[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.12.2006

COM(2006) 801 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Poročilo za leto 2006 o izvajanju Uredbe (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta

1. UVOD

Stroški dela se na splošno obravnavajo kot pomemben dejavnik pri analizi kratkoročnega in srednjeročnega gospodarskega razvoja. Komisija in Evropska centralna banka zato menita, da je pravočasna priprava indeksa stroškov dela v območju evra izjemno pomembna za ocenjevanje inflacijskega pritiska, ki lahko nastane zaradi kratkoročnega razvoja dogodkov na trgu dela. Indeks stroškov dela je pomemben tudi za socialne partnerje pri pogajanju o plačah in Komisijo pri spremljanju kratkoročnega razvoja dogodkov v zvezi s stroški dela.

Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela (ISD) določa skupni okvir za pripravo, pošiljanje in oceno primerljivih indeksov stroškov dela v Skupnosti (UL L 69, 13.3.2003, str. 1). Komisija (Eurostat) objavi četrtletna poročila o indeksu stroškov dela.

Člen 13 omenjene Uredbe zahteva predložitev poročil o izvajanju te uredbe vsaki dve leti. Ta poročila morajo oceniti zlasti kakovost poslanih serij podatkov ISD in kakovost poslanih preteklih podatkov.

Komisija je julija 2003 sprejela izvedbeno uredbo (Uredba ES št. 1216/2003, UL L 169, 8.7.2003, str. 37), ki bolj podrobno določa postopke za pošiljanje indeksa za potrebne posebne prilagoditve (glede na sezono) in vsebino nacionalnih poročil o kakovosti.

Predložitev letnih nacionalnih poročil o kakovosti zahteva člen 8(2) Uredbe (ES) št. 450/2003. V njih se o kakovosti indeksa stroškov dela poroča z naslednjih vidikov: ustreznost, natančnost , pravočasnost in točnost, dostopnost in jasnost, primerljivost , skladnost in popolnost . V tem poročilu so poudarjeni označeni vidiki.

O krajših zamudah pri pošiljanju se ne poroča, ker so po svoji naravi običajno začasne.

Priloga k temu poročilu navaja prihodnje nacionalne ukrepe za izboljšanje za tiste države članice, ki so zagotovile te informacije.

2. SPLOšNI NAPREDEK OD ZADNJEGA POROčILA

Od uvedbe poročanja leta 2004[1] je bil dosežen bistven napredek, zlasti v zvezi s splošno dostopnostjo indeksa stroškov dela. Do zdaj so vse države članice EU uvedle ISD in Komisiji (Eurostatu) redno posredujejo podatke, čeprav ne nujno v obveznem roku.

Dostopnost do ISD iz vseh držav članic EU omogoča združevanje agregatov Evropske unije in dovolj natančno primerjavo razvoja stroškov dela na uro med državami članicami. Vendar obstaja veliko vprašanj o kakovosti, ki še vedno zahtevajo posebno prizadevanje nekaterih držav članic, da se harmonizacija zaključi. Ta vprašanja so obravnavana v nadaljevanju.

Tako kot so države članice uvedle potrebno infrastrukturo za pripravo ISD, je tudi Komisija (Eurostat) uvedla proizvodni sistem, ki omogoča pravočasen sprejem, preverjanje, upravljanje, shranjevanje in razširjanje podatkov indeksa stroškov dela. Ti postopki so začeli v celoti delovati leta 2005.

3. OCENA KAKOVOSTI (DO OKTOBRA 2006)

3.1 Države članice z ustrezno kakovostjo indeksa stroškov dela

Naslednje države članice so sprejele vse potrebne ukrepe za popolno uskladitev z Uredbo: Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Španija, Latvija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Slovenija, Slovaška in Združeno kraljestvo.

Na podlagi poslanih serij indeksov in zlasti priloženih metapodatkov iz teh držav članic kakovost serij indeksov stroškov dela ni vprašljiva in se zato obravnava kot zadostna.

Vendar Nizozemska ni predložila predpisanega poročila o kakovosti. Zato je ocena kakovosti za Nizozemsko še vedno negotova in kakovosti ni mogoče v celoti zagotoviti. Čeprav je kakovost za tekoči del serij indeksov stroškov dela ocenjena kot zadostna, je v dveh državah članicah še vedno pomanjkanje preteklih serij.

Latvija

Primerljivost. Manjkajo pretekli podatki (1996).

Združeno kraljestvo

Popolnost. Serije indeksov niso bile predložene v obliki obrazca, prilagojenega glede na število delovnih dni ali glede na sezono in število delovnih dni (1996–1999).

3.2 Države članice z neustrezno ravnijo kakovosti

Po pregledu je Komisija (Eurostat) ugotovila, da v naslednjih državah članicah kakovost ISD ni v celoti zadostna, da bi izpolnjevala zahteve Uredbe (ES) št. 450/2003: Belgija, Grčija, Francija, Irska, Italija, Ciper, Madžarska, Malta, Finska in Švedska.

Ciper ni predložil običajnega predpisanega poročila o kakovosti, kar lahko povzroči manjšo natančnost ocene vseh vidikov kakovosti.

Podrobna razčlenitev ugotovljenega pomanjkanja kakovosti:

Belgija

Pravočasnost. Pravočasnost poslanih serij indeksov ne izpolnjuje pravne obveznosti. Leta 2005 je bila zamuda daljša od 200 dni (namesto predpisanih 70 dni). Po več poskusih rešitev leta 2006 so belgijski organi uspeli skrajšati zamudo pri omogočanju dostopa do upravnih podatkov.

Popolnost. Serije indeksov niso predložene v obliki obrazca, prilagojenega glede na število delovnih dni ali glede na sezono in število delovnih dni.

Grčija

Pravočasnost. Pravočasnost poslanih serij indeksov ne izpolnjuje pravne obveznosti. Leta 2005 je bila zamuda skoraj 270 dni (namesto predpisanih 70 dni). Leta 2006 so bile izvedene nekatere izboljšave, vendar zamuda pri pošiljanju še vedno presega zakonsko določen rok.

Primerljivost. Manjkajo pretekle serije (1996–1999).

Francija

Natančnost. Merilo o opravljenih delovnih urah so nadomestile pogodbeno plačane ure zaposlenih s polnim delovnim časom v podjetjih z 10 in več zaposlenimi.

Irska

Točnost. Merilo o opravljenih delovnih urah kaže plačane ure in ne opravljenih delovnih ur. Pomanjkljivost je, da neredna plačila zaposlenim niso vključena v merjenje stroškov dela v indeksu stroškov dela.

Pravočasnost. Pravočasnost poslanih serij indeksov ne izpolnjuje pravne obveznosti. Leta 2005 je bila zamuda približno 100 dni (namesto predpisanih 70 dni). Leta 2006 se je stanje nekoliko izboljšalo, vendar zamuda pri pošiljanju še vedno presega zakonsko določen rok.

Primerljivost. Manjka del preteklih serij (1996–1997).

Popolnost. Serijam indeksov ni priložen obrazec, prilagojen glede na število delovnih dni ali glede na sezono in število delovnih dni (občasno priložen v letih 1996–1997).

Italija

Dostopnost. Italijanski indeks stroškov dela so italijanski organi od druge četrtine leta 2005 ocenili kot „zaupnega“; zato ne more biti objavljen, ampak se lahko uporablja le za agregate Evropske unije. To je posledica negotovosti o kakovosti s tem povezanih serij opravljenih delovnih ur.

Ciper

Primerljivost. Manjka del preteklih serij (1996–1999).

Popolnost. Serije indeksov niso popolne, ker niso predložene v obliki obrazca, prilagojenega glede na sezono in število delovnih dni.

Madžarska

Natančnost. Podatki zadevajo zasebna podjetja, ki zaposlujejo vsaj 5 oseb, in vladne organizacije vseh velikostnih razredov.

Malta

Primerljivost. Manjka del preteklih serij (1996–1999).

Popolnost. Serije indeksov niso popolne, ker niso predložene v obliki obrazca, prilagojenega glede na število delovnih dni ali glede na sezono in število delovnih dni.

Finska

Natančnost. Podatki zadevajo le zaposlene s polnim delovnim časom. Od prve četrtine leta 2005 se je četrtletna sprememba stroškov dela merila s spremembo plač za redni delovni čas. Na splošno do zamud do dveh let prihaja pri številnih virih, ki se uporabljajo za sestavo ISD. Zato sedanja uporaba indeksa stroškov dela na Finskem ne upošteva v celoti kratkoročnega razvoja stroškov dela na uro z želeno natančnostjo, njegovo uporabnost pa omejujejo pomembne revizije.

Švedska

Natančnost. Pomanjkljivost je, da neredni bonusi niso vključeni v merjenje stroškov dela. Podatki zajemajo le zasebni sektor.

Popolnost. Serije indeksov niso bile predložene v obliki obrazca, prilagojenega glede na število delovnih dni ali glede na sezono in število delovnih dni (1996-1999).

4. NEDAVNI UKREPI EVROPSKE KOMISIJE (EUROSTAT) IN DRžAV čLANIC

Leta 2006 je Komisija (Eurostat) skupaj z državami članicami končala oceno študije izvedljivosti o širitvi področja uporabe ISD za vključitev gospodarskih dejavnosti, kot so javna uprava, izobraževanje in zdravstvo (NACE Rev. 1 področja L do O), ter za razvoj indeksa, ki izključuje neredne bonuse (člen 10 Uredbe (ES) št. 450/2003). Novembra 2006 je bil uveden osnutek uredbe Komisije za razširjeno zbiranje podatkov. Nasprotno pa odločitev o indeksu, ki izključuje neredne bonuse, še ni bila sprejeta, ker so preiskave pokazale, da je pri opredelitvah in zlasti pri iskanju sredstev za delovanje podindeksa z zadovoljivo kakovostjo še vedno potrebno več prizadevanj.

Dodatna vprašanja v zvezi z ustreznostjo in natančnostjo ISD so bila predhodno obravnavana. Prvič, opredeljena je bila zahteva uporabnikov za razdelitev indeksa na zasebni in javni sektor. Delna rešitev bo zgoraj navedena razširitev NACE in razčlenitev po gospodarskih dejavnostih, ki jih predlaga. Drugič, ker je znatno nihanje nekaterih serij indeksov razkrilo znatno nihanje osnovnih serij opravljenih delovnih ur, lahko obstaja zanimanje za ločeno sprejemanje dveh sestavin IDS – četrtletnih stroškov dela in četrtletnih opravljenih delovnih ur – ter morebitna potreba po njem.

5. Sklepi

Petnajst držav članic upošteva Uredbo v zvezi z ocenjenimi vidiki kakovosti. Vendar imata dve od njih še vedno težave v zvezi z razpoložljivostjo, primerljivostjo ali prilagojenostjo glede na število delovnih dni in glede na sezono preteklih serij ISD.

Deset držav članic ima še vedno pomanjkljivosti v zvezi z enim ali več vidiki kakovosti ISD. Večinoma se nanašajo na natančnost. Opredelitev in vključenost nekaterih vidikov ISD pravnih zahtev ne izpolnjujeta v celoti. Tudi nepravočasnost, manjkajoče serije, prilagojene glede na število delovnih dni in glede na sezono, ter nepopolne pretekle serije povzročajo zmanjšanje kakovosti serij ISD.

Dve državi članici nista dokončali predpisanega poročanja o kakovosti.

Komisija (Eurostat) bo preostale kršitve in vprašanja kakovosti redno spremljala s pomočjo predloženih podatkov in druge nacionalne dokumentacije. Kjer želene ali načrtovane izboljšave niso ustrezno napredovale, bodo obveščeni ustrezni nacionalni organi.

Izjemno pomembno je, da nacionalni organi zagotovijo podatke najvišje kakovosti, ker se serije indeksov stroškov dela Evropske unije pogosto uporabljajo pri spremljanju razvoja stroškov dela za EU in države članice. Vendar je treba poudariti, da so se razmere od začetka leta 2005, ko je Uredba začela veljati v celoti, bistveno izboljšale. Vse države članice, ne le tiste, ki Uredbo uporabljajo v celoti, so sredstva usmerile v izvajanje ukrepov, da bi dosegle bolj primerljive in pravočasne serije indeksov. To je očitno izboljšalo celotno kakovost in tako povečalo uporabnost podatkov.

ANNEX

Details of forthcoming National Improvement Activities (Member States' contributions)

Spain

The main problem of the Labour Cost Index in Spain is timeliness.

The source of information for compiling the LCI is the Quarterly Labour Cost Survey (QLCS) which has been conducted by the National Statistics Institute (INE) since 2000. The ongoing work to obtain the results takes 80 days or more, depending on the quarter. During the summer months, the industrial holidays have the effect of extending the data collection period.

Since wages and salaries in Spain are usually paid on a monthly basis and payments of Social Security contributions are also made monthly by law, the QLCS questionnaire asks for monthly data. The information requested is based on the official documents that employers have to submit to the worker and to the Social Security. Therefore, the legal time limits for the submission of these documents are observed and, consequently, it is not possible to bring forward the final results.

In order to obtain the LCI results on time, at t+70 days, a provisional LCI of one quarter t is obtained and published with the information received and validated up to that time. The validation and imputation processes continue until t+80, when the QLCS is published with the final results. The revised LCI is obtained at t+80. At (t+1) +70, the provisional LCI for quarter t+1 is published, together with the revised LCI for quarter t.

Ireland

Ireland is in the process of implementing a strategy to improve the coverage of information on earnings and labour costs. One element of this is a new annual structural survey of employees (the National Employment Survey, or NES) that will collect information on earnings and the factors that influence earnings (age, occupation, length of service etc.). The NES will monitor the structure of earnings on an annual basis, as well as providing a vehicle for collecting other enterprise-related data on matters such as vocational training etc.

The other element is a new quarterly survey: the Earnings, Hours and Employment Costs Survey (EHECS). This survey will provide comparable and timely data on labour costs across all sectors of the economy and will measure earnings and employment in a more comprehensive and consistent way across the different sectors. It will be aimed at enterprises employing three or more persons.

This survey will collect data on wages and salaries, employers’ social contributions, other non-wage costs, and hours worked for the entire quarter. The expansion of coverage to include these non-wage costs, which are not traditionally included as earnings, will enable the survey to better reflect the cost of employment and the pressure on competitiveness.

The main output of the survey will be an index of labour costs per hour worked, and the survey is designed to monitor the short-term change in labour costs. Given the breakdown requested in the survey, it will be possible to routinely disseminate hourly earnings information with and without bonuses and by broad occupational group.

The EHECS survey is designed to meet national needs and EU requirements and, once it is fully up and running, Ireland will be able to supply LCI data which will be fully compliant with Regulation (EC) No 450/2003. The new EHECS survey will also mean that, in the future, it will not be necessary to carry out a dedicated four-yearly Labour Costs Survey (LCS).

The EHECS survey will ultimately replace all existing short-term earnings surveys currently being carried out by the CSO. The EHECS was launched in 2005 for the industrial and financial sectors. In early 2007 it will be extended to cover the public sector and then, later in the year, the distribution sector. By 2008 it will cover most sectors of the economy from industry to personal services (NACE C to O).

Finland

The Finnish model of compiling the Labour Cost Index is based on data from several statistical sources. The accuracy of the index improves gradually with each revision, as slower statistical sources become available.

In 2005, Statistics Finland started a project for implementing a new production model for the LCI based on direct quarterly collection of primary data from enterprises. Through these measures Finland should be able to comply fully with the Regulations of the LCI from 2009.

[1] COM(2004) 833 konč., 27.12.2004.