EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 13.9.2017 COM(2017) 491 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o izvajanju strategije trgovinske politike Trgovina za vse Napredna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije



I. Uvod Pred dvema letoma je bila s strategijo Trgovina za vse določena vizija za trgovinsko politiko, ki je pregledna in odgovorna, prinaša koristi za vse državljane, zagotavlja delovna mesta in rast ter sodobne rešitve za razmere v današnji svetovni trgovini. Od takrat se je okolje, v katerem EU izvaja trgovinsko politiko, precej spremenilo. V Evropi smo bili priča burni javni razpravi o namenu in legitimnosti trgovinskih sporazumov, ki je bila povezana s ponovno izraženimi pomisleki glede vplivov globalizacije. V svetovni trgovini obstaja resnična nevarnost ponovnega pojava protekcionizma. Vse pogostejša uporaba notranjih politik, ki škodijo drugim državam, tudi s strani največjih gospodarstev, slabi na pravilih temelječ večstranski sistem trgovanja. V tem okolju je bolj kot kdajkoli prej potrebna učinkovita, pregledna in na vrednotah temelječa trgovinska politika. Temelji strategije Trgovina za vse tako še naprej usmerjajo pristop EU; odprtost v povezavi z enakimi konkurenčnimi pogoji, visoki standardi dela, varstvo okolja in potrošnikov ter socialno varstvo skupaj z ustreznimi nacionalnimi politikami so še vedno najprimernejši način za zagotavljanje koristi globalizacije za vse Evropejce. EU je zavezana na pravilih temelječemu večstranskemu sistemu trgovanja, ki podpira našo blaginjo in ki bistveno prispeva k temu, da je trgovina gonilo pozitivnih sprememb po vsem svetu v skladu s cilji trajnostnega razvoja. EU se v svojem političnem odzivu obrača na partnerske države, kot so Kanada, Japonska, Mehika, države Mercosurja, Avstralija ali Nova Zelandija, ki želijo sodelovati pri oblikovanju odprtih in naprednih pravil za razmere v trgovini 21. stoletja. V strategiji Trgovina za vse so bile predvidene številne od težav, ki naj bi jih zdaj po pričakovanjih podjetij, potrošnikov in delavcev prinesli trgovinski sporazumi. Zaveze glede uveljavljanja pravičnih konkurenčnih pogojev za podjetja v EU, zaščite evropskih socialnih in okoljskih standardov ter preglednih pogajanj še vedno veljajo. Vendar pa pri polnem izvajanju teh zavez obstajajo tudi izzivi: dve leti pozneje je to poročilo priložnost za spremljanje napredka do danes. Namesto da bi zajemalo celoten spekter ukrepov trgovinske politike EU, se to poročilo osredotoča na delo v zvezi z zavezami iz strategije Trgovina za vse od oktobra 2015. Dopolnjuje druga poročila, kot so prvo letno poročilo o izvajanju sporazumov o prosti trgovini, ki bo objavljeno proti koncu jeseni, letno poročilo o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe ter številni dokumenti, objavljeni v zvezi s tekočimi pogajanji. To poročilo vključuje dosežke, področja, na katerih je potrebnega še veliko dela, pridobljena spoznanja in posledice za prednostne naloge Komisije v naslednji fazi izvajanja.



II. A Trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije Komisija je maja pozvala k razpravi o tem, kaj lahko EU stori, da bi globalizacijo oblikovala v skladu z našimi skupnimi interesi in vrednotami . Globalizacija zajema več kot le trgovino, njeni učinki pa se združujejo z učinki tehnoloških sprememb, vendar pa ima trgovinska politika nedvomno pomembno vlogo pri zagotavljanju, da so ti učinki pozitivni za ljudi in podjetja v Evropi ter zunaj nje. Svetovna trgovina pomeni priložnost, če se odločimo, da bomo sodelovali pri njenem oblikovanju: odprtost za pretok blaga, storitev, oseb in kapitala spodbuja rast, konkurenčnost in blaginjo potrošnikov v EU, mogoče pa je narediti še več. Globalizacija je ustvarila kompleksno proizvodno verigo, pri kateri se v številnih državah ustvari dodana vrednost. Odprava trgovinskih ovir je bistvenega pomena, če želi EU ohraniti možnost uporabe teh globalnih vrednostnih verig za spodbujanje rasti in zagotavljanje koristi za vse evropske državljane, kot so uvozniki, izvozniki, delavci, potrošniki in drugi. Zaprtje trga EU ali vzpostavljanje protekcionističnih ovir bi škodila ne le močno povezanemu gospodarstvu EU, temveč tudi gospodarstvom partneric EU, vključno z najrevnejšimi državami na svetu. EU lahko kot največja svetovna trgovinska sila in predana mednarodna akterka oblikuje globalizacijo v duhu večstranskega upravljanja. Vendar trgovinska politika sama po sebi ne more izpolniti tega cilja; da bi globalizacija prinesla koristi za vse, je treba okrepiti globalno upravljanje na vseh področjih, vključno s podnebjem. Potreben je celovit odziv notranje politike, kar vključuje izobraževanje, naložbe, inovacije, energetiko, fiskalno in socialno politiko itd., ki se mora začeti na ravni držav članic. Komisija prispeva svoj delež na primer s predlogom za evropski steber socialnih pravic ali kohezijsko politiko EU. Za obravnavanje vprašanj, kot sta neenakost in socialna vključenost, bi morale biti te politike tudi bolje povezane z evropskim semestrom. Trgovina pozitivno vpliva na zaposlovanje; eno od sedmih delovnih mest v EU (oziroma 31 milijonov delovnih mest) je odvisno od izvoza. Delovna mesta v EU, povezana z izvozom, so v povprečju tudi bolje plačana, z do 16-odstotnim dodatkom k plači. Vendar pa lahko globalizacija negativno vpliva na nekatere sektorje in regije. EU si prizadeva pomagati tistim, ki občutijo negativne posledice, pri prilaganju in povečati odpornost evropskega gospodarstva na spremembe. Posodobljena skupna kmetijska politika bo ključnega pomena za uspešno vključitev agroživilskega sektorja na mednarodne trge in nadaljnje spodbujanje visokih standardov. Komisija si prizadeva za večjo prožnost Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, da bi se lahko v primeru zapiranja podjetij pomoč iz tega sklada črpala hitreje. Kot odziv na nenadne pretrese v proizvodnih verigah bi lahko sklad obravnaval tudi vplive sprememb, ki temeljijo na inovacijah. Hkrati bi lahko evropski strukturni in investicijski skladi prispevali k nadaljnji krepitvi odpornosti lokalnih gospodarskih sistemov in delovne sile ter predvideli dinamične spremembe, ki izhajajo iz globalizacije in tehnoloških sprememb.

Svetovna konkurenca mora biti tudi pravična; na pravilih temelječa večstranska trgovina je najboljši način za zaščito evropske konkurenčnosti in inovativnosti, ki ustvarjata visokokakovostna delovna mesta. Trgovinske politike, ki zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za podjetja v EU, bodisi z zagotavljanjem vzajemnega odpiranja trga, odpravljanjem nepoštenih praks ali uveljavljanjem pravic EU in ohranjanjem visokih standardov, bodo Evropi pomagale izkoristiti prednost naslednje proizvodne revolucije, ki temelji zlasti na digitalizaciji. Poleg tega je treba zaščititi bistvene interese EU ob upoštevanju novih izzivov. Zato Komisija predlaga vzpostavitev okvira za pregledovanje neposrednih tujih naložb, ki prihajajo v EU. Cilj je preprečiti prevzeme strateških sredstev, ki bi lahko ogrozili varnost ali javni red, ter hkrati ohranjati odprtost trga EU za naložbe kot celoto. V tem poročilu je opisano, kako strategija Trgovina za vse spreminja globalizacijo v priložnost.



III. Zagotavljanje koristi strategije Trgovina za vse EU se strateško osredotoča na zagotavljanje, da trgovinski sporazumi prinašajo konkretne koristi za njeno gospodarstvo in ljudi. Večstranski dosežki v zadnjih dveh letih vključujejo sporazum Svetovne trgovinske organizacije (STO) o boju proti izkrivljanju na kmetijskih trgih, olajševanju trgovine na področju informacijske tehnologije in olajševanju dostopa do zdravil v najmanj razvitih državah. Sporazum o olajševanju trgovine je začel veljati letos, s čimer so bili posodobljeni carinski postopki, da bi imeli koristi od trgovine tudi najmanjša podjetja in najrevnejše države. Na dvostranski ravni je EU zaključila pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z Vietnamom ter sporazumih o partnerstvu in sodelovanju s Kazahstanom in Armenijo ter dosegla načelen dogovor o sporazumu o prosti trgovini z Japonsko. To so sodobni in napredni sporazumi velikega obsega, Komisija pa si zdaj prizadeva za njihovo ratifikacijo in izvajanje, da bi bili čim prej vidni dejanski učinki. Po začetku začasne uporabe sporazuma med EU in Kanado (CETA) 21. septembra se bodo nadaljevale priprave na ratifikacijo sporazumov s Singapurjem, Vietnamom in Armenijo. Zadnji dve leti so se uporabljali tudi sporazumi z Ukrajino, Gruzijo, Moldavijo, Ekvadorjem, Gano, Slonokoščeno obalo in Južnoafriško razvojno skupnostjo. Ustrezna struktura teh sporazumov lahko zagotovi sposobnost EU za učinkovito delovanje ter predvidljivost za državljane EU in njene pogajalske partnerje. Mnenje Sodišča o sporazumu o prosti trgovini s Singapurjem zagotavlja dobrodošlo jasnost, kar zadeva delitev pristojnosti pri trgovinskih sporazumih in sporazumih o naložbah. CETA je najnaprednejši sporazum EU doslej Celovit gospodarski in trgovinski sporazum (CETA) med EU in Kanado s pospeševanjem blagovne menjave, trgovine s storitvami in naložb ustvarja priložnosti za izvoznike in uvoznike ter nova delovna mesta za ljudi v Evropi in Kanadi. Zagotavlja ambiciozne rezultate na področju trajnostnega razvoja ob upoštevanju visokih standardov EU na področju dela, okolja in varstva potrošnikov ter izrecnem ohranjanju pravice vlad do zakonskega urejanja v javnem interesu. CETA vsem trgovcem in zlasti MPS olajšuje poslovanje. Odpravlja 99 % tarif v trgovini med EU in Kanado ter ovire v trgovini s storitvami v različnih sektorjih, od finančnih do telekomunikacijskih in okoljskih storitev. Sporazum zagotavlja večjo združljivost tehničnih zahtev, odpravlja potrebo po dragem dvojnem preverjanju standardov skladnosti pri, na primer, električnih napravah ali igračah. Potrošniki bodo plačevali nižje cene in imeli večjo izbiro, saj CETA tudi ščiti 143 posebnih kmetijskih proizvodov EU z geografsko označbo. Sporazum spodbuja inovativno in konkurenčno gospodarstvo z varovanjem intelektualne lastnine, vključno z uskladitvijo kanadskih predpisov z zakonodajami EU za zaščito novih tehnologij in upravljanje digitalnih pravic. CETA omogoča odpiranje trgov javnih naročil na zvezni, pokrajinski in občinski ravni, s čimer podjetjem v EU zagotavlja boljši dostop kot kateri koli drugi trgovinski partnerici.

Zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev: uveljavljanje pravic EU Odprta trgovina mora biti tudi pravična. EU dejavno uporablja vsa razpoložljiva orodja za uresničevanje zavez naših partneric, odpravo trgovinskih ovir in boj proti nepoštenim praksam, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje za podjetja v EU. Posredovanja vključujejo intenzivne stike s partnerskimi upravami, številne postopke v okviru sporazumov o prosti trgovini in v okviru STO, spodbujanje tekočih pogajanj ter uporabo instrumentov trgovinske zaščite. Boljše usklajevanje z državami članicami EU in podjetji prek partnerstva za dostop na trge je Komisiji omogočilo, da je uspešno odpravila številne trgovinske ovire in zagotovila konkretne izboljšave za izvoznike EU. Samo v letu 2016 je Komisija rešila 20 različnih primerov, ki vplivajo na izvoz EU v vrednosti 4,2 milijarde EUR (več podrobnosti je navedenih v letnem poročilu o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe ). Odprava diskriminatornega obravnavanja na sanitarnem in fitosanitarnem področju je zelo pomembna za EU kot vodilno v svetu na področju trgovine z agroživilskimi proizvodi, Komisija pa je bila na primer uspešna pri odpiranju trgov za izvoz govejega in svinjskega mesa iz EU. Komisija obravnava tudi regulativne ovire in ščiti intelektualno lastnino, vključno z imeni živil EU (geografske označbe). EU svoje pravice po potrebi uveljavlja prek postopkov za reševanje sporov. Trenutno obravnava 21 pritožb pri STO, povezanih z 10 različnimi trgovinskimi partnericami, zaradi česar je poleg Združenih držav največja uporabnica sistema. V preteklih nekaj letih so odločitve STO zagotovile poštene pogoje v primerih, kot je uvoz surovin iz Kitajske ali izvoz papirja in hladilnikov v Rusijo. Instrumenti trgovinske zaščite prispevajo k temu, da so podjetja v EU izpostavljena pošteni konkurenci, in so nujen steber odprtega gospodarstva. Svet in Evropski parlament trenutno obravnavata dva predloga Komisije, namenjena povečanju učinkovitosti instrumentov trgovinske zaščite pri odpravljanju groženj za enake konkurenčne pogoje; Komisija je poleg posodobitve veleprodaje predlagala tudi novo metodologijo za protidampinške izračune, da bi odpravila znatno izkrivljanje trga in okrepila sposobnost EU za preprečevanje nepoštenih praks subvencioniranja. Za pripravo teh predlogov je Komisija izvedla javno posvetovanje, v okviru katerega je bilo prejeto veliko število odzivov in dokumentov o stališčih, ter organizirala konferenco deležnikov in poseben sestanek s socialnimi partnerji EU. Predlogi so del neprekinjenega procesa evidentiranja učinkovitosti in uspešnosti naših instrumentov trgovinske zaščite. Čim boljše izkoriščanje trgovinskih sporazumov EU Komisija tesno sodeluje z državami članicami, Evropskim parlamentom (EP) in drugimi deležniki v okviru okrepljenega partnerstva za izvajanje, da bi omogočila čim večje izkoriščanje priložnosti, ki jih ponujajo sporazumi o prosti trgovini. Skoraj 40 % izvoza EU je zdaj pokritega s sporazumom o prosti trgovini (ki se izvaja ali je sklenjen). Na primer, v prvih petih letih sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo se je evropski izvoz povečal za 55 %, evropska podjetja pa so zaradi odprave ali znižanja carinskih dajatev prihranila 2,8 milijarde EUR. Prihodnje poročilo Komisije o izvajanju sporazumov o prosti trgovini bo vsebovalo podrobnosti o vsakem sporazumu. Institucije in države članice EU si prizadevajo tudi za bolj usklajen pristop h gospodarski diplomaciji, da bi izboljšale skladnost zunanjih politik za boljše spodbujanje gospodarskih interesov EU v tujini. Hkrati je cilj letošnjega pregleda strategije pomoči za trgovino okrepiti zmogljivost držav v razvoju, da bi bolje izkoriščale priložnosti, ki jih ponujajo trgovinski sporazumi EU. EU priznava, da se lahko mala in srednje velika podjetja (MSP) pri izkoriščanju prednosti sporazumov o prosti trgovini srečujejo s posebnimi izzivi. Komisija proučuje trgovinske ovire, s katerimi se srečujejo MSP, v okviru ocen učinka. Posebne določbe o MSP so zdaj vključene v vsa pogajanja, Komisija pa si bo pri vseh prihodnjih sporazumih o prosti trgovini prizadevala za posebno poglavje o MSP, ki bo temeljilo na sporazumu o prosti trgovini z Japonsko. MSP predstavljajo 30 % izvoza EU, s ciljno usmerjenimi izvedbenimi projekti pa naj bi se njihov delež še povečal. Pravila o poreklu, ki so preprosta in enostavna za uporabo, pomagajo podjetjem v EU povečati preferencialno obravnavo, ki jo ponujajo sporazumi o prosti trgovini. EU si prizadeva, da bi z vsako partnerico v sporazumu o prosti trgovini oblikovala najenostavnejši in najustreznejši sklop pravil, tudi o kumulaciji. Pri pogajanjih je bil dosežen napredek tudi glede konvencije, ki bi zagotovila enoten sklop pravil v vseh 43 državah evro-sredozemskega območja. EU sodeluje s svojimi partnericami v okviru Svetovne carinske organizacije na področju mednarodnih instrumentov in standardov v carinskih zadevah. Dejaven in ciljno usmerjen pristop k regulativnemu sodelovanju preprečuje regulativno razdrobljenost in povečuje učinkovitost določb o liberalizaciji. Na primer, sporazum o vzajemnem priznavanju z Združenimi državami o dobrih proizvodnih praksah pri farmacevtskih izdelkih, ki je bil sklenjen letos, zmanjšuje upravno breme proizvajalcev, vključno z malimi proizvajalci, ob polnem upoštevanju ravni zaščite na obeh straneh. Komisija posodablja in izboljšuje spletna informacijska orodja, da bi olajšala trgovino. Zbirka podatkov o dostopu na trg, ki zagotavlja informacije za izvoznike iz EU, bo kmalu dopolnjena z dodatnimi informacijskimi orodji za čim učinkovitejše izvajanje sporazumov EU o prosti trgovini, s posebnim poudarkom na MSP. Evidentiranje obstoječih sporazumov zagotavlja dragocene povratne informacije, tako za sporazume, ki se že izvajajo, kot tudi za nove sporazume, o katerih še potekajo pogajanja. Naknadna vrednotenja se bodo zdaj izvajala sistematično, začenši s sporazumom s Korejo proti koncu tega leta. Strateško partnerstvo z Japonsko oblikuje pravila svetovne trgovine EU in Japonska sta julija dosegli načelni dogovor o glavnih elementih sporazuma o gospodarskem partnerstvu. Strateško partnerstvo in dve od največjih gospodarstev na svetu, EU in Japonska, oblikujejo pravila svetovne trgovine za spodbujanje odprte in pravične trgovine. Ta inovativni in napredni sporazum z določanjem ambicioznih svetovnih standardov ohranja visoke skupne standarde EU in Japonske na področju okolja, dela in varstva potrošnikov ter v celoti ščiti javne storitve. To je prvi mednarodni trgovinski sporazum, ki izrecno podpira izvajanje Pariškega sporazuma. Sporazum bo odpravil veliko večino dajatev, ki jih plačujejo podjetja v EU, kar znaša do 1 milijarde EUR letno. Poleg tega bi lahko povečal izvoz EU za kar 20 milijard EUR, s čimer bi ustvaril nove priložnosti za velika in mala evropska podjetja, njihove zaposlene in potrošnike. Sporazum zajema področja, kot so medicinski pripomočki, telekomunikacije in javna naročila, vključuje pa tudi ambiciozno poglavje o konkurenci in subvencijah. S sporazumom se bo japonski trg odprl za ključne evropske izvoznike kmetijskih proizvodov, kot sta sir in goveje meso, poleg tega pa bo zagotovljena zaščita več kot 200 posebnih evropskih kmetijskih proizvodov z geografsko označbo.

Komisija si zdaj prizadeva, da bi končno besedilo sporazuma pripravila do konca leta.



V prihodnost usmerjena strategija Strategija EU Trgovina za vse se prilagaja novim gospodarskim razmeram in poskuša izkoriščati nove trgovinske priložnosti. Za zagotovitev sposobnosti podjetij v EU za oblikovanje globalnih vrednostnih verig in sodelovanje v njih je potreben prost dostop ne le za blago, temveč tudi za storitve, strokovnjake in kapital. Komisija pospešuje liberalizacijo na področjih, ki so ključna za konkurenčnost EU, kot je na primer področje energije in surovin, za katero v sporazumih z Vietnamom in Ukrajino ter pri vseh pogajanjih o novih sporazumih o prosti trgovini obstajajo posebne določbe, ki prispevajo k strategiji EU za varnost preskrbe z energijo. EU si prizadeva za liberalizacijo naložb s sporazumi o prosti trgovini in samostojnimi sporazumi o naložbah. Spremenjen pristop k zaščiti naložb in reševanju sporov z jasnejšim poudarkom na pravici držav do zakonskega urejanja v javnem interesu je privedel do vzpostavitve novega sistema sodišča za naložbe s Kanado in Vietnamom, ki se bo uporabljal pri prihodnjih sporazumih. Zunaj dvostranskega okvira Komisija razpravlja z partnericami o možnosti vzpostavitve večstranskega sodišča za naložbe za reševanje naložbenih sporov. Opravljeni so bili že predhodni pogovori s tretjimi državami za zagotovitev, da bo ta morebitna pomembna novost v upravljanju resnično globalna. Komisija priporoča Svetu, naj začne pogajanja za vzpostavitev takega sodišča. To izhaja iz ocene učinka in obsežnih javnih posvetovanj, ki jih je Komisija izvedla v preteklem letu, kot je poseben sestanek deležnikov s civilno družbo februarja 2017. Komisija, ki trenutno izvaja širša posvetovanja o naložbeni politiki, namerava v letu 2018 pregledati sporočilo iz leta 2010 o mednarodnih naložbah in začrtati pot naprej. Sedanji načini proizvodnje brišejo razlikovanje med blagom in storitvami, saj številne storitve v EU neposredno omogočajo blagovno menjavo. Komisija si zato prizadeva za liberalizacijo trgovine s storitvami skupaj z blagovno menjavo v vseh sporazumih o prosti trgovini in večstranskih pogajanjih, vključno s prizadevanji za nadaljevanje pogajanj o sporazumu o okoljskih javnih dobrinah in sporazumu o trgovini s storitvami. Mobilnost strokovnjakov prav tako olajšuje izvoz blaga in storitev, obstoječe določbe pa so zdaj vključene v sporazum CETA in sporazum o prosti trgovini z Japonsko. Poleg tega se določbe o premestitvah znotraj podjetja in priznavanju poklicnih kvalifikacij proučijo za vsak primer posebej. Kjer je omogočena mobilnost, bi bilo treba okrepiti sodelovanje na področju vračanja in ponovnega sprejema. Komisija je zaradi stalnega naraščanja digitalne trgovine pripravila posebno novo poglavje sporazuma o prosti trgovini o e-trgovanju za prihodnja pogajanja, da bi omogočila elektronske pogodbe in transakcije, vključno z učinkovitejšim varstvom potrošnikov. EU se zavzema za nadaljnjo proučitev teme v okviru STO, kar je bilo že predlagano Mehiki. Komisija bo še naprej proučevala, kako digitalizacija vpliva na evropsko gospodarstvo, in iskala načine, kako lahko trgovinska politika najbolje izraža te nove dogodke.



IV. Snovanje trgovinske in naložbene politike na univerzalnih vrednotah Trgovinska in naložbena politika, ki zagotavlja koristi za vse, se odziva na pomisleke državljanov in izraža univerzalne vrednote, ki se spoštujejo v Uniji. To v prvi vrsti pomeni, da noben trgovinski sporazum ne bo vzpostavil ravni varstva potrošnikov, varstva okolja ali socialne zaščite in zaščite delavcev, ki bi bile nižje od sedanjih ravni v EU, ali ogrožal temeljnih pravic. Poleg tega sporazumi EU dajejo vladam proste roke, da dosežejo legitimne javne cilje, kar potrjujejo tudi vsa pogajalska besedila EU. Ta pristop ščiti napredek v Uniji. Vrednote in standardi EU oblikujejo tudi njene dejavnosti v tujini. Če trgovinska politika temelji na vrednotah EU in univerzalnih vrednotah, omogoča EU, da oblikuje globalizacijo za spodbujanje trajnostnega razvoja doma in v tujini, s čimer prispeva k ciljem trajnostnega razvoja ZN in pobudam, kot je Pariški sporazum. Celovite, zavezujoče določbe o trajnostnem razvoju so zdaj del vseh pogajanj o sporazumih o prosti trgovini, pri čemer so skozi celoten postopek sprejemanja sporazuma spodbujajo ključna načela globalnega upravljanja. Zaveze vključujejo vse od spoštovanja temeljnih delovnih standardov do ohranjanja naravnih virov, kot je na primer razvidno iz sporazumov, sklenjenih s Kanado in Vietnamom. Vključujoča rast in trajnostni razvoj sta temelj sporazumov o gospodarskih partnerstvih z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP), enostranskih shem preferencialov EU „Vse, razen orožja“ (EBA), „splošne sheme preferencialov (GSP)“ in GSP+. EU je zavezana spremljanju in izvrševanju določb o trajnostnem razvoju. Poročilo o izvajanju sporazumov o prosti trgovini bo vsebovalo podrobnosti o njihovem izvajanju v okviru posameznih obstoječih trgovinskih sporazumov EU. EU sistematično sodeluje s partnerskimi vladami, mednarodnimi organizacijami, socialnimi partnerji, podjetji in civilno družbo pri spremljanju zavez GSP+; v letih 2016 in 2017 so misije spremljanja zajemale vseh devet upravičenk do sheme. To sodelovanje vključuje tudi partnerice v okviru shem EBA, kot sta Bangladeš in Kambodža. Za dejansko in učinkovito izvajanje v praksi je potreben določen čas. Šrilanka je s pomočjo dolgoročnega partnerstva dosegla napredek na področju človekovih in delavskih pravic; država je maja 2017 pridobila preferenciale GSP+. Da bi nadgradila ta pristop, je Komisija julija objavila dokument o izvajanju in izvrševanju določb o trajnostnem razvoju, s čimer je sprožila razpravo z državami članicami, Evropskim parlamentom in deležniki o tem, ali sedanja poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju izpolnjujejo pričakovanja in kako bi jih bilo mogoče izboljšati.

EU med pogajanji spremlja temeljne pravice in prekine pogovore, če obstajajo resni pomisleki, kot se je zgodilo na Tajskem. Sporazumi o prosti trgovini vsebujejo klavzule o reviziji, da bi zagotovili najučinkovitejši pristop: EU in Kanada bosta po začetku začasne uporabe sporazuma 21. septembra začeli pregled izvedbenih določb o trajnostnem razvoju iz sporazuma CETA. EU je tudi posodobila uredbo, da bi preprečila izvoz blaga, ki se lahko uporablja za smrtno kazen ali mučenje. Seznami proizvodov so bili posodobljeni in dodane so bile nekatere storitve, vključno s posredništvom. Ta revidirana uredba bo zagotovila osnovo za razprave s partnerskimi državami v okviru globalnega zavezništva, da bi jih spodbudila k razvoju podobnih politik trgovinskih omejitev, s ciljem zmanjšati globalne trge za tovrstne proizvode. Globalno zavezništvo, ki je bilo pod ciljno usmerjenim vodstvom EU skupaj z Armenijo in Mongolijo ustanovljeno septembra pri ZN v New Yorku, se bo uporabljajo za izmenjavo informacij ter za spodbujanje ukrepov in pospešitev postopkov, kadar se na trgu pojavijo novi proizvodi, ki bi se lahko uporabljali za smrtno kazen ali mučenje. Uredba o konfliktnih mineralih zmanjšuje število kršitev pravic v nekaterih najbolj ranljivih regijah na svetu Z novo zakonodajo EU, sprejeto maja 2017, bo ustavljen izvoz konfliktnih mineralov in kovin v EU. Podjetja v EU, ki so v dobavni verigi, zavezuje k izvažanju kovin in mineralov, kot so zlato, kositer, volfram in tantal, samo iz odgovornih virov in ne iz virov, ki bi lahko financirali nasilje ali vodili do kršenja človekovih pravic. Uredba kaže, kako lahko partnerstvo na področju upravljanja dobavne verige prek trgovine spodbuja razvoj lokalne skupnosti ob spoštovanju temeljnih pravic in dostojnih delovnih pogojev. Glede na ta uspeh EU v sedanjih pogajanjih predlaga samostojne člene o odgovornem upravljanju dobavne verige. Načela o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki temeljijo na smernicah za večnacionalna podjetja Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in Mednarodne organizacije dela (MOD), so že vključena v sporazume o prosti trgovini, na primer z Vietnamom. Komisija spodbuja tudi prostovoljno nefinančno poročanje podjetij. EU dejavno sodeluje z drugimi državami in mednarodnimi akterji pri krepitvi obstoječih instrumentov in spodbuja podobne pristope. EU je na primer podpisnica bangladeškega trajnostnega sporazuma in sodeluje z OECD na področju zagotavljanja dostojnih delovnih pogojev v oblačilni industriji. Države EU še naprej iščejo nove možnosti za večjo odzivnost trgovinske politike na pomisleke državljanov. Komisija izpolnjuje svojo zavezo glede pogajanj o določbah za boj proti korupciji, povezanih s trgovino in naložbami, ter je pripravila ambiciozen predlog besedila, ki bo predstavljen na prihodnjih pogajanjih, ki se bodo najprej začela z Mehiko in Čilom. Obravnavanje enakosti spolov bi pomagalo zagotavljati, da imajo vsi koristi od trgovine, in bi hkrati povečalo splošne koristi trgovinskih priložnosti. Komisija proučuje možnosti, kako nadgraditi obstoječe določbe za boj proti diskriminaciji in podporo za sektorje in izvajalce, ki so ključni za krepitev vloge žensk, kot so MSP. Boljše razumevanje vpliva trgovinskih instrumentov na enakost spolov je ključnega pomena. Ocena učinka trgovinskih ukrepov na enakost spolov, izvedena v okviru najnovejših ocen učinka, ocen učinka trajnostnega razvoja in naknadnih vrednotenj, je bila v ta namen dopolnjena s posebno študijo Komisije o udeležbi žensk v izvozu, objavljeni junija. Zamisli, izražene na Mednarodnem forumu o ženskah in trgovini, ki je potekal junija v Bruslju, pa tudi sodelovanje, ki je bilo v tem okviru vzpostavljeno z ustreznimi mednarodnimi akterji, vključno s STO, Mednarodnim trgovinskim centrom in drugimi, bodo oblikovale prihodnjo obliko in pogajanja, začenši s pogajanji s Čilom. S krepitvijo novega evropskega soglasja o razvoju in nadaljnjim uresničevanjem zaveze Komisije glede obravnavanja vprašanj enakosti spolov v okviru letošnjega pregleda strategije pomoči za trgovino se bo ta večji poudarek na vidiku enakosti spolov pri odprtosti trgovine še naprej izražal v stališčih Komisije na vseh področjih, tudi v okviru prihodnje ministrske konference STO, ki bo potekala decembra. Spodbujanje standardov trajnostne proizvodnje, pa tudi pravična in etična trgovina ter sistemi zagotavljanja trajnosti povečujejo zaupanje potrošnikov v proizvode, ki jih kupujejo v EU. Komisija nadaljuje svoje delo na področju spodbujanja teh sistemov z ukrepi ozaveščanja v EU, s partnerskimi državami in v okviru mednarodnih forumov. V okviru izvajanja sporazumov o prosti trgovini z našimi partnericami redno potekajo razprave o pravični in etični trgovini, ki se bo obravnavala tudi v letošnjem pregledu strategije pomoči za trgovino. Komisija sodeluje z Mednarodnim trgovinskim centrom pri financiranju študije o etični trgovini z nagrado „EU City for Fair and Ethical Trade“ („mesto EU za pravično in etično trgovino“), ki bo podeljena leta 2018.

Na vrednotah temelječa trgovinska politika je učinkovitejša, če jo dopolnjujejo druge politike in instrumenti EU, vključno s financiranjem. Poenostavitev pravil o poreklu za blago, ki prihaja iz Jordanije, je neposredno pomagala pri gospodarskem povezovanju sirskih beguncev v Jordaniji v skladu z okvirom EU za migracijska partnerstva za leto 2016. Da bi odražal novo evropsko soglasje o razvoju, letošnji pregled strategije pomoči za trgovino podpira trajnost ter prispeva k izvajanju sporazumov o prosti trgovini, sporazumov o gospodarskem partnerstvu (SGP) in splošne sheme preferencialov. Komisija sodeluje tudi z organizacijami, kot je MOD, in usmerja sredstva partnerskega instrumenta EU v ciljno usmerjene projekte za krepitev zmogljivosti, pri čemer spodbuja dobro upravljanje in spoštuje človekove pravice.



V. Pregledno in vključujoče oblikovanje politike Za zagotovitev, da trgovina koristi vsem, mora biti učinkovita trgovinska politika odgovorna, odprta in vključujoča. Za preglednost so odgovorne vse institucije EU, vse države članice in vsi nacionalni parlamenti. Vsi imajo pomembno vlogo pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih in pri njihovem sprejemanju ter si tako delijo odgovornost za obveščanje in posvetovanje. Komisija je zavezana preglednemu izvajanju trgovinskih pogajanj EU zdaj redno objavlja svoje pogajalske predloge in poročila o krogih pogajanj. Komisija sistematično poziva države članice, naj se posvetujejo z nacionalnimi parlamenti o predlaganih pogajalskih smernicah in jih čim prej objavijo. Javnost se bo kmalu lahko posvetovala na primer o mandatu za sklenitev sporazuma z Japonsko, in sicer na podlagi prejšnjih objav za TTIP, CETA in TiSA. Ker mora biti učinkovita trgovinska politika pregledna, se je Komisija tudi odločila, da bo naredila korak naprej in od zdaj naprej objavljala svoja priporočila za pogajalske smernice, in sicer v skladu s prakso iz člena 50 pogajanj. Objavljanje pogajalskih smernic, začenši s pogajalskimi smernicami za Avstralijo in Novo Zelandijo, bo tudi pomenilo, da bodo te pogajalske smernice samodejno prenesene na nacionalne parlamente in hkrati predložene Svetu za posvetovanje tako kot vsi drugi predlogi Komisije, kar bo že od samega začetka omogočalo vključujočo razpravo o pogajalskih predlogih EU. To bo tudi olajšalo dialog o trgovinskih sporazumih, v katerem morajo sodelovati vlade vseh držav članic. Zgodnje vključevanje različnih nacionalnih organov s strani vlad držav članic je nepogrešljivo pri oblikovanju pregledne in vključujoče trgovinske politike. Od oktobra 2015 so ta besedila na voljo na posebnih spletnih mestih, namenjenih preglednosti delovanja, skupaj z drugimi dokumenti, ki se nanašajo na pogajanja. Hkrati morajo nekateri predlogi, kot so ponudbe za dostop do trga, na začetku ostati zaupni, da se ohrani spodbuda EU za pogajanja. Po zaključku pogajanj se objavi celotno besedilo, in sicer še pred začetkom pravnega pregleda ter postopkov Evropskega parlamenta in Sveta. Nedavni primeri so besedila sporazuma CETA ter sporazumov z Vietnamom in Japonsko. Komisija je povečala tudi preglednost v preiskavah trgovinske zaščite. Spletna platforma „TRON“ omogoča strankam v morebitni novi preiskavi neposreden dostop do celotne odprte dokumentacije. Širši javnosti so na voljo podrobni povzetki vseh pritožb, vključno s pregledi. Komisija si zdaj dejavno prizadeva, da bi presegla preglednost v preprostem smislu izmenjave informacij. Resnično vključujoče oblikovanje politike zahteva dejavno sodelovanje s številnimi različnimi deležniki. Da informacije ne bi bile zgolj razpoložljive, ampak tudi dostopnejše, Komisija po potrebi zagotovi dodatno pojasnjevalno gradivo, ki dopolnjuje objavljena pogajalska besedila. Poleg tega Komisija na spletu in prek družbenih medijev objavlja informativne preglede, statistične podatke in številne druge informacije za spodbujanje poglobljene politične razprave, ki temelji na dejstvih, vključno s posebnimi portali „Let‘s Talk Trade“ („Pogovorimo se o trgovini“) ali interaktivnimi zemljevidi podjetij v EU, ki izvažajo v naše trgovinske partnerice („CETA in Your Town“ – CETA v vašem kraju). Komisija se še naprej sistematično javno posvetuje, tako da so vsa izražena mnenja podlaga za odločanje EU in pomagajo EU pri odzivanju na pomisleke državljanov. Na primer, pristop EU k zaščiti naložb in reševanju naložbenih sporov je bil preoblikovan na podlagi javnega posvetovanja. Komisija bo v okviru svojega osredotočanja na pregledno in vključujoče oblikovanje politike vzpostavila svetovalno skupino za trgovinske sporazume EU, da bi zagotovila nasvete za trgovinska pogajanja EU in njihovo izvajanje. Prek te skupine bo imela Komisija lahko koristi od različnih s trgovino povezanih stališč in vpogledov evropskih organizacij, kot so organizacije delodajalcev, sindikati, reprezentativna združenja, potrošniška združenja in druge organizacije civilne družbe. Kjer je bilo to mogoče, so bila vrednotenja (ocene učinka, ocene učinka na trajnostni razvoj in naknadne analize) okrepljena s podrobnejšim posvetovanjem z deležniki, vključno s socialnimi partnerji; ocene so postale bolj poglobljene, zlasti na področju varstva potrošnikov, človekovih pravic in MSP.

Komisija dejavno spodbuja razprave in izmenjave mnenj o trgovinski politiki ter pomaga pri njih, bodisi v Evropskem parlamentu, parlamentih držav članic, Evropskem ekonomsko-socialnem odboru ali civilni družbi na splošno. To bi moralo biti predmet širše javne razprave, ki ne bi vključevala le strokovnjakov za trgovino. Od sprejetja portfelja trgovanja je komisarka Cecilia Malmström doslej obiskala nacionalne parlamente v skoraj vseh državah članicah EU in sodelovala v dialogih z državljani. V Bruslju so potekala tudi srečanja v okviru rednega dialoga s civilno družbo, med drugim tudi letos maja, ko je komisarka osebno seznanila udeležence s pogajanji z Japonsko in prihodnjo trgovinsko politiko EU. EU se pogaja o določbah sporazumov o prosti trgovini, pri čemer civilni družbi v EU in njenih partnerskih državah zagotavlja formalno vlogo pri spremljanju izvajanja določb o trajnostnem razvoju v okviru trgovinskih sporazumov. V prihodnjih pogajanjih bo predlagana razširitev tega pregleda na vse določbe sporazumov o prosti trgovini.



VI. Sodelovanje partnerjev po vsem svetu STO ima ključno vlogo v trgovinski politiki EU in pri pogajanjih, kot je poudaril Evropski svet junija 2017. EU meni, da je na pravilih temelječ večstranski sistem trgovanja ključnega pomena za izvajanje učinkovite in pravične trgovinske politike, ki prinaša koristi za vse državljane v vseh državah. Vsakodnevno delo STO, povezano s spremljanjem, preglednostjo, izvrševanjem in mediacijo, je dragoceno in pri njem je vedno mogoče računati na dejavno sodelovanje EU. Vendar je treba še veliko storiti za zagotovitev, da STO kot organ, ki določa pravila, v celoti izkorišča svoj potencial kot organ pri uresničevanju načrta globalnega upravljanja. Sporazum o olajševanju trgovine in razširitev sporazuma o informacijski tehnologiji zagotavljata velik napredek v okviru STO, EU pa je imela ključno vlogo pri pogajanjih o končnih sporazumih. Ti primeri kažejo, da morajo biti članice STO in zlasti države v razvoju za doseganje pozitivnih rezultatov pripravljene znatno prispevati k sistemu. Načrt pogajanj STO mora biti dinamičen ter se odzivati na spreminjajoče se potrebe in pričakovanja trgovcev. Obravnavati je treba raznovrstna vprašanja, da bi bila orodja STO bolj prilagojena sedanjim razmeram na področju svetovne trgovine in da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji. Od ministrske konference v Nairobiju decembra 2015 ima EU vodilno vlogo pri preoblikovanju načrta pogajanj STO, pri čemer se zavzema za predloge za omejitev uporabe kmetijskih in ribiških subvencij, ki izkrivljajo trgovino, spodbujanje preglednosti pri industrijskih subvencijah, oblikovanje novih in prepotrebnih pravil za e-trgovanje ali sklenitev dogovora o predpisih domače zakonodaje. EU tudi sodeluje pri oblikovanju predlogov, pri čemer pomaga MSP pri vključevanju v mednarodno trgovino ali spodbuja enakost spolov; poleg tega dejavno sodeluje v dialogu o olajševanju naložb za razvoj. Pred ministrsko konferenco v Buenos Airesu, ki bo potekala proti koncu leta, si EU prizadeva za pospešitev razprav z drugimi članicami STO o posodobitvi pravil svetovne trgovine in ponovni vzpostavitvi vodilne vloge STO pri določanju pravil. EU si bo prizadevala za večstranske rešitve, nadalje pa bi bilo treba po potrebi raziskati tudi večstranske pristope, in sicer z dajanjem izrazite prednosti rešitvam odprte platforme, ki bi v celoti temeljile na okviru STO. Dvostranski odnosi EU lahko zagotovijo ambicioznejše izvajanje na pravilih temelječega večstranskega sistema. Ta premislek je pomemben zlasti za odnos med EU in njenima dvema največjima trgovinskima partnericama Združenimi državami in Kitajsko. Ob upoštevanju skupnega vpliva njihovega gospodarskega pomena na globalno upravljanje je treba pri teh odnosih v celoti izkoristiti svoj potencial, da bi imeli vodilno vlogo pri določanju naprednih in odprtih pravil za mednarodno trgovino. Pogovori o TTIP so bili ustavljeni, vendar so Združene države še vedno največji izvozni trg in glavne zaveznice EU. Približevanje EU in Združenih držav na podlagi visoko zastavljenih ciljev in ključnih stališč v zvezi z globalnim upravljanjem, kar zadeva trgovinska pravila, je nujen predpogoj za vsak tak sporazum. Medtem EU in Združene države proučujejo možnosti za okrepitev sodelovanja pri spopadanju z izzivi svetovne trgovine, kot je presežna zmogljivost, in konkretne pobude za olajšanje čezatlantske trgovine. Presežna zmogljivost predstavlja težavo zlasti v kitajskem gospodarstvu, njene posledice pa se lahko učinkovito obravnavajo samo z mednarodnim gospodarskim upravljanjem, kot je prizadevanje za reševanje nujnih težav v jeklarstvu v okviru svetovnega foruma o presežnih jeklarskih zmogljivostih, ki so ga ustanovile skupina G-20 in članice OECD. Na tem področju je imela EU ključno vlogo pri pogajanjih o sklopu zavez za zmanjšanje presežne jeklarske zmogljivosti, zlasti z odpravo subvencij, ki izkrivljajo trg, in druge državne podpore. EU sodeluje s Kitajsko pri spodbujanju njenega dejavnega sodelovanja v večstranskih trgovinskih strukturah, ki je sorazmerno s pomembnostjo Kitajske v sistemu in koristmi, ki jih ima od njega. Pri dvostranskem sodelovanju EU uporablja vse razpoložljive ukrepe za obravnavanje kitajskih politik, ki ogrožajo enake konkurenčne pogoje za vse proizvajalce in trgovce, vključno z nepravičnim subvencioniranjem in obsežnimi izvoznimi subvencijami. Pri uresničevanju vzajemnosti se EU pogaja o naložbenem sporazumu s Kitajsko. Pogajalska strategija EU se prilagaja gospodarskim in političnim spremembam ter izkorišča nove priložnosti. Širok obseg dvostranskega sodelovanja EU se je še povečal, zlasti v zvezi s prihodnjimi gonilnimi silami rasti v Aziji in Latinski Ameriki. V Latinski Ameriki pogovori o posodobitvi sporazuma z Mehiko in pogajanja z državami Mercosurja hitro napredujejo. Ob začetka izvajanja strategije Trgovina za vse so se začela pogajanja z Indonezijo in Filipini, ko bodo za to ustrezni pogoji, pa se bodo nadaljevala tudi poganja z Malezijo in Tajsko. Pogajanja z Indijo so se začela leta 2007, zadnji formalni krog pa je potekal leta 2013. EU se pripravlja na začetek pogajanj o naložbah s Hongkongom in Tajvanom . V prihodnosti bi lahko pogovori o naložbah tudi dopolnjevali obstoječi sporazum o prosti trgovini s Korejo.