SL Uradni list Evropske unije C 204/120

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o odnosih med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo: Vloga civilne družbe

(2008/C 204/25)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 16. februarja 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Odnosi med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo: vloga civilne družbe.

Strokovna skupina za zunanje odnose, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 30. januarja 2008. Poročevalec je bil g. BARABÁS.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 443. plenarnem zasedanju 12. in 13. marca 2008 (seja z dne 12. marca) s 125 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1. Povzetek in glavni sklepi

1.1 EESO priznava, da je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija dosegla pomemben napredek na področju razvoja in stabilizacije odnosov z EU, s končnim ciljem vstopa v EU. Dodelitev statusa države kandidatke je priznanje napredka, ki ga je dosegla. EESO spoštuje ta pozitiven razvoj dogodkov v okolju, ki se sooča s političnimi, gospodarskimi in socialnimi posledicami sporov v regiji, izzivi prehodnega obdobja in izvajanjem Ohridskega okvirnega sporazuma.

1.2 EESO je pripravljen podpreti Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo v njenih prizadevanjih, da čim prej začne pristopna pogajanja, po možnosti že leta 2008.

1.3 Glede na zavezanost EESO in predstavnikov ekonomsko-socialnih interesnih skupin v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, da okrepijo dialog in sodelovanje med organizirano civilno družbo Evropske unije in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, je zaznati potrebo po pripravi izhodišč za pristop Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije k Evropski uniji. Ustanovitev skupnega posvetovalnega odbora z EESO igra zelo pomembno vlogo v tem procesu. Določitev članov Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v tem skupnem organu bi morala biti rezultat odprtega, preglednega in demokratičnega procesa.

1.4 V okviru procesa pristopa k EU EESO poudarja ključno vlogo civilne družbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije pri oblikovanju, uvajanju, izvajanju in spremljanju javnih politik in zakonodaje (načrt reform), usmerjenih v pripravo prenosa pravnega reda EU v nacionalno zakonodajo. Za nadaljnje spodbujanje tega procesa je treba civilno družbo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije vključiti v pristopna pogajanja.

1.5 Različne zveze sindikatov bi morale sobivati in delovati po načelu enakopravnosti. Da bi ustvarili okolje za to, je treba sprejeti posebno zakonodajo o sindikatih ter vnovič preučiti in zmanjšati sedanjo zahtevo (33 % vseh delavcev) za pridobitev statusa pogodbenega partnerja v kolektivnih pogajanjih. To bi lahko bil pomemben prispevek h krepitvi socialnega dialoga in k polnemu spoštovanju pravic sindikatov.

1.6 Razvoj in sodelovanje med obstoječimi delodajalskimi združenji je treba olajšati, zakonodajni okvir pa prilagoditi, da se vzpostavijo jasna merila za njihovo udeležbo v ekonomsko socialnem svetu (ESS).

1.7 Vlogo ekonomsko-socialnega sveta Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je treba okrepiti; postati mora bolj reprezentativen z udeležbo vseh akterjev, vključno z organizacijami civilne družbe. S tem bi oblikovali trdno institucionalno podlago za izvedbo konstruktivnega dialoga o ekonomsko-socialnih vprašanjih v okviru resničnega partnerstva. Za uresničitev tega cilja je treba skupaj z vpletenimi stranmi pripraviti nov pravni okvir in ga nato sprejeti po hitrem postopku.

1.8 EESO izraža globoko zaskrbljenost nad izjemno visoko stopnjo revščine in stopnjo brezposelnosti in poziva vlado Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, naj sprejme učinkovite ukrepe za boj proti revščini in krepitev socialne kohezije.

1.9 Porazdelitev državnih sredstev in sredstev EU bi morala biti bolj usmerjena v pomoč revnim ter temeljiti na solidarnosti in socialni koheziji, da zmanjša obstoječe regionalne in etnične razlike. Za izboljšanje stanja Romov so potrebni posebni ukrepi.

1.10 EESO pozdravlja prizadevanja in sprejetje vladne strategije za sodelovanje s civilno družbo, ki je korak naprej k zagotavljanju podpornega okolja za razvoj organizirane civilne družbe ter prispevek k vsebinskemu in konstruktivnemu civilnemu dialogu.

1.11 Vzporedno s povečanjem udeležbe civilne družbe je treba krepiti sposobnosti socialnih in civilnih partnerjev. Pomemben vidik v tem smislu je neposredni in posredni finančni podporni mehanizem vlade Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Nadalje je treba v šolo uvesti posebne izobraževalne programe o vlogi civilne družbe.

2. Uvod

2.1 Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je 9. aprila 2001 postala prva država na zahodnem Balkanu, ki je podpisala stabilizacijsko-pridružitveni sporazum v obliki izmenjave pisem. Sporazum je začel veljati 1. aprila 2004.

2.2 Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je uradno zaprosila za članstvo v EU 22. marca 2004. Evropska komisija je 9. novembra 2005 izdala pozitivno mnenje o zaprosilu, 16. decembra 2005 pa je Evropski svet sklenil, da Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji dodeli status države kandidatke.

2.3 Na četrtem zasedanju stabilizacijsko-pridružitvenega sveta za odnose med EU in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo 24. julija 2007 se je slednja trdno zavezala k pospešitvi reform. Svet je podprl tudi ustanovitev skupnih posvetovalnih odborov z EESO in Odborom regij.

2.4 Najnovejše poročilo o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, objavljeno 6. novembra 2007, ocenjuje napredek, ki ga je država dosegla na več področjih, našteva pa tudi preostale resne izzive, s katerimi se mora spoprijeti.

2.5 V okviru pričakovanega začetka pristopnih pogajanj EESO poudarja ključno vlogo civilne družbe. Zato se to mnenje osredotoča na civilno družbo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ter njeno okolje, priložnosti in izzive; socialni in civilni dialog v državi; odnose med EU in državami zahodnega Balkana.

3. Nekatere značilnosti civilne družbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije

3.1 Civilna družba je nastala v poznem 19. in zgodnjem 20. stoletju in močno vplivala na celotni družbeni razvoj. Literarni in kulturni krogi, dobrodelne organizacije in druge državljanske pobude so sprožili razvoj kulturnih, športnih in najrazličnejših stanovskih organizacij. V obdobju socializma so bile te organizacije pod političnim nadzorom. Neodvisnost leta 1990 in prehodno obdobje na poti do parlamentarne demokracije sta močno spodbudila krepitev vloge civilne družbe v državi.

3.2 Vnovični razvoj civilne družbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije na začetku devetdesetih let 20. stoletja je bil pozitivna posledica političnega razvoja v državi, ki je utrl pot ustvarjanju neodvisne, raznolike in v storitve usmerjene civilne družbe. Druga značilnost civilne družbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki deluje znotraj močnega normativnega okvira, je njena usmerjenost v vrednote.

3.3 Za civilno družbo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je značilno, da je participacija državljanov omejena tako po širini kot po globini delovanja. Kljub temu, da obseg nestrankarskih političnih dejavnosti v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji narašča, se dejavnosti civilne družbe (dobrodelne dejavnosti, članstvo v organizacijah civilne družbe, prostovoljne dejavnosti, skupno delovanje v skupnostih itd.) udeležuje še vedno manjšina državljanov (manj kot 30 %).

4. Splošno ozadje

4.1 Politično ozadje: Ohridski okvirni sporazum in vladavina prava

4.1.1 Ohridski okvirni sporazum (1), sklenjen avgusta 2001, in vladavina prava sta med ključnimi dejavniki politične stabilnosti države. Ohridski okvirni sporazum prispeva k reševanju izzivov, povezanih z raznolikostjo družbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Prispeva tudi k vzpostavljanju ustanov za stabilnost in razvoj in narekuje ritem političnega, družbenega, gospodarskega in medetničnega življenja.

4.1.2 Po parlamentarnih volitvah leta 2006 in sestavi nove desnosredinske vlade je bilo treba vzpostaviti novo ravnotežje. Kaže se potreba po zavezanosti vlade k političnemu dialogu in pridobivanju podpore vseh političnih sil pri uresničevanju politike Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije na področju EU. Napredek je viden na področju konstruktivnega političnega dialoga o vprašanjih temeljnega nacionalnega pomena. Ta proces pa lahko zavrejo nenehne politične napetosti, ki preprečujejo boljše upravljanje in izgradnjo dobro delujočih demokratičnih institucij.

4.1.3 Precejšen napredek je bil dosežen na področju izvajanja zakonodajnega dela Ohridskega okvirnega sporazuma, katerega določbe so bile vključene v ustavo po sprejetju amandmajev v parlamentu, kakor tudi na področju enakopravne zastopanosti različnih skupnosti v javni upravi. Odstotek prebivalstva, ki meni, da so medetnični odnosi največji problem v državi, se je zmanjšal s 41,4 % julija 2001 na 1,4 % marca 2007. Januarja 2005 je medetnične odnose kot „zelo slabe“ opisalo 19.7 % državljanov, marca 2007 pa samo 7,6 % (2).

4.1.4 Napredek je bil zaznan tudi na področju izobraževanja za skupnosti, enakopravne zastopanosti in decentralizacije. Ker sporazum predstavlja „okvir“, pušča prostor za različne razlage in morebitne zahteve po dopolnilnih ukrepih. Državo se bo morda morala spoprijeti z novimi izzivi na področju uporabe jezikov (Zakon o jezikih, dvojezičnost Skopja), statusa nekdanjih etničnih albanskih borcev, ozemeljske organiziranosti (Kičevo, 2008) in položaja manjših in razpršenih etničnih skupnosti, kot so Turki, Romi, Srbi, Bošnjaki in Vlahi, ki skupaj tvorijo 10,6 % prebivalstva.

4.1.5 Stanje romske skupnosti je še vedno zaskrbljujoče, čeprav država zavzeto sodeluje v pobudi „Desetletje za vključevanje Romov 2005-2015“.

4.1.6 Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je v preteklosti delala (pre)počasne korake v smeri krepitve pravne države, predvsem zaradi strukturnih slabosti pri izvajanju zakonov in na sodiščih, spolitizirane in šibke javne uprave, korupcije in organiziranega kriminala. Danes je viden določen napredek na teh področjih. Pravni okvir za krepitev neodvisnosti in učinkovitosti sodstva je bil v veliki meri vzpostavljen z dopolnitvijo ustave decembra 2005. Boj proti korupciji je visoko na seznamu nalog vlade Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Maja 2007 je začel veljati novi državni program za preprečevanje in zatiranje korupcije. Kljub temu bo potrebna močna politična volja za okrepitev prizadevanj za učinkovit boj proti korupciji.

4.2 Socio-ekonomsko ozadje: rast brezposelnosti

4.2.1 Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je bila v primerjavi z drugimi republikami nekdanje jugoslovanske federacije manj razvita, kar je razvidno iz dejstva, da je bilo šest let pred neodvisnostjo njeno gospodarstvo v upadu. Prva leta neodvisnosti so bila zaznamovana z makroekonomsko nestabilnostjo in proračunskim primanjkljajem. Kriza v regiji, grški embargo, sankcije ZN proti Zvezni republiki Jugoslaviji in kosovska kriza so negativno vplivali na gospodarsko in politično stanje v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in neposredno prispevali k njeni nezmožnosti, da se osredotoči na politične in gospodarske reforme.

4.2.2 Danes se Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ponaša s sorazmerno dobro makroekonomsko stabilnostjo, ki temelji na širokem soglasju na področju gospodarskih politik, in koraka v smeri večje trgovinske liberalizacije (kot članica WTO in CEFTA). Kljub temu pa v državi ni pravega gospodarskega razvoja.

4.2.3 Posledica tega je visoka stopnja revščine, pri čemer 29,8 % prebivalstva Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije živi pod pragom revščine. Revščina je neposredno povezana z izjemno visoko stopnjo brezposelnosti (36 %).

4.2.4 Revščina, socialna izključenost in visoka stopnja brezposelnosti ter slabo delujoč trg dela so (negativne) posledice nizke gospodarske rasti (okrog 4 %), neustrezne strukture podjetij (zlasti slabo delovanje MSP), togega trga dela, šibkega izobraževalnega sistema in visoke rasti prebivalstva. Doslej je vlada za reševanje problema revščine pogosto uporabljala ukrepe socialnega varstva brez kakršne koli aktivne politike zaposlovanja.

4.2.5 Kljub temu bi lahko rast BDP v višini 7 %, dosežena v prvem četrtletju 2007, predstavljala dolgo pričakovani začetek bolj dinamičnega cikla gospodarskega razvoja.

4.3 Družbeno-kulturno ozadje: vsesplošno pomanjkanje zaupanja

4.3.1 Za družbene odnose je značilno, da jih prežema vsesplošno pomanjkanje zaupanja, strpnosti in občutka za skupnost. Zaupanje v javne ustanove je na nizki ravni. Po drugi strani je v zadnjem letu zraslo zaupanje v vlado.

4.3.2 Po anketi World Values Survey znaša kazalnik strpnosti 2,08, kar pomeni, da v družbi Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije prevladuje nizka stopnja strpnosti. Stopnja nestrpnosti je zelo visoka do obrobnih družbenih skupin, kot so uživalci mamil, alkoholiki, homoseksualci ali Romi. Tudi občutek za skupnost, ki se meri z neplačevanjem javnih storitev (prevoz, voda itd.), davkov ali uporabo državnih podpor, je nizek.

5. Civilna družba Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije

5.1 Zakonsko okolje

5.1.1 Svobodo združevanja jamči ustava (člen 20), normativno pa jo ureja Zakon o združenjih in ustanovah državljanov, sprejet leta 1998.

5.1.2 Sindikati in združenja delodajalcev nimajo zadostne zakonske podlage, saj jih ureja le nekaj členov Zakona o delovnih razmerjih in Zakona o gospodarskih družbah. Obstaja nujna potreba po vzpostavitvi enotnih pogojev delovanja za socialne partnerje, zlasti zato, da se jim zagotovi neodvisnost. Gospodarske zbornice ureja ločen zakon.

5.1.3 Kljub nedavnim izboljšavam (Zakon o donacijah in sponzorstvih itd.) davčni zakoni, ki urejajo organizacije civilne družbe, in davčne ugodnosti za človekoljubne dejavnosti predstavljajo oviro nadaljnjemu razvoju.

5.1.4 Novi zakon o državljanskih združenjih in ustanovah je v pripravi. Najpomembnejše pričakovane spremembe so: nadaljnje izboljšanje pravic do ustanovitve organizacij civilne družbe, ureditev njihovih gospodarskih dejavnosti in uvedba statusa organizacij v javno korist.

5.2 Kratek opis civilne družbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije

5.2.1 Raznolikost in reprezentativnost organizacij civilne družbe

5.2.1.1 Organizirano civilno družbo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije sestavljajo sindikati, državljanske organizacije in gospodarske zbornice ter cerkve in verske skupnosti. Združenja delodajalcev so nov pojav v državi, pri čemer gospodarske zbornice (od teh sta dve na nacionalni ravni: Gospodarska zbornica Makedonije (SKM) in Zveza gospodarskih zbornic (USKM)) še vedno veljajo za predstavnike zasebnega sektorja.

5.2.1.2 Odnos med delodajalskimi organizacijami dodatno zapleta dejstvo, da je samo ena (Združenje delodajalcev Makedonije, ZRM) od njih članica ekonomsko-socialnega sveta (ESS) Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Druga, Konfederacija delodajalcev Republike Makedonije (KRM), si prizadeva za bolj odprt in vključujoč odnos ESS Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

5.2.1.3 Sindikati so razdeljeni med štiri konfederacije: Zvezo sindikatov Makedonije (SSM), Konfederacijo neodvisnih sindikatov (KNS), Konfederacijo sindikalnih organizacij Makedonije (KSS) in Zvezo svobodnih in avtonomnih sindikatov (UNS). Za njihove odnose sta značilni tekmovalnost in včasih celo sovražnost z vzajemnimi osebnimi nasprotovanji. To občutno slabi njihovo pogajalsko izhodišče, zlasti v odnosu do vlade.

5.2.1.4 V Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji je registriranih 5 289 organizacij civilne družbe (2003). Skoraj vse socialne skupine so zastopane kot segmenti civilne družbe, pri čemer so slabše zastopane revne, podeželske skupnosti in etnične skupnosti, zlasti etnični Albanci. Precej organizacij (43 %) je skoncentriranih v prestolnici Skopju, na podeželskih območjih pa jih tako rekoč ni.

5.2.2 Stopnja organiziranosti in odnosi

5.2.2.1 V Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji je približno 200 krovnih teles organizacij civilne družbe. Večina organizacij je članic sindikata, zveze, platforme ali kake druge krovne organizacije, in sicer glede na vrsto organizacije civilne družbe ali ciljno skupino. Te krovne organizacije igrajo pomembno vlogo pri konsolidaciji civilnega sektorja države.

5.2.2.2 Ključni izziv civilne družbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je, da se usmeri v komuniciranje, usklajevanje in sodelovanje. Sodelovanja ali dialoga med delodajalci, sindikati in drugimi organizacijami civilne družbe praktično ni. Kljub temu pa je Civilna platforma Makedonije s svojimi 29 članicami pozitiven zgled na tem področju.

5.3 Prednosti in slabosti civilne družbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije

5.3.1 Prednosti civilne družbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije so spodbujanje vključenosti državljanov in velik pomen, pripisan vrednotam, kot so mir, enakost spolov in okoljska trajnost.

5.3.2 Civilna družba ima največji vpliv na področju spodbujanja vključenosti državljanov, zlasti žensk in obrobnih družbenih skupin. Delež žensk, ki se vključujejo v javno življenje (parlament, občine in organizacije civilne družbe), narašča.

5.3.3 Okoljske organizacije so izstopale v obdobju od leta 1996 do leta 2001, ko je vlada zahvaljujoč njihovi vztrajnosti uspešno vključila okoljsko trajnost v svoj program. Te organizacije so še vedno zelo sposobne igrati pozitivno vlogo v prihodnosti.

5.3.4 Pluralizem je vzpostavljen in je razširjen med vsemi pomembnejšimi dejavniki organizirane civilne družbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, čeprav bi bilo treba razviti in okrepiti sposobnost medsektorskega dialoga.

5.3.5 Slabosti civilne družbe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije so naslednje: izkoreninjenje revščine, preglednost in samoregulacija, praktično izvajanje demokracije, vzajemno pomanjkanje zanimanja za vzpostavitev odnosov med civilno družbo in zasebnim sektorjem ter nezadostna sredstva in premajhna razvejanost finančnih virov (trenutno je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija zelo odvisna od tujih donatorjev).

5.3.6 Dediščina preteklosti skupaj z različnimi programskimi opredelitvami in odnosi drug do drugega (in do države), pogosto s čustvenim nabojem, predstavljajo precejšnjo prepreko, ki zavira dialog in delovanje.

5.3.7 Zaupanje javnosti je visoko v cerkve in verske skupnosti, zmerno v državljanske organizacije, najnižje pa v gospodarske zbornice in sindikate zaradi občutka delavcev, da se njihov položaj slabša in da so sindikati nedejavni.

6. Socialni in civilni dialog ter ustanovitev skupnega posvetovalnega odbora z EESO

6.1 Socialni dialog

6.1.1 Okvir

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je članica Mednarodne organizacije dela (ILO) in je ratificirala večino njenih sporazumov. Nekateri od nedavno ratificiranih sporazumov so: konvencija o prepovedi najhujših oblik dela otrok (C182), ki je bila ratificirana leta 2002 in konvencija o tristranskem posvetovanju (mednarodni standardi za delo) (C144), ki je bila ratificirana leta 2005.

6.1.2 Ekonomsko-socialni svet Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije

Institucionalni okvir za socialni dialog, zlasti tristranski dialog, ki se izvaja prek ekonomsko-socialnega sveta Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, je v zgodnji fazi razvoja. Ekonomsko-socialni svet, ki je bil ustanovljen leta 1996, vodi tristranski dialog (med sindikati in delodajalci kot partnerji vlade) na nacionalni ravni. Svet pa ima omejen manevrski prostor, ker je sestavljen samo iz predstavnikov Zveze sindikatov Makedonije (SSM) in Združenja delodajalcev Makedonije, predseduje mu pa minister za delo in socialno politiko.

6.1.3 Zaradi tega mu resno oporekajo in njegovo delo močno kritizirajo organizacije delodajalcev in sindikati, ki niso člani ESS. Zdi se, da obstaja splošno soglasje, ki sovpada tudi s stališčem vlade, da bi bilo treba sedanji zakonski okvir spremeniti in jasneje določiti opredeljevanje meril za sodelovanje v ESS. V vsakem primeru je mogoče predvideti, da bo po daljši razpravi najdena zadovoljiva rešitev in oblikovan nov zakonski okvir za ESS.

6.1.4 Kolektivna pogajanja

V Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji obstajata dve splošni kolektivni pogodbi, in sicer za javni in za zasebni sektor, ter okrog 24 kolektivnih pogodb za različne sektorje. Sedanji cilj sindikatov je, da organizira 33 % delavcev, da postanejo socialni partnerji v kolektivnih pogajanjih. To zahtevo resno kritizira nekaj sindikatov, ki zahtevajo, da se ta prag občutno zniža. Še več, izkazalo se je, da je težko dokazati, ali je organizacija dejansko dosegla ta prag.

6.2 Civilni dialog v okviru nove vladne strategije

6.2.1 Prvo obdobje odnosov med vlado on organizacijami civilne družbe je bilo zaznamovano z občasnimi stiki in dogovori. Prvi korak k institucionalnim odnosom je bil narejen novembra 2004 z ustanovitvijo vladne enote za civilno družbo.

6.2.2 Januarja 2007 je bila sprejeta Strategija za sodelovanje vlade s civilnim sektorjem skupaj z akcijskim načrtom za njeno izvajanje. Ta dokument je bil rezultat ustreznega posvetovalnega procesa.

6.2.3 Glavni strateški cilji strategije so: udeležba sektorja civilne družbe v procesu oblikovanja politik; vključevanje civilne družbe v proces integracije EU; ustvarjanje ugodnejših razmer za delovanje civilne družbe; posodobitev in izboljšanje pravnega okvira za izboljšanje razmer, v katerih deluje civilna družba; vzpostavitev medinstitucionalnega in medsektorskega sodelovanja.

6.3 Ustanovitev skupnega posvetovalnega odbora z EESO

6.3.1 Vsi akterji v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji pripisujejo velik pomen skupnemu posvetovalnemu odboru in pozivajo k njegovi čimprejšnji ustanovitvi.

6.3.2 Ustrezno sestavljen skupni posvetovalni odbor je lahko učinkovit instrument ne samo pri približevanju Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in njene organizirane civilne družbe EU ampak tudi pri spodbujanju dialoga med organizacijami civilne družbe na nacionalni ravni.

6.3.3 Vsi udeleženci v procesu si morajo močno prizadevati, da zagotovijo, da bodo člani skupnega posvetovalnega odbora iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije izbrani na odprt, pregleden in demokratičen način, ter da bodo legitimni in reprezentativni.

7. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, EU in Balkan

7.1 Stanje odnosov med EU in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo

7.1.1 Država kandidatka

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je država kandidatka in se pripravlja na pristopna pogajanja z EU. Bila je prva država na zahodnem Balkanu, ki je podpisala stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, in sicer aprila 2001. Vrh v Solunu, ki je potekal od 19. do 21. junija 2003, je državam zahodnega Balkana zagotovil okrepljeno podporo pri pristopu k EU. Vlada Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je predložila odgovore na vprašalnik Evropske komisije 14. februarja 2005. Ta je bil podlaga za pozitivno mnenje, ki ga je Komisija izdala 9. novembra 2005. Naknadno, v skladu s sklepom Evropskega sveta z dne 16. decembra 2005, pa je bil tej državi dodeljen status kandidatke.

7.1.2 Trgovina z EU

Leta 2006 je skupni izvoz dosegel 1,43 milijarde EUR, skupni uvoz pa 2,25 milijarde EUR. 51,85 % izvoza je bilo namenjeno v države članice EU in iz teh držav je izviralo 44 % uvoza. Med petimi najpomembnejšimi trgovinskimi partnerji iz EU so Nemčija, Grčija, Italija, Slovenija in Poljska.

Nekatera od vprašanj, povezanih s trgovino, ki jih je treba rešiti, so: pomanjkljiva integracija mejnih storitev, pomanjkanje novih tehnologij in elektronskih carinskih postopkov (brez uporabe papirja), deklaracije blaga in pomanjkanje referenčnih laboratorijev za izdajo potrdil (zlasti na področju kmetijstva).

7.1.3 Vize

Mobilnost ljudi, zlasti na področju poslovnih stikov, izobraževanja in kulturnih izmenjav je ključnega pomena za gradnjo mostov do EU. Sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in EU je bil podpisan 18. septembra 2007 kot prehodni korak na poti do vzajemnega režima potniškega prometa brez vizumov. Dialog o potniškem prometu brez vizumov se je začel 20. februarja 2008.

7.1.4 Pomoč EU

EU je Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji v obdobju od leta 1992 do leta 2006 namenila 800 milijonov EUR pomoči. Za obdobje od leta 2007 do leta 2009 je bilo odobrenih 210 milijonov EUR.

7.2 Vloga civilne družbe v procesu integracije EU

7.2.1 Evropska integracija je pomemben izziv, s katerim se sooča civilna družba v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji. Evropska integracija je s pristopnim procesom močna gonilna sila nadaljnjega razvoja civilne družbe. Organizacije civilne družbe so nosilke novih vrednot, kot so participativna demokracija, vključenost, enakost, preglednost in odgovornost. Poleg tega organizacije civilne družbe igrajo pomembno vlogo pri komuniciranju tradicionalne, večkulturne in večnarodnostne balkanske družbe s postmoderno Evropo.

7.2.2 Vlada Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je začela priznavati vlogo civilne družbe v procesu integracije EU tako, da jo je uvrstila na seznam svojih strateških ciljev.

7.2.3 Podpora EU civilni družbi je narasla po uvedbi pomoči CARDS leta 2001. Podporo je prejelo nekaj civilnih pobud, med drugim tudi s tehnično pomočjo za pripravo vladne strategije za sodelovanje s civilno družbo in podporo Civilni platformi Makedonije.

7.3 Sosedsko sodelovanje in povezovanje

7.3.1 Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija igra dejavno vlogo na področju regionalnega sodelovanja, in sicer s svojo zavezanostjo k razvoju dvostranskih odnosov in dobre sosedske politike. Je dejavni akter v regionalnih procesih, kot so ustanovitev Sveta za regionalno sodelovanje (proces sodelovanja v Jugovzhodni Evropi), Pogodba o energetski listini, Skupno evropsko letalsko območje, Pobuda za sodelovanje v jugovzhodni Evropi (SECI) in Srednjeevropski sporazum o prosti trgovini (CEFTA). V tem okviru imajo nacionalni in lokalni mediji posebno odgovornost, da odigrajo pozitivno vlogo pri razvoju teh procesov.

7.3.2 Obseg povezovanja in vzpostavljanja stikov na regionalni ravni narašča tudi na drugih področjih, kar velja tudi za civilno družbo. Obstajajo pozitivni primeri skupnega delovanja z aktivno udeležbo delodajalskih organizacij Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, sindikatov in drugih organizacij civilne družbe.

V Bruslju, 12. marca 2008 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Dimitris DIMITRIADIS

(1) V začetku leta 2001 se je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija soočala z oboroženimi spopadi in krizo medetničnih odnosov. Politična rešitev krize je bil Okvirni sporazum (znan tudi kot Ohridski sporazum), ki so ga 13. avgusta 2001 v Ohridu sklenile štiri vodilne politične stranke, jamstvo za njegovo izpolnjevanje pa sta dala predsednik republike in mednarodna skupnost (EU in ZDA). Cilji Okvirnega sporazuma so ohraniti celovitost in enotnost države, spodbujati demokracijo in razvijati civilno družbo, spodbujati približevanje Evropski uniji in Natu in razvijati večkulturno družbo z enakopravnim vključevanjem etničnih skupnosti. Zakonodajni del Okvirnega sporazuma je bil izpolnjen v približno štirih letih, do julija 2005.

(2) Early Warning Report – Former Yugoslav Republic of Macedonia, UNDP, Skopje, junij 2007.