EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 9.11.2022 COM(2022) 591 final 2022/0367(NLE) Predlog UREDBA SVETA o okviru za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Evropski zeleni dogovor je energijo iz obnovljivih virov postavil v središče prehoda na čisto energijo. Zaradi trenutnih mednarodnih napetosti, ki jih je sprožila ruska invazija na Ukrajino, splošnega geopolitičnega okvira in zelo visokih cen energije se je povečala potreba po pospešitvi doseganja energijske učinkovitosti in uvajanja energije iz obnovljivih virov v Uniji, da bi postopoma odpravili odvisnost EU od ruskih fosilnih goriv. V zvezi s tem je Komisija 18. maja 2022 v okviru načrta REPowerEU sprejela predlog za spremembo Direktive (EU) 2018/2001 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (v nadaljnjem besedilu: prenovljena direktiva o energiji iz obnovljivih virov), Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti, da bi pospešila zeleni prehod na energijo iz obnovljivih virov in večjo energijsko učinkovitost. S predlogom so bili postavljeni višji cilji glede energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov, ukrepi za nadaljnjo poenostavitev in racionalizacijo upravnih postopkov izdajanja dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov na usklajen in harmoniziran način po vsej EU ter ukrepi za več nameščanja solarnih naprav na stavbah. Svet in Evropski parlament si trenutno prizadevata za sprejetje revidirane prenovljene direktive o energiji iz obnovljivih virov. Od objave načrta REPowerEU 18. maja 2022 so se razmere glede energetske krize poslabšale, zato so potrebni nujni ukrepi. Rekordna skokovita rast cen zemeljskega plina poleti, nadaljnje motnje v oskrbi po plinovodu Severni tok I, rast inflacije in nihanje cen električne energije povzročajo gospodarske in socialne težave ter močno obremenjujejo državljane in gospodarstvo. Zaradi naraščajočih stroškov energije se zmanjšuje kupna moč državljanov in upada konkurenčnost podjetij. Nezadostna oskrba s plinom in električno energijo ter relativno neelastično povpraševanje po energiji sta povzročila znatno zvišanje cen in nestanovitnost cen plina in električne energije v EU. Nacionalni ukrepi za zaustavitev teh gibanj lahko povzročijo razdrobljenost notranjega trga in morda ne zagotavljajo solidarnosti. V zvezi s tem so v sedanji krizi potrebni začasni, vendar takojšnji ukrepi za hitrejše doseganje nekaterih ciljev, vključno s pospešitvijo prehoda Evrope na čisto energijo. Evropska unija je sprejela ukrepe za zmanjšanje povpraševanja po plinu in posredovanje na trgih energije, da bi se spoprijela s posledicami krize za to zimo. Kljub tem ukrepom so razmere še vedno izjemno težavne. Evropski potrošniki in podjetja so še naprej izpostavljeni previsokim in nestanovitnim cenam. Nepredvidljivi dogodki, kot so sabotaže plinovodov, lahko še dodatno ogrozijo zanesljivost oskrbe. Napetosti na trgih plina se bodo verjetno nadaljevale tudi po tej zimi. Za dokončno odpravo trenutnih izrednih razmer je treba hitreje uvajati obnovljive vire energije, saj se bo s tem takoj in strukturno zmanjšalo povpraševanje po fosilnih gorivih v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja, industrije in prometa. Zaradi nizkih stroškov delovanja lahko obnovljivi viri energije pozitivno vplivajo na cene energije po vsej EU. Dolgotrajni in zapleteni upravni postopki so bili prepoznani kot ena ključnih ovir za hitrejše in številnejše naložbe v obnovljive vire energije in z njimi povezano infrastrukturo. Evropski svet je 20. in 21. oktobra 2022 v svojih sklepih pozval k pospešeni poenostavitvi postopkov izdajanja dovoljenj, da bi pospešili uvajanje obnovljivih virov energije in omrežij, tudi z izrednimi ukrepi. Države članice lahko hitro izvedejo nekatere ukrepe iz predloga, sprejetega maja 2022, za pospešitev postopka izdaje dovoljenj za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, zlasti tiste v zvezi z domnevo prevladujočega javnega interesa, nadomestitvijo zmogljivosti v starih obratih z novimi in izdajanjem dovoljenj za solarno opremo na obstoječih zgradbah, ne da bi bile potrebne spremembe, ki bi obremenjevale njihove nacionalne postopke in pravne sisteme. V sedanji krizi so potrebni takojšnji ciljno usmerjeni ukrepi na teh področjih in drugi ukrepi za spodbujanje konkretnih tehnologij, kot so toplotne črpalke, ki pospešujejo opuščanje uporabe plina pri ogrevanju. Če bodo ti ukrepi izvedeni takoj, bodo lahko kratkoročno povečali proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in tako povečali prispevek obnovljivih virov k reševanju sedanje krize. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Predlagani instrument določa začasne, sorazmerne in izredne ukrepe. Dopolnjuje ustrezne obstoječe pobude in zakonodajo EU ter pobude, ki jih je Komisija že sprejela v odziv na trenutno krizo na energijskih trgih. Temelji na načrtu REPowerEU z dne 18. maja 2022, ki v središče strategije za pospešitev postopnega opuščanja ruskih fosilnih goriv postavlja obsežno pospešitev in povečanje obsega energije iz obnovljivih virov v proizvodnji električne energije, industriji, stavbah in prometu. Komisija je v okviru načrta „REPowerEU“ predlagala zlasti revizijo Direktive (EU) 2018/2001, s katero se zavezujoči cilj EU za leto 2030 s 40 % iz prejšnjega predloga z dne 14. julija 2021 zvišuje na 45 % do leta 2030 ter vzpostavlja okvir za racionalizacijo in pospešitev upravnega postopka izdajanja dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. Predlagani instrument je začasen nujni ukrep. Obdobje je časovno omejeno na eno leto, v instrumentu pa je tudi določba o pregledu, da bi po potrebi razmislili o podaljšanju njegove veljavnosti. V predlagani uredbi je upoštevana potreba po nujnih ukrepih zaradi energetske krize, k čemur je pozval Evropski svet v navedenih sklepih. Njen cilj je reševanje sedanje energetske krize z namenskimi takojšnjimi ukrepi za pospešitev uvajanja projektov na področju energije iz obnovljivih virov, ki imajo velike možnosti za hiter in uspešen učinek. V ta namen predlagani instrument določa sklop ukrepov, katerih takojšnja uporaba bi zagotovila kratkoročno pospešitev postopkov izdajanja dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je v skladu s priporočilom Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost in priporočilom Komisije o pospešitvi postopkov izdajanja dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in poenostavitvi sklepanja pogodb o nakupu električne energije za to, da bi lahko v celoti izkoristili prednosti poenostavitve postopkov izdajanja dovoljenj, ki naj bi pospešila uvajanje obnovljivih virov energije in omrežij, še naprej bistvenega pomena zagotavljati organom za izdajo dovoljenj in organom za okoljsko presojo ustrezno osebje z ustreznimi znanji in kvalifikacijami. Podobno bi si morali nacionalni organi za izdajo dovoljenj prizadevati za pospešitev postopkov izdaje dovoljenj za lokacije za proizvodnjo tehnologije za energijo iz obnovljivih virov, saj bo treba za doseganje ciljev REPowerEU diverzificirati oskrbo z opremo za energijo iz obnovljivih virov in kritičnimi surovinami, zmanjšati sektorske odvisnosti, odpraviti ozka grla v dobavni verigi in razširiti zmogljivosti EU za proizvodnjo tehnologije čiste energije. •Skladnost z drugimi politikami Unije Predlog je izreden ukrep, ki se bo uporabljal za omejeno obdobje, to pa je v skladu s širšim sklopom pobud za povečanje energetske odpornosti Unije ter ublažitev vpliva visokih cen energije in morebitnih motenj v oskrbi z energijo. Predlog ne ogroža delovanja notranjega trga ter ukrepov za odpravljanje prekinitev v oskrbi z energijo in mehanizmov solidarnosti. Predlog je docela v skladu s ciljem evropskega zelenega dogovora Komisije za hitrejše razogljičenje in uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov ter izhaja iz ciljev za hitrejše zmanjšanje odvisnosti od ruskih fosilnih goriv z obsežno uporabo energije iz obnovljivih virov kot alternativnega vira. Predlog je v skladu z okoljskimi cilji, saj je pospešeno uvajanje energije iz obnovljivih virov ključno za ublažitev posledic podnebnih sprememb in onesnaževanja, ki povzročajo upad biotske raznovrstnosti ter ogrožajo javno zdravje in varnost, v skladu s cilji evropskih podnebnih pravil (Uredba (EU) 2021/1119).

Predlog je v skladu s priporočili državam članicam v okviru evropskega semestra 2022 za racionalizacijo izdajanja dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. Prav tako naj bi pospešil naložbe v energijo iz obnovljivih virov v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, vključno s poglavji REPowerEU, ki bodo vključena v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga tega instrumenta je člen 122(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Trenutne motnje v oskrbi s plinom in njihov vpliv na cene plina in električne energije pomenijo hudo težavo pri oskrbi z energijo v skladu s členom 122 PDEU. Izsiljevanje z oskrbo s plinom in manipulacija trgov s strani Ruske federacije z namernim povzročanjem motenj v pretoku plina nista le povzročila skokovite rasti cen energije, temveč tudi ogrožata zanesljivost oskrbe. Skokovit porast cen električne energije močno obremenjuje potrošnike in podjetja, in če ne bomo ukrepali, bi lahko dosegle nevzdržne ravni, kar bi lahko imelo znatne širše družbene in gospodarske posledice. Voditelji EU in Komisija so ugotovili, da so nujno potrebni dodatni ukrepi za izboljšanje dostopa do energije iz obnovljivih virov, da bi ublažili posledice za državljane EU, izboljšali zanesljivost oskrbe in se bolje pripravili na prihodnjo zimo. Namen začasnih ukrepov iz predlagane uredbe je zagotoviti ciljno usmerjen usklajen pristop k pospešitvi konkretnih postopkov izdajanja dovoljenj, ki se uporabljajo za projekte na področju energije iz obnovljivih virov, ki imajo velike možnosti za takojšnji in uspešen učinek. Zato se z njimi odpravljajo konkretna ozka grla pri upravnih dovoljenjih za izvajanje teh projektov. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Države članice ne morejo same doseči stroškovno učinkovitega, hitrega in obsežnega uvajanja trajnostne energije iz obnovljivih virov v skladu s ciljem evropskega zelenega dogovora in sporočila o načrtu REPowerEU. Potreben je pristop EU, da se zagotovijo prave spodbude za države članice z različnimi ravnmi ambicij, da bi usklajeno pospešile energijski prehod s tradicionalnega energetskega sistema, ki temelji na fosilnih gorivih, na bolj povezan in energijsko učinkovitejši energetski sistem, ki temelji na energijah iz obnovljivih virov. Ob upoštevanju različnih energetskih politik držav članic je verjetneje, da bosta podnebni cilj EU in njen cilj glede onesnaževanja s potrebnim povečanim uvajanjem obnovljivih virov energije dosežena z ukrepanjem na ravni EU, podprtim s trdnim okvirom upravljanja, kot samo z nacionalnim ali lokalnim ukrepanjem. Dolgotrajni in zapleteni upravni postopki so ena izmed ključnih ovir za naložbe v energijo iz obnovljivih virov in z njimi povezano infrastrukturo. Trajanje in zapletenost postopkov izdaje dovoljenj se med različnimi tehnologijami energije iz obnovljivih virov in med državami članicami zelo razlikujeta. Države članice sprejemajo ukrepe za odpravo ovir za izdajo dovoljenj, ugotovljenih na nacionalni ravni, in pozivamo jih, da s tem nadaljujejo, med drugim npr. z dejavnostmi sodelovanja v okviru projektne skupine Evropske komisije za uveljavljanje enotnega trga. Potreben je usklajen evropski pristop za skrajšanje in poenostavitev postopkov izdaje dovoljenj in upravnih postopkov, da bi pospešili potrebno uvajanje energije iz obnovljivih virov. To pa je potrebno, da bo EU lahko dosegla svoje podnebne in energijske cilje do leta 2030 ter svoja dolgoročna cilja podnebne nevtralnosti in ničelnega onesnaževanja in obenem postopno odpravila svojo odvisnost od fosilnih goriv iz Rusije ter zniža cene energije. Ob upoštevanju različnih energetskih politik, prednostnih nalog in postopkov med državami članicami ter glede na nujnost pospešenega uvajanja energije iz obnovljivih virov v vseh državah članicah bodo zahtevani cilji bolj verjetno doseženi z ukrepi na ravni EU kot zgolj z nacionalnimi ali lokalnimi ukrepi. Predlagana uredba uvaja tudi ciljno usmerjene spremembe obstoječih zakonodajnih aktov Unije. To posredovanje, s katerim bodo dodatno racionalizirani nekateri postopki izdajanja dovoljenj, upravičuje potrebo po ukrepanju na ravni Unije. •Sorazmernost Pobuda je skladna z načelom sorazmernosti. Glede na geopolitične razmere brez primere, ki jih je povzročila ruska invazija na Ukrajino, nenehno zelo nestanovitne cene energije in potrebo po zagotovitvi zanesljive oskrbe z energijo v Evropi za prihajajočo zimsko sezono in celotno naslednje leto, je jasno, da so poleg ukrepov, ki jih je Komisija predlagala v okviru načrta REPowerEU z dne 18. maja 2022, nedvomno potrebni usklajeni in nujni ukrepi za takojšnjo pospešitev uporabe obnovljivih virov energije. Vendar so navedeni ukrepi omejeni na ukrepe za odpravljanje konkretnih ozkih grl pri izdaji upravnih dovoljenj, ki vplivajo na izvajanje tistih projektov na področju energije iz obnovljivih virov, pri katerih je veliko možnosti za hiter in uspešen učinek. • Izbira instrumenta Ob upoštevanju nujne potrebe po pospešitvi uvajanja projektov na področju energije iz obnovljivih virov za nadomestitev plina ter glede na obseg energetske krize, njenih možnih družbenih, gospodarskih in finančnih posledic ter nujnost njihove ublažitve Komisija meni, da je primerno ukrepati z uredbo, katere področje uporabe je splošno ter se uporablja neposredno in takoj. Uredba je časovno omejena. To bi omogočilo hiter, enoten pristop na ravni Unije v zvezi s posebnimi postopki izdajanja dovoljenj, ki se uporabljajo za nekatere projekte na področju energije iz obnovljivih virov, za reševanje hudih težav, ki jih ima trenutno Unija. 3.POSVETOVANJA Z DELEŽNIKI IN OCENE UČINKA •Posvetovanja z deležniki Evropski svet je 20. in 21. oktobra 2022 v svojih sklepih pozval k pospešeni poenostavitvi postopkov izdajanja dovoljenj, da bi pospešili uvajanje obnovljivih virov energije in omrežij, tudi z nujnimi ukrepi. Zaradi nujne čimprejšnje priprave predloga, da bi ga Svet lahko pravočasno sprejel, formalnega posvetovanja z deležniki ni bilo mogoče izvesti. Toda Komisija namerava sodelovati z deležniki, zlasti s proizvajalci energije iz obnovljivih virov ter predstavniki civilne družbe in nacionalnih uprav, da bi zagotovila uspešno izvajanje te uredbe. Predlog temelji tudi na obsežnih razpravah z deležniki, državami članicami in Evropskim parlamentom v zvezi s pripravo predloga za revizijo Direktive (EU) 2018/2001 z dne 18. maja 2022, poznejšimi pogajanji v postopku soodločanja ter projektom RES Simplify. •Ocena učinka Glede na začasnost in nujnost ukrepov za odziv na izredne razmere ni bilo mogoče izvesti ocene učinka. •Temeljne pravice

Ni ugotovljenega negativnega učinka na temeljne pravice. Glavni cilj tega pregleda je povečati uporabo energije iz obnovljivih virov, kar je v skladu s členom 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, v skladu s katerim je treba v politike Unije vključiti visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja, ki se zagotavljata v skladu z načelom trajnostnega razvoja. V racionaliziranih postopkih izdaje dovoljenj v predlagani uredbi je upoštevana tudi potreba po varstvu legitimnih pričakovanj in obstoječih naložb, zato ne bo ogrožena pravica do posesti in uporabe zakonito pridobljene lastnine, zagotovljena v členu 17 Listine o temeljnih pravicah. Poleg tega so določbe te uredbe oblikovane tako, da ne vplivajo negativno na javno zdravje in pravne interese posameznikov. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Za ta predlog niso potrebna dodatna sredstva iz proračuna EU. 2022/0367 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o okviru za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov SVET EVROPSKE UNIJE JE - ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 122(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Vojaška agresija Ruske federacije proti Ukrajini in rekordno zmanjšanje dobave zemeljskega plina iz Ruske federacije državam članicam ogrožata zanesljivost oskrbe Unije in njenih držav članic. Hkrati sta izsiljevanje z oskrbo s plinom in manipulacija trgov s strani Ruske federacije z namernimi motnjami pretoka plina povzročila strmo zviševanje cen energije v Uniji, kar škodi gospodarstvu v Uniji in resno ogroža zanesljivost oskrbe. Hitro uvajanje obnovljivih virov energije lahko pomaga ublažiti učinke sedanje energetske krize, saj pomeni obrambo proti ruskim ukrepom. Energija iz obnovljivih virov lahko znatno prispeva k boju proti ruskemu izsiljevanju z energijo, saj krepi zanesljivost oskrbe Unije, zmanjšuje nestanovitnost trga in znižuje cene energije. (2)Komisija je maja 2022 v okviru načrta REPowerEU sprejela spremembo Direktive (EU) 2018/2001. S to spremembo so se povečale ambicije glede zavezujočega cilja EU za leto 2030 o deležu energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije v Uniji, z njo so bile ponujene tudi rešitve za dolgotrajne upravne postopke izdajanja dovoljenj, ki so ena od ključnih ovir za naložbe v obnovljive vire energije in z njimi povezano infrastrukturo. Predlagane spremembe Direktive (EU) 2018/2001 bodo prinesle znatno povečanje in pospešitev uporabe energije iz obnovljivih virov v proizvodnji električne energije, industriji, stavbah in prometu. To pa bo pospešilo postopno opuščanje ruskih fosilnih goriv, prispevalo k nižjim cenam električne energije za državljane in podjetja ter izboljšalo zanesljivost oskrbe z energijo. Toda tak učinek se bo udejanjil šele srednje- do dolgoročno, saj bo sprememba Direktive (EU) 2018/2021 začela veljati šele, potem ko bo sprejeta in ko bo začela veljati ter ko jo bodo države članice prenesle v svojo nacionalno zakonodajo. (3)Od maja 2022 so dejavnosti Rusije še poslabšale razmere na trgu, še zlasti, ko se je povečala nevarnost popolne ustavitve dobave ruskega plina v Unijo v bližnji prihodnosti, to pa je vplivalo na zanesljivost oskrbe Unije. Zaradi tega se je močno povečala nestanovitnost cen energije v Uniji, poleti pa so bile cene plina in električne energije rekordno visoke. To je povzročilo rast maloprodajnih cen električne energije, ki naj bi se postopoma poznala v večini pogodb z odjemalci ter tako vse bolj obremenjevala gospodinjstva in podjetja. Poslabšanje razmer na energetskih trgih je znatno prispevalo k splošni inflaciji v euroobmočju in upočasnitvi gospodarske rasti po vsej Uniji. Kot je Komisija priznala v zadnjem nujnem predlogu, se bo to tveganje nadaljevalo ne glede na kakršno koli začasno znižanje veleprodajnih cen in bo naslednje leto še večje. Evropska energetska podjetja bi lahko prihodnje leto imela hude težave pri polnjenju skladišč plina, saj je glede na trenutne politične razmere zelo verjetno, da bo iz Rusije v Unijo prispelo manj ali celo nič plina iz plinovodov. Poleg tega je cilj za leto 2023, določen v uredbi o skladiščenju plina (Uredba (EU) 2022/1032), napolniti 90 % zmogljivosti Unije za skladiščenje plina v primerjavi z 80 % za to zimo. Tudi nepredvidljivi dogodki, kot je sabotaža plinovodov, in druga tveganja motenj v zanesljivosti oskrbe bi lahko povzročili še več napetosti na trgih s plinom. Poleg tega so novejše politike v drugih svetovnih regijah, katerih cilj je zagotoviti podporo celotnim vrednostnim verigam tehnologije za energijo iz obnovljivih virov in pospešiti njihovo širitev, oslabile možnosti za konkurenčnost evropskih industrijskih panog tehnologije za energijo iz obnovljivih virov. Vsi ti elementi niso bili upoštevani v predlogu spremembe Direktive (EU) 2018/2001 z dne 18. maja 2022. (4)Glede na to in zato, da bi Unija odpravila izpostavljenost evropskih odjemalcev in podjetij visokim in nestanovitnim cenam, ki povzročajo gospodarsko in socialno stisko, olajšala potrebno zmanjšanje odjema energije z nadomestitvijo oskrbe z zemeljskim plinom z energijo iz obnovljivih virov ter dosegla zanesljivejšo oskrbo, mora nemudoma sprejeti nadaljnje ukrepe za pospešitev uvajanja obnovljivih virov energije, zlasti s ciljno usmerjenimi ukrepi, s katerimi je mogoče kratkoročno pospešiti uvajanje obnovljivih virov energije v Uniji. (5)Nujni ukrepi so izbrani zaradi svoje narave in možnosti, da kratkoročno prispevajo k rešitvam izrednih energetskih razmer. Natančneje, države članice lahko hitro izvedejo več ukrepov, opisanih v predlogu iz maja 2022 za racionalizacijo postopka izdajanja dovoljenj, ki se uporablja za projekte na področju energije iz obnovljivih virov, ne da bi za to potrebovale obremenjujoče spremembe njihovih nacionalnih postopkov in pravnih sistemov, ter da bi lahko zagotovile kratkoročno pozitivno pospešitev uvajanja obnovljivih virov energije. Nekateri od teh ukrepov so splošnega obsega, na primer uvedba izpodbojne domneve, da so projekti na področju energije iz obnovljivih virov v prevladujočem javnem interesu za namene upoštevne okoljske zakonodaje, uvedba pojasnil glede področja uporabe nekaterih okoljskih direktiv ter poenostavitev okvira za izdajo dovoljenj za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov s posebnim poudarkom na učinkih, ki izhajajo iz sprememb ali razširitev, v primerjavi s prvotnim projektom. Drugi ukrepi so namenjeni konkretnim tehnologijam, npr. bistveno krajše in hitrejše izdajanje dovoljenj za solarno opremo na obstoječih zgradbah. Primerno je, da se ti ukrepi začnejo izvajati čim prej in da se po potrebi prilagodijo za ustrezno reševanje trenutnih izzivov. (6)Uvesti je treba dodatne ciljno usmerjene ukrepe, namenjene konkretnim tehnologijam in vrstam projektov, ki imajo največ možnosti za hitro uvedbo in takojšen vpliv na cilja zmanjšanja nestanovitnosti cen in povpraševanja po zemeljskem plinu, ne da bi pri tem omejili skupno povpraševanje po energiji. Poleg pospešitve postopkov izdajanja dovoljenj za solarno opremo na umetnih zgradbah je primerno spodbuditi in pospešiti uvajanje solarnih naprav manjšega obsega za proizvajalce-odjemalce energije iz obnovljivih virov, vključno s skupinskimi proizvajalci-odjemalci, kot so lokalne energetske skupnosti, saj so to najcenejše in najdostopnejše možnosti z najmanjšimi okoljskimi ali siceršnjim učinki za hitro uvajanje novih naprav za obnovljive vire energije. Poleg tega ti projekti neposredno podpirajo gospodinjstva in podjetja, ki se soočajo z visokimi cenami energije, ter ščitijo potrošnike pred nestanovitnimi cenami. Nadomestitev stare zmogljivosti z novo v elektrarnah, ki izkoriščajo obnovljive vire energije, je možnost za hitro povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov z najmanjšim vplivom na omrežno infrastrukturo in okolje, tudi pri tehnologijah za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, kot je vetrna, pri kateri so postopki izdaje dovoljenj običajno daljši. Toplotne črpalke so neposredna alternativa z obnovljivimi viri energije za kotle na zemeljski plin in lahko znatno zmanjšajo povpraševanje po zemeljskem plinu v sezoni ogrevanja. (7)Eden od predlaganih ukrepov je uvedba izpodbojne domneve, da so projekti na področju energije iz obnovljivih virov v prevladujočem javnem interesu ter služijo javnemu zdravju in varnosti zlasti za namene ustrezne okoljske zakonodaje Unije, razen če obstajajo jasni dokazi, da imajo ti projekti velike škodljive vplive na okolje, ki jih ni mogoče ublažiti ali nadomestiti. Obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno s toplotnimi črpalkami ali vetrno energijo, so ključnega pomena za boj proti podnebnim spremembam in onesnaževanju, znižanje cen energije, zmanjšanje odvisnosti Unije od fosilnih goriv in zagotovitev zanesljivosti oskrbe Unije. Domneva, da so obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno s toplotnimi črpalkami, v prevladujočem javnem interesu ter služijo javnemu zdravju in varnosti, bi pri takih projektih po potrebi omogočila uporabo poenostavljene ocene za posebna odstopanja, predvidena zlasti v ustrezni okoljski zakonodaji Unije, s takojšnjim učinkom. Ker je nujno ukrepati takoj, bi se morala glede na dogodke od maja 2022 naprej ta izpodbojna domneva uporabljati za vse projekte na področju obnovljivih virov energije, pri katerih se v času uporabe te uredbe tehtajo pravni interesi. Uporablja se le za nove postopke izdaje dovoljenj, ki se začnejo v času uporabe te uredbe. (8)Iz tega je razvidna pomembna vloga, ki jo lahko ima energija iz obnovljivih virov pri razogljičenju energetskega sistema Unije, pri zagotavljanju takojšnjih rešitev za nadomestitev energije iz fosilnih goriv in pri reševanju težavnih razmer na trgu. (9)Da bi odpravili ozka grla v postopku izdaje dovoljenj in pri delovanju obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, bi bilo treba v postopku načrtovanja in izdaje dovoljenj pri tehtanju pravnih interesov v posameznem primeru vsaj pri projektih, ki so priznani kot projekti javnega interesa, dati prednost gradnji in obratovanju energetskih obratov iz obnovljivih virov ter razvoju z njimi povezane omrežne infrastrukture. V zvezi z varstvom vrst bi se moral prejšnji stavek uporabljati le, če se in v tolikšni meri, kolikor se izvajajo ustrezni ukrepi za ohranjanje vrst, ki prispevajo k ohranjanju ali obnovitvi ugodnega stanja ohranjenosti populacij vrst, in če so za to na voljo zadostna finančna sredstva in območja.

(10)Sončna energija je ključni vir energije iz obnovljivih virov, s katero bi odpravili odvisnost Unije od ruskih fosilnih goriv in dosegli prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo. Solarno fotovoltaiko, ki je eden najcenejših razpoložljivih virov električne energije, in tehnologije sončne toplote, ki omogočajo ogrevanje iz obnovljivih virov z nizkimi stroški na enoto toplote, je mogoče hitro uvesti ter neposredno koristi državljanom in podjetjem. Glede na to bo v skladu s strategijo EU za sončno energijo podprt razvoj odporne industrijske vrednostne verige sončne energije v Uniji, tudi preko zavezništva za fotovoltaično industrijo, ki bo ustanovljeno konec leta 2022. Pospešitev in izboljšanje izdajanja dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov bosta pripomogla k širitvi zmogljivosti Unije za proizvodnjo tehnologije čiste energije. V trenutnih razmerah in zlasti ob zelo nestanovitnih cenah energije je potrebno takojšnje ukrepanje, da bi zagotovili občutno hitrejše postopke izdajanja dovoljenj, da bi občutno pospešili namestitev solarne opreme na umetne zgradbe, ki so na splošno manj zapletene od naprav na tleh in lahko hitro prispevajo k ublažitvi učinkov sedanje energetske krize, če bodo ohranjene stabilnost, zanesljivost in varnost omrežja. Zato bi morali za te naprave veljati krajši postopki izdajanja dovoljenj kot pri drugih projektih na področju energije iz obnovljivih virov. (11)S tem predlogom se zato uvaja rok največ enega meseca za postopek izdaje dovoljenj za namestitev opreme za sončno energijo in z njo povezanih objektov za skladiščenje energije na isti lokaciji ter priklop na omrežje v obstoječih ali prihodnjih umetnih zgradbah, ki so bile ustvarjene za namene, ki niso proizvodnja sončne energije. Za te naprave uvaja tudi posebno odstopanje od potrebe po izvajanju okoljske presoje v skladu z Direktivo 2011/92/EU, saj verjetno ne bodo vzbudile pomislekov v zvezi s konkurenco pri uporabi prostora ali vplivi na okolje. Za odjemalce energije so naložbe v majhne decentralizirane naprave za sončno energijo, da bi postali samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov, eno od najučinkovitejših sredstev, s katerimi bodo znižali svoje račune za energijo in svojo izpostavljenost nestanovitnosti cen. K zmanjšanju skupnega povpraševanja po zemeljskem plinu, povečanju odpornosti sistema in doseganju ciljev Unije glede energije iz obnovljivih virov prispevajo tudi naprave za lastno porabo, vključno s kolektivnimi samooskrbovalci, kot so lokalne energetske skupnosti. Naprave z močjo pod 50 kW verjetno ne bodo imele večjih škodljivih vplivov na okolje ali omrežje in ne vzbujajo pomislekov glede varnosti. Poleg tega za male naprave samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov na splošno ni potrebna širitev zmogljivosti na priključni točki omrežja. Glede na takojšnje pozitivne učinke te vrste naprav na potrošnike in omejene vplive na okolje, ki jih lahko povzročijo, je primerno še bolj racionalizirati postopek izdajanja dovoljenj, ki se zanje uporablja, in sicer z uvedbo pojma pritrdilnega upravnega molka v zadevnih postopkih izdaje dovoljenj, s katerim bi spodbudili in pospešili postavitev teh naprav ter izkoristili njihove prednosti v čim krajšem času. (12)Nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo obstoječih obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov daje veliko možnosti za hitro povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov, kar bi omogočilo zmanjšanje porabe plina. Nadomestitev stare zmogljivosti z novo omogoča nadaljnjo uporabo lokacij z znatnimi možnostmi za energijo iz obnovljivih virov, kar zmanjšuje potrebo po določitvi novih lokacij za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. Nadomestitev stare zmogljivosti vetrne elektrarne z učinkovitejšimi turbinami omogoča ohranitev obstoječe zmogljivosti, vendar z manj, večjimi in učinkovitejšimi turbinami ali povečanjem zmogljivosti. Prednosti nadomestitve stare zmogljivosti z novo so tudi že obstoječ priključek na obstoječe omrežje, verjetno večja sprejemljivost v javnosti in poznavanje vplivov na okolje. (13)Ocenjuje se, da se bo v obdobju 2021–2025 iztekla običajna obratovalna doba 20 let pri vetrnih elektrarnah na kopnem z zmogljivostjo 38 GW. Razgradnja teh zmogljivosti namesto nadomestitve stare zmogljivosti z novo bi povzročila znatno zmanjšanje trenutno nameščenih zmogljivosti energije iz obnovljivih virov, kar bi dodatno otežilo razmere na energetskem trgu. Takojšnja poenostavitev in pospešeno izdajanje dovoljenj za nadomestitev stare zmogljivosti z novo sta bistvenega pomena za ohranjanje in povečanje zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v Uniji. V ta namen se s predlagano uredbo uvajajo dodatni ukrepi. (14)Zato je primerno uvesti ukrepe za nadaljnjo racionalizacijo postopka izdaje dovoljenj za nadomestitev stare zmogljivosti z novo pri projektih na področju energije iz obnovljivih virov. Zlasti bi moral rok največ šestih mesecev, ki se uporablja za postopek izdaje dovoljenj za nadomestitev stare zmogljivosti z novo pri projektih na področju energije iz obnovljivih virov, vključevati vse zadevne okoljske presoje. Poleg tega bi bilo treba, kadar je za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v obratu za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali z njim povezani omrežni infrastrukturi, ki je potrebna za vključitev energije iz obnovljivih virov v elektroenergetski sistem, potreben pregled ali okoljska presoja, ta pregled ali okoljsko presojo omejiti na oceno tistih morebitnih vplivov, ki izhajajo iz spremembe ali razširitve, v primerjavi s prvotnim projektom. (15)Da bi spodbudili in pospešili nadomestitev stare zmogljivosti z novo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, bi bilo treba v primerih, v katerih nadomestitev stare zmogljivosti z novo povzroči le omejeno povečanje skupne zmogljivosti v primerjavi s prvotnim projektom, takoj uvesti poenostavljen postopek za priključitev na omrežje. (16)Pri nadomestitvi stare zmogljivosti z novo v solarni napravi se lahko povečata učinkovitost in zmogljivost brez povečanja zasedenega prostora. Če se uporabljeni prostor med postopkom ne poveča in se prvotno zahtevani ukrepi za ublažitev vplivov na okolje upoštevajo še naprej, naprava z novo zmogljivostjo nima drugačnega vpliva na okolje kot prvotna naprava. (17)Toplotne črpalke so ključna tehnologija za ogrevanje in hlajenje iz okolice iz obnovljivih virov, tudi iz čistilnih naprav za odpadne vode, in geotermalne energije. Omogočajo tudi uporabo odvečne toplote in odvečnega hladu. Hitra uvedba toplotnih črpalk, ki mobilizira premalo izkoriščene obnovljive vire energije, kot so energija okolice, geotermalna energija in odvečna toplota iz industrijskega in terciarnega sektorja, vključno s podatkovnimi centri, omogoča zamenjavo zemeljskega plina in drugih kotlov na fosilna goriva z rešitvijo za ogrevanje iz obnovljivih virov, hkrati pa povečuje energijsko učinkovitost. To bo pospešilo zmanjšanje uporabe plina za ogrevanje, tako v stavbah kot v industriji. Da bi pospešili namestitev in uporabo toplotnih črpalk, je primerno uvesti skrajšane postopke izdajanja dovoljenj posebej za take naprave, vključno s poenostavljenim postopkom za priključitev manjših toplotnih črpalk na omrežje, razen če v skladu z nacionalno zakonodajo tak postopek ni potreben. Ker je namestitev toplotnih črpalk hitrejša in enostavnejša, bo povečanje uporabe obnovljivih virov energije v sektorju ogrevanja, ki predstavlja skoraj polovico porabe energije v Uniji, prispevalo k zanesljivosti oskrbe in pripomoglo k reševanju težavnejših razmer na trgu. (18)Določbe Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija) glede dostopa do informacij, udeležbe javnosti pri odločanju in dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah, zlasti pa obveznosti držav članic v zvezi z udeležbo javnosti in dostopom do pravnega varstva, se uporabljajo še naprej. (19)Načelo energetske solidarnosti je splošno načelo prava Unije in se uporablja za vse države članice. Pri izvajanju načela energetske solidarnosti predlagani ukrepi omogočajo čezmejno porazdelitev učinkov hitrejšega uvajanja projektov na področju energije iz obnovljivih virov. Namenjeni so napravam za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v vseh državah članicah in zajemajo širok obseg projektov, tudi na obstoječih zgradbah, nove namestitve opreme za sončno energijo pri samooskrbovalcih z energijo iz obnovljivih virov in nadomestitvijo zmogljivosti v obstoječih napravah z novimi. Glede na stopnjo povezanosti energetskih trgov Unije bi moralo kakršno koli povečanje uporabe energije iz obnovljivih virov v državi članici koristiti tudi drugim državam članicam v smislu zanesljivosti oskrbe in nižjih cen. Prispevati bi moralo k pretoku električne energije iz obnovljivih virov čez meje na področja, kjer je najbolj potrebna, in zagotoviti, da se bo poceni proizvedena električna energija izvažala v države članice, v katerih je proizvodnja električne energije dražja. Poleg tega bodo na novo nameščene zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov v državah članicah vplivale na splošno zmanjšanje povpraševanja po plinu povsod v Uniji. (20)Člen 122(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije Svetu omogoča, da, na predlog Komisije in v duhu solidarnosti med državami članicami, odloči o ukrepih, ki ustrezajo gospodarskim razmeram, zlasti ob hudih težavah pri oskrbi z nekaterimi proizvodi, zlasti na področju energetike. Glede na nedavne dogodke in dejavnosti Rusije od maja 2022 veliko tveganje popolne ustavitve dobave ruskega plina skupaj z negotovimi obeti glede alternativ pomeni znatno grožnjo morebitnih motenj v oskrbi z energijo, nadaljnje rasti cen energije in posledičnega pritiska na gospodarstvo Unije. Zato so potrebni dodatni nujni ukrepi. (21)Glede na obseg energetske krize, njene socialne, gospodarske in finančne posledice ter potrebo po čimprejšnjem ukrepanju bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Obdobje njene veljavnosti je časovno omejeno na eno leto, v njej pa je določba o pregledu, da bi po potrebi omogočili podaljšanje veljavnosti. (22)Ker ciljev te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči države članice, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1)„postopek izdajanja dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov“ pomeni postopek: (a)ki zajema vsa ustrezna upravna dovoljenja za izgradnjo obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno s toplotnimi črpalkami, objektov za skladiščenje energije na isti lokaciji in sredstev, potrebnih za njihovo priključitev na omrežje, nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo v njih in njihovo obratovanje, vključno z dovoljenji za priključitev na omrežje in okoljskimi presojami, kjer so potrebne, ter (b)ki se začne, ko ustrezni organ potrdi prejem vloge, konča pa z uradnim obvestilom ustreznega organa o končni odločitvi o izidu postopka;

(2)„oprema za sončno energijo“ pomeni opremo, ki pretvarja energijo sonca v toplotno ali električno energijo, zlasti solarno toplotno in solarno fotovoltaično opremo. Člen 2 Prevladujoči javni interes (1)Za načrtovanje, izgradnjo in delovanje obratov in naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, njihovo priključitev na omrežje, z njimi povezano omrežje ter sredstva za skladiščenje se pri tehtanju pravnih interesov v posameznih primerih, zlasti za namene člena 6(4) in člena 16(1)(c) Direktive 92/43/EGS, člena 4(7) Direktive 2000/60/ES in člena 9(1)(a) Direktive 2009/147/ES, domneva, da so v prevladujočem javnem interesu ter služijo javnemu zdravju in varnosti. To velja samo za nove postopke izdaje dovoljenj, ki se začnejo v času uporabe te uredbe. (2)Če so bili v določenem projektu izvedeni ustrezni blažilni ukrepi za preprečitev trkov ali vznemirjanja ter če se izvaja ustrezno spremljanje za oceno učinkovitosti takih ukrepov in se glede na zbrane informacije sprejemajo dodatni ukrepi, potrebni za zagotovitev, da ni znatnega negativnega vpliva na populacijo zadevnih vrst, se ubijanje ali vznemirjanje vrst, zaščitenih na podlagi člena 12(1) Direktive 92/43/EGS in členom 5 Direktive 2009/147/ES, ne šteje za namerno. Države članice vsaj pri projektih, za katere je priznano, da so v prevladujočem javnem interesu, zagotovijo, da imata v postopku načrtovanja in izdaje dovoljenj gradnja in obratovanje elektrarn iz obnovljivih virov ter razvoj z njimi povezane omrežne infrastrukture prednost pri tehtanju pravnih interesov v posameznem primeru. V zvezi z varstvom vrst se prejšnji stavek uporablja le, če se in v tolikšni meri, kolikor se izvajajo ustrezni ukrepi za ohranjanje vrst, ki prispevajo k ohranjanju ali obnovitvi ugodnega stanja ohranjenosti populacij vrst, in če so v ta namen na voljo zadostna finančna sredstva in območja. Člen 3 Postopek izdaje dovoljenj za namestitev opreme za proizvodnjo sončne energije (1)Postopek izdaje dovoljenj za namestitev opreme za sončno energijo in objektov za skladiščenje energije na isti lokaciji, vključno s solarnimi napravami, integriranimi v stavbe, v obstoječih ali prihodnjih umetnih zgradbah, razen površin umetnih vodnih teles, traja največ en mesec, pod pogojem, da glavni namen takih zgradb ni proizvodnja sončne energije. Z odstopanjem od člena 4(2) Direktive 2011/92/EU in Priloge II k navedeni direktivi, točki 3(a) in (b), bodisi samostojno bodisi v povezavi s Prilogo II k navedeni direktivi, točka 13(a), so take naprave za solarno opremo izvzete iz morebitne zahteve, da se ugotovi, ali je za projekt potrebna presoja vplivov na okolje, ali iz zahteve za izvedbo namenske presoje vplivov na okolje. (2)Za namestitev opreme za sončno energijo samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov z zmogljivostjo do 50 kW se šteje, da je dovoljenje podano, če ustrezni organi ali subjekti ne odgovorijo v enem mesecu po vložitvi vloge. (3)Vse odločitve, ki izhajajo iz navedenih postopkov izdajanja dovoljenj, so javno dostopne. Člen 4 Nadomestitev stare zmogljivosti z novo v elektrarnah, ki izkoriščajo obnovljive vire energije (1)Postopek izdaje dovoljenj za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v projektih, vključno z dovoljenji v zvezi z nadgradnjo sredstev, potrebnih za njihovo priključitev na omrežje, kadar se zaradi nadomestitve stare zmogljivosti z novo poveča zmogljivost, traja največ šest mesecev, vključno z okoljskimi presojami, kadar to zahteva ustrezna zakonodaja. (2)Kadar se zaradi nadomestitve stare zmogljivosti z novo zmogljivost elektrarne, ki izkorišča obnovljive vire energije, ne poveča za več kot 15 %, in brez poseganja v potrebo po oceni morebitnih vplivov na okolje v skladu s tretjim odstavkom tega člena se priključitev na prenosno ali distribucijsko omrežje dovoli v enem mesecu po predložitvi vloge zadevnemu subjektu, razen če obstajajo upravičeni varnostni pomisleki ali če so sestavni deli sistema tehnično nezdružljivi. (3)Kadar je treba za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v elektrarni, ki izkorišča obnovljive vire energije, ali z njo povezani omrežni infrastrukturi, ki je potrebna za vključitev obnovljivih virov energije v elektroenergetski sistem, sprejeti odločitev, ali je za projekt potreben postopek presoje vplivov na okolje ali presoja vplivov na okolje v skladu s členom 4 Direktive 2011/92/EU, se taka predhodna določitev in/ali okoljska presoja omeji na morebitne vplive, ki izhajajo iz spremembe ali razširitve v primerjavi s prvotnim projektom. (4)Kadar za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v solarnih napravah ni potreben dodaten prostor in je nadomestitev v skladu z veljavnimi ukrepi za ublažitev vplivov na okolje, določenimi za prvotno napravo, se projekt, če je ustrezno, izvzame iz zahteve, da se ugotovi, ali je za zanj potrebna presoja vplivov na okolje v skladu s členom 4 Direktive 2011/92/EU. (5)Vse odločitve, ki izhajajo iz postopkov izdajanja dovoljenj, so javno dostopne. Člen 5 Pospešitev uvajanja toplotnih črpalk (1)Postopek izdaje dovoljenj za namestitev toplotnih črpalk traja največ tri mesece.