5.Vloga se nanaša na 945 delavcev, ki so postali presežni v podjetju Nokia in pri treh dobaviteljih. Glavno podjetje deluje v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 26 NACE Revizija 2 (Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov).

4.Finska je vlogo EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems vložila 22. Novembra 2016, tj. v dvanajstih tednih od datuma, ko so bila izpolnjena merila za pomoč iz člena 4 uredbe o ESPG. Komisija je prejem vloge potrdila na isti datum in 2. decembra 2016 od Finske zahtevala dodatne informacije. Dodatne informacije so bile predložene v šestih tednih od datuma zahtevka. Komisija mora oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek zaključiti v 12 tednih od prejema popolne vloge; ta rok se izteče 7. aprila 2017.

1.Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG).

Dogodki, ki so povzročili odpuste in opustitev dejavnosti

18.Do danes je bilo za sektor „Proizvodnje računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov“ vloženih 15 vlog ESPG, od katerih jih je 12 temeljilo na spremembah v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije in 3 na svetovni finančni in gospodarski krizi. Tri vloge od petnajstih je vložila Finska.

17.Konkurenca med delavci iz EU in zunaj EU pa je zelo močna. Delavci v evropskem sektorju IKT se starajo in so manj izobraženi kot ameriški in azijski partnerji. Finski strokovnjaki s področja IKT se soočajo z vse bolj globalno konkurenco v primerjavi z delavci v drugih sektorjih.

16.Življenjski cikel proizvodov in z njimi povezanih programskih rešitev je zelo kratek. S proizvodom in s programsko opremo povezana strokovno znanje in izobrazba, zahtevana na tem področju, hitro zastarata.

15.Sektor je prizadel padec cen in zmanjšanje povpraševanja telekomunikacijskih operaterjev. To pa ni zaustavilo kitajskih podjetij od nadaljnjega vstopanja na trge v Evropi.

14.Vzhodnoazijski konkurenti so doslej kot vir konkurenčnih prednosti uporabljali nizke marže. Zdaj lastni dobiček vlagajo v raziskave in razvoj. Vzhodnoazijski konkurenti na trg vstopajo agresivno in evropska podjetja postavljajo v še težji položaj.

12.Da bi Finska dokazala povezavo med odpusti in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, ki jih obravnava Uredba (ES) št. 546/2009, trdi, da je sektor IKT eden od tistih industrijskih sektorjev, ki so najbolj dovzetni za spremembe v svetovnem gospodarstvu zaradi velike konkurence, hitrega tehnološkega napredka in inovacij, združitev, prevzemov in zunanjega izvajanja.

–5 delavcev, ki so postali presežni pri treh dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi Nokie Oy.

7.Finska je vlogo vložila na podlagi meril za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni v referenčnem obdobju štirih mesecev v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi.

20.Informacijska omrežja so v zadnjih letih doživela nekatera pomembna gibanja. Obstaja čedalje večja potreba po učinkovitosti in večjem obsegu storitev.

21.V povprečju je v letu 2008 tehnološka industrija zaposlovala 326 000 delavcev. Do leta 2015 je zaposlovala 289 000 oseb. V okviru industrije se je število zaposlenih v sektorju IKT povečalo z 52 000 (2008) na 60 000 (2015). V tem obdobju so v sektorju IKT izginila številna delovna mesta, medtem ko so bila ustvarjena nova.

22.Nokia Oy je s Simensom ustanovila skupno podjetje za omrežne tehnologije ter se strinjala s prodajo nekaterih svojih podjetij Microsoftu in združitvijo z Alcatelom, da bi lahko konkurirala z večjimi konkurenti v poslovnem svetu omrežnih komunikacij. Leta 2016 je Nokia Oy poročala o zmanjšanju osebja. Nokia Oy namerava do konca leta 2018 letno znižati operativne stroške za 900 milijonov EUR. Hkrati si je Nokia prizadevala svoja sredstva in vire prenesti na tehnologije prihodnosti.

23.Program preoblikovanja Nokie Oy po vsem svetu, kar vključuje tudi zmanjšanje osebja, je nujen, da bi lahko konkurirala s svojimi vzhodnoazijskimi konkurenti. Po ocenah naj bi s tem povezana zmanjšanja števila zaposlenih bila zaključena do konca leta 2018.

24.Osebe, ki so postale brezposelne v Nokia Oy v letu 2016, so visoko (40 %) in srednje kvalificirane (60 %). Delale so na področju programiranja in oblikovanja.

Pričakovani učinek odpustov na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost

Uusimaa

25.V regiji Uusimaa se splošne gospodarske razmere v glavnih sektorjih slabšajo in podjetja so v zadnjih treh mesecih zmanjšala število zaposlenih. Skupni prihodek podjetij od prodaje v informacijskem in komunikacijskem sektorju je v prvem četrtletju leta 2016 upadel za 2,5 %.

26.Množični odpusti med letoma 2012 in 2016 na območjih mest Espoo, Helsinki in Vantaa so večinoma prizadeli elektronsko industrijo in sektor programske opreme (v tem obdobju je bilo odpuščenih 6 000 zaposlenih). Odpuščala so tudi manjša podjetja in podizvajalci.

27.Nokia Oy je največje podjetje IKT na Finskem. V letu 2014 je bilo v regiji Uusimaa odprtih 730 novih in zaprtih 759 podjetij v panogi IKT. V istem letu je bilo v tej regiji 7 114 podjetij IKT (kar predstavlja 51 % vseh podjetij na nacionalni ravni).

28.Zaposleni, ki jih je podjetje Nokia Oy odpustilo v Uusimaji, so večinoma visoko in srednje kvalificirani; polovica je starejša od 50 let. Delali so na področju programiranja in oblikovanja. Njihovo strokovno znanje in spretnosti so pogosto zastareli.

29.Razmere v Uusimaji so težke za visoko izobražene inženirje in delavce, starejše od 50 let.

30.Brezposelnost visoko izobraženih je na splošno zelo visoka in ne gre le za delavce s tehnično izobrazbo. V statistiki brezposelnih v Uusimaji so tudi pisarniški delavci, računovodje in uradniki za plače.

Pirkanmaa

31.Glede na prihodek od prodaje je v regiji Pirkanmaa največji gospodarski sektor proizvodna industrija. Najpomembnejša področja so tehnološka industrija (48 %), gozdarska industrija (25 %) ter kemična, gumarska in plastična industrija (18%).

32.Septembra 2016 je bilo število brezposelnih iskalcev zaposlitve, prijavljenih na Uradu za zaposlovanje in gospodarski razvoj v Pirkanmaji, 36 186, kar je 1 % več kot leto poprej. Stopnja brezposelnosti v regiji Pirkanmaa je že dolgo nad nacionalnim povprečjem.

33.Glavni razlog za trajno visoko stopnjo brezposelnosti v zadnjih letih je kriza dejavnosti, usmerjenih v izvoz, in proizvodne industrije ter radikalne strukturne spremembe, zlasti v sektorju IKT. V letu 2015 so večja podjetja IKT v regiji Pirkanmaa odpustila več kot 1 000 delavcev.

34.Strukturne težave, s katerimi se soočajo v Pirkanmaji, se odražajo v povečani brezposelnosti med visoko izobraženimi, ki se je med letoma 2012 in 106 več kot podvojila. Do sredine leta 2016 je bilo približno 33 % brezposelnih oseb z visokošolsko diplomo brez zaposlitve neprekinjeno več kot eno leto.

Pohjois-Pohjanmaa

35.Stopnja brezposelnosti v Severni Ostrobotniji je še vedno visoka. Delež brezposelnih iskalcev zaposlitve je ostal nad nacionalnim povprečjem. Konec aprila 2016 je stopnja brezposelnosti v državi znašala 13,0 %, v Severni Ostrobotniji pa 14,3 % in v podregiji Oulu 16,1 %.