SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 16.8.2010 
SEC(2010) 981 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
 
Spremni dokument k 
 
predlogu 
 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembi direktiv 98/78/ ES, 2002/87/ES in 2006/48/ES glede dopolnilnega nadzora 
finančnih subjektov v finan čnem konglomeratu 
COM(2010) 433 
 SEC(2010) 979 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
  
Spremni dokument k 
 
predlogu 
 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembi direktiv 98/78/ ES, 2002/87/ES in 2006/48/ES glede dopolnilnega nadzora 
finančnih subjektov v finan čnem konglomeratu 
 
SL 3   SL 1. O ZADJE  
Ustanovitev in razvoj velikih, zaple tenih skupin, ki združujejo ban čne in zavarovalniške 
licence, sta bila priznana v zgodnjih devetdes etih letih dvajsetega stoletja. Po priporo čilih 
skupnega foruma, organa nadzornikov G10, je bila leta 2002 spreje ta Direktiva o finan čnih 
konglomeratih1 (FICOD). Namenjena je bila dopolniln emu nadzoru reguliranih oseb, ki so 
sestavni del finan čnega konglomerata, z osredoto čanjem na potencialna tveganja dvojne 
uporabe sestavin (ve čkratna uporaba kapitala) in na „tve ganja skupin“: tveganja medsebojnih 
negativnih vplivov, zapletenost upravljanja, koncentr acija tveganja in na vzkrižje interesov.  
Od leta 2002 so se trgi dodatno razvi li v tako smer, da razlikovanje med ban čnimi in 
zavarovalniškimi posli ni vedno enostavno in da najve čje skupine delujejo v ve č državah. S 
pregledom Baselskega sporazuma iz le ta 1988 leta 2004, ki se je v EU za čel izvajati z 
Direktivo o kapitalski  ustreznosti (CRD)2 leta 2006, in uvedbo celovi tega sklopa pravil za 
zavarovalnice v direktivi Solventnost II (S2)3 se je regulatorni okvir si cer razvil, vendar je za 
konglomerate veljal samo, če so pravne osebe skupine de javne v istem sektorju – ban čništvu 
ali zavarovalništvu. Dopolnilni re gulatorni okvir direktive FI COD, ki obra vnava dodatno 
zapletenost in tveganja, ki izhajajo iz kombinacij licenc, še ni bil ocenjen.  
Ob koncu leta 2009 je direktiva pokrivala 69 evropskih skupi n in 6 skupin tretjih držav. 
Približno 35 od teh so majhne skupine in delujejo v glavnem doma z malo licencami. Čeprav 
je namen revizije tudi poenostavitev nadz ora manjših konglomeratov, pa zlasti obravnava 
nadzor približno 30 najve čjih finančnih skupin v Evropi. Vsota sredstev teh skupin je ob 
koncu leta 2009 presegala 25 bi lijonov EUR, kar predstav lja precejšnji delež ban čnega trga 
EU, katerega sredstva znašajo približno 42 bilijonov EUR, in zavarovalniškega trga EU, 
katerega sredstva znašaj o približno 10 bilijonov EUR.  Običajno ima veliki konglomerat ve č 
kot 400 licenc v ve č jurisdikcijah in v ve č sektorjih: ban čništvo, življe njsko in/ali 
neživljenjsko zavarovanje,  upravljanje sredstev.  
2. P OSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Komisija je trikrat razpravljala o možnih iz boljšavah trenutnega za konodajnega besedila v 
Evropskem odboru za finan čne konglomerate (EFCC)4 in trikrat v svoji delovni skupini za 
Direktivo o finan čnih konglomeratih. Revizija direktive FICOD je temeljila na rezultatih dveh 
prejšnjih ocenjevanj v zv ezi z regulacijo finan čnih konglomeratov, ki sta jih izvedla t. i . 
mešana tehni čna skupina  leta 2005 in za časni delovni odbor za finan čne konglomerate, 
predhodnik Skupnega odbora za finan čne konglomerate (JCFC),5 leta 2008 („ Capital 
Advice “). Aprila 2008 je EFCC odobril za četek zahtevane revizije direktive FICOD s prošnjo 
za nasvet  JCFC. 
                                                 
1 Direktiva 2002/87/ES o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v 
finančnem konglomeratu. 
2 Direktiva 2006/48/ES o za četku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij in Direktiva 
2006/49/ES o kapitalski ustreznosti investic ijskih podjetij in kreditnih institucij. 
3 Direktiva 2009/138/ES o za četku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in 
pozavarovalništva (Solventnost II) (pre novitev), toda dokler se izvaja direktiva Solventnost II, direktiva 
FICOD dopolnjuje trenutno veljavne zavarovalniške direktive. 
4 Svetovalni odbor za finan čne konglomerate. 
5 Odbor na tretji ravni Lamfalussyjevega procesa za finan čne konglomerate. 
 
SL 4   SL Sektor je bil – s prvim poro čilom in dialogi EFCC – vklju čen že od maja 2008 in je od takrat 
tudi štirikrat javno iz razil svoje poglede. 
Po prejetju kon čnega nasveta JCFC  oktobra 2009 je od 6. novembra 2009 do 15. januarja 
2010 potekalo javno posvetovanje o preostalih  vprašanjih in obravnavanih možnih 
alternativah politike. Odzivi številnih razli čno velikih ban čnih in zavarovalniških 
konglomeratov na javno posvetovanje6 so razkrili široko podporo predlogov služb Komisije. 
3. O PREDELITEV PROBLEMA  
3.1. Nadzor na ravni holdinga 
Nadzor na ravni hol dinga ureja kombinacija trenutnih dolo čb FICOD, CRD in Direktive o 
zavarovalniških skupinah7 (IGD). Te direktive se nanašajo na „mešane finan čne holdinge“ 
(MFHC), „finan čne holdinge“ (FHC) oz. „zavarovalne ho ldinge“ (IHC). Nadzorna orodja, ki 
se lahko uporabljajo na najvišji  ravni, se spremenijo, ko druž ba na najvišji ravni postane 
M F H C  i n  n i  v e č FHC ali IHC. Sliki 1 in 28 spodaj prikazujeta, da lahko identifikacija 
finančnega konglomerata razli čno vpliva na uporabo sektorskega nadzora skupine, odvisno od 
strukture skupine.  
Slika 1: FICOD dopolnjuje in deloma nadomeš ča sektorski nadzor, če bančna ali 
zavarovalniška skupina postane konglomerat. Preden jo prevzame holding, je banka ali 
zavarovalnica podvržena konsolidir anemu nadzoru, kot je dolo čeno v direktivi CRD ali 
direktivi IGD. Po prevzemu se lahko konsolid iran nadzor uporabi samo pri banki ali 
zavarovalnici na najvišji ra vni. Direktiva FICOD dopolnjuje ta konsolidiran nadzor. 
NA VRHU:
CRD + FICODBanka
Banka A Banka B    Zavarovalnica XBanka
Banka A Banka B
 
Slika 2:  FICOD nadomeš ča sektorski nadzor na ravni skupine. Če MFHC nadomesti FHC 
in/ali IHC in če na najvišji ravni ni banke ali zavar ovalnice (tj. vse licence so neposredno v 
lasti MFHC), se dolo čbe o sektorskem nadzoru skupin ne morejo ve č uporabljati.  
                                                 
6 http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/ficod/feedback_document_en.pdf. 
7 Direktiva 98/78/ES o dopolnilnem nadzoru nad zavarovalnicami v zavarovalniški skupini. 
8 Sliki 1 in 2 za namene prikaza uporabljata primer ban čne skupine, toda isto  velja za zavarovalniške 
skupine, pri čemer se sklic na uporabo direktive CRD nadomesti z direktivo IGD. 
 
SL 5   SL FHC
Banka A Banka BMFHC
Banka A Banka B    Zavarovalnica X
pravila CRD/zavarov. na posamezni ravniNA VRHU:
SAMO FICOD
 
Zaradi povezav, prikazanih v sliki 2, dolo čenih orodij sektorskega nadzora skupin, ki se lahko 
uporablja na ravni FHC ali IHC, ni mogo če uporabljati pri celi skupini, če je holding MFHC. 
Ta orodja vklju čujejo opustitev nadzora posameznih h čerinskih podjetij, uporabo dolo čb o 
razkrivanju (3. steber) ter samooceno in nadzor ni pregled (2. steber) na konsolidirani osnovi. 
To privede do nenavadnega rezultata, da je skupi na, ki je pridobila li cenco v drugem sektorju, 
s čimer holding postane MFHC, predmet regulatornega režima, ki ni tako celovit kot režim, ki 
se je uporabljal pred prevzemom, čeprav se je skupina pove čala in postala bolj zapletena ter 
zato predstavlja ve čje tveganje za finan čni sistem.  
Posledično na uporabo opustitve s strani nadzornikov pri dolo čanju, ali je skupina finan čni 
konglomerat, vpliva ocena, ali je uporaba sektor skega nadzora morebiti bolj zanesljiva. Kljub 
temu pa lahko nadaljnja uporaba sektorskeg a nadzora pomeni n ezadostno obravnavanje 
dodatnih bonitetnih tveganj, ki se pojavljajo pri ve čjih in bolj zapletenih skupinah, tj. tveganj, 
ki bi bila obravnavana z dopolnilnimi vidiki direktive FICOD, in lahko povzro či razlike pri 
nadzornem obravnavanju (na podlagi strukture in  na podlagi profila tv eganja) konglomeratov.  
3.2. Usklajevanje nadzora 
Direktiva FICOD dopolnjuje direktivo CRD in zavarovalne direk tive glede dodatnega 
nadzora na najvišji ra vni skupine. V ta na men vsebuje tudi dolo čbe za usklajevanje razli čnih 
nadzornikov skupine. FICOD opredeljuje, kdo je ustrezni pristojni organ (RCA) in od 
koordinatorja (nadzornika na najvišji ravni) zahteva, da se z RCA posvetuje glede dolo čenih 
nadzornih vprašanj. Ve ndar trenutne dolo čbe omogo čajo različne razlage, kdo so organi, ki bi 
lahko bili RCA. Široka razlaga pomeni veliko št evilo RCA, s katerimi se mora koordinator 
posvetovati na ravni finan čnega konglomerata, kar la hko ovira uspešno in u činkovito 
usklajevanje dela, ki ga mora izva jati „kolegij“ koordinatorja in RCA. 
3.3. Identifikacija 
Zaradi dolo čb, ki urejajo identifikacijo finan čnega konglomerata, nastanejo tudi trije 
podproblemi.  
Prvič, direktiva ne zahteva vklju čitve družb za upravljanje (AMC) v teste pragov, ker so bili 
KNPVP leta 2002 izklju čeni iz sektorskega bonitetnega  nadzora, zahteva pa vklju čitev AMC 
na podro čje dopolnilnega nadzora. Drugi č, testi pragov lahko temeljijo na razli čnih 
parametrih v zvezi s sredstvi in kapitalskimi zahtevami, toda dolo čbe o načinu izvajanja 
testov so dvoumne, in sice r zaradi na primer razli čnega računovodskega obravnavanja 
sredstev ali delov skupin, za katere ne velja jo vedno zahteve glede solventnosti. Tretji č in to 
 
SL 6   SL je najpomembneje, pragi, glede na to, da gre za fiksne vrednosti, ne temeljijo na tveganju in 
test pragov ne obravnava pojma pri čakovanih tveganj skupine. To pomeni, da so lahko zelo 
majhne skupine z malim številom licenc v vsak em sektorju predmet dopolnilnega nadzora, 
največje in najbolj zapletene skupine pa z vidika dolo čb niso uvrš čene kot konglomerat. 
Posledica tega je, da lahko trenutne dolo čbe o identifikaciji omajajo u činkovito doseganje 
temeljnih ciljev Direktive. 
3.4. Udeležbe 
Enako obravnavanje udeležb v vsakodnevnem dopolnilnem nadzoru ovira pomanjkanje 
informacij, pomembnih za oceno tveganj skupine, ki ni tako enostavna, kadar gre za udeležbe 
v družbah, ki kotirajo na borzi. Pra vo družb lahko enemu manjšinskemu delni čarju 
prepoveduje prejemanje ve č informacij o podjetju kot drugi delni čarji. Na primer, če 
konglomerati, ki jih upravlja banka, ne morejo dobiti informacij o tveganjih v zvezi z udeležbami v zavarovalnicah in pozavarovalnica h, svojim nadzornikom ne morejo zagotoviti 
dokazov o zadovoljivi ravni integr acije vodstva in notranjega nadz ora v teh subjektih, ki je 
potrebna za konsolidacijo in s konsolidacijo pogojeno pravico, da  te udeležbe odštejejo od 
svojega kapitala.  
4. C
ILJI 
Poglavitni cilj te pobude je zagotoviti pove čanje učinkovitosti dopolnilnega nadzora velikih in 
zapletenih skupin v EU v okvi ru Direktive FICOD, isto časno pa ohraniti konkuren čni položaj 
teh skupin. To pomeni naslednje tri splošne cilje politike:  
– pove čanje finan čne stabilnosti; 
– pove čanje zaščite interesov upnikov in imetnikov polic; 
– zagotovitev mednarodne konkuren čnosti finan čnih skupin EU. 
Glede na zgoraj predstavljene težave so bili opr edeljeni trije sklopi operativnih ciljev za 
reševanje posameznih vzrokov težav. U činkovita uresni čitev operativnih ciljev bi prispevala k 
doseganju dolgoro čnejših posebnih ciljev poli tike, ki so namenjeni pove čanju učinkovitosti 
dopolnilnega nadzora, okrepitvi upravljanja tveganja finan čnih konglomeratov, odpravljanju 
možnosti za regulatorno arbitražo, zmanjšanju  bremena upoštevanja predpisov, spodbujanju 
enakih pogojev, izboljšanju nadzornega  sodelovanja in konvergence ter pove čanju pravne 
jasnosti. 
5. M OŽNOSTI POLITIKE IN NJIHOV U ČINEK  
Vsega skupaj je bilo obli kovanih, ocenjenih glede u činka in primerjanih sedemnajst možnosti 
politik z namenom reševanja vprašanj, opredel jenih v analizi. V tem razdelku so opisani 
pričakovani u činki najprimernejših ukre pov politike na vsakem podro čju. 
5.1. Dopolnilni nadzor na ravni ho ldinga in usklajevanje nadzora 
Za uskladitev nadzornih pooblastil na najvišji ra vni konglomerata, za prepre čevanje izgube 
pooblastil pri spremembi strukture skupine te r podvajanje nadzora na ravni konglomerata in 
 
SL 7   SL za olajšanje usklajevanja najpomembnejših  nadzornikov bodo uvedene  naslednje ciljne 
spremembe:  
– prenehanje izklju čevanja holdingov na najvišji ravni ban čne ali zavarovalniške skupine, ki 
so klasificirani kot MFHC, da se dolo čbe in pooblastila, ki so veljale za bivše FHC ali 
IHC, ohranijo, ko se spremeni klasifikacija skupine ali holdinga za radi pridobivanja v 
drugem sektorju;  
– zoženje opredelitve RCA, da vsebuje samo nadzornike kon čnih matičnih subjektov v 
posameznih sektorjih in vse druge pris tojne organe, ki jih nadzorniki kon čnih matičnih 
subjektov smatrajo za ustrezne. 
5.2. Identifikacija finan čnih konglomeratov 
Za reševanje problema, opredelje nega v oddelku 3.3, v zvezi z vklju čevanjem AMC v 
dopolnilni nadzor, bo predlagana trajna vklju čitev AMC, to bo pa dopolnjeno s smernicami 
glede kazalnikov vklju čevanja. 
Za odpravo dvoumnosti pri parametrih in po manjkanja identifikacije konglomeratov na 
podlagi tveganja bodo predlagani tehni čni standardi o uporabi „možnosti opustitve“ za ve čje 
skupine v členu 3(3) direktive FICOD in uvedena možnost opustitve dopolnilnega nadzora za 
skupine, v katerih so sredstva najmanjšega se ktorja pod absolutnim pragom 6 milijard EUR. 
5.3. Udeležbe 
Težava vsakodnevne obravnave udeležbe v okviru dopolnilnega nadzora, ki jo pove čuje 
dejstvo, da lahko pravo družb manjšinskemu la stniku prepovedujejo dostop do informacij, do 
katerih drugi delni čarji nimajo dostopa, bo zmanjšana s tehni čnimi standardi glede obravnave 
udeležbe v razli čnih situacijah. 
5.4. U činek najprimernejših možnosti politike 
S predlaganimi spremembami politike naj bi postal okvir dopolnilnega nadzora trdnejši, kar bi 
pomenilo u činkovitejše spodbude in postopke  za upravljanje tveganja, ki bi morali posledi čno 
pomagati tudi pri izboljševan ju položaja mednarodne konkuren čnosti finan čnih skupin EU. 
Predlogi bi morali pozitivno prispeva ti k zmanjšanju tveganja za finan čno stabilnost in 
spremljajo čih stroškov za družbo. Na ravni posamezn ih skupin zainteresiranih strani in 
sistemskih zadev se pri čakujejo naslednji u činki predlogov: 
– Nekatere manjše finan čne skupine EU  z enostavno strukturo in ne ve č kot nekaj licencami 
v obeh sektorjih se lahko izklju čijo iz dopolnilnega nadzora in bi zato privar čevale pri 
stroških upoštevanja predpisov. To je lahko na voljo približno desetim manjšim finan čnih 
skupinam, katerih skupna sredstva znašajo pr ibližno 69 milijard EUR. Stroški upoštevanja 
predpisov za ve č velikih konglomeratov z banko na vrhu , ki imajo ve č sto licenc in so 
aktivni v obeh sektorjih, bi se pa po drugi strani pove čali, saj bi bile te skupine, ki 
predstavljajo do 9 bilijonov EUR sredstev v finan čnem sektorju, lahko vklju čene na 
področje dopolnilnega nadzor a. Stroški upoštevanja predpisov bi se pove čali tudi za tiste 
finančne skupine, katerih struktur a vsebuje dejavnost upravljanja  in ki bodo zaradi 
predlaganih sprememb postopka identifikac ije konglomeratov identificirane kot finan čni 
konglomerati. Stroški upošte vanja predpisov za finan čne skupine, ki so na podro čje 
dopolnilnega nadzora vklju čene na novo, morajo biti gled e na njihovo celotno velikost 
 
SL 8   SL zanemarljivi v relativnem smislu. Poleg tega bi jih morale pokriti koristi, ki so posledica 
učinkovitejših postopkov upravljanj a tveganja, ki izhajajo iz implicitnih spodbud iz tega 
zakonodajnega predloga. Še en pozitiven u činek se lahko pri čakuje zaradi ve čje 
prepoznavnosti in zaupanja na trgih, kar bi morala biti posledica pridobitve statusa 
konglomerata. Te koristi bi morale pove čati mednarodno konkuren čnost velikih skupin 
EU, tudi glede na spodbude na podro čju dopolnilnega nadzora, ki se sprejemajo pod 
drugimi ve čjimi mednarodnimi jurisdikcijami. 
– Zaradi omenjenih sprememb postopka  identifikacije kongl omeratov bo podro čje 
dopolnilnega nadzora bolj primerno in zato bi se morala izboljšati u činkovitost spremljanja 
tveganj, ki so jim izpostavljene finan čne skupine, s strani nadzornikov . Skupaj z bolj 
racionaliziranim nadzorom konglomeratov na najvišji ravni in izboljšanimi nadzornimi 
orodji za zaznavanje medsebojnih negativnih vplivov, koncentracije, te žav z zapletenostjo 
in navzkrižij interesov v podjetjih, povezanimi s konglomerati prek udeležb, bi moralo to pozitivno prispevati k finan čni stabilnosti
. 
– Povečana jasnost dolo čb, ki urejajo vklju čevanje družb za upravljanje  na podro čje 
identifikacije in dopolnilnega nadzora, bi  morala zagotoviti bol j enake pogoje na tem 
področju. 
– V zvezi s strankami  zadevnih finan čnih skupin naj bi bil u činek zanemarljiv glede na 
splošno nizko raven pomembnosti neto presežnega u činka, ki ga ima predlog na te skupine. 
Poleg tega se stranke morda ne zavedajo razlik med regulatorni m obravnavanjem bank, 
zavarovalnic in konglomeratov: preprosto zau pajo, da je nadzor ni okvir ce lovit in 
preudaren. Namen te revizije je zl asti okrepiti ta okvir in tako upravi čiti to zaupanje.  
6. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Predlagane spremembe bodo predvidoma za čele veljati leta 2011. Predlagane spremembe so 
tesno povezane z nedavnim predlogom Komisije za zbirno direktivo, ki spreminja direktive o 
finančnih storitvah tako, da bi  se upoštevala uvedba novih evropskih nadzornih organov. 
Najverjetneje jim bo sledil tudi bolj temeljita revizija direktive FICOD, v katero se bodo 
morda vklju čile določbe glede kakovosti kapitalskih rezerv in podro čja uporabe v zvezi z 
nereguliranimi subjekti. Zato bi bilo smiselno, da se izvede iz črpna ocena, ki temelji na 
popolnoma predelanem zakonodajnem okviru, za katerega bi bilo treba dolo čiti ciljni datum, 
ki bi bil v skladu z ocenami teh drugih direktiv.