SL Uradni list Evropske unije C 333/1

ZAKLJUČNI RAČUN 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA – PRORAČUNSKO LETO 2010

2011/C 333/01

KAZALO

Izjava, priložena zaključnemu računu

Izvrševanje in računovodska obravnava sredstev ERS

DEL I — Zaključni račun ERS: Sredstva, ki jih upravlja Evropska Komisija

1. RAČUNOVODSKI IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA

1.1 8., 9. in 10. ERS: Agregatni bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov in izkaz sprememb v čistih sredstvih

1.2 8. ERS: Bilanca stanja, izkaz poslovnega izida in izkaz sprememb v čistih sredstvih

1.3 9. ERS: Bilanca stanja, izkaz poslovnega izida in izkaz sprememb v čistih sredstvih

1.4 10. ERS: Bilanca stanja, izkaz poslovnega izida in izkaz sprememb v čistih sredstvih

1.5 Pojasnila k računovodskim izkazom 8., 9. in 10. ERS

2. POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

2.1 Dodelitve

2.2 Konsolidirani računovodski izkazi

2.3. Drugi podatki o upravljanju

DEL II — Zaključni račun ERS: Računovodski izkazi investicijskega sklada

3. RAČUNOVODSKI IZKAZI INVESTICIJSKEGA SKLADA

3.1 Izkaz poslovnega izida

3.2 Bilanca stanja

3.3 Izkaz sprememb v sredstvih plačnikov

3.4 Izkaz finančnih tokov

3.5 Pojasnila k računovodskim izkazom

PRILOGA K DELU I — POGLAVJE 2 (Poročilo o finančnem izvrševanju): Stanje po državah in po instrumentih

IZJAVA, PRILOŽENA ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Izjavljam, da je bil zaključni račun 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za leto 2010 pripravljen v skladu z naslovom VIII finančne uredbe za 10. ERS ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom.

Od odredbodajalca in EIB, ki potrjujeta zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti evropskih razvojnih skladov ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja evropskih razvojnih skladov v vseh pomembnih vidikih.

[podpis] Philippe TAVERNE Računovodja

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1. OZADJE

Evropska unija na področju razvoja sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski in socialni razvoj s posebnim poudarkom na dolgoročnem zmanjšanju in olajšanju revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi to dosegla, Unija oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva Unije, namenjena razvoju, se zagotavljajo iz treh virov:

— proračuna Evropske unije,

— Evropskega razvojnega sklada,

— Evropske investicijske banke.

Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči Unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Ustanovitev Sklada je bila predvidena že z Rimsko pogodbo iz leta 1957, in sicer za zagotavljanje tehnične in finančne podpore, sprva namenjene le afriškim državam, ki so bile tedaj še kolonije in s katerimi so nekatere države članice povezovale zgodovinske vezi.

ERS se ne financira iz proračuna Evropske unije. Financirajo ga države članice, zanj velja posebna finančna uredba in upravlja ga poseben odbor. Evropska Komisija je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (EIB) pa upravlja Investicijski sklad.

V obdobju 2008–2013 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let. Od sklenitve prve konvencije o partnerstvu leta 1964 so programski cikli ERS na splošno sledili ciklu sporazumov oziroma konvencij o partnerstvu. Vsak ERS ureja posebna finančna uredba, ki nalaga obveznost priprave računovodskih izkazov za zadevni ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Evropska komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v konsolidirani obliki, da se zagotovi celostni pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Evropska komisija.

V okviru Sporazuma iz Cotonouja je bil ustanovljen Investicijski sklad. Investicijski sklad upravlja Evropska investicijska banka, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti, vendar ne izključno, zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker Investicijskega sklada ne upravlja Evropska komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi za 8., 9. in 10. ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi za Investicijski sklad so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (drugi del), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS. 10. ERS zajema obdobje 2008–2013 in ima skupni proračun v višini 22 682 milijonov EUR. V okviru tega zneska je 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP, 286 milijonov EUR ČDO, 430 milijonov EUR pa Komisiji v obliki odhodkov za podporo za načrtovanje in izvajanje ERS (1).

2. KAKO SE FINANCIRA ERS?

Na zasedanju Evropskega sveta 15. in 16. decembra 2005 je bila sprejeta finančna perspektiva za obdobje 2007–2013. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun Evropske unije, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS za obdobje 2008–2013.

Proračun Evropske unije se sprejme za eno leto, tako da se v skladu z načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je za razliko od proračuna Evropske unije sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS se sklene s sporazumom o partnerstvu med državami članicami in je povezan s skupnim skladom za izvajanje razvojnega sodelovanja, običajno za pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so „ad hoc“ prispevki držav članic EU. Približno vsakih pet let se predstavniki držav članic sestanejo na medvladni ravni in odločijo o skupnem znesku, ki bo dodeljen Skladu, ter o nadziranju njegovega izvrševanja. Sklad nato upravlja Komisija. Države članice imajo svoje lastne razvojne politike in politike pomoči poleg zadevnih politik Unije, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se med seboj dopolnjujejo. V letu 2010 so bili prispevki, povezani z 9. ERS, vpoklicani iz 15 sodelujočih držav članic. V letu 2011 bodo vpoklicani prvi prispevki za 10. ERS, v katerem sodeluje vseh 27 držav članic.

Del sredstev 10. ERS je rezerviran za nepredvidene potrebe, večji del pa je načrtovan v okvirnih večletnih programih, ki so pretežno geografski, delno pa tudi tematski, in so trenutno načrtovani za obdobje 2008–2013. Komisija je temu primerno sprejela strateške dokumente za države, regije in sodelovanje znotraj držav AKP. Njihovo izvajanje se vsako leto spremlja, strategije pa se pregledajo sredi obdobja (2010, pregled pravkar poteka) in na koncu obdobja (2012). Na podlagi vmesnega ali končnega pregleda lahko Komisija v imenu Evropske unije revidira strategije in dodeljevanje sredstev glede na tekoče potrebe in uspešnost zadevnih držav ali regij AKP.

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3. KAKO SE UPRAVLJAJO IN PORABLJAJO SREDSTVA ERS?

3.1 Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja ERS so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. V skladu s finančno uredbo Komisija izvršuje sredstva ERS na naslednje načine:

Decentralizirano upravljanje: pomeni, da Komisija v večjem ali manjšem obsegu, glede na lokalno situacijo zadevnega upravičenca, prenese nekatere naloge izvrševanja proračuna na tretje države.

Centralizirano upravljanje: pomeni, da proračun izvršujejo bodisi neposredno službe Komisije bodisi se izvršuje posredno, kadar Komisija prenese naloge izvrševanja proračuna na organe, ki jih ureja pravo Evropske unije ali nacionalno pravo, kot so agencije Evropske unije, ki so osebe javnega prava, ali organi, ki opravljajo javne storitve.

Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami: pomeni, da Komisija nekatere naloge izvrševanja prenese na mednarodno organizacijo.

3.2 Različni finančni udeleženci

Odredbodajalci na podlagi prenosa so odgovorni za celoten proces upravljanja, ki zajema vse od odločanja o tem, kaj je treba narediti za uresničitev zastavljenih ciljev politik, do upravljanja dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika, vključno s podpisovanjem pravnih obveznosti, spremljanjem uspešnosti, izplačevanjem in po potrebi tudi izterjavo sredstev.

Vodja delegacije Evropske unije je lokalna stična točka med Komisijo in nacionalnimi ali regionalnimi organi države AKP/ČDO na zadevnem območju. Pri določanju strategije izvajanja in sektorskih politik ter pri pripravi, proučevanju ter pregledu programov in projektov ERS tesno sodeluje z nacionalnimi ali regionalnimi odredbodajalci.

Nacionalni odredbodajalec v državi prejemnici je višji uradnik, ki ga imenuje vlada vsake države AKP/ČDO. Zastopa organe svoje države pri vseh dejavnostih, ki se financirajo iz Sklada ter jih upravljata Komisija in EIB. V večini primerov to funkcijo opravlja član vlade, ponavadi minister za načrtovanje ali finančni minister. Nacionalni odredbodajalec opravlja upravne, tehnične in finančne naloge upravljanja programov in projektov ERS.

Računovodja izvršuje odredbe za plačilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov, vodenje računovodskih evidenc ter pripravo ustreznega zaključnega računa. Poleg tega mora računovodja zaključni račun podpisati, s čimer potrdi, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja.

3.3 Izvrševanje sredstev ERS

Velika večina sredstev iz ERS se državam AKP in ČDO dodeli v obliki subvencij. Na začetku vsakega ERS Evropska unija obvesti države AKP in ČDO o ravni subvencij, ki naj bi jim bile na voljo v obdobju zadevnega sklada. Sredstva se dodeljujejo glede na specifične potrebe držav prejemnic ob upoštevanju njihovih politik in razvojnih prizadevanj.

Država prejemnica razvije strategijo sodelovanja med posvetovanji s svojimi razvojnimi partnerji (donatorji) ali po njih. Strategije sodelovanja, zasnovane z Evropsko unijo, običajno vključujejo srednjeročne strategije države, analizo političnih in socialno-gospodarskih razmer ter oceno Evropske unije. Osebje Evropske komisije nacionalnim organom zagotovi tehnično podporo pri pripravi dokumenta o strategiji sodelovanja.

Nato se pripravi nacionalni okvirni program za izvajanje strategije sodelovanja. Nacionalni okvirni program zajema vse sektorje in področja, ki bodo prejeli pomoč, pojasnjuje, kako bo pomoč uporabljena za uresničitev ciljev, določa časovni okvir za izvedbo ter po potrebi opredeljuje, kako bodo v program vključeni drugi udeleženci, kot so mednarodne ali nevladne organizacije. Ta okvirni globalni program se pregleda letno ter na sredini in na koncu obdobja ERS; po potrebi se v času njegovega izvajanja uvedejo izboljšave in spremembe.

3.4 Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev ERS

Dokler Komisije in morebitnega prejemnika sredstev ERS pisno ne zavezuje pravna obveznost, ni mogoče porabiti nobenih sredstev ERS.

Preden se lahko prevzame pravna obveznost (kot je na primer pogodba ali sporazum o subvenciji) do tretje osebe, mora obstajati proračunska vrstica z zadostnimi sredstvi, ki daje pravico do zadevne dejavnosti. Če je ta pogoj izpolnjen, je treba potrebna sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost. Vendar to ne vpliva na splošno računovodstvo (ali glavno knjigo), saj stroški še niso nastali. Razlog je v tem, da računovodski sistem ERS sestavljata dva ločena, a povezana elementa:

(a) proračunsko računovodstvo, ki omogoča natančen zapis izvrševanja proračuna, ter

(b) splošno računovodstvo, s katerim se pripravita bilanca stanja in izkaz poslovnega izida.

Proračunsko računovodstvo prikazuje obveznosti in plačila. Temelji na načelu računovodstva na podlagi nastanka plačil, po katerem se odhodkovna ali prihodkovna postavka knjiži šele, ko so prevzete obveznosti za sredstva ali ko so ta sredstva izplačana oziroma prejeta. Tovrstno računovodstvo je značilno za javni sektor, v katerem je bil tradicionalno poudarek na proračunu in njegovem izvrševanju.

Splošno računovodstvo (ki temelji na načelu računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov) prikazuje vse odhodke in prihodke v proračunskem letu (in s tem poslovni izid) ter finančno stanje ERS v obliki bilance stanja sredstev in obveznosti na dan 31. decembra danega leta.

3.5 Izvrševanje plačil

Nobenih plačil ni mogoče izvršiti, dokler odredbodajalec ne odobri proračunske obveznosti.

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva oziroma predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS. Plačano predhodno financiranje je torej dokončni odhodek šele, ko so izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede začetno plačilo, v bilanci stanja izkazano kot sredstvo. Znesek sredstva iz naslova predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov (ki se v izkazu poslovnega izida obravnavajo kot odhodki) in vrnjenih zneskov.

Ob koncu leta je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na podlagi teh presečnih izračunov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški, medtem ko so ocenjeni neupravičeni deli še naprej odprti na računih za „zneske, katerih upravičenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in obveznosti, se ti zneski prikažejo med kratkoročnimi obveznostmi.

3.6 Izterjava neupravičenih plačil

Upravičenost odhodkov v breme ERS se preverja na podlagi spremne dokumentacije, določene v veljavnih pravilih ali pogojih za vsako subvencijo. Da bi bilo razmerje med stroški in koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne dokumentacije pri končnih zahtevkih pogosto podrobnejša od preverjanj pri vmesnih zahtevkih in lahko tako odkrijejo napake pri vmesnih plačilih, ki se potem odpravijo s popravkom pri končnem plačilu. Poleg tega ima Komisija pravico, da preveri verodostojnost spremne dokumentacije s preverjanjem v prostorih vložnika zahtevka, in sicer med izvajanjem financiranega ukrepa in/ali naknadno. Napake, odkrite v obdobju izvajanja, se lahko popravijo s prilagoditvijo poznejših zahtevkov. Za naknadno odkrite napake se izda nalog za izterjavo.

4. POROČANJE OB KONCU LETA

4.1 Zaključni račun

Računovodja je odgovoren za pripravo zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: sredstva, ki jih upravlja Evropska komisija — računovodski izkazi 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada, — poročilo o finančnem izvrševanju 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada.

Del II: sredstva, ki jih upravlja Evropska investicijska banka — računovodski izkazi Investicijskega sklada.

Računovodski izkazi Investicijskega sklada so prikazani v ločenem delu zaključnega računa, da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS.

Zaključni račun sprejme Komisija do 31. julija naslednjega leta in ga predloži Računskemu sodišču v revizijo ter nazadnje Svetu in Parlamentu v razrešnico.

4.2 Letno poročilo o dejavnostih

Odredbodajalec mora pripraviti letno poročilo o dejavnostih, za katere je odgovoren. V tem poročilu poroča o rezultatih politik in o razumnem zagotovilu, če ga ima, da so bila sredstva, ki so bila dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij.

5. REVIZIJA IN RAZREŠNICA

5.1 Revizija

Zaključni račun in upravljanje sredstev ERS nadzira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče, ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo. Glavna naloga Sodišča je, da opravi zunanjo neodvisno revizijo zaključnega računa ERS. Računsko sodišče v okviru svojih nalog pripravi:

(1) letno poročilo, v katerem so podrobno navedena njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah;

(2) mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij;

(3) posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih področjih upravljanja.

Računsko sodišče ima pravico dostopa do vseh dokumentov, ki jih potrebuje med svojo revizijo. Revidira vsa področja delovanja ERS, vse do preverjanja zakonitosti in pravilnosti posameznih transakcij in plačil. Revidira tudi sam zaključni račun, pri čemer pregleda posamezne postavke bilance stanja in izkaza poslovnega izida, pa tudi splošno predstavitev računovodskih izkazov. Sodišče tako ne izrazi mnenja samo o predloženih številčnih podatkih, ampak tudi o vzpostavljenem sistemu in kontrolah.

5.2 Razrešnica

Končna kontrola je razrešnica za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za prejšnje proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo.

Podelitev razrešnice predstavlja politični vidik zunanjega nadzora finančnega izvrševanja, saj s to odločitvijo Evropski parlament na priporočilo Sveta „razreši“ Komisijo njene odgovornosti za upravljanje finančnega izvrševanja za dano proračunsko leto. Postopek razrešnice se lahko konča na dva načina: s podelitvijo ali odlogom podelitve razrešnice. Pri podelitvi razrešnice lahko Parlament poudari opažanja, ki se mu zdijo pomembna, in ob tem pogosto priporoči ukrepe, ki naj bi jih Komisija sprejela v zvezi s temi zadevami. Komisija predstavi sprejete ukrepe v poročilu o nadaljnjem ukrepanju in v akcijskem načrtu, ki ga predloži Parlamentu in Svetu.

DEL I

ZAKLJUČNI RAČUN ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA (2)

1. RAČUNOVODSKI IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA

1.1 8., 9. IN 10. ERS: AGREGATNI BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA, IZKAZ DENARNIH TOKOV IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

AGREGATNA BILANCA STANJA

8., 9. in 10. ERS

(v mio. EUR) Pojasnilo 31.12.2010 31.12.2009 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Dolgoročno predhodno financiranje 2.1 353 196 KRATKOROČNA SREDSTVA Kratkoročno predhodno financiranje 2.2 1 096 800 Kratkoročne terjatve 2.3 247 66 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 808 523 Sredstva skupaj 2 503 1 585 KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.6 (1 045) (860) Obveznosti skupaj (1 045) (860) Čista sredstva 1 458 724 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada 2.7 23 879 20 381 Druge rezerve 2.8 2 252 2 252 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (21 909) (18 814) Poslovni izid za zadevno leto (2 765) (3 094) Čista sredstva 1 458 724





AGREGATNI IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

8., 9. in 10. ERS

(v mio. EUR) Pojasnilo 2010 2009 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.1 140 49 ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja 3.2 (2 914) (3 103) Upravni odhodki 3.3 (86) (90) Presežek (primanjkljaj) iz poslovanja (2 860) (3 144) Prihodki iz finančnih poslov 3.4 95 49 Presežek (primanjkljaj) iz financiranja 95 49 Poslovni izid za zadevno leto (2 765) (3 094)





AGREGATNI IZKAZ DENARNIH TOKOV

8., 9. in 10. ERS

(v mio. EUR) Pojasnilo 2010 2009 Poslovni izid za zadevno leto (2 765) (3 094) POSLOVANJE 4.2 Redni prispevki držav članic 3 420 3 294 Prispevki držav članic za sofinanciranje 65 2 (Razveljavitev) izgub zaradi oslabitve terjatev 2 0 (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnega predhodnega financiranja (157) 72 (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja (296) (150) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev (62) (45) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih obveznosti iz poslovanja 78 152 Čisti denarni tok 285 230 Čisto povečanje (zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 285 230 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 2.5 & 4.3 523 293 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu leta 2.5 808 523





AGREGATNI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

8., 9. in 10. ERS

(v mio. EUR) Kapital Sklada Nevpoklicana sredstva Vpoklicani kapital Sklada Skupne rezerve Druge rezerve Čista sredstva skupaj (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Stanje na dan 31. Decembra 2008 45 694 28 615 17 079 (18 814) 2 252 517 Povečanje kapitala – redni prispevki — (3 300) 3 300 — — 3 300 Povečanje kapitala – prispevki za sofinanciranje 68 66 2 — — 2 Poslovni izid za zadevno leto — — — (3 094) — (3 094) Stanje na dan 31. Decembra 2009 45 761 25 381 20 381 (21 909) 2 252 724 Povečanje kapitala – redni prispevki — (3 500) 3 500 — — 3 500 Prerazvrstitev prispevkov za sofinanciranje (3) (70) (69) (2) — — (2) Poslovni izid za zadevno leto — — — (2 765) — (2 765) Stanje na dan 31. Decembra 2010 45 691 21 812 23 879 (24 674) 2 252 1 458

1.2 8. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

BILANCA STANJA

8. ERS

(v mio. EUR) Pojasnilo 31.12.2010 31.12.2009 KRATKOROČNA SREDSTVA Kratkoročno predhodno financiranje 2.2 100 54 Kratkoročne terjatve 2.3 9 6 Povezani računi 2.4 497 708 Sredstva skupaj 605 768 KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.6 (45) (65) Obveznosti skupaj (45) (65) Čista sredstva 560 703 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada 2.7 12 840 12 840 Druge rezerve 2.8 (2 237) (2 153) Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (9 985) (9 825) Poslovni izid za zadevno leto (58) (159) Čista sredstva 560 703





IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

8. ERS

(v mio. EUR) Pojasnilo 2010 2009 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.1 54 20 ODHODKI IZ POSLOVANJA 3.2 (116) (180) Presežek (primanjkljaj) iz poslovanja (61) (160) Prihodki iz finančnih poslov 3.4 4 1 Presežek (primanjkljaj) iz financiranja 4 1 Poslovni izid za zadevno leto (58) (159)





IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

8. ERS

(EUR millions) Kapital Sklada Nevpoklicana sredstva Vpoklicani kapital Sklada Skupne rezerve Druge rezerve Čista sredstva skupaj (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Stanje na dan 31. Decembra 2008 12 840 — 12 840 (9 825) (2 153) 862 862 Povečanje kapitala – redni prispevki — — — — — — Poslovni izid za zadevno leto — — — (159) — (159) Stanje na dan 31. Decembra 2009 12 840 — 12 840 (9 985) (2 153) 703 Povečanje kapitala – redni prispevki — — — — — — Prerazporeditve v 10. ERS — — — — (85) (85) Poslovni izid za zadevno leto — — — (58) — (58) Stanje na dan 31. Decembra 2010 12 840 — 12 840 (10 042) (2 237) 560

1.3 9. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

BILANCA STANJA

9. ERS

(v mio. EUR) Pojasnilo 31.12.2010 31.12.2009 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Dolgoročno predhodno financiranje 2.1 158 129 KRATKOROČNA SREDSTVA Kratkoročno predhodno financiranje 2.2 742 507 Kratkoročne terjatve 2.3 233 59 Povezani računi 2.4 2 516 653 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 7 11 Sredstva skupaj 3 655 1 359 KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.6 (392) (366) Obveznosti skupaj (392) (366) Čista sredstva 3 263 993 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada 2.7 11 039 7 539 Druge rezerve 2.8 4 157 4 308 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (10 854) (8 970) Poslovni izid za zadevno leto (1 078) (1 884) Čista sredstva 3 263 993





IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

9. ERS

(v mio. EUR) Pojasnilo 2010 2009 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.1 82 26 ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja 3.2 (1 230) (1 880) Upravni odhodki 3.3 (6) (77) Presežek (primanjkljaj) iz poslovanja (1 155) (1 931) Prihodki iz finančnih poslov 3.4 77 47 Presežek (primanjkljaj) iz financiranja 77 47 Poslovni izid za zadevno leto (1 078) (1 884)





IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

9. ERS

(v mio. EUR) Kapital Sklada Nevpoklicana sredstva Vpoklicani kapital Sklada Skupne rezerve Druge rezerve Čista sredstva skupaj (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Stanje na dan 31. Decembra 2008 11 699 7 460 4 239 (8 970) 4 308 (424) Povečanje kapitala – redni prispevki — (3 300) 3 300 — — 3 300 Poslovni izid za zadevno leto — — — (1 884) — (1 884) Stanje na dan 31. Decembra 2009 11 699 4 160 7 539 (10 854) 4 308 993 Povečanje kapitala – redni prispevki — (3 500) 3 500 — — 3 500 Prerazporeditve v 10. ERS — — — — (151) (151) Poslovni izid za zadevno leto — — — (1 078) — (1 078) Stanje na dan 31. Decembra 2010 11 699 660 11 039 (11 932) 4 157 3 263

1.4 10. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

BILANCA STANJA

10. ERS

(v mio. EUR) Pojasnilo 31.12.2010 31.12.2009 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Dolgoročno predhodno financiranje 2.1 195 67 KRATKOROČNA SREDSTVA Kratkoročno predhodno financiranje 2.2 255 239 Kratkoročne terjatve 2.3 5 1 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 801 512 Sredstva skupaj 1 255 819 KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.6 (608) (430) Povezani računi 2.4 (3 013) (1 361) Obveznosti skupaj (3 621) (1 791) Čista sredstva (2 366) (971) SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada 2.7 — 2 Druge rezerve 2.8 333 97 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (1 070) (19) Poslovni izid za zadevno leto (1 629) (1 051) Čista sredstva (4) (2 366) (971)





IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

10. ERS

(v mio. EUR) Pojasnilo 2010 2009 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.1 4 2 ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja 3.2 (1 567) (1 042) Upravni odhodki 3.3 (80) (13) Presežek (primanjkljaj) iz poslovanja (1 643) (1 053) Prihodki iz finančnih poslov 3.4 14 2 Presežek (primanjkljaj) iz financiranja 14 2 Poslovni izid za zadevno leto (1 629) (1 051)





IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

10. ERS

(v mio. EUR) Kapital Sklada Nevpoklicana sredstva Vpoklicani kapital Sklada Skupne rezerve Druge rezerve Čista sredstva skupaj (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Stanje na dan 31. Decembra 2008 21 154 21 154 — (19) 97 78 Povečanje kapitala – redni prispevki — — — — — — Povečanje kapitala – prispevki za sofinanciranje 68 66 2 — — 2 Poslovni izid za zadevno leto — — — (1 051) — (1 051) Stanje na dan 31. Decembra 2009 21 222 21 221 2 (1 070) 97 (971) Povečanje kapitala – redni prispevki — — — — — — Prerazvrstitev prispevkov za sofinanciranje (5) (70) (69) (2) — — (2) Prerazporeditve iz 8. in 9. ERS — — — — 236 236 Poslovni izid za zadevno leto — — — (1 629) — (1 629) Stanje na dan 31. Decembra 2010 21 152 21 152 — (2 699) 333 (2 366)

1.5 POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 8., 9. IN 10. ERS

1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1. PRAVNI OKVIR IN FINANČNA UREDBA

Računovodski izkazi so pripravljeni v skladu s finančno uredbo za 10. ERS. V skladu z določbami člena 121 te uredbe se računovodski izkazi pripravijo v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov.

Ti računovodski izkazi so bili pripravljeni v skladu z računovodskimi pravili in metodami za ERS, ki so bili oblikovani na osnovi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB), če teh ni, pa mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB). V zvezi s tistim delom sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Evropske komisije, so bila uporabljena pravila za vrednotenje in računovodske metode, ki jih je sprejel računovodja ERS.

Računovodja ERS mora do 31. marca naslednjega leta predložiti Računskemu sodišču v revizijo začasne zaključne račune. Računsko sodišče do 15. junija pošlje Komisiji svoja opažanja o zaključnih računih (člen 125). Komisija na podlagi teh opažanj potrdi končni zaključni račun do 31. julija in ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. Zaključni račun se nato objavi v Uradnem listu do 15. novembra skupaj z izjavo Računskega sodišča o zanesljivosti za tisti del sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije.

1.2. RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri subjektu javnega sektorja, kakršen je ERS, je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in dokazati odgovornost subjekta za sredstva, ki so mu zaupana.

Da bi računovodski izkazi predstavili resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki opisujejo naravo in obseg dejavnosti organizacije, pojasnijo, kako se organizacija financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njenem delovanju, ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen z upoštevanjem teh ciljev.

Računovodski sistem ERS zajema splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Proračunsko računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na načelu računovodstva na podlagi nastanka plačil. Splošno računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj prikazuje vse odhodke in prihodke za proračunsko leto po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, njegov namen pa je predstaviti finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra.

Člen 120 finančne uredbe za 10. ERS določa računovodska načela, ki se uporabljajo pri pripravi računovodskih izkazov:

— časovna neomejenost delovanja,

— previdnost,

— dosledna uporaba računovodskih metod,

— primerljivost informacij,

— pomembnost,

— brez neto izravnave,

— prednost dejanskosti pred navideznostjo,

— računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov.

1.3. PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.3.1. Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so prikazani v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta ERS.

1.3.2. Valuta in osnova za preračunavanje

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po spodaj navedenih deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra:

Valuta 31.12.2010 31.12.2009 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,0610 26,4730 DKK 7,4535 7,4418 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8607 0,8881 HUF 277,9500 270,4200 LVL 0,7094 0,7093 LTL 3,4528 3,4528 PLN 3,9750 4,1045 RON 4,2620 4,2363 SEK 8,9655 10,2520 CHF 1,2504 1,4836 JPY 108,6500 133,1600 USD 1,3362 1,4406

1.3.3. Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi IPSAS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene med drugim vključujejo zneske rezervacij, izgube zaradi oslabljenih terjatev in vnaprej vračunane stroške. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.4. BILANCA STANJA

1.4.1 Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS. Znesek predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov.

Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od obračunanih obresti.

1.4.2 Terjatve

Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da celotnega zapadlega zneska ni mogoče izterjati po prvotnih pogojih terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Pripozna se tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Ta splošni odpis temelji na preteklih stopnjah izgub. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida.

1.4.3 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so opredeljeni kot kratkoročna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge kratkoročne visoko likvidne naložbe z originalno zapadlostjo tri mesece ali manj.

1.4.4 Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti ERS iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno in sprejeto oziroma so storitve opravljene in sprejete.

1.4.5 Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima ERS pravno ali posredno obveznost do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odtok sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveznosti na datum poročanja.

1.4.6 Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Ključen element računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov je zagotavljanje, da se posli zajamejo v računovodskem letu, na katero se nanašajo. Ta postopek se imenuje časovni presek. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili (vnaprej vračunani stroški). Obratno pa se nekatera plačila v tekočem letu nanašajo na poznejša obdobja (odloženi stroški) ter jih je treba opredeliti in vključiti v ustrezna poznejša obdobja.

V skladu z računovodskimi pravili ERS se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko.

Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, ERS pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki.

Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.5. IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

1.5.1 Prihodki

Evropski razvojni sklad nima proračuna za prihodke. Redni prispevki držav članic se obravnavajo kot kapital Sklada. Prihodki zajemajo izterjavo stroškov in prihodke od obresti.

Izterjava stroškov

Za posle, pri katerih mora končni upravičenec ali tretja država povrniti odhodke, ki so mu oziroma ji bili predhodno plačani iz ERS, se izdajo in obračunajo nalogi za izterjavo ter odbitki od poznejših plačil, in sicer na naslednji način:

— izterjava stroškov: če je izdan nalog za izterjavo, nastane terjatev z ustreznim vnosom prihodka v izkazu poslovnega izida za zadevno leto; ali

— izterjava zneskov predhodnega financiranja: v tem primeru je znesek vključen v postavko za predhodno financiranje v bilanci stanja.

Prihodki od obresti

Prihodki od obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Prihodki od obresti zajemajo prejete obresti ali terjatve iz naslova obresti od denarnih sredstev in vlog na vpogled pri poslovnih bankah ter zamudne obresti od izterjave terjatev za ERS. Prihodki od obresti so pripoznani, ko se obračunajo.

1.5.2 Odhodki

Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in sprejete. Vrednotijo se po nabavni vrednosti.

Večino odhodkov ERS predstavljajo odhodki za nemenjalne posle. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi in subvencije po lastnem preudarku ter prispevki in donacije.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za prenos, če obstaja uredba (finančna ali druga uredba), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet kakršen koli zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so že dolgovani upravičencem, vendar še niso prijavljeni, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

Odhodki za obresti

Odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Odhodki za obresti zajemajo plačane obresti ali obveznosti iz naslova obresti in so pripoznani, ko se natečejo.

1.6. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.6.1 Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom ERS. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti verjeten.

Pogojna sredstva se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da se zagotovi, da je razvoj ustrezno prikazan v računovodskih izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali storitvenega potenciala skoraj popolnoma gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih obdobja, v katerem je nastala sprememba.

Jamstva so možna sredstva, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi, če se pojavi ali ne pojavi predmet jamstva. Jamstva se zato lahko opredelijo kot pogojna sredstva. Jamstvo je sproščeno, ko predmet jamstva ne obstaja več. Uveljavlja se, ko so izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo.

1.6.2 Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom ERS; ali sedanja obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveznosti ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, zelo majhna.

Pogojne obveznosti se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da se ugotovi, ali je odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, postal verjeten. Če postane verjetno, da bo potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, za postavko, ki se obravnava kot pogojna obveznost, se pripozna rezervacija v računovodskih izkazih obdobja, v katerem se spremeni verjetnost.

2. POJASNILA K BILANCI STANJA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

2.1 DOLGOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Dolgoročno predhodno financiranje — 158 195 353 196 Skupaj — 158 195 353 196

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, kjer se izvršuje projekt.

V skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov so predplačila ERS razvrščena kot sredstva. Predhodno financiranje je prikazano brez odprtih nalogov za izterjavo v zvezi s predujmi in ocenjenimi zneski, ki ob koncu leta še niso bili obračunani.

Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje in torej kot kratkoročno sredstvo.

Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

Povečanje dolgoročnega predhodnega financiranja za 157 milijonov EUR v primerjavi s stanjem na dan 31. decembra 2009 je mogoče pojasniti zlasti s povečanjem dolgoročnega prehodnega financiranja, povezanega s projekti sodelovanja znotraj držav AKP (za 118 milijonov EUR) in programsko pomočjo (za 58 milijonov EUR), ob hkratnem znižanju dolgoročnega predhodnega financiranja, povezanega s sektorskimi politikami (za 13 milijonov EUR).

KRATKOROČNA SREDSTVA

2.2 KRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Kratkoročno predhodno financiranje (bruto) 172 2 211 732 3 115 2 957 Ocenjeni obračun predhodnega financiranja (72) (1 469) (477) (2 019) (2 158) Skupaj 100 742 255 1 096 800

Ocenjeni obračun predhodnega financiranja je znesek upravičenih stroškov, ki so jih po ocenah imeli prejemniki neobračunanih zneskov predhodnega financiranja ob koncu leta, vendar jih še niso prijavili. Tudi ti zneski se obravnavajo kot odhodki v izkazu poslovnega izida za zadevno obdobje poročanja.

Povečanje čistega kratkoročnega predhodnega financiranja za 296 milijonov EUR je mogoče pojasniti zlasti s povečanjem čistega predhodnega financiranja v okviru 9. ERS (za 235 milijonov EUR), ki obsega povečanje predhodnega financiranja, povezanega s projekti sodelovanja znotraj držav AKP (za 191 milijonov EUR), sektorskimi politikami (za 76 milijonov EUR), drugimi programi pomoči v zvezi s prejšnjimi ERS (za 19 milijonov EUR) in nujno pomočjo (za 14 milijonov EUR). To povečanje je bilo delno izravnano z zmanjšanjem čistega predhodnega financiranja, povezanega s programsko pomočjo (za 76 milijonov EUR).

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Jamstvo ima dve različni vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja.

Na dan 31. decembra 2010 je „nominalna“ vrednost jamstev, ki jih je prejel ERS v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 674 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa 363 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2009 sta navedeni vrednosti znašali 684 oziroma 414 milijonov EUR.

2.3 KRATKOROČNE TERJATVE

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Terjatve do strank 6 4 0 10 14 Terjatve do držav članic — 125 — 125 4 Aktivne časovne razmejitve 2 104 6 112 47 Skupaj 9 233 5 247 66

Terjatve do strank

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Terjatve do strank 7 11 0 18 20 — Oslabitev terjatev do strank (1) (6) (1) (8) (6) Skupaj 6 4 0 10 14

V to postavko spadajo nalogi za izterjavo, ki so vknjiženi na dan 31. decembra 2010 kot ugotovljene upravičenosti za izterjavo in še niso vključeni v druge postavke na strani sredstev v bilanci stanja. Zaključno stanje pri nalogih za izterjavo pomeni vrednost izdanih, a še neplačanih nalogov za izterjavo ob konca leta.

Računovodja oceni rezervacije za izgube zaradi oslabitve terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Te rezervacije temeljijo na dveh elementih:

— oceni tveganja neizterljivosti v sodelovanju z odredbodajalcem,

— starosti dolga, pri čemer se oblikuje splošna rezervacija, ki temelji na preteklih stopnjah izgub pri terjatvah, ki niso zajete v posebnem odpisu.

Tak popravek vrednosti pa ne pomeni odpovedi prihodnji izterjavi teh zneskov.

Spremembe pri odprtih nalogih za izterjavo v zadevnem obdobju so prikazane spodaj.

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 2010 Skupaj 2009 Skupaj Odprti nalogi za izterjavo na začetku leta 7 13 0 20 23 Izdani nalogi za izterjavo 24 58 83 164 60 Zaključeni nalogi za izterjavo (24) (60) (83) (166) (63) Plačilo terjatve (15) (50) (78) (143) (45) Odpoved terjatvi (člen 73 FU) 0 (1) — (1) (1) Preklic terjatve (4) (1) 0 (5) (1) Pobot terjatve (5) (8) (4) (17) (16) Odprti nalogi za izterjavo na koncu leta 7 11 0 18 20

Terjatve do držav članic

Terjatve do držav članic v 9. ERS v višini 125 milijonov EUR zajemajo terjatev do Italije, ki je bila prejeta januarja 2011.

Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve v glavnem vključujejo obračunane obresti na zneske predhodnega financiranja in obresti zaradi zamud pri plačilu nalogov za izterjavo. Poleg tega so v to postavko vključeni tudi prihodki od obračunanih obresti na bančnih računih.

Povečanje aktivnih časovnih razmejitev za 65 milijonov EUR izhaja iz višjih obračunanih obresti na predhodno financiranje (62 milijonov EUR). To povečanje je skladno z višjimi dolgo- in kratkoročnimi stanji predhodnega financiranja (glej pojasnili 2.1 in 2.2).

2.4 POVEZANI RAČUNI

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 V/iz 6. ERS (2 065) (214) — (2 279) (2 279) V/iz 7. ERS — 2 279 — 2 279 2 279 V/iz 8. ERS — (3 076) 513 (2 563) (2 773) V/iz 9. ERS 3 076 — (3 526) (450) 1 412 V/iz 10. ERS (513) 3 526 — 3 013 1 361 Skupaj 497 2 516 (3 013) 0 0

Zaradi večje učinkovitosti je 10. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med različnimi bilancami stanja ERS.

Glavna gibanja na povezanih računih v letu 2010 vključujejo plačila iz 10. ERS za izvajanje 8. in 9. ERS ter denarna sredstva, ki jih je prejel 10. ERS, povezana s prispevki, vpoklicanimi v okviru 9. ERS.

2.5 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (6)

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Denarna sredstva na računih — — 781 781 444 Varnostni računi Stabex — — 17 17 65 Bančni računi za sofinanciranje — 7 2 10 13 Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo (7) — — 0 0 1 Skupaj — 7 801 808 523

Denarna sredstva na računih

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Posebni računi – finančne institucije držav članic — — 599 599 392 Tekoči računi – poslovne banke — — 180 180 48 Lokalni plačilni organi — — 1 1 3 Skupaj — — 781 781 444

Skupno povečanje denarnih sredstev v bankah je mogoče pojasniti zlasti z nižjim proračunskim izvrševanjem v letu 2010 od načrtovanega.

Poleg tega državne zakladnice v zadnjem tednu leta niso bile dostopne zaradi dodatnih dela prostih dni ob koncu leta 2010. Zato je morala zakladnica ERS zagotoviti, da so bila na voljo zadostna sredstva za kritje vseh plačil, za katera bi bile lahko v zadnjem tednu leta izdane odredbe za plačilo. To je povzročilo višja stanja denarnih sredstev v finančnih institucijah držav članic kot tudi na tekočih računih v poslovnih bankah ob koncu leta.

Računi lokalnih plačilnih organov pomenijo zneske na bančnih računih v državah AKP in ČDO, ki se uporabljajo za plačila v lokalni valuti znotraj države upravičenke. Ti računi se vodijo v eurih ali v valuti ene od držav članic Unije. Da bi dosegli bolj centralizirano upravljanje plačil, je bilo v letu 2010 zaprtih 9 od preostalih 17 računov lokalnih plačilnih organov.

Varnostni računi STABEX

(v mio. EUR) Stanje na dan 31.12.2010 Stanje na dan 31.12.2009 Sudan 0 36 Sveta Lucija 7 15 Saint Vincent in Grenadine 4 4 Zimbabve 0 3 Slonokoščena obala 2 2 Malavi 1 1 Druge države 2 3 Skupaj 17 65

Stabex je kratica za sistem Evropske unije za kompenzacijsko financiranje, namenjen stabilizaciji prihodkov od izvoza v državah AKP. Ta sistem je bil prvič uveden z Loméjsko konvencijo (1975), da bi odpravili neugodne učinke nestabilnosti prihodkov od izvoza kmetijskih proizvodov. Stanje sredstev na varnostnih računih Stabex pomeni skupna razpoložljiva sredstva Stabex, ki bodo v prihodnosti prenesena na ustrezno državo AKP upravičenko. Ta sredstva so dodeljena 10. ERS. V letu 2010 so bili po zaključku instrumenta pomoči Stabex zaprti štirje varnostni računi Stabex.

Poleg teh sredstev imajo države AKP upravičenke še druga sredstva Stabex. Ko se Komisija in država upravičenka (AKP) dogovorita, kako bodo sredstva Stabex porabljena, obe stranki podpišeta sporazum o prenosu. V skladu z določbami člena 211 Četrte Loméjske konvencije (8) (kakor je bila spremenjena) se sredstva prenesejo na obrestovan račun z dvema pooblaščenima podpisnikoma (Evropsko komisijo in državo upravičenko), ki je bil odprt na ime te države AKP. Sredstva ostanejo na teh računih z dvema podpisnikoma, dokler ni vzpostavljen okvir medsebojnih obveznosti, ki je podlaga za prenos za določen projekt.

Odredbodajalec Komisije ohrani pooblastilo za razpolaganje z računom za zagotovitev, da se sredstva izplačajo, kot je bilo predvideno. Sredstva na teh računih, za katere je potreben dvojni podpis, so last države AKP in se zato ne knjižijo kot sredstva v zaključnih računih ERS. Prenosi na te račune se knjižijo kot plačila Stabex.

V letu 2010 je bilo ERS vrnjenih 32 milijonov EUR z računov z dvema pooblaščenima podpisnikoma v državah AKP na podlagi člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS (9). Sredstva so bila vrnjena iz Senegala (26 milijonov EUR) in Kameruna (2 milijona EUR). Poleg tega so bili po reviziji vrnjeni 3 milijoni EUR z računa z dvema pooblaščenima podpisnikoma v Lesotu. Ti prihodki so vključeni v prihodke iz poslovanja (instrument pomoči Stabex) v izkazu poslovnega izida 10. ERS.

Bančni računi za sofinanciranje

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Bančni računi za sofinanciranje — 7 2 10 13 Skupaj — 7 2 10 13

Ti bančni računi vključujejo zneske, povezane s sporazumi o sofinanciranju, ki so bili sklenjeni leta 2007 ali prej. Ta sredstva za sofinanciranje so last zadevnih držav članic in zato je ustrezni znesek vknjižen kot obveznost iz poslovanja. To pomeni, da ne vpliva na čista sredstva.

V okviru 9. ERS še vedno poteka italijansko sofinanciranje v Somaliji. Projekt v Tanzaniji, povezan z istim sofinanciranjem, je bil v letu 2010 zaključen.

Bančni računi 10. ERS za sofinanciranje zadevajo stare projekte sofinanciranja, ki se zaključujejo. Ta sredstva bodo vrnjena državam članicam, ko bo odredbodajalec dal ustrezna navodila.

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

2.6 KRATKOROČNE OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 25 189 273 487 343 Vnaprej vračunani stroški 20 203 63 286 286 Odloženi prispevek h kapitalu — — 272 272 232 Skupaj 45 392 608 1 045 860

Skupno povečanje kratkoročnih obveznosti iz poslovanja v višini 185 milijonov EUR je mogoče pojasniti s povečanjem kratkoročnih obveznosti iz poslovanja v višini 144 milijonov EUR in povečanjem odloženega prispevka Irske h kapitalu v višini 40 milijonov EUR.

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Dobavitelji in drugi 25 182 193 400 320 Obveznosti iz poslovanja do držav članic – sofinanciranje — 7 68 75 13 Razne obveznosti iz poslovanja — — 12 12 10 Skupaj 25 189 273 487 343

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v okviru dejavnosti subvencioniranja in javnega naročanja. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški.

Dobavitelji in drugi

V to postavko so vključene obveznosti do dobaviteljev ter obveznosti do javnih organov in tretjih držav.

Povečanje za 80 milijonov EUR v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja je sestavljeno zlasti iz povečanja obveznosti iz poslovanja do dobaviteljev za 40 milijonov EUR, povečanja obveznosti iz poslovanja do tretjih držav za 21 milijonov EUR in povečanja obveznosti do javnih organov za 14 milijonov EUR.

Obveznosti iz poslovanja do držav članic – sofinanciranje

Prejeti prispevki za sofinanciranje so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, saj izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti državam članicam. Pri sporazumih o sofinanciranju neporavnana obveznost iz poslovanja pomeni prejeti prispevek za sofinanciranje, zmanjšan za nastale stroške, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Obveznosti iz poslovanja do držav članic iz naslova sofinanciranja v višini 10 milijonov EUR so povezane s sporazumi o sofinanciranju, sklenjenimi leta 2007 ali prej. Ta sredstva se hranijo na namenskih bančnih računih (glej pojasnilo 2.5, bančni računi za sofinanciranje).

V letu 2010 so bili prejeti novi prispevki za sofinanciranje v višini 65 milijonov EUR (in sicer je 39 milijonov EUR prispevala Francija, 12 milijonov EUR Španija, 11 milijonov EUR Belgija, 2 milijona EUR Danska in 1 milijon EUR Nizozemska). Sredstva, povezana s sporazumi o sofinanciranju, ki so bili sklenjeni leta 2008 ali pozneje, se ne hranijo na namenskih bančnih računih.

Prispevki za sofinanciranje v višini 2 milijonov EUR so bili prerazvrščeni iz rezerv (glej poglavje 1.1, agregatni izkaz sprememb v čistih sredstvih).

Obveznosti iz naslova sofinanciranja so se zmanjšale za 1 milijon EUR, nastali prihodek pa je bil uporabljen za izravnavo nastalih stroškov, povezanih s projekti sofinanciranja (glej 3.1 in 3.2).

Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja obsegajo zlasti nedodeljene denarne prejemke in vrnjene zneske.

Vnaprej vračunani stroški

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Vnaprej vračunani stroški 20 203 63 286 286 Skupaj 20 203 63 286 286

Ob koncu leta se ocenijo upravičeni odhodki, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški. Tisti del vnaprej vračunanih stroškov, ki je zajet v znesku predhodnega financiranja, je prikazan kot ocenjeni obračun predhodnega financiranja (glej 2.2).

Odloženi prispevek h kapitalu Sklada

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Združeno kraljestvo — — 269 269 228 Irska — — 3 3 3 Skupaj — — 272 272 232

Podatki zajemajo prispevke držav članic, plačane vnaprej.

ČISTA SREDSTVA

2.7 VPOKLICANI KAPITAL SKLADA

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS SKUPAJ Kapital Sklada 12 840 11 699 21 152 45 691 Sofinanciranje kapitala Sklada (10) — — 70 70 Nevpoklicani kapital Sklada — (4 160) (21 152) (25 312) Nevpoklicano sofinanciranje kapitala Sklada (10) — — (69) (69) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31.12.2009 12 840 7 539 2 20 381 Kapital Sklada 12 840 11 699 21 152 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada — (660) (21 152) (21 812) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31.12.2010 12 840 11 039 0 23 879

Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov.

Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki še niso bile vpoklicane od držav članic.

Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prenos s strani držav članic na zakladniške račune v skladu s postopkom iz člena 16 finančne uredbe za 10. ERS.

Kapital 8. ERS je bil v celoti vpoklican in prejet.

Začetne dodelitve za 9. ERS, ki so prvotno znašale 10 555 milijonov EUR, so se leta 2004 povečale za znesek v višini 105 milijonov EUR, ki ga je EIB sprostila v skladu z določbami Odločbe Sveta 2003/583/ES. Te dodatne dodelitve so namenjene dejavnostim, ki se bodo izvajale v Demokratični republiki Kongo.

S členom 2(2) Notranjega sporazuma za 9. ERS je bila določena rezerva v višini 1 000 milijonov EUR, ki je bila v obdobju 2004–2007 sproščena na podlagi več sklepov Sveta (11). Na podlagi sklepa Sveta ministrov AKP-ES leta 2007 (12) se je Komisija odločila vpoklicati dodatne prostovoljne prispevke za podporo mirovni pomoči za Afriko v okviru sodelovanja znotraj držav AKP, zaradi česar so se sredstva 9. ERS povečala za 39 milijonov EUR.

Leta 2008 je začel veljati 10. ERS, kapital Sklada pa je v skladu z Notranjim sporazumom za 10. ERS znašal 21 152 milijonov EUR.

Kapital Sklada

(v mio. EUR) Prispevki v % Nevpoklicano za 9. ERS: 31.12.2009 Vpoklicano v letu 2010 Nevpoklicano za 9. ERS: 31.12.2010 Avstrija 2,65 (111) 93 19 Belgija 3,92 (165) 137 27 Danska 2,14 (90) 75 15 Finska 1,48 (62) 52 10 Francija 24,30 (1 021) 851 170 Nemčija 23,36 (981) 818 164 Grčija 1,25 (53) 44 9 Irska 0,62 (26) 22 4 Italija 12,54 (487) 439 88 Luksemburg 0,29 (12) 10 2 Nizozemska 5,22 (219) 183 37 Portugalska 0,97 (41) 34 7 Španija 5,84 (245) 204 41 Švedska 2,73 (115) 96 19 Združeno kraljestvo 12,69 (533) 444 89 EIB N.A. — — (40) Skupaj 100,00 (4 160) 3 500 (660)

Redni prispevki, ki so bili vpoklicani in prejeti v okviru 9. ERS od 15 sodelujočih držav članic v letih 2010 in 2009, so navedeni v zgornji razpredelnici.

V letu 2011 bodo vpoklicani zadnji prispevki v okviru 9. ERS in prvi prispevki v okviru 10. ERS, v katerem sodeluje vseh 27 držav članic.

2.8 DRUGE REZERVE

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 V/iz 6. ERS 94 490 — 584 584 V/iz 7. ERS 533 1 135 — 1 668 1 668 V/iz 8. ERS — 2 762 102 2 864 2 779 V/iz 9. ERS (2 762) — 231 (2 531) (2 682) V/iz 10. ERS (102) (231) – (333) (97) Skupaj (2 237) 4 157 333 2 252 2 252

Od začetka veljavnosti 10. ERS v letu 2008 so vsa sproščena sredstva prejšnjih ERS prerazporejena v rezervo 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov. Obveznosti za to rezervo se lahko prevzamejo samo pod pogoji iz člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS.

V letu 2010 je bilo v 10. ERS prerazporejenih 85 milijonov EUR sproščenih sredstev iz 8. ERS in 151 milijonov EUR sproščenih sredstev iz 9. ERS.

3. POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA

3.1 PRIHODKI IZ POSLOVANJA

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 2010 SKUPAJ 2009 SKUPAJ Izterjava stroškov 8 20 0 29 24 Izterjava sredstev Stabex 32 — — 32 — Pozitivne tečajne razlike 14 61 3 78 25 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje — — 1 1 — Skupaj 54 82 4 140 49

Ta postavka zajema naloge za izterjavo, ki jih izda ERS, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v računovodski sistem ERS, za izterjavo predhodno izplačanih odhodkov na podlagi kontrol, revizij ali analiz upravičenosti. Ob tem je treba opozoriti, da izterjava zneskov predhodnega financiranja ni vključena kot prihodek, temveč je knjižena na postavko predhodnega financiranja v bilanci stanja.

Izterjava neupravičenih izplačil

V zvezi z neupravičenimi izplačili so bili leta 2010 izdani nalogi za izterjavo v višini 11 milijonov EUR (leta 2009 v višini 3 milijonov EUR). Od tega je bilo 7 milijonov EUR povezanih z izterjavo stroškov, zato je bil ta znesek knjižen kot prihodek iz poslovanja. Za 4 milijone EUR je bilo izterjav zneskov predhodnega financiranja, ki so bile v bilanci stanja knjižene kot sredstvo iz naslova predhodnega financiranja.

Izterjave neupravičenih izplačil so razčlenjene v spodnji razpredelnici:

(v mio. EUR) Prihodki Predhodno financiranje 2010 Skupaj Prihodki Predhodno financiranje 2009 Skupaj Napaka 1 1 2 0 0 1 Nepravilnost 5 3 8 0 1 1 Prijava urada OLAF 1 — 1 1 — 1 Skupaj 7 4 11 2 1 3

Izterjava sredstev Stabex

V letu 2010 je bilo ERS vrnjenih 32 milijonov EUR z računov z dvema pooblaščenima podpisnikoma v državah AKP na podlagi člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS (13). Sredstva so bila vrnjena iz Senegala (26 milijonov EUR) in Kameruna (2 milijona EUR). Poleg tega so bili po reviziji vrnjeni 3 milijoni EUR z računa z dvema pooblaščenima podpisnikoma v Lesotu. Ti prihodki so vključeni v prihodke iz poslovanja (instrument pomoči Stabex) v izkazu poslovnega izida 10. ERS.

Pozitivne tečajne razlike

Pozitivne tečajne razlike izhajajo iz vsakodnevnih dejavnosti in z njimi povezanih poslov, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter iz revalorizacije ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa. Pozitivne tečajne razlike vključujejo iztržene in neiztržene dobičke.

Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje

Prihodki iz poslovanja, povezani s sofinanciranjem, pomenijo uporabljene prispevke (glej 3.2). Ti prispevki izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se prispevek pripozna v skladu z izvajanjem projekta sofinanciranja.

3.2 ODHODKI IZ POSLOVANJA

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 2010 Skupaj 2009 Skupaj Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči 105 1 188 1 559 2 852 3 058 Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje 1 1 0 Negativne tečajne razlike 10 41 7 58 44 Oslabitev terjatev 0 2 1 3 1 Skupaj 116 1 230 1 567 2 914 3 103

Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 2010 Skupaj 2009 Skupaj Programska pomoč 13 114 1 000 1 127 877 Makroekonomska podpora 0 35 — 35 93 Sektorska politika 3 762 — 765 1 139 Projekti znotraj držav AKP – 181 154 336 364 Nujna pomoč — 78 364 442 464 Pomoč za begunce (1) — — (1) 0 STABEX 46 — — 46 23 Sysmin 10 — — 10 3 Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS (14) — (17) — (17) 40 Odpis dolga – močno zadolžene revne države in Svetovna banka 14 — — 14 (5) Institucionalna podpora — 3 41 44 31 Nadomestila za izgube pri izvozu 21 16 — 37 34 Sklad za Demokratično republiko Kongo — 15 — 15 (6) Skupaj 105 1 188 1 559 2 852 3 058

Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje

To so odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2010. Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se ustrezen znesek prispevkov pripozna kot prihodki iz poslovanja (glej 3.1).

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike nastanejo pri vsakodnevnih dejavnostih in z njimi povezanih poslih, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter pri revalorizaciji ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa, ter so realizirane in nerealizirane.

Z vidika neto pozicije je bil to leto iz naslova tečajnih razlik ustvarjen čisti dobiček v višini 20 milijonov EUR (pozitivne tečajne razlike v višini 78 milijonov EUR, zmanjšane za negativne tečajne razlike v višini 58 milijonov EUR). Čisti dobiček zaradi pozitivnih tečajnih razlik je povezan zlasti z valutami NGN (nigerijska naira): 4 milijone EUR, NAD (namibijski dolar): 3 milijone EUR, FJD (fidžijski dolar): 2 milijona EUR, PGK (papuanska kina): 2 milijona EUR, HTG (haitijski gurd): 2 milijona EUR in SZL (svazijski lilangeni): 2 milijona EUR.

Oslabitev terjatev

Ta postavka vključuje predvsem popravke predhodnega financiranja in zneske, ki so bili odpisani/izgubljeni pri realizaciji v zvezi z dolžniki.

3.3 UPRAVNI ODHODKI

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 2010 Skupaj 2009 Skupaj Upravni odhodki 0 6 80 86 90 Skupaj 0 6 80 86 90

Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvajanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd.

3.4 FINANČNI PRIHODKI

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 2010 Skupaj 2009 Skupaj Prihodki od obresti – Evropske banke — 0 0 1 1 Prihodki od obresti – Stabex (15) 0 — — 0 1 Prihodki od obresti zaradi zamud pri plačilu nalogov za izterjavo 0 0 2 3 1 Obresti na predhodno financiranje 3 76 12 91 47 Skupaj 4 77 14 95 49

Prihodki od obresti ostajajo v letu 2010 nizki zaradi še vedno nizkih obrestnih mer, zlasti obrestne mere EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč) in mejne obrestne mere ECB (ki se uporablja za operacije refinanciranja ECB).

Prihodki od obresti zaradi zamud pri plačilu nalogov za izterjavo

To so obresti za zamude dolžnikov pri plačilu nalogov za izterjavo, vključno z zamudami držav članic pri plačilu prispevkov. Taka sredstva se lahko uporabijo za financiranje projektov v skladu s členoma 1 in 6 Notranjega sporazuma za 10. ERS.

Obresti na predhodno financiranje

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami finančne uredbe za 10. ERS. Povečanje obresti na predhodno financiranje v primerjavi z letom 2009 je v skladu s povečanjem dolgo- in kratkoročnega predhodnega financiranja (glej pojasnili 2.1 in 2.2).

4. POJASNILA K IZKAZU DENARNIH TOKOV

4.1 NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA DENARNIH TOKOV

Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti ERS, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njegovih potreb po porabi teh denarnih sredstev.

Izkaz denarnih tokov se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali primanjkljaj za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov ter morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti ERS (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po deviznem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

4.2 POSLOVANJE

Izkaz denarnih tokov ERS prikazuje samo denarne tokove iz poslovanja, saj ERS ne zajema naložbenja ali financiranja. Namen poslovanja je prispevati k doseganju rezultatov, ki so cilj politik.

5. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA RAZKRITJA

5.1 POGOJNA SREDSTVA

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti 33 270 57 360 287 Jamstva za zadržane zneske 15 192 20 227 186 Pogojna sredstva, povezana s sodnimi postopki — 1 — 1 — Skupaj 48 462 77 587 473

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obvezn osti

Včasih se zahtevajo jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

Povečanje jamstev za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za 73 milijonov EUR izhaja iz novih jamstev, prejetih v okviru 9. ERS (29 milijonov EUR, zlasti v zvezi s pomočjo sektorskim politikam) in v okviru 10. ERS (43 milijonov EUR, zlasti v zvezi s programsko pomočjo).

Jamstva za zadržane zneske

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalec izpolni svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva.

Povečanje jamstev za zadržane zneske za 41 milijonov EUR je mogoče pojasniti predvsem z novimi jamstvi, prejetimi v okviru 9. ERS (23 milijonov EUR, zlasti v zvezi s pomočjo sektorskim politikam) in v okviru 10. ERS (19 milijonov EUR, v zvezi s programsko pomočjo).

5.2 POGOJNE OBVEZNOSTI

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Zneski, povezani s sodnimi postopki 0 6 — 6 1 Skupaj 0 6 — 6 1

Zgoraj navedeni zneski se nanašajo na odškodninske tožbe, ki so trenutno vložene proti ERS, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. Vse pogojne obveznosti in obveznosti za prihodnje financiranje bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun ERS v prihodnjih letih. ERS financirajo države članice.

5.3 DRUGA RAZKRITJA

Proračunske obveznosti

(v mio. EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2010 Skupaj na dan 31.12.2009 Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso plačane 267 2 562 3 161 5 991 5 920 S tem povezani zneski, zajeti v izkazu poslovnega izida (46) (404) (264) (714) (605) Skupaj 221 2 158 2 897 5 277 5 314

Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. Na dan 31. decembra 2010 so neporavnane proračunske obveznosti znašale 5 991 milijonov EUR. Znesek, razkrit kot prihodnja obveznost, ki jo bo treba financirati, je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti, zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz poslovnega izida za leto 2010, kar znaša skupaj 5 277 milijonov EUR.

6. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z obvladovanjem finančnih tveganj Evropskega razvojnega sklada se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu Evropskega razvojnega sklada izvaja Evropska komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

6.1 STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja ERS so določena v Uredbi Sveta št. 215/2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. ERS, in v notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

— Države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri emisijski banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS.

— Prispevke za ERS plačajo države članice v eurih, medtem ko so plačila ERS izražena v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih.

— Stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun, v skladu s členom 44 Uredbe Sveta št. 215/2008 (glej točko 6.4 v nadaljevanju).

Vse poslovne banke, pri katerih so bili za ERS odprti zgoraj navedeni drugi računi, izbere Komisija prek javnih razpisov.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistema in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranjega nadzora Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven nadzora. Smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja; upoštevanje smernic in postopkov se redno preverja.

6.2 TRŽNO TVEGANJE

6.2.1 Valutno tveganje

Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.

6.2.2 Obrestno tveganje

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju.

Prejema pa obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na obrestno mero EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč) in sledi nihanjem te obrestne mere. Za nekatere druge račune je izračun obresti vezan na mejno obrestno mero ECB, ki se uporablja za operacije refinanciranja ECB. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi bila njegova sredstva obrestovana po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

6.3 KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu z Uredbo Sveta št. 215/2008 hrani na „posebnih računih“, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic).

Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema za upravljanje denarnih sredstev, ki ga ima zakladnica Komisije. Na vsakem računu se vzdržuje minimalna raven denarnih sredstev, sorazmerna s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je količina sredstev na teh računih stalno nizka, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena.

Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko zahteva nižja raven.

6.4 LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da so skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostna za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki.

Zaradi zagotavljanja, da so zakladniška sredstva vedno zadostna za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev.

Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

7. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Ugotovljeni niso bili nobeni posli povezanih strank, ki bi zahtevali ločeno razkritje v okviru te postavke.

8. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne potrditve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov in to se odraža v zgoraj predstavljenih podatkih.

9. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA S PRORAČUNSKO REALIZACIJO

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Proračunska realizacija pa v skladu s finančno uredbo temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunska realizacija temeljita na istih transakcijah, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

(v mio. EUR) 2010 2009 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (2 765) (3 094) PRIHODKI Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo (33) — Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še ne pobrane (4) (3) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu 10 13 Čisti učinek predhodnega financiranja 53 24 Čisti prehodno nezaračunani prihodki (173) (75) ODHODKI Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani 178 228 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu (16) (155) — Preklicana plačila 39 12 Čisti učinek predhodnega financiranja (353) (506) Čisti vnaprej vračunani odhodki (31) 331 PRORAČUNSKA REALIZACIJA ZA ZADEVNO LETO (3 233) (3 069)

Uskladitvene postavke – prihodki

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Čisti učinek predhodnega financiranja je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid.

Čisti prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

Uskladitvene postavke – odhodki

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar ne vplivajo na poslovni izid.

Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunsko realizacijo.

Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.

2. POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

UVODNE OPOMBE

Prejšnji ERS

— Sklep št. 1/2000 Sveta ministrov AKP-ES z dne 27. julija 2000 o prehodnih ukrepih določa, da se del nedodeljenih sredstev prejšnjih ERS uporabi za programe v skladu z ustreznimi določbami Sporazuma iz Cotonouja, ki se v skladu s prehodnimi ukrepi uporabljajo predčasno.

— Sklep Komisije št. 410/2001 z dne 16. marca 2001, ki določa dodelitve za okvirne programe držav AKP v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, predvideva, da se nedodeljena sredstva prejšnjih ERS do zneska v višini največ 1,2 milijarde EUR uporabijo za izvajanje v skladu s pravili in postopki zadevnih ERS, in sicer v obdobju pred začetkom veljavnosti Finančnega protokola k 9. ERS.

— Sklep Komisije št. 1033/2001 z dne 15. junija 2001 je določil dodelitve za regionalne programe in sodelovanje znotraj držav AKP v okviru Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES.

— Sklep Komisije št. 1252/2002 z dne 11. julija 2002 je po eni strani s sredstvi iz splošnih rezerv 6. in 7. ERS za 60 milijonov EUR povečal sredstva, namenjena sodelovanju znotraj držav AKP, po drugi strani pa je določil, da se ta dodatna sredstva uporabijo v obdobju pred začetkom veljavnosti Finančnega protokola k 9. ERS v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za izvorna ERS.

— Poleg tega je Sklep Sveta ministrov AKP-ES št. 3/2002 z dne 23. decembra 2002 znesek v višini 25 milijonov EUR iz nedodeljenih sredstev 8. ERS (splošna rezerva) namenil za regionalno sodelovanje v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES.

— Ker se je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS. Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS.

— Zaradi preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2009 so v razpredelnicah v nadaljevanju enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjskih konvencij, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno. Glede teh drugih sredstev so bile vknjižbe v računovodske izkaze in predstavitev teh izkazov v zvezi s posameznimi državami pripravljene v skladu s členom 3(2) Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. V navedenem členu so za države AKP določena sredstva A, dodeljena za makroekonomsko podporo ter podporo za programe in projekte, ter sredstva B, dodeljena za nepredvidene potrebe, kot je nujna pomoč, pobude za odpis dolga in podpora za ublažitev neugodnih učinkov nestabilnosti prihodkov od izvoza (17). Za regije so bili računovodski izkazi oblikovani na podlagi regionalnega načrtovanja programov iz poglavja 2 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (regionalni okvirni programi in sodelovanje znotraj držav AKP).

— V skladu s točko 4 Priloge Ib (večletni finančni okvir za obdobje 2008–2013) k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES so bili neporabljena sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz teh skladov iz obdobja med 31. decembrom 2007 in začetkom veljavnosti 10. ERS prerazporejeni v 9. ERS za zagotovitev delovanja uprave EU in kritja tekočih stroškov, da bi ohranili že začete projekte, dokler ne začne veljati 10. ERS.

10. ERS

Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila 2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen s sporazumom, ki so ga iste države podpisale v Luxembourgu 25. junija 2005.

Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski uniji (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES).

Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti 17. julija 2006, je začel veljati 1. julija 2008.

V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se drugo obdobje (2008–2013) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 10. ERS s skupnimi sredstvi v višini 22 682 milijonov EUR, od tega:

— 21 966 milijonov EUR, dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim okvirom iz Priloge Ib k spremenjenemu Sporazumu iz Cotonouja,

— 286 milijonov EUR, dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo II Aa k spremenjenemu Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti,

— 430 milijonov EUR za Komisijo za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvajanju, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma.

Na dan začetka veljavnosti 10. ERS so bili ti zneski dopolnjeni z neporabljenimi sredstvi, še vedno pa se dopolnjujejo s sproščenimi sredstvi, ki izhajajo iz sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih proizvodov (Stabex) v okviru skladov pred 9. ERS. Ta neporabljena in sproščena sredstva je treba porabiti in upravljati v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja in Notranjim sporazumom.

Dodelitve 10. ERS za države in regije AKP (v EUR):

— 15 300 milijonov EUR za nacionalne okvirne programe, od tega: — 13 500 milijonov EUR za sredstva A, od katerih je bilo razporejenih 12 385 milijonov EUR dodelitev, od tega zneska pa je bilo 33 milijonov EUR prerazporejenih v regionalne dodelitve (večregijsko – PALOP). Poleg tega so se sredstva A za Senegal povečala za 26 milijonov EUR, in sicer iz sproščenih sredstev Stabex, — 1 800 milijonov EUR za sredstva B, v katerih začetne dodelitve znašajo 601 milijon EUR, rezerva za nepredvidene potrebe pa 1 199 milijonov EUR (uporablja se za financiranje različnih instrumentov, kot je letni FLEX in ad hoc FLEX za ranljivost ter odziv na krizo zaradi cen hrane);

— 1 783 milijonov EUR za regionalne okvirne programe – vse dodelitve so razporejene;

— 2 700 milijonov EUR dodelitev za sodelovanje znotraj držav AKP, od katerih je razporejenih 2 330 milijonov EUR;

— 683 milijonov EUR kot rezerva za poznejše dodelitve za nacionalne in regionalne okvirne programe po vmesnih in končnih pregledih teh programov.

Rezerva 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji

Odkar je 1. julija 2008 začel veljati 10. ERS, se neporabljena sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz projektov v okviru 9. in prejšnjih ERS prerazporedijo v rezervo 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov, razen sredstev Stabex in upravnih sredstev 9. ERS. Ta rezerva se lahko uporabi samo pod pogoji iz člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS.

Podrobnejši podatki o stanju te rezerve na dan 31. decembra 2010 so navedeni v spodnji razpredelnici:

(v mio. EUR) Skupna sredstva, prerazporejena v rezervo 10. ERS, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji: 318 — povečana za sproščena, a še ne prerazporejena sredstva na dan 31.12.2010: 22 — zmanjšana za sredstva v korist Sudana, o katerih je Svet že odločil (Sklep Sveta 2010/406/EU z dne 12. julija 2010) – 150 Skupna razpoložljiva sredstva v rezervi (AKP + ČDO) 190

Rezerva 10. ERS iz sredstev Stabex

Po zaprtju računov Stabex se neporabljena/sproščena sredstva prerazporedijo v rezervo 10. ERS iz sredstev A instrumenta Stabex (člen 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS) in nato nacionalnim okvirnim programom zadevnih držav.

Stanje teh sproščenih in prerazporejenih sredstev na dan 31. decembra 2010 je naslednje:

(v mio. EUR) Zadevna država Rezerva sredstev A Stabex Sredstva A Kamerun 2,28 Jamajka 0,06 Lesoto 3,44 Senegal 26,31 Skupaj 5,78 26,31

Sofinanciranje v okviru 10. ERS

V okviru 10. ERS so bili podpisani sporazumi o prenosu za sofinanciranje s strani držav članic; hkrati so bile dane na voljo odobritve za prevzem obveznosti v skupnem znesku 74,83 milijona EUR, medtem ko so bile odobritve plačil dane na voljo za unovčene zneske v višini 54,38 milijona EUR.

Stanje odobritev za sofinanciranje na dan 31. decembra 2010 je prikazano v spodnji razpredelnici:

(v mio. EUR) Odobritve za prevzem obveznosti Odobritve plačil Sofinanciranje – sredstva A 61,12 (18) 52,85 Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP 12,15 0,64 Sofinanciranje – upravni odhodki 1,56 0,89 74,83 54,38

Razpredelnice v nadaljevanju, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske, navajajo neto podatke.

Razpredelnice, ki prikazujejo stanje po državah in instrumentih, so v prilogi.

2.1 DODELITVE

Razpredelnica 1.1

8. ERS

Razvoj odobritev: stanje 31. decembra 2010

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

(v mio. EUR) Instrument Začetne odobritve Povečanja/zmanjšanja združenih sredstev na dan 31. Decembra 2009 Povečanje ali zmanjšanje sredstev v letu 2010 Opombe Trenutne odobritve AKP Lomé Okvirni programi skupaj 7 562 (2 347) (49) (19) 5 166 Subvencionirane obrestne mere 370 (278) 92 Nujna pomoč 140 (4) (0) (19) 136 Pomoč za begunce 120 (10) (2) (19) 109 Rizični kapital 1 000 67 (31) (19) 1 037 Stabex 1 800 (1 077) 0 (20) 723 Sysmin 575 (463) (0) (19) 112 Strukturna prilagoditev 1 400 97 1 497 Močno zadolžene revne države 1 060 1 060 Poraba obresti 37 (0) (19) 37 Cotonou Sredstva A 430 (1) (19) 429 Sredstva B 255 255 AKP Skupaj 12 967 (2 231) (83) 10 653 ČDO Okvirni programi skupaj 115 (75) (2) (19) 38 Subvencionirane obrestne mere 9 (7) 1 Nujna pomoč 3 (3) Pomoč za begunce 1 (1) Rizični kapital 30 (24) (1) (19) 6 Stabex 6 (4) 1 Sysmin 3 (0) 2 ČDO Skupaj 165 (114) (2) 49 8. ERS Skupaj 13 132 (2 345) (85) 10 702





Razpredelnica 1.2

9. ERS

Razvoj odobritev: stanje 31. decembra 2010

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

(v mio. EUR) Instrument Začetne odobritve Povečanja/zmanjšanja združenih sredstev na dan 31. Decembra 2009 Povečanje ali zmanjšanje sredstev v letu 2010 Opombe Trenutne odobritve AKP Sredstva A 5 318 4 197 (102) (21) 9 413 Sredstva B 2 108 (801) (6) (21) 1 301 Rezerva za nacionalne dodelitve 1 224 (1 224) CRP, CRK, parlamentarna skupščina 164 12 (5) (21) 171 Rezerva za dolgoročni razvoj 258 (258) 0 Regionalne dodelitve 904 25 (19) (21) 911 Sodelovanje znotraj AKP 300 2 945 (10) (21) 3 236 Stroški izvrševanja 125 (0) (21) 125 Obresti in drugi prihodki 69 69 Upravni odhodki 46 46 Posebna dodelitev za Kongo 108 108 Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé 24 (1) (21) 24 Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé 737 (5) (21) 731 Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč 39 39 AKP Skupaj 10 401 5 919 (147) 16 173 ČDO Sredstva A 0 250 (1) (21) 249 Sredstva B/Poraba rezerve C 0 7 7 Rezerva za dolgoročni razvoj 144 (144) Regionalne dodelitve 8 42 (1) (21) 49 Sredstva za tehnično pomoč 2 (1) (21) 1 Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé 0 0 Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé 4 (1) (21) 3 ČDO Skupaj 154 158 (4) 308 9. ERS Skupaj 10 555 6 078 (151) 16 482





Razpredelnica 1.3

10. ERS

Razvoj odobritev: stanje 31. decembra 2010

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

(v mio. EUR) Instrument Začetne odobritve Povečanja/zmanjšanja združenih sredstev na dan 31. Decembra 2009 Povečanje ali zmanjšanje sredstev v letu 2010 Opombe Trenutne odobritve AKP Sredstva A 11 516 862 (22) 12 378 Rezerva za sredstva A 13 500 (11 549) (836) (23) 1 115 Sredstva B 1 089 375 (23) 1 464 Rezerva za sredstva B 1 800 (1 089) (375) (23) 336 Regionalne dodelitve 1 816 (27) 1 816 Rezerva za regionalne dodelitve 1 783 (1 783) Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve 6 (24) 6 Rezerva za NOP/ROP 683 683 Sodelovanje znotraj AKP 2 330 2 330 Rezerva za sodelovanje znotraj AKP 2 700 (2 330) 370 Stroški izvrševanja 430 430 Obresti in drugi prejemki 30 2 32 Sofinanciranje 63 12 (25) 75 Rezerva za AKP (uporaba pod posebnimi pogoji) 81 230 (26) 311 AKP Skupaj 20 896 174 276 21 345 ČDO Sredstva A Rezerva za sredstva A 195 195 Sredstva B 4 (23) 4 Rezerva za sredstva B 15 (4) (23) 11 Rezerva za regionalne dodelitve 40 40 Študije/tehnična pomoč za ČDO 6 6 Rezerva za ČDO (uporaba pod posebnimi pogoji) 1 6 (26) 7 ČDO Skupaj 256 1 6 263 10. ERS Skupaj 21 152 175 282 21 609

2.2 KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI

Razpredelnica 2.1

Konsolidirani računovodski izkazi ers na dan 31. Decembra 2010

POROČILO O NAPREDKU

(v mio. EUR) Dodelitev 8. ERS 9. ERS 10. ERS 8., 9. in 10. ERS Lomé Programska pomoč 5 204 5 204 Neprogramska pomoč 4 777 4 777 Prerazporeditve iz drugih skladov 758 758 Raznovrstni prihodki 37 37 Cotonou Sredstva A 429 9 662 12 378 22 469 Sredstva B 255 1 308 1 468 3 030 Regionalne dodelitve 960 1 816 2 776 Dodelitev za sodelovanje znotraj AKP 3 236 2 330 5 566 CRP, CRK, Paritetna skupščina 171 171 Posebna dodelitev – Sklep Sveta št. 4/2004 108 108 Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč 39 39 Sofinanciranje (odobritve za prevzem obveznosti) 75 75 Stroški izvrševanja in obresti 240 468 708 Rezerva za NOP/ROP 683 683 Rezerva za regionalne dodelitve 40 40 Rezerva za sodelovanje znotraj AKP 370 370 Rezerva za države 1 657 1 657 Stabex – rezerva iz sredstev A za NOP 6 6 Rezerva za rezultate (uporaba pod posebnimi pogoji) 318 318 Skupaj 10 702 16 482 21 609 48 792





ERS Kumulativno Letni zneski na dan 31.12.2010 kot % dodelitve 2006 2007 2008 2009 2010 Odločitve 8 10 699 100 % (265) (211) (53) (42) (45) 9 16 463 100 % 3 187 3 455 775 (54) (116) 10 10 617 48 % 4 766 3 501 2 349 Skupaj 37 778 2 921 3 244 5 488 3 405 2 187 Dodeljena sredstva 8 10 508 98 % 202 35 55 (42) 8 9 15 683 95 % 2 915 3 317 3 163 997 476 10 6 134 28 % 130 3 184 2 820 Skupaj 32 324 3 117 3 352 3 348 4 140 3 304 Plačila 8 10 240 96 % 737 483 323 152 158 9 13 121 80 % 1 861 2 294 3 253 1 806 1 304 10 2 973 14 % 90 1 111 1 772 Skupaj 26 334 2 598 2 777 3 666 3 069 3 233 Negativni zneski pomenijo sprostitev prevzetih obveznosti

Razpredelnica 2.2

Konsolidirani računovodski izkazi ERS na dan 31. decembra 2010

VRSTA POMOČI

8. ERS % 9. ERS % 10. ERS % Skupaj % (28) (28) (28) (28) Lomé Programska pomoč (NOP) Odobritve 5 204 5 204 Odločitve 5 201 100 % 5 201 100 % Dodeljena sredstva 5 089 98 % 5 089 98 % Plačila 4 945 95 % 4 945 95 % Neprogramska pomoč Odobritve 4 777 4 777 Odločitve 4 776 100 % 4 776 100 % Dodeljena sredstva 4 759 100 % 4 759 100 % Plačila 4 670 98 % 4 670 98 % Prerazporeditve iz drugih skladov Odobritve 758 758 Odločitve 757 100 % 757 100 % Dodeljena sredstva 723 95 % 723 95 % Plačila 655 86 % 655 86 % Raznovrstni prihodki Odobritve 37 37 Odločitve 37 100 % 37 100 % Dodeljena sredstva 36 98 % 36 98 % Plačila 35 94 % 35 94 % Skupaj Odobritve 10 018 758 10 776 Odločitve 10 015 100 % 757 100 % 10 772 100 % Dodeljena sredstva 9 885 99 % 723 95 % 10 607 98 % Plačila 9 650 96 % 655 86 % 10 305 96 % Cotonou Sredstva A Odobritve 429 9 662 12 378 22 469 Odločitve 429 100 % 9 647 100 % 7 416 60 % 17 492 78 % Dodeljena sredstva 423 99 % 9 194 95 % 4 288 35 % 13 905 62 % Plačila 416 97 % 7 906 82 % 1 648 13 % 9 970 44 % Sredstva B Odobritve 255 1 308 1 468 3 030 Odločitve 255 100 % 1 308 100 % 1 003 68 % 2 565 85 % Dodeljena sredstva 200 78 % 1 261 96 % 829 56 % 2 290 76 % Plačila 174 68 % 1 078 82 % 677 46 % 1 929 64 % CRP, CRK, Paritetna skupščina Odobritve 171 171 Odločitve 171 100 % 171 100 % Dodeljena sredstva 167 98 % 167 98 % Plačila 153 90 % 153 90 % Regionalne dodelitve Odobritve 960 1 816 2 776 Odločitve 956 100 % 361 20 % 1 317 47 % Dodeljena sredstva 880 92 % 92 5 % 972 35 % Plačila 591 62 % 9 1 % 601 22 % Dodelitev za sodelovanje znotraj AKP Odobritve 3 236 2 330 5 566 Odločitve 3 236 100 % 1 560 67 % 4 795 86 % Dodeljena sredstva 3 082 95 % 705 30 % 3 787 68 % Plačila 2 384 74 % 454 19 % 2 838 51 % Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč Odobritve 39 39 Odločitve 39 100 % 39 100 % Dodeljena sredstva 37 95 % 37 95 % Plačila 24 62 % 24 62 % Posebna dodelitev – Odločba Sveta 2003/583/ES Odobritve 108 108 Odločitve 108 100 % 108 100 % Dodeljena sredstva 105 97 % 105 97 % Plačila 105 97 % 105 97 % Stroški izvrševanja in obresti Odobritve 240 468 708 Odločitve 240 100 % 216 46 % 455 64 % Dodeljena sredstva 234 98 % 205 44 % 439 62 % Plačila 225 94 % 184 39 % 409 58 % Skupaj Odobritve 684 15 723 18 460 34 867 Odločitve 684 100 % 15 705 100 % 10 555 57 % 26 944 77 % Dodeljena sredstva 623 91 % 14 960 95 % 6 120 33 % 21 703 62 % Plačila 590 86 % 12 466 79 % 2 972 16 % 16 028 46 % REZERVA ZA NOP/ROP 683 683 REZERVA ZA REGIONALNE DODELITVE 40 40 REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ AKP 370 370 Stabex – rezerva iz sredstev A za NOP 6 REZERVA ZA DRŽAVE 1 657 1 657 Sofinanciranje Odobritve 75 75 Odločitve 62 83 % 62 83 % Dodeljena sredstva 14 19 % 14 2 % Plačila 1 1 % 1 0 % Rezerva za rezultate (uporaba pod posebnimi pogoji) 318 318 Skupaj Odobritve 10 702 16 482 21 609 48 792 Odločitve 10 699 100 % 16 463 100 % 10 617 49 % 37 778 77 % Dodeljena sredstva 10 508 98 % 15 683 95 % 6 134 28 % 32 324 66 % Plačila 10 240 96 % 13 121 80 % 2 973 14 % 26 334 54 %





Razpredelnica 2.3

Konsolidirani računovodski izkazi ERS na dan 31. Decembra 2010

ANALIZA PO INSTRUMENTIH

AKP + ČDO – 8. ERS

(v mio. EUR) Odobritve Odločitve Dodeljena sredstva Plačila Kumulativno Letno % Kumulativno Letno % Kumulativno Letno % (1) (2) % (2) : (1) (3) % (3) : (2) (4) % (4) : (3) Lomé AKP Okvirni programi skupaj 5 166 5 163 (36) 100 % 5 054 7 98 % 4 909 79 97 % Neprogramska pomoč skupaj 4 803 4 803 (8) 100 % 4 785 3 100 % 4 694 59 98 % Subvencionirane obrestne mere 92 92 100 % 91 (1) 99 % 68 75 % Nujna pomoč 136 136 (0) 100 % 136 (0) 100 % 136 100 % Pomoč za begunce 109 109 (0) 100 % 107 (1) 98 % 100 (2) 94 % Rizični kapital 1 037 1 037 (8) 100 % 1 029 (8) 99 % 991 96 % Stabex 723 723 0 100 % 719 13 99 % 706 46 98 % Sysmin 112 112 100 % 110 (1) 98 % 101 0 92 % Strukturna prilagoditev 1 497 1 497 100 % 1 497 (0) 100 % 1 497 (0) 100 % Močno zadolžene revne države 1 060 1 060 100 % 1 060 100 % 1 060 14 100 % Poraba obresti 37 37 100 % 36 (0) 98 % 35 0 96 % Skupaj 9 969 9 966 (44) 100 % 9 839 10 99 % 9 604 138 98 % Cotonou Sredstva A 429 429 (1) 100 % 423 (0) 99 % 416 2 98 % Sredstva B 255 255 100 % 200 (0) 78 % 174 18 S