ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.2

Rečne pogodbe upravljanju , ki omogoča vključitev vseh javnih in zasebnih subjektov ter organizirane civilne družbe na ustrezni ozemeljski ravni. Te izkušnje bi bilo treba zbirati z vzpostavitvijo evropske podatkovne zbirke, s čimer bi olajšali naraven in strukturiran razvoj po vsej EU. V skladu z novim programom Obzorje Evropa, po katerem naj bi se 35 % sredstev namenilo za podnebne in okoljske ukrepe, EESO priporoča, da so te pogodbe bistveni pogoj za dostop do nekaterih evropskih sredstev za raziskave in inovacije o okoljski trajnosti in sredstev za zaščito območij v povezavi s hidrogeološkim in okoljskim tveganjem (npr. Interreg). ( 18 ) so zelo uspešen primer dobre prakse, ki je zelo razširjena po vsej Evropi in se lahko izkaže za zelo učinkovito pri gospodarjenju s celinskimi vodami, kar zadeva hidrogeološko in okoljsko tveganje. Njihova prednost je v odprtem, ki omogoča vključitev vseh javnih in zasebnih subjektov ter organizirane civilne družbe na ustrezni ozemeljski ravni. Te izkušnje bi bilo treba zbirati z vzpostavitvijo evropske podatkovne zbirke, s čimer bi olajšali naraven in strukturiran razvoj po vsej EU. V skladu z novim programom Obzorje Evropa, po katerem naj bi se 35 % sredstev namenilo za podnebne in okoljske ukrepe, EESO priporoča, da so tebistveni pogoj za dostop do nekaterih evropskih sredstev za raziskave in inovacije o okoljski trajnosti in sredstev za zaščito območij v povezavi s hidrogeološkim in okoljskim tveganjem (npr. Interreg).
3.6.2

Polbud Polbud razsodilo, da je nacionalno pravilo, ki čezmejni prenos pogojuje z obveznostjo likvidacije družbe, neupravičeno in nesorazmerno ter zato nezdružljivo s pravico do ustanavljanja. Splošna obveznost izvedbe postopka likvidacije, ki jo nalaga država, vzpostavlja splošno domnevo o obstoju zlorabe; takšna ureditev ni sorazmerna. Prenos statutarnega sedeža takšne družbe, pri katerem ne pride do prenosa dejanskega sedeža, spada na področje uporabe pravice do ustanavljanja, ki je zaščitena s pravom EU. Sodišče je zato ponovno potrdilo pravico družb, da v drugo državo članico prenesejo le svoj statutarni sedež, ne da bi prenesle dejanski sedež, tudi če družba opravlja pretežno ali celo vso svojo gospodarsko dejavnost v prvi državi članici. Namen družbe Polbud glede uporabe ugodnejše zakonodaje sam po sebi ni zloraba pravice do ustanavljanja. EESO podpira čezmejna preoblikovanja družb v EU ( 22 ) in dejstvo, da je Komisija v svoj predlog vključila sodbo Sodišča EU iz leta 2017 v zadevi ( 23 ) . Sodišče je v zadevirazsodilo, da je nacionalno pravilo, ki čezmejni prenos pogojuje z obveznostjo likvidacije družbe, neupravičeno in nesorazmerno ter zato nezdružljivo s pravico do ustanavljanja. Splošna obveznost izvedbe postopka likvidacije, ki jo nalaga država, vzpostavlja splošno domnevo o obstoju zlorabe; takšna ureditev ni sorazmerna. Prenos statutarnega sedeža takšne družbe, pri katerem ne pride do prenosa dejanskega sedeža, spada na področje uporabe pravice do ustanavljanja, ki je zaščitena s pravom EU. Sodišče je zato ponovno potrdilo pravico družb, da v drugo državo članico prenesejo le svoj statutarni sedež, ne da bi prenesle dejanski sedež, tudi če družba opravlja pretežno ali celo vso svojo gospodarsko dejavnost v prvi državi članici. Namen družbe Polbud glede uporabe ugodnejše zakonodaje sam po sebi ni zloraba pravice do ustanavljanja.
6.8

Glede na to, da lahko imajo majhna in mikro podjetja ter organizacije civilne družbe na splošno težave pri koriščenju možnosti, ki jih ponujajo evropski skladi, EESO poziva k podprtju ukrepov, s katerimi bi okrepili njihov dostop do informacij, jim nudili usposabljanje in mentorstvo ter okrepili njihove zmogljivosti za posredovanje.
2.3

Predlog direktive Sveta o določitvi splošnega režima za trošarino (prenovitev) – ta drugi sveženj ukrepov je tehnične narave in zajema ukrepe za racionalizacijo prevoza trošarinskega blaga. Trošarinski in carinski postopki niso vedno usklajeni ali sinhronizirani, zaradi česar prihaja do težav pri uvozu ali izvozu trošarinskega blaga. V nekaterih primerih so trošarinski postopki zamudni in okorni ali pa se znatno razlikujejo med državami članicami. Poleg tega ta režim večinoma uporabljajo velika podjetja zaradi velikega fiskalnega tveganja pri posedovanju in gibanju blaga z odlogom plačila trošarin. Mala in srednja podjetja uporabljajo postopke, ki so primernejši za majhne pošiljke in manjše število gibanj, a vodijo v večje regulativno breme pri posameznem premiku. Zato nastajajo dodatni upravni stroški in stroški zagotavljanja skladnosti ter dodatno delo za podjetja in tudi nacionalne organe, saj je nekatere korake postopkov treba izvesti ročno in pri tem upoštevati zahteve, ki se med državami članicami razlikujejo. Poleg tega so takšni koraki priložnost za davčne goljufije. Komisija predlaga številne ukrepe za racionalizacijo in poenostavitev teh postopkov, ki zajemajo izvažanje in uvažanje trošarinskih izdelkov, trošarine med podjetji ter izredne primere.
1.5

Poleg tega priporoča, da se bolje pojasni in opredeli ocenjevanje uspešnosti reform (in torej tudi pogoji za realno sprostitev sredstev v okviru programa). Hkrati meni, da lahko organizirana civilna družba odigra zelo dejavno vlogo ravno pri doseganju soglasja med Evropsko komisijo in državami članicami o vsebini programov reform. V zvezi s tem odobrava tesno navezavo programa na nacionalne programe reform. EESO priporoča, da se pozorno spremlja časovno načrtovanje reform in učinkovito kljubuje morebitni nevarnosti moralnega tveganja. Zelo zaželena bi bila vzpostavitev platforme za sodelovanje med državami članicami o vprašanjih glede oblike in značaja strukturnih reform.
5.5

Raziskave in razvoj so ključni za razvoj biogospodarstva, ki bo kos prihodnosti in bi lahko EU prineslo konkurenčno prednost. To bi bilo treba obravnavati ob upoštevanju neizmernega potenciala novih vrst bioproizvodov, od tradicionalnih živil in vlaken do novih vrst gradbenih in embalažnih materialov, tekstila, biokemikalij in bioplastike. To velja tudi za potencial žlahtnjenja rastlin in različnih snovi kot surovin za bioproizvode (npr. lesna celuloza, rastlinsko olje, škrob, sladkor, beljakovine).
3.16

EESO poudarja, da je treba prednost nameniti velikim vseevropskim projektom za digitalizacijo prometa, kot so ERTMS, SESAR in avtonomna vožnja. Uresničevanje teh projektov zahteva mešano financiranje z javnimi sredstvi iz IPE in zasebnimi sredstvi, ki jih jamči InvestEU. Pokritost TEN-T z omrežjem 5G bi bila prav tako temeljnega pomena. Samo 8 % od 51 000 km koridorjev jedrnega omrežja je bilo med letoma 1995 in 2016 opremljenih z ERTMS; s takšnim tempom bo trajalo več kot 200 let, da se opremi celotno jedrno omrežje. Za dokončanje do leta 2030 bi bile potrebne naložbe v višini 15 milijard EUR, program pa bi bilo treba močno pospešiti. Rezultat bi bil nemoten, zmogljivejši, varnejši in bolj točen železniški promet v Evropi.
1.2

EESO meni, da mora biti cilj načrta doseči trajnostni ribolov s treh vidikov: okoljskega, socialnega in gospodarskega. Zato morajo biti sprejeti ukrepi sorazmerni, da bi bile njihove družbeno-gospodarske posledice sprejemljive in vzdržne za sredozemske ribiče. S tega vidika bo do predvidenega datuma sprejetja in začetka veljavnosti tega predloga (ne prej kot sredi leta 2019) težko doseči največji trajnostni donos za vse staleže do leta 2020. EESO zato podpira mednarodno zavezo EU glede doseganja največjega trajnostnega donosa do leta 2020, kar je v okviru tega večletnega načrta bistvenega pomena, zlasti za vrste, ki so najbolj prelovljene in jim grozi biološko izčrpanje. Zato bi bilo treba za vse staleže določiti bolj realne in razumne roke glede doseganja največjega trajnostnega donosa.
4.10

EESO še opozarja na dejstvo, da proizvajalci prostovoljno razvijajo vozila, ki izpolnjujejo strožje varnostne standarde od tistih, ki jih zahteva evropska zakonodaja. Žal so te izboljšave pogosto omejene na najdražje modele na glavnih trgih držav članic, in sicer v škodo cenejših modelov, ki nimajo nameščenih neobveznih naprednih varnostnih sistemov. To pomeni, da nimajo vsi državljani EU dostopa do vozil, ki zagotavljajo enako varnost. Da bi to težavo odpravili, EESO Evropski komisiji priporoča, naj čim prej zahteva prilagoditev evropskih standardov tehnološkemu razvoju. Enako velja za tovornjake in avtobuse, zlasti glede sistema za zaznavanje izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, ki so v neposredni bližini prednjega in desnega dela vozila (v mrtvem kotu), in za opozarjanje nanje, katerega namestitev bi morala prav tako čim prej postati obvezna.
2.4

Za primere, ko so dokazi ali ponudnik storitev v drugi državi, so bili že pred več desetletji razviti mehanizmi sodelovanja med državami. Kljub rednim reformam so ti mehanizmi sodelovanja pod vse večjim pritiskom zaradi povečanih potreb po pravočasnem čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov. Zato so številne države članice in tretje države razširile svoja nacionalna orodja. Posledica je razdrobljenost, ki po mnenju EESO ustvarja pravno negotovost in nasprotujoče si obveznosti, postavljajo pa se tudi vprašanja o zaščiti temeljnih pravic in postopkovnih zaščitnih ukrepih oseb, na katere take zahteve vplivajo.
2.3

EESO ima zgolj en zadržek glede predloga, in sicer da bi se Moldaviji priznala enakovrednost semena zelenjadnic. To seme, ki ga ureja Direktiva 2002/55/ES, se trži izključno kot „standardno“ seme, pri katerem za dajanje na trg ni potrebna uradna potrditev, temveč proizvajalec opravi samopotrjevanje, šele po fazi trženja pa se morebiti izvede naknadna kontrola lastnosti in kakovosti proizvoda. Sistem predpostavlja odgovornost proizvajalca, ki je določljiv in sledljiv subjekt, saj ima sedež na ozemlju EU. Sledljivosti in kontrole pa ni mogoče preprosto zagotoviti, kadar gre za proizvodnjo izven EU. S to problematiko je EU doslej utemeljevala odločitev, da nobeni tretji državi ne prizna enakovrednosti semena zelenjadnic. Odbor zato izpostavlja pomanjkljivosti in želi, da Komisija opravi temeljitejši pregled.
4.1

Od gospodarske krize sta se rast dohodka in zlasti socialna konvergenca med revnejšimi in bogatejšimi državami v EU upočasnili in ponekod celo nazadovali. To spodkopava tudi težnje same EU in meče senco na njeno privlačnost za prihodnje članice. Vse države v regiji se spoprijemajo z revščino, visoko brezposelnostjo, sivo ekonomijo, nizkimi plačami, korupcijo, zlorabami, izseljevanjem kvalificiranih delavcev, diskriminacijo manjšin in begom možganov.
2.7

Da bi se programi vajeništva odzivali na potrebe trga dela in koristili tako dijakom kot delodajalcem, so v predlogu določena in priporočena merila za kakovostna in učinkovita vajeništva na dveh dopolnjujočih se področjih. Specifična merila na prvem področju – učni in delovni pogoji – so naslednja: pisna pogodba, učni izidi, pedagoška podpora, delovno mesto, plačilo in/ali nadomestilo, socialna zaščita ter zdravje in varnost pri delu. Specifična merila na drugem področju – okvirni pogoji – pa so: regulativni okvir, vključevanje socialnih partnerjev, podpora za podjetja, prožne učne poti in mobilnost, poklicno svetovanje in ozaveščanje, preglednost, zagotavljanje kakovosti in spremljanje diplomantov.
4.7

Odbor poudarja, da je pomembno odločno ukrepanje EU za izboljšanje dostopa do trgov javnega naročanja v državah, ki niso članice Unije, tudi državah pristopnicah in partnerskih državah evropske sosedske politike, na osnovi načela vzajemnosti in pod enakimi pogoji, kot veljajo za podjetja iz teh držav, tudi z oblikovanjem ustreznih določb v dvostranskih in večstranskih prostotrgovinskih sporazumih.
4.1

EESO potrjuje, da je pripravljen sodelovati pri podpori in razširjanju pobud, da se civilna družba seznani z družbeno-gospodarskim potencialom in koristmi, ki jih zagotavlja sistem Copernicus, tako kot je to storil za projekt Vesolje in družba, ki ga namerava izvajati še naprej. Povezovanje oblasti, agencij, javnih in zasebnih storitvenih podjetij in civilne družbe je ključ do izjemnega uspeha, pričakovanega od aplikacij, ki izvirajo iz strateških projektov, kot sta Galileo in predvsem Copernicus.
SL Uradni list Evropske unije C 129/98

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede spremembe virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in virov za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ ter cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“

(COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD)

(2018/C 129/17)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 19. 10. 2017 Evropski parlament, 23. 10. 2017 Pravna podlaga člena 177 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 6. 12. 2017 Plenarno zasedanje št. 530 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 160/0/2

Ker se je Odbor strinjal z vsebino predloga in ni imel nobenih pripomb, je soglasno sklenil, da brez razprave takoj preide na glasovanje (člena 50(4) in 56(3) poslovnika).
4.5

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepov za zaščito oseb in dosegli cilje, zaradi katerih je nastala ta pobuda, tj. da bi izboljšali zaupanje v digitalne in elektronske načine plačevanja ter izboljšali skladnost in preprečevanje, bi bilo treba dopolniti določbe člena 15 in določiti, da je treba z nacionalno zakonodajo uvesti finančno jamstvo proti goljufijam, na podlagi česar bi se žrtvam digitalnih goljufij v celoti povrnila škoda, nastala z napadom na imetnike elektronskih plačilnih instrumentov. Izdajatelj naj bi kot zainteresirana civilna stranka prejel to odškodnino po končani preiskavi. To jamstvo naj bi krilo tudi škodo, povzročeno malim in srednjim podjetjem v primeru neuspešne poravnave zneskov do primerne zgornje meje, določene na ravni držav članic.
1.7

Tako bi lahko enostavneje in učinkoviteje pobirali neplačane pristojbine za uporabo cest od nepoštenih in goljufivih uporabnikov cest ne glede na njihovo državo registracije. EESO priporoča, naj Komisija razmisli o razširitvi pogodb o uporabi sistema EUCARIS (evropski informacijski sistem za prometna in vozniška dovoljenja). Ta sistem državam že zagotavlja infrastrukturo in programsko opremo, ki omogoča izmenjavo informacij o registraciji vozil in vozniških dovoljenjih, kar prispeva k preprečevanju kraj avtomobilov in goljufij v zvezi z registracijami.
4.6.2

Na pomembnih trgih, kot so Združene države Amerike, Kanada, Japonska in Kitajska, so bili v zadnjih letih uvedeni ukrepi za certificiranje in učinkovitost porabe goriva v obliki standardov porabe goriva in/ali emisij, da bi se spodbudile inovacije in čim prej izboljšala učinkovitost vozil. Zato je konkurenčnost evropskih proizvajalcev težkih vozil odvisna od izpolnjevanja teh standardov.
1.3

Zaradi zelo tehnične narave predloga, njegovega omejenega področja uporabe in prihodnjih predlogov za širšo razlago Uredbe (ES) št. 1008/2008 glede obveznosti javnih služb ter določb o lastništvu in nadzoru se morda zdi obravnava zgolj te konkretne spremembe vprašljiva. Vendar je Komisija že v svojem načrtu ocenjevanja (1) določila, da se vprašanje časovne omejitve zakupa zrakoplova s posadko pregleda ločeno. Zaradi posebnih vidikov sporazuma o zračnem prometu in dolgotrajne razprave o tem vprašanju v skupnem odboru sporazuma o zračnem prometu (v nadaljnjem besedilu: „skupni odbor“) je na tem področju dejansko potrebna ločena rešitev. In nazadnje, to vprašanje je tako specifično, da ga ne bi smeli obravnavati v istem okviru kot politično zapletena vprašanja, kot sta na primer lastništvo in nadzor. Zato je samostojna obravnava predlagane spremembe upravičena. Odbor ugotavlja, da Komisija ocene učinka tega predloga ni imela za potrebno. Vendar EESO priznava pomisleke, ki jih imajo sindikati in druge organizacije civilne družbe glede tega predloga.
13.6

V Nemčiji in na Švedskem sta nemški sindikat IG Metall in švedski sindikat Unionen junija 2016 sklenila partnerstvo za spremljanje in ocenjevanje dela na digitalnih platformah, da bi predvidela spremembe zaradi tega novega gospodarstva in razvila digitalna orodja za sindikalno komunikacijo ter prek njih organizirala samozaposlene delavce in sodelovalne delavce (crowd-workers). Ta sindikalna platforma je transnacionalna in dostopna delavcem, ki delajo v drugi državi. V Nemčiji je bil sklenjen tudi panožni sporazum o mobilnem delu, v katerem so upoštevane nove oblike dela: delo na daljavo, nomadsko delo, delo od doma.
3.10

Razširitev področja uporabe kontrol in pooblastitev pristojnih organov za nadzor in zaplembo blaga, kadar obstaja sum sodelovanja pri kaznivem dejanju, tudi za zneske pod mejno vrednostjo 10 000 EUR, bosta omogočila, da se odkrije večje število goljufij in zbere več informacij. Pridobljene informacije se trenutno ne uporabljajo tako, kot bi se morale, saj se v nekaterih državah članicah dajejo na voljo pasivno, ukrepov za zagotovitev njihove pravilne obdelave pa ni. Nujno je treba izboljšati komuniciranje med pristojnimi organi, in sicer med carinskimi organi, ki so večinoma odgovorni za izvedbo kontrol, in finančnoobveščevalnimi enotami, ki so pristojne za sprejemanje in analizo informacij, med finančnoobveščevalnimi enotami ter davčnimi in sodnimi organi ter med pristojnimi organi v državah članicah in tretjih državah, zlasti tistih, iz katerih se v EU stekajo in iz nje v te države odtekajo povečani tokovi nezakonitega denarja, kot je to v primeru davčnih oaz.
2.2

EU se je leta 2008 dogovorila, da letalstvo kot sektor v svoj sistem za trgovanje z emisijami vključi leta 2012. Sektorju je bila prvič naložena naloga, da namesto držav članic upošteva cilje za zmanjšanje emisij. Emisije iz letalstva so bile začasno omejene pod povprečno raven, ki so jo dosegale med letoma 2004 in 2006. Omejitev dovoljenj za letalstvo je bila ločena od omejitve skupnih emisij v okviru sistema EU ETS. Letalski prevozniki so morali v skladu s sistemom trgovanja z emisijami za letalstvo od leta 2012 predložiti pravice do emisij za vsako tono CO2, ki se sprosti med leti na letališča v EGP ali z njih. Da bi letalski prevozniki lahko obvladali rast prometa in s tem potrebo po rasti letalstva, jim je bila dodeljena pravica do nakupa dodatnih zalog pravic na dražbah, na katerih so drugi sektorji dali na voljo dovoljenja. Omejitev pravic za letalstvo je bila leta 2012 zmanjšana s 97 % emisij v preteklosti (v obdobju 2004–2006) na 95 % te osnove v obdobju 2013–2020. V tem obdobju se letalskim prevoznikom 82 % pravic dodeli brezplačno, 15 % pa se jih proda na dražbi.
5.3

EESO želi izpostaviti potrebo po vključevanju nevladnih organizacij in ustanov, tako v Evropi kot v partnerskih državah, kot dragocenih akterjev in vira za uspešno izmenjavo in dialog. Zato je treba programe nacionalnih izvajalcev koristno uporabiti, združiti sile in se učiti na podlagi njihovih izkušenj. To so na primer dejavnosti Fundacije Roberta Boscha na področju mednarodnih odnosov in projekti Interarts, kot je program Communities of practice for the public value of culture in the Southern Mediterranean – SouthMed CV (Dejavne skupnosti za javno vrednost kulture v južnem Sredozemlju), ki ga financira EU v okviru programa EUROMED GD NEAR, njegov namen pa je kulturo prestaviti z obrobja v središče javne sfere ter raziskati njene morebitne povezave z gospodarskimi, socialnimi in političnimi razvojnimi strategijami.
1.7

Nasprotno pa ima EESO pomembne zadržke in resne pomisleke zlasti glede naslednjih vidikov: (a) nekatere novosti v zvezi z univerzalno storitvijo, ki ob sklicevanju na nameravano posodobitev njenega režima dejansko menjavajo storitve in celo odpravljajo vrsto obveznosti iz njenega področja uporabe, kot so javni telefoni, izčrpni telefonski imeniki in storitev telefonskih informacij, zaradi česar je postal cilj, ki naj bi ga dosegla, povsem odveč; (b) opredelitev „funkcionalnega dostopa do širokopasovnega interneta“, če bi se lahko zaradi tega namesto nevtralne povezave z minimalno kakovostjo oblikoval samovoljno sestavljen seznam dostopnih spletnih storitev, kar bi lahko v prihodnosti privedlo do diskriminatornega ravnanja v škodo končnim uporabnikom; (c) sklicevanje na socialno pomoč in socialno zaščito, torej na nacionalni proračun na podlagi obdavčenja, pri podpori „končnim uporabnikom z nizkimi dohodki ali posebnimi socialnimi potrebami“ ali „invalidom“„z namenom zagotavljanja cenovne dostopnosti storitve funkcionalnega dostopa do interneta in govorne komunikacijske storitve vsaj na fiksni lokaciji“, kar pomeni, da ponudniki storitev nimajo obveznosti v zvezi s tem, in jim omogoča, da pokrivajo samo dobičkonosne sektorje, kar ohranja njihov interes ter zmanjšuje obseg univerzalne storitve in pravice potrošnikov; tako mora državna blagajna pokriti stroške javnih storitev, prej predvidena možnost združevanja stroškov pa je bila odpravljena; (d) namerna odločitev za metodo maksimalne uskladitve pravic končnih uporabnikov, ki zagotavljajo nizko raven varstva, to pa v želji po poenostavitvi zmanjšuje pravice uporabnikov in je v nasprotju s stališčem, ki ga nenehno zagovarja EESO; (e) odprava nekaterih regulativnih obveznosti ali omejitev prejšnjih pravic in jamstev s pojasnilom, da to ni več potrebno ali da je zajeto v splošni zakonodaji o varstvu potrošnikov. Primer je ukinitev pooblastila za nacionalne regulativne organe, da lahko operaterjem s pomembno tržno močjo neposredno naložijo obveznost ureditve maloprodajnih cen, ali izbris nekaterih določb o pogodbah, preglednosti, enakovrednem dostopu uporabnikov invalidov, imeniških storitvah in interoperabilnosti potrošniške digitalne televizijske opreme; (f) nekatere domnevno nepoštene prakse v pogodbah z uporabniki so pomanjkljivo urejene, na primer največje omejitve glede trajanja ali prekinitve pogodbe, podaljšanje pogodb v primeru skupinskih ponudb, pomanjkanje sankcij, ki bi lahko končnemu uporabniku zagotovile učinkovit postopek menjave ponudnika, ohranitev obveznosti nadomestila vrednosti subvencionirane opreme, povezane s pogodbo ob sklenitvi pogodbe, po načelu časovne porazdelitve, in povračila drugih prednosti posebnih ponudb, označenih kot takih ob sklenitvi pogodbe, po načelu časovne porazdelitve; (g) ta predlog ne izpolnjuje želje Sveta po Evropskem kodeksu pravic uporabnikov storitev na področju elektronskih komunikacij, katerega cilj je, da se na ravni EU zagotovi enostavno, uporabnikom prijazno orodje, ki bi strnilo vse pravice uporabnikov storitev na področju elektronskih komunikacij v okviru IKT (informacijskih in komunikacijskih tehnologij) in varstva potrošnikov.
3.12

Posebno oblikovanje političnega usklajevanja nakazuje na možnost pristopa s pogojevanjem in prisilo: tretje države morajo sodelovati z EU in državami članicami pri ponovnem sprejemu in vračanju svojih državljanov, upravljanju migracijskih tokov na svojem ozemlju in preko meja ter sprejemanju ljudi, ki bežijo pred spopadi in preganjanjem, sicer utegne biti ogrožen dostop do financiranja in pomoči EU ter do trga EU. To bi se lahko izkazalo za problematično in nenazadnje neučinkovito. Sodelovanje tretjih držav pri migracijah je odvisno od notranjih vprašanj in notranjih zmogljivosti. Treba bi bilo razlikovati med nesodelovanjem zaradi pomanjkanja politične volje in nesodelovanjem zaradi pomanjkanja zmogljivosti in virov. Oboje je treba obravnavati, vendar na različne načine. Zaradi zagotavljanja vzdržnosti in odpornosti se je najprej treba usmeriti v krepitev zmogljivosti. Prav tako je zelo pomembno, da se razlikuje med razvojno pomočjo in sodelovanjem na področju migracij. Razvojne pomoči nikakor ne bi smeli pogojevati s slednjim.
3.7

Za ta predlog ni bila opravljena ocena učinka glede direktive, ki jo spreminja, in to zaradi tesne povezave s celovitim poročilom OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, delovnim dokumentom služb Komisije (12), ki vključuje pomembno analizo, že opravljenih posvetovanj ter zahteve iz izjave Sveta, da se direktiva predloži do oktobra 2016. Države članice morajo sprejeti zakone, predpise in upravne določbe, ki so potrebni za uskladitev s to direktivo, ter o tem obvestiti Evropsko komisijo najpozneje do 31. decembra 2018. EESO se strinja, da ocena učinka trenutno ni potrebna.