EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.9.2022 COM(2022) 483 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU,

EKONOMSKO-FINANČNEMU ODBORU IN ODBORU ZA ZAPOSLOVANJE Poročilo o evropskem instrumentu za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (EU) 2020/672











Instrument SURE: dve leti pozneje



Povzetek To poročilo je četrto polletno poročilo o evropskem instrumentu za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE). V njem so potrjene ugotovitve iz prejšnjih poročil ter predstavljene dejavnosti in dosedanja uporaba instrumenta, vključuje pa tudi pregled njegovih socialno-ekonomskih učinkov. SURE je krizni instrument v vrednosti 100 milijard EUR, ki ga je Evropska unija (EU) vzpostavila za pomoč državam članicam pri zaščiti delovnih mest in dohodkov delavcev med pandemijo COVID-19. Instrument SURE je tudi močan izraz solidarnosti med državami članicami v celotni EU: vse države članice so se strinjale, da bodo EU zagotovile dvostranska jamstva, tako da bi si Unija lahko pod zelo ugodnimi pogoji izposojala na trgih za financiranje posojil v okviru instrumenta SURE. Hitro vzpostavljeni novi instrument za odzivanje na socialno-ekonomske učinke pandemije Izvajanje instrumenta je bilo hitro in nemoteno. Komisija je v okviru prvega odziva EU na pandemijo 2. aprila 2020 predlagala uredbo o instrumentu SURE, ki jo je Svet sprejel 19. maja 2020. Finančna sredstva v višini 100 milijard EUR so bila dana na voljo 22. septembra 2020, tj. potem ko so vse države članice podpisale sporazume o jamstvu. Komisija je pospešila izvajanje instrumenta, pri čemer je tesno sodelovala z državami članicami. Večina dodeljene finančne pomoči je bila izplačana v le sedmih mesecih, in sicer od oktobra 2020 do maja 2021. Marca 2022 je bilo izvedeno nadaljnje izplačilo za države članice, ki so sredstva raje prejele pozneje. EU je prvič izdala socialne obveznice za financiranje finančne pomoči v okviru instrumenta SURE državam članicam. Poleg zahtev iz uredbe o instrumentu SURE to poročilo zagotavlja tudi ustrezno poročanje na podlagi okvira za socialne obveznice EU SURE in ponovno potrjuje, da je poraba v okviru instrumenta SURE dobro usklajena s cilji trajnostnega razvoja ZN. Komisija je marca 2022 uspešno izdala dodatne socialne obveznice SURE v vrednosti 2,2 milijarde EUR. Povpraševanje po izdanih obveznicah je močno presegalo ponudbo, kar dodatno kaže na zaupanje vlagateljev v zmogljivost financiranja EU in v zanesljivost programa SURE. Po tej osmi transakciji in izplačilu socialnih obveznic SURE je bilo 19 državam članicam izplačanih 91,8 milijarde EUR finančne pomoči v okviru instrumenta SURE, kar ustreza skoraj celotnemu znesku, ki ga je odobril Svet (93,3 milijarde EUR po nedavnem izvedbenem sklepu Sveta o Romuniji). Nadaljnja uporaba instrumenta SURE v državah članicah upravičenkah To poročilo potrjuje predhodno oceno, da je instrument SURE leta 2020, ko je izbruhnila pandemija, zajel približno 31,5 milijona ljudi in 2,5 milijona podjetij. To predstavlja skoraj tretjino vseh zaposlenih in vseh podjetij v državah članicah upravičenkah. MSP so bila primarni prejemniki finančne pomoči v okviru instrumenta SURE. Najbolj podprti sektorji so bili storitve, v katerih je veliko stikov med ljudmi (nastanitev in gostinske storitve, trgovina na debelo in drobno), ter predelovalne dejavnosti. Leta 2021, zlasti v prvi polovici leta, ko je imela pandemija še hude posledice, je instrument SURE po ocenah še naprej podpiral 9 milijonov ljudi in več kot 800 000 podjetij. Ukrepi gospodarske podpore so bili v prvi polovici leta 2021 še vedno potrebni, vendar so bili nato postopoma opuščeni, saj so se gospodarske in zdravstvene posledice pandemije pozneje v letu zmanjšale zaradi cepljenja in prilagajanja gospodarstev spremembam, ki jih je povzročila pandemija COVID-19. V prvi polovici leta 2022, ko je bila večina odhodkov instrumenta SURE postopoma ukinjena, je več držav članic podaljšalo sheme skrajšanega delovnega časa, povezane s pandemijo. Večina držav članic leta 2022 instrumenta SURE ni več uporabljala, zaradi ublažitve posledic pandemije pa so se mesečni odhodki instrumenta SURE zmanjšali na zanemarljive zneske. Kljub temu se ocenjuje, da so zmanjšani odhodki v letu 2022 še vedno podpirali približno 220 000 ljudi in 10 000 podjetij v treh državah članicah. Skoraj vsi načrtovani javnofinančni odhodki v okviru instrumenta SURE so bili do zdaj izvršeni. Skupni javnofinančni odhodki za ukrepe, upravičene do pomoči v okviru instrumenta SURE, naj bi zdaj v državah članicah upravičenkah dosegli 119 milijard EUR. To močno presega skupno dodeljeno finančno pomoč (93 milijard EUR), saj je nekaj držav članic finančna sredstva v okviru instrumenta SURE za upravičene ukrepe dopolnilo z nacionalnim financiranjem, kar kaže na pomen ukrepov, ki jih podpira instrument SURE, za države članice. Polovica skupnih javnofinančnih odhodkov za ukrepe, upravičene do pomoči v okviru instrumenta SURE, je bila dodeljena za sheme skrajšanega delovnega časa. Tretjina je bila dodeljena za podobne ukrepe za samozaposlene. Preostanek javnofinančnih odhodkov pa je bil dodeljen za ukrepe subvencioniranja plač in ukrepe, povezane z zdravjem. Ponovno je bila potrjena pomožna narava odhodkov, povezanih z zdravjem, ki znašajo le 3,2 % skupnih odhodkov, medtem ko se jih je 38 % nanašalo na ukrepe, sprejete na delovnem mestu za zagotovitev varne ponovne vzpostavitve poslovanja, kot je predlagano v uredbi o instrumentu SURE. Stopnja črpanja finančne pomoči v okviru instrumenta SURE je visoka za veliko večino držav članic in se obravnava v dveh državah članicah, kjer je bila nižja. Svet je julija 2022 spremenil izvedbeni sklep za Romunijo, da bi vključil 21 dodatnih ukrepov in zmanjšal odobreni znesek na že izplačani znesek (3 milijarde EUR). To je znatno zmanjšalo veliko vrzel pri črpanju sredstev, ugotovljeno v prejšnjih polletnih poročilih, za približno tri četrtine. Na Poljskem je bila potrjena zmerna vrzel pri črpanju sredstev med skupnimi odhodki in dodeljenim zneskom. S Komisijo poteka tehnični dialog za vključitev dodatnih upravičenih ukrepov v zadevni izvedbeni sklep. Izvajanje finančne pomoči v okviru instrumenta SURE se bo v obeh državah članicah še naprej pozorno spremljalo. Posodobljena ocena učinka instrumenta SURE Odziv politike na krizo zaradi COVID-19, vključno z uporabo instrumenta SURE, je v letu 2020 učinkovito preprečil, da bi približno 1,5 milijona ljudi izgubilo zaposlitev. Brezposelnost v državah članicah upravičenkah se je leta 2020 kljub velikemu upadu gospodarske proizvodnje povečala zelo zmerno in precej manj, kot je bilo pričakovano. To je bilo doseženo z zadržanjem zaposlenih v njihovih podjetjih in ohranjanjem aktivnosti samozaposlenih, kar je preprečilo tudi povečanje neenakosti na trgu dela z zmanjšanjem razpršenosti stopenj brezposelnosti, zlasti med upravičenci instrumenta SURE. Razvoj dogodkov po svetovni finančni krizi je bil nasproten.

Zaščita delovnih mest v prvih dveh letih pandemije je v letu 2021 privedla tudi do hitrejšega okrevanja kot v prejšnjih krizah. Podatki iz ankete kažejo, da je instrument SURE leta 2021 podprl sektorje, ki jih je pandemija najbolj prizadela. Poleg tega so bili odhodki instrumenta SURE skoncentrirani v prvi polovici leta, ko so bili zajezitveni ukrepi strožji. To kaže, da je bil instrument SURE usmerjen v najbolj pereče potrebe s podpiranjem najbolj prizadetih sektorjev. Ocenjuje se, da so države članice s prejemanjem finančne pomoči v okviru instrumenta SURE pri plačilu obresti prihranile skupaj 8,5 milijarde EUR. Ta številka se je povečala z osmo transakcijo v okviru instrumenta SURE marca 2022. Nadaljevanje izjemnih okoliščin, ki upravičujejo instrument SURE Medtem ko se pričakuje, da bodo začasni izredni ukrepi zaradi COVID-19 v vse večji meri postopno odpravljeni, pa ponovni izbruh pandemije v EU še vedno pomeni tveganje v prihodnosti. Medtem ko je večina držav članic leta 2022 skoraj v celoti odpravila omejitve, povezane s COVID-19, pa še vedno obstaja tveganje ponovnega izbruha pozimi. Preostala finančna pomoč v okviru instrumenta SURE bo na voljo do 31. decembra 2022. Trenutno je še na voljo več kot 6 milijard EUR finančne pomoči, in sicer do 31. decembra 2022. Ta znesek se bo do konca leta 2022 verjetno znatno zmanjšal, saj je več držav članic izrazilo zanimanje za prejemanje dodatne finančne pomoči v okviru instrumenta SURE.



Uvod To poročilo je četrto polletno poročilo o evropskem instrumentu za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE). Instrument SURE je maja 2020 vzpostavila Evropska unija (EU), da bi državam članicam med pandemijo COVID-19 pomagala zaščititi delovna mesta in dohodke delavcev. Državam članicam, ki zaprosijo za pomoč, zagotavlja finančno pomoč Unije (v višini do 100 milijard EUR) v obliki posojil pod ugodnimi pogoji. Cilj posojil je pomoč pri financiranju shem skrajšanega delovnega časa držav članic ali podobnih ukrepov, namenjenih zaščiti zaposlenih in samozaposlenih, ter pomožnih, z zdravjem povezanih ukrepov, zlasti na delovnem mestu. To polletno poročilo je pravna obveznost. Sprejela ga je Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (EU) 2020/672 (v nadaljnjem besedilu: uredba o instrumentu SURE) , da bi izpolnila svojo obveznost poročanja Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-finančnemu odboru in Odboru za zaposlovanje. Naslednje poročilo bo treba pripraviti do konca marca 2023. Presečni datum za vključitev informacij v to poročilo je bil 7. junij 2022 za poročanje držav članic in 28. avgust 2022 za epidemiološke podatke. V tem poročilu so predstavljeni novi ali posodobljeni podatki, ki od junija 2022 potrjujejo pozitivne ocene instrumenta SURE, predstavljene v prejšnjih polletnih poročilih. Glavne ugotovitve poročila so: —po ocenah je instrument SURE v letu 2020 zajel približno 31,5 milijona ljudi in 2,5 milijona podjetij; —v letu 2021 je instrument SURE zajel 9 milijonov ljudi in več kot 800 000 podjetij v 13 državah članicah, kar se je s postopnim opuščanjem ukrepov občutno zmanjšalo v letu 2022, ko je bilo zajetih 220 000 ljudi in 10 000 podjetij v treh državah članicah; —ocenjuje se, da so nacionalni ukrepi na trgu dela, ki jih podpira instrument SURE, v letu 2020 učinkovito pomagali preprečiti brezposelnost približno 1,5 milijona ljudi; —ta ukrep politike je prispeval tudi k zmanjšanju neenakosti na trgu dela z zmanjšanjem razpršenosti stopenj brezposelnosti, zlasti med upravičenci do instrumenta SURE; —v okviru instrumenta SURE je bila finančna pomoč dodeljena 19 državam članicam, od katerih je sedem prejelo dodatno podporo; —po zmanjšanju odobrenega zneska v eni državi članici je bilo dodeljenih več kot 93 milijard EUR, izplačanih pa je bilo skoraj 92 milijard EUR; —države članice so polovico finančne pomoči v okviru instrumenta SURE dodelile podpori shemam skrajšanega delovnega časa, ena tretjina pa je bila dodeljena za podobne ukrepe za samozaposlene; —3,2 % sredstev je bilo dodeljenih ukrepom, povezanih z zdravjem, ki so „pomožni“ v skladu z uredbo o instrumentu SURE. Več kot tretjina tega zneska se je nanašala na ukrepe, sprejete na delovnem mestu; —črpanje finančne pomoči v okviru instrumenta SURE je visoko v 17 od 19 držav članic upravičenk; —črpanje se je v eni državi članici po spremenjenem izvedbenem sklepu Sveta znatno izboljšalo, v drugi pa se pozorno spremlja; —države članice naj bi po ocenah poleg socialnih in zaposlitvenih ugodnosti prihranile 8,5 milijarde EUR pri plačilih obresti;

—v okviru instrumenta SURE je vsaj do konca leta 2022 še vedno na voljo več kot 6 milijard EUR v skladu z določbo o časovni omejitvi, ki velja v primeru, da se veljavnost ne podaljša, zaradi česar bi bil potreben sklep Sveta na podlagi predloga Komisije zaradi nadaljevanja gospodarskih motenj, ki jih je povzročila pandemija COVID-19. To poročilo vsebuje posodobljene informacije iz prvih treh polletnih poročil o instrumentu SURE in dodatno analizo. Zajema institucionalni razvoj od presečnega datuma tretjega poročila v začetku marca 2022, vključno z izplačilom 2,2 milijarde EUR v marcu in spremembo izvedbenega sklepa Sveta za Romunijo, da bi se v njem obravnavala vrzel pri črpanju. Analiza iz prejšnjih poročil je posodobljena, zlasti v zvezi z javnofinančnimi odhodki držav članic, zajetih z instrumentom SURE, na podlagi polletnih poročil, ki so jih države članice predložile junija 2022, in v zvezi z ocenjenim učinkom instrumenta SURE na podlagi najnovejših makroekonomskih podatkov. Podrobneje obravnava razvoj dogodkov v letu 2022, zlasti v zvezi z zajetjem zaposlenih, samozaposlenih in podjetij. V naslednjem polletnem poročilu o instrumentu SURE bodo natančneje obravnavani kontrolni in revizijski sistemi z neposrednim ciljem zagotavljanja spoštovanja obveznosti iz sporazuma o posojilu. Države članice bi morale zagotoviti pravilno uporabo sredstev na nacionalni ravni, preprečevati nepravilnosti in goljufije ter izterjati neustrezno porabljena sredstva v skladu z uredbo o instrumentu SURE in dvostranskimi sporazumi o posojilih. Za zagotovitev, da imajo države članice vzpostavljene potrebne sisteme za spoštovanje te obveznosti, je Komisija 18. januarja 2022 izvedla ad hoc raziskavo. Rezultati so bili navedeni v tretjem polletnem poročilu. Komisija namerava na podlagi te raziskave posodobiti in dopolniti že zbrane informacije ter o njih poročati v naslednjem, petem poročilu. Poročilo je razdeljeno v pet oddelkov. V oddelku I je opisana finančna pomoč, odobrena državam članicam, vključno z izplačanimi in neporavnanimi zneski ter ustreznim načrtom odplačevanja. Oddelek II vključuje povzetek skupnih javnofinančnih odhodkov držav članic za nacionalne ukrepe, podprte z instrumentom SURE . V oddelku III je posodobljena in razširjena ocena učinka instrumenta SURE iz prejšnjih poročil. V oddelku IV so proučene izjemne okoliščine, ki upravičujejo nadaljevanje uporabe instrumenta SURE. Nazadnje, v oddelku V je zagotovljeno ustrezno poročanje v skladu z zavezo iz oddelka 2.4 okvira za socialne obveznice EU SURE, ki je vključen v to poročilo . I.Uporaba finančne pomoči v okviru instrumenta SURE: odobreni in izplačani zneski ter drugi finančni vidiki 1.1 Pregled držav članic upravičenk in odobrenih zneskov Skupna finančna pomoč, dodeljena v okviru instrumenta SURE, zdaj znaša 93,3 milijarde EUR, kar je manj kot v prejšnjem poročilu o instrumentu SURE, ko je znašala 94,4 milijarde EUR. To je posledica sklepa Sveta z dne 18. julija 2022 o zmanjšanju skupnega zneska, dodeljenega Romuniji, za 1,1 milijarde EUR na predlog Komisije in v dogovoru z romunskimi organi. Od prejšnjega poročila iz marca 2022 ni bila dodeljena nobena nova finančna pomoč. Hkrati je več držav članic izrazilo zanimanje, da bi do konca leta prejele dodatno finančno pomoč v okviru instrumenta SURE.



Preglednica 1: Pregled podpore, dodeljene v okviru instrumenta SURE (v EUR) Država članica Dodeljeni znesek skupaj* Od tega dodatna sredstva Izplačani znesek* Neporavnani znesek Belgija 8 197 530 000 394 150 000 8 197 000 000 0 Bolgarija 511 000 000 0 511 000 000 0 Ciper 603 770 000 124 700 000 603 000 000 0 Češka 2 000 000 000 0 2 000 000 000 0 Grčija 5 265 000 000 2 537 000 000 5 265 000 000 0 Španija 21 324 820 449 0 21 324 000 000 0 Hrvaška 1 020 600 000 0 1 020 000 000 0 Italija 27 438 486 464 0 27 438 000 000 0 Litva 957 260 000 354 950 000 957 000 000 0 Latvija 305 200 000 112 500 000 305 000 000 0 Malta 420 817 000 177 185 000 420 000 000 0 Poljska 11 236 693 087 0 9 736 000 000 1 500 000 000 Portugalska 5 934 462 488 0 5 934 000 000 0 Romunija 3 000 000 000 0 3 000 000 000 0 Slovenija 1 113 670 000 0 1 113 000 000 0 Slovaška 630 883 600 0 630 000 000 0 Madžarska 651 470 000 147 140 000 651 000 000 0 Irska 2 473 887 900 0 2 473 000 000 0 Estonija 230 000 000 0 230 000 000 0 Skupaj 93 315 550 988 3 847 625 000 91 807 000 000 1 500 000 000 * Pri izvrševanju izplačil so bili odobreni zneski zaradi operativnih namenov zaokroženi navzdol. 1.2 Izplačila, neporavnani znesek in veljavni načrt odplačevanja Komisija je 22. marca 2022 v imenu EU uspešno izdala za dodatnih 2,2 milijarde EUR socialnih obveznice SURE. Kljub vse bolj zahtevnemu tržnemu okolju zaradi vojne v Ukrajini je interes vlagateljev ostal močan. Knjiga naročil 15-letne obveznice je dosegla 35 milijard EUR, kar pomeni, da je zanimanje za 16-krat preseglo razpoložljivost ter kaže na zaupanje vlagateljev v zmogljivost financiranja EU in v program SURE. 2,2 milijarde EUR je bilo izplačanih 29. marca 2022: 1,5 milijarde EUR Poljski, 523 milijonov EUR Portugalski in 147 milijonov EUR Madžarski. Do avgusta 2022 je bilo 19 državam članicam izplačanih skoraj 92 milijard EUR finančne pomoči v okviru instrumenta SURE (preglednica 1). To predstavlja 98 % skupne finančne pomoči v okviru instrumenta SURE, ki jo je odobril Svet. Izplačilo preostale finančne pomoči v višini 1,5 milijarde EUR, dodeljene Poljski, je bilo odloženo, dokler ne bo rešeno vprašanje črpanja sredstev (glej oddelek 2.1.2). Več podrobnosti o transakcijah in izplačilih državam članicam v okviru instrumenta SURE je navedenih v preglednicah A1 in A2 v Prilogi. Povprečna zapadlost izplačil državam članicam je še vedno 14,5 leta. To je blizu najdaljše zapadlosti 15 let, ki jo določajo zadevni izvedbeni sklepi Sveta. Poročanje o načrtu odplačevanja za glavnico in obresti je predstavljeno v preglednici 2.



Preglednica 2: Načrt odplačevanja neporavnanih posojil EU v okviru instrumenta SURE Koledarsko leto Glavnica Obresti SURE skupaj 2021 35 480 000 35 480 000 2022 111 110 000 111 110 000 2023 151 404 400 151 404 400 2024 146 912 500 146 912 500 2025 8 000 000 000 146 912 500 8 146 912 500 2026 8 000 000 000 146 912 500 8 146 912 500 2027 146 912 500 146 912 500 2028 10 000 000 000 146 912 500 10 146 912 500 2029 8 137 000 000 146 912 500 8 283 912 500 2030 10 000 000 000 146 912 500 10 122 500 000 2031 146 912 500 146 912 500 2032 146 912 500 146 912 500 2033 146 912 500 146 912 500 2034 146 912 500 146 912 500 2035 8 500 000 000 146 912 500 8 646 912 500 2036 9 000 000 000 146 912 500 9 146 912 500 2037 2 170 000 000 128 912 500 2 298 912 500 2038 104 500 000 104 500 000 2039 104 500 000 104 500 000 2040 7 000 000 000 104 500 000 7 104 500 000 2041 97 500 000 97 500 000 2042 97 500 000 97 500 000 2043 97 500 000 97 500 000 2044 97 500 000 97 500 000 2045 97 500 000 97 500 000 2046 5 000 000 000 97 500 000 5 097 500 000 2047 6 000 000 000 75 000 000 6 075 000 000 2048 30 000 000 30 000 000 2049 30 000 000 30 000 000 2050 10 000 000 000 30 000 000 10 030 000 000 Skupaj 91 807 000 000 3 400 269 400 95 182 856 900

II.Uporaba instrumenta SURE: javnofinančni odhodki in nacionalni ukrepi, zajeti z instrumentom SURE Ta oddelek se osredotoča na uporabo instrumenta za ukrepe politike. Natančneje, v njem so povzeti javnofinančni odhodki po državah članicah, ki so zajeti z instrumentom SURE ali upravičeni do njega, in vrsti podprtih nacionalnih ukrepov. Prikazano je tudi število zaposlenih in podjetij, ki so imeli koristi od ukrepov, podprtih z instrumentom SURE. 2.1 Dejanski in načrtovani javnofinančni odhodki, podprti z instrumentom SURE 2.1.1 Spremljanje javnofinančnih odhodkov za upravičene ukrepe Polletno poročanje držav članic upravičenk se uporablja za spremljanje načrtovane in dejanske uporabe finančne pomoči, odobrene v okviru instrumenta SURE. Zahtevano poročanje vključuje javnofinančne odhodke za ukrepe, zajete z instrumentom SURE (ter število zajetih zaposlenih in podjetij v teh ukrepih, kot je navedeno v oddelku 2.3). Doslej je bilo to poročanje izvedeno petkrat: avgusta 2020 (v nadaljnjem besedilu: začetno poročanje), januarja in februarja 2021 (v nadaljnjem besedilu: prvo poročilo), junija 2021 (v nadaljnjem besedilu: drugo poročilo), januarja 2022 (v nadaljnjem besedilu: tretje poročilo) in junija 2022 (v nadaljnjem besedilu: zadnje poročanje). Informacije o ukrepih, ki so upravičeni do podpore v okviru instrumenta SURE, so predstavljene tako, kot so jih sporočile države članice. Nekatere države članice so porabile več, kot je znašal prejeti znesek finančne pomoči v okviru instrumenta SURE, in/ali podporo v okviru instrumenta SURE dopolnile z nacionalnim financiranjem ali strukturnimi skladi EU, tako da lahko skupni odhodki presežejo znesek, ki ga podpira instrument SURE. Poročanje omogoča merjenje črpanja finančne pomoči v okviru instrumenta SURE, tako da se to primerja z zneskom, ki ga odobri Svet. Skoraj vsi skupni načrtovani javnofinančni odhodki v okviru instrumenta SURE so bili izvršeni. V skladu z uredbo o instrumentu SURE se lahko finančna pomoč uporabi tudi za izvedena in načrtovana povečanja javnofinančnih odhodkov za ukrepe, zajete z instrumentom SURE . Delež načrtovanih odhodkov se je zmanjšal s 54 % junija 2020 na 10 % junija 2021 in na samo 2 % do konca leta 2021 (graf 2). Delež dejanske porabe za upravičene ukrepe v okviru instrumenta SURE je do maja 2022 dosegel 99 % . Graf 1: Sporočeni javnofinančni odhodki Vir: poročanje držav članic (junij 2022). Opomba: Estonija je za podporo v okviru instrumenta SURE zaprosila februarja 2021, zato je vključena v poročanje od junija 2021. S1 ustreza prvemu polletju (od januarja do junija). S2 ustreza drugemu polletju (od julija do decembra). Graf 2: Mesečni razvoj nastalih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov v okviru instrumenta SURE Vir: poročanje držav članic (junij 2022). Skupni javnofinančni odhodki za ukrepe, upravičene do pomoči v okviru instrumenta SURE, naj bi znašali približno 119 milijard EUR, kar presega skupno finančno pomoč, odobreno v okviru instrumenta SURE. Ta znesek je podoben znesku, pričakovanemu v tretjem poročilu (graf 1). Odhodki za manjše število shem, ki so se nadaljevale v letu 2022, so se nekoliko povečali z načrtovanih 2,8 milijarde EUR na 3,7 milijarde EUR, medtem ko so bili pretekli odhodki nekoliko popravljeni navzdol. Trinajst držav članic zdaj poroča o odhodkih v letu 2022, medtem ko jih je bilo v prejšnjem obdobju poročanja deset. Skupna poraba (119 milijard EUR) je večja od skupnega zneska, odobrenega v okviru instrumenta SURE (93,3 milijarde EUR), ker nekaj držav članic načrtuje, da bodo za upravičene ukrepe porabile več, kot znaša finančna pomoč, za katero so zaprosile in jim je bila odobrena. To še poudarja, kako pomemben ostaja obseg instrumenta SURE za države članice. Zaradi zmanjšanja vpliva pandemije v letu 2022 so se mesečni odhodki za ukrepe, upravičene do pomoči v okviru instrumenta SURE, zmanjšali na zanemarljive zneske. Graf 2 kaže, da so odhodki za leto 2022 dosegli najvišjo vrednost (na nizki ravni) januarja, nato pa so se hitro zmanjšali. Odhodki v začetku leta 2022 so bili osredotočeni na ukrepe, kot so ukrepi, povezani s karanteno, testiranje na COVID-19 in posebno nadomestilo za zdravstvene delavce. Decembra 2022 naj bi bilo porabljenih le 38 milijonov EUR. 2.1.2 Črpanje sredstev Stopnja črpanja finančne pomoči v okviru instrumenta SURE je visoka pri veliki večini držav članic. Skoraj vsi javnofinančni odhodki so že izvršeni, zato od objave tretjega polletnega poročila ni bilo novih težav pri črpanju sredstev. 17 od 19 držav članic je že porabilo najmanj celotno finančno pomoč, ki jim je bila odobrena za upravičene ukrepe (graf 3). Poleg tega je 15 od teh držav članic porabilo ali namerava porabiti več, kot znaša odobreni znesek, med drugim z nacionalnim financiranjem preostanka. Graf 3: Presežek načrtovanih in nastalih javnofinančnih odhodkov za upravičene ukrepe glede na znesek posojil (v % zneska posojil) Vir: poročanje držav članic. Opomba: javnofinančni odhodki se nanašajo na ukrepe, ki so bili sporočeni kot zajeti v izvedbenih sklepih Sveta, brez evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI). Nekatere države članice (Estonija, Slovenija) so prenehale poročati o ukrepih, upravičenih do pomoči v okviru instrumenta SURE, saj so že presegle odobreni znesek in za financiranje teh ukrepov ne uporabljajo več finančne pomoči v okviru instrumenta SURE. Za Romunijo podatek izhaja iz ocene Komisije, ki temelji na preteklih izkušnjah in uporabi omejitve porabe, povezane z zdravjem, na 49 % skupnih upravičenih odhodkov (tako da ostane pomožni ukrep, kot je določeno v uredbi o instrumentu SURE). Na Poljskem je bil porabljen ves izplačani znesek, vendar je bila potrjena zmerna vrzel med skupnimi odhodki in odobrenim zneskom. Skupni javnofinančni odhodki, ki jih je sporočila Poljska (9,9 milijarde EUR), so presegli izplačani znesek (9,7 milijarde EUR). Vendar je Poljska, kot je navedeno v tretjem poročilu, poročala, da so skupni javnofinančni odhodki za ukrepe, ki jih zajema izvedbeni sklep Sveta, nižji od zneska, ki ga je odobril Svet (11,2 milijarde EUR). Ta vrzel se je pojavila po reviziji podatkov za nekatere ukrepe in jo je mogoče pripisati okrevanju gospodarstva, ki je močnejše od pričakovanega. Za odpravo te vrzeli so nacionalni organi predlagali vključitev dveh dodatnih ukrepov (ki sta upravičena do pomoči v okviru instrumenta SURE), predvsem za pretekle odhodke do leta 2021. Tehnični dialog s Komisijo poteka in dogovorjeno je bilo, da se izplačilo preostalih sredstev (1,5 milijarde EUR) odloži do zaključka dialoga. V Romuniji se je velika vrzel pri črpanju glede na odobreni znesek precej zmanjšala z vključitvijo novih ukrepov, upravičenih do pomoči v okviru instrumenta SURE, in znižanjem odobrenega zneska. V začetku leta 2021 je bila ugotovljena vrzel pri črpanju v višini skoraj treh četrtin dodeljenega zneska (2,9 milijarde EUR od dodeljenih 4,1 milijarde EUR) zaradi učinka pandemije na romunsko gospodarstvo, ki je bil v letu 2020 šibkejše od pričakovanega, in okrevanja, ki je bilo v letu 2021 močnejše od pričakovanega. Vrzel (1,8 milijarde EUR) je bila velika tudi glede na že izplačani znesek. Svet je na podlagi tehničnega dialoga med Komisijo in romunskimi organi na podlagi predloga Komisije spremenil prvotni izvedbeni sklep za Romunijo, da bi vključil dodatne ukrepe, upravičene v okviru instrumenta SURE. Poleg tega je bila finančna pomoč, dodeljena Romuniji, zmanjšana na 3 milijarde EUR, kot je bilo dogovorjeno z romunskimi organi, tako da je preostali neizplačani znesek v višini 1,1 milijarde EUR opuščen in na voljo za morebitne nadaljnje potrebe držav članic EU. Spremenjeni izvedbeni sklep Sveta o Romuniji vključuje 21 dodatnih upravičenih ukrepov, ki so bili že izvedeni. Dva od ukrepov sta podobna shemam skrajšanega delovnega časa, saj sta namenjena ohranjanju delovnih mest in dohodkov: nadomestilo za odsotnost z dela zaradi bolezni in podpora zaposlenim za domačo pisarniško opremo. Drugih 19 ukrepov je povezanih z zdravjem, vključno z na primer dodatkom za zdravstvene delavce, zaščitno opremo ter zdravili in cepivi za boj proti pandemiji COVID-19. Ker so ukrepi, povezani z zdravjem, v skladu z uredbo o instrumentu SURE pomožni, je znesek upravičenih odhodkov, povezanih z zdravjem, omejen na 49 % skupnih odhodkov.

Komisija bo še naprej pozorno spremljala stopnjo črpanja v Romuniji in morda bodo potrebni dodatni ukrepi. Vrzel pri črpanju se je zmanjšala in je zdaj ocenjena na približno 350 milijonov EUR. Vendar še vedno ni jasno, ali se bo ta vrzel sčasoma ohranjala, saj je odvisna od razvoja načrtovanih odhodkov v letu 2022, ki pa je odvisen od prihodnjega razvoja pandemije COVID-19. V tem primeru bi se lahko v spremenjeni izvedbeni sklep Sveta vključili nadaljnji upravičeni ukrepi na trgu dela ali pa bi se lahko preučilo povračilo v višini preostale vrzeli. 2.2 Nacionalni ukrepi: sheme skrajšanega delovnega časa ali podobni ukrepi, podprti z instrumentom SURE Velika večina skupnih javnofinančnih odhodkov za ukrepe, upravičene do pomoči v okviru instrumenta SURE, je bila dodeljena shemam skrajšanega delovnega časa in „podobnim ukrepom“ za samozaposlene. 50 % skupnih javnofinančnih odhodkov za ukrepe, upravičene do pomoči v okviru instrumenta SURE, je bilo dejansko dodeljenih za sheme skrajšanega delovnega časa, ki jih financira 17 od 19 držav članic, ki prejemajo pomoč v okviru instrumenta SURE. Dodatnih 32 % je bilo dodeljenih za „podobne ukrepe“ za samozaposlene. 9 % je bilo dodeljenih za sheme subvencioniranja plač, 6 % skupnih odhodkov pa je dodeljenih za „druge“ podobne ukrepe, ki podpirajo ohranjanje delovnih mest in dohodke delavcev, vključno z nadomestili za čas bolezni. 12 držav članic je finančno pomoč v okviru instrumenta SURE uporabilo samo za ukrepe na trgu dela (graf 4). Pomožna narava odhodkov, povezanih z zdravjem, je bila potrjena. Samo 3,2 % skupnih odhodkov je bilo porabljenih ali načrtovanih za ukrepe, povezane z zdravjem. Samo sedem od 19 držav članic je uporabilo podporo v okviru instrumenta SURE za financiranje ukrepov, povezanih z zdravjem. Uredba o instrumentu SURE omogoča financiranje vseh zdravstvenih ukrepov, povezanih s COVID-19, vendar poudarja zlasti ukrepe, sprejete na delovnem mestu, ki predstavljajo 38 % vseh odhodkov, povezanih z zdravjem (graf 5).



Graf 4: Javnofinančni odhodki za ukrepe, upravičene do pomoči v okviru instrumenta SURE, po vrsti odhodkov Vir: poročanje držav članic (junij 2022). Opomba: glej poročilo iz marca 2021 za podrobnosti o odhodkih Madžarske za zdravstveno varstvo in oddelek 2.1.2 o Romuniji. Graf 5: Delež odhodkov, povezanih z zdravjem, na delovnem mestu Vir: poročanje držav članic (junij 2022). 2.3 Obseg instrumenta SURE v smislu zaposlenih in podjetij Ocenjuje se, da je bilo v letu 2020 z instrumentom SURE podprtih 31,5 milijona ljudi in 2,5 milijona podjetij. To predstavlja skoraj tretjino vseh zaposlenih in podjetij v 19 državah članicah upravičenkah. Ocena zaposlenosti zajema približno 22,25 milijona zaposlenih in 9,25 milijona samozaposlenih delavcev. Grafa 6 in 7 prikazujeta razčlenitev zajetja instrumenta SURE po državah članicah. Te ocene ne vključujejo ljudi, ki prejemajo podporo samo v okviru ukrepov, povezanih z zdravjem, ki so podprti z instrumentom SURE, in bi se zato lahko štele za konservativne. Graf 6: Delavci, zajeti z instrumentom SURE v letu 2020 (v % vseh zaposlenih) Vir: poročanje držav članic (junij 2022). Opomba: podatki o številu zajetih zaposlenih in skupnem številu zaposlenih so podatki, ki so jih sporočile države članice. Za to poročilo so države članice predložile tudi podatke za samozaposlene in zaposlene v celotnem gospodarstvu, ki omogočajo natančnejši izračun skupnega števila zaposlenih (imenovalec). To je povzročilo nekatera neskladja v primerjavi s podatki iz prejšnjega poročila. Graf 7: Podjetja, zajeta z instrumentom SURE v letu 2020, po velikosti (v % vseh podjetij) Vir: poročanje držav članic (junij 2022). Opomba: skupno število podjetij ne vključuje podjetij brez zaposlenih. Poljska ni poročala o velikosti podjetij. MSP imajo manj kot 250 zaposlenih, velika podjetja pa več kot 250 zaposlenih. Glavni upravičenci podpore v okviru instrumenta SURE so MSP (graf 7). Zaradi pandemije so sheme skrajšanega delovnega časa, ki so jih pred COVID-19 uporabljala predvsem velika podjetja, začela uporabljati tudi mala in srednja podjetja, ki predstavljajo večino podjetij, zajetih v instrument SURE (graf 8), . Sheme skrajšanega delovnega časa so večinoma prevzeli v storitvenem in maloprodajnem sektorju. Kljub temu so predelovalne dejavnosti še vedno prejele približno petino odhodkov instrumenta SURE. Po zadnjih poročilih so bili sektorji z največjim deležem odhodkov naslednji: (i) nastanitvene in gostinske storitve, (ii) trgovina na debelo in drobno ter (iii) proizvodnja (graf 9). Številne države članice so s ciljno usmerjenimi ukrepi v ustreznih izvedbenih sklepih Sveta zagotovile podporo tudi za druge sektorje, kot je kulturni sektor.

Graf 8: MSP, zajeta z instrumentom SURE v letu 2020 (v % vseh MSP) Vir: poročanje držav članic (junij 2022). Opomba: Poljska ni poročala o velikosti podjetij, Belgija in Češka pa nista predložili podatkov o skupnem številu MSP. MSP so podjetja z manj kot 250 zaposlenimi. Graf 9: Sektorji, zajeti z instrumentom SURE Vir: poročanje držav članic (junij 2022). Opomba: države članice poročajo o treh sektorjih, ki so imeli največ koristi v okviru instrumenta SURE, in o deležih odhodkov, namenjenih tem sektorjem. Ta graf prikazuje povprečni delež odhodkov po državah članicah v vsakem sektorju. Če sektor ni omenjen, predpostavljamo, da dobi delež preostale porabe, ki je sorazmeren s skupno plačno maso sektorja v gospodarstvu. Štiri države članice ne poročajo o deležih odhodkov, namenjenih trem najpomembnejšim sektorjem: predpostavljamo, da največji sektor prejme 50 %, drugi največji sektor 25 % in tretji največji 15 % skupnih odhodkov. Te številke ustrezajo povprečnim vrednostim v državah članicah, ki so poročale o deležih odhodkov. Instrument SURE je leta 2021, zlasti v prvi polovici leta, ko je imela pandemija še hude posledice, po ocenah podprl 9 milijonov ljudi in več kot 800 000 podjetij. To vključuje skoraj 5,75 milijona zaposlenih in več kot 3,25 milijona samozaposlenih, kar pomeni skoraj 17 % vseh zaposlenih in podjetij v 13 državah članicah upravičenkah, ki so uporabljale instrument tudi v letu 2021 (grafa 10 in 11). Neenakomerno okrevanje v letu 2021 je pomenilo, da so bili ukrepi gospodarske podpore skozi vse leto še vedno potrebni v različnih fazah. Kot je prikazano v grafu 1, so bili ti skoncentrirani v prvi polovici leta 2021 in so se zmanjšali, ko so se gospodarske in zdravstvene posledice pandemije pozneje v letu ublažile zaradi cepljenja in drugih gospodarskih prilagoditev. Graf 10: Delavci, zajeti z instrumentom SURE v letih 2021 in 2022 (v % vseh zaposlenih) Vir: poročanje držav članic. Opomba: države članice, ki so finančno pomoč v okviru instrumenta SURE porabile do konca leta 2020, niso prikazane. Države članice, ki so pomoč v okviru instrumenta SURE porabile do konca leta 2021, niso vključene v leto 2022. „Ni relevantno“ („n. r.“) se nanaša na države članice, ki niso poročale o obsegu za leto 2021 ali 2022. Graf 11: Podjetja, zajeta z instrumentom SURE v letih 2021 in 2022 (v % vseh podjetij) Vir: poročanje držav članic. Opomba: skupno število podjetij ne vključuje podjetij brez zaposlenih. „Ni relevantno“ („n. r.“) se nanaša na države članice, ki niso poročale o obsegu za leto 2021 ali 2022. Čeprav je bila večina odhodkov instrumenta SURE odpravljena, je več držav članic v prvi polovici leta 2022 podaljšalo uporabo shem skrajšanega delovnega časa, povezanih s pandemijo. V Bolgariji so bile za obdobje do junija 2022 krite subvencije plač za delavce. Belgija je „poenostavljeni postopek“ sheme skrajšanega delovnega časa, povezan s pandemijo COVID-19, podaljšala do junija 2022. Malteška shema subvencioniranja plač in grška shema skrajšanega delovnega časa sta bili podaljšani do maja 2022, Romunija pa je svojo shemo skrajšanega delovnega časa podaljšala do konca leta. Na Hrvaškem, v Italiji in na Portugalskem so bili v prvem četrtletju leta 2022 financirani ukrepi za ohranitev delovnih mest, povezani s pandemijo COVID-19. Španska pravila za izredno shemo skrajšanega delovnega časa ERTE so bila postopno odpravljena – deli nadomestil in znižanj prispevkov za socialno varnost so bili podaljšani do 31. marca 2022. Ocenjuje se, da je instrument SURE v letu 2022 podprl približno 220 000 ljudi in 10 000 podjetij, kar je v skladu z zmanjšanjem odhodkov, povezanih z instrumentom SURE. Vključenih je približno 80 000 zaposlenih in 140 000 samozaposlenih (graf 10). Vendar večina držav članic leta 2022 instrumenta SURE ni več uporabljala. V letu 2022 so instrument SURE za financiranje ukrepov uporabile samo tri države članice, nadaljnjih 14 držav članic pa je ukrepe, upravičene do pomoči v okviru instrumenta SURE, financiralo iz drugih virov. III.Predhodna analiza učinka instrumenta SURE Ta oddelek posodablja in razširja analizo učinka instrumenta SURE, predstavljeno v prejšnjih polletnih poročilih, na brezposelnost, realno gospodarstvo in njegov neposredni finančni učinek. 3.1 Ocenjevanje učinka instrumenta SURE na brezposelnost Ta oddelek vsebuje posodobljeno oceno učinka instrumenta SURE na brezposelnost v državah članicah upravičenkah. Instrument SURE je namenjen zagotavljanju pomoči državam članicam pri ohranjanju zaposlitve delavcev in samozaposlenih med pandemijo COVID-19 ter s tem tudi zaščiti dohodkov od dela. Rezultati so informativni, iz metodoloških razlogov pa bi jih bilo treba razlagati previdno . Povečanje brezposelnosti leta 2020 v državah članicah upravičenkah je bilo precej manjše od pričakovanega, kar je preprečilo, da bi po ocenah izgubilo zaposlitev 1,5 milijona ljudi. Hitri in obsežni ukrepi politike, sprejeti leta 2020 za reševanje krize zaradi COVID-19, vključno z instrumentom SURE, so ublažili vpliv zmanjšanja proizvodnje na brezposelnost, zaradi česar se je brezposelnost v večin držav povečala za manj, kot je bilo pričakovano . Z razširjeno uporabo shem skrajšanega delovnega časa in drugih podobnih ukrepov se delno pojasni zadržano povečanje brezposelnosti v primerjavi z upadom proizvodnje, s tem pa se je tudi omogočilo, da je v državah članicah upravičenkah do instrumenta SURE po ocenah 1,5 milijona ljudi v letu 2020 ohranilo delovna mesta. Na ravni države kaže, da višji ko je bil znesek, prejet v okviru instrumenta SURE v letu 2020, zmernejše je bilo povečanje brezposelnosti v državah članicah upravičenkah. Hkrati so nekatere države članice, ki niso upravičenke, lahko uporabile svoj ugoden finančni položaj in pogoje financiranja za izvajanje obsežnih shem skrajšanega delovnega časa (graf 13).





Graf 12: Ocenjena ohranjena delovna mesta na državo članico v letu 2020 (v tisočih) Vir: podatkovna zbirka AMECO in lastni izračuni. Opomba: ocena ohranjenih delovnih mest izhaja iz razlike med dejansko in pričakovano spremembo stopnje brezposelnosti v državah članicah, pomnoženo z delovno silo v letu 2020. V modelu je predpostavljeno, da sta dejanska in pričakovana delovna sila enaki. Za nekatere države je ocena nič, saj je bila dejanska sprememba stopnje brezposelnosti večja, kot je bilo napovedano z modelom. Pričakovana sprememba stopenj brezposelnosti ustreza napovedi, ki izhaja iz regresijskega modela za posamezne države za obdobje 1999–2019. Analiza temelji na pristopu Okunovega zakona, pri katerem odvisna spremenljivka pomeni spremembo stopnje brezposelnosti, neodvisna spremenljivka pa realno stopnjo rasti BDP. Izračun je temeljil na podatkih družbe AMECO iz jeseni 2021. Graf 13: Povezava med spremembo stopnje brezposelnosti in izplačanimi finančnimi sredstvi v okviru instrumenta SURE v letu 2020 Vir: podatkovna zbirka AMECO in lastni izračuni. Opomba: os y: pričakovana sprememba stopenj brezposelnosti izvira iz regresijskega modela za posamezne države, ki je pojasnjen v opombi h grafu 12. Instrument SURE je prispeval tudi k preprečevanju povečanja neenakosti na trgu dela v državah članicah. Zdi se, da je instrument SURE preprečil močno povečanje brezposelnosti v državah, ki so med svetovno finančno krizo utrpele več pretresov na trgu dela. Prvič, po krizi zaradi COVID-19 se je povišanje povprečne stopnje brezposelnosti v državah upravičenkah do instrumenta SURE zelo natančno spremljalo v primerjavi z državami, ki do njega niso bile upravičene. Drugače je bilo v obdobju po svetovni finančni krizi, ko se je povprečna brezposelnost v državah upravičenkah do instrumenta SURE znatno povečala v primerjavi z državami, ki niso upravičenke (graf 14). Drugič, razpršenost stopenj brezposelnosti med državami upravičenkami do instrumenta SURE se je od pandemije COVID-19 izrazito zmanjšala in se postopoma približala manjši razpršenosti držav, ki niso upravičenke do instrumenta SURE (graf 15). To zmanjšanje neenakosti na področju brezposelnosti je v nasprotju s tem, kar se je zgodilo med svetovno finančno krizo. Ta rezultat kaže tudi, da so bile upravičenke do instrumenta SURE tiste države članice, katerih trg dela je to pomoč najbolj potreboval. Graf 14: Razvoj povprečne stopnje brezposelnosti med državami članicami upravičenkami in neupravičenkami do instrumenta SURE Vir: Ameco. Opomba: „SURE-19“ se nanaša na 19 držav članic EU, ki jim je bila dodeljena podpora v okviru instrumenta SURE. „Brez SURE“ se nanaša na preostalih osem držav članic EU. Graf 15: Pretekla razpršenost stopenj brezposelnosti v državah članicah upravičenkah in neupravičenkah do instrumenta SURE Vir: Ameco. Opomba: razpršenost se nanaša na standardni odklon stopnje brezposelnosti v državah članicah upravičenkah in neupravičenkah do instrumenta SURE, ki se izračuna za vsako leto. Načini, na katere je instrument SURE prispeval k manjšemu povečanju brezposelnosti v letu 2020, so podrobno obravnavani v prvem polletnem poročilu. Med njimi so povečanje splošnega zaupanja v EU, podpiranje in spodbujanje uporabe shem skrajšanega delovnega časa ter omogočanje državam članicam, da za podporo zaposlovanju in druge s pandemijo povezane politike porabijo več. Podatki iz ad hoc raziskave, prikazani v prvem poročilu, so pokazali, da je imel instrument SURE pomembno vlogo pri odločitvi večine držav članic upravičenk, da sprejmejo novo shemo skrajšanega delovnega časa ali spremenijo obstoječo shemo, in nekaterim državam članicam omogočil večjo ambicioznost pri ukrepih, podobnih shemam skrajšanega delovnega časa. Instrument SURE je prispeval tudi k temu, da so države članice povečale velikodušnost svojih shem za ohranjanje zaposlitve ali jih podaljšale, saj je okrepil zaupanje držav članic, da so se odločile za večja posojila in porabo, kot bi se sicer, saj so ustvarile prihranke, povezane z obrestno mero, ki jih je pridobila EU, in to kljub njihovi nižji bonitetni oceni. Učinek zaupanja dodatno ponazarjajo rezultati raziskave Eurobarometra iz decembra 2021, predstavljeni v tretjem poročilu, ki so pokazali, da je 82 % državljanov euroobmočja menilo, da so posojila v okviru instrumenta SURE dobra zamisel. 3.2 Ocena učinka instrumenta SURE na realno gospodarstvo Zaščita delovnih mest v prvih dveh letih pandemije je v letu 2021 podprla hitrejše okrevanje kot v prejšnjih krizah. Prvič, BDP in brezposelnost sta se leta 2021 v državah članicah upravičenkah do instrumenta SURE približala ravnem pred krizo v primerjavi s svetovno finančno krizo in dolžniško krizo euroobmočja po enakem obdobju (graf 16). Do tega je prišlo kljub poznejšim valom pandemije, zaradi katerih je bilo med letom treba ponovno uvesti omejitve. Drugič, glede na vmesno napoved Komisije iz poletja 2022 se bo gospodarska rast v letih 2022 in 2023 nadaljevala, čeprav počasneje, kot je bilo napovedano lani spomladi, in sicer zaradi dogodkov, ki niso posledica COVID-19, tj. energetske krize in ruske invazije na Ukrajino. Kljub temu še vedno presega okrevanje v isti fazi po svetovni finančni krizi in dolžniški krizi euroobmočja, saj se je gospodarstvo EU leta 2021 vrnilo na raven proizvodnje pred pandemijo, medtem ko je v isti fazi v prejšnjih dveh krizah ostalo precej pod ravnjo pred krizo. To kaže, da je ohranjanje razpoložljive delovne sile, povezane s podjetji, prek shem skrajšanega delovnega časa in podobnih ukrepov kljub težavnim epidemiološkim razmeram pripomoglo k hitremu okrevanju v letu 2021. Graf 16: Pretekla primerjava okrevanja BDP in brezposelnosti po krizi Vir: Ameco (ob uporabi pomladanske napovedi Komisije za leto 2022 za stopnjo brezposelnosti in vmesne napovedi za BDP iz poletja 2022), Eurostat. Opomba: prikazan skupni BDP in povprečna stopnja brezposelnosti za države članice upravičenke do instrumenta SURE. Obdobje t – 1 se nanaša na leto pred zadevnimi krizami; t = 2009 pomeni svetovno finančno krizo (SFK); t = 2012 pomeni dolžniško krizo euroobmočja; t = 2020 pomeni krizo zaradi COVID-19; t + 2 pa pomeni krizo zaradi COVID-19 in se nanaša na leto 2022. Podatki iz ankete kažejo, da je instrument SURE leta 2021 podpiral aktivnost gospodarskih sektorjev, ki jih je pandemija najbolj prizadela. Anketa med podjetji in potrošniki EU je pokazala, da so zlasti v prvi polovici leta 2021 storitveni sektorji držav članic upravičenk do instrumenta SURE, ki jih je COVID-19 najbolj prizadel (nastanitvene in gostinske storitve, potovalne agencije, športne dejavnosti in druge osebne storitve), še naprej trpeli zaradi šibkega povpraševanja in zaupanja (graf 17). Nasprotno pa so omejitve v začetku leta 2021 manj vplivale na predelovalne dejavnosti, ki so bile uspešnejše. Kot prikazuje graf 17, so bili sektorji, ki so predstavljali največji delež odhodkov instrumenta SURE, nastanitvene in gostinske storitve ter trgovina na debelo in drobno, kar kaže, da je instrument SURE obravnaval najbolj pereče potrebe s podporo najbolj prizadetim sektorjem. Graf 17: Sektorsko povpraševanje po storitvah in odhodki instrumenta SURE Vir: program EU za raziskave podjetij in potrošnikov iz julija 2022, poročanje držav članic (junij 2022). Opomba: za storitve je prikazan povprečni indeks za nastanitvene in gostinske storitve, potovalne agencije, športne dejavnosti in druge osebne storitve. 3.3 Neposredni finančni učinek: ocenjeni prihranki, povezani z obrestno mero Ocenjuje se, da so države članice s prejemanjem finančne pomoči prek instrumenta SURE pri plačilu obresti prihranile skupaj 8,5 milijarde EUR. Ta znesek temelji na prvih osmih izdajah instrumenta SURE do izplačila z dne 29. marca 2022 (preglednica 3). Ocenjeni prihranki pri obrestih se bodo zato verjetno s preostalimi izplačili povečali. Ti prihranki so bili ustvarjeni, ker so posojila v okviru instrumenta SURE državam članicam ponudila nižje obrestne mere, kot bi jih plačale, če bi same izdale državne dolžniške instrumente, in to povprečno v obdobju skoraj 15 let . To je posledica visoke bonitetne ocene EU in likvidnosti obveznic instrumenta SURE. Največje prihranke so zabeležile države članice z nižjimi bonitetnimi ocenami.

Preglednica 3: Prihranki pri obrestih po državah članicah Država članica Izplačani znesek (v milijardah EUR) Povprečni razpon Povprečna zapadlost Prihranki pri obrestih (v milijardah EUR) Prihranki pri obrestih (v % izplačanega zneska) Belgija 8,2 0,06 14,7 0,14 1,7 Ciper 0,6 0,62 14,7 0,06 9,5 Grčija 5,3 0,73 14,5 0,51 9,7 Španija 21,3 0,44 14,7 1,58 7,4 Hrvaška 1,0 1,11 14,3 0,16 15,3 Madžarska* 0,7 1,80 14,8 0,15 22,5 Italija 27,4 0,96 14,8 3,76 13,7 Litva 1,0 0,04 14,7 0,00 0,5 Latvija 0,3 0,10 14,6 0,00 1,6 Malta 0,4 0,56 14,6 0,04 8,4 Poljska 9,7 0,48 13,3 0,63 6,5 Portugalska 5,9 0,47 14,7 0,41 7,0 Romunija 3,0 2,27 14,6 0,85 28,4 Slovenija 1,1 0,23 14,8 0,05 4,3 Slovaška 0,6 0,09 14,9 0,01 1,3 Bolgarija 0,5 0,37 15,0 0,03 6,6 Irska 2,5 0,11 14,7 0,05 2,1 Češka 2,0 0,23 10,1 0,04 1,9 Estonija** 0,2 0,00 15,0 0,00 0,0 Skupaj 91,8 0,64 14,5 8,48 9,2 Opomba: prihranki pri obrestih se izračunajo po posameznih obveznicah ter seštejejo po datumih izdaje in zapadlosti. * Madžarska je od leta 2020 izdala samo dve obveznici, denominirani v eurih, in sicer 10-letno in 30-letno, obe novembra 2020. Z uporabo teh dveh obveznic se je razpon med krivuljo donosa v nacionalni valuti in krivuljo donosa v eurih ekstrapoliral pri drugih zapadlostih in drugih datumih izdaje. ** Estonija je izdala samo eno neporavnano 10-letno obveznico, za druge zapadlosti pa podatki niso bili na voljo. Razpon pri socialni obveznici EU SURE pri teh drugih zapadlostih naj bi bil blizu nič. IV.Nadaljevanje izjemnih okoliščin, ki upravičujejo uporabo uredbe o instrumentu SURE Ta oddelek vsebuje poročilo o nadaljevanju izjemnih okoliščin, ki upravičujejo uporabo instrumenta SURE, kot se zahteva v skladu z uredbo o instrumentu SURE . Medtem ko je večina držav članic leta 2022 skoraj v celoti odpravila omejitve, povezane s COVID-19, se je poleti 2022 po Evropi razširil nov val. Ko je postalo jasno, da je bila grožnja, ki jo predstavlja različica omicron, manj akutna v primerjavi s prejšnjimi sevi COVID-19, so države članice spomladi 2022 različno hitro sprostile večino preostalih zajezitvenih ukrepov. Vendar se je poleti 2022 po Evropi razširil nov val, ki je privedel do ponovnega povišanja stopenj prenosa okužbe, hospitalizacij in smrti. Po podatkih Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) se zdaj zdi, da je ta val že dosegel vrhunec v vseh državah EU, saj se je pred tem premaknil z zahoda na vzhod. Od 28. avgusta 2022 se je število okužb v EU/EGP zmanjševalo, pri čemer se je skupna stopnja sporočenih primerov zmanjšala za 14 % v primerjavi s predhodnim tednom, čeprav je še vedno razmeroma visoka. Skupna 14-dnevna smrtnost zaradi COVID-19 se že štiri tedne zmanjšuje, vendar se je v dveh državah članicah povečala. Medtem ko se pričakuje, da bodo začasni izredni ukrepi zaradi COVID-19 v vse večji meri postopno odpravljeni, pa ponovni izbruh pandemije COVID-19 v EU še vedno pomeni tveganje v prihodnosti. Načrtovano odpravljanje začasnih nujnih ukrepov v zvezi s COVID-19 med drugim odraža uspešno kampanjo cepljenja v EU, dejstvo, da manj agresivni sevi COVID-19 postajajo prevladujoči, in prilagajanje gospodarstev spremembam, ki jih je povzročila pandemija COVID-19. Vendar ne bi smeli izključiti možnosti ponovnega izbruha pandemije v EU jeseni 2022 ali pozimi 2023, kar bi ponovno povzročilo motnje v gospodarstvu. Preostala finančna pomoč v okviru instrumenta SURE bo na voljo do 31. decembra 2022. Na voljo bi ostalo približno 6,7 milijarde EUR. Vendar se bo ta znesek do konca leta 2022 verjetno znatno zmanjšal, saj je več držav članic izrazilo zanimanje za prejetje dodatne finančne pomoči v okviru instrumenta SURE. V. Obveznosti poročanja v skladu z okvirom za socialne obveznice EU SURE To poročilo presega obveznost poročanja iz uredbe o instrumentu SURE in izpolnjuje tudi zahtevo glede poročanja iz okvira za socialne obveznice EU SURE. V skladu z njim je treba poročati o razdelitvi prihodkov instrumenta SURE, vrsti odhodkov in učinku instrumenta SURE. Razčlenitev prihodkov instrumenta SURE po državah članicah upravičenkah in vrsti upravičenih socialnih odhodkov je navedena v oddelku 1.1 oziroma oddelku 2.2. Od junija 2022 je bilo več kot 98 % od dodeljenih 93,3 milijarde EUR izplačanih državam članicam in od tega je bilo 99 % že porabljenih. Javnofinančni odhodki v okviru instrumenta SURE so še naprej dobro usklajeni s cilji trajnostnega razvoja ZN. Razčlenitev javnofinančnih odhodkov, financiranih v okviru instrumenta SURE, po upravičenih socialnih odhodkih, kot je opisano v okviru za socialne obveznice, kaže, da se 97 % porabi za zmanjšanje tveganja brezposelnosti in izgube dohodka. Kot je prikazano na grafu 18, to podpira cilj trajnostnega razvoja št. 8 (dostojno delo in gospodarska rast). Preostali 3 % se porabijo za ukrepe, povezane z zdravjem, ki podpirajo cilj trajnostnega razvoja št. 3 (zdravje in dobro počutje). O učinku instrumenta SURE se poroča tudi v oddelkih 2.3 in 3. Navedene so ocene števila ljudi in podjetij, podprtih z instrumentom SURE, v letih 2020, 2021 in 2022. Instrument SURE je po oceni prispeval k zaščiti 1,5 milijona delovnih mest, ki so bila ohranjena v letu 2020, kot je prikazano v oddelku 3.1. Izkazalo se je, da je instrument SURE podprl okrevanje rasti v letih 2021 in 2022, kot je prikazano v oddelku 3.2. Države članice naj bi po sedanjih ocenah pri plačilih obresti privarčevale 8,5 milijarde EUR, kot je prikazano v oddelku 3.3. Graf 18: Okvir za socialne obveznice in določitev ciljev trajnostnega razvoja Cilj trajnostnega razvoja št. 8: dostojno delo in gospodarska rast Cilj trajnostnega razvoja št. 3: zdravje in dobro počutje