PRILOGA I

Stališče Unije glede ključnih vprašanj, o katerih se bo razpravljalo na 18. zasedanju konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), Kolombo, Šrilanka, 23. maj–3. junij 2019

A.Splošni preudarki

1.Unija meni, da je Konvencija CITES ključna mednarodna konvencija za ohranjanje biotske raznovrstnosti in boj proti nezakoniti trgovini s prosto živečimi vrstami.

2.Unija bi morala na 18. zasedanju konference pogodbenic Konvencije zastopati ambiciozno stališče v skladu z ustreznimi politikami Unije in njenimi mednarodnimi zavezami na teh področjih, zlasti skladno s cilji v zvezi s prosto živečimi vrstami v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 15, strateškim načrtom za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020 in cilji iz Aičija, dogovorjenimi v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti, strateško vizijo Konvencije CITES in Resolucijo Generalne skupščine ZN 71/326 o boju proti nezakoniti trgovini s prosto živečimi vrstami. Stališče Unije bi moralo biti usmerjeno tudi v doseganje ciljev, zastavljenih na ravni EU v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, akcijskega načrta EU za boj proti nezakoniti trgovini s prosto živečimi vrstami, pristopa EU za spodbujanje trgovine in trajnostnega razvoja, kot je izraženo v strategiji EU „Trgovina za vse“, skupne ribiške politike ter akcijskega načrta EU za ohranjanje in upravljanje morskih psov.

3.Prednostne naloge Unije na 18. zasedanju konference pogodbenic Konvencije bi morale biti:

·na podlagi znanstveno utemeljenega pristopa v celoti izkoristiti instrumente Konvencije CITES za ureditev mednarodne trgovine z ogroženimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, trgovina s katerimi se izvaja na netrajnostnih ravneh;

·okrepiti odziv mednarodne skupnosti proti nezakoniti trgovini s prosto živečimi vrstami;

·zagotoviti, da se status in pravice EU kot pogodbenice Konvencije še naprej v celoti izražajo v ustreznih postopkovnih pravilih in ureditvah.

4.Unija bi morala pri oblikovanju stališča upoštevati, kako lahko kontrole na podlagi Konvencije CITES prispevajo k izboljšanju stanja ohranjenosti, pri čemer bi morala priznati prizadevanja tistih držav, ki so izvedle učinkovite ohranitvene ukrepe. Unija bi morala zagotoviti, da bodo sklepi, sprejeti na 18. zasedanju konference pogodbenic Konvencije, povečali učinkovitost Konvencije CITES z zmanjšanjem nepotrebnih upravnih bremen ter iskanjem praktičnih, stroškovno učinkovitih in uporabnih rešitev za težave pri izvajanju in spremljanju.

5.Konferenca pogodbenic je upravljavski organ Konvencije CITES in stalni odbor, ki je glavni pomožni organ konference pogodbenic, bo izvedel številne sklepe, sprejete na 18. zasedanju konference pogodbenic Konvencije. Stališče Unije, opredeljeno za 18. zasedanje konference pogodbenic Konvencije, bi moralo zato usmerjati tudi pristop EU na 71. in 72. zasedanju stalnega odbora, ki bosta potekala takoj pred 18. zasedanjem konference pogodbenic Konvencije in po njem.

B.Specifična vprašanja

6.V obravnavo na 18. zasedanju konference pogodbenic Konvencije je predloženih 57 predlogov za spremembo dodatkov h Konvenciji CITES. Dvanajst od teh predlogov je kot glavni predlagatelj ali sopredlagatelj predložila Unija, ki bi morala seveda tudi podpreti njihovo sprejetje. Stališče Unije o vseh predlogih bi moralo temeljiti na stanju ohranjenosti zadevnih vrst in vplivu, ki ga trgovina ima ali bi ga lahko imela na te vrste, v skladu z resolucijo konference št. 9.24 o merilih za spremembo dodatkov I in II. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti stališčem držav na območju razširjenosti vrst, na katere se predlogi nanašajo. Poleg tega Unija meni, da bi bilo treba na splošno podpreti predloge za spremembo dodatkov h Konvenciji CITES, ki so rezultat dela odborov CITES za živali in rastline ter stalnega odbora. Upoštevati bi bilo treba tudi oceno predlogov sekretariata CITES in IUCN/TRAFFIC, kadar je na voljo, ter, v primeru komercialno izkoriščanih morskih vrst, oceno posebne skupine strokovnjakov FAO.

7.EU v skladu s svojim trdnim stališčem ponovno poudarja, da je Konvencija CITES ustrezen instrument za ureditev mednarodne trgovine z morskimi vrstami, kadar trgovina vpliva na stanje ohranjenosti takih vrst in zadevnim vrstam grozi ali bi jim lahko začelo groziti izumrtje. Unija se izrecno zavzema za to, da se v Dodatek II h Konvenciji CITES vključijo tri vrste brizgačev iz rodu Holothuria (Microthele) zaradi prekomernega izkoriščanja in znatnega obsega mednarodne trgovine s temi vrstami.

8.Unija ugotavlja, da je bilo v zadnjih letih opravljenega veliko dela za krepitev zmogljivosti za izvajanje Konvencije CITES, med drugim v zvezi z morskimi vrstami, vključno s finančno podporo Unije. Unija podpira boljše usklajevanje med Konvencijo CITES, regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in drugimi ustreznimi organi, ki delujejo v okviru svojih pooblastil, da bi izboljšali upravljanje in povečali dopolnjevanje. Natančneje, Unija je bila sopredlagateljica predlogov za vključitev nekaterih vrst morskih psov (atlantskih makov in makov – Isurus oxyrinchus in I. paucus) ter raž (orjaških goslašev – Glaucostegus spp. – in Rhinidae spp.) v Dodatek II h Konvenciji CITES. V primeru atlantskih makov (Isurus oxyrinchus) bi morala Unija svoje stališče dokončno oblikovati ob upoštevanju rezultatov ocen svetovalne skupine strokovnjakov FAO, sekretariata CITES in IUCN.

9.Na 17. zasedanju konference pogodbenic Konvencije so bile v Dodatek II h Konvenciji CITES vključene dodatne vrste rožnega lesa (Pterocarpus erinaceus, tri vrste Guibourtia in Dalbergia spp.), da bi se bolje nadzorovala mednarodna trgovina s temi vrstami tropskega lesa. Unija mora zagotoviti spremembo sedanje pripombe št. 15, da bo poudarek na tistih osebkih, ki se najprej pojavijo v mednarodni trgovini, ter da se preprečijo nepotrebna upravna in izvršilna bremena. EU bi zato morala podpreti soglasno spremembo pripombe št. 15, ki je bila ugotovljena na 70. zasedanju stalnega odbora, pri čemer bi morala ostati odprta za morebitne končne izboljšave, ki bi lahko izhajale iz posvetovanj z drugimi pogodbenicami. Unija bi morala v skladu s svojo zavezo glede boljšega nadzora nad uvozom lesa iz Srednje Afrike podpreti tudi razširitev obsega afrormozije (Pericopsis elata), kakor je sedaj uvrščena na seznam Konvencije CITES iz Dodatka II h Konvenciji.

10.Unija bi morala podpirati tudi medsektorska prizadevanja za učinkovitejšo ureditev mednarodne trgovine z ogroženimi prosto živečimi živalskimi vrstami, vključno s predlagano resolucijo o preverjanju zakonite pridobitve, ki temelji na rezultatih namenske delavnice, ki jo je junija 2018 organizirala EU. Nova strateška vizija za Konvencijo CITES za obdobje 2021–2030, ki bo sprejeta na 18. zasedanju konference pogodbenic Konvencije, je priložnost za okrepitev in po potrebi pojasnitev vloge Konvencije v širšem okviru mednarodnega okoljskega upravljanja, vključno z okvirom za biotsko raznovrstnost po letu 2020 na podlagi Konvencije o biološki raznovrstnosti.

11.Stališče Unije glede predlogov, povezanih z nezakonito trgovino s prosto živečimi vrstami, bi moralo biti skladno s tremi prednostnimi cilji, opredeljenimi v akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prosto živečimi vrstami in z njim povezanimi sklepi Sveta. Pri tem stališču bi bilo treba upoštevati tudi nedavno poročilo Komisije o izvajanju akcijskega načrta.

12.V skladu s prvim prednostnim ciljem akcijskega načrta Unija v okviru Konvencije CITES podpira boljšo zaščito vrst, ki se trenutno na nevzdržnih ravneh ali nezakonito uvažajo v EU (zlasti za trgovino z eksotičnimi hišnimi živalmi). Zato podpira predloge za spremembo dodatkov v zvezi z različnimi vrstami plazilcev in dvoživk, zlasti več vrstami gekonov in pupkov.