SL Uradni list Evropske unije C 72/26

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 72/13)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„PLATE DE FLORENVILLE“

Št. ES: BE-PGI-0005-01151 – 6.9.2013

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime

„Plate de Florenville“

2. Država članica ali tretja država

Belgija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Plate de Florenville“ je krompir (Solanum tuberosum L.) stare francoske sorte „Rosa“. Obdobje mirovanja te pozno do srednje pozne sorte je zelo dolgo, saj v povprečju ostane v zemlji 120 dni.

Gomolji krompirja „Plate de Florenville“ imajo naslednje sortne in fizične značilnosti:

— barva lupine: rožnata,

— barva mesa: rumena,

— oblika: podolgovata, pravilna, nekoliko sploščena (kijasta, ledvičasta),

— vsebnost suhe snovi: < 20 %,

— velikost: od 25 do 45 mm.

Krompir „Plate de Florenville“ spada v kulinarično skupino krompirjev s čvrstim mesom. Ima naslednje kulinarične značilnosti (na podlagi mednarodno sprejetih meril za preverjanje sort krompirja z namenom vključitve v belgijski register):

— čvrstost mesa: največ 4 (lestvica od 0 do 10: 0 = čvrsto; 3 = dokaj čvrsto; 6 = dokaj mehko; 9 = mehko),

— značilnosti pri kuhanju: največ 3 (lestvica od 0 do 10: 0 = ostane cel; 3 = rahlo se razpoči; 6 = močno se razpoči; 9 = se popolnoma razgradi),

— vlažnost: največ 3, največ 6 (lestvica od 0 do 10: 0 = vlažen; 3 = dokaj vlažen; 6 = dokaj suh; 9 = suh),

— počrnitev po kuhanju: najvišji indeks 30 (indeks < 20 = dobro (šibka počrnitev); 20 <= indeks < 30 = srednje; 30 <= indeks < 35 = šibko; 35 <= indeks < 45 = slabo; >= 45 = zelo slabo).

To pomeni, da po mednarodno priznani kategorizaciji, uporabljeni za vključitev sort krompirja v belgijski register, krompir „Plate de Florenville“ spada v skupino A (A – AB – BA), tj. med krompir, ki je idealen za pripravo solat in kuhanje v pari ali v oblicah.

Kar zadeva organoleptične značilnosti, ima krompir „Plate de Florenville“ fin, nežen in intenziven okus, v ustih pa je prijetno čvrst. Krompir ni popolnoma nič mokast, zato daje moker občutek.

Krompir „Plate de Florenville“ se lahko trži kot svež krompir ali kot krompir za shranjevanje. Zelo dolgo obdobje mirovanja namreč omogoča, da se lahko hrani dlje časa, brez tveganja za prezgodnjo ali nenadzorovano kalitev.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsa proizvodnja (od vsaditve gomoljev do shranjevanja pridelka), razen proizvodnje semenskega krompirja, poteka na opredeljenem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Postopki priprave in pakiranja so dovoljeni v celotni Evropski uniji.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Etiketa na embalaži krompirja „Plate de Florenville“ poleg pravnih oznak vsebuje registrirano ime, evropski logotip zaščitene geografske označbe (ZGO) (v istem vidnem polju kot ime), sklic na neodvisen certifikacijski organ za proizvajalca, serijsko številko in sklic na proizvajalca, če ta ni isti kot pripravljavec oziroma izvajalec pakiranja.

Če se krompir „Plate de Florenville“ potrošniku prodaja neposredno v razsutem stanju, mora biti jasno označen z zgoraj navedenimi označbami.

K imenu „Plate de Florenville“ je lahko dodana navedba „primeur“, če ima krompir značilnosti krompirja „primeur“ (če je pobran, še preden popolnoma dozori, in če se lupina lahko zlahka odstrani z drgnjenjem) in se kot svež trži pred 15. septembrom.

K imenu „Plate de Florenville“ je lahko dodana tudi navedba „grenailles“, če so gomolji manjši od 25 mm.

Označevanje in način identifikacije predhodno odobri neodvisen certifikacijski organ za zadevno proizvodnjo.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje krompirja „Plate de Florenville“ tvorijo naslednje občine:

— Chiny (nekdanji občini Izel in Jamoigne pred združitvijo),

— Etalle (Buzenol, Chantemelle, Etalle, Sainte-Marie, Vance),

— Florenville (Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Muno, Villers-devant-Orval),

— Meix-devant-Virton (Gérouville, Meix-devant-Virton, Robelmont, Sommethone, Villers-la-Loue),

— Saint-Léger (Châtillon, Saint-Léger),

— Tintigny (Bellefontaine, Saint-Vincent, Tintigny),

— Virton (Ethe, Virton).

Na tem območju se krompir „Plate de Florenville“ goji le v za gojenje primernih tleh, in sicer:

— peščenih ali blatno-peščenih s prekomernim ali nekoliko prekomernih naravnim osuševanjem,

— peščeno-blatnih z naravnim osuševanjem.

5. Povezava z geografskim območjem

5.1 Značilnosti geografskega območja

Geografsko območje, povezano z imenom „Plate de Florenville“, obsega območje na jugu Belgije, imenovano „Lorraine belge“ („belgijska Lorena“) ali – z geološkega in kmetijskega vidika – „Région jurassique“ („jurska regija“). Gre za edino mezozojsko regijo v Belgiji. Območje proizvodnje krompirja „Plate de Florenville“ se natančneje nahaja v delu te jurske regije, imenovanem Gaume (zgodovinsko-geografska označba).

Ena od glavnih značilnosti Gauma je poseben relief kvest z zemljišči na prisojni strani. Poleg tega je Gaume pred hladnimi vetrovi in dežjem na severu zaščiten z višje ležečim masivom Ardenne, zato gre za prehodno območje med zmernim oceanskim podnebjem s severa države in celinskim podnebjem. Ta razlika se kaže v večjem razponu temperatur, daljših poletjih, več sonca, manjši količini padavin in blažjih vetrovih.

Ugoden dejavnik je tudi sestava podtalja (apnenec), saj dobro zadržuje toploto. Pri obeh plasteh tal, ki se raztezata okoli Florenvilla, gre za lahko, dobro prezračeno, dobro osušeno, delno peščeno ilovico, ki se za razliko od trdih, slabo osušenih ilovnatih tal v okolici hitro ogreje. Proizvajalci so sčasoma opazili, da je krompir „Plate de Florenville“ najkvalitetnejši, ko se goji na tovrstnih (blatno-peščenih ali peščeno-blatnih) tleh. Tako so označili parcele, ki se nahajajo na teh tleh, in jih namenili gojenju krompirja „Plate de Florenville“. V tem se odraža specifično in edinstveno strokovno znanje, povezano z gojenjem te sorte krompirja.

Železnica je verjetno imela pomembno vlogo pri slovesu krompirja „Plate de Florenville“. Nekdanja občina Florenville je namreč leta 1880 dobila železniško postajo na progi 165, ki je povezovala Vitron in Bertrix. V večjem obsegu je ta proga povezala – in še danes povezuje – Arlon, Namur in Bruselj (osrednja točka belgijskega železniškega omrežja). Poimenovanje „de Florenville“ verjetno izvira iz etikete, ki je bila nalepljena na vagone, ko so se odpeljali z železniške postaje v Florenvillu, kamor je bil po lokalnih poteh pripeljan krompir, pridelan v okolici. Krompir „Plate de Florenville“ je torej ime dobil po železniški postaji, s katere je bil odpremljen.

5.2 Posebnosti proizvoda

Glavni značilnosti krompirja „Plate de Florenville“ sta poleg barve in oblike tudi fin in nežen okus ter to, da se zelo dobro kuha.

Krompir namreč tudi po dolgem kuhanju ostane cel, ne razpade in dobro ohrani svojo obliko, zato spada v kulinarično skupino A (glej točko 3.2). Idealen je torej za pripravo solat, pa tudi za kuhanje v pari ali v oblicah.

Ima intenziven, nežen in zelo fin okus. Včasih se občuti tudi okus po lešnikih. Intenziven okus je tesno povezan z majhnimi gomolji, saj so aromati v majhnih gomoljih bolj skoncentrirani kot v velikih.

Ti dve posebnosti sta posledica nizke vsebnosti suhe snovi (< 20 %), ki je posebej značilna za krompir „Plate de Florenville“.

Kot je razvidno iz spodnjih omemb, ime „Plate de Florenville“ obstaja že najmanj sto let:

— leta 1901 je monografija „Monographie agricole de la région jurassique (Gaume)“ krompir opredelila kot avtohtono sorto,

— leta 1909 je bilo v časopisu „Journal de la société agricole de la province du Luxembourg“ zapisano, da se krompir trži v Florenvillu,

— leta 1930 je bilo v enciklopediji „Encyclopédie agricole belge“ navedeno, da se krompir „Plate de Florenville“„goji v Gaumu“ in da je „povpraševanje po njem veliko na lièškem trgu“,

— leta 2006 je bil krompir „plate de Florenville“ oziroma „corne de Florenville“ vpisan v slovar „Dictionnaire des belgicismes“ avtorja Georgesa Lebouca, leta 2010 pa v istoimenski slovar avtorja Michela Francarda.

5.3 Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Kakovost

Podnebni in talni pogoji v Gaumu ter vrste tal iz točke 5.1 so še posebej ugodni za gojenje krompirja „Plate de Florenville“. Krompir „Plate de Florenville“ namreč potrebuje dobro osušena tla (da se prepreči zadušitev korenin), ki se hitro ogrejejo in tako prispevajo k dobri rasti krompirja. Poleg tega zgoraj opisano podnebje zagotavlja ravno dovolj vode in zmanjšuje tveganje za pozno zmrzal, na katero je krompir zelo občutljiv. Ta ustrezna količina vode omogoča pridelavo krompirja z vsebnostjo suhe snovi pod 20 %. V bolj suhem podnebju bi bili krompirji mokasti, v hladnejšem in vlažnejšem podnebju pa se gomolji ne bi dobro oblikovali. Ker je krompir „Plate de Florenville“ počasi rastoča vrsta, mora biti posajen čim prej. Hitro segrevanje tal, ki se uporabljajo za gojenje krompirja, torej predstavlja pomembno prednost. Vendar pa je treba poudariti, da je v teh osuševanih tleh pridelek krompirja „Plate de Florenville“ precej manjši od nazivnega pridelka sorte „Rosa“ (kar ustreza 90 % pridelka referenčne sorte „Bintje“): glede na vremenske razmere znaša od 12 do 25 ton na hektar, kar je največji dovoljeni pridelek za pridobitev imena „Plate de Florenville“. Majhen pridelek je namreč ključnega pomena za okus krompirja „Plate de Florenville“: manjši kot so gomolji, večja je koncentracija aromatskih molekul in okusnejši je krompir.

Sorta „Rosa“ je torej tako kakovostna zaradi kombinacije pedoklimatskih dejavnikov in strokovnega znanja proizvajalcev.

Sloves

Semenski krompir, imenovan „Plate“, se v belgijskih zgodovinskih virih pojavlja od sredine 19. stoletja. Leta 1860 je Edouard de Croeser de Berges zabeležil 128 sort krompirja v Belgiji, od katerih je bil „Plate“ opisan kot kakovosten, dokaj ploden in prost bolezni. To sorto lahko najdemo tudi v almanahu Almanach agricole belge iz leta 1899.

Krompir „Plate de Florenville“ uživa lokalni, nacionalni in mednarodni sloves. To se kaže predvsem v festivalu krompirja („Fête de la Pomme de Terre“), ki v Florenvillu poteka ob koncu tedna v oktobru od leta 1994. O dogodku pišejo regionalni časopisi (na primer L’Avenir du Luxembourg v letih 2011, 2012 in 2013), pa tudi časopisi onkraj meja (leta 2013 je bil omenjen v francoskem časopisu L’Union-L’Ardennais). Krompir „Plate de Florenville“ je naveden tudi v nacionalnih (Le Soir, La Libre Belgique in v flamskem dnevniku De Standaard) in mednarodnih tiskanih medijih (npr. v francoskem časopisu Le Figaro).

Pojavlja se tudi v številnih turističnih vodnikih po Gaumu:

— Tourisme en Beau Canton de Gaume, ki ga je leta 2002 izdal turistični urad Chinyja, Florenvilla in Herbeumonta,

— La Transgaumaise, pohodniški vodnik avtorja Andréja Pierlota, ki je izšel leta 2009.

Krompir „Plate de Florenville“ se uporablja v številnih kuharskih receptih province Luksemburg, v katerih bistveno vlogo igra njegova čvrstost:

— „touffaye“ je enolončnica, pripravljena z dušenjem („‘al touffaye“) (Chantal Van Gelderen, 1999),

— „roustiquettes gaumaises“, recept, ki ga je leta 1980 predlagal Noël Anselot,

— „Floriflette“, recept društva Confrérie des Sossons d’Orvaulx.

Poleg tega je krompir zaradi svojih kulinaričnih lastnosti kot izbrana in tipična jed prisoten na menijih številnih restavracij:

— „Gratinée de Florenville“ v restavraciji Ferme des Sanglochons (Verlaine-Neufchâteau v provinci Luksemburg),

— „Moelleux de plates de Florenville au crabe, aux crevettes grises et au Royal Belgian caviar, beurre blanc d’huîtres à la ciboulette“ v gurmanski restavraciji Comme Chez Soi (Bruselj).

Krompir „Plate de Florenville“ je zelo cenjen pri potrošnikih in je poznan kot ne preveč ploden, a zelo kakovosten krompir. To dokazuje tudi njegova cena. Več virov iz prve polovice 20. stoletja potrjuje, da je bil ta krompir dražji od drugih. Tudi danes se v trgovinah prodaja po višji ceni (1,99 €/kg) kot druge sorte krompirja s čvrstim mesom, na primer Charlotte (1,20 €/kg).

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://agriculture.wallonie.be/apps/spip_wolwin/IMG/pdf/Dossier-Plate-Florenville-IGP.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Glej opombo 2.