[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.5.2006

COM(2006) 249 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Spodbujanje dostojnega dela za vse Prispevek Unije k izvajanju agende za dostojno delo po svetu

{SEC(2006) 643}

1. UVOD

SEPTEMBRA 2005 JE VRH ZDRUžENIH NARODOV V ZVEZI S SPREMLJANJEM DEKLARACIJE TISOčLETJA IZRAZIL POTREBO PO PRAVIčNI GLOBALIZACIJI. MED CILJE NACIONALNIH IN MEDNARODNIH POLITIK JE VKLJUčIL SPODBUJANJE PRODUKTIVNE ZAPOSLITVE IN DOSTOJNEGA DELA ZA VSE. TAKO JE POUDARIL TEMELJNO VLOGO ZAPOSLITVE IN KAKOVOSTI ZAPOSLITVE V UKREPANJU PROTI REVščINI IN V PRID RAZVOJU: KLJUB DOSEžENEMU NAPREDKU POLOVICA DELAVCEV NA SVETU ZASLUžI MANJ KAKOR 2 DOLARJA NA DAN IN POLOVICA SVETOVNEGA PREBIVALSTVA NIMA NOBENE SOCIALNE ZAščITE [1].

Pred vrhom so Komisija, Svet in Evropski parlament pozvali h krepitvi socialne razsežnosti globalizacije in k spodbujanju dostojnega dela za vse v skladu s strategijo Mednarodne organizacije dela (ILO) na tem področju[2].

Spodbujanje dostojnega dela je bistvo politične agende ILO od leta 2000: z agendo za dostojno delo ILO predlaga, da „se vsem moškim in ženskam omogočijo resnične možnosti dostopa do dostojnega in plodnega dela pod pogoji svobode, pravičnosti, varnosti in človeškega dostojanstva“. To agendo za dostojno delo so potrdile vlade in socialni partnerji v okviru ILO in pomeni skupek smernic s splošnim poslanstvom, ki niso vezane na posamezni model razvoja. Leta 2004 je bila povzeta v priporočilih Svetovne komisije za socialno razsežnost globalizacije (WCSDG).

Agenda za dostojno delo temelji na celostnem pristopu, ki vključuje delo, ki je produktivno in svobodno izbrano, pravico do dela, socialno zaščito, socialni dialog in upoštevanje enakosti med spoloma[3]. Vključuje torej „temeljne socialne pravice“, ki so minimalna osnova za socialne pravice, vzpostavljene v mednarodni skupnosti, njihovo izvajanje pa že podpira Unija. Vendar je agenda bolj velikopotezna : ne načrtuje samo zagotovitve minimalnih osnovnih pravic, temveč tudi usmeritev razvoja v skladu z vrednotami in načeli ukrepanja ter vodenja, ki združujejo gospodarsko konkurenčnost in socialno pravičnost.

Taka združitev gospodarske konkurenčnosti in socialne pravičnosti je v ospredju modela evropskega razvoja. Dejavno prispevati k spodbujanju dostojnega dela je sestavni del Evropske socialne agende in prizadevanj EU za širjenje svojih vrednot in izkušenj ter svojega modela celostnega gospodarskega in socialnega razvoja[4].

Z delovanjem pri razširjanju agende za dostojno delo za vse Komisija v celoti upošteva posebnosti in raznolikost gospodarskih in socialnih razmer po svetu. Priznava pomen strateškega in postopnega pristopa, ki ga lahko partnerice laže sprejmejo ter odseva vsebino in prednostne naloge na državni in regionalni ravni.

V tem sporočilu Komisija predlaga smernice za še večji prispevek politik in ukrepov EU k razširjanju agende za dostojno delo. Te smernice zahtevajo okrepitev sodelovanja med evropskimi institucijami, državami članicami in vsemi zadevnimi subjekti.

Izvajanje agende za dostojno delo bo osrednja tema sklopa sestankov na visoki ravni Ekonomsko-socialnega sveta OZN, ki bo julija 2006. Delo v okviru agende za dostojno delo se bo nadaljevalo na mednarodni ravni in Komisija namerava pri tem v celoti sodelovati.

2. DEJAVNIK RAZVOJA, VODENJA IN USPEŠNOSTI

GLOBALIZACIJA TER TEHNOLOšKE IN DEMOGRAFSKE SPREMEMBE POVZROčAJO PRECEJšNJO SPREMEMBO ORGANIZACIJE PROIZVODNJE TER OPRAVLJANJA STORITEV NA SVETOVNI RAVNI IN TUDI STRUKTURE TER PORAZDELITVE DELOVNIH MEST. TE SPREMEMBE SO OMOGOčILE RAZšIRITEV PREDNOSTI MEDNARODNE TRGOVINE NA VEčJE šTEVILO DRžAV IN DRUžBENIH SKUPIN TER LAHKO VSAKOMUR ZAGOTOVIJO PRILOžNOSTI IN MOžNOSTI DOSTOPA DO DOSTOJNEGA DELA.

Vendar pa gospodarska rast ne pomeni nujno odpiranja novih delovnih mest in izboljšanja sedanjih delovnih mest, ki bi zmanjšala revščino. Veliko držav v razvoju ima gospodarstvo, v katerem prevladuje neformalni sektor in delovna mesta povprečne kakovosti ter se ohranja dvojnost na trgu dela zlasti tam, kjer je preživetje večine prebivalstva odvisno od kmetijstva. V glavnem ženske in mladina delajo v neformalni ekonomiji in imajo malo možnosti glede dohodka, izobrazbe in socialne zaščite.

Tudi v formalnem sektorju pomanjkljivosti služb za zaposlovanje, upravljanja trga dela in sistemov socialne zaščite zmanjšujejo sposobnost obvladovanja sprememb.

V hitro razvijajočih se državah pa rast ni dovolj za znižanje revščine med pomembnimi deli prebivalstva. Rast produktivnosti vedno ne povzroči povišanja plač. Število delovnih mest slabše kakovosti in delež neformalne ekonomije ostajata precejšnja. V vseh teh državah, vendar tudi v manjšem obsegu v industrializiranih državah, delavci iz neformalne ekonomije dejansko nimajo pravice do dela in socialne zaščite.

Spodbujanje dostojnega dela zahteva skladen in globalen pristop. Seveda je treba premostiti najbolj očitne pomanjkljivosti v smislu temeljnih socialnih pravic, kakor je delo otrok. Vendar pa je treba tudi in predvsem spremeniti vzorce razvoja. Izkušnje kažejo, da odprava dela otrok vključuje tudi ukrepanje na trgu dela, socialni dialog in socialno zaščito (na primer nadomestila, ki odvračajo od dela otrok ali s katerimi postane to odvečno, ter nadomestila, ki spodbujajo izobraževanje).

Za zmanjšanje revščine pa dodelitev pomoči za preživljanje ali pričakovanje rezultatov rasti in ustanovitev mednarodnih podjetij ne zadostujejo. Treba je ustvariti ugodno okolje za domače in tuje naložbe v odpiranje novih delovnih mest na lokalni ravni; izboljšati vodenje, vključno s socialnim dialogom; opredeliti pomanjkljivosti v zvezi z dostojnim delom; vzpostaviti pravni in ureditveni okvir, ki ščiti delavce in zagotavlja enakopravnost moških in žensk; uvesti izvedljive sisteme socialne zaščite, izobraževanja in vseživljenjskega usposabljanja; zagotoviti pravno varnost za podjetja; zmanjšati korupcijo in vzpostaviti poštena pravila konkurence. Spodbujanje dostojnega dela na ta način je poleg tega tudi zahteva podjetij, saj ta menijo, da nimajo odgovornosti samo delodajalci, temveč morajo svoje odgovornosti prevzeti tudi javni organi[5].

S poudarkom na zaposlovanju, kakovosti zaposlitve in ustreznih socialnih politikah je spodbujanje dostojnega dela dejavnik pravičnosti in socialne kohezije ter tudi gospodarske uspešnosti.

Ciljev socialne narave ni v nobenem primeru mogoče uporabiti zaradi ščitenja interesov. Cilj je splošen socialni napredek in njegova pravična porazdelitev, ki bo v korist vsem.

3. ZAVEZE IN SMERNICE POLITIK EU

EU JE DEJAVNO VKLJUčENA V IZVAJANJE DEKLARACIJE TISOčLETJA. PRISPEVA K RASTI IN TRAJNOSTNEM RAZVOJU NA SVETOVNI RAVNI, ZLASTI S SVOJO TRGOVINSKO POLITIKO IN UKREPI ZA RAZVOJ IN ZUNANJO POMOč. Podpira ratifikacijo in dejansko uporabo konvencij o temeljnih socialnih pravicah v vseh državah na svetu[6].

Posebno lahko prispeva k spodbujanju dostojnega dela s tem, da mednarodnim organizacijam da na voljo svoje izkušnje in strokovno znanje ter z razvojem političnega dialoga z regijami in tretjimi državami. Komisija je v zvezi s tem že razvila dejanske pobude, na primer okrepitev svojega sodelovanja z ILO, izvedbo splošnega sistema preferencialov (GSP) na področju trgovine, vzpostavitev evropskega soglasja za razvoj in začetek dialoga o zaposlovanju z azijskimi državami ali državami Latinske Amerike.

3.1. Dostojno delo: zaveza za Unijo

EU je v svoji zgodovini oblikovala model gospodarskega in socialnega razvoja, ki presega raznolikost razmer v posameznih državah in izhaja iz skupnih vrednot in načel, zlasti cilja, priznanega v Pogodbi, o skupnem spodbujanju gospodarskega in socialnega napredka.

Pravni red Skupnosti na področju zaposlovanja, socialne politike in enakih možnosti v več vidikih presega mednarodne standarde in ukrepe, ki vključujejo pojem dostojnega dela, in vključuje njegova glavna načela. Standardi ILO so podlaga za vrsto politik, zakonov in kolektivnih pogodb v državah članicah in na evropski ravni. Poleg tega standardi in ukrepi ILO dopolnjujejo pravni red Skupnosti na področjih, ki niso – ali so le deloma – zajeta v zakonodaji in politikah Skupnosti, kakor so dejavnosti uradov za delo in inšpekcija dela, sindikalna svoboda, pogajanja za sklenitev kolektivnih pogodb ter minimalni standardi na področju socialne varnosti.

Države članice so že ratificirale številne konvencije ILO, zlasti v zvezi s temeljnimi socialnimi pravicami, inšpekcijo dela, dejavnostmi uradov za delo, zaposlovanjem, socialno varnostjo in plačami[7]. Veliko izmed njih je začelo ratifikacijo najnovejših konvencij (zdravje in varstvo pri delu, pogoji dela). Najnovejše prečiščeno besedilo konvencije ILO o pomorskem delu (2006) je zelo primerno za evropski socialni dialog ter prihodnjo dejavnost Skupnosti in držav članic na področju standardov.

Pomembno je, da države članice nadaljujejo proces ratifikacije in uporabe zlasti posodobljenih konvencij. Komisija bo zaradi potrebe pospešila in olajšala ta proces ob upoštevanju pristojnosti in zadevnih politik Skupnosti.

Poleg ciljev agende za dostojno delo pa lizbonska strategija in Evropska socialna agenda omogočata mnogo večji političen okvir za odločno ukrepanje v korist zaposlovanja, enakih možnosti in socialne kohezije.

3.2. Boljše poznavanje za večjo prepričanost in bolj dejavno vključevanje

Komisija bo sodelovala z ILO in OZN ter drugimi organizacijami za poglobitev problematike dostojnega dela, izboljšanje usposobljenosti držav partneric in razvoj ustreznih kazalnikov; ki so:

- opredelitev dobrih praks in uspehov na tem področju;

- poglobitev analiz o dostojnem delu in medsebojnem vplivu dostojnega dela in drugih politik;

- razvoj metodologij za merjenje učinkov liberalizacije trgovine ter vplivov sistemov proizvodnje in distribucije na svetovni ravni, vključno s prostimi proizvodnimi conami, na dostojno delo; razširitev pilotnega projekta, ki se izvaja skupaj z ILO, za merjenje vpliva trgovine na dostojno delo;

- poglobitev analiz o vplivu trgovine na trajnostni razvoj (SIA);

- izboljšanje povezave med analizami, operativnimi dejavnostmi in načrtovanjem zunanje pomoči; pospešitev usklajenega pristopa med državami partnericami in regijami partnericami za pomoč pri boljši določitvi prednostnih nalog in uporabi zunanje pomoči.

V tem okviru je treba vključiti raziskovalno politiko EU tako za spodbujanje znanja kakor za podpiranje socialnega in gospodarskega razvoja.

Komisija podpira ratifikacijo in uporabo konvencij o temeljnih socialnih pravicah ter izvedbo nacionalnih programov za dostojno delo, kakor je bilo dogovorjeno v okviru ILO, ali enakovreden načrt, zlasti v okviru nacionalnih strategij razvoja. Komisija bo sodelovala z ILO, OZN in drugimi mednarodnimi organizacijami za izboljšanje analiz in oblikovanje kazalnikov v zvezi z izvedbo agende dostojnega dela.

Komisija bo v okviru svojih delegacij v tretjih državah vzpostavila usposabljanje in obveščanje o dostojnem delu ter organizirala tudi regionalne seminarje, da bi izboljšala usposobljenosti vključenih subjektov.

3.3. Boljše vključevanje zunanje politike EU

Širitev

Pred pristopom morajo države kandidatke sprejeti celoten pravni red Skupnosti. Poleg tega sprejetja pravnega reda Skupnosti predpristopna strategija neposredno prispeva k razširjanju agende za dostojno delo v državah kandidatkah. Pomembno je poudariti ustreznost te agende za države kandidatke ob upoštevanju zavezanosti EU za dostojno delo in povezljivosti nekaterih konvencij in strategij ILO s pravnim redom Skupnosti. V tem okviru bo Komisija podprla zlasti pobude glede:

- spodbujanja sindikalne svobode in pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb za boljšo usposobljenost vključenih subjektov na področju avtonomnega socialnega dialoga;

- okrepitve uradov za delo, inšpekcij dela in struktur za upravljanja socialne zaščite;

- razvoja strategij za preventivo v zvezi z zdravjem in varstvom pri delu.

Sosedska politika, odnosi med regijami in dvostranski odnosi

Sosedstvo

Agenda za dostojno delo je ustrezna tudi za države, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki in so vključene v proces postopnega približevanja Uniji, tudi če nimajo istih obveznosti za prevzem pravnega reda Skupnosti. Sosedska politika bo prispevala k spodbujanju dostojnega dela z:

- izvedbo natančno opredeljenih zavez za reformo na področju temeljnih socialnih pravic, zaposlovanja, socialnih zadev in enakih možnosti, vključenih v akcijskih načrtih, o katerih so se dogovorile EU in zadevne države;

- rednim političnim dialogom glede teh vprašanj v okviru institucionalnih ureditev, vzpostavljenih s sporazumi o partnerstvu in sodelovanju ter pridružitvenimi sporazumi;

- izvedbo petletnega načrta dela, sprejetega v okviru barcelonskega procesa novembra 2005, katerega namen je zlasti okrepitev sistemov socialne zaščite v južnih državah Sredozemlja;

- upoštevanjem dostojnega dela v dokumentih o strategiji za vsako državo in regijo, pri tematskem načrtovanju in drugih instrumentih sodelovanja; morebitno udeležbo zadevnih držav pri nekaterih programih in sodelovanjem z agencijami Skupnosti v skladu s podrobnimi pravili, ki jih je treba določiti.

Regionalni in dvostranski odnosi

Komisija je nedavno ponovno opredelila svoje strateške odnose z Latinsko Ameriko, Karibi in Afriko. V svoje predloge je vključila elemente, povezane z dostojnim delom, in jih bo dejavno izvajala.

Komisija bo poglobila sodelovanje z Latinsko Ameriko in Karibi na področju socialne kohezije. Vzpostavila je programe dela s Čilom in Andsko skupnostjo in pripravlja druga dvostranska sodelovanja, zlasti z Brazilijo in Mehiko. Spodbudila in podprla bo sodelovanje o teh vprašanjih med vsemi državami Latinske Amerike.

Komisija bo sodelovala z Afriško unijo v zvezi s socialno razsežnostjo regionalnega povezovanja in dostojnega dela ter vzpostavila dvostransko sodelovanje z Južno Afriko. Upoštevala bo dostojno delo v okviru Sporazuma iz Cotonouja in v regionalnih strategijah (Afrika, Karibi, Tihi ocean).

Komisija bo ta vprašanja vključila tudi v politični dialog z azijskimi državami. Leta 2005 je vzpostavila dialog s Kitajsko na področjih, kakor so zaposlovanje, delovna zakonodaja, socialni dialog, socialna zaščita in socialna kohezija. Začela je tudi s sodelovanjem na področju zaposlovanja z Indijo in evropsko-azijskim vrhom (ASEM) za izvajanje dostojnega dela po vsem svetu.

Komisija bo podprla socialni dialog v procesih neevropskega regionalnega povezovanja, ki jih podpira EU.

Sodelovanje pri razvoju

Evropsko soglasje o razvojni politiki EU z dne 20. 12. 2005 je osnovni dokument, ki je prvič spodbudil evropske institucije in države članice k boljši uskladitvi, doslednosti in dopolnjevanju njihovih ukrepov. V njem sta socialna kohezija in zaposlovanje priznana kot področji ukrepanja Skupnosti in navedeno je, da Skupnost in države članice podpirajo dostojno delo za vse.

Komisija bo v okviru tematskega načrtovanja in načrtovanja za posamezno državo in regijo podprla naslednje ukrepe:

- vključitev dostojnega dela v nacionalne in regionalne strategije razvoja in zmanjšanja revščine;

- postopno upoštevanje dostojnega dela v ukrepih za proračunsko podporo;

- izboljšanje usposobljenosti pristojnih uprav in organizacij civilne družbe;

- razvoj majhnih in srednje velikih podjetij;

- vključenost socialnih partnerjev in civilne družbe v strategijah razvoja in zmanjšanja revščine;

- okrepitev zunanje pomoči za socialne prilagoditve v tretjih državah in regijah, ki so vključene v liberalizacijo trgovine;

- spodbujanje skladnosti politik ter sodelovanja z ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami.

Uredba (ES) št. 2110/2005 določa, da ponudniki javnih naročil za naročila, financirana s pomočjo Skupnosti, upoštevajo temeljne socialne pravice. Komisija načrtuje razširitev te določbe na naročila, ki jih financira Evropski razvojni sklad. Komisija države članice in druge dajalce sredstev poziva k razvoju enakega pristopa.

V Prilogi II so navedeni primeri ukrepov spodbujanja dostojnega dela, ki se lahko pripravijo v okviru načrtovanja zunanje pomoči ob upoštevanju okvira in potreb zadevnih držav.

Trgovina, dejavnik trajnostnega razvoja

Liberalizacija trgovine bi morala prispevati k ciljem, kakor so visoka rast, polna zaposlenost, zmanjšanje revščine in spodbujanje dostojnega dela.

V trgovinski politiki Skupnosti je kot instrumentu za spodbujanje temeljnih socialnih pravic dana prednost novemu splošnemu sistemu preferencialov (GSP in njegovi posebni spodbudi za trajnostni razvoj in dobro vodenje GSP + (2006-2008).

Novi GSP je že imel pomembne posledice, kakor je pospešitev ratifikacije konvencij ILO o temeljnih socialnih pravicah.

Komisija bo svoj trgovinski vpliv še dodatno uporabila za spodbujanje socialnih standardov in dostojnega dela v svojih pobudah na področju dvostranskih ali večstranskih trgovinskih pogajanj. Namerava zlasti:

- vzpostaviti boljšo povezavo med GSP, GSP + in zunanjo pomočjo Skupnosti;

- upoštevati socialno razsežnost in dostojno delo ter priporočila študij SIA pri dvostranskih in regionalnih trgovinskih pogajanjih (vključno s sporazumi o gospodarskem partnerstvu z državami AKP, Mercosur, Svetom za sodelovanje v Zalivu, sredozemskimi državami nečlanicami (MED), Srednjo Ameriko);

- pospešeno izvajati politike in instrumente EU kakor zunanjo pomoč za spodbujanje dostojnega dela v okviru odprtega sistema trgovine;

- ohraniti pristop o medsebojnem vplivu med trgovino, socialnimi pravicami in zaposlovanjem, ki je bil predstavljen leta 2004 v predložitvah za revizijski mehanizem trgovinske politike; in ga spodbuditi pri drugih državah članicah STO;

- spodbujati sodelovanje med STO, Konferenco ZN o trgovini in razvoju, ILO in drugimi ustreznimi organizacijami.

3.4. Spodbujanje mednarodnega in večstranskega upravljanja

Krepitev mednarodnega in večstranskega upravljanja je nepogrešljiva, da se pospeši socialna razsežnost globalizacije in partnerji sprejmejo agendo za dostojno delo.

V okviru gospodarskega in socialnega sodelovanja

Komisija podpira dialog, ki ga je nedavno začela med mednarodnimi finančnimi institucijami, ILO, OZN in STO v zvezi s povezljivostjo in skladnostjo njihovih politik ter medsebojno povezanostjo med gospodarsko rastjo, naložbami, trgovino in dostojnim delom. Te organizacije in skupino G8 poziva, da prispevajo k spodbujanju dostojnega dela pri načrtovanju in izvajanju svojih politik, strategij in instrumentov.

Svoje sodelovanje z ILO bo še okrepila.

Komisija bo prispevala k delu OZN glede izvedbe sklepov vrha iz leta 2005 v zvezi s produktivno zaposlitvijo in dostojnim delom ter zlasti k delu sklopa sestankov na visoki ravni Ekonomsko-socialnega sveta OZN (ESO) julija 2005.

Boljše upravljanje ekonomskih migracij

Za upravljanje migracij je potrebno sodelovanje med državami in regijami izvora, tranzita ter ciljnimi državami in regijami ter tudi mednarodnimi organizacijami (ILO, Mednarodno organizacijo za migracije, OZN).

Komisija je leta 2005 sprejela akcijski načrt na področju zakonitega ekonomskega priseljevanja. Podpira začeta prizadevanja za skladen pristop glede mednarodnih migracij, kakor je poročilo Svetovne komisije za mednarodne migracije (2005) in akcijski načrt o delavcih migrantih ILO (2004). Prispeva k pripravi dialoga na visoki ravni OZN o migracijah in razvoju (2006).

Da bi migracijska politika EU prispevala k napredku, je treba omogočiti pretok sredstev za države izvora in njihov prispevek k razvoju teh držav, vključiti diasporo, spodbuditi kroženje migracijskih tokov, omiliti negativne vplive „bega možganov“ in na odgovoren način omejiti zaposlovanje, ki je v škodo razvoju v sektorjih, v katerih primanjkuje kvalificirane delovne sile, zlasti v zdravstvu[8].

Med drugim je treba pomagati organom zadevnih držav, da bi bolje upravljali migracijske tokove, da bi migrante zaščitili pred izkoriščanjem in bolje obravnavali migrante s prebivališčem na svojem ozemlju. Boj proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi je del teh prizadevanj.

Komisija nacionalnim in regionalnim organom ponuja tudi svoje dolgoletne izkušnje na področju prostega pretoka delavcev in spodbujanja pravic, politike priseljevanja in vključevanja migrantov.

3.5. Delo s civilno družbo in podjetji

Socialni partnerji, socialni dialog in partnerstva

Komisija bo podprla:

- krepitev tehničnih zmogljivosti socialnih partnerjev in civilne družbe;

- razvoj institucij, mehanizmov in praks z namenom omogočiti in okrepiti proces dvostranskega in tristranskega socialnega dialoga;

- boljšo vključenost socialnih partnerjev in drugih subjektov civilne družbe pri upravljanju na svetovni ravni (STO, mednarodne finančne institucije) po zgledu svetovalnega modela Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD);

- sklenitev nadnacionalnih kolektivnih pogodb in okvirnih sporazumov na svetovni ravni.

Socialna odgovornost gospodarskih družb:

Komisija priznava pomembno vlogo socialne odgovornosti gospodarskih družb, ki skladno dopolnjuje zakonodajo, pogajanja za sklenitev kolektivnih pogodb in nadzor pogojev dela. Meni, da morajo kodeksi ravnanja in drugi instrumenti socialne odgovornosti gospodarskih družb upoštevati instrumente, sprejete na mednarodni ravni (OECD, ILO).

Komisija bo še naprej spodbujala socialno odgovornost gospodarskih družb. Poziva podjetja, Evropsko zvezo za socialno odgovornost gospodarskih družb[9] in druge zainteresirane strani k načrtovanju pobud za prispevek k spodbujanju dostojnega dela za vse.

4. SKLEPI

SPODBUJANJE DOSTOJNEGA DELA JE SESTAVNI DEL PRIZADEVANJ EU ZA POSPEšITEV IN IZMENJAVO VREDNOT IN IZKUšENJ EU.

EU in njene države članice so prispevale k potrditvi tega cilja v sklepih vrha Združenih narodov leta 2005.

Komisija namerava odločno prispevati k izvedbi tega cilja v tesnem sodelovanju z zadevnimi subjekti, državami partnericami in regijami partnericami ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami. K sodelovanju za spodbujanje dostojnega dela za vse po svetu poziva tudi druge institucije EU, države članice, socialne partnerje in vse druge subjekte.

V ta namen bo vključila svoje zunanje politike, pomoč za razvoj in trgovinsko politiko. Poziva ne le k upoštevanju temeljnih socialnih pravic, temveč tudi k izvajanju velikopoteznih programov za spodbujanje dostojnega dela v vsaki državi. Sodelovala bo z mednarodnimi organizacijami pri oblikovanju kazalnikov za spremljanje začetih prizadevanj.

Komisija bo sestavila poročilo o spremljanju tega sporočila pred poletjem 2008.

[1] Svetovni trendi zaposlitve, 2006, Mednarodna organizacija dela (ILO); Poročilo Svetovne komisije za socialno razsežnost globalizacije (WCSDG), 2004, ILO.

[2] COM(2004) 383; sklepi Sveta o socialni razsežnosti globalizacije, 3.3.2005, dok. 6286/05; poročilo Evropskega parlamenta, A 6-0308/2005 z dne 15.11.2005; mnenje Ekonomsko-socialnega odbora z dne 9.3.2005 in Odbora regij z dne 23.2.2005; sklepi Evropskega sveta decembra 2004 in junija 2005.

[3] Za glavne referenčne dokumente glede dostojnega dela glej prilogi I in III.

[4] Evropske vrednote v globaliziranem svetu – COM(2005) 525.

[5] Dostojno delo: kako ga pripraviti za izvajanje; vidik delodajalcev, 2002, – IOE (Mednarodna organizacija delodajalcev).

[6] COM(2001) 416; sklepi Sveta z dne 21.7.2003 in 3.3.2005; poročila Evropskega parlamenta, julij 2003 in november 2005.

[7] http://www.ilo.org/ilolex/french/newratframeF.htm

[8] Sporočilo Komisije „Migracija in razvoj: nekaj konkretnih smernic“, COM(2005) 390, 1.9.2005.

[9] Glej COM(2006) 136.