P6_TA(2006)0062

Smernice za razvoj podeželja *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Sveta o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (Programsko obdobje 2007-2013) (KOM(2005)0304 — C6-0349/2005 — 2005/0129(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

- ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0304) [1],

- ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0349/2005),

- ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A6-0023/2006),

1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2. poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

3. poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

4. poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE PARLAMENTA |

Sprememba 1

Uvodna izjava 1 a (novo)

| (1a) Strateške smernice Skupnosti upoštevajo večnamensko vlogo kmetijstva in veliko raznolikost med regijami razširjene EU, ki zahteva, da se državam članicam med načrtovanjem in izvajanjem programov razvoja podeželja omogoči potrebna prilagodljivost. |

Sprememba 2

Uvodna izjava 2

(2) Strateške smernice določijo področja, ki so pomembna za uresničevanje prednostnih nalog Skupnosti, zlasti glede ciljev trajnostnega razvoja iz Göteborga in prenovljene Lizbonske strategije za rast in delovna mesta. | (2) Te strateške smernice bi morale določiti področja, ki so pomembna za uresničevanje prednostnih nalog Skupnosti, zlasti glede ciljev trajnostnega razvoja iz Göteborga in prenovljene Lizbonske strategije za rast in delovna mesta, pri tem pa upoštevati tudi potrebe nove SKP in razvoj, ki izvira iz mednarodnih pogajanj EU. |

Sprememba 3

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) Vključevanje žensk na trg delovne sile bi moralo biti horizontalna prednostna naloga pri izvajanju strateških smernic, določenih v Prilogi. |

Sprememba 4

Priloga, točka 1, odstavek 2, alinea 4

—spremljati izvajanje nove tržno usmerjene skupne kmetijske politike in potrebnega prestrukturiranja, ki ga bo vključevala v starih in novih državah članicah. | —spremljati izvajanje nove tržno usmerjene skupne kmetijske politike in potrebnega prestrukturiranja, ki ga bo vključevala v starih in novih državah članicah, pri tem pa upoštevati tudi pričakovanja potrošnikov glede zdravja, varnosti in kakovosti; |

Sprememba 5

Priloga, točka 1, odstavek 2, alinea 4 a (novo)

| —zagotoviti nadaljevanje med trenutnimi programi za razvoj podeželja in programi, ki se bodo začeli leta 2007. |

Sprememba 6

Priloga, točka 2.1, naslov

SKP in razvoj podeželja | Razvoj podeželja v okviru SKP |

Sprememba 7

Priloga, točka 2.1, odstavek 1

Kmetijstvo je še naprej največji uporabnik podeželskih zemljišč, kot tudi ključni dejavnik kakovosti življenjskega prostora na podeželju in okolja. Pomen in ustreznost SKP in razvoja podeželja sta se povečala z nedavno širitvijo Evropske unije. | Kmetijstvo je še naprej največji uporabnik podeželskih zemljišč, kot tudi ključni dejavnik kakovosti življenjskega prostora na podeželju in okolja. Pomen in ustreznost prvega stebra SKP in razvoja podeželja sta se povečala z nedavno širitvijo Evropske unije. |

Sprememba 8

Priloga, točka 2.1, odstavek 2

Brez obeh stebrov SKP, tržne politike in razvoja podeželja, bi se številna podeželska območja v Evropi soočala z naraščajočimi gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi problemi. Evropski model kmetijstva odraža večnamensko vlogo, ki jo ima kmetijstvo v bogastvu in raznolikosti krajine, živilskih proizvodih ter kulturni in naravni dediščini. | Brez obeh stebrov SKP, tržne politike in razvoja podeželja, bi se številna podeželska območja v Evropi soočala z naraščajočimi gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi problemi. Evropski model kmetijstva odraža večnamensko vlogo, ki jo ima kmetijstvo v bogastvu in raznolikosti krajine, živilskih proizvodih ter kulturni in naravni dediščini, in je torej prilagodljivo na nove družbene zahteve, kot so kakovost izdelkov, varnost hrane, zeleni turizem, povečanje pomena naravne dediščine in alternativni viri energije. |

Sprememba 9

Priloga, točka 2.2

Reformi iz leta 2003 in 2004 predstavljata glavni ukrep za izboljšanje konkurenčnosti in trajnostnega razvoja kmetijske dejavnosti v EU in določata okvir za prihodnje reforme. Zaporedni reformi sta povečali konkurenčnost evropskega kmetijstva z zmanjšanjem garancij za zaščito cen. Uvedba nevezanih neposrednih plačil spodbuja kmete, da se bolj odzivajo na tržne signale, ki jih ustvarja povpraševanje potrošnikov, kakor na spodbude politike, povezane s količino. Vključitev standardov okolja, varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali v navzkrižni skladnosti krepi zaupanje potrošnikov in veča okoljsko trajnost kmetovanja. | Reformi iz leta 2003 in 2004 predstavljata glavni ukrep za izboljšanje regionalne in lokalne konkurenčnosti ter trajnostnega razvoja kmetijske dejavnosti v EU in določata okvir za prihodnje reforme. Zaporedni reformi sta povečali konkurenčnost evropskega kmetijstva z zmanjšanjem garancij za zaščito cen. Uvedba nevezanih neposrednih plačil spodbuja kmete, da se bolj odzivajo na tržne signale, ki jih ustvarjajo povpraševanje potrošnikov in potrebe družbe, kakor na politične spodbude, povezane s količino, in na prakso intenzivnega kmetovanja. Vključitev standardov okolja, varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali v navzkrižni skladnosti krepi zaupanje potrošnikov in veča okoljsko trajnost kmetovanja. |

Sprememba 10

Priloga, točka 2.3, odstavek 1

Politika prihodnjega razvoja podeželja se osredotoča na tri ključna področja: kmetijsko-živilsko gospodarstvo, okolje in širše podeželsko gospodarstvo ter prebivalstvo. Nova generacija strategij razvoja podeželja in programov bo zgrajena ob cilju konkurenčnosti za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo, cilju okolja in upravljanja zemljišč in cilju kakovosti življenja/diverzifikacije v podeželskih območjih. | Politika prihodnjega razvoja podeželja se osredotoča na tri ključna področja: kmetijstvo in predelava hrane, okolje in širše podeželsko gospodarstvo ter prebivalstvo. Nova generacija strategij razvoja podeželja in programov bo zgrajena ob cilju konkurenčnosti za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo, cilju okolja in upravljanja zemljišč in cilju kakovosti življenja/diverzifikacije v podeželskih območjih. |

Sprememba 11

Priloga, točka 2.4, odstavek 1

Za podeželska območja je značilna velika raznolikost razmer, od oddaljenih podeželskih območij, kjer število prebivalcev upada, do perifernih urbanih območij, ki so pod vse večjim pritiskom urbanih središč. | Za podeželska območja je značilna velika raznolikost razmer, od oddaljenih podeželskih, gorskih in prikrajšanih območij, kjer število prebivalcev upada, do perifernih urbanih območij, ki so pod vse večjim pritiskom urbanih središč. Zato se zahtevajo različne strategije razvoja podeželja. |

Spremembi 12 in 13

Priloga, točka 2.4, odstavek 2

V skladu z opredelitvijo OECD, ki temelji na gostoti prebivalstva [2], predstavljajo podeželska območja EU-25 92 % ozemlja. 19% prebivalstva živi v pretežno podeželskih regijah in 37 % v znatno podeželskih območjih. Te regije ustvarjajo 45 % bruto dodane vrednosti (BDV) v EU-25 in zagotavljajo 53 % zaposlenosti, vendar se nagibajo k zaostajanju glede številnih socialnoekonomskih kazalnikov, vključno s strukturnimi kazalniki, v primerjavi z nepodeželskimi območji. V podeželskih območjih je prihodek na prebivalca približno za tretjino manjši, stopnje dejavnosti so nižje pri ženskah, storitveni sektor je manj razvit, visokošolske izobrazbene ravni so splošno nižje in odstotek gospodinjstev s "širokopasovnim" dostopom do interneta je manjši. Oddaljenost in perifernost sta glavna problema v nekaterih podeželskih regijah. Te pomanjkljivosti so še večje v pretežno podeželskih regijah, čeprav se lahko splošna slika na ravni EU med državami članicami znatno razlikuje. Pomanjkanje priložnosti, stikov in izobraževalne infrastrukture so posebej problem za ženske in mlade v oddaljenih podeželskih območjih. | V skladu z opredelitvijo OECD [3], ki temelji na gostoti prebivalstva, predstavljajo podeželska območja EU-25 92 % ozemlja. Poleg tega 19% prebivalstva živi v pretežno podeželskih regijah in 37% v znatno podeželskih območjih. Te regije ustvarjajo 45 % bruto dodane vrednosti (BDV) v EU-25 in zagotavljajo 53 % zaposlenosti, vendar se nagibajo k zaostajanju glede številnih socialno-ekonomskih kazalnikov, vključno s strukturnimi kazalniki, v primerjavi z nepodeželskimi območji. V podeželskih območjih je prihodek na prebivalca približno za tretjino manjši, stopnje dejavnosti so nižje pri ženskah, storitveni sektor je manj razvit, visokošolske izobrazbene ravni so splošno nižje in odstotek gospodinjstev s "širokopasovnim" dostopom do interneta je manjši. Oddaljenost in perifernost sta glavna problema v nekaterih podeželskih regijah. Te pomanjkljivosti so še večje v pretežno podeželskih regijah in v najbolj obrobnih regijah, kjer so kmetije majhne, osamljene in izpostavljene težkim podnebnim razmeram, njihov izbor pridelkov pa skromen. Pomanjkanje priložnosti, stikov in izobraževalne infrastrukture so poseben problem za ženske in mlade v oddaljenih podeželskih območjih. |

Sprememba 14

Priloga, točka 2.4, odstavek 3

V EU-15 znaša kmetijstvo 2% BDP, v novih državah članicah 3 % in več kot 10 % v Romuniji in Bolgariji. V novih državah članicah dela v kmetijstvu trikrat več ljudi (12 %) kakor v starih državah članicah (4 %). V Bolgariji in Romuniji je stopnja zaposlenosti v kmetijstvu precej višja. | V EU-15 znaša kmetijstvo 2% BDP, v novih državah članicah 3% in več kot 10% v Romuniji in Bolgariji. V novih državah članicah dela v kmetijstvu trikrat več ljudi (12%) kakor v starih državah članicah (4 %). V Bolgariji in Romuniji je stopnja zaposlenosti v kmetijstvu precej višja. Za kmetijski sektor v novih državah članicah je značilno znatno manjše financiranje in ogromne razlike v ravneh prihodkov v primerjavi z drugimi državami članicami. Zato se mora načelo kohezije uporabljati tudi na podeželju. |

Sprememba 15

Priloga, točka 2.4, odstavek 7 a (novo)

| Poudariti je treba tudi pomen obrti na podeželju. Povezana je z vsemi panogami: gradbeništvom, prehrano, transportom, tekstilom itd. Obrt omogoča ustvarjanje delovnih mest, usposabljanje mladih z vajeništvom, prenos tradicionalnih spretnosti in oblikovanje socialnih vezi v najbolj oddaljenih območjih. |

Sprememba 16

Priloga, točka 2.4, odstavek 8

Ob ponovnem lansiranju lizbonske strategije je Evropski svet ponovno potrdil, da je potrebno na lizbonsko strategijo gledati v širšem kontekstu trajnostnega razvoja, da je potrebno sedanje potrebe zadovoljiti, ne da bi ogrozili možnosti prihodnjih generacij, da bi izpolnile svoje lastne potrebe. Novo programsko obdobje zagotavlja edinstveno priložnost za ponovno osredotočenje podpore iz novega sklada za razvoj podeželja na rast, delovna mesta in trajnost. V tem smislu je povsem v skladu z Deklaracijo o vodilnih načelih trajnostnega razvoja in prenovljenega lizbonskega akcijskega programa, ki skuša določiti ciljne vire, s katerimi bi naredili Evropo privlačnejšo za naložbe in delo, pospeševali znanje in inovacije za rast in ustvarili več in boljša delovna mesta. | Ob ponovnem lansiranju lizbonske strategije je Evropski svet ponovno potrdil, da je potrebno na lizbonsko strategijo gledati v širšem kontekstu trajnostnega razvoja, da je potrebno sedanje potrebe zadovoljiti, ne da bi ogrozili možnosti prihodnjih generacij, da bi izpolnile svoje lastne potrebe. Novo programsko obdobje zagotavlja edinstveno priložnost za ponovno osredotočenje podpore iz novega sklada za razvoj podeželja na rast, delovna mesta in trajnost. V tem smislu je povsem v skladu z Deklaracijo o vodilnih načelih trajnostnega razvoja in prenovljenega lizbonskega akcijskega programa, ki skuša določiti ciljne vire, s katerimi bi naredili Evropo privlačnejšo za naložbe in delo, pospeševali znanje in inovacije za rast ter ustvarili več in boljša delovna mesta. Podeželska območja so prikrajšana, ker nimajo dostopa do enake ravni in kakovosti storitev, kot je na razpolago urbanim območjem. Zaradi pomanjkljivosti pri zagotavljanju storitev, na primer glede cest, javnega prevoza, informacijske tehnologije itd., imajo ljudje težave pri uresničevanju želje za življenje in delo na podeželju. |

Sprememba 17

Priloga, točka 2.4, odstavek 9

Politika razvoja podeželja mora podeželskim območjem pomagati, da izpolnijo te cilje v obdobju 2007-2013. To zahteva bolj strateški pristop h konkurenčnosti, ustvarjanju delovnih mest in inovativnosti v podeželskih območjih in boljše upravljanje izvedbe programov. Potrebna je večja osredotočenost na v prihodnost usmerjene naložbe v ljudi, znanje in izkušnje ter kapital v kmetijskem in gozdarskem sektorju, na nove načine izvajanja okoljskih storitev, koristnih za vse, in ustvarjanje več in boljših delovnih mest z diverzifikacijo, zlasti za ženske in mlade. S tem ko politika razvoja podeželja pomaga podeželskim območjem EU, da izpolnjujejo svoj potencial kot privlačen kraj za naložbe, delo in življenje, lahko prispeva k trajnostnemu razvoju evropskega ozemlja. | Politika razvoja podeželja mora ljudem na podeželskih območjih pomagati, da uporabijo svoje sposobnosti v partnerstvih med vladnimi agencijami in civilno družbo v prizadevanjih za dosego teh ciljev v obdobju 2007-2013. To zahteva bolj strateški pristop EU in držav članic za dosego treh ciljev: kohezije, konkurenčnosti in trajnosti. To bo privedlo do ustvarjanja delovnih mest, inovativnosti in boljšega upravljanja izvedbe programov v podeželskih območjih. Potrebna je večja osredotočenost na v prihodnost usmerjene naložbe v ljudi, znanje in izkušnje ter kapital v kmetijskem in gozdarskem sektorju, na nove načine izvajanja okoljskih storitev, koristnih za vse, in ustvarjanje več in boljših delovnih mest z diverzifikacijo, zlasti za ženske in mlade. S tem ko politika razvoja podeželja pomaga podeželskim območjem EU, da izpolnjujejo svoj potencial kot privlačen kraj za naložbe, delo in življenje, lahko prispeva k trajnostnemu razvoju evropskega ozemlja. Podpora za podeželska območja mora vsebovati zlasti zagotovitev nujnih finančnih sredstev za nove države članice, da bi zmanjšali razlike med njimi in EU-15. |

Sprememba 18

Priloga, točka 3

V okviru osnovnih ciljev, vzpostavljenih z uredbo o razvoju podeželja, te smernice določajo prednostne naloge Skupnosti, namenjene vključevanju glavnih prednostnih nalog politike, opredeljenih v sklepih Evropskih svetov v Lizboni in Göteborgu. Za vsak sklop prednostnih nalog so predstavljeni ključni ukrepi. Države članice pripravijo svoje nacionalne strategije razvoja podeželja, ki predstavljajo referenčni okvir za pripravo programov razvoja podeželja na podlagi teh strateških smernic. | V okviru ciljev, vzpostavljenih z uredbo o razvoju podeželja, spodaj navedene strateške smernice v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1698/2005 določajo prednostne naloge Skupnosti. Smernice so namenjene vključevanju glavnih prednostnih nalog politike, opredeljenih v sklepih Evropskih svetov v Lizboni, Göteborgu in Luxembourgu. Za vsak sklop prednostnih nalog so zaradi ponazoritve predstavljeni ključni ukrepi. Države članice pripravijo svoje nacionalne strategije razvoja podeželja, ki predstavljajo referenčni okvir za pripravo programov razvoja podeželja na podlagi teh strateških smernic. Pri oblikovanju programov za razvoj podeželja morajo biti države članice posebno prilagodljive, da prednostne naloge Skupnosti prilagodijo posebnim pogojem, ki prevladujejo na njihovem ozemlju. Kadar je ustrezno utemeljeno, bi jim morale biti omogočene ponovne prilagoditve. |

Sprememba 19

Priloga, točka 3.1, smernica, odstavek 2

Viri, namenjeni cilju 1, morajo prispevati k močnemu in dinamičnemu evropskemu kmetijsko-živilskemu sektorju z osredotočenjem na prednostne naloge prenosa znanja in inovacij v prehransko verigo in prednostne sektorje za naložbe v fizični in človeški kapital. | Viri, namenjeni cilju 1, morajo prispevati k močnemu in dinamičnemu evropskemu kmetijskemu, gozdarskemu in živilskemu sektorju z osredotočenjem na prednostne naloge prenosa znanja, posodobitev in inovacij v kmetijsko in prehransko verigo ter prednostne sektorje za naložbe v fizični in človeški kapital, vključno s spodbujanjem uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter odzivanjem na posebne potrebe mladih kmetov. |

Sprememba 21

Priloga, točka 3.1, odstavek 1, uvod

Za izpolnitev teh prednostnih nalog morajo države članice podporo osredotočiti na ključne ukrepe, kot so: | Za izpolnitev teh prednostnih nalog se države članice spodbuja, da podporo osredotočijo na ključne ukrepe. Ključni ukrepi zajemajo naslednje: |

Sprememba 22

Priloga, točka 3.1, odstavek 1, alinea 1

—olajšanje inovativnosti in dostopa do raziskav in razvoja. Inovativnost je vse bolj pomembna za evropski kmetijski, kmetijsko-živilski in gozdarski sektor. Čeprav so velike evropske kmetijsko-živilske družbe pogosto vodilne pri novih trendih, bi lahko uvedba novih proizvodov in procesov znatno prispevala k uspešnosti manjših predelovalcev in kmetij. Zlasti nove oblike sodelovanja bi olajšale dostop do razvoja in raziskav, inovacij in ukrepov, sprejetih na podlagi 7. okvirnega programa; | —olajšanje inovativnosti in dostopa do raziskav in razvoja. Inovativnost je vse bolj pomembna za evropski kmetijski, kmetijsko-živilski in gozdarski sektor. Čeprav so velike evropske kmetijsko-živilske družbe pogosto vodilne pri novih trendih, bi lahko uvedba novih proizvodov in procesov znatno prispevala k uspešnosti manjših predelovalcev in kmetijskih obratov. Zlasti bi nove oblike sodelovanja lahko olajšale dostop do razvoja in raziskav ter inovacij, zagotavljajoč med drugim dostop do zunanjih laboratorijev za ocenjevanje in izboljšanje kakovosti, in drugih ukrepov, sprejetih na podlagi 7. okvirnega programa in Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013); |

Sprememba 23

Priloga, točka 3.1, odstavek 1, alinea 2

—izboljšanje vključevanja v kmetijsko-živilsko verigo. Evropska živilska industrija je ena najbolj konkurenčnih in inovativnih na svetu, vendar se sooča z naraščajočo svetovno konkurenco. V podeželskem gospodarstvu je prostor za ustvarjanje in trženje novih proizvodov, za ohranitev večje vrednosti v podeželskih območjih s shemami kakovosti in za dvig profila evropskih proizvodov v čezmorskih območjih. Uporaba svetovalnih storitev in podpore pri doseganju standardov Skupnosti bo prispevala k temu procesu vključevanja. Tržno usmerjeni kmetijski sektor bo pripomogel k nadaljnji utrditvi položaja evropskega kmetijsko-živilskega sektorja kot glavnega delodajalca in vira gospodarske rasti; | —prilagajanje ponudbe povpraševanju in izboljšanje vključevanja v kmetijsko-živilsko verigo. Evropska živilska industrija je ena najbolj konkurenčnih in inovativnih na svetu, vendar se sooča z naraščajočo svetovno konkurenco. V podeželskem gospodarstvu so velike možnosti za ustvarjanje in trženje novih proizvodov, s čimer bi na podeželskih območjih ohranili večjo vrednost. To se lahko doseže zlasti s pomočjo shem kontrole kakovosti, z razvojem in uporabo skupnih standardov, z informacijami za potrošnike in z večjo prepoznavnostjo kmetijskih proizvodov. Takšni ukrepi bodo dvignili tudi vrednost evropskih proizvodov v čezmorskih območjih. Spodbujati je treba zlasti lokalne in regionalne proizvode. Uporaba svetovalnih storitev in podpore pri doseganju standardov Skupnosti bo prispevala k temu procesu vključevanja. Tržno usmerjeni kmetijski sektor bo pripomogel k nadaljnji utrditvi položaja evropskega kmetijsko-živilskega sektorja kot glavnega delodajalca in vira gospodarske rasti; |

Sprememba 24

Priloga, točka 3.1, odstavek 1, alinea 4

—pospeševanje dinamičnega podjetništva. Nedavne reforme so ustvarile tržno usmerjeno okolje za evropsko kmetijstvo. To prinaša nove možnosti za kmetijske obrate. A uresničitev tega gospodarskega potenciala bo odvisna od razvoja strateških in organizacijskih sposobnosti; | —pospeševanje dinamičnega podjetništva. Nedavne reforme in okrepljena mednarodna konkurenca so ustvarile tržno usmerjeno okolje za evropsko kmetijstvo. To prinaša tako nove izzive kot tudi nove možnosti za kmetijske obrate. Uresničitev tega gospodarskega potenciala bo odvisna od razvoja strateških, poslovnih in organizacijskih sposobnosti kmetov in njihovih družin ter zlasti mladih kmetov na začetku poklicne poti; |

Sprememba 25

Priloga, točka 3.1, odstavek 1, alinea 5

—razvoj novih trgov za kmetijske in gozdarske proizvode. Novi trgi lahko ponudijo višjo dodano vrednost. Podpora za naložbe in usposabljanje na področju neživilske proizvodnje v razvoju podeželja lahko dopolni ukrepe, sprejete v okviru prvega stebra, z ustvarjanjem inovativnih novih trgov za proizvodnjo ali s pomočjo pri razvoju obnovljivih energetskih materialov, biogoriv ter predelovalnih zmogljivosti; | —razvoj novih trgov za kmetijske proizvode in gozdarski sektor. Novi trgi lahko ponudijo višjo dodano vrednost. Ukrepi za spodbujanje informacij, ozaveščenosti in povezovanja v mreže bodo pokazali nove priložnosti in možnosti na notranjem trgu vsake države, kakor tudi za nove izvozne dejavnosti. Podpora za naložbe in usposabljanje na področju neživilske proizvodnje v razvoju podeželja lahko dopolni ukrepe, sprejete v okviru prvega stebra, z ustvarjanjem inovativnih novih trgov za proizvodnjo, z uporabo odpadkov, ali s pomočjo pri razvoju obnovljivih energetskih materialov, organskih materialov, biogoriv ter predelovalnih zmogljivosti ali s spodbujanjem proizvodov s posebnimi lastnostmi, vključno s kakovostnimi proizvodi in proizvodi določenega izvora; |

Sprememba 26

Priloga, točka 3.1, odstavek 1, alinea 6

—izboljšanje okoljske uspešnosti kmetij in gozdarstva. Dolgoročna trajnost bo odvisna od sposobnosti za proizvodnjo proizvodov, ki jih potrošniki želijo kupiti, ob doseganju visokih okoljskih standardov. Vlaganje v večjo okoljsko uspešnost lahko vodi tudi v izboljšanje učinkovitosti v proizvodnji, ustvarjanje položaja, koristnega za vse; | —izboljšanje okoljske uspešnosti kmetij in gozdarstva. Dolgoročna trajnost bo odvisna od sposobnosti za proizvodnjo proizvodov, ki jih potrošniki želijo kupiti, ob doseganju visokih okoljskih standardov. Vlaganje v večjo okoljsko uspešnost lahko vodi tudi v izboljšanje učinkovitosti v proizvodnji, ustvarjanje položaja, koristnega za vse. Spodbudo je treba dati tudi ekološkemu kmetovanju in proizvodnji regionalnih specialitet s tradicionalnimi metodami; |

Sprememba 27

Priloga, točka 3.1, odstavek 1, alinea 7

—prestrukturiranje kmetijskega sektorja. Razvoj podeželja je ključno orodje za prestrukturiranje, zlasti v novih državah članicah. Razširitev je spremenila kmetijski zemljevid. Uspešna kmetijska prilagoditev je lahko ključna za izboljšanje konkurenčnosti in okoljske trajnosti kmetijskega sektorja in večanje delovnih mest in rasti v sorodnih področjih gospodarstva. Vse države članice morajo spodbujati pričakovane spremembe v kmetijskem sektorju v okviru prestrukturiranja in razviti proaktivni pristop k usposabljanju in preusposabljanju kmetov, zlasti glede prenosljivih znanj. | —prestrukturiranje in posodobitev kmetijskega sektorja. Razvoj podeželja je ključno orodje za prestrukturiranje in posodobitev v kmetijskem in gozdarskem sektorju. Z vlaganjem v kmetije je treba nadaljevati v starih in novih državah članicah. Razširitev in razvoj na mednarodnih in notranjih trgih, skupaj s spreminjajočimi se preferencami in zahtevami potrošnikov, so spremenili kmetijski zemljevid in nove članice morajo imeti možnost, da koristijo ugodnosti prehodnih ukrepov za delno samooskrbne kmetije in skupine pridelovalcev. Uspešna kmetijska prilagoditev je lahko ključna za izboljšanje konkurenčnosti in okoljske trajnosti kmetijskega sektorja in večanje delovnih mest in rasti v sorodnih področjih gospodarstva. Vse države članice morajo spodbujati pričakovane spremembe v kmetijskem sektorju in podpirati naložbe v okviru prestrukturiranja in posodobitve ter razviti proaktivni pristop k usposabljanju in preusposabljanju kmetov, zlasti glede prenosljivih znanj in oblikovanja alternativnih virov prihodka; |

Sprememba 28

Priloga, točka 3.1, odstavek 1, alinea 7 a (novo)

| —spodbujanje lokalnih pobud, kot so na primer lokalne kmečke tržnice ali lokalni programi zagotavljanja kakovosti hrane; |

Sprememba 29

Priloga, točka 3.1, odstavek 1, alinea 7 b (novo)

| —olajšanje menjave generacij. Za dolgotrajni obstoj te dejavnosti v državah članicah je treba zagotoviti menjavo generacij. EU mora birokracijo, s katero so se v preteklosti srečali mladi kmetje, ko so vložili zahtevek za pomoč za razvoj podeželja, znižati na minimum. Menjava generacij mora biti prednostni cilj za vse cilje razvoja podeželja; |

Sprememba 30

Priloga, točka 3.1, odstavek 2

Za povečanje generacijske pomladitve v kmetijstvu je potrebno upoštevati kombinacije ukrepov, ki so na voljo v okviru cilja 1, prilagojene potrebam mladih kmetov. | Za povečanje generacijske pomladitve v kmetijstvu je potrebno upoštevati kombinacije ukrepov, ki so na voljo v okviru cilja 1, prilagojene potrebam mladih kmetov. To lahko vključuje zlasti pomoč za ustanovitev in predajo kmetij. |

Sprememba 31

Priloga, točka 3.2, Smernica

Za varstvo in povečanje naravnih virov EU in krajine podeželskih območij, morajo viri, namenjeni cilju 2, prispevati k trem prednostnim področjem na ravni EU: biotski raznovrstnosti in ohranjanju sistemov kmetijstva in gozdarstva velike naravne vrednosti, vodi in podnebnim spremembam. Ukrepi, ki so na voljo v okviru cilja 2, se morajo uporabiti za vključitev teh okoljskih ciljev in prispevati k izvajanju kmetijske in gozdarske mreže Natura 2000, k zavezi iz Göteborga za zaustavitev upadanja biotske raznovrstnosti do leta 2010, k ciljem okvirne direktive o vodah in k ciljem Kjotskega protokola za ublažitev podnebnih sprememb. | Za varstvo in izboljšanje naravnih virov EU in krajine podeželskih območij prek največjega možnega sodelovanja s kmeti in drugimi upravljavci zemljišč morajo viri, namenjeni cilju 2, prispevati k štirim prednostnim področjem na ravni EU: biotski raznovrstnosti in ohranjanju sistemov kmetijstva in gozdarstva velike naravne vrednosti ter tradicionalnih kmetijskih pokrajin, trajnostni rabi vodnih virov, varovanju in zaščiti tal in podnebnim spremembam. Ukrepi, ki so na voljo v okviru cilja 2, se morajo uporabiti za vključitev teh okoljskih ciljev, s posebno pozornostjo na podeželskih območjih z omejenimi možnostmi, in prispevati k izvajanju kmetijske in gozdarske mreže Natura 2000, k zavezi iz Göteborga za zaustavitev upadanja biotske raznovrstnosti do leta 2010, k ciljem okvirne direktive o vodah in k ciljem Kjotskega protokola za ublažitev podnebnih sprememb. |

Sprememba 32

Priloga, točka 3.2, uvod

Za izpolnitev teh prednostnih nalog morajo države članice podporo osredotočiti na ključne ukrepe, kot so: | Za izpolnitev teh prednostnih nalog se države članice spodbuja, naj podporo osredotočijo na ključne ukrepe. Ti ključni ukrepi lahko vključujejo: |

Sprememba 33

Priloga, točka 3.2, alinea 1

—pospeševanje okoljskih storitev in živalim prijaznih kmetijskih praks. Evropski državljani pričakujejo od kmetov, da bodo spoštovali obvezne standarde. Številni pa tudi soglašajo, da bi bilo potrebno kmete nagraditi, če prevzamejo zaveze, ki gredo še dlje, in opravljajo storitve, ki jih trg sam ne bi zagotovil, zlasti kadar zadevajo posebne vire, kot sta voda in tla; | —pospeševanje okoljskih storitev in načinov kmetovanja, ki spoštujejo biološko raznovrstnost in okolje. Evropski državljani pričakujejo od kmetov, da bodo spoštovali obvezne standarde. Številni pa tudi soglašajo, da bi bilo potrebno kmete nagraditi, če prevzamejo zaveze, ki gredo še dlje, in opravljajo storitve, ki jih trg sam ne bi zagotovil, zlasti kadar zadevajo posebne vire, kot sta voda in tla; |

Sprememba 34

Priloga, točka 3.2, alinea 2

—ohranjanje obdelovalne krajine. V Evropi je večina pomembnega podeželskega okolja produkt kmetijstva. Ustrezni sistemi kmetovanja pomagajo ohranjati krajino in habitate, ki obsegajo vse od močvirij do suhih travnikov in gorskih pašnikov. V številnih območjih je to pomemben del kulturne in naravne dediščine in privlačnosti podeželskih območij kot krajev za življenje in delo; | —ohranjanje naravne in obdelovalne krajine. V Evropi je večina pomembnega podeželskega okolja produkt kmetijstva in gozdarstva. Ustrezni sistemi kmetovanja pomagajo ohranjati krajino in habitate, ki obsegajo vse od močvirij do suhih travnikov in gorskih pašnikov. Tam, kjer so določeni načini kmetovanja predpisani ali omejeni zaradi ohranjanja ali izboljševanja krajine in habitatov, je treba vzpostaviti partnerstvo med kmeti, lastniki zemlje in javnimi organi, da bi zagotovili posvetovanje, sodelovanje in, kadar je primerno, izplačilo nadomestil. V številnih območjih je to pomemben del kulturne in naravne dediščine in privlačnosti podeželskih območij kot krajev za življenje, turistične obiske in delo. Če želimo ohraniti pokrajino, ki jo oblikuje človek, je treba spodbujati tradicionalne tehnike v kmetijski proizvodnji in v celotni podeželski kulturi, ki je z njimi povezana. Posebno pomoč je treba zagotoviti za preprečevanje nesreč, kot so poplave, suše, pomanjkanje in gozdni požari, ki so pogost pojav na zapostavljenih področjih, kakor tudi v izogib dezertifikaciji; |

Sprememba 35

Priloga, točka 3.2, alinea 2 a (novo)

| —pospeševanje gozdarstva. Gozdovi še posebej prispevajo k varstvu okolja, ker uravnavajo vodni ciklus, skladiščijo glavne toplogredne pline in določena onesnaževala tal, ohranjajo biomaso in preprečujejo naravne nesreče kot so požari in zemeljski plazovi; |

Sprememba 36

Priloga, točka 3.2, alinea 3

—boj proti podnebnim spremembam. Kmetijstvo in gozdarstvo sta v ospredju razvoja obnovljive energije in materialnih virov za bioenergetske naprave. Pri razvoju teh virov energije je potrebno upoštevati zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in ohranjanje učinka ponorov ogljika iz gozdov in organske snovi v sestavi tal; | —pospeševanje obnovljivih virov energije za boj proti podnebnim spremembam. Kmetijstvo in gozdarstvo sta v ospredju razvoja obnovljive energije in materialnih virov za bioenergetske naprave. Pri razvoju teh virov energije je potrebno upoštevati zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in potrebo po večjem ohranjanju učinka ponorov ogljika iz gozdov in organske snovi v sestavi tal. Pri vseh podpornih ukrepih je treba upoštevati svetovne razmere na področju preskrbe s hrano in tekmovanje za uporabo zemljišč med obnovljivimi viri energije in proizvodnjo hrane; |

Sprememba 37

Priloga, točka 3.2, alinea 3 a (novo)

| —preprečevanje naravnih in drugih nesreč ter popravilo škode, ki jo povzročajo, z zaščito gozdov, bojem proti dezertifikaciji in preprečevanjem poplav; |

Sprememba 38

Priloga, točka 3.2, alinea 4 a (novo)

| —podpiranje raziskav na področju energetskih rastlin in postopka pridobivanja biogoriv z namenom zmanjšanja stroškov pridobivanja in povečanja stopnje dobička, da bi pridobivanje biogoriva postalo konkurenčno v primerjavi s pridobivanjem konvencionalnih goriv; |

Sprememba 39

Priloga, točka 3.2, alinea 6

—pospeševanje ozemeljskega ravnotežja. Programi razvoja podeželja lahko bistveno prispevajo k privlačnosti podeželskih območij. Lahko tudi pomagajo zagotoviti, da se v konkurenčnem, na znanju temelječem gospodarstvu ohranja trajnostno ravnotežje med urbanimi in podeželskimi območji. V kombinaciji z drugimi programskimi cilji lahko ukrepi upravljanja zemljišč pozitivno prispevajo k prostorski razporeditvi gospodarske dejavnosti in ozemeljske kohezije. | —pospeševanje ozemeljskega ravnotežja. Programi razvoja podeželja lahko bistveno prispevajo k privlačnosti podeželskih območij. Lahko tudi pomagajo zagotoviti, da se v konkurenčnem, na znanju temelječem gospodarstvu ohranja trajnostno ravnotežje med urbanimi in podeželskimi območji. V kombinaciji z drugimi programskimi cilji lahko ukrepi upravljanja zemljišč pozitivno prispevajo k prostorski razporeditvi gospodarske dejavnosti in ozemeljske kohezije. Da bi zagotovili uravnovešeno rabo zemljišč, je treba zagotoviti tudi posebno podporo dejavnostim, ki so locirane na območjih z omejenimi možnostmi ali območjih z naravnimi ali trajnimi pomanjkljivostmi. |

Sprememba 40

Priloga, točka 3.3, naslov

3.3. Izboljšanje kakovosti življenja v podeželskih območjih in spodbujanje diverzifikacije | 3.3. Izboljšanje kakovosti življenja v podeželskih območjih in spodbujanje diverzifikacije podeželskega gospodarstva |

Sprememba 41

Priloga, točka 3.3, Smernica

Viri, namenjeni področjem diverzifikacije podeželskega gospodarstva in kakovosti življenja v podeželskih območjih v okviru cilja 3, morajo prispevati h glavni prednostni nalogi ustvarjanja zaposlitvenih možnosti. Vrsto ukrepov, ki so na voljo v okviru cilja 3, je potrebno uporabljati zlasti za spodbujanje gradnje zmogljivosti, pridobivanja znanja in organizacije za razvoj lokalne strategije, kot tudi za pomoč pri zagotavljanju, da bodo podeželska območja ostala privlačna za prihodnje generacije. Pri pospeševanju usposabljanja, informacij in podjetništva je potrebno upoštevati posebne potrebe žensk in mladih. | Viri, namenjeni področjem diverzifikacije podeželskega gospodarstva in kakovosti življenja v podeželskih območjih v okviru cilja 3, morajo prispevati h glavni prednostni nalogi ustvarjanja novih zaposlitvenih možnosti, kakor tudi k ohranjanju sedanjih stopenj zaposlenosti in ustvarjanju pogojev za rast. Vrsto ukrepov, ki so na voljo v okviru cilja 3, je potrebno uporabljati zlasti za spodbujanje gradnje zmogljivosti, pridobivanja znanja in organizacije za razvoj lokalne strategije, kakor tudi za pomoč pri zagotavljanju, da bodo podeželska območja ostala privlačna za prihodnje generacije, vasi pa centri podeželskega razvoja. Pri pospeševanju usposabljanja, informacij in podjetništva je treba posebno pozornost nameniti odstranitvi ovir za tiste, ki trenutno težje dostopajo do trga dela zaradi spola, starosti ali invalidnosti. |

Sprememba 42

Priloga, točka 3.3, uvodni del

Za izpolnitev teh prednostnih nalog morajo države članice podporo osredotočiti na ključne ukrepe, kot so: | Za izpolnitev teh prednostnih nalog se države članice spodbuja, naj podporo osredotočijo na ključne ukrepe. Ti ključni ukrepi lahko vključujejo: |

Sprememba 43

Priloga, točka 3.3, alinea 1

—dvig gospodarske dejavnosti in stopenj zaposlovanja v širšem podeželskem gospodarstvu. Diverzifikacija je potrebna za rast, zaposlovanje in trajnostni razvoj v podeželskih območjih in s tem prispeva k boljšemu ozemeljskemu ravnotežju v gospodarskem in socialnem smislu. Turizem, obrti in zagotavljanje razvedrilnih dejavnosti na podeželju so razvijajoči se sektorji v številnih regijah in ponujajo možnosti za diverzifikacijo na kmetiji in za razvoj mikro podjetij v širšem podeželskem gospodarstvu; | —dvig gospodarske dejavnosti in stopenj zaposlovanja v širšem podeželskem gospodarstvu. Diverzifikacija je potrebna za rast, zaposlovanje in trajnostni razvoj v podeželskih območjih in s tem prispeva k boljšemu ozemeljskemu ravnotežju in večji koheziji med mestnimi in podeželskimi območji, tako v gospodarskem, kakor tudi v socialnem smislu. Turizem, obrti in zagotavljanje razvedrilnih dejavnosti na podeželju so razvijajoči se sektorji v številnih regijah in ponujajo možnosti za diverzifikacijo na kmetiji in za razvoj mikro podjetij v širšem podeželskem gospodarstvu; |

Sprememba 44

Priloga, točka 3.3, alinea 1 a (novo)

| —ohranjanje in razvoj storitev, usmerjenih v ohranjanje prebivalstva in prijazno sprejemanje novih stanovalcev. Glede na potrebe krajev, skupnosti in socialno-ekonomskih subjektov, lahko slednje vključuje sosedske posle, centre za otroško varstvo in za ostarele osebe, subvencionirana stanovanja in najemniška stanovanja, kulturne centre, prevoz, storitve splošnega interesa (npr. zdravstvene storitve) itd. |

Sprememba 45

Priloga, točka 3.3, alinea 2

—spodbujanje vstopa žensk na trg dela. Lokalne pobude za razvoj zmogljivosti za varstvo otrok v podeželskih območjih lahko izboljšajo zaposlitvene možnosti žensk in olajšajo njihov dostop do trga dela. To lahko vključuje razvoj infrastrukture za varstvo otrok, potencialno v kombinaciji s pobudami za spodbujanje ustvarjanja malih podjetij, povezanih s podeželskimi dejavnostmi; | —spodbujanje vstopa žensk na trg dela. Lokalne pobude za razvoj kakovostnega, primernega in cenovno dostopnega varstva otrok v podeželskih območjih lahko izboljšajo zaposlitvene možnosti žensk in olajšajo njihov dostop do trga dela. To lahko vključuje razvoj infrastrukture za varstvo otrok, usposabljanje delavcev na področju varstva otrok, zagotavljanje usposabljanja in dostopa do mikrokreditov za ustvarjanje podjetij ter razvoj in vzpostavitev mrež žensk; |

Sprememba 46

Priloga, točka 3.3, alinea 2 a (novo)

| —spodbujanje obnove in razvoja vasi. Integrirani pristopi k diverzifikaciji gospodarskih dejavnosti, ohranjanje podeželske kulturne dediščine in naložbe v infrastrukturo lokalnih storitev lahko prispevajo k izboljšanju kakovosti življenja na podeželju in s tem pripomorejo k preprečevanju izseljevanja s podeželja; |

Sprememba 47

Priloga, točka 3.3, alinea 3

—razvoj mikro podjetij in obrti lahko temelji na tradicionalnih znanjih ali vnaša nove usposobljenosti, zlasti v kombinaciji z nabavo opreme, usposabljanjem in poučevanjem, in s tem pomaga pospeševati podjetništvo in razvijati gospodarske mreže; | —razvoj mikro podjetij, obrti in domače proizvodnje lahko temelji na tradicionalnih znanjih ali vnaša nove usposobljenosti, zlasti v kombinaciji z nabavo opreme, usposabljanjem in poučevanjem, in s tem pomaga pospeševati podjetništvo in razvijati gospodarske mreže; |

Sprememba 48

Priloga, točka 3.3, alinea 4

—usposabljanje mladih za tradicionalne podeželske spretnosti lahko pokrije povpraševanje po turizmu, rekreaciji, okoljskih storitvah in kakovostnih proizvodih; | —dajanje prednosti tradicionalnim podeželskim spretnostim in ukrepom, usmerjenim v zagotavljanje kakovosti, kot so dokumenti kakovosti ali označbe kakovosti, ter usposabljanju mladih v zvezi s temi zadevami. To bo omogočilo pokritje povpraševanja po turizmu, rekreaciji, okoljskih storitvah ter kakovostnih in zlasti tradicionalnih proizvodih. To je lahko tudi priložnost, da starejša generacija prenese svoje spretnosti na mlajšo generacijo; |

Sprememba 49

Priloga, točka 3.3, alinea 5

-spodbujanje prevzema in razširjanja IKT. Prevzem in razširjanje IKT sta v podeželskih območjih bistvena za diverzifikacijo, kot tudi za lokalni razvoj, zagotavljanje lokalnih storitev in spodbujanje e-vključevanja. Ekonomije obsega se lahko doseže s pobudami IKT za vasi, ki kombinirajo opremo IT, mreženje in usposabljanje za e-znanja v okviru struktur skupnosti. Take pobude lahko zelo olajšajo prevzem IT s strani lokalnih kmetij in podeželskih podjetij in sprejetje e-poslovanja in e-trgovanja. Za premagovanje slabih strani neugodne lege je potrebno v celoti izkoristiti možnosti, ki jih ponujajo internet in širokopasovne komunikacije, podprte na primer z regionalnimi programi v okviru strukturnih skladov; | —spodbujanje prevzema in razširjanja IKT. IKT ustvarja nove možnosti za življenje in zaposlovanje na podeželju. Zaradi možnosti dela na daljavo in povezave z globalnimi informacijskimi omrežji je celotno dežela zanimiva za inovativna podjetja. Prevzem in razširjanje IKT sta v podeželskih območjih bistvena za diverzifikacijo, kakor tudi za lokalni razvoj, zagotavljanje lokalnih storitev in spodbujanje evključevanja. Ekonomije obsega se lahko doseže s pobudami IKT za vasi, ki kombinirajo opremo IT, mreženje in usposabljanje za e-znanja v okviru struktur skupnosti. Take pobude lahko zelo olajšajo prevzem IT s strani lokalnih kmetij in podeželskih podjetij in sprejetje e-poslovanja in e trgovanja. Za premagovanje slabih strani neugodne lege je potrebno v celoti izkoristiti možnosti, ki jih ponujajo internet in širokopasovne komunikacije, podprte na primer z regionalnimi programi v okviru strukturnih skladov; |

Sprememba 50

Priloga, točka 3.3, alinea 6

—razvoj zagotavljanja in inovativne uporabe obnovljivih virov energije lahko prispeva k ustvarjanju novih trgov za kmetijske in gozdarske proizvode, zagotavljanju lokalnih storitev in diverzifikaciji podeželskega gospdarstva; | —razvoj zagotavljanja in inovativne uporabe obnovljivih virov energije in organskih snovi, ter pospeševanje energetsko varčnih sistemov in energetskih storitev za proizvajalce, lahko prispeva k ustvarjanju novih trgov za kmetijske in gozdarske proizvode, zagotavljanju lokalnih storitev in diverzifikaciji podeželskega gospodarstva; |

Sprememba 51

Priloga, točka 3.3, alinea 7

—spodbujanje razvoja turizma. Turizem je glavni sektor rasti v številnih podeželskih območjih. Povečana uporaba ITK v turizmu za rezervacije, promocijo, trženje, oblikovanje storitev in rekreacijske dejavnosti lahko pomaga izboljšati število obiskovalcev in dolžino bivanja, zlasti kadar zagotavlja povezave na manjše zmogljivosti in spodbuja kmečki turizem; | —spodbujanje razvoja turizma. Turizem je glavni sektor rasti v številnih podeželskih območjih in bi moral temeljiti na obstoječi naravni in kulturni dediščini. Povečana uporaba IKT v turizmu za rezervacije, promocijo, trženje, oblikovanje storitev in rekreacijske dejavnosti lahko pomaga izboljšati število obiskovalcev in dolžino bivanja, zlasti kadar zagotavlja povezave na manjše zmogljivosti in spodbuja kmečki turizem, druge oblike trajnostnega, okolju prijaznega turizma, in turizma, povezanega s športom; |

Sprememba 52

Priloga, točka 3.3, alinea 7 a (novo)

| —ohranjanje podeželske kulture. Kultura podeželskih skupnosti lahko zagotovi dodano gospodarsko vrednost, zlasti za turizem. Obrt, hrana in pijača, kmečke specialitete in s tem povezane tradicionalne proizvodne tehnike, folklora in podeželska arhitektura so elementi, ki jih je treba zaščititi in v nekaterih primerih ponovno oživiti. Kljub dodani vrednosti, ki jo nudijo, tem tradicijam grozi izumrtje zaradi praznjenja podeželskih območij, staranja podeželskega prebivalstva in pomanjkanja zanimanja s strani mladih v najbolj prizadetih območjih. |

Sprememba 53

Priloga, točka 3.3, alinea 8

—izboljšanje lokalne infrastrukture, zlasti v novih državah članicah. V prihodnjih letih bodo izvedena večja vlaganja v glavne telekomunikacijske, transportne, energetske in vodne infrastrukture. Znatna podpora bo na voljo iz strukturnih skladov, od vseevropskih omrežij do razvoja povezav do poslovnih ali znanstvenih parkov. Za celotno uresničitev multiplikacijskega učinka pri delovnih mestih in rasti ima lahko mala lokalna infrastruktura, podprta v okviru programov za razvoj podeželja, bistveno vlogo pri povezovanju teh glavnih naložb z lokalnimi strategijami za diverzifikacijo in razvoj potenciala kmetijskega in živilskega sektorja. | —izboljšanje lokalne infrastrukture, zlasti v novih državah članicah. V prihodnjih letih bodo izvedena večja vlaganja v glavne telekomunikacijske, prometne, energetske in vodne infrastrukture. Znatna podpora bo na voljo iz strukturnih skladov, od vseevropskih omrežij do razvoja povezav do poslovnih ali znanstvenih parkov. Pravičen delež teh sredstev je treba nameniti tudi podeželju, da bo razvoj podeželskih in mestnih območij čim bolj uravnotežen. Za celotno uresničitev multiplikacijskega učinka pri delovnih mestih in rasti ima lahko mala lokalna infrastruktura, podprta v okviru programov za razvoj podeželja, bistveno vlogo pri povezovanju teh glavnih naložb z lokalnimi strategijami za diverzifikacijo in razvoj potenciala kmetijskega in živilskega sektorja. |

Sprememba 54

Priloga, točka 3.4, Smernica

Viri, namenjeni cilju 4 (Leader), morajo prispevati k prednostnim nalogam cilja 1 in 2 in zlasti cilja 3, in imeti tudi pomembno vlogo pri prednostni nalogi izboljšanja upravljanja in sprostitve endogenega razvojnega potenciala podeželskih območij. | Viri, namenjeni cilju 4 (Leader), morajo prispevati k prednostnim nalogam cilja 1 in 2 ter zlasti cilja 3, toda tudi igrati pomembno vlogo pri prednostni nalogi izboljšanja upravljanja in spodbujanja prebivalstva, naj si prizadeva za trajnostni razvoj, ter sprostitve naravnega potenciala na lokalnem območju. |

Sprememba 55

Priloga, točka 3.4, odstavek 1

Podpora na podlagi cilja Leader ponuja možnost, da se v okviru strategije lokalnega razvoja, ki temelji na lokalnih potrebah in prednostih, kombinirajo vsi trije cilji — konkurenčnost, okolje in kakovost življenja/diverzifikacija. Celostni pristopi, ki vključujejo kmete, gozdarje in druge akterje na podeželju, lahko varujejo in poudarjajo lokalno naravno in kulturno dediščino, dvignejo okoljsko ozaveščenost in vlagajo v tipične proizvode, turizem in obnovljive vire in energijo ter jih spodbujajo. | Podpora na podlagi cilja Leader ponuja možnost, da se v okviru strategije lokalnega razvoja, ki temelji na lokalnih potrebah in prednostih, kombinirajo vsi trije cilji — konkurenčnost, okolje in kakovost življenja/diverzifikacija. Celostni pristopi, ki vključujejo kmete, gozdarje in druge akterje na podeželju, lahko varujejo in poudarjajo lokalno naravno in kulturno dediščino, dvignejo okoljsko ozaveščenost in vlagajo v tipične proizvode, turizem in obnovljive vire in energijo ter jih spodbujajo. Projekti Leader bi se morali osredotočiti na prednostne teme in na podajanje rezultatov. |

Sprememba 56

Priloga, točka 3.4, odstavek 2, alinea 1

—gradnja zmogljivosti lokalnega partnerstva, spodbujanje in pridobitev promocijskih znanj lahko pomagajo sprostiti lokalni potencial; | —gradnja zmogljivosti lokalnega partnerstva, spodbujanje in pridobitev promocijskih znanj lahko pomagajo sprostiti lokalni potencial za preprečevanje socialne izključenosti in boj proti izseljevanju; |

Sprememba 57

Priloga, točka 3.4, odstavek 2, alinea 2

—spodbujanje javno-zasebnih partnerstev. Zlasti Leader bo imel še naprej pomembno vlogo pri spodbujanju inovativnih pristopov k razvoju podeželja in združevanju zasebnega in javnega sektorja; | —spodbujanje javno-zasebnih partnerstev. Zlasti Leader bo imel še naprej pomembno vlogo pri zagotavljanju udeležbe skupnosti ter spodbujanju inovativnih pristopov k razvoju podeželja in združevanju zasebnega in javnega sektorja; |

Sprememba 58

Priloga, točka 3.4, odstavek 2, alinea 3

—spodbujanje sodelovanja in inovativnosti. Lokalne pobude, kot sta Leader in podpora za diverzifikacijo, imajo lahko bistveno vlogo pri povezovanju ljudi z novimi idejami in pristopi, spodbujanju inovativnosti in podjetništva ter pospeševanju vključenosti in zagotavljanjem lokalnih storitev. On-line skupnosti lahko pomagajo pri razširjanju znanja, izmenjavi dobrih praks in inovativnosti pri podeželskih proizvodih in storitvah; | —spodbujanje sodelovanja in inovativnosti. Lokalne pobude, kot sta Leader in podpora za diverzifikacijo, imajo lahko bistveno vlogo pri povezovanju ljudi z novimi idejami in pristopi, spodbujanju inovativnosti in podjetništva ter pospeševanju vključenosti in zagotavljanjem lokalnih storitev. Posebno pozornost je treba nameniti vključevanju novih skupin prebivalstva. On-line skupnosti lahko pomagajo pri razširjanju znanja, izmenjavi dobrih praks in inovativnosti pri podeželskih proizvodih in storitvah; |

Sprememba 59

Priloga, točka 3.4, odstavek 2, alinea 4

—izboljšanje lokalnega upravljanja. Leader lahko pomaga pospeševati inovativne pristope s povezovanjem kmetijstva, gozdarstva in lokalnega gospodarstva in s tem pomaga razvejati gospodarsko bazo in okrepiti družbeno-gospodarsko mrežo podeželskih območij. | —izboljšanje lokalnega upravljanja. Leader lahko pomaga pospeševati inovativne pristope s povezovanjem kmetijstva, gozdarstva in lokalnega gospodarstva in s tem pomaga razvejati gospodarsko bazo in okrepiti družbeno-gospodarsko strukturo, zlasti podeželskih območij; |

Sprememba 60

Priloga, točka 3.4, odstavek 2, alinea 4 a (novo)

| —spodbujanje Lokalne agende 21 na podeželju ter prilagoditev prednostim in slabostim vsakega kraja v luči raznolikosti podeželja, ob sodelovanju lokalnih predstavnikov in podpiranju endogenih razvojnih projektov v polnem obsegu. Treba je razviti kulturo udeležbe lokalnih skupnosti na osnovi strateških razvojnih načrtov, ki temeljijo na Lokalni agendi 21. Ti načrti, ki so bolj celostni kot načrti za razvoj podeželja, morajo vsebovati razpravo o skupni viziji za prihodnost skupnosti, področja za strateško ukrepanje, metode za okoljsko vključevanje na različnih področjih družbe in ukrepe za izboljšanje lokalne kakovosti življenja. |

Sprememba 61

Priloga, točka 3.5, odstavek 1

Viri, namenjeni prednostnim nalogam razvoja podeželja Skupnosti (v okviru predpisanih minimalnih mej financiranja za vsak cilj), bodo odvisni od posebnega položaja, prednosti in slabosti vsakega programskega območja. Vsako od prednostnih nalog Skupnosti in njen prispevek k ciljem iz Lizbone in Göteborga bo potrebno na ravni države članice prenesti v nacionalni strateški načrt ter programe razvoja podeželja. V številnih primerih bodo nacionalne ali regionalne prednostne naloge določene za posebne probleme, povezane s kmetijsko-živilskim sektorjem ali okoljskim, podnebnim in zemljepisnim položajem kmetijstva in gozdarstva. Podeželska območja se bodo morda morala ukvarjati z drugimi posebnimi vprašanji, kot so periferni urbani pritisk, nezaposlenost, oddaljenost ali nizka gostota prebivalstva. | Viri, namenjeni prednostnim nalogam razvoja podeželja Skupnosti (v okviru predpisanih minimalnih mej financiranja za vsak cilj), bodo odvisni od posebnega položaja, prednosti in slabosti vsakega programskega območja in posebnih značilnosti regij, v skladu s Pogodbo. Vsako od prednostnih nalog Skupnosti in njen prispevek k ciljem iz Lizbone in Göteborga bo potrebno na ravni države članice prenesti v nacionalni strateški načrt ter programe razvoja podeželja. V številnih primerih bodo nacionalne ali regionalne prednostne naloge določene za posebne probleme, povezane s kmetijsko-živilskim sektorjem ali okoljskim, podnebnim in zemljepisnim položajem kmetijstva in gozdarstva. Podeželska območja se bodo morda morala ukvarjati z drugimi posebnimi vprašanji, kot so periferni urbani pritisk, nezaposlenost, oddaljenost, značilnosti gorske ali otoške lege ali nizka gostota prebivalstva. |

Sprememba 62

Priloga, točka 3.5, Smernica

Pri izdelavi svojih nacionalnih strategij morajo države članice zagotoviti, da bodo sinergije med cilji in znotraj njih čim večje in da se preprečijo morebitna nasprotja. Lahko bodo tudi razmislile, kako upoštevati druge strategije na ravni EU, kot so Akcijski načrt za ekološko kmetovanje, zadnje Sporočilo Komisije o obnovljivi energiji, nedavno Sporočilo Komisije o podnebnih spremembah in potrebi po preprečevanju verjetnih vplivov na kmetovanje in gozdarstvo ter poročilo Komisije o gozdarski strategiji EU (ki lahko pomaga pri rasti in zaposlovanju ter trajnostnih ciljih) ter prihodnje tematske okoljske strategije. | Pri izdelavi svojih nacionalnih strategij morajo države članice izbrati celostni pristop, ki bo vključeval ustrezno prostorsko načrtovanje in bo čim bolj povečal sinergijo med cilji, in doseči najširše možno vključevanje vseh ustreznih organov v skladu z načelom partnerstva, kakor je določeno v členu 6 Uredbe (ES) št. 1698/2005. Lahko bodo tudi razmislile, kako upoštevati druge strategije na ravni EU, kot so Akcijski načrt za ekološko kmetovanje in sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2005 z naslovom Več raziskav in inovacij — naložba za rast in zaposlovanje: Skupni pristop, zadnje Sporočilo Komisije o obnovljivi energiji, nedavno Sporočilo Komisije o podnebnih spremembah in potrebi po preprečevanju verjetnih vplivov na kmetovanje in gozdarstvo ter poročilo Komisije o gozdarski strategiji EU (ki lahko pomaga pri rasti in zaposlovanju ter trajnostnih ciljih) ter prihodnje tematske okoljske strategije. |

Sprememba 63

Priloga, točka 3.5, odstavek 2

Na ravni EU in ravni države članice je na voljo več sredstev za izboljšanje upravljanja in izvajanja politike. Lahko se uporabi tehnična pomoč za gradnjo evropske in nacionalne mreže za razvoj podeželja, kot platforme za izmenjavo najboljše prakse in strokovnega znanja med zainteresiranimi stranmi o vseh vidikih oblikovanja, upravljanja in izvajanja politike. Pri pripravi nacionalnih strategij bo potrebno upoštevati informacije in obveščanje javnosti za zagotovitev zgodnje vključitve različnih udeležencev in jih pripraviti za poznejše stopnje izvajanja. | Na ravni EU in ravni države članice je na voljo več sredstev za izboljšanje upravljanja in izvajanja politike. Treba je uporabiti tehnično pomoč za gradnjo evropske in nacionalne mreže za razvoj podeželja, kot platforme za izmenjavo najboljše prakse in strokovnega znanja med zainteresiranimi stranmi o vseh vidikih oblikovanja, upravljanja in izvajanja politike. Pri vzpostavljanju in podpiranju mrež je treba upoštevati izkušnjo z Observatorijem LEADER in z nacionalnimi omrežji, ki zadevajo krepitev lokalnih partnerskih odnosov ter izmenjave najboljših praks. Pri pripravi nacionalnih strategij bo potrebno upoštevati informacije in obveščanje javnosti za zagotovitev zgodnje vključitve različnih udeležencev in jih pripraviti za poznejše stopnje izvajanja. Zagotoviti je treba, da so obdobja, dovoljena za vključevanje akterjev dovolj dolga in težiti k stalnem sodelovanju. |

Sprememba 64

Priloga, točka 3.6, Smernica

Potrebno je spodbujati sinergijo med strukturno, zaposlitveno in razvojno politiko podeželja. V tem kontekstu morajo države članice zagotoviti komplementarnost in skladnost med ukrepi, ki naj bi se financirali iz ESRR, kohezijskega sklada, ESS, ESR in EKSRP na danem ozemlju in danem področju dejavnosti. Glavna vodilna načela glede razmejitvene linije in koordinacijskih mehanizmov med ukrepi, ki jih podpirajo različni skladi, je treba opredeliti na ravni nacionalnega strateškega referenčnega okvira/nacionalnega strateškega načrta. | Potrebno je spodbujati sinergijo med strukturno, zaposlitveno in razvojno politiko podeželja in posledično tudi sodelovanje med različnimi regionalnimi partnerji. V tem kontekstu morajo države članice zagotoviti komplementarnost in skladnost med ukrepi, ki naj bi se financirali iz 7. okvirnega programa, okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, programa TEN-T, programa LIFE +, ESRR, kohezijskega sklada, ESS, ESR in EKSRP na danem ozemlju in danem področju dejavnosti. Glavna vodilna načela glede razmejitvene linije in koordinacijskih mehanizmov med ukrepi, ki jih podpirajo različni skladi, je treba opredeliti na ravni nacionalnega strateškega referenčnega okvira, ali regionalnega ali nacionalnega strateškega načrta, odvisno od tega, kateri je primernejši za zadevno državo članico. |

Sprememba 65

Priloga, točka 3.6, odstavek 1 a (novo)

| Uporabi se lahko številne različna razmejitvena merila, kot so obseg projekta, teritorialni vpliv (na regionalni in lokalni ravni), vrsta naložbe, vrsta prejemnika itd. |

Sprememba 66

Priloga, točka 3.6, odstavek 2

Za razvoj človeškega kapitala bi se podpora za razvoj podeželja usmerila na kmete in gospodarske udeležence, vključene v diverzifikacijo podeželskega gospodarstva. Prebivalstvo podeželskih območij bi lahko dobilo podporo v okviru celostnega pristopa "od spodaj navzgor". Ukrepi na teh področjih bi se morali izvajati v popolni usklajenosti s cilji evropske strategije zaposlovanja, kot je določena v integriranih smernicah za rast in delovna mesta, in skladno z ukrepi, sprejetimi na podlagi programov nacionalnih reform v okviru lizbonskega procesa. Delovni program izobraževanja in usposabljanja 2010 skuša doseči lizbonske cilje glede izobraževanja in usposabljanja. Vseživljenjsko učenje je bistvo tega programa in se nanaša na vse ravni in vrste izobraževanja in usposabljanja, vključno s kmetijskim, gozdarskim in kmetijsko-živilskim sektorjem. | Za razvoj človeškega kapitala bi se podpora za razvoj podeželja usmerila na kmete ter njihove družine in gospodarske udeležence, vključene v diverzifikacijo podeželskega gospodarstva. Usklajevali bi se tudi s podporo v okviru drugih strukturnih instrumentov. Prebivalstvo podeželskih območij bi lahko dobilo podporo v okviru celostnega pristopa "od spodaj navzgor". Ukrepi na teh področjih bi se morali izvajati v popolni usklajenosti s cilji evropske strategije zaposlovanja, kot je določena v integriranih smernicah za rast in delovna mesta, in skladno z ukrepi, sprejetimi na podlagi programov nacionalnih reform v okviru lizbonskega procesa. Delovni program izobraževanja in usposabljanja 2010 skuša doseči lizbonske cilje glede izobraževanja in usposabljanja. Vseživljenjsko učenje je bistvo tega programa in se nanaša na vse ravni in vrste izobraževanja in usposabljanja, vključno s kmetijskim, gozdarskim in kmetijskoživilskim sektorjem. |

Sprememba 67

Priloga, točka 4, odstavek 2

Okvir bo zagotovil omejen niz skupnih kazalnikov in skupno metodologijo. Dopolnjen bo s kazalniki, specifičnimi za program, ki bodo odražali značaj vsakega programskega območja. | Okvir bo zagotovil omejen niz skupnih kazalnikov, zlasti območnih kazalnikov, ki jih je Parlament zahteval v svoji resoluciji z dne 28. septembra 2005 o vlogi teritorialne kohezije v regionalnem razvoju. [4], kakor tudi skupno metodologijo. Dopolnjen bo s kazalniki, specifičnimi za program, ki bodo odražali značaj vsakega programskega območja. |

[1] Še ni objavljeno v Uradnem listu.

--------------------------------------------------