[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.7.2006

COM(2006) 357 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Pripombe Komisije o sklepih in priporočilih vmesne ocene programa „inteligentna energija – Evropa“ (2003–2006) {SEC(2006) 858}

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Pripombe Komisije o sklepih in priporočilih vmesne ocene programa „inteligentna energija – Evropa“ (2003–2006)(Besedilo velja za EGP)

1. Uvod

Program „inteligentna energija – Evropa“ je bil vzpostavljen junija 2003 z Odločbo št. 1230/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta[1]. Velja do 31. decembra 2006. Z okvirnim proračunom 250 milijonov EUR je cilj tega programa uravnoteženo prispevati k doseganju splošnih ciljev varnosti oskrbe z energijo, lizbonskih ciljev rasti, trajnostnega ustvarjanja delovnih mest in konkurenčnosti ter varstva okolja.

S tem dokumentom Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij sporoča sklepe vmesne ocene tega programa Skupnosti in svoje pripombe nanj, kakor je predvideno v členu 9(2) Odločbe programa.

Vmesno oceno je opravila neodvisna skupina strokovnjakov, v nadaljevanju „ocenjevalci“, in temelji na različnih prispevkih, vključno s prejšnjimi ocenami programa in programov pred njim, analizi podatkov programa, anketi prosilcev in upravičencev, posvetovanju z interesnimi skupinami in preučitvi ustreznih tržnih poročil za določitev strateške utemeljitve programa.

Poročilo zajema oceno pomembnosti, učinkovitosti, uspešnosti, dodane vrednosti in trajnosti programa, upošteva časovne in finančne omejitve in priporoča ustrezno ukrepanje za pomoč Komisiji pri izboljšanju upravljanja programa, da se ga usmeri v obnovitev in razširitev podobnih dejavnosti. Svoje rezultate in ugotovitve primerja tudi s tistimi iz prejšnjih ocen programov, kakor je vmesna ocena „okvirnega programa za energetiko“, 1998–2002. Ocenjevalci so končno poročilo Komisiji uradno predložili 24. marca 2006.

2. Stališče komisije glede dela ocenjevalcev in sedanjih omejitev

Komisija meni, da so ocenjevalci sestavili uravnoteženo in izčrpno poročilo tako s priznavanjem kot s kritiko, in je zadovoljna z njegovo splošno kakovostjo.

Komisija želi poudariti, da je večina sklepov, ki so jih dosegli ocenjevalci, v velikem obsegu enaka njenim ugotovitvam in so že ali še bodo privedli do izboljšanih ukrepov za na primer večjo učinkovitost in lažjo dostopnost programa. Vendar se ukrepi, zaradi izvajanja katerih bi bile potrebne spremembe sedanjega pravnega okvira, lahko obravnavajo samo v povezavi s pripravo naslednjega programa (programov).

Ocena zajema dejavnosti programa, ki so bile izvedene v obdobju od avgusta 2003 do novembra 2005. Ocenjevalci so zaradi okoliščin imeli na voljo samo rezultate ocene dveh razpisov in začetnega izvajanja naročil prvega razpisa. Poleg tega se bo veliko priporočenih ukrepov za preostalo obdobje programa nanašalo samo na zadnji razpis za oddajo predlogov, ki ga je treba še objaviti, saj je bil tretji razpis objavljen 7. oktobra 2005 in končan 31. januarja 2006 za večino vrst ukrepov.

Ta ocena je izključila vsako obravnavanje vloge in delovanja odbora za program. Poleg tega ocenjevalci niso komentirali posameznih projektov, saj je šlo za obravnavanje na programski ravni.

3. Stališče komisije glede glavnih sklepov in priporočil iz poročila ocenjevalcev

3.1. Splošni sklepi in priporočila

V celotnem poročilu je razvidnih pet glavnih sklepov in splošnih priporočil:

- Inteligentna energija – Evropa v večini vidikov pomeni znatno izboljšanje glede na prejšnji okvirni program za energetiko in Komisija je bila uspešna pri tem, da je v program vključila več priporočil in ustreznih nasvetov iz prejšnjih neodvisnih ocen.

- Odkar se je začel, se je potreba po programu povečala, kar kaže tesna povezanost ciljev programa s cilji lizbonske strategije in povečan pomen varnosti oskrbe z energijo in globalnega segrevanja. Privablja pomembne in visokokakovostne projekte in je na splošno dobro voden. Zato ocenjevalci priporočajo njegovo nadaljevanje.

- Eden od pomembnih vidikov programa je dodana vrednost, ki jo zagotavlja z močjo vzajemnega dopolnjevanja med obnovljivimi viri energije, energetsko učinkovitostjo in prometom. Poleg tega je smiselno domnevati, da bodo financirani projekti spodbudili države članice k spremembam in ukrepom politike. Ta vidik je treba zajeti v naknadni oceni programa.

- Program ne podvaja dela drugih tokov financiranja: dopolnjuje delo drugih programov Skupnosti, kakor je okvirni program raziskav in tehnološkega razvoja (RTR) (okvirni program 6) in glede na njegovo edinstveno nadnacionalno naravo dodaja vrednost nacionalnim, regionalnim in lokalnim programom in pobudam, pomaga pri primerjalni analizi ter izogibanju podvajanja prizadevanj.

- Celotni proračun je ustrezen. Obstaja pa relativno malo zaupanja v zmožnost programa, da bi znatno vplival in prispeval k dosegi splošnih energetskih ciljev. Zato se svetovalci na splošno strinjajo, da obstajajo dobre možnosti za razširitev ukrepov programa z vključitvijo podpore, da trg sprejme projekte tehnologij in najboljših praks, ter s tem za povečanje proračuna.

Odgovor Komisije

Komisija pozdravlja prvega od glavnih sklepov ocenjevalcev. Komisija je pri pripravi predloga za večletni energetski program 2003–2006[2] ustrezno upoštevala priporočila prejšnjih ocen in je prepričana, da je pri primerjavi z okvirnim programom za energetiko in šestih posebnih programov enotna struktura programa inteligentna energija – Evropa povzročila večjo skupno skladnost in vpliv podprtih projektov ter olajšala uvedbo skladnih postopkov upravljanja in izboljšanje prožnosti programa glede na spreminjajoče se potrebe in prednostne naloge. Povečano vzajemno dopolnjevanje med področji je gotovo ključni element dodane vrednosti programa.

Komisija popolnoma podpira mnenje ocenjevalcev, da je utemeljitev programa trdna in se še nadgrajuje ob opažanju pomena izboljšav pri energetski učinkovitosti in povečani uporabi obnovljivih virov energije pri boju proti podnebnim spremembam ter za varnost oskrbe z energijo, kar je ključni cilj, ki so ga poleg Komisije v svoji nedavno sprejeti zeleni knjigi „Evropska strategija za trajnostno, konkurenčno in varno energijo“[3] sprejeli tudi voditelji držav in vlad EU[4]. Komisija nadalje pozdravlja dobro oceno ocenjevalcev glede načina delovanja programa in visoke kakovosti podprtih projektov.

Sofinancirani projekti zagotavljajo dodano vrednost na ravni EU, saj se lahko uporabijo kot prototip in merilo uspešnosti rešitev, ki se kasneje lahko razširijo v veliko večjem obsegu v okviru drugih programov Skupnosti ter tudi omogočajo, da raziskovalne dejavnosti EU v začetnih fazah bolje ustrezajo potrebam politike. Na splošno Komisija pričakuje, da bo sedanje usklajevanje z drugimi ustreznimi programi ES zagotovilo precej širšo finančno osnovo za dejavnosti, povezane s trajnostno energijo, in kar čim bolj povečalo celoten vpliv financiranja Skupnosti.

Komisija je veliko pozornosti namenila tudi ukrepom, ki dopolnjujejo in so usklajeni s tistimi, ki so jih izvedle države članice in druge glavne interesne skupine na področju energetike. Največ so v tem kontekstu prispevali člani odbora za program, s katerimi Komisija razpravlja o zadevah, povezanih s prednostnimi nalogami in izvedbo programa. Evropska razsežnost programa je ob upoštevanju nacionalnih, regionalnih in lokalnih prizadevanj resnično jamstvo za dodano vrednost. V tem smislu bo Komisija preučila predlog ocenjevalcev, da se v naknadni oceni programa oceni obseg vpliva, ki ga financirani projekti imajo na spremembe in ukrepe politike držav članic.

Na podlagi priporočila ocene okvirnega programa za energetiko je bila pregledana stroškovna učinkovitost zunanjega izvajanja upravljanja programa in na podlagi tega je Komisija 23. decembra 2003 ustanovila Izvajalsko agencijo za inteligentno energijo. Agencija je začela delovati ob koncu leta 2004 in je od januarja 2006 popolnoma avtonomna.

Nazadnje Komisija upošteva ugotovljeno majhno zaupanje v zmožnost programa, da bi znatno vplival in prispeval k doseganju splošnih energetskih ciljev, ter v celoti podpira sklep ocenjevalcev, da je treba razširiti ukrepe programa z vključitvijo novih instrumentov za učinkovito sprejemanje najboljših tehnologij in praks na trgu, podprtih z razširjenim proračunom. To priporočilo pa se lahko upošteva samo v povezavi s pripravami za naslednji program.

3.2. Posebna priporočila o upravljanju programa

Ocenjevalci poudarjajo več področij, na katerih se pri izvajanju programa lahko opravijo izboljšave:

V primerjavi s predhodnim programom ta pritegne manj predlogov, čeprav je bil proračun sorazmerno povečan. Delen uspeh je opazen pri privabljanju novih udeležencev in novih vrst dejavnikov na trgu k programu, poleg tega pa pri programu dejavno sodelujejo vse upravičene države (razen Lihtenštajna). Vendar pa bi bil lahko obseg prosilcev še veliko večji in bi v idealnem primeru zajel večje število prosilcev iz novih držav članic. Ocenjevalci svetujejo organizacijo bolj usmerjenih in tematskih informativnih dnevov za pritegnitev novih prosilcev in zlasti več prosilcev iz novih držav članic.

Ocenjevalci menijo tudi, da je treba dodaten trud vložiti v nadaljnje izboljšanje kakovosti predloženih predlogov in zmanjšati delovno obremenitev pri oceni, ter predlagajo nadaljnji razvoj boljšega vodenja za prosilce.

Ocenjevalci pozivajo Komisijo, da tudi na podlagi prejšnjih izkušenj razmisli glede učinkovitosti uporabe procesa obdelave vlog v dveh fazah za zadnji razpis programa ali v naslednjem programu.

V zvezi s programsko podporo dogodkov ocenjevalci predlagajo, da bi bilo treba za vse nadaljnje programe, če bo v njih podpora ohranjena, upoštevati možnost sprejetja manj zapletenega procesa ocenjevanja.

Prosilci so potrdili splošno zadovoljstvo glede količine informacij, zagotovljenih v zvezi s programom, razpisi, pravili in smernicami za vloge ter tekočimi financiranimi projekti. Zagotavljanje teh informacij se je zagotovo razvilo in izboljšalo po več zaporednih razpisih za oddajo predlogov. Vendar pa več prosilcev še vedno ne razume popolnoma, kaj se od njih zahteva v smislu kazalnikov. Za izboljšavo razumevanja in uporabnosti kazalnikov uspeha pri projektu ocenjevalci priporočajo nadaljnje izboljšanje vodenja prosilcev z dodatnimi in enostavnimi primeri verige produkcija – rezultat – vpliv ter nadaljevanje dela, ki ga je začela Izvajalska agencija za inteligentno energijo za izboljšanje obrazcev za vloge in navodil.

Kljub velikemu napredku, doseženemu v zvezi z obrazci za vloge, se skupno razširjanje rezultatov še lahko izboljša, ocenjevalci pa tudi navajajo potrebo po izboljšanju opaznosti in lažji uporabi vira IntellEbase in podobnih orodij ter razširitvi prakse sestankov skupin med koordinatorji ustreznih projektov v fazi pogajanj.

Razen za projekte COOPENER je 50-odstotno financiranje ustrezno in zadostno. Ostaja pa skrb glede načrtovanja in morebitnih zamud pri plačilih za oddana naročila.

V zvezi z elementom COOPENER v programu ocenjevalci menijo, da bi bilo treba nadaljevati s tesnim povezovanjem z institucionalnim procesom Energetske pobude EU za trajnostni razvoj in izkoreninjenje revščine ter s krepitvijo vezi med delegacijami ES in državami AKP.

Prvi znaki kažejo, da je Komisija z GD TREN in Izvajalsko agencijo za inteligentno energijo v prvih dveh letih programa pozitivno prispevala k učinkovitosti programa. Z ugotavljanjem, da je prezgodaj za uradne pripombe glede učinkovitosti agencije ali ustreznosti ravni njenih zaposlenih, ocenjevalci priporočajo, da se za to opravi poznejša uradna ocena.

Odgovor Komisije

Komisija ceni konstruktivne pripombe in predloge, ki so jih dali ocenjevalci, in se je zavezala, da jih bo podrobno preučila ter zagotovila njihovo ustrezno nadaljevanje. V nadaljevanju so predstavljene pripombe glede določenih predlogov.

Komisija se strinja, da bi bil obseg prosilcev lahko večji, zlasti iz novih držav članic, čeprav imajo te pogosto težave pri iskanju sofinanciranja za sodelovanje pri projektih programa inteligentna energija – Evropa. Informativni dnevi so pomembno orodje in Izvajalska agencija za inteligentno energijo je že povečala njihovo število med razpisom leta 2005, ki je zajel zlasti vse nove države članice in sicer pogosto s predstavitvami v nacionalnih jezikih. Vendar pa so ti sorazmerno dragi, saj dosežejo samo omejeno število potencialnih prosilcev. Smernice najboljše prakse je razvila Izvajalska agencija za inteligentno energijo za pomoč državam članicam pri čim bolj učinkoviti organizaciji informativnih dnevov. V prihodnosti bo informativne dneve dopolnil strateško izbran sklop predstavitev na glavnih dogodkih in konferencah, da se doseže večje število potencialnih prosilcev.

Nova navodila za predlagatelje so bila pripravljena za razpis leta 2005 za vse vrste predlogov programa inteligentna energija – Evropa. V teh novih navodilih so poleg konkretnih primerov s področja energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije navedene nadaljnje razlage kazalnikov uspeha. Nadaljnje izboljšave bodo opravljene ob upoštevanju povratnih informacij predlagateljev in zunanjih strokovnjakov, ki so sodelovali pri oceni vlog razpisa. Poleg tega so bila posebna prizadevanja namenjena bolj učinkovitemu odgovarjanju na vprašanja prosilcev.

V zvezi s procesom obdelave vlog in procesom ocene bo opravljen pregled sedanjega postopka skupaj s preiskovanjem nadaljnjih možnosti, kakor je uporaba v dveh fazah in manj zapleten proces ocene pri manjših zneskih nepovratnih sredstev za podporo dogodkov. Komisija priznava, da lahko postopek uporabe v dveh fazah na splošno zmanjša celotne stroške udeležencev, če je prva faza enostavna. Vendar pa na podlagi preteklih izkušenj, zlasti v zvezi z okvirnimi programi RTR, postopki v dveh fazah lahko privedejo do daljših zamud pri obdelavi predlogov in tudi do znatne dodatne delovne obremenitve ter so lahko stroškovno učinkoviti samo v primeru zelo zapletenih in večjih projektov, ki vključujejo naložbo v opremo. Zaradi tega Komisija meni, da postopka ni primerno vključiti v okvir sedanjega programa, vendar ne izključuje premisleka o njegovem morebitnemu izvajanju pri naslednjem programu.

Komisija se strinja, da je razširjanje rezultatov projektov izredno pomembno. Spletna stran programa inteligentna energija – Evropa se nenehno izboljšuje in za vse projekte v okviru programa inteligentna energija – Evropa so bili sestavljeni informativni listi projektov. Spremljanje spletne strani kaže na nenehno naraščajoče zanimanje za zagotovljene informacije: spletne strani informativnih listov projektov so bile zaenkrat obiskane v 41 000 primerih, sklop projektov, povezanih z gradbenim sektorjem pa v približno 27 000 primerih. Izvajalska agencija za inteligentno energijo v okviru dejavnosti razširjanja informacij izdaja četrtletno glasilo, vsak njegov izvod pa se s spletne strani prenese več kakor 10 000-krat. Zunanja podpora bo zagotovljena kasneje letos (z razpisom), da se razvijejo bolj obsežne podatkovne baze za projekte v okviru programa inteligentna energija – Evropa. Izkušnje glede tematskih sestankov s koordinatorji so se tako pri fazi pogajanj kot pri fazi izvajanja izkazale za zelo uspešne in bodo razširjene na vsa tematska področja.

Kljub temu, da so bili anketirani koordinatorji zadovoljni z najvišjo stopnjo financiranja 50 %, Komisija opaža tudi negativne vplive. Treba je poudariti, da se koordinatorji v okviru svojega konzorcija pogosto dogovorijo, da dobijo višji delež sredstev kakor njihovi partnerji, da se nadomestijo njihova dodatna prizadevanja pri upravljanju. To je mogoče, saj se celotna omejitev 50 % za financiranje v okviru programa inteligentna energija – Evropa nanaša na celoten projekt in ne na vsakega izmed vključenih partnerjev. Kakor je navedeno zgoraj, Komisija na eni strani opaža težave pri tej maksimi financiranja v zvezi s prosilci iz novih držav članic in nekaterimi tematskimi področji. Po drugi strani bi lahko bila mogoča nižja stopnja financiranja za tematska področja, ki so precej blizu trga. Na splošno se omejeno sofinanciranje, ki je na voljo iz javnih ali zasebnih virov v državah članicah, razume tudi kakor eden od razlogov za manjše število vlog. Za nadaljevanje programa se bo preučil bolj diferenciran pristop.

Zaradi zgodovinskih razlogov med pogodbeniki še vedno ostaja skrb glede morebitnih zamud izplačil in potreben je čas, da Izvajalska agencija za inteligentno energijo zagotovi prakso pravočasno izvedenih izplačil. Kljub temu pa je Izvajalska agencija za inteligentno energijo popolnoma zavezana zagotavljanju dobre prakse glede izvedenih izplačil in dokazi o njenem izboljšanem delovanju so že vidni. Poenostavitve pogodb, ki jih je pred kratkim izvedla Izvajalska agencija za inteligentno energijo, zlasti na ravni bančnih garancij, bi morale olajšati in skrajšati finančne procese.

Glede COOPENER Komisija posveča pozornost dejstvu, da je ta sestavni del Energetske pobude EU, o kateri so se dogovorili na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2001. Komisija priznava, da bi bilo mogoče okrepiti vezi z delegacijami ES v državah upravičenkah projektov COOPENER. V sedanjem programu ni nobene možnosti, da se zaprosi za povečanje stopnje financiranja za projekte COOPENER, saj je to določeno v pravni podlagi programa.

Komisija se strinja z mnenjem ocenjevalcev o delovanju izvajalske agencije, ki temelji na rednem poročanju, ki ga Komisiji zagotavlja agencija. Delovanje agencije in njen vpliv na izvajanje programa bo ocenjeno leta 2006 v okviru analize stroškov in koristi za zunanje izvajanje naslednjega programa.

3.3. Posebna priporočila o naslednjem programu

Ocenjevalci menijo, da obstajajo zelo močni dokazi o tem, da je program potreben, in priporočajo njegovo podaljšanje po letu 2006 z večjim obsegom in proračunom za dosego množične razširitve najboljše prakse ter pritegnitev novih prosilcev in ključnih akterjev. Obstajajo zanimive možnosti za izkoriščanje vzajemnih dopolnjevanj z drugimi podprogrami Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost ter tudi dobre nadaljnje možnosti za širitev in razvejanost vrst prosilcev in ciljnih skupin ter poenostavitev mehanizmov prenosa. Vendar je pomembno, da ohrani svojo identiteto in neodvisnost, da nadgradi svoje zgodovinske lastnosti.

Dodatno financiranje za „projekte za prvo komercialno uporabo“, kakor je predlagala Komisija, bo po mnenju ocenjevalcev zahtevalo zelo tesno usklajevanje med Okvirnim programom za konkurenčnost in inovativnost ter prihodnjim 7. okvirnim programom za preprečitev prekrivanja.

Na podlagi prvih znakov, da Izvajalska agencija za inteligentno energijo (IEEA) izboljšuje učinkovitost programa, ocenjevalci priporočajo, da jo je treba ohraniti in razširiti, da se naslednji program inteligentna energija – Evropa vodi kakor del Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost, po možnosti kakor celotni Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost, če uradna ocena delovanja IEEA to ustrezno kaže in upravičuje.

Odgovor Komisije

Komisija ugotavlja, da so sklepi in priporočila, ki so jih sestavili ocenjevalci v zvezi z naslednjim programom, v skladu z njenim razmišljanjem in predlogom, ki ga je lani predložila za novi Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013)[5]. Zato naslednji program inteligentna energija – Evropa, kljub temu da upošteva skladne in širše cilje ter glavno strukturo in proračun, ohranja svojo proračunsko gotovost, poseben odbor in avtonomijo pri upravljanju v okviru novega Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost. To je tudi jamstvo, da bo ohranjena posebna narava programa inteligentna energija – Evropa.

Poleg tega Komisija opozarja, da bo 7. okvirni program nadalje podpiral temeljne raziskave in tehnološki razvoj ter predstavitvene projekte, vključno z razvojem tehnologij v zvezi z obnovljivimi viri energije in energetsko učinkovitostjo. Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost izključuje raziskovalne dejavnosti in dejavnosti tehnološkega razvoja, ki se izvajajo v skladu s členom 166 Pogodbe. Dopolnil bo 7. okvirni program pri dejavnosti v zvezi z inovacijami, ki vključuje netehnološke in tehnološke inovacije, ki so presegle zadnjo predstavitveno fazo in so pripravljene za prvo komercialno uporabo. Komisija se zavezuje, da bo pri pripravljanju letnih delovnih programov za naslednji program inteligentna energija – Evropa okrepila usklajevanje s 7. okvirnim programom za čim večje vzajemno dopolnjevanje med dvema dopolnjujočima instrumentoma.

Komisija lahko uporabi novo in/ali sedanjo Izvajalsko agencijo, predvsem IEEA, za izvajanje celotnega ali dela Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost na podlagi rezultatov analize stroškov in koristi, kakor je določeno v Uredbi Sveta 58/2003/ES z dne 19. 12. 2002. Odločitev se lahko sprejme samo, če Evropski parlament in Svet sprejmeta okvirni program.

3.4. Posebna priporočila o zunanjem sestavnem delu prihodnjega programa (COOPENER)

V okviru nove zasnove programov zunanjih odnosov v obdobju 2007–2013 bo vključitev dela COOPENER programa inteligentna energija – Evropa v mednarodni instrument za razvojno in gospodarsko sodelovanje po mnenju ocenjevalcev rešila težave sofinanciranja in statusa podizvajalca ciljne države. Vendar pa ocenjevalci priporočajo, da COOPENER ohrani svojo posebnost, avtonomijo in prepoznavnost v tem novem tematskem programu in poudarjajo, da je treba pri upravljanju ohraniti strokovno znanje in izkušnje na področju energije ter strokovno znanje in izkušnje s področja mednarodne pomoči, kljub temu da je prav zadnje najpomembnejše.

Odgovor Komisije

Predlog Komisije z dne 25. januarja 2006[6] za tematski program o „okolju, trajnostnem upravljanju naravnih virov, vključno z energijo, 2007–2013“ ima sklop o „podpiranju možnosti za trajnostne energetske vire v partnerskih državah in regijah“. Ta sklop temelji na prejšnjih ukrepih COOPENER in bi glede na proračun, ki bo na voljo, moral imeti večji obseg kakor sedanji program, da se zagotovi institucionalna podpora v zvezi z izboljšanjem dostopa do trajnostnih energetskih storitev v državah v razvoju ter tudi podprejo ukrepi v partnerskih državah s ciljem izboljšati varnost svetovne oskrbe z energijo in zaščititi globalno okolje.

Komisija pričakuje vključitev COOPENER v ta glavni tematski program za dosego večjega pomena in prepoznavnosti financiranih ukrepov ter večje povezanosti in vzajemnega dopolnjevanja z drugimi ustreznimi ukrepi zunanjih odnosov ES. Lahko tudi pomaga pri reševanju sedanjih težav, povezanih z omejitvijo sofinanciranja na 50 % in s pogodbenim statusom organizacij tretjih držav.

Komisija ugotavlja skrb ocenjevalcev glede potrebe, da se zagotovi ustrezno strokovno znanje in izkušnje na področju energije za izvedbo programa, in bo to pripombo ustrezno upoštevala pri odločanju o upravljalnih strukturah za tematski program.

[1] UL L 176, 15.7.2003, str. 29.

[2] COM(2002) 162 konč., 9.4.2002 in COM(2002) 162 konč./2, 24.4.2002.

[3] COM(2006) 105 konč., 8.3.2006.

[4] Sklepi Evropskega sveta, 23. in 24. marca 2006.

[5] COM(2005) 121 konč., 6.4.2005.

[6] COM(2006) 20 konč.