1.Uvod

Vojna agresija Rusije proti Ukrajini je Evropsko unijo in ves svet postavila pred nove in nepričakovane izzive. V času, ko naše družbe še vedno okrevajo po pandemiji COVID-19, je ruska invazija povzročila vojno in uničenje ter povečala geopolitično nestabilnost in motnje v svetovnem gospodarstvu.

EU je še naprej solidarna z Ukrajino in njenim prebivalstvom. Od leta 2014 so EU in njene države članice Ukrajini prispevale za več kot milijardo EUR humanitarne pomoči in pomoči za zgodnje okrevanje. Ta pomoč se je od začetka ruske invazije na Ukrajino povečala in skupaj znaša več kot 4 milijarde EUR, ki so v obliki makrofinančne pomoči, proračunske podpore, nujne pomoči, kriznega odziva in humanitarne pomoči namenjene gospodarski, socialni in finančni odpornosti Ukrajine. EU je mobilizirala tudi dodatni 2 milijardi EUR vojaške pomoči v okviru evropskega mirovnega instrumenta. Poleg tega se je na rusko invazijo hitro in odločno odzvala s sprejetjem sankcij, ki bodo imele za Rusijo izjemno obsežne in resne posledice.

V EU so od 24. februarja nenadoma začeli množično prihajati ljudje, ki bežijo pred rusko agresijo. Do zdaj je v Unijo prispelo več kot 6,2 milijona ukrajinskih državljank in državljanov. Čeprav so se nekateri med njimi začeli vračati v Ukrajino in se vstopni tokovi počasi stabilizirajo, so številke še vedno precejšnje in naraščajo. Učinki tega pritoka ljudi se med državami članicami razlikujejo. Nekatere države članice in regije so sprejele zelo velik delež prišlekov, pri čemer osebe, ki jim je bila odobrena začasna zaščita, v osmih državah članicah že presegajo 1 % nacionalnega prebivalstva, na Poljskem in Češkem pa 3 %.

Prizadevanja za sprejem in hitro vključevanje razseljenih oseb med njihovim bivanjem v EU še nikoli niso bila tako velika. Pobude držav članic so močno okrepili lokalni organi in civilna družba, ki so še naprej na čelu prizadevanj za obravnavanje humanitarnih potreb, vključno z zatočišči, oblačili, higienskimi izdelki in psihološko podporo.

EU je zagotovila podporo z neprimerljivimi ukrepi in financiranjem, ki so namenjeni kritju potreb razseljenih oseb. Prvič doslej je uporabila direktivo o začasni zaščiti in ljudem, ki bežijo pred rusko agresijo, zagotovila takojšnjo kolektivno začasno zaščito. Status začasne zaščite tem ljudem zagotavlja dostop do zdravstvenega varstva, izobraževanja in trga dela, približno pol milijona otrok iz Ukrajine pa lahko zdaj obiskuje šolo v državah, ki jih gostijo.

Takoj je bila mobilizirana tudi podpora Unije v okviru mehanizma na področju civilne zaščite (RescEU), skupaj s skladi za notranje zadeve, ki so še na voljo za obdobje 2014–2020. Poleg tega je bilo po donatorskem dogodku „Podprimo Ukrajino“ iz skladov za notranje zadeve mobiliziranih 400 milijonov EUR za nujno pomoč najbolj prizadetim državam članicam. Del teh sredstev bo namenjen lokalnim in regionalnim organom ter organizacijam civilne družbe, da se prizna njihova ključna vloga pri zagotavljanju prvega sprejema razseljenih oseb iz Ukrajine.

Glede na nujnost ukrepanja je bilo sprejetih več predlogov za povečanje prožnosti pri porabi kohezijskih sredstev za podporo državam članicam. Zaporedni svežnji v okviru kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) državam članicam pomagajo zagotavljati nujno pomoč in dostop do storitev, kot so začasna nastanitev, oskrba s hrano in vodo ali zdravstvena oskrba.

Pobuda CARE je omogočila predvsem prožno uporabo Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS) v okviru kohezijskih programov za obdobje 2014–2020 za projekte, ki obravnavajo te migracijske izzive, saj je uvedla retroaktivno upravičenost od datuma invazije, da bi EU lahko podprla vse ukrepe, ki so bili sprejeti za takojšnje kritje s tem povezanih potreb beguncev.

Uvedeni so bili tudi prilagojeni stroški na enoto, da bi se zmanjšalo upravno breme za upravičence in uprave držav članic pri obravnavanju teh izzivov.

Poleg tega je bila možnost celotnega povračila izdatkov, prijavljenih Komisiji, podaljšana do 30. junija 2022, znatno pa se je povečalo tudi predhodno financiranje iz virov REACT-EU, kar pomeni dodatne 3,5 milijarde EUR v obliki predplačil za zmanjšanje bremena za javne finance držav članic.

Države članice lahko ta sredstva že uporabijo za razvoj prilagojenih rešitev za dolgoročno vključevanje državljanov tretjih držav, in sicer z naložbami v nastanitev, izobraževanje, zaposlovanje, zdravstvo, socialno vključenost in oskrbo ali druge socialne storitve. Vendar pa je bistveno, da hitro prilagodijo svoje programe, da se zagotovijo finančni tokovi tam, kjer je to najbolj potrebno.

Vsem prizadevanjem navkljub se potrebe še naprej povečujejo. Številni deležniki iz civilne družbe, lokalni in regionalni organi ter države članice so se obrnili na Komisijo in izpostavili posebne težave pri pomoči osebam, ki bežijo pred rusko agresijo. Podobno zaskrbljenost sta izrazila tudi Evropski parlament in Evropski svet. Slednji je na posebnem zasedanju 30. in 31. maja Komisijo pozval, naj „v okviru večletnega finančnega okvira predstavi nove pobude v podporo tem prizadevanjem“.

Komisija je ob upoštevanju preteklih prizadevanj danes sprejela nov sklop ukrepov, s katerimi se dodatno povečuje prožnost kohezijske politike za obravnavanje posledic vojne in zagotavlja likvidnost v višini 3,5 milijarde EUR. Ti ukrepi v okviru pobude FAST-CARE bodo državam članicam omogočili lažji in hitrejši dostop do financiranja za obravnavanje potreb ljudi, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, hkrati pa bodo še naprej podpirali okrevanje evropskih regij.

2.Dodatna prožna pomoč v okviru kohezijske politike za obravnavanje posledic vojne

Ruska vojna agresija proti Ukrajini je povzročila doslej največji pritok razseljenih oseb, dodatno povečala rast cen primarnih surovin, tudi energije in hrane, ter znova povzročila ozka grla v dobavni verigi. Po izjemni podpori, ki je bila zagotovljena za boj proti pandemiji in močnejše okrevanje, predstavlja reševanje teh novih izzivov dodatno breme za javne finance držav članic. Ravni primanjkljaja in dolga so se posledično povečale in pričakuje se, da bodo v prihodnjih letih v večini držav članic ostale nad ravnmi pred pandemijo. V teh razmerah Komisija predlaga celovit sklop ukrepov v okviru kohezijske politike, ki dopolnjujejo doslej sprejete pobude. Prožna pomoč ozemljem (FAST-CARE), ki bo dopolnjevala ukrepe iz pobude CARE, temelji na dveh stebrih: na eni strani na zakonodajnih predlogih, ki zagotavljajo dodatno prožnost v okviru kohezijske politike in dodatno predhodno financiranje, ter na drugi strani na dopolnilnih, nezakonodajnih ukrepih za optimizacijo učinkovite porabe sredstev in obravnavanje nastajajočih potreb. Predlagani zakonodajni ukrepi vključujejo:

—dodatno predhodno financiranje v višini 3,5 milijarde EUR, ki se bo izplačalo v letih 2022 in 2023 in bo vsem državam članicam hitro zagotovilo dodatno likvidnost;