SL Uradni list Evropske unije C 376/1

STALIŠČE SVETA (EU) št. 16/2016 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES

Sprejeto s strani Sveta dne 18. julija 2016

(2016/C 376/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V Direktivi Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 (3) je določen režim zdravja rastlin.

(2) Svet je 21. novembra 2008 Komisijo pozval, naj pripravi oceno tega režima zdravja rastlin.

(3) Glede na rezultate te ocene in izkušnje, pridobljene pri uporabi Direktive 2000/29/ES, bi bilo treba navedeno direktivo nadomestiti. Za zagotovitev enotne uporabe novih pravil bi moral imeti akt, ki bo nadomestil navedeno direktivo, obliko uredbe.

(4) Zdravje rastlin je zelo pomembno za pridelavo rastlin, gozdove, naravna in zasajena območja, naravne ekosisteme, ekosistemske storitve in biotsko raznovrstnost v Uniji. Zdravje rastlin ogrožajo vrste, ki so škodljive rastlinam in rastlinskim proizvodom in za katere zdaj zaradi globalizacije trgovine in podnebnih sprememb obstaja večja nevarnost vnosa na ozemlje Unije. Za boj proti tej grožnji je treba sprejeti ukrepe za določitev fitosanitarnih tveganj, ki jih predstavljajo takšni škodljivi organizmi, in zmanjšanje teh tveganj na sprejemljivo raven.

(5) Potreba po takih ukrepih se kaže že dolgo. So predmet mednarodnih sporazumov in konvencij, vključno z Mednarodno konvencijo o varstvu rastlin (IPPC) z dne 6. decembra 1951, sprejeto v Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), in novim revidiranim besedilom te konvencije, odobrenim na 29. zasedanju konference FAO novembra 1997. Unija in vse njene države članice so pogodbenice IPPC.

(6) Postalo je jasno, da je pri določitvi področja uporabe te uredbe pomembno upoštevati biogeografske dejavnike, da se prepreči vnos škodljivih organizmov, ki niso navzoči na ozemlju Evropske unije, na to ozemlje in širjenja po njem. Ceuta, Melilla in najbolj oddaljene regije držav članic iz člena 355(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) razen Madeire in Azorov, bi zato morale biti izključene iz ozemeljskega področja uporabe te uredbe. Sklicevanja na tretje države bi bilo treba razumeti tudi kot sklicevanja na navedena izključena ozemlja.

(7) V Direktivi 2000/29/ES so določena pravila v zvezi z uradnim nadzorom, ki ga morajo izvajati pristojni organi glede ukrepov varstva proti vnosu rastlinam in rastlinskim proizvodom škodljivih organizmov v Skupnost ter njihovemu širjenju po njej. V skladu z navedeno direktivo morajo države članice izvajati ustrezne in učinkovite nadzorne ukrepe. S takšnimi ustreznimi in učinkovitimi uradnimi nadzornimi ukrepi bi bilo treba nadaljevati tudi v prihodnje. V tej uredbi, ki je del svežnja „pametnejših pravil za varnejšo hrano“, bi bilo treba predvideti le nekatere določbe o uradnem nadzoru, saj bi bilo treba ta pravila določiti v okviru horizontalne zakonodaje o uradnem nadzoru.

(8) Opredeliti bi bilo treba merila za določitev škodljivih organizmov, za katere je treba sprejeti ukrepe za preprečevanje njihovega vnosa na celotno ozemlje Unije in širjenja po njem. Takšni škodljivi organizmi se imenujejo „karantenski škodljivi organizmi za Unijo“. Opredeliti bi bilo treba tudi merila za določitev škodljivih organizmov, za katere je treba sprejeti nadzorne ukrepe le na enem ali več delih tega ozemlja. Takšni škodljivi organizmi se imenujejo „karantenski škodljivi organizmi za varovano območje“. Kadar so ti škodljivi organizmi rastline, bi moralo biti izvajanje te uredbe osredotočeno zlasti na rastline, ki so paraziti drugih rastlin, kadar so zelo škodljive za zdravje rastlin.

(9) Da bi lahko prizadevanja za nadzor karantenskih škodljivih organizmov za Unijo osredotočili na tiste škodljive organizme, ki imajo najbolj resne potencialne gospodarske, okoljske ali družbene učinke za ozemlje Unije, bi bilo treba pripraviti omejen seznam takšnih škodljivih organizmov (v nadaljnjem besedilu: prednostni škodljivi organizmi).

(10) Da se zagotovi učinkovito in pravočasno ukrepanje, kadar se ugotovi navzočnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo ali se na tako navzočnost sumi, bi morale za države članice, izvajalce poslovnih dejavnosti in javnost veljati obveznosti uradnega obveščanja.

(11) Če te obveznosti uradnega obveščanja zahtevajo razkritje osebnih podatkov fizičnih ali pravnih oseb pristojnim organom, to lahko predstavlja omejitev člena 8 (Varstvo osebnih podatkov) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Vendar bi bila takšna omejitev potrebna in sorazmerna za doseganje cilja javnega interesa iz te uredbe.

(12) Izvajalec poslovne dejavnosti ali druga oseba, ki sumi ali odkrije, da je na rastlini, rastlinskem proizvodu ali drugem predmetu, ki je ali je bil pod njegovim nadzorom, navzoč karantenski škodljivi organizem za Unijo, bi moral biti zavezan, da o tem sumu ali odkritju obvesti pristojni organ, izvede vse ukrepe, ki bi lahko bili primerni za izkoreninjenje škodljivega organizma ter umik ali odpoklic zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, ter zagotovi informacije pristojnemu organu, drugim osebam v trgovinski verigi in javnosti.

(13) Države članice bi morale sprejeti vse potrebne fitosanitarne ukrepe za izkoreninjenje karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, če se jih odkrije na njihovih ozemljih. Primerno je določiti ukrepe, ki jih države članice lahko sprejmejo v takšnem primeru. Prav tako je primerno določiti načela, ki bi jim morale države članice slediti pri odločanju, katere ukrepe bi bilo treba sprejeti. Ti ukrepi bi morali vključevati vzpostavitev razmejenih območij, ki jih sestavljata napadeno območje in varovalni pas, ter po potrebi določitev ukrepov, ki bi jih moral sprejeti izvajalec poslovne dejavnosti ali druga oseba, da se izkorenini karantenski škodljivi organizem ali prepreči njegovo širjenje.

(14) V nekaterih primerih bi morale države članice uvesti ukrepe za izkoreninjenje karantenskih škodljivih organizmov na rastlinah v zasebnih prostorih, saj je izkoreninjenje škodljivih organizmov lahko uspešno le, če so odstranjeni vsi viri napadenosti. Zato bi moral biti pristojnim organom držav članic zagotovljen zakonit dostop do takšnih prostorov. To lahko predstavlja omejitev člena 7 (Spoštovanje zasebnega in družinskega življenja) in člena 17 (Lastninska pravica) Listine. Takšna omejitev bi morala biti potrebna in sorazmerna za doseganje cilja javnega interesa iz te uredbe.

(15) Preprečevanje in zgodnje odkrivanje navzočnosti škodljivih organizmov je izjemno pomembno za pravočasno in učinkovito izkoreninjenje. Države članice bi zato morale izvajati preiskave za ugotavljanje navzočnosti karantenskih škodljivih organizmov za Unijo na območjih, kjer ni znano, da bi bili ti organizmi navzoči. Glede na število karantenskih škodljivih organizmov za Unijo ter čas in vire, potrebne za izvedbo teh raziskav, bi morale države članice vzpostaviti večletne programe preiskav.

(16) Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da sprejme ukrepe, kadar obstaja sum navzočnosti ali je potrjena navzočnost določenih karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, zlasti v zvezi z njihovim izkoreninjenjem in zadrževanjem ter za vzpostavitev razmejenih območij preiskav, načrtov izrednih ukrepov, simulacijskih vaj in akcijskih načrtov.

(17) Kadar se karantenski škodljivi organizem za Unijo ustali na razmejenem območju in ga ni mogoče izkoreniniti, bi morala Komisija sprejeti ukrepe Unije za zadrževanje tega škodljivega organizma na zadevnem območju.

(18) Da se zagotovi hitro in učinkovito ukrepanje proti škodljivim organizmom, ki niso karantenski škodljivi organizmi za Unijo, vendar države članice menijo, da morda izpolnjujejo pogoje za uvrstitev na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, bi bilo treba določiti ukrepe, ki jih države članice sprejmejo, če ugotovijo navzočnost takšnega škodljivega organizma. Podobne določbe bi bilo treba predvideti tudi za Komisijo.

(19) Pod določenimi pogoji bi državam članicam moralo biti omogočeno, da sprejmejo strožje ukrepe od tistih, ki jih zahteva zakonodaja Unije.

(20) Posebne določbe bi se morale uporabljati v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi, predvsem glede obveščanja javnosti, preiskav, načrtov izrednih ukrepov, simulacijskih vaj, akcijskih načrtov za izkoreninjenje in sofinanciranja ukrepov s strani Unije.

(21) Karantenski škodljivi organizmi, ki so navzoči na ozemlju Unije, vendar ne na določenih delih tega ozemlja, opredeljenih kot „varovana območja“, in katerih navzočnost bi imela nesprejemljive gospodarske, družbene ali okoljske učinke le na teh varovanih območij, bi morali biti posebej določeni in uvrščeni na seznam kot „karantenski škodljivi organizmi za varovano območje“. Vnos karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje na zadevna varovana območja, premiki takšnih organizmov po njih in njihov izpust vanje bi morali biti prepovedani.

(22) Določiti bi bilo treba pravila v zvezi s priznavanjem, prilagajanjem ali preklicem priznavanja varovanih območij, zahtevami glede preiskav v varovanih območjih, ukrepi, ki jih je treba sprejeti, če se na zadevnih varovanih območjih ugotovi navzočnost karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje, in vzpostavitvijo začasnih varovanih območij. Kadar se na zadevnem varovanem območju ugotovi navzočnost karantenskega škodljivega organizma za varovano območje, bi se morala uporabljati stroga pravila za spremembo velikosti in preklic priznanja teh varovanih območij.

(23) Škodljivi organizem, ki ni karantenski škodljivi organizem za Unijo, bi se moral imenovati „nadzorovan nekarantenski škodljivi organizem za Unijo“, če se prenaša zlasti prek določenih rastlin za saditev in ima njegova navzočnost na teh rastlinah nesprejemljive gospodarske učinke v zvezi z njihovo predvideno uporabo ter je uvrščen na seznam kot nadzorovan nekarantenski škodljivi organizem za Unijo. Da bi omejili navzočnost takšnih škodljivih organizmov, bi bilo treba prepovedati njihov vnos na ozemlje Unije ali premike po njem na zadevnih rastlinah za saditev, kadar pojavnost teh škodljivih organizmov presega določen prag.

(24) Nekatere rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti zaradi velike verjetnosti, da gostijo karantenski škodljivi organizem za Unijo, predstavljajo nesprejemljivo tveganje. Za nekatere od teh so na voljo sprejemljivi ukrepi za zmanjševanje tveganja, za druge pa ne. Glede na razpoložljivost sprejemljivih ukrepov za zmanjševanje tveganja bi bilo treba njihov vnos na ozemlje Unije ali premike po njem prepovedati ali zanje določiti posebne zahteve. Pripraviti bi bilo treba seznam takšnih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov.

(25) Poleg ukrepov, ki se sprejmejo za obvladovanje nesprejemljivega tveganja, ki ga predstavljajo zadevne rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, bi bilo treba v tej uredbi določiti preventivne ukrepe, ki temeljijo na tveganju, za varstvo ozemlja Unije pred škodljivimi organizmi, ki se lahko vnesejo na rastlini, rastlinskem proizvodu ali drugem predmetu iz tretje države, in sicer na podlagi predhodne ocene tega visokega tveganja. Pri tej predhodni oceni bi bilo treba upoštevati specifična merila, primerna za zadevno rastlino, rastlinski proizvod ali drug predmet. V ta namen bi bilo treba upoštevati znanstvena mnenja ali študije IPPC, Evropske in sredozemske organizacije za varstvo rastlin (EPPO), Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) ali organov držav članic. Na podlagi te predhodne ocene bi bilo treba pripraviti seznam takšnih zelo tveganih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, njihov vnos na ozemlje Unije pa bi moral biti prepovedan, dokler se ne opravi ocena tveganja v skladu s standardi IPPC. Te rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti ne bi smeli vključevati tistih, katerih vnos na ozemlje Unije je na podlagi analize tveganja zaradi škodljivih organizmov prepovedan ali zanj na taki podlagi veljajo posebne in enakovredne zahteve, ali tisti, za katere veljajo začasne prepovedi iz te uredbe.

(26) Določiti bi bilo treba odstopanja od prepovedi ali posebnih zahtev v zvezi z vnosom rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlje Unije. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da nekatere ukrepe tretjih držav prizna kot enakovredne zahtevam v zvezi s premiki zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po ozemlju Unije.

(27) Te prepovedi ali zahteve se ne bi smele uporabljati za manjše količine določenih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, razen za rastline za saditev, za nekomercialne in za neposlovne namene, ter v določenih primerih tudi ne za vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na obmejna območja in njihove premike po njih.

(28) Primerno je zagotoviti izvzetja od prepovedi vnosa na ozemlje Unije in premikov po njem za škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, za katere veljajo takšne prepovedi in ki so namenjeni v določene namene, kot so nameni uradnega testiranja, izobraževalni ali znanstveni nameni, poskusi, izbor sort ali žlahtnjenje. Določiti bi bilo treba ustrezne zaščitne ukrepe in zagotavljati informacije tistim, ki jih to zadeva.

(29) Rastline, ki se premikajo v Unijo iz tretjih držav in ki se premikajo s poštnimi storitvami, velikokrat ne izpolnjujejo fitosanitarnih zahtev Unije. Za večjo ozaveščenost bi bilo treba določiti posebna pravila glede informacij, ki se zagotovijo potnikom in uporabnikom poštnih storitev.

(30) Določiti bi bilo treba odstopanje od pravil Unije glede vnosa na ozemlje Unije in premikov po njem za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete v fitosanitarnem tranzitu, ob upoštevanju posebnih pogojev.

(31) Mednarodna trgovina z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti,v zvezi s katerimi so bile pridobljene omejene fitosanitarne izkušnje, je potencialno lahko povezana z nesprejemljivimi tveganji za ustalitev karantenskih škodljivih organizmov, ki še niso uvrščeni na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo in glede katerih niso bili sprejeti nobeni ukrepi na podlagi te uredbe. Da se zagotovi hitro in učinkovito ukrepanje proti tem novo ugotovljenim ali domnevnim tveganjem zaradi škodljivih organizmov, povezanim z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti, za katere ne veljajo stalne zahteve ali prepovedi, vendar bi lahko izpolnjevali pogoje za takšne stalne ukrepe, bi morala Komisija v skladu s previdnostnim načelom imeti možnost sprejetja začasnih ukrepov ter ob upoštevanju cilja in vzpostavljenih elementov ugotoviti istovetnost teh rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov.

(32) Določiti je treba prepovedi in posebne zahteve, podobne tistim, ki so določene za ozemlje Unije, glede vnosa rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki bi predstavljali nesprejemljivo visoko tveganje zaradi verjetnosti, da gostijo zadevni karantenski škodljivi organizem za varovano območje, na varovana območja in njihove premike po teh območjih.

(33) Sprejeti bi bilo treba splošne zahteve glede vozil, strojev in pakirnega materiala, ki se uporablja za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, da se zagotovi, da so prosti karantenskih škodljivih organizmov.

(34) Države članice bi morale določiti objekte za izolacijo in karantenske postaje. Opredeliti bi bilo treba zahteve glede določitve, dovoljenja, delovanja in nadzora teh objektov za izolacijo in karantenskih postaj ter glede sprostitve rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov iz takšnih objektov ali postaj. Kadar te zahteve vključujejo vodenje seznamov osebja in obiskovalcev, ki vstopajo v objekte in postaje, to lahko predstavlja omejitev člena 8 (Varstvo osebnih podatkov) Listine. Vendar bi bila takšna omejitev potrebna in sorazmerna za doseganje cilja javnega interesa iz te uredbe.

(35) Komisija bi morala voditi javno dostopen in posodobljen seznam vseh uradnih obvestil, ki jih prejme v zvezi s porajajočimi se škodljivimi organizmi v tretjih državah, ki lahko predstavljajo tveganje za zdravje rastlin na ozemlju Unije.

(36) Da se zagotovi učinkovito izvajanje te uredbe, bi morali biti določeni izvajalci poslovnih dejavnosti, za katere veljajo obveznosti na podlagi te uredbe, vpisani v registre, ki jih vzpostavijo države članice. Določiti bi bilo treba zahteve za registracijo in izvzetja od teh zahtev.

(37) Za lažje odkrivanje izvora napada s karantenskim škodljivim organizmom je primerno od izvajalcev poslovnih dejavnosti zahtevati, da vodijo evidence v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti, ki so jim jih dobavili izvajalci poslovnih dejavnosti in so jih drugim izvajalcem poslovnih dejavnosti dobavili sami. Zaradi latentne dobe nekaterih karantenskih škodljivih organizmov in časa, ki je potreben za odkritje izvora napada, bi bilo treba evidence hraniti vsaj tri leta.

(38) Izvajalci poslovnih dejavnosti bi morali imeti vzpostavljene tudi sisteme in postopke, ki omogočajo sledljivost premikov rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po svojih prostorih in med njimi.

(39) Za vnos nekaterih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov iz tretjih držav na ozemlje Unije in v varovana območja bi moralo biti potrebno fitosanitarno spričevalo. Zaradi preglednosti bi bilo treba pripraviti seznam takšnih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov.

(40) Fitosanitarno spričevalo bi moralo biti potrebno tudi za vnos drugih rastlin iz tretjih držav na ozemlje Unije. To je pomembno, da se zagotovita ustrezna raven fitosanitarne varnosti ter učinkovit pregled nad uvozom teh rastlin v Unijo in tveganj tega uvoza. Vendar za te rastline ne bi smele veljati določbe o uradnem nadzoru na mejnih kontrolnih točkah iz ustrezne zakonodaje Unije.

(41) Ta fitosanitarna spričevala bi morala biti skladna z zahtevami IPPC in bi morala potrjevati skladnost z zahtevami in ukrepi, uvedenimi na podlagi te uredbe. Za zagotovitev verodostojnosti fitosanitarnih spričeval bi bilo treba določiti pravila glede njihove veljavnosti in razveljavitve.

(42) Premiki nekaterih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po ozemlju Unije ter njihov vnos v varovana območja in njihovi premiki po teh območjih bi morali biti dovoljeni le, če se priloži rastlinski potni list, ki potrjuje skladnost z zahtevami in ukrepi, uvedenimi na podlagi določb te uredbe. Zaradi preglednosti bi bilo treba pripraviti seznam takšnih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov.

(43) Rastlinski potni listi se ne bi smeli zahtevati za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, ki se dobavijo neposredno končnim uporabnikom, vključno z ljubiteljskimi vrtnarji. Vendar pa bi bilo treba določiti nekatere izjeme.

(44) Za zagotovitev verodostojnosti rastlinskih potnih listov bi bilo treba določiti pravila glede njihove vsebine in oblike.

(45) Načeloma bi rastlinske potne liste moral izdajati pooblaščeni izvajalec poslovne dejavnosti. Obstajati pa bi morala možnost, da se pristojni organi odločijo izdajati rastlinske potne liste.

(46) Treba bi bilo določiti pravila za izdajanje rastlinskih potnih listov, preglede, ki so potrebni za izdajanje in namestitev rastlinskih potnih listov, dovoljenje izvajalcem poslovnih dejavnosti za izdajanje rastlinskih potnih listov, in nadzor nad njimi, obveznosti pooblaščenih izvajalcev dejavnosti ter preklic tega dovoljenja.

(47) Za zmanjšanje bremena pooblaščenih izvajalcev dejavnosti bi bilo treba preglede za izdajanje rastlinskih potnih listov po potrebi združiti s pregledi, zahtevanimi na podlagi direktiv Sveta 66/401/EGS (4), 66/402/EGS (5), 68/193/EGS (6), 2002/54/ES (7), 2002/55/ES (8), 2002/56/ES (9), 2002/57/ES (10), 2008/72/ES (11) in 2008/90/ES (12).

(48) Pooblaščeni izvajalci dejavnosti bi morali imeti potrebno znanje o škodljivih organizmih.

(49) Nekateri pooblaščeni izvajalci dejavnosti bi morda želeli pripraviti načrt za obvladovanje tveganj zaradi škodljivih organizmov, s katerim bi zagotovili in dokazali visoko raven usposobljenosti in ozaveščenosti o tovrstnih tveganjih v zvezi s kritičnimi točkami v okviru svojih poslovnih dejavnosti ter upravičili posebne ureditve glede nadzora, sklenjene s pristojnimi organi. Treba bi bilo določiti pravila Unije o vsebini takšnih načrtov.

(50) Primerno je predvideti možnost nadomestitve rastlinskih potnih listov in fitosanitarnih spričeval.

(51) V primeru neskladnosti s pravili Unije bi bilo treba rastlinske potne liste odstraniti, razveljaviti in, zaradi sledljivosti, hraniti.

(52) V skladu z mednarodnim standardom za fitosanitarne ukrepe št. 15 z naslovom Pravila za lesen pakirni material v mednarodni trgovini (ISPM 15) mora biti lesen pakirni material označen s posebno oznako, s katero ga opremijo ustrezno pooblaščeni in nadzorovani izvajalci poslovnih dejavnosti. V tej uredbi bi morale biti določene zahteve v zvezi s tretiranjem, označevanjem in popravili lesenega pakirnega materiala v skladu z navedenim standardom. V tej uredbi bi bilo treba določiti tudi pravila glede izdaje dovoljenj izvajalcem poslovnih dejavnosti na ozemlju Unije, ki nanašajo to oznako, in nadzora nad njimi.

(53) Na zahtevo tretje države bi bilo treba zadevne rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete premakniti z ozemlja Unije v to tretjo državo s fitosanitarnim spričevalom za izvoz ali ponovni izvoz. V skladu z ustreznimi določbami IPPC bi morali ta spričevala izdati pristojni organi, ob upoštevanju vsebine vzorcev spričeval za izvoz in ponovni izvoz, določenih v IPPC. Tretjim državam bi bilo zaradi znane škodljivosti karantenskih škodljivih organizmov za Unijo treba ponuditi zaščito, razen kadar je navzočnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo v zadevni tretji državi uradno znana in se zanj ne izvaja uradni nadzor, ali kadar se lahko upravičeno domneva, da zadevni karantenski škodljivi organizem za Unijo ne izpolnjuje meril, na podlagi katerih bi se opredelil kot karantenski škodljivi organizem za zadevno tretjo državo.

(54) Če se rastlina, rastlinski proizvod ali drug predmet pred izvozom v tretjo državo premakne preko več kot ene države članice, je pomembno, da država članica, v kateri so bile rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti pridelani, proizvedeni ali predelani, izmenja informacije z državo članico, ki izda fitosanitarno spričevalo za izvoz. Takšna izmenjava informacij je pomembna, da se omogoči potrditev skladnosti z zahtevami tretje države. Zato bi bilo treba uvesti harmonizirano „predizvozno spričevalo“, s katerim bi se zagotovila poenotena izmenjava teh informacij.

(55) Komisija bi morala vzpostaviti elektronski sistem uradnega obveščanja, ki se zahteva v skladu s to uredbo.

(56) Da se upoštevajo najbolj resni gospodarski, družbeni ali okoljski učinki določenih karantenskih škodljivih organizmov za Unijo na ozemlje Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pripravo seznamov prednostnih škodljivih organizmov.

(57) Da se zagotovi izvajanje izvzetij za karantenske škodljive organizme za Unijo ter za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete s poreklom iz tretjih držav ali ozemelj, ki jih je prepovedano vnašati na ozemlje Unije in se uporabljajo za namene uradnega testiranja, znanstvene ali izobraževalne namene, poskuse, izbor sort ali žlahtnjenje na način, ki ne predstavlja tveganja zaradi škodljivih organizmov za ozemlje Unije ali dele tega ozemlja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s predpisi o izmenjavi informacij med državami članicami in Komisijo, glede vnosa, premikov, posedovanja, razmnoževanja in uporabe zadevnih škodljivih organizmov ter rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlju Unije, postopka in pogojev za izdajo ustreznih dovoljenj, spremljanja skladnosti ter ukrepov, ki se sprejmejo v primeru neskladnosti.

(58) Da se zagotovi pravilna uporaba odstopanj od obveznosti izvajanja letnih preiskav na razmejenih območjih, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s podrobno določitvijo škodljivih organizmov, ki jih navedena odstopanja zadevajo, ter pogoji za uporabo teh odstopanj.

(59) Da se zagotovi vzpostavitev in zanesljivo delovanje varovanih območij, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s podrobnimi predpisi za preiskave, ki jih je treba izvesti za namene priznavanja varovanih območij, ter za pripravo in vsebino preiskav v zvezi s karantenskimi škodljivimi organizmi za varovana območja.

(60) Da se zagotovi sorazmerna in omejena uporaba izvzetij glede premikov rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov na obmejna območja ali po njih, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s predpisi o največji širini obmejnih območij tretjih držav in obmejnih območij držav članic, najdaljšem premiku zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po obmejnih območij tretjih držav in obmejnih območij držav članic ter postopkih za izdajanje dovoljenj za vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na obmejna območja držav članic in njihovih premikov po navedenih območjih.

(61) Da se zagotovi sorazmernost registracije izvajalcev poslovnih dejavnosti s ciljem obvladovanja tveganj zaradi škodljivih organizmov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pravili za določitev dodatnih kategorij izvajalcev poslovnih dejavnosti, izvzetih iz obveznosti registracije, podrobnih zahtev za registracijo določenih kategorij izvajalcev poslovnih dejavnosti ter zgornje omejitve za majhne količine, ki jih izvajalci poslovnih dejavnosti lahko dobavijo končnim uporabnikom, da so lahko izvzeti iz obveznosti registracije.

(62) Da se zagotovi verodostojnost fitosanitarnih spričeval tretjih držav, ki niso pogodbenice IPPC, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s predpisi, ki dopolnjujejo pogoje za priznavanje fitosanitarnih spričeval navedenih tretjih držav.

(63) Da se kar najbolj zmanjšajo tveganja zaradi škodljivih organizmov, ki jih predstavljajo rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, ki se premikajo po ozemlju Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pravili za določitev primerov, v katerih za določene rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete se izvzetje od zahteve po izdaji rastlinskega potnega lista uporablja le za majhne količine.

(64) Da se zagotovi zanesljivost pregledov rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, izvedenih za namen izdaje rastlinskih potnih listov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s predpisi o vizualnih pregledih, vzorčenju in testiranju ter pogostosti in časovnem razporedu pregledov.

(65) Za večjo verodostojnost rastlinskih potnih listov bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pravili o opredelitvi meril, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci poslovnih dejavnosti, če želijo pridobiti dovoljenje za izdajanje rastlinskih potnih listov, ter postopkov za zagotavljanje izpolnjevanja navedenih meril.

(66) Da se zagotovi pravilno označevanje lesenega pakirnega materiala in se upošteva razvoj mednarodnih standardov, zlasti ISPM 15, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spreminjanjem in dopolnjevanjem zahtev v zvezi z lesenim pakirnim materialom, vključno z njegovim vnašanjem na ozemlje Unije, ter v zvezi z določanjem zahtev za izdajo dovoljenja registriranim izvajalcem dejavnosti za označevanje lesenega pakirnega materiala na ozemlju Unije.

(67) Da se upošteva razvoj mednarodnih standardov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pravili o potrdilih za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, razen lesenega pakirnega materiala, za katere bi bila potrebna uporaba posebnega potrdila o skladnosti s pravili iz te uredbe.

(68) Da se zagotovita koristnost in zanesljivost uradnih potrdil, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pravili, ki določajo vsebino uradnih potrdil, pooblastitev izvajalcev poslovnih dejavnosti, ki izdajajo takšna potrdila, in nadzor nad njimi ter elemente spričevala za izvoz in ponovni izvoz ter predizvoznega spričevala.

(69) Za prilagajanje razvoju znanstvenih in tehničnih spoznanj ter mednarodnih standardov, zlasti standardov IPPC in EPPO, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pravili o spremembi prilog k tej uredbi.

(70) Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (13). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(71) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede priprave seznama karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, opredelitve oblike poročil o preiskavah ter navodil za izpolnjevanje teh oblikovnih predlog, opredelitve oblike večletnih programov preiskav in zadevnih praktičnih ureditev, določitve ukrepov proti določenim karantenskim škodljivim organizmom za Unijo ter sprejetja začasnih ukrepov v zvezi s tveganji, ki jih predstavljajo škodljivi organizmi, ki niso uvrščeni med karantenske škodljive organizme za Unijo.

(72) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede priprave seznama varovanih območij in zadevnih karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje ter spremembe velikosti ali preklica priznanja varovanih območij.

(73) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede priprave seznama nadzorovanih nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo in zadevnih rastlin za saditev ter opredelitve ukrepov za preprečevanje navzočnosti nadzorovanih nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo na zadevnih rastlinah za saditev.

(74) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede: priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, katerih vnos na ozemlje Unije je prepovedan, in zadevnih tretjih držav; seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za katere veljajo posebne zahteve ter zadevnih posebnih zahtev za njihov vnos na ozemlje Unije in premike po njem; začasnega seznama zelo tveganih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, katerih vnos na ozemlje Unije bi bilo treba prepovedati, in zadevnih tretjih držav; postopka ocenjevanja tveganja v zvezi z navedenim seznamom; opredelitve zahtev za tretje države, enakovrednih zahtevam v zvezi s premiki rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov po ozemlju Unije; priprave pravil za predstavitev in uporabo plakatov in brošur o vnosu rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlje Unije; določitve posebnih pogojev ali ukrepov v zvezi z vnosom določenih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na obmejna območja držav članic; sprejetja začasnih ukrepov v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti, ki bi lahko predstavljali novo ugotovljena tveganja zaradi škodljivih organizmov ali druga domnevna fitosanitarna tveganja; sprejetja sklepov o začasnih ukrepih, ki jih države članice sprejmejo v zvezi z neposredno nevarnostjo; priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, katerih vnos na določeno varovano območje je prepovedan; priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za katere veljajo posebne zahteve in zadevnih posebnih zahtev za njihov vnos na določena varovana območja in premike po njih ter določitve pravil glede zahtev za karantenske postaje in objekte za izolacijo ter sprostitve rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov iz takšnih postaj in objektov.

(75) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede določitve krajših ali daljših minimalnih obdobij vodenja evidenc za sledljivost izvajalcev poslovnih dejavnosti in zahtev za dostopnost navedenih evidenc.

(76) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede: priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za katere se za vnos na ozemlje Unije zahteva fitosanitarno spričevalo, in zadevnih tretjih držav porekla ali odpreme; priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za katere se za vnos na določeno varovano območje iz navedenih tretjih držav zahteva fitosanitarno spričevalo, in zadevnih tretjih držav porekla ali odpreme; priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter zadevnih tretjih držav in največje količine, ki je pri vnosu na ozemlje Unije izvzeta iz zahteve po fitosanitarnem spričevalu, ter določitve tehničnih ureditev v zvezi z razveljavitvijo elektronskih fitosanitarnih spričeval.

(77) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za katere se pri premikih po ozemlju Unije zahteva rastlinski potni list; priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za katere se pri vnosu na določena varovana območja in premikih po njih zahteva rastlinski potni list, ter določitve škodljivih organizmov, rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov za varovano območje, za katere se pri neposredni dobavi končnemu uporabniku zahteva rastlinski potni list za varovana območja.

(78) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede določitve specifikacij o obliki rastlinskega potnega lista, pri čemer se določijo vrste in sorte rastlin za saditev, za katere ne bi smela veljati izvzetja od navedbe oznake za sledljivost v rastlinskem potnem listu, ter določitve tehničnih ureditev za izdajanje elektronskih rastlinskih potnih listov.

(79) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede določitve posebnih ureditev v zvezi z materialom, tretiranjem in označevanjem, kar zadeva popravilo lesenega pakirnega materiala, določitve specifikacij o obliki potrdil, razen oznak lesenega pakirnega materiala, opredelitve postopkov za izdajo predizvoznega spričevala ter določitve posebnih pravil v zvezi s predložitvijo uradnih obvestil.

(80) Izvedbena pooblastila, ki se prenesejo na Komisijo, bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

(81) Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z ukrepi, ki se sprejmejo zoper določene karantenske škodljive organizme za Unijo ali škodljive organizme, ki niso uvrščeni na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, v zvezi s prepovedjo vnosa nekaterih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov na ozemlje Unije ali na varovano območje, ali v zvezi z določanjem specifičnih zahtev ali začasnih ukrepov pri takšnem vnosu glede rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki bi lahko predstavljali novo ugotovljena tveganja zaradi škodljivih organizmov ali druga domnevna fitosanitarna tveganja.

(82) V direktivah Sveta 74/647/EGS (15) in 2006/91/ES (16) so določeni ukrepi za obvladovanje nageljnovih listnih zavijalcev in ameriškega kaparja. Po začetku veljavnosti navedenih direktiv sta se zadevna škodljiva organizma močno razširila po ozemlju Unije, zato nadaljnje zadrževanje ni več izvedljivo. Navedeni direktivi bi bilo zato treba razveljaviti.

(83) Razveljaviti bi bilo treba direktive Sveta 69/464/EGS (17), 93/85/EGS (18), 98/57/ES (19) ter 2007/33/ES (20), saj bi bilo v zvezi z zadevnimi škodljivimi organizmi treba sprejeti nove ukrepe v skladu s to uredbo. Ob upoštevanju časa in virov, potrebnih za sprejetje teh novih ukrepov, bi bilo treba navedene direktive razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2022.

(84) V Uredbi (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (21) je določeno, da morajo nepovratna sredstva za ukrepe proti škodljivim organizmom zadevati nekatere škodljive organizme iz prilog k Direktivi 2000/29/ES in nekatere škodljive organizme, ki v teh prilogah niso navedeni, vendar zanje veljajo začasni ukrepi Unije, sprejeti v zvezi z njimi. Poleg določb iz navedene uredbe se s to uredbo uvaja kategorija prednostnih škodljivih organizmov, pri čemer je bistveno, da so nekateri ukrepi, ki jih zlasti v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi sprejmejo države članice, upravičeni do nepovratnih sredstev Unije, vključno z izplačili nadomestil izvajalcem poslovnih dejavnosti za vrednost rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki jih je na podlagi ukrepov za izkoreninjenje iz te uredbe treba uničiti. Uredbo (EU) št. 652/2014 bi bilo zato treba spremeniti.

(85) V uredbah (EU) št. 228/2013 (22) in (EU) št. 1143/2014 (23) Evropskega parlamenta in Sveta bi bilo teba opraviti tudi tehnične prilagoditve.

(86) Ker cilja te uredbe, to je zagotoviti harmoniziran pristop glede ukrepov varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega učinka, zapletenosti ter čezmejne in mednarodne narave lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

(87) Ta uredba malim in srednjim podjetjem ne ustvarja nesorazmernega upravnega bremena in zanje nima nesorazmernih gospodarskih učinkov. Na podlagi posvetovanja z deležniki se v okviru te uredbe upošteva poseben položaj malih in srednjih podjetij, kadar je to mogoče. Morebitno splošno izvzetje za mikropodjetja, ki predstavljajo večino zadevnih podjetij, ni bilo obravnavano zaradi cilja javne politike za varovanje zdravja rastlin.

(88) Ta uredba upošteva IPPC, Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov ter smernice, pripravljene na njuni podlagi.

(89) V skladu z načelom „pametne“ pravne ureditve bi se moralo izvajanje te uredbe uskladiti z izvajanjem Uredbe (EU) št. 1143/2014, da se zagotovi popolno in celovito izvajanje zakonodaje Unije o zdravju rastlin.

(90) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini, predvsem spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, lastninsko pravico, varstvo osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude ter svobodo umetnosti in znanosti. Države članice bi morale to uredbo uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Predmet urejanja, področje uporabe in opredelitev pojmov

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1. V tej uredbi so določena pravila za določitev fitosanitarnih tveganj, ki jih predstavlja katera koli vrsta, različek ali biotip patogenih organizmov, živali ali parazitskih rastlin, ki škodujejo rastlinam ali rastlinskim proizvodom (v nadaljnjem besedilu: škodljivi organizmi), ter ukrepi za zmanjšanje teh tveganj na sprejemljivo raven.

2. Kadar obstajajo dokazi, da neparazitske rastline, ki jih ne ureja člen 4(1) Uredbe (EU) št. 1143/2014, predstavljajo fitosanitarna tveganja, ki bi lahko imela resne gospodarske, družbene in okoljske učinke na ozemlju Unije, se lahko te neparazitske rastline štejejo za škodljive organizme za namene te uredbe.

3. Za namene te uredbe se sklicevanje na tretje države razume kot sklicevanje na tretje države, Ceuto in Melillo ter ozemlja iz člena 355(1) PDEU, razen Madeire in Azorov.

Za namene te uredbe se sklicevanje na ozemlje Unije razume kot sklicevanje na ozemlje Unije brez Ceute in Melille ter ozemelj iz člena 355(1) PDEU, razen Madeire in Azorov.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „rastline“ pomeni žive rastline in naslednje žive dele rastlin: (a) seme v botaničnem smislu, razen tistega, ki ni za setev; (b) plodovi v botaničnem smislu; (c) vrtnine; (d) gomolje, stebelne gomolje, čebulice, korenike, korenine, podlage, stolone; (e) poganjke, stebla, pritlike; (f) rezano cvetje; (g) veje z listi ali brez; (h) posekano drevje z ohranjenimi listi; (i) listi, listje; (j) rastlinske tkivne kulture, vključno s celičnimi kulturami, genski material, meristem, himerične klone, mikrorazmnoževalni material; (k) živ pelod in trose; (l) brste, cepiče za okulacijo, potaknjence, cepiče, cepljenke;

2. „rastlinski proizvodi“ pomeni nepredelan oziroma neobdelan material rastlinskega izvora in tiste predelane oziroma obdelane proizvode, ki lahko zaradi svojih značilnosti ali vrste predelave oziroma obdelave povzročijo tveganje za širjenje karantenskih škodljivih organizmov. Razen kadar je v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi členov 28, 30 in 41, določeno drugače, se les šteje za „rastlinski proizvod“ le, če izpolnjuje enega ali več od naslednjih meril: (a) njegova naravno okrogla površina je v celoti ali delno ohranjena, z lubjem ali brez; (b) njegova naravno okrogla površina ni ohranjena zaradi žaganja, rezanja ali cepljenja; (c) je v obliki sekancev, iveri, žagovine, oblancev, lesnih odpadkov ali ostankov in ni bil obdelan z uporabo lepila, toplote, tlaka ali kombinacije navedenih za proizvodnjo peletov, briketov ali vezanih ali ivernih plošč; (d) se uporablja ali je namenjen za uporabo kot pakirni material, ne glede na to, ali se dejansko uporablja pri prevozu blaga ali ne;

3. „saditev“ pomeni kateri koli postopek namestitve rastlin v rastni substrat, cepljenje ali soroden postopek, da se zagotovi njihova nadaljnja rast oziroma generativno ali vegetativno razmnoževanje;

4. „rastline za saditev“ pomeni rastline, ki naj bi ostale posajene, bodo posajene ali presajene;

5. „drugi predmeti“ pomeni vse materiale ali predmete – vključno z zemljo ali rastnim substratom – ki niso rastline ali rastlinski proizvodi in so sposobni prenašati ali širiti škodljive organizme;

6. „pristojni organ“ pomeni osrednji organ ali organe države članice ali, če je ustrezno, tretje države, ki so odgovorni za organizacijo uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, ali kateri koli drugi organ, na katerega se prenese ta odgovornost v skladu z zakonodajo Unije o uradnem nadzoru;

7. „partija“ pomeni število enot posameznega blaga, ki je razpoznavno po homogenosti sestave, poreklu in drugih ustreznih elementih ter sestavlja del pošiljke;

8. „prodajna enota“ pomeni najmanjšo tržno ali drugo uporabno enoto, ki se uporablja v zadevni fazi trženja in je lahko del partije ali celotna partija;

9. „izvajalec poslovne dejavnosti“ pomeni vsako osebo javnega ali zasebnega prava, ki je poslovno vključena v eno ali več naslednjih dejavnosti v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti ter pravno odgovorna zanje: (a) saditev; (b) žlahtnjenje; (c) pridelavo, vključno z gojenjem, razmnoževanjem in ohranjanjem; (d) vnos na ozemlje Unije ter premik po njem in z njega; (e) dostopnost na trgu; (f) skladiščenje, zbiranje, odpremo in predelavo;

10. „registrirani izvajalec dejavnosti“ pomeni izvajalca poslovne dejavnosti, registriranega v skladu s členom 65;

11. „pooblaščeni izvajalec dejavnosti“ pomeni registriranega izvajalca dejavnosti, ki mu je pristojni organ izdal dovoljenje za izdajanje rastlinskih potnih listov v skladu s členom 89, označevanje v skladu s členom 98 ali izdajanje potrdil v skladu s členom 99;

12. „končni uporabnik“ pomeni vsako osebo, ki rastline ali rastlinske proizvode pridobi za osebno uporabo v namene, ki niso del njene poslovne ali poklicne dejavnosti;

13. „test“ pomeni uraden pregled, ki ni vizualen, s katerim se ugotovi navzočnost škodljivih organizmov ali njihova istovetnost;

14. „tretiranje“ pomeni uraden ali neuraden postopek za uničenje, inaktivacijo, odstranitev ali sterilizacijo škodljivih organizmov ali za devitalizacijo rastlin ali rastlinskih proizvodov;

15. „pojavnost“ pomeni delež ali število enot, v katerih je škodljivi organizem navzoč v vzorcu, pošiljki, polju ali drugi določeni populaciji;

16. „ustalitev“ pomeni naselitev škodljivega organizma na območju v bližnji prihodnosti po vnosu;

17. „izkoreninjenje“ pomeni uporabo fitosanitarnih ukrepov za odstranitev škodljivega organizma z območja;

18. „zadrževanje“ pomeni uporabo fitosanitarnih ukrepov na napadenem območju in okoli njega za preprečitev širjenja škodljivega organizma;

19. „karantenska postaja“ pomeni katero koli uradno postajo za zadrževanje škodljivih organizmov, rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov v karanteni;

20. „objekt za izolacijo“ pomeni kateri koli objekt, razen karantenske postaje, kjer se izolirajo škodljivi organizmi, rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti;

21. „oznaka za sledljivost“ pomeni črkovno, številčno ali alfanumerično oznako, ki zaradi sledljivosti opredeljuje pošiljko, partijo ali prodajno enoto, vključno z oznakami, povezanimi s partijo, serijo, datumom proizvodnje ali dokumenti izvajalca poslovne dejavnosti;

22. „fitosanitarni ukrep“ pomeni vsak uradni ukrep, namenjen preprečevanju vnosa ali širjenja karantenskih škodljivih organizmov ali omejevanju gospodarskih učinkov nadzorovanih nekarantenskih škodljivih organizmov.

POGLAVJE II

Karantenski škodljivi organizmi

Oddelek 1

Karantenski škodljivi organizmi

Člen 3

Opredelitev karantenskih škodljivih organizmov

Škodljivi organizem je v zvezi z določenim ozemljem „karantenski škodljivi organizem“, če izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a) njegova istovetnost je ugotovljena v smislu točke (1) oddelka 1 Priloge I;

(b) na ozemlju ni navzoč v smislu točke (2)(a) oddelka 1 Priloge I ali, če je navzoč, na njem ni splošno razširjen v smislu točk (2)(b) in (c) oddelka 1 Priloge I;

(c) je sposoben vnosa na ozemlje ter ustalitve na in širjenja po njem ali, če je na ozemlju navzoč, vendar ni splošno razširjen, je sposoben vnosa na tiste dele zadevnega ozemlja, kjer ni navzoč, ter ustalitve na in širjenja po njih, v smislu točke (3) oddelka 1 Priloge I;

(d) njegov vnos na ozemlje ter ustalitev na in širjenje po njem ali, če je navzoč, vendar ni splošno razširjen, vnos na tiste dele ozemlja, kjer ni navzoč, ter ustalitev na in širjenje po njih bi imeli nesprejemljive gospodarske, okoljske ali družbene učinke na zadevno ozemlje, v smislu točke (4) oddelka 1 Priloge I, in

(e) na voljo so izvedljivi in učinkoviti ukrepi za preprečevanje vnosa zadevnega škodljivega organizma na to ozemlje, ustalitve na ali širjenja po njem ter za zmanjšanje tveganj in učinkov.

Oddelek 2

Karantenski škodljivi organizmi za Unijo

Člen 4

Opredelitev karantenskih škodljivih organizmov za Unijo

Karantenski škodljivi organizem je „karantenski škodljivi organizem za Unijo“, če je določeno ozemlje iz uvodnega dela člena 3 ozemlje Unije in je organizem vključen na seznam iz člena 5(2).

Člen 5

Prepoved vnosa, premikov, posedovanja, razmnoževanja ali izpusta karantenskih škodljivih organizmov za Unijo

1. Prepovedani so vnos karantenskih škodljivih organizmov za Unijo na ozemlje Unije ter njihovi premiki po oziroma posedovanje, razmnoževanje ali izpust na tem ozemlju.

2. Komisija z izvedbenim aktom določi seznam škodljivih organizmov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3 za ozemlje Unije (v nadaljnjem besedilu: seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo).

Seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo vključuje škodljive organizme iz dela A Priloge I k Direktivi 2000/29/ES in oddelka 1 dela A Priloge II k navedeni direktivi.

Škodljivi organizmi, ki so na katerem koli delu ozemlja Unije domorodni ali ustaljeni, bodisi po naravni poti bodisi kot posledica vnosa z ozemelj zunaj Unije, se na seznamu karantenskih škodljivih organizmov za Unijo označijo kot škodljivi organizmi, za katere je znano, da so navzoči na ozemlju Unije.

Škodljivi organizmi, ki niso domorodni ali ustaljeni na nobenem delu ozemlja Unije, se na seznamu karantenskih škodljivih organizmov za Unijo označijo kot škodljivi organizmi, za katere ni znano, da bi bili navzoči na ozemlju Unije.

3. Kadar se na podlagi rezultatov ocene ugotovi, da škodljivi organizem, ki ni vključen na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, izpolnjuje pogoje iz člena 3 v zvezi z ozemljem Unije ali da škodljivi organizem, ki je vključen na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, enega ali več navedenih pogojev ne izpolnjuje več, Komisija z izvedbenimi akti ustrezno spremeni izvedbeni akt iz odstavka 2 tega člena, tako da doda zadevni škodljivi organizem na navedeni seznam ali ga z njega črta.

Komisija da to oceno na voljo državam članicam.

Komisija lahko z izvedbenimi akti nadomesti izvedbeni akt iz odstavka 2 tega člena zaradi konsolidacije sprememb.

4. Izvedbeni akti iz odstavkov 2 in 3 se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(2).

Člen 6

Prednostni škodljivi organizmi

1. Karantenski škodljivi organizmi za Unijo so „prednostni škodljivi organizmi“, če izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

(a) v zvezi z ozemljem Unije izpolnjujejo emega ali več pogojev iz točke (2) oddelka 1 Priloge I;

(b) imajo potencialno najbolj resne gospodarske, okoljske ali družbene učinke na ozemlje Unije, kot so opredeljeni v oddelku 2 Priloge I;

(c) so uvrščeni na seznam v skladu z odstavkom 2 tega člena.

2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 105, ki dopolnjujejo to uredbo z vzpostavitvijo seznama prednostnih škodljivih organizmov (v nadaljnjem besedilu: seznam prednostnih škodljivih organizmov).

Kadar se na podlagi rezultatov ocene ugotovi, da karantenski škodljivi organizem za Unijo izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 tega člena ali da škodljivi organizem enega ali več navedenih pogojev ne izpolnjuje več, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 105, s katerimi se ustrezno spremeni seznam iz prvega pododstavka, tako da se zadevni škodljivi organizem doda na navedeni seznam ali se z njega črta.

Komisija da navedeno oceno brez odlašanja na voljo državam članicam.

Kadar je v primeru resnih tveganj zaradi škodljivih organizmov to nujno, se za delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena, uporabi postopek iz člena 106.

Člen 7

Sprememba oddelka 1 Priloge I

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 105, s katerimi se spremeni oddelek 1 Priloge I, da se prilagodi razvoju znanstvenih in tehničnih spoznanj ter zadevnih mednarodnih standardov.

Člen 8

Karantenski škodljivi organizmi za Unijo, ki se uporabljajo za namene uradnega testiranja, znanstvene ali izobraževalne namene, poskuse, izbore sort ali žlahtnjenje

1. Z odstopanjem od člena 5(1) lahko države članice na zahtevo začasno dovolijo vnos karantenskih škodljivih organizmov za Unijo ali škodljivih organizmov, za katere veljajo ukrepi, sprejeti na podlagi člena 30(1), ki se uporabljajo za namene uradnega testiranja znanstvene ali izobraževalne namene, poskuse, izbore sort ali žlahtnjenje, na svoje ozemlje ter njihove premike po ter posedovanje in razmnoževanje na njem.

Dovoljenje se za zadevno dejavnost izda le, če se uvedejo ustrezne omejitve, s katerimi se zagotovi, da se z vnosom, premiki, posedovanjem, razmnoževanjem ali uporabo zadevnega škodljivega organizma ne povzroči njegove ustalitve na ali širjenja po ozemlju Unije, ob upoštevanju istovetnosti, biologije in načina širjenja škodljivega organizma, predvidene dejavnosti, medsebojnega vpliva z okoljem in drugih pomembnih dejavnikov, povezanih s tveganjem, ki ga ta škodljivi organizem predstavlja.

2. Dovoljenja na podlagi odstavka 1 vključujejo vse naslednje pogoje:

(a) škodljivi organizem je treba hraniti na lokaciji in pod pogoji: (i) ki jih pristojni organi štejejo za ustrezne in (ii) ki so navedeni v dovoljenju;

(b) dejavnost, ki vključuje škodljivi organizem, se izvaja v karantenski postaji ali objektu za izolacijo, ki ga v skladu s členom 60 določi pristojni organ in je naveden v dovoljenju;

(c) dejavnost, ki vključuje škodljivi organizem, izvaja osebje: (i) za katero pristojni organ meni, da je ustrezno znanstveno in strokovno usposobljen; (ii) ki je navedeno v dovoljenju;

(d) škodljivemu organizmu je ob vnosu na ozemlje Unije, ob premiku po ali posedovanju ali razmnoževanju na njem priloženo dovoljenje.

3. Dovoljenja, izdana na podlagi odstavka 1, so omejena glede količine škodljivih organizmov, ki se jih lahko vnese, premika, poseduje, razmnožuje ali uporabi, ter trajanja, ki je primerno za zadevno aktivnost. Dovoljenja ne presegajo zmogljivosti določene karantenske postaje ali objekta za izolacijo.

Dovoljenja zajemajo omejitve, potrebne za ustrezno odpravo tveganja ustalitve in širjenja zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo ali škodljivega organizma, za katerega veljajo ukrepi, sprejeti na podlagi člena 30(1).

4. Pristojni organ spremlja skladnost s pogoji iz odstavka 2 in omejitvami iz odstavka 3 ter v primeru neskladnosti sprejme potrebne ukrepe. Kadar je to primerno, je ta ukrep preklic dovoljenja iz odstavka 1.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 105, ki dopolnjujejo to uredbo z določitvijo podrobnih pravil o:

(a) izmenjavi informacij med državami članicami in Komisijo o vnosu zadevnih škodljivih organizmov na ozemlje Unije ter njihovih premikih po ter posedovanju, razmnoževanju in uporabi na tem ozemlju;

(b) postopku in pogojih za izdajo dovoljenja iz odstavka 1 ter

(c) spremljanju skladnosti in ukrepih, ki se sprejmejo v primeru neskladnosti, kot je določeno v odstavku 4.

Člen 9

Uradno obvestilo o neposredni nevarnosti

1. Če ima država članica dokaz, da obstaja neposredna nevarnost vnosa karantenskega škodljivega organizma za Unijo na ozemlje Unije ali na njegov del, kjer ta škodljivi organizem še ni navzoč, država članica o tem dokazu nemudoma pisno uradno obvesti Komisijo in druge države članice.

2. Odstavek 1 se uporablja tudi za škodljivi organizem, ki ni vključen na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, kadar:

(a) za škodljivi organizem veljajo ukrepi, sprejeti na podlagi člena 30(1), ali

(b) zadevna država članica meni, da škodljivi organizem morda izpolnjuje pogoje za vključitev na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo.

3. Izvajalci poslovnih dejavnosti pristojne organe nemudoma obvestijo o vseh dokazih, ki jih imajo glede neposredne nevarnosti iz odstavka 1, povezane s karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo ali škodljivimi organizmi iz odstavka 2.

Člen 10

Uradna potrditev navzočnosti karantenskega škodljivega organizma za Unijo s strani pristojnih organov

Kadar pristojni organ sumi ali je prejel dokaz, da je karantenski škodljivi organizem za Unijo ali škodljivi organizem, za katerega veljajo ukrepi, sprejeti na podlagi člena 30(1), navzoč na delu ozemlja njegove države članice, kjer pred tem njegova navzočnost ni bila znana, ali v pošiljki rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, ki je bila vnesena ali namenjena vnosu na ozemlje Unije ali se je premikala po njem, nemudoma sprejme potrebne ukrepe za potrditev, ali je ta škodljivi organizem navzoč (v nadaljnjem besedilu: uradno potrditi).

Ta uradna potrditev temelji na diagnozi uradnega laboratorija, ki ga določi pristojni organ v skladu s pogoji in zahtevami, določenimi v zakonodaji Unije glede uradnega nadzora.

Do uradne potrditve navzočnosti škodljivega organizma in kadar je ustrezno, zadevne države članice sprejmejo fitosanitarne ukrepe, da bi odpravile tveganje za širjenje škodljivega organizma.

Sum ali dokaz iz prvega pododstavka tega člena lahko temelji na kateri koli informaciji, prejeti na podlagi členov 14 in 15, ali katerem koli drugem viru.

Člen 11

Uradno obveščanje Komisije in drugih držav članic o karantenskih škodljivih organizmih za Unijo s strani držav članic

Država članica Komisijo in druge države članice uradno obvesti, kadar njen pristojni organ uradno potrdi katero koli od naslednjih situacij:

(a) navzočnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo na ozemlju države članice, za katerega pred tem ni bilo znano, da je bil tam navzoč;

(b) navzočnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo na delu ozemlja države članice, na katerem pred tem ni bil navzoč;

(c) navzočnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo na ozemlju države članice v pošiljki rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, ki se vnese ali je namenjena vnosu na ozemlje Unije ali se po njem premika.

Uradno obvestilo iz prvega odstavka posreduje en sam organ zadevne države članice, kot je določeno v zakonodaji Unije o uradnem nadzoru, in prek elektronskega sistema uradnega obveščanja iz člena 103.

Člen 12

Informacije o karantenskih škodljivih organizmih za Unijo, ki jih pristojni organi zagotovijo izvajalcem poslovnih dejavnosti

1. Kadar je katera od situacij iz člena 11 uradno potrjena, zadevni pristojni organ zagotovi, da so izvajalci poslovnih dejavnosti, na katerih rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete bi to lahko vplivalo, brez odlašanja obveščeni o navzočnosti karantenskega škodljivega organizma za Unijo.

2. Komisija pripravi in posodablja javno dostopen seznam vseh uradnih obvestil, ki jih prejme v zvezi s porajajočimi se škodljivimi organizmi v tretjih državah, ki lahko predstavljajo tveganje za zdravje rastlin na ozemlju Unije.

Ta seznam je lahko del elektronskega sistema iz člena 103.

Člen 13

Informacije o prednostnih škodljivih organizmih, ki jih pristojni organi zagotovijo javnosti

Kadar je katera od situacij iz točk (a) oziroma (b) prvega odstavka člena 11 uradno potrjena v zvezi s prednostnim škodljivim organizmom, pristojni organ javnost obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel oziroma jih namerava sprejeti, in o vseh ukrepih, ki jih bodo sprejele zadevne kategorije izvajalcev poslovnih dejavnosti ali druge osebe.

Člen 14

Ukrepi, ki jih nemudoma izvedejo izvajalci poslovnih dejavnosti

1. Če izvajalec poslovne dejavnosti sumi ali ugotovi, da je na rastlinah, rastlinskih proizvodih ali drugih predmetih, ki so pod njegovim nadzorom, navzoč karantenski škodljivi organizem za Unijo ali škodljivi organizem, za katerega veljajo ukrepi, sprejeti na podlagi člena 30(1), o tem nemudoma obvesti pristojni organ, da lahko ta pristojni organ sprejme ukrepe v skladu s členom 10. Kadar je ustrezno, izvajalec poslovne dejavnosti nemudoma sprejme tudi previdnostne ukrepe, da prepreči ustalitev ali širjenje zadevnega škodljivega organizma.

2. Pristojni organ lahko odloči, da obvestilo iz odstavka 1 ni potrebno, kadar je za določen škodljivi organizem znano, da je navzoč na nekem območju. V tem primeru o taki odločitvi ustrezno obvesti zadevne izvajalce poslovnih dejavnosti.

3. Kadar izvajalec poslovne dejavnosti prejme uradno potrditev o navzočnosti karantenskega škodljivega organizma za Unijo na rastlinah, rastlinskih proizvodih ali drugih predmetih, ki so pod njegovim nadzorom, se s pristojnim organom posvetuje o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in uvede ukrepe iz odstavkov od 4 do 7, kakor je ustrezno.

4. Izvajalec poslovne dejavnosti nemudoma sprejme potrebne ukrepe, da prepreči širjenje zadevnega škodljivega organizma. Kadar je pristojni organ zagotovil navodila v zvezi s temi ukrepi, izvajalec poslovne dejavnosti ravna v skladu z njimi.

5. Izvajalec poslovne dejavnosti na zahtevo pristojnega organa sprejme potrebne ukrepe za odstranitev škodljivega organizma z zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov in iz svojih prostorov, zemljišč, tal, vode ali drugih napadenih elementov, ki so pod njegovim nadzorom.

6. Če pristojni organ ne da drugačnih navodil, izvajalec poslovne dejavnosti rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, ki so pod njegovim nadzorom in na katerih bi lahko bil navzoč škodljivi organizem, brez odlašanja umakne s trga.

Kadar te rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti niso več pod nadzorom zadevnega izvajalca poslovne dejavnosti, slednji nemudoma in razen če pristojni organ ne da drugačnih navodil:

(a) obvesti osebe v trgovinski verigi, ki so jim bile te rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti dobavljeni, o navzočnosti škodljivega organizma,

(b) zagotovi tem osebam smernice o potrebnih ukrepih, ki jih je treba izvesti med pošiljanjem zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, da se zmanjša tveganje širjenja ali uhajanja zadevnih škodljivih organizmov; in

(c) odpokliče te rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete.

7. Kadar se uporablja odstavek 1, 3, 4, 5 ali 6 tega člena, izvajalec poslovne dejavnosti pristojnemu organu na zahtevo predloži vse informacije, ki so pomembne za javnost. Brez poseganja v člen 13 pristojni organ čim prej obvesti javnost, če je treba sprejeti ukrepe v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi ali drugimi predmeti, na katerih bi lahko bil navzoč zadevni škodljivi organizem.

Člen 15

Ukrepi, ki jih sprejmejo osebe, ki niso izvajalci poslovnih dejavnosti

1. Če katera koli oseba, ki ni izvajalec poslovne dejavnosti, ugotovi ali utemeljeno sumi, da je navzoč karantenski škodljivi organizem za Unijo, o tem nemudoma obvesti pristojni organ. Kadar to obvestilo ni v pisni obliki, ga pristojni organ uradno zabeleži. Če to zahteva pristojni organ, mu navedena oseba zagotovi informacije o zadevni navzočnosti, s katerimi razpolaga.

2. Pristojni organ lahko odloči, da obvestilo iz odstavka 1 ni potrebno, če je za določen škodljivi organizem znano, da je navzoč na nekem območju.

3. Oseba, ki je podala obvestilo iz odstavka 1, se posvetuje s pristojnim organom o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in v skladu z navodili pristojnega organa sprejme potrebne ukrepe, da prepreči širjenje tega škodljivega organizma ter ga odstrani z zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov in po potrebi iz svojih prostorov.

Člen 16

Odstopanja od obveznosti obveščanja

Obveznosti obveščanja iz členov 14 in 15 ne veljajo, kadar:

(a) se ugotovi navzočnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo v napadenem delu razmejenega območja, vzpostavljenega za zadrževanje tega škodljivega organizma, iz člena 18(2);

(b) se ugotovi navzočnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo v napadenem delu razmejenega območja, za katerega veljajo ukrepi za izkoreninjenje, ki zahtevajo osem let ali več, v obdobju teh prvih osmih let.

Člen 17

Izkoreninjenje karantenskih škodljivih organizmov za Unijo

1. Kadar je katera od situacij iz točk (a) oziroma (b) prvega odstavka člena 11 uradno potrjena, pristojni organ nemudoma sprejme vse potrebne fitosanitarne ukrepe za izkoreninjenje ustreznega karantenskega škodljivega organizma za Unijo z zadevnega območja. Ti ukrepi se sprejmejo v skladu s Prilogo II.

Navedena obveznost izkoreninjenja ne velja, kadar je v izvedbenem aktu v zvezi s tem škodljivim organizmom, sprejetem na podlagi člena 28(2), določeno drugače.

2. Pristojni organ brez odlašanja razišče izvor navzočnosti zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo, zlasti kadar bi ta navzočnost lahko bila povezana s premiki rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, in možnost, da se je zadevni škodljivi organizem s temi premiki razširil na nadaljnje rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete.

3. Če ukrepi iz odstavka 1 zadevajo vnos rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov na ozemlje Unije ali njihove premike po njem, zadevna država članica o teh ukrepih nemudoma uradno obvesti Komisijo in druge države članice.

4. Ukrepi iz odstavka 1 se sprejmejo in poizvedbe iz odstavka 2 opravijo ne glede na to, ali je škodljivi organizem navzoč v javnih ali zasebnih prostorih.

Člen 18

Vzpostavitev razmejenih območij

1. Kadar je katera od situacij iz točk (a) oziroma (b) prvega odstavka člena 11 uradno potrjena, pristojni organ nemudoma vzpostavi enega ali več območij, kjer je treba sprejeti ukrepe za izkoreninjenje iz člena 17(1) (v nadaljnjem besedilu: razmejeno območje).

Razmejeno območje sestavljata napadeno območje in varovalni pas.

2. Napadeno območje po potrebi zajema:

(a) vse rastline, za katere je znano, da jih je napadel zadevni škodljivi organizem;

(b) vse rastline, ki imajo znake ali simptome, ki kažejo na morebitno napadenost s strani zadevnega škodljivega organizma;

(c) vse druge rastline, ki bi jih zadevni škodljivi organizem lahko že kontaminiral ali napadel ali jih lahko kontaminira ali napade, vključno z rastlinami, ki bi jih lahko napadel zaradi njihove dovzetnosti zanj in ker se nahajajo v neposredni bližini napadenih rastlin ali zaradi skupnega vira pridelave, če je znan, z napadenimi rastlinami ali rastlinami, pridelanimi iz okuženih rastlin,

(d) zemljišča, tla, vodotoke ali druge elemente, ki jih je napadel ali bi jih lahko napadel zadevni škodljivi organizem.

3. Varovalni pas se nahaja neposredno okrog napadenega območja in ga obdaja.

Njegova velikost je ustrezna glede na tveganje, da se zadevni škodljivi organizem po naravni poti ali zaradi človekove dejavnosti v napadenem območju ali njegovi okolici razširi z napadenega območja, ter se določi v skladu z načeli iz oddelka 2 Priloge II.

Vendar pa varovalnega pasu ni treba vzpostaviti, če se tveganje za širjenje škodljivega organizma z napadenega območja odpravi ali zmanjša na sprejemljivo raven z naravnimi ali umetnimi preprekami.

4. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ sklene, da ne vzpostavi razmejenega območja, kadar ob upoštevanju narave zadevnega škodljivega organizma, rastline, rastlinskega proizvoda ali drugega predmeta in kraja, kjer je bil odkrit, na podlagi začetnega pregleda ugotovi, da je zadevni škodljivi organizem mogoče odstraniti takoj.

V tem primeru opravi preiskavo, s katero ugotovi, ali se je napad razširil na dodatne rastline ali rastlinske proizvode. Na podlagi te preiskave odloči, ali je treba vzpostaviti razmejeno območje.

5. Kadar bi bilo treba na podlagi odstavkov 2 in 3 razmejeno območje razširiti na ozemlje druge države članice, država članica, v kateri je bila ugotovljena navzočnost zadevnega škodljivega organizma, nemudoma vzpostavi stik z državo članico, na ozemlje katere bi bilo treba razširiti razmejeno območje, da lahko slednja sprejme vse ustrezne ukrepe iz odstavkov od 1 do 4.

6. Države članice Komisijo in druge države članice do 30. aprila vsako leto uradno obvestijo o številu in lokaciji vzpostavljenih razmejenih območij, zadevnih škodljivih organizmih in ustreznih ukrepih, sprejetih v preteklem koledarskem letu.

Ta odstavek se uporablja brez poseganja v kakršno koli obveznost glede uradnega obveščanja o razmejenih območjih, določeno v izvedbenih aktih iz člena 104.

Člen 19

Preiskave in prilagoditve razmejenih območij ter odprava omejitev

1. Pristojni organi vsaj enkrat letno ob primernem času opravijo preiskavo vseh razmejenih območij z vidika razvoja navzočnosti zadevnega škodljivega organizma.

Te preiskave se opravijo v skladu s členom 22(2).

2. Kadar pristojni organ v okviru preiskave iz odstavka 1 ali kako drugače ugotovi, da je v varovalnem pasu navzoč zadevni škodljivi organizem, zadevna država članica o tem nemudoma uradno obvesti Komisijo in druge države članice.

3. Pristojni organi meje napadenih območij, varovalnih pasov in razmejenih območij po potrebi prilagodijo tako, da upoštevajo rezultate preiskav iz odstavka 1.

4. Pristojni organi lahko prekličejo razmejeno območje in ustrezne ukrepe za izkoreninjenje, kadar se potrdi, da območje ni napadeno. To bo potrjeno, kadar bodo izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) preiskava iz odstavka 1 pokaže, da je območje prosto zadevnega škodljivega organizma, in

(b) na tem razmejenem območju v dovolj dolgem obdobju ni bila ugotovljena navzočnost zadevnega škodljivega organizma.

5. Pri sprejemanju odločitev glede prilagoditev iz odstavka 3 ali preklica razmejenega območja iz odstavka 4 zadevni pristojni organ upošteva vsaj naslednje dejavnike:

(a) biologijo škodljivega organizma in zadevnega vektorja;

(b) navzočnost gostiteljskih rastlin;

(c) ekoklimatske pogoje ter

(d) verjetnost, da bodo sprejeti ukrepi za izkoreninjenje uspešni.

6. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena letnih preiskav ni treba opravljati v napadenih delih razmejenih območij, vzpostavljenih za:

(a) škodljive organizme, za katere veljajo ukrepi za izkoreninjenje, ki zahtevajo osem let ali več;

(b) škodljive organizme, za katere veljajo ukrepi za zadrževanje iz člena 28(2).

7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 105, ki dopolnjujejo to uredbo z nadaljnjo določitvijo škodljivih organizmov iz točke (a) odstavka 6 tega člena in točke (b) člena 16 ter pogoji za uporabo teh odstopanj.

Člen 20

Poročila o ukrepih, sprejetih v skladu s členi 17, 18 in 19

1. Če država članica sprejme ukrepe na območju, ki se nahaja ob meji z drugo državo članico, se tej drugi državi članici predloži poročilo o ukrepih, sprejetih v skladu s členi 17, 18 in 19.

2. Država članica na zahtevo Komisije ali katere koli druge države članice predloži poročilo o specifičnih ukrepih, sprejetih v skladu s členi 17, 18 in 19.

Člen 21

Sprememba Priloge II

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 105, s katerimi se spremeni Priloga II, da se prilagodi razvoju znanstvenih in tehničnih spoznanj ter zadevnih mednarodnih standardov.

Člen 22

Preiskave v zvezi s karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo in škodljivimi organizmi, ki so začasno uvrščeni med karantenske škodljive organizme za Unijo

1. Države članice v določenih časovnih obdobjih opravijo preiskave, ki temeljijo na tveganju in v okviru katerih preverijo vsaj:

(a) navzočnost katerega koli karantenskega škodljivega organizma za Unijo in

(b) znake ali simptome katerega koli škodljivega organizma, za katerega veljajo ukrepi iz člena 29 ali ukrepi, sprejeti na podlagi člena 30(1).

Te preiskave se opravijo na vseh območjih, kjer ni znano, da bi bil zadevni škodljivi organizem navzoč.

Teh preiskav ni treba opraviti za škodljive organizme, za katere se nedvoumno ugotovi, da se zaradi ekoklimatskih pogojev ali odsotnosti gostiteljskih vrst v zadevni državi članici ne morejo ustaliti ali širiti.

2. Oblika preiskav iz odstavka 1 je odvisna od tveganja, da se škodljivi organizem pojavi na območju, zajetem v preiskavi. Preiskave vključujejo vsaj vizualni pregled s strani pristojnega organa ter po potrebi zbiranje vzorcev in testiranje. Opravijo se na vseh ustreznih krajih in zajemajo, kadar je ustrezno, prostore, vozila, stroje in pakirni material, ki jih uporabljajo izvajalci poslovnih dejavnosti in druge osebe. Temeljijo na priznanih znanstvenih in strokovnih načelih ter se izvedejo ob ustreznem času glede na možnost zaznave zadevnega škodljivega organizma.

Pri teh preiskavah se upoštevajo znanstveni in strokovni dokazi ter vse druge ustrezne informacije v zvezi z navzočnostjo zadevnih škodljivih organizmov.

3. Države članice Komisiji in drugim državam članicam do 30. aprila vsako leto poročajo o rezultatih preiskav iz odstavka 1, ki so bile opravljene v preteklem koledarskem letu. Ta poročila vključujejo informacije o kraju in času izvedbe preiskav, zadevnih škodljivih organizmih, rastlinah, rastlinskih proizvodih ali drugih predmetih, številu uradnih pregledov in odvzetih vzorcev ter ugotovitvah za vsak zadevni škodljivi organizem.

Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko teh poročil ter zagotovi navodila za njihovo izpolnjevanje. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(2).

Člen 23

Večletni programi preiskav in zbiranje informacij

1. Države članice pripravijo večletne programe preiskav, v katerih določijo vsebino preiskav, ki se opravijo na podlagi člena 22. Ti programi omogočajo zbiranje in evidentiranje znanstvenih in strokovnih dokazov ter drugih informacij iz drugega pododstavka člena 22(2).

Večletni programi preiskav v skladu s členom 22(2) zajemajo naslednje elemente:

(a) specifični cilj vsake preiskave;

(b) obseg vsake preiskave glede na zadevno območje in obravnavano obdobje, kot tudi ciljne škodljive organizme, rastline in blago;

(c) metodologija in upravljanje kakovosti preiskave, vključno z opisom postopkov v zvezi z vizualnim pregledom, vzorčenjem in testiranji ter njihovimi strokovnimi utemeljitvami;

(d) časovni razpored, pogostost in število načrtovanih vizualnih pregledov, vzorčenj in testiranj ter

(e) metode za evidentiranje zbranih informacij in poročanje o njih.

Večletni programi preiskav zajemajo obdobje od pet do sedem let.

2. Države članice o svojih večletnih programih preiskav ob njihovem sprejetju na zahtevo uradno obvestijo Komisijo in druge države članice.

3. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih se določijo oblika večletnih programov preiskav in praktične ureditve za uporabo elementov iz odstavka 1 pri specifičnih tveganjih zaradi škodljivih organizmov.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(2).

Člen 24

Preiskave v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi

1. Države članice v zvezi z vsakim prednostnim škodljivim organizmom letno opravijo preiskavo iz člena 22(1) in (2). Te preiskave vključujejo zadostno število vizualnih pregledov, vzorčenj in testiranj, kot je ustrezno za vsak prednostni škodljivi organizem, da se z visoko stopnjo zanesljivosti zagotovi pravočasno odkritje teh škodljivih organizmov, kolikor je to mogoče glede na biologijo zadevnega škodljivega organizma in ekoklimatske pogoje.

Preiskav ni treba opraviti za škodljive organizme, za katere se nedvoumno ugotovi, da se zaradi zadevnih ekoklimatskih pogojev ali odsotnosti svojih gostiteljskih vrst v zadevni državi članici ne morejo ustaliti ali širiti.

2. Države članice Komisiji in drugim državam članicam do 30. aprila vsako leto poročajo o rezultatih preiskav iz odstavka 1, ki so bile opravljene v preteklem koledarskem letu.

Člen 25

Načrti izrednih ukrepov v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi

1. V primeru uradne potrditve navzočnosti škodljivega organizma ali suma nanj vsaka država članica za vsak prednostni škodljivi organizem, ki je sposoben vnosa na njeno ozemlje ali njegov del in ustalitve na njem, pripravi in posodablja ločen načrt, ki vsebuje informacije v zvezi s postopki odločanja, postopki in protokoli, ki jih je treba upoštevati, minimalnimi viri, ki jih je treba dati na voljo, ter postopki, s katerimi se zagotovijo dodatni viri (v nadaljnjem besedilu: načrt izrednih ukrepov).

Države članice se v ustrezni fazi postopka priprave in posodabljanja načrtov izrednih ukrepov posvetujejo z vsemi zadevnimi deležniki.

Načrtov izrednih ukrepov ni treba pripraviti za tiste škodljive organizme, za katere se nedvoumno ugotovi, da se zaradi zadevnih ekoklimatskih pogojev ali odsotnosti gostiteljskih vrst v zadevni državi članici ne morejo ustaliti ali širiti.

2. Vsak načrt izrednih ukrepov vključuje:

(a) vloge in odgovornosti organov, ki so v primeru uradne potrditve navzočnosti zadevnega prednostnega škodljivega organizma ali suma nanjo vključeni v izvedbo načrta, kot tudi hierarhijo dajanja navodil in postopke za usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo pristojni organi, drugi javni organi, pooblaščeni organi ali vpletene fizične osebe, laboratoriji in izvajalci poslovnih dejavnosti, po potrebi vključno z usklajevanjem s sosednjimi državami članicami in sosednjimi tretjimi državami;

(b) dostop pristojnih organov do prostorov izvajalcev poslovnih dejavnosti, drugih ustreznih izvajalcev dejavnosti in fizičnih oseb;

(c) po potrebi dostop pristojnih organov do laboratorijev, opreme, osebja, zunanjih izvedenskih mnenj in virov, potrebnih za hitro in učinkovito izkoreninjenje ali, kadar je to ustrezno, zadrževanje zadevnega prednostnega škodljivega organizma;

(d) kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma uradno potrjena ali obstaja sum nanjo, ukrepe, ki jih je treba sprejeti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, drugim državam članicam, zadevnim izvajalcem poslovnih dejavnosti in javnosti glede navzočnosti zadevnega prednostnega škodljivega organizma ter ukrepov, sprejetih proti njemu;

(e) ureditev v zvezi z evidentiranjem ugotovitev navzočnosti zadevnega prednostnega škodljivega organizma;

(f) razpoložljive ocene iz člena 6(2) in vse ocene držav članic v zvezi s tveganjem, ki ga zadevni prednostni škodljivi organizem predstavlja za njihovo ozemlje;

(g) ukrepe za obvladovanje tveganja, ki jih je treba izvesti v zvezi z zadevnim prednostnim škodljivim organizmom v skladu z oddelkom 1 Priloge II, in postopke, ki jih je treba upoštevati;

(h) načela za geografsko razmejitev razmejenih območij;

(i) protokole, ki opisujejo metode vizualnih pregledov, vzorčenja in laboratorijskih testov, ter

(j) načela v zvezi z usposabljanjem osebja pristojnih organov ter po potrebi organov, javnih organov, laboratorijev, izvajalcev poslovnih dejavnosti in drugih oseb iz točke (a).

Po potrebi se zadeve iz točk (d) do (j) prvega pododstavka pripravijo v obliki priročnikov.

3. Načrti izrednih ukrepov se lahko združijo za več prednostnih škodljivih organizmov s podobno biologijo in naborom gostiteljskih vrst. V teh primerih so sestavljeni iz splošnega dela, ki je skupen vsem prednostnim škodljivim organizmom, ki so v njem zajeti, in specifičnih delov za vsak zadevni prednostni škodljivi organizem.

4. Države članice v štirih letih od datuma vzpostavitve seznama prednostnih škodljivih organizmov pripravijo načrt izrednih ukrepov za prednostne škodljive organizme s seznama.

Države članice v enem letu od datuma vključitve vsakega nadaljnjega zadevnega škodljivega organizma na seznam prednostnih škodljivih organizmov pripravijo načrt izrednih ukrepov za zadevni prednostni škodljivi organizem.

Države članice svoje načrte izrednih ukrepov redno pregledujejo in po potrebi posodabljajo.

5. Države članice na zahtevo svoje načrte izrednih ukrepov sporočijo Komisiji in drugim državam članicam ter z objavo na spletu obvestijo vse zadevne izvajalce poslovnih dejavnosti.

Člen 26

Simulacijske vaje v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi

1. Države članice izvajajo simulacijske vaje v zvezi z izvajanjem načrtov izrednih ukrepov v časovnih razmikih, določenih ob upoštevanju biologije zadevnega prednostnega škodljivega organizma oziroma organizmov in tveganja, ki ga ta škodljivi organizem oziroma organizmi predstavljajo.

Te vaje se v razumnem roku izvedejo v zvezi z vsemi zadevnimi prednostnimi škodljivimi organizmi in ob sodelovanju vseh ustreznih deležnikov.

Teh vaj ni treba izvajati, kadar je zadevna država članica nedavno že sprejela ukrepe za izkoreninjenje zadevnega škodljivega organizma ali zadevnih škodljivih organizmov.

2. Simulacijske vaje v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi, katerih navzočnost v eni državi članici bi lahko vplivala na sosednje države članice, lahko navedene države članice izvedejo skupaj na podlagi svojih načrtov izrednih ukrepov.

Kadar je to ustrezno, lahko države članice takšne simulacijske vaje izvedejo skupaj s sosednjimi tretjimi državami.

3. Države članice poročilo o rezultatih vsake simulacijske vaje na zahtevo dajo na voljo Komisiji in drugim državam članicam.

Člen 27

Akcijski načrti v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi

1. Če je navzočnost prednostnega škodljivega organizma na ozemlju države članice uradno potrjena na podlagi člena 10, pristojni organ nemudoma sprejme načrt (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt), v katerem določi ukrepe za izkoreninjenje tega škodljivega organizma v skladu s členi 17, 18 in 19 ali za njegovo zadrževanje v skladu s členom 28(2) kot tudi časovni načrt za izvedbo teh ukrepov.

Akcijski načrt vključuje opis zasnove in organizacije preiskav, ki se izvedejo, v njem pa so določeni število vizualnih pregledov, vzorcev, ki jih je treba odvzeti, in laboratorijskih testov, ki jih je treba opraviti, ter metodologija, ki se uporabi pri pregledih, vzorčenjih in testiranjih.

Akcijski načrt temelji na ustreznem načrtu izrednih ukrepov, pristojni organ pa ga takoj sporoči zadevnim izvajalcem poslovnih dejavnosti.

2. Vsaka država članica na zahtevo uradno obvesti Komisijo in druge države članice o akcijskih načrtih, ki jih je sprejela.

Člen 28

Ukrepi Unije v zvezi z določenimi karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo

1. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi ukrepe proti določenim karantenskim škodljivim organizmom za Unijo. V okviru teh ukrepov se v zvezi z vsakim zadevnim škodljivim organizmom izvajajo ena ali več naslednjih določb:

(a) člen 10 glede ukrepov, ki se sprejmejo v primeru suma navzočnosti zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo in uradne potrditve njegove navzočnosti s strani pristojnih organov;

(b) člen 14 glede ukrepov, ki jih nemudoma sprejmejo izvajalci poslovnih dejavnosti;

(c) člen 15 glede ukrepov, ki jih sprejmejo osebe, ki niso izvajalci poslovnih dejavnosti;

(d) člen 17 glede izkoreninjenja karantenskih škodljivih organizmov za Unijo;

(e) člen 18 glede vzpostavitve razmejenih območij;

(f) člen 19 glede preiskav in prilagoditev razmejenih območij ter odprave omejitev;

(g) člen 22 glede preiskav v zvezi s karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo in škodljivimi organizmi, ki so začasno uvrščeni med karantenske škodljive organizme za Unijo;

(h) člen 24 glede preiskav v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi, kar zadeva število vizualnih pregledov vzorcev in testiranj za posamezne prednostne škodljive organizme;

(i) člen 25 glede načrtov izrednih ukrepov v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi;

(j) člen 26 glede simulacijskih vaj v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi;

(k) člen 27 glede akcijskih načrtov v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(2).

2. Z odstopanjem od člena 17 in kadar se na podlagi preiskav iz člena 19 ali drugih dokazov ugotovi, da izkoreninjenje zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo na razmejenem območju ni možno, Komisija sprejme izvedbene akte iz odstavka 1 tega člena, s katerimi določi ukrepe, katerih edini namen je zadrževanje.

Komisija v namen sprejetja takšne odločitve brez odlašanja sprejme potrebne ukrepe, potem ko zadevna država članica ali kateri koli drug vir predloži ustrezne dokaze.

3. Kadar Komisija ugotovi, da so za varstvo dela ozemlja Unije, na katerem zadevni karantenski škodljivi organizem za Unijo ni navzoč, potrebni preventivni ukrepi na območjih zunaj razmejenih območij, lahko sprejme izvedbene akte iz odstavka 1, s katerimi določi takšne ukrepe.

4. Ukrepi iz odstavkov 1, 2 in 3 se sprejmejo v skladu s Prilogo II, ob upoštevanju specifičnih tveganj, ki jih predstavljajo zadevni karantenski škodljivi organizmi za Unijo, specifičnih ekoklimatskih pogojev in tveganj v zvezi z zadevnimi državami članicami ter potrebe po harmoniziranem izvajanju potrebnih ukrepov za zmanjševanje tveganja na ravni Unije.

5. Dokler Komisija ne sprejme ukrepa, lahko država članica ohrani vse ukrepe, ki jih je sprejela.

6. V nujnih ustrezno utemeljenih primerih za obravnavo resnih tveganj zaradi škodljivih organizmov Komisija v skladu s postopkom iz člena 107(3) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj. Ti akti se sprejmejo v skladu s Prilogo II, ob upoštevanju specifičnih tveganj, ki jih predstavljajo zadevni karantenski škodljivi organizmi za Unijo, specifičnih ekokilmatskih pogojev in tveganj v zvezi z zadevnimi državami članicami ter potrebe po harmoniziranem izvajanju potrebnih ukrepov za zmanjševanje tveganja na ravni Unije.

7. Države članice prek elektronskega sistema uradnega obveščanja iz člena 103 Komisijo in druge države članice uradno obvestijo o vseh primerih neskladnosti z ukrepi, sprejetimi na podlagi tega člena, zaradi katerih nastane tveganje za širjenje karantenskih škodljivih organizmov za Unijo.

Člen 29

Ukrepi držav članic v zvezi s škodljivimi organizmi, ki niso uvrščeni na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo

1. Kadar je navzočnost škodljivega organizma, ki ni uvrščen na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, uradno potrjena na ozemlju države članice in država članica meni, da ta škodljivi organizem morda izpolnjuje pogoje za uvrstitev na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, nemudoma oceni, ali škodljivi organizem izpolnjuje merila iz pododdelka 1 oddelka 3 Priloge I. Če ugotovi, da so ta merila izpolnjena, nemudoma sprejme ukrepe za izkoreninjenje v skladu s Prilogo II. Uporabljajo se členi od 17 do 20.

Kadar se na podlagi preiskav iz člena 19 ali drugih dokazov ugotovi, da izkoreninjenje škodljivega organizma na razmejenem območju ni možno, se smiselno uporabi člen 28(2).

Kadar se uradno potrdi navzočnost škodljivega organizma, ki izpolnjuje merila iz prvega pododstavka, na pošiljki rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, ki se vnesejo na ozemlje države članice ali se po njem premikajo, zadevna država članica sprejme potrebne ukrepe, da prepreči vnos tega škodljivega organizma na ozemlje Unije ter njegovo ustalitev na in širjenje po njem.

Kadar država članica sumi, da je na njenem ozemlju navzoč škodljivi organizem, ki izpolnjuje merila iz prvega pododstavka, se smiselno uporabi člen 10.

Pred uradno potrditvijo navzočnosti tega škodljivega organizma in kadar je ustrezno, država članica sprejme fitosanitarne ukrepe, da bi zmanjšala tveganje njegovega širjenja.

2. Po sprejetju ukrepov iz odstavka 1 država članica oceni, ali zadevni škodljivi organizem izpolnjuje merila za karantenske škodljive organizme iz oddelka 1 Priloge I.

3. Zadevna država članica Komisijo in druge države članice uradno obvesti o navzočnosti škodljivega organizma iz odstavka 1. Komisijo in druge države članice obvesti tudi o oceni iz navedenega odstavka, sprejetih ukrepih in dokazih, ki jih upravičujejo.

Rezultate ocene iz odstavka 2 Komisiji uradno sporoči v dveh letih od uradne potrditve navzočnosti navedenega škodljivega organizma.

Uradna obvestila o navzočnosti navedenega škodljivega organizma se posredujejo prek elektronskega sistema uradnega obveščanja iz člena 103.

Člen 30

Ukrepi Unije v zvezi s škodljivimi organizmi, ki niso uvrščeni na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo

1. Kadar Komisija prejme uradno obvestilo iz prvega pododstavka člena 29(3) ali ima druge dokaze o navzočnosti škodljivega organizma, ki ni uvrščen na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, na ozemlju Unije ali o neposredni nevarnosti njegovega vnosa na to ozemlje ali širjenja po njem ter meni, da ta škodljivi organizem morda izpolnjuje pogoje za uvrstitev na navedeni seznam, nemudoma oceni, ali navedeni škodljivi organizem v zvezi z ozemljem Unije izpolnjuje merila iz pododdelka 2 oddelka 3 Priloge I.

Kadar Komisija ugotovi, da so ta merila izpolnjena, z izvedbenimi akti nemudoma sprejme ukrepe za omejeno obdobje v zvezi s tveganji, ki jih ta škodljivi organizem predstavlja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(2).

V okviru teh ukrepov se za vsak zadevni škodljivi organizem izvaja ena ali več določb iz točk (a) do (g) prvega pododstavka člena 28(1), kadar je to ustrezno.

2. Po sprejetju ukrepov iz odstavka 1 Komisija oceni, ali zadevni škodljivi organizem v zvezi z ozemljem Unije izpolnjuje merila za karantenske škodljive organizme iz oddelka 1 Priloge I.

3. Kadar se na podlagi preiskav iz členov 19 in 22 ali drugih dokazov ugotovi, da izkoreninjenje zadevnega škodljivega organizma na razmejenem območju ni možno, se lahko z izvedbenimi akti iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena določijo ukrepi, katerih namen je zadrževanje.

4. Kadar se ugotovi, da so za varstvo dela ozemlja Unije, na katerem zadevni škodljivi organizem ni navzoč, potrebni preventivni ukrepi na območjih zunaj razmejenih območij, se lahko z izvedbenimi akti iz odstavka 1 določijo takšni ukrepi.

5. Ukrepi iz odstavkov 1, 3 in 4 se sprejmejo v skladu s Prilogo II, ob upoštevanju specifičnih tveganj, ki jih predstavljajo zadevni škodljivi organizmi, in potrebe po harmoniziranem izvajanju potrebnih ukrepov za zmanjševanje tveganj na ravni Unije.

6. Dokler Komisija ne sprejme ukrepov, lahko zadevna država članica ohrani ukrepe, ki jih je sprejela na podlagi člena 29.

7. V nujnih ustrezno utemeljenih primerih za obravnavo resnih tveganj zaradi škodljivih organizmov Komisija v skladu s postopkom iz člena 107(3) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj. Ti akti se sprejmejo v skladu s Prilogo II, ob upoštevanju specifičnih tveganj, ki jih predstavljajo zadevni škodljivi organizmi, in potrebe po harmoniziranem izvajanju potrebnih ukrepov za zmanjševanje tveganja na ravni Unije.

8. Države članice prek elektronskega sistema uradnega obveščanja iz člena 103 Komisijo in druge države članice uradno obvestijo o vseh primerih neskladnosti z ukrepi, sprejetimi na podlagi tega člena, zaradi katerih nastane tveganje za širjenje škodljivih organizmov iz odstavka 1 tega člena.

Člen 31

Strožje zahteve, ki jih sprejmejo države članice

1. Države članice lahko na svojih ozemljih uporabljajo ukrepe, ki so strožji od tistih, sprejetih na podlagi člena 28(1), (2) in (3) ter člena 30(1), (3) in (4), če je to upravičeno glede na cilj fitosanitarne varnosti in je v skladu z načeli iz oddelka 2 Priloge II.

Ti strožji ukrepi ne smejo nalagati ali imeti za posledico kakršne koli prepovedi ali omejitve glede vnosa rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlje Unije ali njihovih premikov po tem ozemlju in preko njega, razen tistih, ki jih nalagajo členi 40 do 58 in 71 do 102.

2. Države članice o ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 1, nemudoma uradno obvestijo Komisijo in druge države članice.

Države članice Komisiji in drugim državam članicam na zahtevo predložijo letno poročilo o ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 1.

Oddelek 3

Karantenski škodljivi organizmi za varovano območje

Člen 32

Priznavanje varovanih območij

1. Kadar je karantenski škodljivi organizem navzoč na ozemlju Unije, ne pa tudi na ozemlju ali delu ozemlja države članice, in ni karantenski škodljivi organizem za Unijo, lahko Komisija na zahtevo te države članice na podlagi odstavka 4 tako ozemlje ali del ozemlja prizna kot varovano območje v skladu z odstavkom 3 za ta karantenski škodljivi organizem (v nadaljnjem besedilu: karantenski škodljivi organizem za varovano območje).

2. Prepovedani so vnos karantenskega škodljivega organizma za varovano območje na zadevno varovano območje ter njegovi premiki po ali posedovanje, razmnoževanje ali izpust na njem.

Za vnos karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje na varovana območja ter njihove premike po in posedovanje ter razmnoževanje na varovanih območjih se smiselno uporablja člen 8.

3. Komisija z izvedbenim aktom določi seznam varovanih območij in z njimi povezanih karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje. Ta seznam vključuje varovana območja, priznana v skladu s prvim pododstavkom točke (h) člena 2(1) Direktive 2000/29/ES, zadevne škodljive organizme s seznama iz dela B Priloge I in dela B Priloge II k Direktivi 2000/29/ES ter oznake, ki se posebej dodelijo navedenim škodljivim organizmom.

Komisija lahko z izvedbenimi akti, s katerimi spremeni izvedbeni akt iz prvega pododstavka, prizna dodatna varovana območja, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1 tega člena.

Komisija lahko z izvedbenimi akti nadomesti izvedbeni akt iz prvega pododstavka tega odstavka zaradi konsolidacije sprememb.

Izvedbeni akti iz tega odstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(2).

4. Zadevna država članica skupaj z zahtevo iz odstavka 1 predloži tudi:

(a) opis meja predlaganega varovanega območja, vključno z zemljevidi;

(b) rezultate preiskav, ki dokazujejo, da v vsaj treh letih pred vložitvijo zahteve zadevni karantenski škodljivi organizem na zadevnem ozemlju ni bil navzoč, in

(c) dokaze, da zadevni karantenski škodljivi organizem izpolnjuje pogoje iz člena 3 v zvezi s predlaganim varovanim območjem.

5. Preiskave iz točke (b) odstavka 4 se opravijo ob ustreznem času in so ustrezno temeljite glede na možnost odkritja navzočnosti zadevnega karantenskega škodljivega organizma. Temeljijo na priznanih znanstvenih in tehničnih načelih ter upoštevajo ustrezne mednarodne standarde.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 105, ki dopolnjujejo to uredbo z določitvijo podrobnih pravil o navedenih preiskavah. Ti akti se sprejmejo v skladu razvojem znanstvenih in tehničnih spoznanj ter veljavnih mednarodnih standardov.

6. Komisija lahko prizna začasna varovana območja. V ta namen se smiselno uporabljajo pogoji iz odstavkov 1 in 4 ter prvega pododstavka odstavka 5. Z odstopanjem od zahteve iz točke (b) odstavka 4 se preiskava opravi v obdobju vsaj enega leta pred vložitvijo zahteve.

Začasno varovano območje je priznano največ tri leta od priznanja, veljavnost priznanja pa se samodejno izteče po treh letih.

7. Države članice Komisijo in druge države članice uradno obvestijo o mejah varovanih območij na svojem ozemlju, vključno z zemljevidi, z objavo na uradnem spletnem mestu pristojnega organa pa o tem obvestijo tudi izvajalce poslovnih dejavnosti.

Člen 33

Splošne obveznosti v zvezi z varovanimi območji

1. V zvezi z varovanimi območji se za zadevne karantenske škodljive organizme za varovano območje smiselno uporabljajo obveznosti iz členov 9 do 19.

2. Rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, ki izvirajo z razmejenega območja, vzpostavljenega znotraj varovanega območja v zvezi z zadevnim karantenskim škodljivim organizmom za varovano območje, se ne sme premikati s tega razmejenega območja na ostale dele tega varovanega območja ali na katero koli drugo varovano območje, vzpostavljeno za ta karantenski škodljivi organizem.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko te rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti premikajo s tega razmejenega območja preko in z zadevnega varovanega območja le, če so pakirani in se premikajo tako, da ni nobenega tveganja, da bi se zadevni karantenski škodljivi organizem za varovano območje širil po tem varovanem območju.

3. Komisija in druge države članice se nemudoma uradno obvestijo o razmejenih območjih, vzpostavljenih znotraj varovanega območja, in ukrepih za izkoreninjenje, sprejetih na teh območjih na podlagi členov 17, 18 in 19.

Člen 34

Preiskave v zvezi s karantenskimi škodljivimi organizmi za varovano območje

1. Pristojni organ opravi letne preiskave vsakega varovanega območja v zvezi z navzočnostjo zadevnega karantenskega škodljivega organizma za varovano območje. Za te preiskave se smiselno uporablja člen 22(2).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 105, ki dopolnjujejo to uredbo z določitvijo podrobnih pravil za pripravo in vsebino teh preiskav.

2. Države članice Komisijo in druge države članice do 30. aprila vsako leto uradno obvestijo o rezultatih preiskav iz odstavka 1, ki so bile opravljene v preteklem koledarskem letu.

Člen 35

Sprememba velikosti in preklic priznanja varovanih območij

1. Komisija lahko na zahtevo države članice, katere ozemlje to zadeva, spremeni velikost varovanega območja.

Kadar ta sprememba pomeni povečanje varovanega območja, se smiselno uporablja člen 32.

2. Komisija na zahtevo države članice iz odstavka 1 prekliče priznanje varovanega območja ali ga zmanjša.

3. Komisija prekliče priznanje varovanega območja, če preiskave iz člena 34 niso bile opravljene v skladu z navedenim členom.

4. Komisija prekliče priznanje varovanega območja, če je bila na njem ugotovljena navzočnost zadevnega karantenskega škodljivega organizma za varovano območje in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a) v treh mesecih po uradni potrditvi navzočnosti zadevnega škodljivega organizma ni bilo vzpostavljeno razmejeno območje v skladu s členom 33(1);

(b) ukrepi za izkoreninjenje, sprejeti na razmejenem območju na podlagi člena 33(1), niso bili uspešni v 24 mesecih po uradni potrditvi navzočnosti zadevnega škodljivega organizma oziroma v obdobju, daljšem od 24 mesecev, kadar je to upravičeno glede na biologijo škodljivega organizma in je to obdobje določeno v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 32(3),

(c) Komisiji dostopne informacije glede izvajanja ukrepov, ki so bili v skladu s členom 33(1)(c) sprejeti na podlagi členov 17, 18 in 19, kažejo na hudo malomarnost pri odzivanju na navzočnost tega škodljivega organizma na zadevnem varovanem območju.

5. Komisija na podlagi odstavkov 2, 3 ali 4 tega člena z izvedbenim aktom, s katerim spremeni izvedbeni akt iz člena 32(3), prekliče priznanje varovanega območja ali ga zmanjša. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(2).

POGLAVJE III

Nadzorovani nekarantenski škodljivi organizmi za Unijo

Člen 36

Opredelitev nadzorovanih nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo

Škodljivi organizem je „nadzorovani nekarantenski škodljivi organizem za Unijo“, če izpolnjuje vse naslednje pogoje in je uvrščen na seznam iz člena 37:

(a) njegova istovetnost je ugotovljena v skladu s točko (1) oddelka 4 Priloge I;

(b) navzoč je na ozemlju Unije;

(c) ni karantenski škodljivi organizem za Unijo ali škodljivi organizem, za katerega veljajo ukrepi, sprejeti na podlagi člena 30(1);

(d) v skladu s točko (2) oddelka 4 Priloge I se prenaša predvsem prek specifičnih rastlin za saditev;

(e) v skladu s točko (3) oddelka 4 Priloge I ima njegova navzočnost na teh rastlinah za saditev nesprejemljive gospodarske učinke v zvezi z njihovo predvideno uporabo;

(f) za preprečevanje njegove navzočnosti na zadevnih rastlinah za saditev so na voljo izvedljivi in učinkoviti ukrepi.

Člen 37

Prepoved vnosa in premikov nadzorovanih nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo na rastlinah za saditev

1. Izvajalci poslovnih dejavnosti ne smejo vnesti nadzorovanega nekarantenskega škodljivega organizma za Unijo na ozemlje Unije ali ga premikati po njem na rastlinah za saditev s seznama iz odstavka 2, prek katerih se prenaša.

Prepoved iz prvega pododstavka se ne uporablja v naslednjih primerih:

(a) premiki rastlin za saditev po prostorih zadevnega izvajalca poslovne dejavnosti ali med njimi;

(b) premiki rastlin za sad