SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 5.6.2013  
COM(2013) 341 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Konvergen čno poročilo o Latviji za leto 2013 
 
(Pripravljeno na zahtevo Latvije v skladu s členom 140(1) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije) 
{SWD(2013) 196 final}  
 
SL 2   SL POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Konvergen čno poročilo o Latviji za leto 2013 
 
(Pripravljeno na zahtevo Latvije v skladu s členom 140(1) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije) 
1. N AMEN PORO ČILA 
Člen 140(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) 
zahteva, da Komisija in Evropska central na banka najmanj vs aki dve leti ali na 
zahtevo države članice z odstopanjem1 poročata Svetu o napredku, ki so ga države 
članice dosegle pri izpolnjevanju  svojih obveznosti glede uresni čevanja ekonomske 
in monetarne unije. Zadnja konvergen čna poročila Komisije in ECB, ki zadevajo vse 
države članice z odstopanjem, so bila sprejeta maja 2012. 
To poročilo je bilo pripravljeno kot odgovor  na zahtevo Latvije, predloženo 
5. marca 2013. Natan čnejša ocena konvergen čnega stanja v Latviji je na voljo v 
tehnični prilogi k temu poro čilu (SWD(2013)196). 
Vsebina poro čil, ki sta jih pripravili Komisija in ECB, temelji na členu 140(1) 
PDEU. Ta člen zahteva, da poro čila vključujejo preverjanje združljivosti nacionalne 
zakonodaje, skupaj s statuti naci onalnih centralnih bank, s členoma 130 in 131 
PDEU in Statutom Evropskega sistema cen tralnih bank in Evropske centralne banke 
(v nadaljnjem besedilu: st atut ESCB in ECB). V poro čilih je treba tudi preveriti, ali 
so zadevne države članice dosegle visoko stopnjo trajnostne konvergence, pri čemer 
se je treba sklicevati na izpolnjevanje konvergen čnih meril (stabilnost cen, javne 
finance, stabilen devizni te čaj, dolgoro čne obrestne mere) in upoštevati druge 
dejavnike, omenjene v zadnjem pododstavku člena 140(1) PDEU . Štiri konvergen čna 
merila so dolo čena v protokolu, ki je priložen k Pogodbama (Protokol št. 13 o 
konvergen čnih merilih).  
Gospodarska in finan čna kriza je na splošno izpos tavila vrzeli v sedanjem 
gospodarskem upravljanju ekonomske in monetarne unije (EMU) in pokazala, da je treba obstoje če instrumente uporabljati v celoti. Ta  pregled poteka v okviru reforme 
upravljanja EMU, ki se je izvajala v zadn jih treh letih s ciljem zagotoviti trajnostno 
delovanje EMU. Ocenjevanje konvergence je tako usklajeno s širšim pristopom 
„evropskega semestra“, ki se integrira no in celostno ukvarja z izzivi gospodarske 
politike pri zagotavljanju fi skalne vzdržnosti, konkuren čnosti, stabilnosti finan čnega 
trga in gospodarske rasti. Glavne novosti na podro č
ju reforme upravljanja, ki krepijo 
oceno konvergen čnega procesa vsake države članice in njegovo trajnost, med drugim 
vključujejo krepitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz reforme Pakta 
za stabilnost in rast iz leta 2011 ter nove instrumente na podro čju nadzora 
makroekonomskih neravnotežij. To poro čilo upošteva zlas ti oceno dopolnitve 
                                                 
1 Države članice, ki še niso izpolnile potrebnih pogojev za uvedbo eura, se imenujejo „države članice z 
odstopanjem“. Danska in Združeno kraljestvo sta pred sprejetjem Maastr ichtske pogodbe izpogajala 
dogovore o možnosti zavrnitve in ne sodelujeta v tretji fazi EMU. 
 
SL 3   SL konvergen čnega programa Latvije iz leta 20132 in ugotovitve iz poro čila o 
mehanizmu opozarjanja v postopku v zv ezi z makroekonomskih neravnotežjem3. 
Konvergen čna merila  
Preverjanje združljivosti nacionalne zakonodaje , vključno s statuti nacionalne 
centralne banke, s členom 130 ter dolžnostjo o skladnosti iz člena131 PDEU, zahteva 
tudi oceno upoštevanja prepovedi  denarnega financiranja ( člen 123) in prepovedi 
privilegiranega dostopa ( člen 124), usklajenosti s cilji ( člen 127(1)) in nalogami ( člen 
127(2)) ESCB ter drugimi vidiki , ki se nanašajo na vklju čevanje nacionalne centralne 
banke v ESCB ob uvedbi eura.  
Merilo glede stabilnosti cen  je opredeljeno v prvi alinei člena 140(1) PDEU: 
„doseganje visoke stopnje stabi lnosti cen […] je razvidno iz  stopnje inflacije, ki je 
blizu stopnji inflacije najve č treh držav članic z najboljšimi doseženimi rezultati 
glede stabilnosti cen“ . 
Člen 1 Protokola o konvergen čnih merilih nadalje dolo ča, da „Merilo stabilnosti cen 
[…] pomeni, da ima država članica trajno stabilne cene in povpre čno stopnjo 
inflacije, zabeleženo v enem letu pred pregledom, ki ne presega za ve č kakor 1,5-
odstotne to čke stopnje inflacije najve č treh držav članic z najboljšimi doseženimi 
rezultati glede stabilnosti cen. Višina inflacije se izra čuna z uporabo indeksa cen 
življenjskih potrebš čin na primerljivi osnovi, upoštevaje razlike v definicijah 
posameznih držav“4. Zahteva po vzdržnosti pomeni , da mora biti zadovoljivo 
obvladovanje inflacije predvsem posledica  stroškov proizvodnih in drugih 
dejavnikov, ki na strukturen na čin vplivajo na razvoj cen, in ne posledica za časnih 
dejavnikov. Konvergen čni pregled zato vklju čuje oceno dejavnikov, ki vplivajo na 
inflacijo, in je dopolnjen s sklicem na najnovejšo napoved služb Komisije glede 
inflacije5. V zvezi s tem, poro čilo tudi ocenjuje, ali bo dr žava v prihodnjih mesecih 
lahko dosegla referen čno vrednost.  
Referenčna vrednost za inflacijo, ki je bila izra čunana aprila 2013, znaša 2,7 %, kot 
države članice z najboljšimi doseženimi rezultati pa so se upoštevale Švedska, 
Latvija in Irska6.  
Zagotovljeno je, da se iz te skupine izlo či države, katerih stopnje inflacije ni mogo če 
obravnavati kot pomembno merilo za druge države članice. Takšne izjeme so bile v 
preteklosti ugotovljene v konvergen čnih poročilih7 za leto 2004 in 2010, saj so se 
stopnje inflacije v njih zelo razlikovale od povpre čja v euroobmo čju. Trenutno je 
zagotovljeno, da se iz te skupine izlo či Grčija, saj se njena stopnja inflacije in profil 
                                                 
2 Na voljo na:  
http://ec.europa.eu/economy_finan ce/economic_governance/sgp/conver gence/programmes/2013_en.ht
m. 
3 Komisija je svoje prvo poro čilo o mehanizmu opozarjanja objavila februarja 2012, drugo pa (v okviru 
cikla za leto 2013) novembra 2012. Na podlagi zaklju čkov dveh poro čilih za Latvijo ni bilo treba 
opraviti poglobljenega pregleda v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. 
4 Pri ocenjevanju izpolnjevanja merila stabilnosti cen se bo stopnja inflacije merila z usklajenim 
indeksom cen življenjskih potrebš čin (HICP), opredeljenim v Uredbi Sveta (ES) št. 2494/95. 
5 Vse napovedi glede inflacije in drugih spremenljivk v trenutnem poro čilu izhajajo iz napovedi služb 
Komisije iz pomladi 2013. Napovedi služb Komisije temeljijo na sklopu splošnih predpostavk za 
zunanje spremenljivke in na predpostavki, da se politika ne spremeni, pri čemer se upoštevajo ukrepi, ki 
so dovolj natan čno znani. Napovedovanje referen čne vrednosti je zelo negotovo, ker se ta izra čuna na 
podlagi napovedi inflacije za tri države članice, ki naj bi po napovedih dosegle najboljše rezultate pri 
stabilnosti cen v obdobju, vklju čenem v napoved, zaradi česar se pove čajo možnosti napake. 
6 Rok za podatke, ki se uporabljajo v tem poro čilu, je 16. maj 2013. 
7 Za Litvo in Irsko. 
 
SL 4   SL zelo razlikujeta od povpre čja v euroobmo čju, kar odraža zlasti resne potrebe po 
prilagoditvi in izjemne razmere v grškem gospodarstvu, njena vklju čitev pa bi 
neupravičeno vplivala na referen čno vrednost in s tem na pravi čnost merila8. Grčijo 
je v skupini držav z najboljšimi dos eženimi rezultati nadomestila Irska. 
Konvergen čno merilo glede javnih financ  je opredeljeno v drugi alinei člena 140(1) 
PDEU kot „vzdržnost stanja javnih financ : izhaja iz doseženega prora čunskega 
stanja brez čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 126(6)“.  Poleg tega člen 2 
Protokola o konvergen čnih merilih dolo ča, da to merilo pomeni, da „v času pregleda 
država članica ni predmet sklepa Sveta iz člena 126(6) navedene pogodbe o obstoju 
čezmernega primanjkljaja“.  Kot del celotne okrepitve gospodarskega upravljanja 
EMU je bila leta 2011 izboljšana sekunda rna zakonodaja o javnih financah, vklju čno 
z novimi pravili o spremembi Pakta za stabilnost in rast9. 
PDEU omenja merilo deviznega te čaja v tretji alinei člena 140(1), kot „upoštevanje 
normalnih meja nihanja, predvidenih z mehanizmom deviznih te čajev evropskega 
monetarnega sistema, v obdobju najmanj dveh let brez devalvacije glede na euro“.  
Člen 3 Protokola o konvergen čnih merilih dolo ča: „Merilo sodelovanja v mehanizmu 
deviznega te čaja evropskega monetarnega sistema (…) pomeni, da je država članica 
upoštevala normalne meje nihanja, pr edvidene z mehanizmom deviznega te čaja 
evropskega monetarnega sistema brez hujši h napetosti vsaj z adnji dve leti pred 
pregledom. Država članica v tem času zlasti ni na lastno pobudo devalvirala 
dvostranskega osrednjega te čaja svoje valute  glede na euro“10. 
Zadevno obdobje dveh let za ocen o stabilnosti deviznega te čaja v tem poro čilu je 
obdobje od 17. maja 2011 do 16. maja 2013. Ko misija v svoji oceni merila 
stabilnosti deviznega te čaja upošteva gibanje pomožnih kazalnikov, kot so gibanje 
deviznih rezerv in kratkoro čne obrestne mere ter tudi vloga ukrepov politike, 
vključno s posegi na podro čju deviznega te čaja, za ohranjanje stabilnosti deviznega 
tečaja. Analiza upošteva tudi vpl iv uradnih zunanjih finan čnih ureditev, kadar so te 
pomembne, vklju čno s podro čjem njihove uporabe, zneskom in profilom tokov 
pomoči ter morebitne pogoje politike. 
Četrta alinea člena 140(1) PDEU zahteva „trajnost dosežene konvergence in 
sodelovanja države članice z odstopanjem v mehanizmu deviznih te čajev, kar se kaže 
v ravni dolgoro čnih obrestnih mer “. Člen 4 Protokola o konvergen čnih merilih 
določa, da „Merilo konvergence obrestnih mer (…) pomeni, da ima država članica v 
enem letu pred pregledom tako povpre čno dolgoro čno nominalno obrestno mero, ki 
ne presega za ve č kakor 2 odstotni to čki dolgoro čne obrestne mere v najve č treh 
državah članicah z najboljšimi doseženimi rezulta ti glede stabilnosti cen. Obrestne 
                                                 
8 Aprila 2013 je bila povpre čna 12-mese čna stopnja inflacije Gr čije 0,4 %, euroobmo čja pa 2,2 %, pri 
čemer naj bi se vrzel med obema v prihodnjih mesecih še pove čala. 
9 Direktiva o minimalnih zahtevah za nacionalne prora čunske okvire, novi uredbi o makroekonomskem 
nadzoru in tri uredbe o spremembi Pakta za stabilnost in rast so za čele veljati 13. decembra 2011 (ena 
od dveh novih uredb o makroekonomskem nadzoru in ena od treh uredb o spremembi Pakta za 
stabilnost in rast vklju čujeta nove mehanizme izvrševanja za države članice euroobmo čja). Poleg 
uveljavitve merila glede dolga v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem so spremembe uvedle 
številne pomembne novosti v Paktu za stabilnost in rast, zlasti referen čno vrednost za odhodke, ki 
dopolnjuje oceno napredka za doseganje srednjero čnega prora čunskega cilja posameznih držav članic. 
10 Pri ocenjevanju združljivosti z mehanizmom deviznega te čaja Komisija preveri, ali je devizni te čaj ostal 
blizu srednjega te čaja MDT II, hkrati pa lahko tudi  upošteva razloge za dvig te čaja v skladu s Skupno 
izjavo o državah pristopnicah in MDT 2 neuradnega Sveta ECOFIN v Atenah, 5. aprila 2003. 
 
SL 5   SL mere se izra čunajo na podlagi dolgoro čnih državnih obvezni c ali primerljivih 
vrednostnih papirjev, upoštevaje ra zlike v definicijah posameznih držav“ .  
Referenčna vrednost za obrestno mero, izra čunana aprila 2013, je 5,5 %. Referen čna 
vrednost temelji na dolgoro čnih obrestnih merah na Švedskem, v Latviji in na 
Irskem11. 
V konvergen čnem poro čilu za leto 2012 dolgoro čna obrestna mera na Irskem, ki je 
ena od treh držav članice z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen, ni 
bila vklju čena v izra čun referen čne vrednosti za merilo dolgoro čne obrestne mere, in 
sicer zaradi hudega izkrivljanja konkuren ce na trgu državnih obveznic. Dolgoro čna 
obrestna mera na Irskem pa se je  od takrat znatno  približala dolgoro čni obrestni meri 
v državah članicah euroobmo čja, izboljšal pa se je tudi dostop do trga obveznic na 
Irskem, kar kaže na to, da je dolgoro čna obrestna mera na Irskem spet postala 
pomembno merilo. 
Člen 140(1) PDEU prav tako zah teva preverjanje drugih de javnikov, ki so pomembni 
za gospodarsko združevanje in konvergenco. Ti dodatni dejavniki vklju čujejo 
združevanje finan čnih trgov in trgov proizvodov, razvoj teko čega računa plačilne 
bilance ter gibanje stroškov dela na enoto in drugih cenovnih kazalnikov. Slednji so zajeti v oceno stabilnosti cen. Dodatni dejavn iki so pomembni kazalniki tega, da bi 
bilo vklju čitev države članice v euroobmo čje mogoče nadaljevati brez težav, hkrati 
pa razširjajo pregle d trajnosti konvergence. 
2. P
RAVNA ZDRUŽLJIVOST  
V konvergen čnem poro čilu za leto 2012 je iz ocene pravne konvergence razvidno, da 
zakonodaja v Latviji, zlasti zakon o latvijski banki Latvijas Banka, ni bila v celoti 
združljiva z dolžnostjo o skladnosti iz člena 131 PDEU. Neskladnosti so zlasti 
zadevale neodvisnost centralne banke, pr epoved denarnega financiranja in vklju čitve 
centralne banke v ESCB ob uvedbi eura  v zvezi z nalogami ESCB, dolo čenimi v 
členu 127(2) PDEU ter členu 3 statuta ESCB in ECB. 
Na podlagi ocene iz konvergen čnega poro čila iz leta 2012 je  latvijska vlada v 
sodelovanju z banko Latvijas Ba nka pripravila spremembe navedenega zakona, ki jih 
je latvijski parlament spre jel 10. januarja 2013. Zakon o latv ijski banki je, kakor je 
bil spremenjen, v celoti združljiv s členoma 130 in 131 PDEU. 
3. S TABILNOST CEN  
V Latviji je bila povpre čna 12-mese čna stopnja inflacije nad referen čno vrednostjo v 
času zadnje konvergen čne ocene leta 2012. Povpre čna stopnja inflacije v Latviji je v 
12 mesecih do aprila 2013 znašala 1,3 %, kar je precej pod referen čno vrednostjo v 
višini 2,7 %. Napoveduje se, da bo tudi v prihodnjih mesecih ostala pod referen čno 
vrednostjo. 
Po rekordnih vrednostnih letne inflacije leta 2008 na podlagi usklajenega indeksa cen 
življenjskih potrebš čin v višini 15,3 % sta pomembna prilagoditev nominalnih pla č 
in popravek uvoznih cen povzro čila obdobje negativne nominalne inflacije v letih 
2009 in 2010. Ko se je cikel obrnil in je prišlo do naraš čajočih svetovnih cen blaga, 
se je povpre čna inflacija z –1,2 % leta 2010 pove čala na 4,2 % leta 2011, kar je 
                                                 
11 Referen čna vrednost za april 2013 je izra čunana kot navadno povpre čje povpre čnih dolgoro čnih 
obrestnih mer na Švedskem (1,6 %), v Latviji (3,8 %) in na Irskem (5,1 %).  
 
SL 6   SL posledica tudi pove čanja posrednih davkov. Ko so se ti za časni učinki umirili, se je 
inflacija ustalila na 2,3 % v letu 2012, do aprila 2013 pa se je letna inflacija 
zmanjšala na –0,4 %. 
Letna inflacija na podla gi usklajenega indeksa cen življenjskih potrebš čin naj bi po 
napovedih služb Komisije za pomlad 2013 leta 2013 v povpre čju znašala 1,4 %, 
zlasti zaradi padca cen energi je in znižanja standardne stopnje DDV od julija 2012 za 
eno odstotno to čko. Napoveduje se, da bo leta 2014 v povpre čju narasla na 2,1 %, in 
sicer v okviru okrepitve doma čega povpraševanja in liberalizacije trga z elektri čno 
energijo. Raven cen v Latviji (okoli 71 % povpre čja euroobmo čja v letu 2011) kaže 
potencial za nadaljnjo dolgoro čno konvergenco ravni cen. 
Trajnost konvergence pomeni, da upoštevanje referen čne vrednosti odraža prej 
temeljne kakor za časne dejavnike. V primeru Latvije je znižanje stopnje DDV 
julija 2012 prispevala k se danji nizki ravni 12-mese čne povpre čne inflacije. Vendar 
analiza temeljnih dejavnikov in dejstva, da je bila referen čna vrednost upoštevana s 
široko mejo nihanja, podpira pozitivno o ceno izpolnjevanja merila stabilnosti cen. 
Srednjero čne napovedi glede inflacije bodo odvisne od tega, ali bodo pla če rasle v 
skladu s produktivnostjo, kar bo ve činoma odvisno od stalne pr ožnosti trga dela. Za 
prihodnost je bistveno, da trajnostno konve rgenco ne bosta ogrožala ponoven pojav 
domačega povpraševanja, ki ga spodbujajo posojila, in povezana rast cen 
premoženja, zlasti na trgu nepremi čnin. Možnosti za to zman jšujejo latvijski odzivi 
politike na krizo med letoma 2008 in 2009, pri tem pa se ne pri čakuje, da se bo 
kombinacija dejavnikov, ki so prispevali k hitremu pove čanju števila posojil v 
preteklosti (omejeno povpraševan je po posojilih, pospešeno finan čno poglabljanje in 
povezovanje, hitro zaustavljanje širjen ja tveganja), v bl ižnji prihodnosti ponovno 
pojavila. Izboljšanje poslovnega okolja, napredek pri privabljanju novih naložb, 
odprava preostalih ozkih grl na trgu dela in oblikovanje konkuren čnih cen na trgu 
proizvodov bodo klju čni pri srednjero čnem ohranjanju stabilnosti cen. Razvoj cen bo 
odvisen tudi od ohranjanja skrb ne fiskalne politike, vklju čno s preudarnim 
določanjem pla č v javnem sektorju, da se doma če povpraševanje ohrani v skladu s 
temeljnimi dejavniki in prispeva k zajezitvi pri čakovanj glede inflacije.  
Latvija izpolnjuje merilo glede stabilnosti cen. 
 
-4 0 4 8 12 16 
jan-07 jan-08 jan-09 jan-10 jan-11 jan-12 jan-13
Latvija Referenčna vrednost Graf 1:  Latvija - merilo glede inflacije od leta 2007
 (v %, 12-mese čno drseče povpre čje)
  .
Viri: Eurostat, napoved služb Komisije za pomlad 2013.Opomba: pike za december 2013 kažejo napovedano referen čno vrednost in 12-
mesečno povpre čno inflacijo v državi.  
 
 
SL 7   SL 4. J AVNE FINANCE  
Svet je za Latvijo ugotovil obstoj čezmernega primanjkljaja (Sklep Sveta z dne 
7. julija 2009). Svet je Latviji priporo čil, naj čezmerni primanjkljaj odpravi do 
leta 2012. Javnofinan čni primanjkljaj Latvije je leta 2010 dosegel 8,1 % BDP, 
leta 2012 pa se je zmanjšal na 1,2 % BD P, zlasti zaradi precejšnjih konsolidacijskih 
prizadevanj. Po napovedi služb Komi sije iz pomladi 2013 bo razmerje med 
primanjkljajem in BDP leta 2013 znašalo 1,2 %, leta 2014 pa 0,9 %, če bo politika 
ostala enaka. Razmerje med bruto javnim dolgom in BDP se je leta 2012 zmanjšalo 
na 40,7 %, napoveduje pa se, da se bo do konca leta 2014 še dodatno zmanjšalo na 
40,1 % BDP. 
Latvija je marca 2012 podpisala pogodbo o stab ilnosti, usklajevanju in upravljanju v 
EMU, ustrezen ratifikacijs ki zakon pa je parlament odobril maja 2012. To pomeni 
dodatno zavezo za izvajanje vzdržnih fisk alnih politik, usmerjenih k stabilnosti. 
Poleg tega je parlament januarja 2013 v kon čni obravnavi odobril zakon o fiskalni 
disciplini. Zakon uvaja na čelo doseganja prora čunskih ciljev skozi cikel z mejnim 
strukturnim primanjkljajem v višini 0,5 % BDP, zagotovil pa bo okvir za fiskalno 
politiko, ki temelji na pravilih, zlasti z omejitvijo procikli čnih povečanj odhodkov. 
Zakon vsebuje tudi dolo čbe v zvezi z ustanovitvijo ne odvisnega fiskalnega sveta z 
dne 1. januarja 2014, ki bo spremljal skladnos t s sklopom fiskalnih pravil. Temeljito 
izvajanje zakona o fisk alni disciplini bo klju čno za boj proti tveganjem, povezanim s 
pritiski za sprostitev fi skalne politike po uspešnem  programu prilagajanja.  
Z vidika teh gibanj in napove di služb Komisije iz pomlad i 2013 Komisija meni, da se 
je čezmerni primanjkljaj izboljšal z ver odostojnim in vzdržnim zmanjšanjem 
proračunskega primanjkljaja pod 3 % BDP leta 2012, ki je bil tudi rok, ki ga je 
priporočil Svet. Komisija zato priporo ča, naj Svet za Latvijo razveljavi sklep o 
obstoju čezmernega primanjkljaja (SEC(2013) XYZ). 
Če Svet odlo či, da bo razveljavil sklep o čezmernem primanjkljaju za Latvijo, bo 
Latvija izpolnila merilo glede javnih financ. 
 
-12 
-10 
-8 
-6 
-4 
-2 
0 
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013(*) 2014(*)0102030405060
Javnofinan čni saldo  ciklično prilagojen saldo neto dolgGraf 2: Latvija - javnofinan čni saldo in dolg
Vir: Eurostat, službe Komisije.  (v odstotkih BDP)
(*) Napoved služb Komisije za pomlad 2013.Obrnjena lestvica  
 
5. S TABILNOST DEVIZNIH TE ČAJEV : 
Latvijski lat je v ERM II vklju čen od 2. maja 2005, tj. ve č kot osem let v času 
sprejetja tega poro čila. Ob vklju čitvi v ERM II so se organi enostransko zavezali, da 
bodo vrednost lata ohranili v mejah ni hanja ±1 % glede na centralni te čaj. V dveh 
letih pred to oceno devizni te čaj za lat ni odstopa l od centralnega te čaja za več kot 
±1 % in se ni soo čal z napetostmi. Z la ti se je trgovalo ve činoma blizu zgornjega 
 
SL 8   SL roba enostranskega razpona, saj je latv ijsko ministrstvo za finance na trgu 
konvertiralo dovolj deviznih sredstev. Depreci acija lata proti sr edini razpona konec 
leta 2012 in na za četku leta 2013 je posledica nižjih de viznih rezerv državne blagajne 
in pričakovanja trgov glede uvedbe eu ra. Dodatni kazalniki, kot  je gibanje deviznih 
rezerv in kratkoro čnih obrestnih mer, ne razkri vajo pritiskov na devizni te čaj. Zadnji 
izplačili MDS in EU v okviru programa finan čne pomoči sta bili izvedeni avgusta in 
oktobra 2010. Junija 2011 se je Latvija uspešno vrnila na mednarodni trg obveznic z 
izdajo v USD, čemur so sledili nadaljnji posli, ki kažejo na dober dostop do trga.  
Latvija izpolnjuje merilo deviznega te čaja. 
6. D OLGORO ČNE OBRESTNE MERE  
Povprečna dolgoro čna obrestna mera v Latviji v letu  do aprila 2013 je bila 3,8 %, kar 
je pod referen čno vrednostjo 5,5 %. Povpre čna dolgoro čna obrestna mera v Latviji je 
dosegla referen čno vrednost iz konvergen čne ocene za leto 2012 (5,8 %) in se od 
takrat postopoma zmanjševala. Dolgoro čni razponi Latv ije do dolgoro čnih 
referenčnih obveznic euroobmo čja so se leta 2010 znatno zmanjšali, saj se je 
povrnilo zaupanje v vezano valuto, fiskal na konsolidacija je bila uspešna in 
konvertiranje programskih sredstev za pomo č je povzro čilo znatno likvidnost lata. Po 
zaustavitvi leta 2011 se je zmanjšanje razpona nadalj evalo leta 2012, ko se je 
dodatno izboljšalo zaupanj e trgov v Latvijo. Finan čno ministrstvo se je v prvi 
polovici leta 2011 vrnilo na trg doma čih 10-letnih obveznic z ve č manjšimi izdajami. 
Leta 2012 je izdalo novo serijo referen čnih 10-letnih obveznic, vendar le v 
razmeroma omejenem znesku, pri čemer je imelo koristi od ugodnega likvidnostnega 
položaja, ki je bil deloma posledica us pešnih izdaj, denominiranih v ameriških 
dolarjih. 
Latvija izpolnjuje merilo konvergence dolgoro čnih obrestnih mer. 
7. D ODATNI DEJAVNIKI  
Poleg tega so se preu čili dodatni dejavniki, vklju čno z razvojem pla čilne bilance in 
povezovanjem trga dela ter proizvodov in finan čnega trga. Zunanja bilanca je od 
velikega primanjkljaja v obdobju razcveta v letih 2008 in 2009 v letu 2009 dosegla 
presežek v višini približno 11 % BDP, ki se je leta 2012 skr čil na okoli 1 % BDP. 
Trgovinski primanjkljaj se je od leta  2008 znatno zmanjšal, z okrevanjem od 
leta 2010 pa se je nekoli ko poslabšal. Vendar pa je bi l znatni popravek realnega 
efektivnega deviznega te čaja v obdobju 2009–2010 še vedno na splošno ohranjen in 
Latvija je še naprej pove čevala izvozne tržne deleže. Glede dohodkov je bil leta 2009 
zabeležen presežek, ki odraža velike izgube pri posojilih tujih bank, leta 2011, ko je 
večina bank ponovno dosegla dobi čkonosnost, pa je bil spet zabeležen primanjkljaj. 
Neposredne tuje naložbe so se od leta 2009 izboljšale, le ta 2012 pa so se nekoliko 
zmanjšale. Program EU in MDS za pla čilnobilančno pomoč, ki je bil Latviji odobren 
konec leta 2008, je bil uspešno zaklju čen januarja 2012. Latvija si je od 7,5 milijarde 
EUR, razpoložljivih v okviru programa, izposodila skupaj približno 4,5 milijarde 
EUR. Latvija na podlagi zaupanja v svoje politike in ponovnega dostopa na trg ni 
zaprosila za nadaljevalni program. Do decembra 2012 je v celoti odpla čala svoje 
obveznosti do MDS iz programa, medtem ko povra čila Evropski komisiji zapadejo v 
plačilo med leti 2014 in 2025. 
Latvijsko gospodarstvo je dobro vklju čeno v gospodarstvo EU prek trgovine in 
neposrednih tujih naložb, trg dela pa je poka zal visoko stopnjo mob ilnosti na trgu EU 
 
SL 9   SL in precejšnjo prožnost, čeprav je strukturna brezpos elnost visoka. Na podlagi 
izbranih kazalnikov poslovnega okolja Latvija dosega povpre čje držav članic 
euroobmo čja. Vključevanje doma čega finan čnega sektorja v finan čni sistem EU je 
znatno, predvsem zaradi visoke ra vni tujega last ništva v ban čnem sistemu. V okviru 
programa mednarodne finan čne pomo či se je finan čni nadzor precej okrepil. 
Sodelovanje z doma čimi nadzorniki pa je bilo dodatno okrepljeno. 
Latvija ima dolgo tradicijo in ve č konkuren čnih prednosti pri opravljanju storitev za 
bančne stranke, ki so nerezi denti, predvsem podjetja iz  držav SND. Nadzor ban čnega 
poslovanja pri nerezidentih predstav lja dodaten izziv, med drugim zaradi čezmejne 
narave transakcij. Nacionaln i nadzorni organ izvaja ve č ukrepov za zmanjšanje 
posebnih tveganj te poslovne dejavnosti. Banke s poslovnim  modelom za nerezidente 
morajo imeti visok delež likvidnih sredst ev in zanje veljajo dodatne kapitalske 
zahteve. V prihodnosti bodo klju čni natančno spremljanje tveganj za finan čno 
stabilnost, pripravljenost spreje tja dodatnih regulativnih ukrepov, če so potrebni, in 
odločno izvajanje predpisov o prepre čevanju pranja denarja. 
*** 
Komisija glede na svojo oceno združlji vosti pravnih predpis ov in izpolnjevanja 
konvergen čnih meril, ob upoštevanju dodatnih dejavnikov ter ob predpostavki, da bo 
Svet sledil priporo čilu Komisije glede razveljavitve postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, meni, da Latvija izpolnjuje pogoje za prevzem eura.