SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 10.9.2010 
SEC(2010) 1012 kon č. 
  
ODGOVOR KOMISIJE NA POSEBNO PORO ČILO  
„REVIZIJA POSTOPKA POTRDITVE OBRA ČUNOV“  
SL 2   SL ODGOVOR KOMISIJE NA POSEBNO PORO ČILO 
„REVIZIJA POSTOPKA POTRDITVE OBRA ČUNOV“  
POVZETEK  
III. Komisija meni, da je novo delo, ki ga mo rajo certifikacijski organi opraviti znotraj 
skupnega okvira za upravljanje in kontrolo kmetijskih odhodkov, pomemben in koristen element za pridobitev razumnega zagotovila gl ede zakonitosti in pravilnosti s tem povezanih 
transakcij. Te nove zahteve so bile prvi č uvedene za prora čunsko leto 2007 in so – razen 
prilagoditve in razširitve za prora čunsko leto 2008, od takrat ostale vsebinsko nespremenjene. 
O novih zahtevah so na letni konferenci potekal e tudi razprave s cer tifikacijskimi organi. 
Kot rezultat tega se je stanje v prora čunskem letu 2009 (po koncu revidiranega obdobja) 
znatno izboljšalo pri vseh navedenih novih el ementih zagotovila (tj. tistih v zvezi z 
zakonitostjo in pravilnostjo pla čil). 
IV. Postopek potrditve skladnosti je zas novan tako, da iz financiranja EU izlo či odhodke, ki 
so nastali s kršitvijo zakonodaje EU. Vendar pa to ni mehanizem, s katerim se izterjajo 
nepravilna pla čila upravi čencem, za kar so v skladu z na čelom deljenega upravljanja in pravili 
iz člena 9(1)(a)(iii) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 in člena 53b(2)(c) finan čne uredbe 
izključno odgovorne države članice. V primerih, ko so nepravilna pla čila posameznim 
upravičencem ugotovljena na podlagi potrdit ve skladnosti, morajo države članice ukrepati z 
uvedbo postopkov izterjave zoper te upravi čence.  
Člen 31(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005 dolo ča, da se finan čni popravki dolo čijo na podlagi 
narave in teže kršitve ter finan čne škode za EU. Kjer je to mogo če, se znesek izra čuna na 
podlagi dejansko povzro čene izgube ali na podlagi ekstrapolacije. Če to ni mogo če, se 
uporabijo pavšalne stopnje, ki v skladu s pravnimi zahtevami upoštevajo resnost pomanjkljivosti v nacionalnih kontroln ih sistemih, da se odrazi finan čno tveganje za EU. 
Sistem Komisije zato vzpostavlja ja sno hierarhijo metod, ki jih je treba uporabiti, in Komisija 
se zato ne strinja, da so v danem prim eru na voljo „možnosti“ glede vrste finan čnega 
popravka, ki ga je treba uporabiti. Komisija meni, da obstaja tehtna povezava med zneskom 
popravkov in zneskom nepravilnih pla čil zaradi pomanjkljivosti  v sistemu. Potrjevanje 
skladnosti vklju čuje primere, kjer so ugotovljene poma njkljivosti omejene na kontrolni sistem 
in jih ni mogo če povezati s posameznimi nepravilnimi pla čili upravičencem, vendar je zaradi 
pristopa pavšalnih stopenj za kontrolne pomanjkljivosti krito tveganje za prora čun EU, npr. v 
primerih, ko država članica ne doseže minimalnega števila kontrol. 
Poleg tega izvrševanje kmetijskih odhodkov poteka po na čelu deljenega upravljanja, zato 
imajo države članice boljše izhodiš če kot Komisija, da ocenijo in predložijo dokaze o dejanski 
finančni izgubi ali tveganju za prora čun EU. Izvedbena navodila to  jasno priznavajo in 
zahtevajo od Komisije, da takšne dokaze upošteva, če so zanesljivi. Natan čnejši izra čun 
finančne izgube za prora čun EU zato zahteva aktivno s odelovanje zadevnih držav članic na 
vseh ravneh potrjevanja skladnosti, ker ima samo država članica vse potrebne informacije za 
tak izračun. Na žalost pa države članice kljub zahtevam Komisije te možnosti pogosto ne 
izkoristijo. Od reforme sistema leta 1996 predst avljajo pavšalni popravki nekaj manj kot 70 % 
vrednosti vseh popravkov. Vendar Komisija meni, da je bolj primerno preu čiti število 
primerov finan čnih popravkov, pri katerih je bila uporab ljena pavšalna stopnja. Trenutno le 
45 % vseh primerov temelji na pristopu pavšalnih stopenj, in če upoštevamo zadnjih deset 
odločb o skladnosti, ta odstotek pa de na 37 %. To dokazuje stal no prizadevanje Komisije, da 
bi kar najbolj omejila uporabo pavšalnih stopenj. 
SL 3   SL Ker metodologija, ki jo Komisija uporablja za izra čun finančnih popravkov, temelji na njeni 
najboljši oceni tveganja za prora čun EU, finan čni popravki po definiciji ne morejo pomeniti 
sankcije. 
V okviru te pobude je Komis ija pred kratkim državam članicam postavila pogoje, pod 
katerimi je pripravljena omejiti znesek morebitnega finan čnega popravka na stopnjo napake, 
ki jo država članica ugotovi pri transakcijah na ravni kon čnega upravi čenca in o njej poro ča v 
svojih statisti čnih podatkih o kontrolah za zadevno shemo pomo či. 
Finančni popravki so ra čunovodski popravki in ne sankcija za organe držav članic. Sodiš če 
Evropske unije je potrdilo met odologijo pavšalne stopnje kot sk ladno s pravnimi predpisi, ki 
urejajo delo na podro čju skladnosti. Zlasti je potrdilo, da ni naloga Komisije, da izvaja 
preverjanja, potrebna za dolo čitev natan čnega zneska nastale izgube, temve č da mora država 
članica dokazati, da je bila o cena Komisije pretirana.  
Uporabo pavšalnih popravkov je potrdil tudi Evrops ki parlament v svoji re soluciji o razrešnici 
(§ 83) iz leta 2007 za primere, ko države članice ne izpolnijo svojih pravnih obveznosti.  
Alternativne metode za izra čun finančnih popravkov, ki jih navaja Sodiš če, bi zahtevale 
znatno pove čanje revizijskih virov, kar ne bi bilo mogo če upravičiti z nobeno analizo stroškov 
in koristi.  
V. Odločba o finan čni potrditvi se sprejme približ no šest mesecev po koncu zadevnega 
proračunskega leta. S to odlo čbo Komisija dolo či znesek odhodkov, ki se prizna v breme 
proračuna EU za zadevno let o. Dejstvo, da odlo čba ne posega v naknadne odlo čbe o 
skladnosti, ki državam članicam nalagajo finan čne popravke, je iz recno navedeno v členu 30 
Uredbe (ES) št. 1290/2005, ki ima enak pravni status kot finan čna uredba. Poleg tega je 
vsebinsko popolnoma skladna s finan čno uredbo, ki za vs e druge odhodke dolo ča, da 
Komisija lahko izvede naknadna preverjanja do 5 let po sklepu o razrešnici  za leto, v katerem 
je bilo izvršeno kon čno plačilo. V nasprotnem primeru se vsi prora čunski odhodki štejejo za 
začasne, dokler ni opravljeno naknadno prever janje ali do izteka 5-letnega obdobja.  
Znesek odhodkov, ki bo s prihodnjimi odlo čbami o skladnosti verjetno izlo čen iz financiranja, 
se razkrije kot pogojna obveznost v ra čunovodskem sistemu Komisije in v pojasnilu k 
računovodskim izkazom. To razkritje skupaj z odlo čbo o finan čni potrditvi Evropskemu 
parlamentu in Svetu zagotavlja informacije, ki jih potrebujeta za postopek razrešnice. 
Opažanje Sodiš ča je povezano s temeljnim na čelom sistemov za potrjevanje obra čunov, kot je 
določeno v njegovi obstoje či pravni podlagi, ki jo mora uporabljati Komisija (od leta 1996). 
Pri sprejemanju zadevne zakonodaje  ni ugovarjala nobena vpleten a stran, zato bi bilo to 
opažanje najbolje upoštevati v okviru morebitnega pregleda zakonodaje. 
VI. Komisija meni, da obstoje či sistem deluje dobro in dosega splošne cilje. Vendar bo še 
naprej izboljševala svoje postopke v praksi te r, kjer bo potrebno, Evropskemu parlamentu in 
Svetu predložila ustrezne predloge za nadaljnje izboljšave za obdobje po letu 2013.  
UVOD  
2. Člen 42(1) izvedbenih pravil, ki se nanašajo na uporabo člena 53b in 53c finan čne uredbe, 
določa, da je namen potrjevanja obra čunov zagotoviti, da so odhodki držav članic v okviru 
deljenega upravljanja […] in ki se jih lahko prizna v breme prora čuna EU, pravilni in skladni 
z veljavnimi predpisi EU. 
5. Delovna skupina Belle, ki  jo je Komisija ustanovi la leta 1991, je bila pooblaš čena, da 
preuči postopke, povezane s postopkom potrjevanja obra čunov, da bi ocenila njihovo 
učinkovitost in uspešnost pri doseganju splošnih  ciljev skupne kmetijske politike (SKP) in 
SL 4   SL finančne uredbe ter, po potrebi, predlagala  zakonodajna in/ali upravna sredstva za 
uveljavljanje teh postopkov.  
(b) Vsak finan čni popravek, vklju čen v odlo čbo o skladnosti, je povezan z dolo čenim 
proračunskim letom, dolo čenim v prilogi k tej odlo čbi. 
OKVIR 1 
(b) Pregledi, ki jih opravi pla čilna agencija, temeljijo na uprav ljavskih in kontrolnih sistemih, 
za katere Komisija dolo či minimalne zahteve. 
6. V spremenjenem sistemu se odlo čba o finan čni potrditvi sprejme do 30. aprila v letu, ki 
sledi zadevnemu prora čunskemu letu. Tako je reform irani postopek potrditve obra čunov 
znatno skrajšal časovni okvir za po trditev obra čunov plačilne agencije.  
DEL I – FINAN ČNA POTRDITEV OBRA ČUNOV 
21. Zanašanje na delo drugih revizorjev, kj er se oceni kot ustrezno, je predvideno v 
mednarodnih ra čunovodskih standardih in smernicah Komisije. Certifikacijski organi se lahko 
zanašajo na delo službe  za notranjo revizijo, če so to delo dovolj preverili.  
Revizijski obisk danskega certifikacijskega organa novembra 2009, ki je zajemal predvsem 
proračunsko leto 2009, ni ne pri njem ne pri za devni službi za notra njo revizijo pokazal 
nobenih ve čjih pomanjkljivosti glede del ovnih dokumentov in seznamov.  
Glede opažanja Sodiš ča v opombi 9, da je na Danskem služba za notranjo revizijo sodelovala 
v postopku izbire certifikacijske ga organa, s katerim je pla čilna agencija na njen predlog na 
koncu neposredno sklenila pogodbo o sodelovanju, je treba upoštevati, da je bila pogodba 
certifikacijskega organa obnovljena za prora čunski leti 2009 in 2010, podpisnik pogodbe pa je 
bil pristojni organ. 
22. V večini primerov se ugotovitve Sodiš ča nanašajo na slabosti dokumentacije revizijskega 
dela certifikacijskih orga nov, ne pa na samo delo. 
Certifikacijski organi bi morali zbrati dovolj revizijskih dokazov, da podprejo svoje 
ugotovitve. Komisija meni, da je to vprašanje del njene analize tveganja, čeprav to lahko 
oceni samo neposredno med obiski certifikaci jskih organov, izbranih za revizijo. Čeprav bi 
bilo treba natan čno obliko in vsebino delovnih dokument ov in seznamov prepustiti strokovni 
presoji certifikacijskih organov, Ko misija v primeru, ko na tem klju čnem podro čju najde 
slabosti, poda priporo čila (in jih bo podajala še naprej). 
Neodvisno od splošnih zahtev za preverjanje podatkov o odhodkih v skladu s smernico št. 3 
morajo certifikacijski organi pri shemi enotnega pla čila preveriti, ali so pla čila lahko 
izplačana na podlagi s tem povezanih pravic. Vendar v okviru preverjanja podatkov ni nobene 
zahteve po preverjanju pravic kot takih.  
24. Smernice so bile spremenjene za prora čunsko leto 2009, da bi dodatno pojasnile, kako bi 
morala biti izvedena preverjanje celovitosti in to čnosti knjig terjatev ter Priloga III/IIIA k 
Uredbi (ES) št. 885/2006 in ka ko bi bilo treba o tem poro čati. Analiza certifikacijskih poro čil 
v zvezi s prora čunskim letom 2009 kaže, da so bile od revizije Sodiš ča v zvezi s tem narejene 
izboljšave.  
Poleg dela, ki so ga izvedli cert ifikacijski organi, je Komisija v zadnjih treh letih revidirala 14 
plačilnih agencij v 11 državah članicah glede njihovega nada ljnjega ukrepanja v zvezi s 
primeri nepravilnosti  in njihovega poro čanja v skladu s Prilogo III Uredbe (ES) št. 885/2006. 
Na splošno imajo pla čilne agencije vzpostavljene  ustrezne postopke za zaš čito finančnih 
interesov Evropske unije. Pomanjkljivosti, ugotovljene med temi revizijami, se spremljajo v okviru postopkov potrjev anja skladnosti. 
SL 5   SL 26. Komisija je pred kratkim predstavila sistem,1 s katerim lahko države članice od leta 2010 
naprej krepijo splošni okvir za pridobitev razumnega zagotovila glede zakonitosti in 
pravilnosti transakcij na ravni kon čnih upravi čencev. V ta namen bi morali certifikacijski 
organi razširiti svoje delo nad trenutne zahteve in za dolo čeno populacijo odhodkov v celoti 
ponovno pregledati reprezentativni vzorec tr ansakcij, ki jih je zadevna pla čilna agencija 
preverila na kraju samem. Delo  bi obsegalo celotno obravnavo spisa, od prejetja vloge za 
pomoč do izračuna in izvedbe kon čnega plačila. 
28. Komisija se strinja, da so nadaljnje izboljš ave možne in potrebne, te r stalno izpostavlja to 
vprašanje pri državah članicah. Vendar ni nobene zahteve po preverjanju in ocenjevanju vsake 
ključne in pomožne kontrole , ki bi morala biti vzpostavljena pri pla čilni agenciji. 
29. Komisija meni, da mnenje o postopkih notr anje kontrole ne bi zahtevalo posebnega 
preverjanja in ocenjeva nja zanesljivosti vsake klju čne in pomožne kontrole. Uredba (ES) št. 
885/2006 od certifikacijskih organov ne zahteva, da podajo zaklju ček o tem, ali vse možne 
kontrole delujejo, temve č od njih zahteva le, da pregledajo, ali pla čilna agencija izpolnjuje 
akreditacijska merila (Priloga  I k Uredbi (ES) št. 885/2006).  
Vendar bi se v skladu z novim sistem om, opisanim v odgovoru Komisije na to čko 26, od 
certifikacijskih organov zahteval o, da ocenijo te vidike.  
30. Kjer je bilo potrebno, je Komisija v uradnih sporo čilih državam članicam poudarila, da bi 
bilo treba ugotoviti in preveriti tudi pooblaš čene organe. Vendar ne obstaja nobena zahteva po 
vsakoletnem obisku in preverjanju vsakega pooblaš čenega organa.  
31. Namen spremembe je bil pojasniti že obstoje če obveznosti in izboljšati poro čanje 
certifikacijskih organov.  
32. Komisija meni, da spremenjene smernice ustrezno dolo čajo celotni obseg revizijske 
naloge. Od pla čilnih agencij se pri čakuje, da vse informacije v njihovih predloženih letnih 
vprašalnikih uskladijo z osnovnimi informacijami v podatkovni zbirki. Certifikacijski organi 
morajo preveriti, ali je  to bilo storjeno, in navesti, ali so  bile ugotovljene neskladnosti. Prav 
tako morajo preveriti obstoj in ustreznost revizijske sledi. 
Da bi preverili to čnost podatkovne baze, morajo certifikacijs ki organi izbrati vzorec najmanj 
20 poročil o inšpekcijskih pregledih na terenu za vsak niz statisti čnih podatkov in preveriti, ali 
so bili podatki, ki jih vsebujejo poro čila, pravilno vneseni v podatkovno zbirko. 
Certifikacijski organi morajo o zgoraj  navedenih elementih podati jasen zaklju ček. Ne glede 
na izboljšave na tem podro čju v prora čunskem letu 2009 bo Komisija preu čila, ali so v 
smernicah potrebna dodatna pojasnila.  
33. (a) Od pla čilnih agencij se pri čakuje, da bodo izvedle to us kladitev. Od certifikacijskih 
organov se pri čakuje, da bodo preverili, ali je bilo to  pravilno izvedeno. To je bilo jasno 
sporočeno državam članicam v povzetku poro čila za prora čunsko leto 2008
2 in kjer je bilo to 
primerno, so države članice (pla čilne agencije in certifikacijs ki organi) prejele priporo čila v 
zvezi s tem. Komisija meni, da se je zaradi tega stanje v prora čunskem letu 2009 izboljšalo. 
Glede na poro čila certifikacijskih organov za prora čunsko leto 2009 je bila dosežena popolna 
uskladitev ve čine plačilnih agencij. 
(b) – (c) Skupni odgovor na to čki (b) in (c): 
                                                 
1 Dokument D/413722/2009. 
2 AGR/2009/80073-00-03/EN z dne 3. aprila 2009. 
SL 6   SL Komisija priznava pomanjklj ivosti, ki jih je Sodiš če ugotovilo v zvezi s prora čunskima letoma 
2007 in 2008 in je to problemati ko predstavila zadevnim državam članicam. Kot rezultat tega 
se je po mnenju Komisije stanje v prora čunskem letu 2009 znatno izboljšalo. Analiza 
certifikacijskih poro čil kaže, da so v približno 90 % primerov certifikacijski organi, razen 
nekaterih izjem, delo izvedli na ravn eh, ki jih zahtevajo smernice Komisije. 
34. Zaradi spodaj navedenih razlogov Komisija  meni, da ugotovljene pomanjkljivosti ne 
predstavljajo bistvenih omejitev pri uporabi statisti čnih podatkov za zagotovilo, ki ga želi 
pridobiti: 
– stopnje napak, ki jih je Komisija ugotovila na podlagi statisti čnih podatkov o kontrolah, 
zagotovljenih s strani držav članic, so že ve č let stabilne; 
– analiza certifikacijskih poro čil za prora čunsko leto 2009 kaže, da so certifikacijski organi 
dosegli očiten napredek; 
– statistični podatki so rezultat zelo velikega vzorca pregledanih vlog3 in četudi bi bila 
uporabljena varnostna rezerva v višini 25-odsto tnega povišanja pri stopnjah napake, bi bila 
stopnja preostalih napak še vedno manjša od 2 %; 
– stopnje napak, ki jih je Sodiš če ugotovilo v svoji izjavi o zanesljivosti za leto 2008, so 
skladne s stopnjami preostalih napak, ki jih je Komisija ugotovila  na podlagi statisti čnih 
podatkov o kontrolah, zagotovl jenih s strani držav članic.  
V zvezi z metodologijami vzor čenja, ki jih pla čilne agencije uporab ljajo pri izbiranju 
zahtevkov za pregled na kraju samem, se obi čajno zahtevajo naklju čni vzorci. Čeprav 
naključno izbrani vzorci ne sledijo statisti čni metodologiji, kot je metoda vzor čenja denarnih 
enot (MUS), so vzorci obi čajno dovolj veliki za pridobitev razumnega zagotovila glede 
reprezentativnosti. 
35. Komisija priznava pomanj kljivosti, ki jih je Sodiš če ugotovilo v zvezi s prora čunskima 
letoma 2007 in 2008, in je te inform acije že razkrila v letnem poro čilu o dejavnostih za obe 
leti. To problematiko je predstavila zadevnim državam članicam in meni, da se je kot rezultat 
tega stanje v prora čunskem letu 2009 znatno izboljšalo. Analiza certifikacijskih poro čil kaže, 
da so certifikacijski organi, razen nekaterih izjem, v ve č kot 90 % v primerih IAKS (oba 
sklada) delo izvedli na ravneh, ki  jih zahtevajo smernice, od tega  je Komisija pri 92 % (EKJS) 
in 87 % (EKSRP) primerov zaklju čila, da je bila kakovost preverjanj na kraju samem vsaj 
primerna. Za populacije, ki ne spadajo v okvir IAKS, so certifikacijski organi v ve č kot 80 % 
primerov izpolnili delovne zahteve, razen nekate rih izjem, in Komisija je prišla do podobnega 
zaključka v 90 % (EKJS) in 87 % (EKSPR) vseh primerov. 
Komisija meni, da so bile te spremembe uvedene (angleška razli čica spremenjenih smernic je 
bila uvedena že julija leta 2008) dovolj zgodaj, da so se certifik acijski organi lahko uskladili z 
novimi smernicami. 
36. Komisija se strinja, da so dodatne izboljšav e možne in potrebne, ter stalno izpostavlja to 
vprašanje pri državah članicah. 
37. Čeprav se Komisija strinja, da ponovna izve dba že izvedenega pregleda na splošno 
zagotavlja boljšo oceno kakovosti pregledov na kraju samem, je kontrolno okolje še vedno 
mogoče oceniti z inšpekcijskimi pregledi ob sp remstvu certifikacijskih organov. V nekaterih 
                                                 
3 SER/SEPP 600 315 preverjenih vlog; premije za živali: 789 119 preverjenih premij za živali (premija za 
krave dojilje in posebna premija za govedo); izvozna nadomestila: 13 023 preverjenih izjav; 275 491 
pregledov izvedenih pri upravi čencih za ukrepe za razvoj podeželja v zvezi s površino (primerjaj Letno 
poročilo o dejavnostih za leto 2009 GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, opomba 33, stran 61). 
SL 7   SL primerih ponovnega pregleda tudi ni mogo če opraviti. Takšne težave so zna čilne za številne 
naknadne kontrole, ki jih iz vajajo zunanji revizorji. 
Poleg tega bi inšpekcije na terenu v sp remstvu zmanjšale upravno breme za kmeta. 
38. Zaradi razlogov, navedenih v njenem odgovoru na to čko 34, Komisija meni, da ugotovitve 
Sodišča ne predstavljajo bistveni h omejitev pri uporabi statisti čnih podatkov o kontrolah za 
zanesljivost. 
Novi sistem za okrepitev zanesljiv osti ni reakcija na slabosti v delu certifikacijskih organov, 
temveč poizkus okrepitve zanesljivosti, ki jo zagotavlja sedanji sistem. 
41. Z izdajo smernice št. 4 o izjavi o zanesljivos ti je zagotovljena skupna metodologija o tem, 
kako pripraviti izjavo o zanesljivosti. Dolo ča veljavne pravne dolo čbe in zagotavlja 
priporočila Komisije z namenom zagotoviti, da so izjave o zanesljivosti pripravljene na 
podlagi primerljivih meril. 
43. Spremenjena smernica o izjavi o zanesljivosti je bila državam članicam prvi č 
predstavljena jun ija leta 2008 in kon čana julija 2008. To je bilo dovolj zgodaj, da so lahko 
direktorji pla čilnih agencij pripravi li svoje izjave o zanesljivosti,  ki so bile podpisane januarja 
2009. Zgodnejša revizija ni bila mogo ča, saj je bilo treba najprej oceniti rezultate prejšnjega 
leta. 
Komisija meni, da so smernice dovolj podrobne. Po  analizi izjav o zanesljivosti, prejetih za 
proračunsko leto 2008, je bila smernica ponovno sp remenjena. Sprememba iz leta 2009 v 
ločenih prilogah obravnava na čin, kako izvesti analizo statisti čnih podatkov o kontrolah, ki 
izrecno zahteva podrobne informacije, če je stopnja napake v populaciji višja od 2 %, če 
primerjava s stanjem v predhodnem prora čunskem letu kaže znatno poslabšanje ali če je 
stopnja napake v populaciji izredno nizka. Zade vna sprememba poleg tega pojasnjuje zahtevo 
po razkritju osnove, na podlagi katere je pripra vljena izjava o zanesljivosti. Komisija je 
pripravila predloge za prenos statisti čnih podatkov o kontrolah, da bi zagotovila enotnost 
podatkov, ki jih države članice predložijo Komisiji. 
44. Zahteva, da mora biti vsaki izjavi o zanesljivosti priložen seznam pregledane 
dokumentacije in dela, ki  ga je direktor pla čilne agencije opravil pred podpisom izjave, je bila 
za proračunsko leto 2008 izpolnjena v 75 od  82 primerov. Analiza statisti čnih podatkov o 
kontrolah je bila predložena v 32 primerih, prim erjava s stanjem v predhodnem letu pa v 24 
primerih. 
Analiza Komisije kaže, da se je stanje za prora čunsko leto 2009 izboljšalo: vseh 88 pla čilnih 
agencij je predložilo seznam pregledanih dokumentov in p ovzetek opravljenega dela in 83 
plačilnih agencij je predložilo  zahtevano analizo statisti čnih podatkov o kontrolah. 
45–46.  Model zagotovila, ki je podlaga za izjavo o zanesljivosti, izhaja iz smernic Komisije in je bil 
obravnavan na prvem sestanku z direktorji pla čilnih agencij decembra 2007. Ob tej priložnosti 
je Komisija izrecno izjavila, da je t.i. kask adni model, ki temelji na „pomožnih izjavah o 
zanesljivosti“, nezadosten in  celo odsvetovala njegovo uporab o, zlasti pri izvrševanju pla čil. 
47. Za prora čunsko leto 2008 je bila analiza statisti čnih podatkov o kontrolah predložena v 32 
primerih, primerjava s stanjem v pre dhodnem letu pa v 24 primerih. Za prora čunsko leto 2009 
je bila smernica št. 4 spremenjena z namenom, da se izboljša stanje. Kot rezultat tega je za to 
proračunsko leto zahtevano analizo statisti čnih podatkov o kontrolah izvedlo 84 od 88 
plačilnih agencij. 
SL 8   SL 48. Analiza statisti čnih podatkov o kontrolah mora biti izvedena na ravni sheme pomo či in pri 
preseženem pragu 2 % (na ravni populacije) je treba razmisliti o tem, da se v izjavi o 
zanesljivosti izrazi pridržek. Vend ar pa se pridržek zahteva samo, če so kumulativno 
izpolnjeni naslednji dejavniki: 
– pregled kakovostnih vidikov vodi do ugotovitv e znatnih pomanjkljivosti v nacionalnem 
kontrolnem sistemu, kot je opredeljeno v to čki 4.2 (Kakovostni vidiki) smernice št. 4, in  
– število neupravi čenih plačil bo predvidoma preseglo 2 % skupnih pla čil v zadevnem 
proračunskem letu v kateri  koli populaciji iz to čke 4.3. (Koli činski vidiki) smernice št. 4, in 
– učinka pomanjkljivosti ni bilo mogo če izničiti s popravnimi ukrepi. 
Od direktorja pla čilne agencije se pri čakuje, da bo izrazil pridržek le, če so izpolnjeni vsi trije 
pogoji. 
49. Zaradi razlogov, navede nih v njenem odgovoru na to čko 34, Komisija ne dvomi v 
zanesljivost statisti čnih podatkov o kontrolah.  
51. Drži, da bi delo, izvedeno v okviru potrjevanja, v veliki me ri zagotovilo ustrezno podlago 
tudi za mnenje o izjavi o zanesljivosti.  
Vendar bi moral certifikacijski organ poleg tega preveriti: ali so dodatne informacije, 
priložene izjavi o zanesljivosti, ustrezne, in podati mnenje: 
• (če je primerno) ali so bili pridržki direktorja pla čilne agencije pravilno posredovani; 
• (če je primerno) za katere re vizijske populacije bi moral biti po njegovem mnenju 
izražen pridržek, vendar ni bil; 
• (če je primerno) za katere revizijske populac ije je bil izražen pridržek, ki ni bil 
zahtevan (tj. zadevna vprašan ja niso bila bistvena); 
• ali je po njegovem mnenju izjava o zanesljivosti v vseh gradivih skladna s členom 3 
Uredbe (ES) št. 885/2006 (smernica št. 4 Komisije) za prora čunsko leto 16/10/xx do 
15/10/xx+1. 
Komisija zato meni, da mnenje  predstavlja dodatno vrednost. 
Francoski certifikacijski organ je v prora čunskem letu 2009 sledil modelu, ki ga zahteva 
smernica št. 7.  
52. Certifikacijski organi s prora čunskim letom 2009 lažje ocenju jejo te informacije, saj 
spremenjena smernica št. 4 vklju čuje predloge, ki jih morajo izpolniti pla čilne agencije. 
DEL II – POTRDITEV SKLADNOSTI OBRA ČUNOV 
54. Diagram 1 Sodiš ča prikazuje, kdaj so bile sprejete razli čne odločbe o skladnosti, namesto 
da bi prikazoval izlo čene zneske za vsako prora čunsko leto. Finan čni popravki odhodkov za 
vsako prora čunsko leto, vklju čno z ocenami prihodnjih popravkov, so prikazani v diagramu 1 
Komisije. 
56. Osrednja analiza tveganja služi kot orodje za na črtovanje. Kmetijski odhodki za leto N-2 
so bili dejansko razd eljeni na 76 razli čnih revizijskih podro čij, za vsako podro čje pa velja 
podoben upravljavski in kontro lni sistem. Ker so odhodke iz teh revizijskih podro čij izvršile 
različne plačilne agencije, je bilo za namene na črtovanja dolo čenih 1 807 parov, sestavljenih 
iz revizijskega podro čja in plačilne agencije. Pri teh parih se upoštevajo naslednji dejavniki 
tveganja: pomembnost (zneski prijavljenih odhodkov) , zadnje revizijsko le to (obdobje, ki je 
preteklo od zadnje revizije zadevnega ukrep a), tveganje napak pr i izvajanju zadevnega 
ukrepa, tveganje za kontrolni sistem (tveganje, povezano s kontrolnim sistemom), tveganje za 
SL 9   SL plačilno agencijo (tveganje, povezano s pla čilno agencijo) ter upoštevanje tveganja za OLAF 
(povezanega s prijavami in nepravilnostmi, ki jih sporo či OLAF) in tveganja za Revizijsko 
sodišče (povezanega z ugotovitvami Evr opskega revizijskega sodiš ča). Sestavljeno tveganje 
se za par, sestavljen iz revizijskega podro čja in pla čilne agencije, izra čuna tako, da se 
pomembnost pomnoži s „tehtanim tv eganjem“, ki je tehtano povpre čje različnih zgoraj 
navedenih kazalnikov tveganja. Na podlagi sest avljenega tveganja je razvrstitev para, 
sestavljenega iz revizijskega podro čja in plačilne agencije, uvedena za celoten direktorat. 
57–58.  Za proračunsko leto 2009 se je del odhodkov, vklju čenih v revizije skladnosti Komisije, 
povišal na 61 %
4. Komisija meni, da je to veliko in za dostno pokritje in da je zaradi analize 
tveganja zadostno število ukrepov in pla čilnih agencij, opredeljeni h kot prednostnih, predmet 
revizij skladnosti. Poleg tega so bile za neposredno pomo č, ki je v prora čunskem letu 2009 
znašala 72 % skupnih kmetijskih odhodkov in jo pokriv a IAKS, v zadnjih treh letih revidirane 
vse države članice, razen Luksemburga. 
59. Pravilo 24 mesecev je namerna izbira zakon odajalca EU z namenom, da zagotovi pravno 
varnost državam članicam. Za uporabo tega pravila je zna čilno, da za dolo čen odhodek ni 
mogoče uporabiti finan čnega popravka, čeprav nanj morda vplivajo pomanjkljivosti. Komisija 
je večkrat predlagala podaljšanje roka, vendar sta te  predloge zavrnila tako Svet kot Evropski 
parlament. 
60. Komisija meni, da popolno pokr itje vseh revizijskih podro čij, na primer v triletnem 
obdobju, ne bi bilo izvedljivo tudi z znatno ve čjimi sredstvi in bi bilo  v nasprotju s konceptom 
enotne revizije5. Bilo bi neu činkovito, če bi človeške in finan čne vire porabili za revizijo 
parov, ki so sestavljen i iz revizijskega podro čja in pla čilne agencije ter imajo omejene 
odhodke in nizko tveganje. Zato Ko misija izvaja svoje revizije skladnosti na podlagi centralne 
analize tveganja, ki obsega vse potrebne deja vnike tveganja in je v skladu z mednarodno 
sprejetimi ra čunovodskimi standardi. 
OKVIR 3 
V primeru, ki ga navaja Sodiš če, se je Komisija pravo časno odzvala na prejete informacije in 
tveganje je bilo pravilno pokrito. Zato Komisi ja meni, da za 100 milijonov EUR, ki jih navaja 
Sodišče, ni bil potreben finan čni popravek. 
Pravilo 24 mesecev je namerna izbira zakonod ajalca EU z namenom, da zagotovi pravno 
varnost državam članicam. Za uporabo tega pravila je zna čilno, da za dolo čen odhodek ni 
mogoče uporabiti finan čnega popravka, čeprav ima morda pomanjkljivosti. Komisija je 
večkrat predlagala podaljšanje roka , vendar sta te predloge zavrn ila tako Svet kot Evropski 
parlament. 
61. Za neposredno pomo č, ki je v prora čunskem letu 2009 znašala 72 % skupnih kmetijskih 
odhodkov in jo pokriva IAKS, so bile v zadnjih  treh letih 2007–2009, tj. v roku, ki prepre čuje 
izključevalni učinek pravila 24 mesecev, revidirane vse države članice, razen Luksemburga. 
Število parov, sestavljenih  iz revizijskega podro čja in plačilne agencije, je posledica velikega 
števila razli čnih kontrolnih sistemov za razli čne sheme pomo či za kmetijstvo in števila 
                                                 
4 26,5 % za „Intervencije na kmetijsk ih trgih“, 70,9 % za „Neposredno pomo č“ in 43,6 % za „Razvoj 
podeželja“. 
5 To bi zahtevalo revizijo okrog 1 800 revizijskih podro čij v tem časovnem obdobju, s čimer bi se 
izognili temu, da njihovih dolo čenih delov zaradi 24-mese čnega pravila ni ve č mogoče popraviti. 
SL 10   SL plačilnih agencij, ki so  jih ustanovile države članice. Neposredna pomo č je v analizi tveganja 
za leto 2008 predst avljala samo 12 revizijskih podro čij.  
63. Komisija meni, da je uporab a pavšalnih stopenj popolnoma v skladu s ciljem potrditve 
skladnosti ter naju činkovitejši in najuspešnejši na čin za dosego tega cilja, zlasti, če se 
ugotovljene pomanjkljivosti nanašajo samo na  upravljavski in kontrolni sistem države članice. 
Upošteva dejstvo, da ni mogo če odvzeti statisti čno veljavnega vzorca v okviru vsakega od 
približno 150 revizijskih obiskov, ki jih GD AGRI iz vede vsako leto. Komis ija ocenjuje, da bi 
bila za takšno preverjanje podatkov potrebna revizija okrog 100 posameznih spisov za vsak 
primer, kar bi skupaj znašalo ve č kot 15 000 spisov na leto.  
Sodišče Evropske unije je podprlo uporabo pavš alnih popravkov kot skladno s pravnimi 
predpisi, ki urej ajo delo na podro čju skladnosti.  
64. Za vseh 32 odlo čb o skladnosti, ki so bile sprejete od leta 1996 do konca leta 2009, je bilo 
nekaj manj kot 70 % skupnega zneska finan čnih popravkov dolo čenih z uporabo pavšalnih 
stopenj. Vendar Komisija meni, da  bi se bilo treba osredoto čiti na število  primerov in ne na 
zneske, saj so v okviru splošnega letnega revizi jskega programa vse re vizije skladnosti enako 
pomembne. Pavšalne stopnje so bile uporabljene samo pri 45 % vseh primerov in, če bo 
sprejetih zadnjih deset odlo čb, bo ta odstotek padel na 37 %. To  dokazuje stalna prizadevanja 
Komisije za izra čun ali ekstrapoliranje finan čne izgube za prora čun EU, kadar je to mogo če. 
Kot del teh prizadevanj je Komisija pred kratkim državam članicam postavila pogoje pod 
katerimi je pripravljena omejiti znesek morebitnega finan čnega popravka na stopnjo napake, 
ki jo država članica ugotovi pri transakcijah na ravni kon čnega upravi čenca in o njej poro ča v 
svojih statisti čnih podatkih o kontrolah za zadevno shemo pomo či. 
65. Komisija meni, da je z osredoto čenjem na delovanje upravljavskih in kontrolnih sistemov 
držav članic sistemski revizijski pristop naju činkovitejši in najuspešnejši na čin za dosego tega 
cilja. Dopolnitev dela s preverjanjem podat kov reprezentativnega vzorca posameznih pla čil v 
okviru vsakega od približno 150 revizijskih obis kov na kraju samem, ki jih GD AGRI izvede 
vsako leto, bi zahtevala znatno (ve č kot dvakratno) pove čanje revizijskih vir ov, kar ne bi bilo 
v skladu z analizami stroškov in koristi. Pove čanje bi bilo še ve čje (petkratno), če bi morala 
Komisija takšno preverjanje podatkov izvajati na vseh revizijskih podro čjih v obdobju, na 
primer, treh let.  
Poleg tega tak pristop ne bi upošteval dejstva, da neodvisni re vizijski organi potrjujejo 
računovodske izkaze pla čilne agencije in delovanje nji hovih postopkov notranje kontrole ter 
preverjajo in potrjujejo njihove statisti čne podatke o kontrolah, tj, elementa, ki zajema 
zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih  transakcij ter se trenutno še krepi. 
Prav tako ne bi bilo mogo če omejiti preverjanja podatkov na prim ere, pri katerih so posledice 
„količinsko opredeljive in znatne“, saj teh zaklju čkov ni mogo če sprejeti v času revizije, in če 
bi bilo preverjanje podatkov izvedeno proti kon cu postopka, bi lahko bilo nepomembno in/ali 
nemogoče.  
66. Pavšalni popravki odražajo stopnjo finan čnega tveganja za prora čun EU, ki je posledica 
pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic. Zato Komisija meni, da 
obstaja povezava med uporabljeno pavšalno stopnjo in stopnjo nepravilnih pla čil končnim 
upravičencem. Smernice v delovnem dokumentu VI/5330/97 dolo čajo jasen, objektiven in 
ustaljen sistem za uporabo pavšalnih popravkov ter se izogibajo subjektivnosti in neenaki 
obravnavi. 
Izvedbena navodila Komisije izrecno navajajo, da se sistem pavšal nih popravkov uporablja za 
povezavo ugotovljenih slabos ti s tveganjem za prora čun EU in da je to tveganje prevladujo č 
element pri oceni stopnje finan čnih popravkov. Zato morajo revizo rji oceniti, ali obstajajo 
SL 11   SL kakršni koli dejavniki, ki bi zmanjšali ali pa pove čali tveganje. Odlo čbe o skladnosti dajejo 
veliko število primerov, da se ocenje vanje izvaja in, kjer je upravi čeno, vodi k znižanju ali 
zvišanju stopnje finan čnih popravkov. 
Poleg tega se kmetijski odhodki knjižijo po na čelu deljenega upravljanja, zato imajo države 
članice boljše izhodiš če kot Komisija, da ocenijo in pr edložijo dokaze o dejanski finan čni 
izgubi ali tveganju za prora čun EU. Izvedbena navodila to jasno priznavajo in zahtevajo od 
Komisije, da upošteva takšne dokaze, če so zanesljivi. Natan čnejši izračun finančne izgube za 
proračun EU zato zahteva aktivno sodelovanje zadevnih držav članic na vseh ravneh 
potrjevanja skladnosti, saj ima samo država članica vse potrebne informacije za tak izra čun. 
Na žalost pa kljub zahtevam Komisije države članice te možnosti pogos to ne izkoristijo. 
Sodišče Evropske unije je potrdilo, da  ni naloga Komisije, da izva ja preverjanja, potrebna za 
določitev natan čnega zneska nastale izgube, temve č da mora država članica dokazati, da je 
bila ocena Komisije pretirana. 
S tem v zvezi je Komisija pred kratkim državam članicam postavila pogoje, pod katerimi je 
pripravljena omejiti znesek morebitnega finan čnega popravka na stopnjo  napake, ki jo država 
članica ugotovi pri transakcijah na ravni kon čnega upravi čenca in o njej poro ča v svojih 
statističnih podatkih o kontrolah za zadevno shemo pomo či. 
OKVIR 5  
V zadevnem primeru bi bilo Združeno kraljest vo pri preverjanju reprezentativnega vzorca 
spisov, ki ga je predlagalo Sodiš če, lahko obravnavano druga če kot druge države članice. Da 
bi bile države članice deležne enake obravnave, bi mo ralo biti takšno preverjanje podatkov 
izvedeno sistemati čno, vsaj v vseh primerih, kjer bo morda potreben finan čni popravek. 
Takšen pristop bi zahteval znatno pove čanje revizijskih virov in  ni v skladu z analizami 
stroškov in koristi. Zato  se je Komisija odlo čila za sistemski revizijski pristop s hierarhijo 
popravkov, v katerem je pavšalni pristop samo eden izmed vrste popravkov in ga je podprlo Sodišče Evropske unije. Poleg tega so države članice v vseh primerih pozvane, da natan čneje 
izračunajo finan čno izgubo za prora čun EU, vendar ne izkoristijo vedno te možnosti. Kljub 
temu je Komisija razvila alternativno metodo, da bi lažje dolo čila dejansko preostalo 
tveganje, in jo posredovala državam članicam (glej to čko 104 e, zadnji pododstavek).  
Glej tudi odgovora 65 in 66.  67. Evropski parlament je v svoji resoluciji o ra zrešnici iz leta 2007 izrecno zahteval, da „se 
za države članice, ki ne izpolnjujejo svojih obv eznosti, uporabljajo pavšalni popravki“
6.  
Do danes odstotek finan čnih popravkov (po vrednosti), dolo čenih na podlagi pavšalnih 
stopenj, znaša nekaj manj kot 70 %.  
Poleg tega je Komisija decembra 2009 državam članicam postavila pogoje, pod katerimi je 
pripravljena omejiti znesek morebitnega finan čnega popravka na stopnjo  napake, ki jo država 
članica ugotovi pri transakcijah na ravni kon čnega upravi čenca in o njej poro ča v svojih 
statističnih podatkih o kontrolah za zadevno shemo pomo či. 
68. Reforma iz leta 1996 je uvedla letno finan čno potrjevanje, ki mora biti zaklju čeno do 
30. aprila leta n + 1, in pravilo 24 mesecev za po trditev skladnosti. S tem je veliko prispevala 
k postopku razrešnice (in zdaj k letnim poro čilom o dejavnostih) ob upoštevanju njihove 
                                                 
6 Glej odstavek 83 Resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o razrešnici glede izvrševanja 
splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2007, oddelek III – Komisija 
(P6_TA(2009)0289). 
SL 12   SL časovne razporeditve. Če bi moralo biti potrjevanje skladnosti dokon čano po takšnem 
razporedu, bi škodovalo post opku potrjevanja skladnosti. 
69. Čas, potreben za dokon čanje postopka potrjevanja, je odvisen od številnih dejavnikov, od 
katerih nekateri ne sodijo na podro čje odgovornosti in kontrole Komisije. Ti dejavniki na 
primer vklju čujejo zapletenost primera, ki zahtev a dodatno delo ali celo dodatne obiske, 
upoštevanje rokov s strani držav članic, obveznost prevajanja in nadaljnje ukrepanje po 
priporočilih usklajevalnega organa. Poleg tega je rok pogosto presežen, da bi se v celoti 
upoštevala pravica države članice do obrambe, ki je temeljno na čelo postopka potrjevanja 
skladnosti in ga izrecno zahteva člen 42(2)(c) pravil za izvajanje finan čne uredbe. 
71. Države članice so o pomanjkljivostih obveš čene kmalu po obisku in lahko takoj sprejmejo 
popravne ukrepe. Rezultati revizije so znan i in upoštevani pri iz delavi letnega poro čila o 
dejavnostih za zadevno leto. Ka ko dolgo traja, da se dolo či znesek finan čnega popravka, je 
drugotnega pomena, če so bile pomanjkljivosti že sporo čene in popravljene.  
Skrajšanje rokov za postopek potrd itve skladnosti bi negativno vplival na zmožnost Komisije, 
da izvede potrebno revizijs ko delo, kar pa ne bi bilo  v interesu EU in držav članic. Komisija si 
bo kljub temu še naprej  prizadevala skrajšati čas, potreben za dokon čanje postopkov potrditve 
skladnosti. 
72. Nobena od strank, vklju čenih v zakonodajni postopek, v svojem mnenju o predlogu 
Komisije za uredbo Sveta o skupni kmetijski politik i, ki je bila pozneje sprejeta kot Uredba 
(ES) št. 1290/2005, ni predlagala sprememb postopka usklajevanja. 
Komisija je leta 2006 sp rejela ukrepe za zmanjšanje števila pr imerov, ki jih je treba uskladiti, 
s podvojitvijo praga, nad katerim se primere šteje za dopustne. Usklajevalni organ ni zaznal povečanja števila primerov, ki bi bilo sorazmerno s pove čanjem obsega EU. 
Komisija meni, da je postopek usklajevanja koristen element v postopku potrditve skladnosti. 
To dokazuje vpliv usklajevalnega  organa na predlagane finan čne popravke. V 28 % primerov 
se je na podlagi postopka znesek finan čnega popravka znižal za ve
č kot 10 %, v 13 % 
primerov se je znižal za manj kot 10 % in v 3,5 % primerov se  je Komisija odlo čila, da 
popravek prekli če. 
73. Ali je lahko v posameznem primeru izpolnjen  rok, je odvisno od številnih dejavnikov, od 
katerih nekateri ne sodijo na podro čje odgovornosti in kontrole Komisije. Ti dejavniki na 
primer vklju čujejo zapletenost primera, ki zahtev a dodatno delo ali celo dodatne obiske, 
upoštevanje rokov s strani držav članic in nadaljnje ukrepanje po priporo čilih usklajevalnega 
organa. Poleg tega je rok pogosto presežen, da bi se v celoti upoštevala pravica države članice 
do obrambe, ki je temeljno na čelo postopka potrditv e skladnosti.  
Ob koncu leta 2009 ni bilo zaklju čenih samo 10 revizij, opravl jenih v letu 2004 in prej, ki 
omogočajo finančne popravke odhodkov iz ob dobja pred letom 2003. Finan čni popravki v 
zvezi s temi revizijami so, kar zadeva odhodke  pred letom 2003, ocenjeni na približno 
15 milijonov EUR. To pomeni, da je delo na podro čju skladnosti za odhodke , nastale pred 
letom 2003, ve činoma zaklju čeno. 
DEL III – POSTOPEK POTRDITVE OBRA ČUNOV KOT CELOTA  
76–77.  
Odločba o finan čni potrditvi se sprejme približno šest mesecev po koncu zadevnega 
proračunskega leta. S to odlo čbo Komisija dolo či znesek odhodkov, ki se prizna v breme 
proračuna EU za zadevno let o. Dejstvo, da odlo čba ne posega v naknadne odlo čbe o 
skladnosti, ki državam članicam nalagajo finan čne popravke, je izrecno navedeno v členu 
30 Uredbe (ES) št. 1290/2005, ki ima enak pravni status kot finan čna uredba. Poleg tega je 
SL 13   SL vsebinsko popolnoma skladna s finan čno uredbo, ki za vs e druge odhodke dolo ča, da 
Komisija lahko izvede naknadna preverjanja do 5 let po sklepu o razrešnici  za leto, v katerem 
je bilo izvršeno kon čno plačilo. V nasprotnem primeru se vsi prora čunski odhodki štejejo za 
začasne, dokler ni opravljeno naknadno prever janje ali do izteka 5-letnega obdobja.  
Znesek odhodkov, ki bo s prihodnjimi odlo čbami o skladnosti verjetno izlo čen iz financiranja, 
se razkrije kot pogojna obveznost v ra čunovodskem sistemu Komisije in v pojasnilu k 
računovodskim izkazom. To razkritje skupaj z odlo čbo o finan čni potrditvi Evropskemu 
parlamentu in Svetu zagotavlja informacije, ki jih potrebujeta za postopek razrešnice. 
Ta vloga odlo čbe o finan čni potrditvi je bila izrecno dolo čena že v memorandumu iz marca 
1993, s katerim je Komisija odobrila smernice za spremembo sistema potrjevanja obra čunov, 
ki je začel veljati leta 1996 (SEC (93) 306), o njej pa  ni izrazila pridržka nobena od strani, ki 
so sodelovale pri sprejetju poznejše zakonodaje. 
78.  (a) Vsak finan čni popravek, vklju čen v odlo čbo o skladnosti, je povezan z dolo čenim 
proračunskim letom, opredeljenim v prilogi k tej odlo čbi. 
(b) Kot je že navedeno v odgovoru na to čko 73, je bilo delo na podro čju skladnosti za 
odhodke, nastale pred letom 2003, ve činoma zaklju čeno do konca leta 2009.  
Računovodski izkazi vklju čujejo ustrezne informacije glede finan čnih popravkov za leto.  
Glej tudi odgovor na to čki 76–77.  
79. Kar Sodiš če opisuje kot omejitve, so pravzaprav pozitivne lastnosti sistema, ki je dokazal 
svojo vrednost pri varovanju finan čnih interesov EU.  
80. Odločbe o skladnosti razkrivajo zneske, izlo čene iz financiranja EU po letih odhodka in 
po državah članicah. Zneski po državah članicah so razkriti  v pojasnilu 6 k ra čunovodskim 
izkazom Komisije za leto 2009. 
Priloga 36 k delovnemu dokumentu služ b Komisije, ki je priložena finan čnemu poro čilu za 
EKJS za prora čunsko leto 2008, zagotavlja informacije o finan čnih popravkih, izvedenih na 
odhodkih, za vsako prora čunsko leto. Informacije o razpor editvi teh popravkov med državami 
članicami in med sektorji so na voljo v informativnem listu Komisije z naslovom „Smotrno 
upravljanje kmetijskega prora čuna“, ki je objavljen na na slednjem spletnem naslovu: 
http://ec.europa.eu/agricu lture/publi/fact/index_en.htm . 
81. Odločba o finan čni potrditvi se sprejme približno šest mesecev po koncu zadevnega 
proračunskega leta. S to odlo čbo Komisija dolo či znesek odhodkov, ki se prizna v breme 
proračuna EU za zadevno let o. Dejstvo, da odlo čba ne posega v naknadne odlo čbe o 
skladnosti, ki državam članicam nalagajo finan čne popravke, je iz recno navedeno v členu 30 
Uredbe (ES) št. 1290/2005, ki ima enak pravni status kot finan čna uredba. Poleg tega je 
vsebinsko popolnoma skladna s finan čno uredbo, ki za vs e druge odhodke dolo ča, da 
Komisija lahko izvede naknadna preverjanja do 5 let po sklepu o razrešnici  za leto, v katerem 
je bilo izvršeno kon čno plačilo. V nasprotnem primeru se vsi prora čunski odhodki štejejo za 
začasne, dokler ni opravljeno naknadno preverja nje ali do izteka 5-letnega obdobja. Znesek 
odhodkov, ki bo s prihodnjimi odlo čbami o skladnosti verjetno izlo čen iz financiranja, se 
razkrije kot pogojna obveznost v ra čunovodskem sistemu Komisije in v pojasnilu k 
računovodskim izkazom. To razkritje skupaj z odlo čbo o finan čni potrditvi Evropskemu 
parlamentu in Svetu zagotavlja informacije, ki jih potrebujeta za postopek razrešnice.  
Računovodski izkazi že vklju čujejo vse informacije, ki jih zahtevajo finan čna uredba in 
računovodski predpisi. Glej  tudi odgovor na to čki 76–77. 
SL 14   SL 82. V spremenjenem sistemu se odlo čba o finan čni potrditvi sprejme do 30. aprila v letu, ki 
sledi zadevnemu prora čunskemu letu. Tako je spremenjeni postopek potrditve obra čunov 
znatno skrajšal časovni okvir za po trditev obra čunov plačilne agencije.  
83. S sprejetjem letne odlo čbe o finan čni potrditvi Komisija odobri izkaze akreditiranih 
plačilnih agencij in zade vni odhodek postane dokon čen. Ta odobritev se ne izpodbija zaradi 
morebitnih naknadnih finan čnih popravkov v postopku potrd itve skladnosti. Znesek 
odhodkov, ki bo s prihodnjimi odlo čbami o skladnosti verjetno izlo čen iz financiranja EU, se 
razkrije kot pogojna obveznost v ra čunovodskem sistemu Komisije in v pojasnilu k 
računovodskim izkazom Komisije.  
Računovodski izkazi vklju čujejo vse informacije, ki  jih zahtevajo finan čna uredba in 
računovodski predpisi. Kot pogojno obveznost vklju čujejo zlasti oceno prihodnjih finan čnih 
popravkov.  
84. Finan čna uredba in sektorski predpisi glede kmetijstva dajejo Komisiji pravico do 
preverjanja vseh odhodkov še nekaj let po njih ovem nastanku. To ne pomeni, da bodo na 
podlagi te pravice v izkazi h odobreni vsi zadevni odhodki. Če so zneski morebitnih izterjav 
količinsko opredeljivi, so razkriti v pojasni lih 5.3 in 5.4 h konsolidiranim izkazom. 
Odločbe o skladnosti razkrivajo zneske, izlo čene iz financiranja EU  po letih odhodka in po 
državah članicah. Zneski po državah članicah so razkriti v pojasnilu 6 k ra čunovodskim 
izkazom Komisije za leto 2009. 
85. Namen evidentiranja pogojnih obveznosti v izkazih Komisije  je razkriti (morebitne) 
kratkoročne terjatve na podlagi rezulta tov revizij, ne pa dajanje zagotovila o zakonitosti in 
pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. 
Znesek, vklju čen v pogojno obveznost, ustreza najbol jši oceni odhodka, ki bo s prihodnjimi 
odločbami o skladnosti verjetno izlo čen iz financiranja EU. Ta znesek, razdeljen na EKJS in 
EKSRP, je razkrit v pojasnilu k ra čunovodskim izkazom Komisije.  
88. Letni izkazi vklju čujejo vse informacije, ki jih zahtevajo ra čunovodski predpisi in 
finančna uredba. Natan čneje, vklju čujejo znesek odhodkov, ki bo prihodnjimi odlo čbami o 
skladnosti verjetno izlo čen iz financiranja EU ter ki je v ra čunovodskem sistemu Komisije in 
v pojasnilu k ra čunovodskim izkazom Komisije razkr it kot pogojna obveznost. Poznejše 
odločbe o skladnosti ne spreminjajo izkazov. Finan čni učinek odlo čbe o skladnosti se odraža 
v proračunskem letu, v katerem je odlo čba izvršena, zato ne spre minja izkazov za prejšnja 
proračunska leta. 
89. Potrditev skladnosti je zasnovana tako, da iz financiranja EU izlo či odhodke, ki niso bili 
izvedeni skladno s predpisi EU, in tako š čiti proračun EU pred odhodki, ki ne bi smeli biti 
vknjiženi v njegovo breme. Vendar pa to ni me hanizem, s katerim se izterjajo nepravilna 
plačila upravi čencem, za kar so v skladu z na čelom deljenega upravljanja izklju čno 
odgovorne države članice, kot je navedeno členu 9(1)(a)(iii) Uredbe  Sveta (ES) št. 1290/2005 
in členu 53b(2)(c) finan čne uredbe. 
Komisija meni, da se je potrjevanje skladnos ti skozi leta izkaza lo za veliko spodbudo za 
države članice, da izboljšajo svoje upravljav ske in kontrolne sisteme ter tako prepre čijo ali 
odkrijejo in izterjajo nepravilna pla čila končnim upravi čencem, kar se odraža z nižanjem 
stopenj napak na ravni kon čnih upravi čencev. 
90. 
(a) Potrjevanje skladnosti ni mehanizem, s katerim se izterjajo nepravilna pla čila 
upravičencem, za kar so v skladu z na čelom deljenega upravljanja in pravili iz člena 
9(1)(a)(iii) Uredbe Sv eta (ES) št. 1290/2005 in člena 53b(2)(c) finan čne uredbe odgovorne 
SL 15   SL izključno države članice. Vendar če so nepravilna pla čila posameznim upravi čencem 
ugotovljena na podlagi potrjevan ja skladnosti, morajo države članice ukrepati z uvedbo 
postopkov izterjave proti zadevnim upravi čencem.  
(b) Četudi so finan čni popravki povezani samo s poman jkljivostmi v upravljavskem in 
kontrolnem sistemu in ne z nepravilnimi pla čili, so ti popravki  pomembno sredstvo za 
izboljšanje upravljavskih in  kontrolnih sistemov držav članic in tako za prepre čevanje ali 
odkrivanje in izterjavo nepravilnih pla čil od kon čnih upravi čencev. Potrjevanje skladnosti 
tako prispeva k zakonitosti in pr avilnosti transakcij na ravni kon čnih upravi čencev. Poleg tega 
kmetijska zakonodaja zagotavlja u činkovite, odvra čilne in sorazmerne sankcije za 
upravičence, ki so preje li nepravilna pla čila. 
91. Finan čni popravki niso sankcija za države članice, kot je Komisija navedla že v 
memorandumu iz marca 1993, s katerim je odobrila smernice za spremembo sistema potrjevanja obra čunov, ki je za čel veljati leta 1996 (SEC(93) 306). Veljavni mehanizem 
potrjevanja skladnosti, vklju čno z uporabo pavšalnih popravkov, je podprlo Sodiš če Evropske 
unije, kar pomeni, da to ni mehanizem sankcij, saj so sankcije držav članic pravica 
Evropskega sodiš ča.  
ZAKLJU ČKI IN PRIPORO ČILA
 
93. Komisija pozdravlja zaklju ček Sodišča, da daje postopek pot rditve skladnosti razumno 
zagotovilo glede zanesljivosti obra čunov in dovolj informacij, da  lahko Komisija sprejme 
svojo letno odlo čitev o finan čni potrditvi. 
94. Komisija priznava pomanj kljivosti, ki jih je Sodiš če ugotovilo v zvezi s prora čunskima 
letoma 2007 in 2008, in je izpostavila ta vprašanja pri zadevnih državah članicah. Kot rezultat 
tega se je stanje v prora čunskem letu 2009 izboljšalo pri vseh navedenih novih elementih 
zagotovila. 
Komisija meni, da mnenje o postopkih notra nje kontrole ne bi zahtevalo posebnega 
preverjanja in ocenjevanja zanesljivosti vsake klju čne in pomožne kontrole (vidiki 
skladnosti). Certifikacijski organ mora preveriti samo, ali ima pla čilna agencija upravno 
organizacijo in sistem notranje kontrole, ki je skladen z merili iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 
885/2006.  
Zaradi razlogov, navedenih v odgovoru Komisije na to čko 34, Komisija meni, da so statisti čni 
podatki o kontrolah dovolj zan esljivi, da se uporabljajo za namen zagotovila. 
Zaradi razlogov, navedenih v to čki 51 zgoraj, Komisija meni, da mnenje certifikacijskih 
organov o izjavi o zanesljivosti  zagotavlja dodano vrednost.  
95. Komisija ne meni, da na izvajanje post opka za potrditev skladnosti vplivajo precejšnje 
pomanjkljivosti. Kritika Sodiš ča se v glavnem nanaša na obliko postopka kot takega in ne na 
njegovo izvajanje, ki je, kot navaja Komisija v svojih odgovorih na to čke 76–77, 78b in 81, 
popolnoma v skladu z veljavnimi pr edpisi, kot priznava Sodiš če Evropske unije, in je v 15 
letih dokazalo svojo vrednost pri izlo čevanju neskladnih odhodkov iz financiranja EU. 
96. Za prora čunsko leto 2009 se je del odhodkov, vklju čenih v revizije skladnosti Komisije, 
povišal na 61 %7. Komisija meni, da je to zadostno pokritje in da zato analiza tveganja 
zagotavlja ustrezno število ukrepov in pla čilnih agencij, opredelje nih kot prednostnih za 
revizije skladnosti. 
                                                 
7 26,5 % za „Intervencije na kmetijsk ih trgih“, 70,9 % za „Neposredno pomo č“ in 43,6 % za „Razvoj 
podeželja“. 
SL 16   SL Komisija meni, da popolno pokr itje vseh revizijskih podro čij, na primer v triletnem obdobju, 
ne bi bilo izvedljivo tudi z znatno ve čjimi sredstvi in bi bilo v nasprotju s konceptom enotne 
revizije. Bilo bi neu činkovito, če bi človeške in finan čne vire porabili za re vizijo parov, ki so 
sestavljeni iz revizijskega podro čja in plačilne agencije ter imajo omejene odhodke in nizko 
tveganje. Zato Komisija izvaja svoje revizije skladnosti na podl agi centralne analize tveganja, 
ki obsega vse potrebne dejavnike tveganja  in je v skladu z mednarodno sprejetimi 
računovodskimi standardi. 
Poleg tega so bile za neposredno pomo č, ki je v prora čunskem letu 2009 znašala 72 % 
skupnih kmetijskih odhodkov in jo pokriva IAKS, v zadnjih treh le tih revidirane  vse države 
članice, razen Luksemburga. 
Pravilo 24 mesecev je namerna izbira zakonod ajalca EU z namenom, da zagotovi pravno 
varnost državam članicam. Za uporabo tega pravila je zna čilno, da za dolo čen odhodek ni 
mogoče uporabiti finan čnega popravka, čeprav ima morda pomanjkljivosti. Komisija je 
večkrat predlagala podaljšanje roka , vendar sta te predloge zavrn ila tako Svet kot Evropski 
parlament. 
97. Komisija meni, da je z osredoto čenjem na delovanje upravljavskih in kontrolnih sistemov 
držav članic sistemski revizijski pristop naju činkovitejši in najuspešnejši na čin za dosego 
njenega cilja dobrega finan čnega poslovodenja. Dopolnitev de la s preverjanjem podatkov 
reprezentativnega vzorca posameznih pla čil v okviru vsakega od približno 150 revizijskih 
obiskov na kraju samem, ki jih GD AGRI izve de vsako leto, bi zahtevala znatno (ve č kot 
dvakratno) pove čanje revizijskih virov, kar ne bi bilo v skladu z analizami stroškov in koristi. 
Povečanje bi bilo še ve čje (petkratno), če bi morala Komisija takšno preverjanje podatkov 
izvajati na vseh revizijskih podro čjih v obdobju, na primer, treh let.  
Prav tako ne bi bilo mogo če omejiti preverjanja podatkov na prim ere, pri katerih so posledice 
količinsko opredeljive in znatne, saj teh zaklju čkov ni mogo če sprejeti v času revizije, in če bi 
bilo preverjanje podatkov izvedeno proti konc u postopka, bi lahko bilo nepomembno in/ali 
nemogoče. (Glej odgovor na to čko 65).  
Pavšalni popravki odr ažajo stopnjo finan čnega tveganja za prora čun EU, ki je posledica 
pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic. Zato Komisija meni, da 
obstaja povezava med uporabljeno pavšalno stopnjo in stopnjo nepravilnih pla čil končnim 
upravičencem. Potrjevanje skladnosti vklju čuje primere, kjer so ugotovljene pomanjkljivosti 
omejene na kontrolni sistem in jih ni mogo če povezati s posameznimi nepravilnimi pla čili 
upravičencem, vendar je zaradi pavšalnega pristopa za kontrolne pomanjkljivosti krito 
tveganje za prora čun EU, npr. v primerih, ko država članica ne doseže minimalnega števila 
kontrol. 
98. Glavni cilj reforme postopka potrditve obra čunov iz leta 1996 je  bil uveljaviti u činkovitost 
in uspešnost pri doseganju splošnih ciljev  skupne kmetijske politike (SKP) in finan čne 
uredbe.  
Ob koncu leta 2009 je bi lo delo na podro čju skladnosti za odhodke, na stale pred letom 2003, 
večinoma zaklju čeno. 
99. Vsak finan čni popravek, vklju čen v odlo čbo o skladnosti, je povezan z dolo čenim 
proračunskim letom, opredeljenim v prilogi k tej odlo čbi. 
100. Odlo čba o finan čni potrditvi se sprejme približno šest mesecev po koncu zadevnega 
proračunskega leta. S to odlo čbo Komisija dolo či znesek odhodkov, ki se prizna v breme 
proračuna EU za zadevno let o. Dejstvo, da odlo čba ne posega v naknadne odlo čbe o 
skladnosti, ki državam članicam nalagajo finan čne popravke, je iz recno navedeno v členu 30 
Uredbe (ES) št. 1290/2005, ki ima enak pravni status kot finan čna uredba. Poleg tega je 
SL 17   SL vsebinsko popolnoma skladna s finan čno uredbo, ki za vs e druge odhodke dolo ča, da 
Komisija lahko izvede naknadna preverjanja do 5 let po sklepu o razrešnici  za leto, v katerem 
je bilo izvršeno kon čno plačilo. V nasprotnem primeru se vsi prora čunski odhodki štejejo za 
začasne, dokler ni opravljeno naknadno prever janje ali do izteka 5-letnega obdobja.  
Znesek odhodkov, ki bo s prihodnjimi odlo čbami o skladnosti verjetno izlo čen iz financiranja, 
se razkrije kot pogojna obveznost v ra čunovodskem sistemu Komisije in v pojasnilu k 
računovodskim izkazom. To razkritje skupaj z odlo čbo o finan čni potrditvi Evropskemu 
parlamentu in Svetu zagotavlja informacije, ki jih potrebujeta za post opek razrešnice. Glej 
tudi odgovore na to čki 76–77. 
101. S sprejetjem letne odlo čbe o finan čni potrditvi Komisija odob ri izkaze akreditiranih 
plačilnih agencij in zade vni odhodek postane dokon čen. Ta odobritev se ne izpodbija zaradi 
morebitnih naknadnih finan čnih popravkov v postopku potrd itve skladnosti. Znesek 
odhodkov, ki bo s prihodnjimi odlo čbami o skladnosti verjetno izlo čen iz financiranja EU, se 
razkrije kot pogojna obveznost v ra čunovodskem sistemu Komisije in v pojasnilu k 
računovodskim izkazom Komisije. 
102. Finan čni popravki niso sankcija za države članice, temve č izločitev iz financiranja EU 
tistih odhodkov, ki niso nastali v skladu predpisi EU. Ti finan čni popravki niso „sankcije, o 
katerih se je mogo če pogajati“, ampak jih Komisija dolo či na podlagi na čel iz svojega 
delovnega dokumenta VI/5330/97 in informac ij, prejetih med upravnim postopkom, ki vodi 
do odločbe o skladnosti. Sodelovanje držav članic v tem postopku je del na čela „audi et 
alteram partem“, ki državam članicam dovoljuje, da izrazijo svoj e mnenje in predstavijo svoje 
stališče, Komisija pa je in mora biti pr ipravljena prisluhniti argumentom držav članic in jih 
upoštevati. Število finan čnih popravkov, ki jih je podprlo Sodiš če Evropske unije, kaže na to, 
da so zneski v glavnem jasni in nesporni. 
103. Potrjevanje skladnosti ni mehanizem, s katerim se izterj ajo nepravilna pla čila 
upravičencem, za kar so v skladu z na čelom deljenega upravljanja in pravili iz člena 
9(1)(a)(iii) Uredbe Sv eta (ES) št. 1290/2005 in člena 53b(2)(c) finan čne uredbe odgovorne 
izključno države članice. Vendar če so takšna nepravilna pla čila posameznim upravi čencem 
ugotovljena na podlagi postopka potrd itve skladnosti, morajo države članice ukrepati z 
uvedbo postopkov izterjave proti tem upravi čencem.  
104. Komisija meni, da obstoje či sistem deluje dobro in dose ga splošne cilje. Vendar bo še 
naprej izboljševala svoje postopke v praksi i n, kjer bo potrebno, Evropskemu parlamentu in 
Svetu predložila ustrezne predloge za  nadaljnje izboljšave za obdobje po letu 2013. 
(a) Komisija meni, da so pravila in odgovornosti razli čnih udeležencev na splošno dovolj 
jasno opredeljena v obstoje čih uredbah ob upoštevanju potr ebe po ohranjanju potrebne 
prožnosti. Vendar pa bo razmislila o bolj podrobni  opredelitvi vloge certifikacijskih organov v 
pravilih za obdobje po letu 2013. 
(b) Obstoje ča pravila že dolo čajo rok za sprejetje letne odlo čbe o finan čni potrditvi. Roki za 
zaključek postopkov potrditve skladnosti bi  bili v naspro tju s ciljem zaš čite finančnih 
interesov EU, saj bi po  preteku roka izklju čili finančni popravek. Zato Komisija nima namena 
predlagati uvedbe takšnih dodatnih rokov. 
(c) Odločba o finan čni potrditvi se sprejme približ no šest mesecev po koncu zadevnega 
proračunskega leta. S to odlo čbo Komisija dolo či znesek odhodkov, ki se prizna v breme 
proračuna EU za zadevno let o. Dejstvo, da odlo čba ne posega v naknadne odlo čbe o 
skladnosti, ki državam članicam nalagajo finan čne popravke, je iz recno navedeno v členu 30 
Uredbe (ES) št. 1290/2005, ki ima enak pravni status kot finan čna uredba. Poleg tega je 
vsebinsko popolnoma skladna s finan čno uredbo, ki za vs e druge odhodke dolo ča, da 
SL 18   SL Komisija lahko izvede naknadna preverjanja do 5 let po sklepu o razrešnici  za leto, v katerem 
je bilo izvršeno kon čno plačilo. V nasprotnem primeru se vsi prora čunski odhodki štejejo za 
začasne, dokler ni opravljeno naknadno prever janje ali do izteka 5-letnega obdobja.  
Znesek odhodkov, ki bo s prihodnjimi odlo čbami o skladnosti verjetno izlo čen iz financiranja, 
se razkrije kot pogojna obveznost v ra čunovodskem sistemu Komisije in v pojasnilu k 
računovodskim izkazom. To razkritje skupaj z odlo čbo o finan čni potrditvi Evropskemu 
parlamentu in Svetu zagotavlja informacije, ki jih potrebujeta za postopek razrešnice. 
Ta vloga odlo čbe o finan čni potrditvi je bila izrecno dolo čena že v memorandumu iz marca 
1993, s katerim je Komisija odobrila smernice za spremembo sistema potrjevanja obra čunov, 
ki je začel veljati leta 1996 (SEC(93) 306), o njem pa  ni podvomila nobena od strani, ki so 
sodelovale pri sprejetju poznejše zakonodaje.  
Glej tudi odgovor na to čko 97. 
(d) Ocenjeni znesek odhodkov, ki bo s prihodnjimi odlo čbami o skladnosti verjetno izlo čen iz 
financiranja EU, se razkri je kot pogojna obveznost v ra čunovodskem sistemu Komisije in v 
pojasnilu k ra čunovodskim izkazom Komisije. Ne bi bilo primerno, če bi bila ocena za te 
zneske, ki so trenutno najboljša ocena in se lahko spremenijo po sprejetju kon čne odločbe, 
podana za vsako državo članico ali po prora čunskih podro čjih, ali vklju čiti tako podrobne 
informacije v ra čunovodske izkaze.  
Odločbe o skladnosti dolo čajo zneske, izlo čene iz financiranja EU po letih odhodka in po 
državah članicah. Zneski po državah članicah so razkriti v pojasnilu 6 k ra čunovodskim 
izkazom Komisije za leto 2009. 
(e) V spremenjenem sistemu se odlo čba o finan čni potrditvi sprejme do 30. aprila v letu, ki 
sledi zadevnemu prora čunskemu letu. Tako je spreme njen postopek potrditve obra čunov 
znatno skrajšal časovni okvir za po trditev obra čunov plačilne agencije.  
Čas, potreben za dokon čanje postopka potrjevanja, je od visen od številnih dejavnikov, od 
katerih nekateri ne sodijo na podro čje odgovornosti in kontrole Komisije. Ti dejavniki 
vključujejo na primer zapletenost primera, ki zahteva dodatno delo al i celo dodatne obiske, 
upoštevanje rokov s strani držav članic in nadaljnje ukrepanje po priporo čilih usklajevalnega 
organa. Poleg tega je rok pogosto presežen, da  bi se v celoti upoštevalo pravico države članice 
do obrambe, ki je temeljno na čelo postopka potrjevanja skladnosti in ga izrecno zahteva člen 
42(2)(c) pravil za izvajanje finan čne uredbe. 
Uporaba pavšalnih stopenj je popolnoma v skladu s ciljem potrditve skladnosti ter 
najučinkovitejši in najuspešnejši na čin za dosego tega cilja. U pošteva dejstvo, da ni mogo če 
odvzeti statisti čno veljavnega vzorca v okviru vsakeg a od približno 150 revizijskih obiskov, 
ki jih GD AGRI izvede vsako leto. Prav tako preverjanja skladnosti ne bi bilo mogo če omejiti 
na primere, pri katerih so posledice „koli činsko opredeljive in znatne“, saj teh zaklju čkov ni 
mogoče sprejeti v času revizije, in če bi bilo preverjanje skladnosti izvedeno proti koncu 
postopka, bi lahko bilo nepomembno in/ali nemogo če.  
Poleg tega se kmetijski odhodki knjižijo po na čelu deljenega upravljanja, zato imajo države 
članice boljše izhodiš če kot Komisija, da ocenijo in pr edložijo dokaze o dejanski finan čni 
izgubi ali tveganju za prora čun EU. Izvedbena navodila to jasno priznavajo in zahtevajo od 
Komisije, da upošteva takšne dokaze, če so zanesljivi. Natan čnejši izračun finančne izgube za 
proračun EU zato zahteva aktivno sodelovanje zadevnih držav članic na vseh ravneh 
potrjevanja skladnosti, saj ima samo država članica vse potrebne informacije za tak izra čun. 
Na žalost pa kljub zahtevam Komisije države članice te možnosti pogosto ne izkoristijo.  
SL 19   SL Poleg tega je Sodiš če Evropske unije sprejelo metodol ogijo pavšalne stopnje kot skladno s 
pravnimi predpisi, ki urejajo delo na podro čju skladnosti. Zlasti je potrdilo, da ni naloga 
Komisije, da izvaja preverjanja, potrebna za dolo čitev natan čnega zneska nastale izgube, 
temveč da mora država članica dokazati, da je bila ocena Komisije pretirana.  
Komisija je pred kratkim predst avila sistem, s katerim lahko države članice od leta 2010 
naprej okrepijo splošni okvi r za pridobitev razumnega zagot ovila glede zakonitosti in 
pravilnosti transakcij na ravni kon čnih upravi čencev. V ta namen bi morali certifikacijski 
organi razširiti svoje delo nad trenutne zahteve in za dolo čeno populacijo odhodkov v celoti 
ponovno pregledati reprezentativni vzorec tr ansakcij, ki jih je zadevna pla čilna agencija 
preverila na kraju samem. Delo bi obsegalo celotno obravnavanje spisa,  od prejetja vloge za 
pomoč do izračuna in izvedbe kon čnega plačila. 
(f) Finančni popravki, naloženi državam članicam z odlo čbami o skladnosti, niso sankcije, 
temveč izločitev iz financiranja EU tistih odhodkov, ki ni so nastali v skladu s predpisi EU. To 
potrjuje tudi sodna praksa Sodiš ča Evropske unije. 
(g) Komisija bo nadaljevala spremljanje dela certifikacijskih organov s posebnimi 
revizijskimi obiski. 
SL 20   SL 0100200300400500600700800v milijonih EUR
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
proračunsko letoDiagram 1 - Izlo čeni zneski za vsako prora čunsko leto
                (vključno z ocenami prihodnjih popravkov)
Ocenjeno na podlagi preteklega povpre čja
Popravki v pripravi
Odločbe 30–32
Odločbe 1–29