Priporočilo

PRIPOROČILO SVETA

za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Franciji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 126(7) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

(3) Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) sklenil, da v Franciji obstaja čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 104(7) PES in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[1] izdal priporočila za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2012[2].

(4) Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) PDEU sklenil, da je kljub sprejetim učinkovitim ukrepom francoskih organov po sprejetju priporočila Sveta z dne 27. aprila 2009 prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. Zato je Svet priporočil, da Francija odpravi čezmerni primanjkljaj najpozneje do leta 2013.

(5) Svet je 21. junija 2013 v skladu s členom 126(7) PDEU sklenil, da je kljub sprejetim učinkovitim ukrepom francoskih organov po sprejetju priporočila Sveta z dne 2. decembra 2009 prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. Zato je Svet priporočil, da Francija odpravi čezmerni primanjkljaj najpozneje do leta 2015. Da bi lahko verodostojno in trajnostno znižala primanjkljaj sektorja država pod 3 % BDP, je bilo Franciji priporočeno, da (a) doseže nominalni primanjkljaj, ki znaša 3,9 % BDP za leto 2013, 3,6 % BDP za leto 2014 in 2,8 % za leto 2015, kar se je štelo za skladno z zagotavljanjem izboljšav strukturnega salda v višini 1,3 % BDP za leto 2013, 0,8 % za leto 2014 in 0,8 % za leto 2015 na podlagi razširjene napovedi Komisije iz pomladi 2013; (b) v celoti izvede že sprejete ukrepe za leto 2013 (1,5 % BDP) ter določi, sprejme in hitro izvede potrebne konsolidacijske ukrepe za leti 2014 in 2015 za dosego priporočenega izboljšanja strukturnega salda ter hkrati v skladu z načrtom nadaljuje temeljit pregled kategorij porabe v vseh podsektorjih sektorja država, tudi na ravni socialne varnosti in lokalnih vlad; (c) uporabi vse izredne prihodke za zmanjšanje primanjkljaja. Poleg tega je dobila priporočilo, da bi morali ukrepi za proračunsko konsolidacijo zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država na način, ki pospešuje rast. Svet je v priporočilih določil 1. oktober 2013 kot rok, do katerega mora Francija sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev.

(6) Komisija je 15. novembra 2013 sklenila, da je Francija na podlagi napovedi Komisije iz jeseni 2013 sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 21. junija 2013 za zmanjšanje primanjkljaja sektorja država pod referenčno vrednost 3 % BDP, in menila, da zato ni bilo potrebno nadaljnje ukrepanje v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

(7) V skladu s členom 9(1) in členom 17(2) Uredbe (EU) št. 473/2013 je Francija 1. oktobra 2013 Komisiji in Svetu predložila program ekonomskega partnerstva. Svet je v mnenju z dne 10. decembra navedel, da je program ekonomskega partnerstva Francije vseboval sveženj strukturnih reform z vplivom na javne finance, ki so deloma ustrezno podprle učinkovito in trajno odpravo čezmernega primanjkljaja.

(8) Komisija je 5. marca 2014 izdala priporočilo glede ukrepov, ki jih mora sprejeti Francija za zagotovitev pravočasne odprave čezmernega primanjkljaja. V priporočilu je Komisija menila, da si mora Francija še nadalje prizadevati za zagotovitev doslednega spoštovanja priporočila Sveta z dne 21. junija 2013. Francija je v svojem programu za stabilnost, predloženem 7. maja 2014, navedla številne dodatne ukrepe za leto 2014. Tudi ob upoštevanju dejstva, da je bil fiskalni napor, dosežen v letu 2013, višji od pričakovanj ob izdaji priporočila Komisije, se je štelo, da je bil program za stabilnost na splošno ustrezen odziv na priporočilo Komisije.

(9) Komisija je 13. januarja 2015 pripravila sporočilo z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil pakta za stabilnost in rast“ (COM(2015) 12). Sporočilo pojasnjuje, da bo Komisija pri priporočilu glede roka za odpravo čezmernega primanjkljaja ali dolžine podaljšanja tega roka upoštevala obstoj namenskega načrta strukturnih reform, ki vsebuje podrobne in preverljive informacije ter izvedljiv časovni razpored za sprejetje in rezultate. Komisija bo natančno spremljala izvajanje reform. V primeru neuspeha bo Komisija pri ocenjevanju učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in pri določanju novega roka za odpravo čezmernega primanjkljaja to štela kot oteževalni dejavnik. Pomanjkanje učinkovitih ukrepov bo vodilo do strožje obravnave v postopku in morebitne začasne ustavitve plačil iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Za države članice euroobmočja to pomeni, da bo Komisija priporočila Svetu, da državi naloži globo.

(10) V skladu s členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU, če so bili sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju priporočila nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. Pojav nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za proračun se oceni glede na gospodarske napovedi, na katerih temelji priporočilo Sveta.

(11) V skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 mora Svet na zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja v danem roku odpravi. V priporočilu mora biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja, ta rok pa se lahko skrajša na 3 mesece. Poleg tega bi moral Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se dosežejo letni proračunski cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, skladni z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri čemer se za referenčno merilo uporabi vsaj 0,5 % BDP.

(12) V delovnem dokumentu služb Komisije z dne 29. maja 2013 so službe Komisije navedle, da naj bi se francosko gospodarstvo v letu 2013 zmanjšalo za 0,1 % in se nato v letih 2014 in 2015 povečalo za 0,6 % oz. 1,1 %. Poleg tega naj bi se v skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2013, na kateri temelji scenarij iz delovnega dokumenta služb Komisije z dne 29. maja 2013, harmonizirani indeks cen življenjskih potrebščin (HICP) povečal za 1,2 % v letu 2013 in 1,7 % v letu 2014. Na teh napovedih rasti in inflacije temelji priporočilo Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU z dne 21. junija 2013. V letu 2013 se je dejansko izkazalo, da je bila rast BDP nekoliko višja od pričakovanj Komisije, saj je BDP zrasel za 0,3 %. Po drugi strani pa se je HICP povečal samo za 1,0 %.

(13) Zimska napoved Komisije iz leta 2015 predvideva, da naj bi se BDP povečal za 0,4 % v letu 2014, kar je za 0,2 odstotne točke manj, kot je bilo predvideno v osnovnem scenariju, na katerem temelji priporočilo o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Ocenjuje se, da bo do rasti BDP prišlo predvsem zaradi povečanja zalog ter javne in zasebne porabe, medtem ko naj bi se naložbe in neto izvoz zmanjšali. Za primerjavo, v času priporočila naj bi se po pričakovanjih naložbe povečale v letu 2014 zaradi izboljšanja zaupanja podjetnikov, medtem ko naj bi bilo zunanje povpraševanje veliko močnejše. Poleg tega sta padec cen energije in šibka aktivnost ublažila vpliv na cene, ki ga je imela prerazporeditev DDV, uvedena januarja 2014. Posledično naj bi se inflacija po HICP leta 2014 zmanjšala na 0,6 %. Inflacija v letih 2013 in 2014 je bila tako občutno nižja, kot je bilo predvideno spomladi 2013. V letu 2015 naj bi se BDP povečal za 1,0 %, medtem ko naj bi HICP ostal nespremenjen (0,0 % inflacije).

(14) Primanjkljaj sektorja država je v letu 2013 znašal 4,1 % BDP, kar je nad ciljem iz priporočila z dne 21. junija 2013, tj. 3,9 % BDP. Na javne prihodke je zlasti negativno vplivala precej nižja elastičnost davčnih prihodkov od pričakovane kljub diskrecijskim ukrepom, ki so po mnenju Komisije predstavljali 27 milijard EUR (1,3 % BDP). Fiskalni napor, izračunan glede na spremembo strukturnega salda, je znašal 1,0 % BDP. Pri popravku potencialne rasti in izpada prihodkov (0,2 odstotne točke BDP) je sprememba strukturnega salda za leto 2013 znašala 1,2 % BDP. To je manj od izboljšanja v višini 1,3 % BDP, ki jo je 21. junija 2013 priporočil Svet, čeprav le nekoliko manj. Na podlagi diskrecijskih ukrepov, sprejetih na strani prihodkov, in razvoja dogodkov glede skupnih odhodkov ter v primerjavi s scenarijem iz priporočila Sveta z dne 21. junija 2013 ocena fiskalnega napora od spodaj navzgor predstavlja –0,1 % BDP, kar je ponovno nekoliko pod 0,0 % BDP dodatnih ukrepov, ki se štejejo kot potrebni za doseganje proračunskih ciljev iz priporočila Sveta.

(15) V skladu z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2015 naj bi se nominalni primanjkljaj v letu 2014 še povečal kljub znatnim prizadevanjem za omejitev naraščajočih javnofinančnih odhodkov. Dejansko se prihranki pričakujejo od nadaljevanja zamrznitve plač v javnem sektorju, učinka pokojninskih reform in nižjih odhodkov na lokalni ravni. Vendar se pričakuje, da bo te prihranke odtehtalo povečanje davčne olajšave za konkurenčnost in zaposlovanje (CICE), ki se v skladu s pravili ESR 2010 obravnava kot javnofinančni odhodek in katere stroški so v letu 2014 ocenjeni na 11 milijard EUR (0,4 % BDP). Na strani prihodkov sta prerazporeditev stopenj DDV, izvedena 1. januarja, in podvojitev izrednega davka od dohodkov pravnih oseb, ki so ga plačala velika podjetja, pozitivno vplivali na davčne prihodke. Realna rast BDP in inflacija, ki sta bili nižji od pričakovanega, skupaj s še vedno nizko elastičnostjo davčnih prihodkov glede na BDP pa so negativno vplivale na davčne prihodke.

(16) Strukturni primanjkljaj, ki temelji na zimski napovedi Komisije iz leta 2015, naj bi se po ocenah znižal s 3,3 % BDP v letu 2013 na 2,9 % v letu 2014. Ob upoštevanju popravkov potencialne rasti proizvodnje (+0,0 odstotne točke BDP) in izrednih prihodkov (+0,2 odstotne točke BDP) navzdol v primerjavi z napovedjo ob času izdaje priporočila Sveta letni fiskalni napor za leto 2014 znaša 0,6 % BDP. Pri popravku negativnega vpliva prehoda na ESR 2010 na stroške plačljivih davčnih olajšav pa razvoj dogodkov, ki ne spada na področje vladnega nadzora, pomeni oceno fiskalnega napora od zgoraj navzdol v višini 0,7 % BDP, kar je nekoliko manj od priporočenega napora v višini 0,8 % BDP. V primerjavi z gospodarskim scenarijem, na katerem temelji priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, izvedeni dodatni ukrepi na strani prihodkov skupaj z razvojem dogodkov na strani odhodkov, prilagojenimi za ESR 2010, znašajo 1,1 % BDP, kar je v skladu z ravnijo, ki se glede na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 šteje za potrebno, tj. „nad 1 % BDP“. Kumulirani napor v obdobju 2013–2014 zato znaša 1,9 % BDP na podlagi popravljene spremembe strukturnega salda, kar je manj od 2,1 % BDP, ki ga priporoča Svet. Na podlagi ocene od spodaj navzgor je kumulirani napor malo nad 1,0 %, kar je v skladu z ravnijo, ki jo Svet šteje za potrebno.

(17) Razlika med oceno od zgoraj navzdol in oceno od spodaj navzgor glede fiskalnega napora izhaja predvsem iz popravka inflacije navzdol od junija 2013. Zlasti za leto 2014 je bila napoved rasti deflatorja BDP popravljena navzdol za 0,9 odstotne točke med priporočilom Sveta z dne 21. junija 2013 in zimsko napovedjo Komisije iz leta 2015. Na davčne prihodke močno vplivajo popravki inflacije navzdol. Za primerjavo, na javnofinančne odhodke, ki so Franciji pogosto posledica predpisov, sprejetih v nominalnem smislu, manj vplivajo vmesni popravki inflacije. Posledično poslabšanje nominalnega salda ni popravljeno v izračunu strukturnega salda, ki upošteva samo proizvodno vrzel v smislu obsega. Zato je ocena fiskalnega napora od zgoraj navzdol občutljiva za popravke inflacije. V zvezi s kazalnikom od spodaj navzgor se lahko za donos diskrecijskih ukrepov, sprejetih v letu 2014, šteje, da je nanj le nekoliko vplivala inflacija, ki je bila nižja od pričakovane. Ker so bile nekatere postavke javnofinančnih odhodkov pod nadzorom vlade prilagojene nižji inflaciji, bi to lahko pozitivno vplivalo na kazalnik od spodaj navzgor. Vendar je zlasti zaradi zamrznitve številnih javnofinančnih odhodkov v letu 2014 verjetno, da je bil celoten učinek popravka inflacije navzdol na popravek od spodaj navzgor omejen.

(18) Razpoložljivi dokazi ob upoštevanju navedenega na splošno ne omogočajo zaključka o učinkovitih ukrepih.

(19) Delež javnega dolga v BDP, ki je leta 2009 predstavljal 78,8 % BDP, se je od takrat hitro povečal na 92,2 % v letu 2013. Po zimski napovedi Komisije iz leta 2015 se bo delež javnega dolga še naprej povečeval v časovnem obdobju, zajetem v napovedi, in naj bi leta 2014 dosegel 95,3 % BDP, leta 2015 97,1 %, leta 2016 pa 98,2 % BDP zaradi še vedno relativno visokih primanjkljajev sektorja država in upočasnjene nominalne rasti BDP. Za prilagoditev stanj in tokov se pričakuje, da bo negativno vplivala na razvoj dolga v časovnem obdobju, zajetem v napovedi.

(20) Na podlagi zimske napovedi Komisije iz leta 2015 naj bi nominalni primanjkljaj po pričakovanjih v letu 2015 dosegel 4,1 % BDP, kar je precej nad ciljem 2,8 % BDP iz priporočila Sveta z dne 21. junija 2013 in referenčno vrednostjo 3 % BDP. Znatno poslabšanje proračunskega stanja zaradi šibkejšega splošnega stanja gospodarstva v primerjavi s stanjem, na katerem temelji priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, kaže, da je revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU z novim rokom za Francijo za odpravo čezmernega primanjkljaja upravičeno, kar je skladno s pravili Pakta za stabilnost in rast.

(21) Francoski organi so 21. novembra 2014 Komisiji posredovali dopis, v katerem se je Francija zavezala več strukturnim reformam za izvajanje priporočil za posamezne države za leto 2014, ki jih je Svet izdal 8. julija 2014. Vlada je 12. decembra 2014 objavila program reform, ki opredeljuje prednostna področja reform do leta 2017. Ta program reform je bil potrjen v sporočilu o nacionalnem reformnem programu, objavljenem 18. februarja 2015. Poleg tega so organi predložili količinsko opredelitev pričakovanega makroekonomskega vpliva glavnih strukturnih reform, ki se izvajajo od leta 2012. Glavne navedene reforme vključujejo zlasti znižanje stroškov dela s CICE in dodatna zmanjšanja prispevkov delodajalcev za socialno varnost v okviru pakta za odgovornost in solidarnost (Pacte de responsabilité et de Solidarité). Pričakuje se, da bodo ti ukrepi prispevali k spodbujanju rasti in izboljšanju vzdržnosti javnih financ, zato se jih ne sme zmanjšati. Vendar bi bilo treba za celoten učinek znižanj stroškov dela sprejeti dodatne reforme trga dela, da se zmanjša togost plač. Poleg tega dodatne reforme, ki jih je predstavila vlada, med drugim vključujejo pokojninsko reformo iz leta 2014 ter ukrepe za reformo lokalnih organov, izboljšanje poslovnega okolja in povečanje konkurenčnosti na področju storitev. Zlasti osnutek zakona o rasti in gospodarski dejavnosti obravnava pomisleke glede konkurence pri pravnih poklicih, odpira sektor avtobusnega prevoza, zmanjšuje vstopne ovire v trgovini na drobno in blaži pravila za delo v nedeljo. Hkrati predvideva tudi reformo postopkov za posamezne spore v zvezi z odpustitvijo. Skupaj naj bi strukturne reforme, uvedene od leta 2013, prispevale k gospodarski rasti in dolgoročni vzdržnosti javnih financ. Vendar se količinska opredelitev, ki so jo predložili organi, in sicer da bodo te reforme povečale BDP za 3,3 odstotne točke do leta 2020, vseeno zdi precenjena.

(22) Informacije in zaveze, ki so jih francoski organi predložili v zvezi s strukturnimi reformami, pomenijo korak v pravo smer glede na zahteve iz Sporočila Komisije COM(2015) 12 z dne13. januarja 2015 z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil pakta za stabilnost in rast“, da bi lahko Francija izkoristila podaljšanje roka za odpravo čezmernega primanjkljaja za več kot eno leto. Kljub temu pa je Komisija v svojem sporočilu „Evropski semester 2015: izzivi rasti, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnotežij ter rezultati poglobljenih pregledov v okviru Uredbe (EU) št. 1176/2011“ poudarila omejen odziv Francije na prejšnja priporočila glede makroekonomskih neravnotežij ter sklenila, da ima Francija čezmerna neravnotežja, ki zahtevajo posebno spremljanje in odločno ukrepanje politike. Komisija bo maja ob upoštevanju ambicioznosti nacionalnega reformnega programa in drugih zavez, predstavljenih do tega datuma, premislila, ali naj Svetu priporoči sprejetje priporočil v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1176/2011, v katerih se ugotovi obstoj čezmernega neravnotežja in Franciji priporoči sprejetje popravljalnih ukrepov, ki se določijo v načrtu popravljalnih ukrepov. Strukturne reforme so bistvene za odpravo čezmernih neravnotežij in krepitev potenciala rasti ter tudi za zagotovitev vzdržnosti javnih financ.

(23) Odobritev dodatnega leta Franciji, ki je v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97, bi bila prezahtevna v sedanjem šibkem gospodarskem okolju, saj bi se moral povprečni letni strukturni saldo v letih 2015 in 2016 izboljšati za več kot 1,0 % BDP, kar v obdobju 2013–2015 presega povprečni letni napor iz priporočila Sveta z dne 21. junija 2013. Na podlagi zimske napovedi Komisije iz leta 2015 bi takšna prilagoditev zelo negativno vplivala na rast v letih 2015 in 2016. Iz tega razloga ter ob upoštevanju načrtov strukturnih reform, ki jih je napovedala Francija, in pričakovanega nacionalnega reformnega programa, ki je v skladu z navedenim sporočilom z dne 13. januarja 2015, se zdi primerno, da se Franciji podaljša rok za odpravo čezmernega primanjkljaja za dve leti. Francoski organi bi morali zagotoviti, da bodo sprejete in načrtovane reforme v celoti izvedene in po potrebi okrepljene. V skladu z zgoraj navedenim sporočilom z dne 13. januarja 2015 bo Komisija v primeru, da Francija ne bo izvedla ambicioznega programa reform, pri ocenjevanju učinkovitih ukrepov v odgovor na to priporočilo to obravnavala kot oteževalno okoliščino.

(24) Zagotovitev dveh dodatnih let Franciji bi določila cilje za nominalni primanjkljaj v višini 4,0 % BDP za leto 2015, 3,4 % BDP za leto 2016 in 2,8 % BDP za leto 2017. Dejansko letno izboljšanje strukturnega proračunskega salda bi znašalo 0,5 % BDP v letu 2015, 0,8 % v letu 2016 in 0,9 % v letu 2017. Tako bi bila prilagoditev za leto 2015 0,2 odstotne točke višja od 0,3-odstotnega izboljšanja BDP v strukturnem saldu, ki se pričakuje glede na zimsko napoved Komisije iz leta 2015. V osnovnem scenariju za leti 2015 in 2016 iz zimske napovedi Komisije iz leta 2015 se ocenjuje, da bodo ukrepi, upoštevani na strani prihodkov, znašali 0,1 % oz. –0,1 % BDP. Diskrecijski ukrepi za leto 2017 iz razširjene napovedi znašajo –0,2 % BDP. Ti vključujejo napovedano odpravo socialnega solidarnostnega prispevka podjetij (contribution sociale de solidarité des sociétés) in postopno znižanje zakonsko določene stopnje davka od dohodkov pravnih oseb.

(25) Za doseganje proračunskih ciljev je ključnega pomena, da organi v celoti izvedejo že napovedane ukrepe za leto 2015 ter hitro določijo, sprejmejo in izvedejo dodatne ukrepe, ki so potrebni za dosego proračunskih ciljev v letih 2015, 2016 in 2017. Zlasti je treba za leti 2016 in 2017 opredeliti večino ukrepov, na katerih temelji zaveza, ki jo je sprejela Francija za zmanjšanje predvidenega trenda javnofinančnih odhodkov za 50 milijard EUR do leta 2017. Na splošno bo treba stanje natančno spremljati, organi pa bi morali biti pripravljeni sprejeti popravljalne ukrepe v primeru višjih odhodkov od načrtovanih ali rezultatov diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, ki bi bili slabši od pričakovanih –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

(1) Francija bi morala najpozneje do leta 2017 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj.

(2) Francija bi morala doseči cilj za nominalni primanjkljaj, ki znaša 4,0 % BDP za leto 2015, 3,4 % BDP za leto 2016 in 2,8 % za leto 2017, kar je v skladu z zagotavljanjem izboljšav strukturnega salda v višini 0,5 % BDP za leto 2015, 0,8 % za leto 2016 in 0,9 % za leto 2017. To bi glede na razširjeno zimsko napoved Komisije iz leta 2015 zahtevalo dodatne ukrepe v višini 0,2 % BDP v letu 2015, 1,2 % BDP v letu 2016 in 1,3 % BDP v letu 2017.

(3) Francija bi morala v celoti izvesti že sprejete ukrepe za leto 2015 in do konca aprila 2015 zagotoviti dodatni fiskalni napor, kot je določeno v odstavku (2). To bi zahtevalo določitev, sprejetje in izvedbo dodatnih strukturnih diskrecijskih ukrepov v višini 0,2 % BDP, da se premosti razlika s priporočenim izboljšanjem strukturnega salda v višini 0,5 % BDP za leto 2015.

(4) Francija bi morala okrepiti prizadevanja za opredelitev možnosti varčevanja v vseh podsektorjih sektorja država, tudi na ravni socialne varnosti in lokalne uprave, in za zmanjšanje primanjkljaja uporabiti vse izredne prihodke. Ukrepi za konsolidacijo proračuna bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država in ne bi smeli negativno vplivati na izboljšanje konkurenčnosti francoskega gospodarstva.

(5) Svet je določil 10. junij 2015 kot rok, do katerega mora Francija sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev. Francija bi morala podrobno poročati o (i) dodatnih strukturnih diskrecijskih ukrepih v višini 0,2 % BDP, ki so bili sprejeti za dosego priporočenega izboljšanja strukturnega salda v letu 2015, in (ii) navedenih ključnih proračunskih ukrepih za dosego ciljev v letih 2016 in 2017. Zakon o načrtovanju javnih financ (Loi de programmation des finances publiques) bi bilo treba posodobiti, da bo odražal novo prilagoditveno pot. Francoski organi bi morali pred rokom zagotoviti predhodno neodvisno oceno ključnih ukrepov, ki je osnova za prilagoditev za leti 2016 in 2017.

(6) Francija bi morala poročati Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru, kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU) št. 473/2013, v skladu s specifikacijami iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 877/2013. Poročilo bi bilo treba prvič predložiti do 10. decembra 2015 ter nato vsakih šest mesecev. Poročila, predložena 10. decembra, bi morala vsebovati posodobljen predlog proračuna v odziv na mnenje Komisije o osnutku proračunskega načrta za leto 2016. Poročilo, predloženo do 10. junija, bi moralo posodobiti in nadalje opredeliti podrobne informacije o posebnih proračunskih ukrepih, načrtovanih ali sprejetih za dosego priporočenega izboljšanja strukturnega salda za naslednje leto in za zagotovitev pravočasne in trajnostne odprave čezmernega primanjkljaja v danem roku.

Francija poroča o načrtu reform, predstavljenem v objavljenem sporočilu z dne 18. februarja 2015, ki ga bo dopolnila v nacionalnem reformnem programu ter ki se bo dosledno izvajal z namenom izboljšanja obetov glede rasti in prispevanja k dolgoročni vzdržnosti javnih financ.

Pomembno bo podpreti konsolidacijo javnih financ z izvajanjem celovitih in ambicioznih strukturnih reform v skladu s priporočili Sveta, naslovljenimi na Francijo v okviru evropskega semestra, zlasti s tistimi, ki zadevajo postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem.

To priporočilo je naslovljeno na Francosko republiko.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

[2] Vsi dokumenti glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem Francije so na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.