o oceni Sporazuma o operativnem in strateškem sodelovanju med Kraljevino Dansko in Europolom

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o oceni Sporazuma o operativnem in strateškem sodelovanju med Kraljevino Dansko in Europolom

Uvod

S Sporazumom o operativnem in strateškem sodelovanju med Kraljevino Dansko in Evropskim policijskim uradom (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je določen pravni okvir za sodelovanje Danske z Europolom. V skladu s členom 25 Sporazuma je Komisija pozvana, naj oceni določbe tega sporazuma ter zlasti njegovo operativno učinkovitost in spoštovanje njegovih določb o varstvu podatkov s strani Danske.

Danska je do 1. maja 2017 v celoti sodelovala pri izvajanju sklepa Sveta o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) . V skladu s Protokolom (št. 22) o stališču Danske ima možnost izvzetja iz vse zakonodaje EU na področju pravosodja in notranjih zadev, sprejete po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 . Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) , sprejeta leta 2016, nadomešča Sklep Sveta. Uredba se je začela v celoti uporabljati 1. maja 2017. Danska zaradi izvzetja in negativnega rezultata nacionalnega referenduma, ki je potekal 3. decembra 2015 in se je nanašal na vprašanje, ali bi bilo treba spremeniti izvzetje Danske iz zadev na področju pravosodja in notranjih zadev, ne more sodelovati pri izvajanju Uredbe.

Po referendumu na Danskem, ki je potekal 3. decembra 2015, so predsednik Komisije, predsednik Evropskega sveta in danski predsednik vlade 15. decembra 2016 izdali izjavo , v kateri so se strinjali, „da so potrebne operativne ureditve, s katerimi se bo zmanjšal negativni vpliv izstopa Danske iz Europola 1. maja 2017, kar bo Danski in ostalim državam Evropske unije koristilo v boju proti čezmejnim hudim kaznivim dejanjem in čezmejnemu organiziranemu kriminalu ter mednarodnemu terorizmu. Take ureditve morajo biti specifične za Dansko in nikakor ne smejo biti enakovredne polnopravnemu članstvu v Europolu, tj. ne smejo zagotavljati dostopa do Europolovih odložišč podatkov ali polnega sodelovanja pri Europolovem operativnem delu in zbirki podatkov ali podeljevati pravic do odločanja v upravnih organih Europola. Zagotoviti pa bi morale zadostno raven operativnega sodelovanja, vključno z izmenjavo ustreznih podatkov, ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov.“

S Sporazumom je določen pravni okvir za sodelovanje Danske z Europolom, h kateremu poziva izjava z dne 15. decembra 2016. Veljati je začel 30. aprila 2017, s čimer je bila preprečena vrzel zaradi spremembe statusa Danske iz države članice v tretjo državo v odnosu do Europola 1. maja 2017. Danski parlament (Folketing) je 27. aprila 2017 sprejel zakon št. 411 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), ki je danski vladi omogočil sklenitev Sporazuma. Evropski parlament je 27. aprila 2017 sprejel resolucijo . Svet je Europol 28. aprila 2017 pooblastil za sklenitev Sporazuma .

V uvodnih izjavah Sporazuma je jasno navedeno, da je njegov namen „zmanjšati negativne učinke izstopa Danske iz Europola“ z vzpostavitvijo sodelovanja na „ravni, ki je vsaj enakovredna“ tisti pri drugih tretjih državah, ki so z Europolom sklenile podobne sporazume (uvodna izjava 3).

Posebnost Sporazuma je poseben položaj Danske kot države članice EU in schengenskega območja. Poseben položaj Danske kot države članice EU se odraža v uvodni izjavi 4 Sporazuma. V uvodni izjavi 5 je navedeno, da je Danska del schengenskega območja in da je v svojo nacionalno zakonodajo v celoti prenesla schengenski pravni red. Poleg tega je v uvodni izjavi 6 navedeno, da je Danska skupaj z drugimi nordijskimi državami, od katerih sta dve državi članici EU, dve pa sta se pridružili izvajanju schengenskega pravnega reda in njegovemu nadaljnjemu razvoju, del tako imenovane Nordijske unije potnih listin.

Postopek priprave na oceno in poročilo

·Komisija je danskemu ministrstvu za pravosodje in danski agenciji za varstvo podatkov poslala vprašalnik. Dansko ministrstvo za pravosodje je skupaj z dansko nacionalno policijo predložilo pisne osnutke odgovorov na vprašalnik. Danska agencija za varstvo podatkov se je Komisiji zahvalila za priložnost, da predloži povratne informacije glede vprašalnika, in jo obvestila, da ni preučila, kako danska nacionalna policija izvaja Sporazum. Zato je menila, da sta dansko ministrstvo za pravosodje in danska nacionalna policija trenutno v boljšem položaju za izpolnitev vprašalnika.

·Komisija si je izmenjala mnenja s predstavniki danskega ministrstva za pravosodje, danske nacionalne policije, vključno z njeno pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, danske agencije za varstvo podatkov ter predstavniki Europola, odgovornimi za uporabo Sporazuma, vključno z analitiki, ki uporabljajo informacije, izmenjane na podlagi Sporazuma, in imajo dostop do njih, ter predstavniki Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki nadzoruje obdelavo osebnih podatkov pri Europolu.

·Dansko ministrstvo za pravosodje je zagotovilo dostop do svojih poročil danskemu parlamentu (Folketing) o položaju danske policije v odnosu do Europola (ki zajemajo obdobje od 1. maja 2017 do decembra 2019).

·Ugotovitve Komisije so bile navedene v spremnem delovnem dokumentu služb Komisije, ki je bil posredovan tudi danskemu ministrstvu za pravosodje in Europolu, kar jima je omogočilo, da podata pripombe o netočnostih in opredelita informacije, ki jih ni mogoče razkriti javnosti.

Sklepne ugotovitve

V členu 25 Sporazuma je navedeno, da bi se morala ocena nanašati zlasti na operativno učinkovitost Sporazuma in spoštovanje njegovih določb o varstvu podatkov s strani Danske.

Ocena je pokazala, da Sporazum, ki Danski daje poseben status v primerjavi z drugimi tretjimi državami, predvideva sodelovanje med Dansko in Europolom, s katerim je bil dosežen splošni cilj, tj. vzpostavitev sodelovanja med Dansko in Europolom v boju proti terorizmu in hudim čezmejnim kaznivim dejanjem, poleg tega so se s sodelovanjem zmanjšali negativni učinki izstopa Danske iz Europola 1. maja 2017.

To je zlasti posledica izboljšane storitve za obravnavo danskih zahtevkov za vnos, pridobivanje in navzkrižno preverjanje podatkov pod nadzorom Europola, ki jo Danski zagotavljajo dansko govoreči napoteni nacionalni strokovnjaki in ji je na voljo 24 ur na dan, sedem dni v tednu. Danska in Europol sta izrecno priznala, da se je napotitev dansko govorečih nacionalnih strokovnjakov v Europol v tem pogledu izkazala za uspešen instrument. Poleg tega sta obe strani priznali, da zaradi omejitev, določenih v členu 10(6) Sporazuma v zvezi z nalogami dansko govorečih napotenih nacionalnih strokovnjakov v Haagu in na Danskem, obstajajo možnosti za izboljšanje učinkovitosti sodelovanja.

Sporazum zahteva, da Danska uporablja zaščitne ukrepe za varstvo podatkov iz Sporazuma, pa tudi pravila za izvajanje direktive EU o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj. Danski zakon o preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj je instrument, s katerim naj bi se prenesla direktiva EU o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj. Veljati je začel 30. aprila 2017. Danska nacionalna policija je za obdelavo osebnih podatkov v okviru področja uporabe zakona s strani danske policije imenovala pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Pooblaščeni osebi za varstvo podatkov je bila med drugim zaupana naloga, da spremlja skladnost z direktivo EU o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj.