Možno bi bilo vzpostaviti decentraliziran sistem IT, ki bi povezoval nacionalne sisteme za hitrejšo in varnejšo elektronsko izmenjavo dokumentov. V ta namen bi bilo treba pri pošiljanju dokumentov in zbiranju dokazov upoštevati varstvo podatkov in zasebnosti.
2.3.2

Zelo pomembna je temeljita priprava ključnih pobud Komisije. Hkrati bi bilo treba tematski razvoj skladnosti dopolniti z razmišljanjem in analizo na podlagi Listine, ki bi se osredotočila na različne naslove in člene, kot je to zasnovano v letnem poročilu. Eden od načinov bi bila organizacija posebnih dogodkov in priprava poročil o konkretnih naslovih in členih, pri katerih bodo lahko s prispevki in vpogledi sodelovale nacionalne institucije za človekove pravice, organizacije civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic. To bi omogočilo nabor pomembnega znanja o konkretnih členih in pravicah, ki jih le-ti varujejo, ter jasnejšo sliko splošnega vpliva prava in oblikovanja politik EU na življenja in pravice predstavnikov splošne javnosti.
4.10

EESO pozdravlja poudarek na razvoju ustreznih znanj in spretnosti, ki zagotavljajo splošno zaščito pred kibernetskimi grožnjami. Vendar za večino evropskih podjetij, zlasti za mala in srednja podjetja, vse večje pomanjkanje znanj in spretnosti ostaja velik problem glede na grožnje kibernetske varnosti. EESO meni, da je to pomanjkanje znanj in spretnosti mogoče obravnavati le z vseevropskim orodjem za poklicne poti na področju kibernetske varnosti, ki bi posameznikom pomagalo prepoznati, oblikovati in usmerjati morebitno poklicno pot na področju kibernetske varnosti, tako da bi se povečalo razumevanje o tem, katera znanja, spretnosti in sposobnosti so potrebni za začetek, prehod ali napredek na poklicni poti v kibernetski varnosti. To orodje mora vključevati tudi posebne programe, ki obravnavajo dostopnost in raznolikost v prostoru kibernetske varnosti. Vloga institucij za poklicno izobraževanje in usposabljanje se šteje za ključno pri podpori vseevropskemu orodju za poklicne poti na področju kibernetske varnosti. Glede na razvijajočo se vlogo tehnologije pri ustvarjanju bolj vključujočega delovnega okolja in družbe bi si morala EU tudi vse bolj prizadevati za skupne raziskovalne pobude (znotraj EU in zunaj nje), da bi na vključujoč način izučili usposobljene in kvalificirane strokovnjake na področju kibernetske varnosti. Na koncu bi bilo treba dejavno razmisliti tudi o spodbujanju študentov k študiju na področju kibernetske varnosti z zagotavljanjem štipendij za dodiplomsko, magistrsko in podiplomsko stopnjo s poudarkom na kibernetski varnosti v zameno za delo v institucijah in agencijah EU ter javnih službah po vsej EU po zaključenem šolanju.
2.3.1

Za celino brez rasizma in diskriminacije sta boj proti stereotipom in ozaveščanje o zgodovini ključnega pomena. Ponovno bi bilo treba preučiti zgodovinski izvor rasizma in oblikovati ustrezne ukrepe, zlasti na področju izobraževanja. Pozdravljamo delo Sveta Evrope na področju zgodovine in poučevanja zgodovine, a uporaba razpoložljivih orodij pri splošnem poučevanju zgodovine ni samoumevna. V zvezi s tem so zato potrebni bolj usklajeni in odločni ukrepi. S podporo EU bi bilo treba pripraviti nove učne načrte in nove učbenike ter organizirati programe usposabljanja za učitelje in pedagoge. Na sekundarni in terciarni stopnji izobraževanja bi bilo treba spodbujati interdisciplinarni pristop k skupni evropski zgodovini in dediščini. Poudarek na izobraževanju, tako formalnem kot neformalnem, je temelj vsake učinkovite politike proti rasizmu in diskriminaciji.
3.3

Prednost bi morali imeti ukrepi, ki lahko odpravijo sistemska tveganja, povezana z visoko stopnjo javnega in zasebnega dolga. Hkrati bi bilo treba prednostno zagotavljati podporo podjetjem, ki jih je prizadela kriza, vendar so sposobna preživeti, in novo nastalim podjetjem, da bi razvijali zaposlovanje in konkurenčnost gospodarstva EU, zlasti ker se zdi, da pandemija COVID-19 azijskih gospodarstev ni prizadela tako močno kot zahodne države. Tudi zunanja odvisnost pri financiranju gospodarstva lahko vključuje sistemska tveganja in cilj akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov bi moral biti, da bi se bolj zanašali na evropske prihranke. Raven prihrankov v Evropi je v primerjavi z drugimi regijami visoka in bi jo bilo treba bolje izkoristiti. Splošni osnovni pogoj za dosego takšnega cilja je izboljšati finančno izobraževanje oziroma pismenost evropskih državljanov (ukrep 7). Na tem področju EESO priporoča, da se opredelijo primeri dobre prakse in izkušenj s poučevanjem in učenjem o tej temi, pridobljenih na nacionalni ravni, ter se spodbujajo po vsej Evropi, da bodo trdna pravila o varstvu vlagateljev učinkovitejša in se bo zmanjšala asimetričnost informacij, ki jih imajo na voljo ponudniki finančnih storitev in državljani (ustrezne informacije so ključne). EESO priporoča, naj se pri prihodnji reviziji okvira ključnih kompetenc upošteva tudi finančna pismenost in naj bodo vse zainteresirane strani, tudi predstavniki delavcev in potrošnikov, vključene v razvoj in izvajanje ukrepov za finančno izobraževanje.
4.8.

Komisija v poročilu o napredku na notranjem trgu z energijo zelo upravičeno poudarja, da mora omogočanje konkurence na ravni proizvodnje in oskrbe ostati prednostna naloga nacionalne energetske politike in energetske politike EU, vendar ne pojasni, kaj to pomeni v praksi. Trditev, da lahko konkurenco spodbudi le spajanje trgov, je zmotna in ni v skladu z evropsko zakonodajo iz svežnja o čisti energiji. Pri uporabi načel za dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti iz člena 16 uredbe o trgu električne energije bi bilo treba upoštevati geografsko lego držav članic, ki bi lahko upravičila tudi podaljšanje roka za vzpostavitev zmogljivosti. V vsakem primeru je za dejavno konkurenco zlasti pomemben dostop do trga, predvsem za manjše akterje. K temu lahko precej pripomore tudi digitalizacija.
1.2

Odbor priporoča, da ostaneta lajšanje in zagotavljanje dostopa do informacij in tehnične pomoči za ribiče in akterje v distribucijski verigi za uporabo sistema eBCD (elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna) prednostna naloga Evropske komisije in držav članic.
2.7.

Cilji pakta o migracijah in azilu so zlasti spodbujanje zanesljivega in pravičnega upravljanja zunanjih meja, vključno z identifikacijskimi, zdravstvenimi in varnostnimi pregledi; pravična in učinkovita pravila o azilu, poenostavitev azilnega postopka in postopka vračanja; novi solidarnostni mehanizem za primere iskanja in reševanja, ob pritiskih in v času kriz; odločnejše predvidevanje, pripravljenost na krize in odzivanje nanje; učinkovita politika vračanja in usklajen pristop k vračanju na ravni EU; celovito vodenje na ravni EU za boljše upravljanje in izvajanje azilne in migracijske politike; vzajemno koristna partnerstva s ključnimi tretjimi državami izvora in tranzita; razvoj trajnostnih zakonitih poti za tiste, ki potrebujejo zaščito, in privabljanje talentov v EU ter podpiranje učinkovitih politik vključevanja.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede identifikacije davčnih zavezancev na Severnem Irskem

(COM(2020) 360 final – 2020/0165 (CNS))

(2021/C 10/11)

Zaprosilo Sveta 28. 8. 2020 Pravna podlaga člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 29. 10. 2020 Plenarno zasedanje št. 555 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 209/0/9

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je vprašanje skupnega sistema DDV že obravnaval v mnenjih o svežnju na področju DDV I, sprejetem 14. marca 2018 (1), in o svežnju na področju DDV II, sprejetem 23. maja 2018 (2), zato je na 555. plenarnem zasedanju 27., 28. in 29. oktobra 2020 (seja z dne 29. oktobra 2020) z 209 glasovi za in 9 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v navedenih mnenjih.

V Bruslju, 29. oktobra 2020 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) UL C 237, 6.7.2018, str. 40.

(2) UL C 283, 10.8.2018, str. 35.
2.2

V Konvenciji IATTC je določeno, da so resolucije, ki jih sprejme IATTC, zavezujoče in da pogodbenice sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev izvajanja Konvencije in skladnosti z njo, ter vse ohranitvene in upravljalne ukrepe, sprejete v skladu z njo.
3.3

Z vidika političnih ukrepov zgornje pomeni: prvič, doseganje trajnostne in vključujoče rasti s povečanjem povpraševanja in s tem tudi rezultatov na podlagi trajnostne potrošnje in produktivnih naložb; drugič, odpravljanje socialnih neenakosti z visoko ravnjo socialne zaščite, visokokakovostnimi delovnimi mesti in zajamčenimi plačami v državah članicah ter EU kot celoti, in tretjič, reševanje podnebne in zdravstvene krize s spodbujanjem javnih in zasebnih naložb v digitalno tehnologijo, zdravstveno varstvo, varčevanje z energijo, infrastrukturo, usposabljanje, raziskave in razvoj. Stabilne javne finance in sposobnost krepitve povpraševanja med upadom gospodarske rasti so v interesu vsake države članice. Vendar pa so cilji ekonomske politike močno medsebojno povezani in mnogih parametrov ni mogoče usmerjati na nacionalni ravni. Ekonomsko upravljanje, ki temelji na solidarnosti, bi moralo pomagati državam članicam, da dosežejo trajnostno in vključujočo rast ter finance in postanejo odporne na krize.
5.3

Nepridobitne organizacije socialne ekonomije in druge nepridobitne organizacije bi se morale med seboj bolje povezati na področju komunikacijskih, političnih in operativnih dejavnosti. To bi morale podpreti EU in države članice z nenehnim spodbujanjem rednega čezmejnega sodelovanja in boljšim povezovanjem civilne zaščite, nujnih služb ter socialnih in zdravstvenih storitev. Ponovno zapiranje meja in izključno nacionalni pristop med krizo zaradi COVID-19 sta kontraproduktivna ter nista skladna s cilji in vrednotami EU.
4.10

EESO meni, da je smiselno naslednje: 1) Finančno podporo in ustrezne ukrepe, ki jih sprejmejo države članice v okviru mehanizma, bi bilo treba predhodno financirati do konca leta 2024, finančno podporo v obliki nepovratnih sredstev pa do konca leta 2022, in sicer vsaj v višini 60 % skupnega zneska. 2) Države članice bi morale najpozneje do 30. aprila predložiti načrte za okrevanje in odpornost v obliki posebne priloge k svojim nacionalnim programom reform. 3) Države članice bi morale imeti možnost, da 15. oktobra tekočega predložijo osnutek načrta, skupaj z predlogom proračuna za prihodnje leto. 4) Komisija in države članice bi morale v preostalih letih po letu 2024 pa do konca večletnega finančnega okvira (2027) spodbujati izvajanje ustreznih ukrepov na terenu in doseči pričakovano okrevanje v zadevnih gospodarskih in družbenih sektorjih ter spodbujati odpornost in konvergenco.
3.17

Sprememba v smeri načina življenja ali vedenja, ki temelji na načelih krožnosti, je lahko dopolnilni kazalnik za merjenje sistemskega prehoda na krožno gospodarstvo ter kaže vpliv infrastrukture, podjetništva in politike krožnega gospodarstva na ravni državljanov. Za evropske državljane je pomembno, da lahko razmislijo o tem, kaj in kako uporabljajo, popravljajo in odlagajo danes, v primerjavi s tem, kaj in kako so uporabljali, najemali, popravljali in odlagali nekoč. V mestih bi bilo treba zagotoviti orodja, kot so živi laboratoriji. Ti ustvarjajo razmere, kot jih najdemo v resničnem življenju, na primer gospodinjstva, organizacije in celo mestne četrti, v katerih je mogoče pripraviti prototipe krožnih rešitev in ukrepov pomoči, jih preskušati v realnih razmerah ter prispevati k strategijam za krožno gospodarstvo. Odločneje bi bilo treba obravnavati problem prezgodnjega zastaranja, kot je EESO priporočil v mnenju Za trajnejšo potrošnjo: življenjska doba industrijskih proizvodov in obveščanje potrošnikov za ponovno pridobitev zaupanja . Predvsem bi bilo treba razmisliti o podaljšanju garancije na vsaj pet let. Okrogla miza potrošnikov v sodelovanju s podjetji ter nevladnimi in potrošniškimi organizacijami preučuje rešitve in načine za spodbuditev modelov doživljenjske garancije.
4.15

EESO ugotavlja, da nekatere letalske družbe prepovedujejo članstvo v sindikatih, ki jih ne odobravajo, in včasih celo odpustijo delavce, ki se vključijo v sindikat, tako da morajo svoje pravice zagovarjati pred sodiščem. EESO opozarja zadevne države članice, da so pravice do ustanavljanja sindikatov ali članstva v njih, pogajanja o kolektivnih pogodbah, stavke itd. človekove pravice, zagotovljene na mednarodni, evropski in nacionalni ravni, ter da jih je treba dosledno upoštevati. Zagotoviti bi bilo treba pravico do obveščenosti in posvetovanja. Za reševanje vprašanj v zvezi z izvajanjem socialnih standardov na nacionalni ravni bi se na ravni EU lahko vzpostavil organ za mediacijo, ki bi pomagal pri reševanju sporov, povezanih z uporabo uredbe.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/501 in Uredbe (EU) 2019/502 glede obdobij njune uporabe

(COM(2019) 396 final – 2019/0179 (COD))

(2020/C 14/21)

Zaprosilo Evropski svet, 13.9.2019 Evropski parlament, 16.9.2019 Pravna podlaga člen 91(1) in člen 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 25.9.2019 Plenarno zasedanje št. 546 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 115/0/3

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je svoje stališče o tem vprašanju že izrazil v mnenjih TEN/689 in TEN/690, sprejetih 20. februarja 2019 (*1), zato je na 546. plenarnem zasedanju 25. in 26. septembra 2019 (seja z dne 25. septembra) s 115 glasovi za in 3 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v zgoraj navedenih dokumentih.

V Bruslju, 25. septembra 2019 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Luca JAHIER

(*1) Mnenji EESO o zagotavljanju osnovne letalske povezljivosti po brexitu (UL C 190, 5.6.2019, str. 42), in o zagotavljanju osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga po brexitu (UL C 190, 5.6.2019, str. 48).