[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.1.2006

SEK(2006) 26 končno

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, 2005–2008

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Leta 2005 je bil Pakt prvič spremenjen. Reforma je potrdila koristnost Pakta pri utrjevanju proračunske discipline, vendar je skušala okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podporo, pa tudi zaščititi dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe ali njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Slovaške je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom 5. julija 2004 podal mnenje. Dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov v skladu z enakim postopkom Komisija oceni in zgoraj navedeni odbor prouči, po potrebi jih prouči tudi Svet.

V teh programih morajo države članice podrobno opredeliti svoj srednjeročni cilj za proračunski položaj in določiti ukrepe politike za njegovo doseganje in ohranjanje, vključno s spremljajočimi ekonomskimi predpostavkami. Na podlagi reforme Pakta je treba srednjeročni cilj razlikovati za vsako posamezno državo članico posebej ob upoštevanju ekonomske in proračunske heterogenosti v Uniji, tudi glede proračunskega tveganja za vzdržnost. V reformi je prav tako predvideno, da je treba v konjunkturnem obdobju doseči bolj simetrični pristop k proračunski politiki na podlagi okrepljene proračunske discipline v času ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je treba „večje strukturne reforme“ s preverljivim vplivom na dolgoročno vzdržnost upoštevati v primeru začasnega odstopanja od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve nanj.

Ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz jeseni 2005, kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih proizvodov in ciklično prilagojenih saldov ter širših smernic ekonomskih politik, ki jih vsebujejo v integrirane smernice za obdobje 2005–2008, je Komisija proučila nedavno predloženo dopolnitev konvergenčnega programa Slovaške in na podlagi svoje ocene, navedene spodaj, sprejela priporočilo za mnenje Sveta o njej.

Ocena

1. Slovaška je svoj konvergenčni program predložila 1. decembra 2005. Program obravnava obdobje med 2005 in 2008, pri čemer dodatno navaja okvirne projekcije do leta 2010. Vlada je dokument sprejela 30. novembra 2005. Vključuje proračun za 2006, ki ga je potrdil Parlament 13. decembra 2005, in večletni proračunski okvir vlade za obdobje 2006–2008, ki ga je vlada sprejela 12. oktobra 2005. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja[3]. Program vsebuje vrzeli glede obveznih in neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja[4].

2. Svet je 5. julija 2004 odločil, da ima Slovaška čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom iz člena 104(7) na isti datum je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do 2007. Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, ki obravnava obdobje 2004–2007, pozval Slovaško, da „(i) izkoristi vsako priložnost za pospešeno zmanjševanje primanjkljaja, vključno s pomočjo uporabe prihodkov, ki so boljši od pričakovanih, in prihrankov na strani odhodkov, zlasti v letu 2005; (ii) morajo biti srednjeročne zgornje meje odhodkov bolj zavezujoče; (iii) pozorno paziti, da popolnoma omejeni sekundarni učinki visoke inflacije v letu 2004 ne bi vplivali na potek konvergence inflacije, ki je predviden v programu.“

3. Realna rast BDP Slovaške je med 1994 in 2004 znašala povprečno 4,3 %, skoraj 2 odstotni točki nad 2,4-odstotnim povprečjem EU-25. Položaj na trgu dela ostaja največja težava države. Zaradi pospešenega prestrukturiranja podjetij v poznih devetdesetih letih je stopnja brezposelnosti narasla s 13,7 % v letu 1994 na 18,2 % v letu 2004, medtem ko se je celotna zaposlenost v istem obdobju znižala za 2 odstotni točki. Program predvideva, da bo realna rast BDP povprečna po stopnji 5,6 % v programskem obdobju, in, glede na negativno proizvodno vrzel v letu 2005, pomeni občuten zagon v cikličnih pogojih. Za rast BDP se pričakuje, da se bo povečala s 5,1 % v letu 2005 na 5,4 % v letu 2006 in 6,1 % v letu 2007, neto izvoz zagotavlja povečano rast BDP in dopolnjuje zelo pozitiven prispevek domačega povpraševanja. Okrepljeno domače povpraševanje je treba ohraniti zaradi pozitivnega razvoja plač in trga dela ter privlačnega poslovnega okolja in naraščanja javnih naložb, ki jih podpirajo skladi EU. Napoved služb Komisije iz jeseni 2005, ki obravnava obdobje do leta 2007, na splošno potrjuje projekcije rasti v programu ter razvoj, na katerem temelji sestava rasti. Predpostavka o rasti v višini skoraj 5,5 % presega oceno glede rasti potencialnega proizvoda služb Komisije za leto 2008. Program pričakuje povečanje inflacije na 3,6 % v letu 2006, razlogi so povečanja administrativno določenih cen zaradi višjih cen nafte in zemeljskega plina. Ko bodo ti učinki izginili, se za inflacijo predvideva, da bo dosegla 2,0 % v letih 2007 in 2008. Projekcije inflacije, predstavljene v programu, so videti uresničljive, čeprav nedavno objavljene nadaljnje prilagoditve navzgor nekaterih določenih cen pomenijo pozitivno tveganje.

4. Vrednost korune se je po depreciaciji marec–april 2005 počasi povečala vse do svojega vstopa v MDT II dne 28. novembra 2005. Po tem premiku se je krona na začetku še naprej okrepila za okoli 1,5 % in pozneje stabilizirala med 1 in 2 odstotki nad osrednjim tečajem v prvih tednih udeležbe pri MDT II. Od začetka leta 2005 so dolgoročne obrestne mere ostale blizu ravni euroobmočja, v primerjavi z razmikom, ki znaša okoli 100 baznih točk v letu 2003 in 2004. Ker je nedavno povečanje dolgoročnih obrestnih mer na Slovaškem prehitelo povečanje v euroobmočju, se je razmik spet nekoliko povečal v zadnjem četrtletju 2005. Nacionalna banka Slovaške je od 1. januarja 2005 opredelila vodenje svoje monetarne politike kot „ciljne inflacije v pogojih MDT II“.

5. Javnofinančni primanjkljaj je za leto 2005 na podlagi napovedi služb Komisije ocenjen na 4,1 % BDP, vendar primerjava s prejšnjimi konvergenčnimi programi ni enostavna, ker vključuje preklic terjatev za nekatere države v razvoju v višini približno 0,8 % BDP. Brez preklica terjatev je primanjkljaj ocenjen na okoli 3,3 % BDP, kar je rahlo nižje od primanjkljaja, predvidenega v prejšnji dopolnitvi (3,4 % BDP). Vendar ta pozitivni razvoj izhaja zlasti iz nižjih odhodkov za obresti, kot se je pričakovalo.

6. Cilj programa je zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednostjo 3 % BDP v letu 2007 (vključno s stroški pokojninske reforme) v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7) z dne 5. julija 2004. Za javnofinančni primanjkljaj (brez stroškov pokojninske reforme) se predvideva zmanjšanje s 4,1 % BDP (vključno s preklici terjatev v višini 0,8 % BDP) v letu 2005 na 2,9 % v letu 2006, potem strm padec na 1,6 % BDP v letu 2007 in pozneje na 1,3 % BDP v letu 2008. Proračunska prilagoditev temelji zlasti na odhodkih. Za razmerje med odhodki in BDP se predvideva zmanjšanje za 3,4 odstotne točke med leti 2005 in 2008 (za 2,6 odstotne točke brez preklica terjatev v višini 0,8 % BDP v letu 2005). Javnofinančni prihodki naj bi do leta 2007 ostali relativno stabilni in se potem v letu 2008 zmanjšali za 0,7 % BDP. Proračunski vpliv razvrstitve pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, zunaj javnofinančnega sektorja (ki se mora izvajati do proračunskega obvestila iz pomladi 2007) je ocenjen na 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % in 1,4 % BDP v letih 2005, 2006, 2007 oziroma 2008. Načrtovana proračunska konsolidacija je osredotočena na konec obdobja, zlasti na leto 2007. V primerjavi s prejšnjim konvergenčnim programom je osredotočenje dosežka pri javnofinančni konsolidaciji, ki je potreben, da se doseže ciljni primanjkljaj za 2007 v višini 3,0 % BDP, na zadnje leto programa postalo še bolj očitno, ker so ocene stroškov pokojninske reforme višje. Ciljni primanjkljaj za leto 2006 je ostal nespremenjen. Na splošno, nova dopolnitev v glavnem potrjuje načrtovano prilagoditev iz prejšnjega programa ob upoštevanju bolj ugodnih makroekonomskih obetov. Proračunski učinek okrepljenih projekcij gospodarske rasti v veliki meri nadomesti revidiranje stroškov pokojninske reforme navzgor.

7. Na podlagi izračunov služb Komisije in programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo bi se strukturni saldo izboljšal z okoli -2,75 % BDP v letu 2005 na okoli -1,5 % BDP v letu 2008. Po načrtih programa so prizadevanja proračunske politike osredotočena zlasti na leto 2007, ko je proizvodna vrzel, ki jo zajema makroekonomski scenarij programa, ocenjena, da je blizu ničle, vendar se zaradi cikličnih pogojev jasno pričakuje izboljšanje v primerjavi s prejšnjim letom. Program opredeljuje srednjeročni cilj za proračunski položaj, kakor je predviden v Paktu stabilnosti in rasti, v smislu strukturnega salda v višini -0,9 % BDP, ki si ga prizadeva doseči do leta 2010. Ker srednjeročni cilj, vključen v program, presega minimalno merilo (ocenjeno v smislu primanjkljaja v višini približno 2,25 % BDP), bo, če bo dosežen, izpolnil cilj o zagotavljanju varnostne rezerve pred nastopom čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je ustrezen, ker se nahaja v okviru, ki ga Pakt stabilnosti in rasti in kodeks ravnanja predvidevata za države članice v euroobmočju in MDT II, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda.

8. V skladu s to dopolnitvijo srednjeročni proračunski okvir, ki ga je potrdila vlada, temelji izključno na trenutni zakonodaji in na spremembah zakonodaje, ki jih je potrdila vlada. Vendar ni zelo izčrpen glede ukrepov, ki bi zagotovili, da se doseže ciljni primanjkljaj za leto 2007. Vlada je do sedaj v veliki meri dosegala proračunske cilje, določene v prejšnjih programih: po primanjkljaju leta 2004, ki je bil nižji od pričakovanega, se za leto 2005 tudi predvideva rezultat, ki je boljši od pričakovanega (brez preklica terjatev 0,8 % BDP). Nekateri finančni viri, ki so bili oproščeni zaradi nižjih odhodkov za obresti, kot se je pričakovalo v letu 2005, se vseeno uporabljajo za kritje drugih neproračunskih javnih odhodkov, ki poudarjajo potrebo po bolj zavezujočih zgornjih mejah za postavke odhodkov. Na splošno se tveganja glede napovedi zdijo v glavnem uravnotežena in tako so proračunske projekcije v programu videti uresničljive.

9. Ob upoštevanju vseh tveganj bo Slovaška predvidoma zmanjšala čezmerni primanjkljaj do roka, ki ga je določil Svet. Povečanje projekcij primanjkljaja za leto 2005 izhaja iz enkratnega učinka preklica terjatev v višini 0,8 % BDP. Vendar proračunska strategija, navedena v programu, morda ne zadostuje za zagotovitev, da bo srednjeročni cilj programa (-0,9 % BDP) dosežen v letu 2010. Vključno s proračunskim vplivom odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra (ki se mora izvesti do obvestila iz pomladi 2007), je strukturni saldo, ki temelji na izračunih služb Komisije na podlagi programa, ocenjen na -2,9 % BDP v letu 2008 (-1,5 % BDP neto stroškov pokojninske reforme). Tako bi bila potrebna bistvena dodatna merila konsolidacije, da se doseže srednjeročni cilj programa do leta 2010. Načrtovano izboljšanje strukturnega salda v višini okoli 0,25 % BDP v letu 2008 je pod 0,5 % merilom BDP, določenim v Paktu stabilnosti in rasti, ko bi se ciklični pogoji lahko izkazali kot „čas ugodnih gospodarskih razmer“.

10. Za delež dolga se pričakuje, da bo znatno padel za skoraj 9 odstotnih točk na 33,7 % BDP v letu 2005. Do tega velikega padca – celo večjega kot so predvidele napovedi služb Komisije – je zlasti prišlo zaradi zmanjšanja likvidnih sredstev (depozitov), s katerimi upravlja nova agencija, odgovorna za upravljanje javnega dolga (ARDAL). Zmanjšanje likvidnih sredstev je prikazano kot sestavni del usklajevanja stanj in tokov. Za delež dolga se tako pričakuje, da bo nihal okoli 35 do 36 % BDP (35,5 % v letu 2006, 35,2 % v letu 2007 in 36,2 % v letu 2008), kot posledica nizkega primarnega salda z učinkom „snežene kepe“, ki bi povzročila zmanjšanje dolga (ker je efektivna obrestna mera pod rastjo BDP). Pričakuje se, da bo usklajevanje stanj in tokov v programskem obdobju ostalo pozitivno ne glede na nekatere prihodke od privatizacije, ki se pričakujejo v letu 2006.

11. Ob upoštevanju vzdržnosti javnih financ obstaja za Slovaško na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva srednje tveganje. Raven dolga je znatno pod 60-odstotno referenčno vrednostjo in mora tako ostati pod predpostavko nespremenjenih politik za prihodnji dve desetletji. Slovaška je nedavno uvedla dvostopenjsko pokojninsko reformo, ki je vsebovala povečanje javnih odhodkov v prihodnosti. Vendar bo trenutno visok strukturni primanjkljaj preprečil zmanjšanje razmerja med dolgom in BDP, ki povečuje tveganje za dolgoročno vzdržnost. Dosledno izvajanje načrtovane konsolidacije javnih financ je srednjeročno potrebno, da se zmanjšajo tveganja za dolgoročno vzdržnost[5].

12. Načrtovani ukrepi na področju javnih financ so na splošno usklajeni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Slovaška bo predvidoma zmanjšala čezmerni primanjkljaj do roka, ki ga je določil Svet.

13. V nacionalnem programu reform na Slovaškem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) informacijska družba; (ii) raziskave in razvoj ter inovacije; in (iii) izobraževanje in zaposlovanje. Proračunske posledice ukrepov, navedene v nacionalnem programu reform, so v celoti odražene v proračunskih projekcijah konvergenčnega programa. Konvergenčni program opisuje že sprejete reforme davčnega in pokojninskega sistema. Proračun za leto 2006 ter proračunski okvir za obdobje 2006–2008 predvidevata znatno povečanje odhodkov za izobraževanje ter raziskave in razvoj in tako odražata prednosti, navedene v nacionalnem programu reform.

Svet, ob upoštevanju zgornje ocene in priporočil v skladu s členom 104(7), meni, da mora Slovaška:

(i) okrepiti učinek strukturne proračunske prilagoditve ob odsotnosti razlik od ciljne referenčne vrednosti za leto 2007 (rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja), ter da v celoti izkoristi navzgor revidirane razvojne možnosti v primerjavi s tistimi, na katerih temeljijo priporočila Sveta, in

(ii) utrditi zavezujoče srednjeročne zgornje meje odhodkov za institucionalne enote centralne ravni države.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, 2005–2008

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[6] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

14. Svet je [24. januarja 2006] ocenil dopolnitev konvergenčnega programa Slovaške, ki zajema obdobje 2005–2008. Program je delno usklajen z vzorčno strukturo za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja. Program ima vrzeli v obveznih in neobveznih podatkih, ki jih predpisuje novi kodeks ravnanja.

15. Realna rast BDP Slovaške je med 1994 in 2004 znašala povprečno 4,3 %, skoraj 2 odstotni točki nad 2,4-odstotnim povprečjem EU-25. Položaj na trgu dela ostaja največja težava države. Zaradi pospešenega prestrukturiranja podjetij v poznih devetdesetih letih je stopnja brezposelnosti narasla s 13,7 % v letu 1994 na 18,2 % v letu 2004, medtem ko se je celotna zaposlenost v istem obdobju znižala za 2 odstotni točki. Makroekonomski scenarij predvideva, da bo realna rast BDP povprečna v višini 5,6 % letno v programskem obdobju, in, glede na negativno proizvodno vrzel v letu 2005, pomeni občuten zagon v cikličnih pogojih. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih informacij, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Projekcije v programu glede inflacije so videti realistične.

16. Svet je 5. julija 2004 odločil, da ima Slovaška čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom iz člena 104(7) na isti datum je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do 2007. Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju o zadnji dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, ki obravnava obdobje 2004–2007, pozval Slovaško, da „(i) izkoristi vsako priložnost za pospešeno zmanjševanje primanjkljaja, vključno s pomočjo uporabe prihodkov, ki so boljši od pričakovanih, in prihrankov na strani odhodkov, zlasti v letu 2005; (ii) morajo biti srednjeročne zgornje meje odhodkov bolj zavezujoče; (iii) pozorno paziti, da popolnoma omejeni sekundarni učinki visoke inflacije v letu 2004 ne bi vplivali na potek konvergence inflacije, ki je predviden v programu.“

17. Cilj programa je zmanjšati primanjkljaj pod 3-odstotno referenčno vrednostjo BDP v letu 2007 v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7) z dne 5. julija 2004. Za javnofinančni primanjkljaj (brez stroškov pokojninske reforme) se predvideva zmanjšanje s 4,1 % BDP (vključno s preklici terjatev v višini 0,8 % BDP) v letu 2005 na 2,9 % v letu 2006, potem močno pade na 1,6 % BDP v letu 2007 in doseže 1,3 % BDP v letu 2008. Podobno profil primarnega salda, za katerega se pričakuje izboljšanje z -2,3 % BDP (-1,5 % BDP brez preklica terjatev v višini 0,8 % BDP) v letu 2005 na 0,7 % v letu 2008. Proračunska prilagoditev temelji zlasti na odhodkih. Za razmerje med odhodki in BDP se pričakuje zmanjšanje za 3,4 odstotne točke med leti 2005 in 2008 (za 2,6 odstotne točke brez preklica terjatev v višini 0,8 % BDP v letu 2005). Javnofinančni prihodki naj bi do leta 2007 ostali relativno stabilni in se potem v letu 2008 zmanjšali za 0,7 % BDP. Proračunski vpliv razvrstitve pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, zunaj javnofinančnega sektorja (ki se mora izvesti do obvestila iz pomladi 2007) je ocenjen na 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % in 1,4 % BDP v letih 2005, 2006, 2007 oziroma 2008. Načrtovana proračunska konsolidacija je osredotočena na konec obdobja, zlasti na leto 2007. V primerjavi s prejšnjim konvergenčnim programom je osredotočenje dosežka pri javnofinančni konsolidaciji, ki je potreben, da se doseže ciljni primanjkljaj za 2007 v višini 3,0 % BDP, na zadnje leto programa postalo še bolj očitno, ker so ocene stroškov pokojninske reforme višje.

18. V programskem obdobju se za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, načrtuje povprečno izboljšanje za 0,4 % BDP letno, z -2,8 % GDP na -1,3 % BDP. Program določa srednjeročni cilj za strukturni proračunski položaj v smislu primanjkljaja 0,9 % BDP in si ta položaj prizadeva doseči do leta 2010 (po programskem obdobju). Ker srednjeročni cilj, vključen v program, presega najnižje merilo (ocenjeno v smislu primanjkljaja v višini približno 2,25 % BDP), bo, če bo dosežen, izpolnil cilj o zagotavljanju varnostne rezerve pred nastopom čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je ustrezen, ker se nahaja v okviru, ki ga Pakt stabilnosti in rasti ter kodeks ravnanja predvidevata za države članice v euroobmočju in MDT II, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda.

19. Tveganja proračunskih projekcij v programu se zdijo na splošno uravnotežena. Čeprav program ni zelo izčrpen glede posebnih ukrepov, načrtovanih za sprejetje, da se doseže ciljni primanjkljaj za leto 2007, dopolnitev poudarja, da srednjeročni proračunski okvir, ki ga je potrdila vlada, temelji izključno na trenutno veljavni zakonodaji in na spremembah zakonodaje, ki jih je potrdila vlada. Trenutna vlada je do sedaj več kot spoštovala proračunske cilje, določene v prejšnjih programih: po primanjkljaju leta 2004, ki je bil nižji od pričakovanega, se za leto 2005 tudi predvideva rezultat, ki je boljši od pričakovanega (če preklici terjatev 0,8 % BDP niso upoštevani). Nekateri finančni viri, ki so bili oproščeni zaradi nižjih odhodkov za obresti, kot se je pričakovalo v letu 2005, se vseeno uporabljajo za kritje drugih neproračunskih javnih odhodkov, ki poudarjajo potrebo po bolj zavezujoči zgornji meji za postavke odhodkov.

20. Kot je predlagal Svet, se ob tej oceni tveganja proračunska naravnanost v programu zdi usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007. Vendar proračunska naravnanost v programu morda ne bo zadostovala za zagotovitev, da se doseže srednjeročni cilj programa v letu 2010, kot je bilo predvideno v programu. Ritem prilagoditve v letu 2008 (leto, ki sledi zmanjšanju čezmernega primanjkljaja) v smeri srednjeročnega cilja programa, ki ga zajema program, ni v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki opredeljuje, da mora veljati za države članice v euroobmočju in MDT II letno izboljšanje strukturnega salda 0,5 % BDP kot merilo in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer in bi lahko bila nižja v času slabih gospodarskih razmer. Strukturni saldo se je v letu 2008 izboljšal le za okoli 0,25 % BDP, medtem ko ciklični pogoji opozarjajo na „čas ugodnih razmer“[7].

21. Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2005 dosegel 33,7 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva povečanje deleža dolga za 2,5 odstotni točki v programskem obdobju.

22. Ob upoštevanju vzdržnosti javnih financ obstaja za Slovaško na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva srednje tveganje. Raven dolga je znatno pod 60-odstotno referenčno vrednostjo in mora tako ostati pod predpostavko nespremenjenih politik za prihodnji dve desetletji. Slovaška je nedavno uvedla dvostopenjsko pokojninsko reformo, ki je vsebovala povečanje javnih odhodkov v prihodnosti. Vendar bo trenutno visok strukturni primanjkljaj preprečil zmanjšanje razmerja med dolgom in BDP, ki povečuje tveganje za dolgoročno vzdržnost. Dosledno izvajanje načrtovane konsolidacije javnih financ je srednjeročno potrebno, da se zmanjšajo tveganja za dolgoročno vzdržnost.

23. Predvideni ukrepi na področju javnih financ so na splošno usklajeni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Slovaška bo predvidoma zmanjšala čezmerni primanjkljaj do roka, ki ga je določil Svet.

24. V nacionalnem programu reform na Slovaškem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) informacijska družba; (ii) raziskave in razvoj ter inovacije; in (iii) izobraževanje in zaposlovanje. Proračunske posledice ukrepov, navedene v nacionalnem programu reform, so v celoti odražene v proračunskih projekcijah konvergenčnega programa. Konvergenčni program opisuje že sprejete reforme davčnih in pokojninskih sistemov. Proračun za leto 2006 ter proračunski okvir za obdobje 2006–2008 predvidevata znatno povečanje odhodkov za izobraževanje ter raziskave in razvoj in tako odražata prednosti, navedene v nacionalnem programu reform.

Svet, ob upoštevanju zgornje ocene in priporočil v skladu s členom 104(7), meni, da mora Slovaška:

(i) okrepiti učinek strukturne proračunske prilagoditve ob odsotnosti razlik od ciljne referenčne vrednosti za leto 2007 (rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja), ter da v celoti izkoristi navzgor revidirana predvidevanja rasti v primerjavi s tistimi, na katerih temeljijo priporočila Sveta, in

(ii) utrditi zavezujoče srednjeročne zgornje meje odhodkov za institucionalne enote centralne ravni države.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Realni BDP (sprememba v %) | KP dec. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |

KOM nov. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | ni podatkov |

CP nov. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | KP dec. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |

COM nov. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | ni podatkov |

KP nov. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP dec. 20052 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0.8 |

COM nov. 20056 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | ni podatkov |

KP nov. 20042 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP dec. 20052 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 |

COM nov. 2005 | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | ni podatkov |

KP nov. 2004 | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | KP dec. 2005 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 |

COM nov. 2005 | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | ni podatkov |

KP nov. 2004 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP dec. 20052 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 |

COM nov. 2005 | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | ni podatkov |

KP nov. 20042 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Strukturni saldo3 (v % BDP) | KP dec. 20054 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 |

COM nov. 20055 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | ni podatkov |

KP nov. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Bruto javni dolg7 (v % BDP) | KP dec. 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |

COM nov. 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | ni podatkov |

KP nov. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | ni podatkov |

Opombe: 1 Proračunske projekcije ne upoštevajo vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih pokojninskih sistemov, ki jo je treba izvesti do objave obvestila spomladi 2007. Ob upoštevanju tega vpliva bi javnofinančni saldo v skladu z dopolnitvijo programa znašal -3,2 % BDP v letu 2004, -4,9 % v letu 2005, -4,2 % v letu 2006, -3,0 % v letu 2007 in -2,7 % v letu 2008. 2 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 3 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 4 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,8 % BDP v letu 2005, povečevanje primanjkljaja ter 0,1 % v letu 2007, zmanjševanje primanjkljaja). 5 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (0,8 % BDP v letu 2005, povečanje primanjkljaja). 6 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % oziroma 5,1 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007. 7 Projekcije dolga (v nasprotju s projekcijami primanjkljaja) v programu so bile pripravljene ob upoštevanju odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih pokojninskih sistemov. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Mnenje Ekonomsko-finančnega odbora „Podrobni opis izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernic o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, ki ga je 11. oktobra 2005 potrdil Ekonomsko-finančni svet.

[3] Vendar manjkajo deli o posledicah rasti „večjih strukturnih reform“ in o občutljivosti proračunskih projekcij različnih scenarijev in predpostavk. Poglavje o institucionalnih značilnostih javnih financ ne ustreza vzorčni strukturi.

[4] Vendar upoštevajte, da manjkajo obvezni podatki o nominalni efektivni obrestni meri, da bi se izognili vnaprejšnji določitvi menjalnega tečaja eura. Manjkajo tudi podatki o posredno merjenih storitvah finančnega posredništva (FISIM) in javnofinančni izdatki.

[5] Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije in bo objavljena na spletni strani website:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije in bo objavljena na spletni strani website:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.