SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 8.4.2009 
SEC(2009) 477 kon č. 
SPOROČILO GOSPE GRYBAUSKAIT ĖJEVE  
KOMISIJI V SOGLASJU S PREDSEDNIKOM BARROSOM 
Racionalizacija finan čnih predpisov in pospešitev izvrševanja prora čuna za podporo 
oživitvi gospodarstva 
SL 2   SL SPOROČILO GOSPE GRYBAUSKAIT ĖJEVE  
KOMISIJI V SOGLASJU S PREDSEDNIKOM BARROSOM 
Racionalizacija finan čnih predpisov in pospešitev izvrševanja prora čuna za podporo 
oživitvi gospodarstva  
V sedanjih razmerah globoke gospodarske krize je treba sprejeti vse ukrepe , ki so na voljo, da 
se zagotovi čim bolj u činkovito in uspešno izvrše vanje javnih sredstev. Pla čila bi bilo treba 
izvajati hitreje, administrativne postopke pa prilagoditi spreminjajo čim se razmeram ter hkrati 
ohraniti kakovost projektov in nujne preglede, ki zagotavljajo dobro finan čno poslovodenje. 
Poenostavitev in racionalizacija finan čnih predpisov in postopkov sta eden od temeljnih 
pogojev za boljše izvrševanje in eden od glavnih ciljev sedanje Komisije že od leta 2004. Prvi 
korak v tem dinami čnem procesu je bil narejen z revizijo finan čne uredbe1 v letu 2007, zlasti 
z izboljšanjem na činov izvrševanja (javna naro čila in donacije) in ve čjo preglednostjo. Hkrati 
je nova generacija programov porabe za obdobje 2007–2013 uvedla tudi pomembne 
poenostavitve in dodatno izboljšala u činkovitost porabe sredstev EU : število programov se je 
zmanjšalo, pravni instrumenti pa so bili prilagojeni ve čletnemu finan čnemu okviru. Tako so 
ukrepi EU postali bolj pregledni, izvrševanje prora čuna pa se v mandatu te Komisije ves čas 
izboljšuje, s čimer je zagotovljeno, da se sredstva EU porabljajo za prave namene, na pravem 
mestu in ob pravem času. 
Naslednji pomemben korak bo revizija finan čnih predpisov v letu 2010 (finan čna uredba in 
njene izvedbene dolo čbe2) ter proces „reformiranja prora čuna za spremembo Evrope“, ki se 
bo osredoto čil tudi na mehanizme izvrševanja prora čuna EU, vklju čno s poenostavitvijo. Po 
javnem posvetovanju leta 2008 sta bila prav ta dva vidika opredeljena kot stalna prednostna 
naloga. Na obeh navedenih podro čjih obstaja potencial za uve dbo bolj korenitih izboljšav, 
vendar bo za njihovo uveljavitev potreben čas, ker so povezane z dolgimi 
medinstitucionalnimi pogajanji.  
Ob upoštevanju navedenega in na podlagi že uvede nih reform iz leta 2007 Komisija meni, da 
je mogoče brez ponovne revizije veljavnih pravnih bese dil sprejeti nekatere  takojšnje ukrepe, 
ki naj bi ustvarili nekaj dodatnih „hitrih kor isti“, nadalje izboljšali izvrševanje prora čuna in 
pospešili tok sredstev EU upravi čencem ter tako prispevali k strategiji Komisije za podporo 
oživitvi gospodarstva. Ti ukrepi bod o usmerjeni na tisti del prora čuna, ki ga Komi sija izvršuje 
neposredno (centralizirano upravljanje), s čimer naj bi kar najbolj pove čali učinek javne 
porabe v najkrajšem možnem času.  
To je namen tega sporo čila. 
Sporočilo je predloženo skupaj s predlogom Komisije za zmanjšanje zamud držav članic pri 
plačilih računov v trgovinskih poslih3 (tj. javnih naro čilih) na 30 dni. Cilj tega predloga je 
uveljaviti enake roke tudi za pla čila Komisije. Njegovo podro čje uporabe je še širše, saj se 
predlagani cilji za krajše r oke nanašajo na javna naro čila in na donacije. 
                                                 
1 UL L 248, 16.9.2002, str. 1. 
2 UL L 357, 31.12.2002, str. 1. 
3 Glej Predlog Komisije za prenovitev Direktive 2000/35/ES o boju proti zamudam pri pla čilih v 
trgovinskih poslih (COM(2009) 126 kon č.). 
SL 3   SL Predvideni so naslednji ukrepi: 
1. HITREJŠA SPROSTITEV SREDSTEV EU 
Komisija si je vedno pri zadevala, da bi se pla čila izvajala čim hitreje4. Zadnja 
revizija finan čne uredbe je uvedla vrsto ukrepov za zmanjšanje zamud pri pla čilih, 
med drugim tudi obvezno pla čilo zamudnih obresti. Od leta 2005 je bil dosežen 
pomemben napredek. Na podlagi ukrepov  Komisije, namenjenih odpravljanju 
vzrokov za zamude pri pla čilih, se je število zamud pri pla čilih znižalo s približno 
43 % na 22 %. Vendar je v teh težkih časih treba storiti ve č, saj je za vse 
upravičence, zlasti pa za MSP in NVO, klju čna povečana pretočnost sredstev.  
Zato Komisija predlaga, da se sprejmejo na slednji ukrepi, s katerimi bo narejen še en 
korak naprej:  
Ukrep 1: Skrajšanje roka za „prva“ pla čila v okviru predfinanciranja na manj kot 
20 koledarskih dni  
Plačila v okviru predfinanciran ja po definiciji ne zahtev ajo toliko preverjanj kot 
vmesna in kon čna plačila, ki so odvisna od dokon čanja dolo čene faze projekta ter 
potrditve ustreznih poro čil in spremne dokumentacije. Pla čila v okviru 
predfinanciranja, za katera ni predpisano nobeno dodatno preverjanje ali pogoj in ki 
zapadejo ob podpisu pogodbe, sporazuma o donaciji ali odlo čbe („prvo 
predfinanciranje“), bi bilo treba izvesti precej pred rokom 45 dni (oziroma 30 dni pri 
javnih naro čilih za storitve in blago), predvidenim v izvedbenih dolo čbah (člen 106). 
Zato je cilj Komisije dose či, da bo ciljni rok za prvo pla čilo v okviru predfinanciranja 
manj kot 20 dni  od dneva sklenitve (podpisa) pogodbe, sporazuma o donaciji ali 
odločbe do dneva, na katerega je obremenjen ban čni račun Komisije5.  
Ukrep 2: Pospešitev vseh ostalih pla čil 
Za vsa ostala pla čila – „obnovljeno predfinanciranje“, vmesna in kon čna plačila – bo 
Komisija uvedla 30-dnevni rok , če se zdaj uporablja 45-dne vni rok (pri donacijah). 
Če upoštevamo še roke za potrditev poro čil ali potrdil, predvidene v izvedbenih 
določbah (člen 106), bi morale vse službe  Komisije za potrditev poro čil in z njimi 
povezana pla čila (skupaj) spoštovati naslednje skrajne  roke:  
– za pogodbe: 60 dni (zdaj 90 dni),  
                                                 
4 Za to si poleg Komisije zlasti prizadeva tudi Evropski varuh človekovih pravic, ki je pred nedavnim na 
lastno pobudo sprožil preiskavo o tej zadevi, ki se navezuje na podobno preiskavo iz leta 2008.  
5 Zaradi omejitev, povezanih z letnim zaklju čevanjem prora čuna in sprostitvijo prenosov, obdobje od 
15. decembra do 15. januarja ne bo upoštevano pri zamudah, ki jim je namenjen ta ukrep. 
SL 4   SL – za donacije: 90 dni (zdaj 105 dni). 
V koledarskih dneh
Brez poro čil 
ali potrdilS poročili ali 
potrdiliSKUPAJBrez poro čil 
ali potrdilS poročili ali 
potrdiliSKUPAJ
Prvo predfinanciranje 
(javna naro čila za storitve in 
blago)30se ne 
uporablja30 20se ne 
uporablja20
Prvo predfinanciranje 
(druga javna naro čila in 
donacije )45se ne 
uporablja45 20se ne 
uporablja20
Druga pla čila (javna 
naročila)30 20/45/60 50/75/90 30 20/30 50/60
Druga pla čila (donacije )4 5 4 5 / 6 0 90/105 30 45/60 75/90CILJ SEDANJI ROKI
 
Glede na število in obseg pla čil, ki jih izvaja Komisija, ter glede na delež pla čil, ki so 
v primerjavi z veljavnimi roki že zapadla, bo izpolnitev tega ambicioznega cilja 
zahtevala posebno zavzetost6.  
Komisija meni, da bosta ukrepa 1 in 2 olajšala za četek ter usmerila napredek pri 
izvajanju projektov tako, da se bo neza dostno izvrševanje sredstev EU še bolj 
zmanjšalo. Ta ukrepa sta tudi v skladu s tem, kar je Komisija napovedala v na črtu 
oživitve7, in z njenim predlogom glede zamud pri pla čilih v trgovinskih poslih. 
Službe zagotavljajo, da deja nski roki za vmesna in kon čna plačila presežejo cilje iz 
tega sporo čila le, če je to upravi čeno glede na posebne okoliš čine, kot je npr. 
objektivna potreba, da se pla čilo razporedi skozi daljše obdobje. Vendar pa morajo 
plačila ostati v okviru rokov, dolo čenih v izvedbenih dolo čbah. 
Službe ra čunovodje bodo redno ( četrtletno) spremljale napredek pri izvajanju 
navedenih ukrepov v skladu z zavezo  Komisije Evropskemu varuhu človekovih 
pravic glede tega vprašanja. Prva ocena bo opravljena na podlagi zamud pri pla čilih, 
ugotovljenih v zadnjem četrtletju leta 2009. Še naprej  se bodo uporabljale zamudne 
obresti v skladu s predpisanimi roki iz člena 106(5) izvedbenih dolo čb. 
Poleg tega Komisija opozarja, da: 
• bi bilo treba ra čune in izjave o stroških ev identirati takoj po prejemu, 
• bi bilo treba 60-dnevni rok za potrditev poro čil ali potrdil uporabiti samo v 
posebno zapletenih okoliš činah v skladu z drugim pododstavkom člena 106(3),  
• v primerih, ko poro čila ali potrdila ni mogo če potrditi, na primer zaradi nepopolne 
dokumentacije, bi morale službe takoj prekiniti rok za pla čilo, kot je predvideno v 
finančnih predpisih. V takih primerih se tr ajanje prekinitve za namene tega 
                                                 
6 Leta 2007 je bilo z zamudo izvedenih 22 % celotnega števila pla čil, kar ustreza 12 % celotnega obsega 
plačil.  
7 COM(2008) 800 kon č. z dne 26. novembra 2008. 
SL 5   SL sporočila seveda ne upošteva. Vendar pa mora  biti vsaka prekinitev utemeljena v 
skladu s finan čnimi predpisi, upravi čenec pa mora biti o tem obveš čen8. 
Ukrep 3: Spodbujanje uporabe pavšalnih zn eskov in pavšalnega financiranja pri 
donacijah  
Donacije, dodeljene iz sredstev EU, so lahko v obliki: a) delnega ali celotnega 
povračila upravi čenih stroškov projekta; b) pavšal nega zneska (fik sni znesek) ali 
c) pavšalnega financiranja (standardni stro ški na enoto). Lahko so tudi kombinacija 
teh načinov. 
Da bi pospešila pla čila donacij, si bo Komisija še bolj prizadevala spodbujati 
uporabo pavšalnega financiranja, za katero v izvedbenih dolo čbah ni omejitev, in 
pavšalnih zneskov. Če to dopuš ča pravna podlaga, bi bilo treba ta na čin financiranja 
uporabljati za vse vrste donacij, ki to omogo čajo. Naj spomnimo, da lahko Komisija 
odobri enega ali ve č pavšalnih zneskov v višini do 25 000 EUR za kritje ene ali ve č 
različnih kategorij upravi čenih stroškov ( člen 181(1)(a) izvedbenih dolo čb).  
Službe so zato pozvane, da pripravijo odlo čbe o dolo čitvi pavšalnega financiranja in 
pavšalnih zneskov z namenom razširitve njihove uporabe (pri tem jim bo pomagal 
GD za prora čun). 
Poleg tega bo Komisija v skladu s svoj imi predlogi za spremembo Uredbe o 
Evropskem socialnem skladu9 predlagala, da se ob pregledu teko čih programov in 
ukrepov ter ob predložitvi novih zakonodajnih  predlogov po potrebi vanje vklju čijo 
višji pavšalni zneski ( člen 181(2) izvedbenih dolo čb).  
2. PROŽNOST PRI RAZLAGI FINAN ČNIH PREDPISOV  
Pri vsakodnevni uporabi finan čnih predpisov je obi čajna praksa, da jih Komisija 
razlaga ali dolo či smernice, tako da jih njen e službe uporabljajo enotno. 
Da bi omogo čila kar najve čjo prožnost pri razlagi veljavnih finan čnih predpisov in s 
tem olajšala upravljanje, se bo Komisija osredoto čila na naslednje: 
Ukrep 4: Možnost razpisov za zbiranje predlogov za obdobje dveh let  
Objava razpisov za zbiranje predlogov se odobri s sklepom o financiranju, sprejetim 
v skladu z na čelom enoletnosti. Zato po trenut no veljavnih smernicah službe 
Komisije ne bi smele objaviti ra zpisa, ki bi vlagateljem omogo čal, da vložijo 
predloge v ve č različnih rokih v dveh zapor ednih letih, tudi če merila razpisa 
ostanejo nespremenjena. V takem primeru st a potrebna dva sklepa o financiranju in 
dva razpisa za zbiranje predlogov. 
Objava razpisov za zbiranje predlog ov za obdobje dveh zapor ednih let bo odobrena 
pod pogojem, da bodo službe Komisije optimizirale časovni razpored za sprejetje 
sklepov o financiranju ter v razpis vklju čile ustrezno posebno klavzulo. 
                                                 
8 Glej izvedbene dolo čbe, tretji pododstavek člena 106(1), četrti pododstavek člena 106(3) in člen 106(4). 
9 COM(2008) 813 kon č. z dne 26. novembra 2008.  
SL 6   SL To pomeni, da bo namesto dveh lo čenih razpisov za zbiranje  predlogov (eden za leto 
N in drugi za leto N+1) objavljen sa mo en razpis, potencialni upravi čenci pa bodo 
vložili svoje predloge samo  enkrat. Komisija lahko takoj  po sprejetju predhodnega 
predloga prora čuna za leto N+1 odobri dodatne odobritve za leto N+1 za razpis za 
zbiranje predlogov, ki je že bil objavljen in vklju čuje posebno klavzulo, ki omogo ča 
takšno dopolnitev . Podobno se lahko razp is za zbiranje pred logov, za katerega je 
predviden en sam rok, dopolni z odobritvam i za leto N+1. Ta ukrep bo prihranil čas, 
energijo in vire ter tako korist il vsem zainteresiranim stranem. 
Ukrep 5: Vsebinska poenostavitev razpisov za zbiranje predlogov  
Razpisi za zbiranje predlogov so pri ve č politikah, zlasti izobraževanju in kulturi, 
nekaterih raziskovalnih programih (Marie Curie) in razvojni pomo či, zelo repetitivni 
in/ali standardizirani. Ponavadi gr e za dolge in zapletene dokumente. 
V takih primerih bo Komisija po možnos ti pripravila dokumen tacijo tako, da bodo 
standardne informacije, ki na čeloma veljajo za ve č razpisov, lo čene od posebnih 
informacij, ki se nanašajo na posamezen r azpis. Glede na izvedljivost in zapletenost 
projektov bi zadevni odredbodajalec nato  lahko pooblastil svoj e službe, da pri 
določanju okvira za dodelitev donacij izberejo pristop v dveh korakih.  
(1) V prvem koraku bi Komisija pripravila  navodila za dodeljevanje donacij, ki 
bi vsebovala vse splošne informacije, smernice in finan čne predpise, ki 
sestavljajo ve čji del razpisov za zb iranje predlogov. Ta navodila bi bila 
objavljena na spletni strani zadevnega programa. 
(2) Drugi korak bi zajemal sprejetje letnega sklepa o financiranju in objavo samih 
razpisov za zbiranje predlogov, katerih vsebina bi morala biti omejena na 
strogo specifi čne in variabilne elemente, kot so predvideni prora čun za razpis, 
datumi za vložitev predlogov in drugi el ementi, ki so novi ali se razlikujejo 
od navodil (tj. nova prednostna podro čja). Razpisi za zbiranje predlogov 
vsebujejo izrecno sklicevanje na us trezno dokumentacijo. Tudi ti elementi 
bodo objavljeni na spletni strani programa skupaj s podrobnimi obrazci za prijavo, ki jih je mogo če prenesti s spleta. 
Ko bodo navodila pripravljena, bi bilo treb a ta pristop, ki se že uporablja za 
programe na podro čju izobraževanja in kulture, spodbujati tudi na drugih podro čjih, 
saj bo to olajšalo delo služb in poenostav ilo pripravo razpisov za zbiranje predlogov. 
Za potencialne upravi čence do sredstev EU pa bi bil ta pristop bolj uporabniku 
prijazen in bi zagotavljal ve čjo preglednost; kon čno naj bi uporabnikom pomagal, da 
se bodo hitreje prijavljali na razpise in bodo njihovi predlogi oblikovani natan čneje, s 
tem pa naj bi pripomogel tudi k hitrejšemu dodeljevanju donacij. 
Ta ukrep se bo izvajal postopoma, ob koncu leta 2009 pa bo opravljena ocena 
učinkov pristopa. 
3.
 NOTRANJA IN ZUNANJA PODPORA  
Da bi olajšala in pospe šila izvrševanje prora čuna, Komisija predlaga naslednji 
postopni pristop, ki naj bi se izva jal na notranji in  zunanji ravni. 
SL 7   SL 3.1. Podpora  Generalnega direktorata za prora čun drugim službam Komisije 
Ukrep 6: Okrepitev proaktivnega svetovan ja Generalnega direktorata za prora čun 
V skladu s finan čno uredbo ( člen 75(2)) mora biti pred vsako uporabo sredstev EU 
sprejet sklep o financiranj u, s katerim Komisija politi čno odobri financiranje 
projekta. V pomo č službam v pripravljalni fazi in  za pospešitev sprejemanja sklepov 
o financiranju s strani Komisije  bo Generalni direktorat za prora čun zagotovil 
dodatne smernice za olajšanje de la služb, in sicer zlasti: 
• Priprava predloge za vse sklepe o financir anju. V sedanjih sklepih o financiranju, 
ki jih sprejema Komisija, je pogosto mnogo ve č informacij, kot je zahtevano v 
finančnih predpisih in temeljnem aktu. Zato bo predlagana preprosta in 
poenostavljena predloga, ki naj bi operat ivnim službam, ki neposredno upravljajo 
sredstva Skupnosti, olajšala pripravo sklepov. Omogo čila naj bi tudi hitro presojo 
pri posvetovanjih med službami ter zm anjšala obseg dokume ntov in potrebnih 
prevodov. Ta predloga je predvidena le ko t podporno orodje, zato  lahko službe, ki 
želijo uporabljati svoje predloge, dogovorjene  z Generalnim direktoratom za 
proračun, te predloge še naprej  uporabljajo. Predloga, ki jo  bo pripravil Generalni 
direktorat za prora čun, bo nato priložena notranjemu pravilniku, ki ga Komisija 
sprejme vsako leto. Predloga bo pripravl jena do konca maja 2009, tako da jo bodo 
službe lahko za čele uporabljati 1. junija 2009. 
• Spodbujanje služb, naj bolje izko ristijo prožnost, ki jo omogo čajo finan čni 
predpisi ( člen 90(4) izvedbenih dolo čb) glede sprememb sklepov o financiranju. 
Predpisi namre č omogočajo odredbodajalcu, da sprejme nebistvene spremembe 
izvedbenih pogojev ukrepa, ne da bi mora la Komisija spremeniti prvotni sklep o 
financiranju z novim sklepom Komisije (s pisnim postopkom, pooblastilom ali 
prenosom). Taka klavzula o prožnosti bi bila najprimernejša zlasti v primerih, ko 
je za celotno izvedbo ukrepa, ki ga je odobril kolegij, treba pove čati odobritve za 
do 20 % prvotnega odobrenega zneska ali poda ljšati prvotno trajanje izvajanja za 
do 20 %. Generalni direktorat za prora čun bo službam zagotovil ustrezno klavzulo 
o prožnosti in jo vklju čil v predlogo sklepa o financiranju. Ta ukrep naj bi bil 
pripravljen do konca aprila 2009. 
• Spodbujanje polne uporabe drugih ukre pov prožnosti, predvidenih v finan čnih 
predpisih, npr. kadar se službe lahko odlo čijo, ali je primerno opustiti obveznost 
kandidatov, da predložijo dokumente, ki  so jih že predložili v kakem drugem 
postopku, v skladu s členom 134(6) izvedbenih dolo čb ali kadar predložitev 
finančnih jamstev in drugih dokumentov za naro čnike in upravi čence ni obvezna. 
V tem okviru bodo pripravljene smernice, v katerih bo poudarjeno, da so take 
zahteve neobvezne, službam pa bodo v pomo č tudi pri oceni povezanih tveganj10.  
• Spodbujanje služb, kadar je primerno, naj svoje sklepe o fina nciranju / letne 
programe pripravijo čim prej po sprejetju pre dhodnega predloga prora čuna, da jih 
bo Komisija lahko tako j nato sprejela. 
                                                 
10 Ti dokumenti bodo na voljo na spletni strani BUDGWEB, tj. interni spletni strani Komisije, namenjeni 
vsem finan čnim vprašanjem in vprašanjem upravljanja. Vsem službam Komisije bodo predstavljeni tudi 
prek mreže finan čnih enot RUF (Réseau des unités financières). http://www.cc.cec/budg /index_en.html  
SL 8   SL • Optimizacija uporabe okvirnih pogodb. Službe bodo v najve čji možni meri še 
naprej spodbujane, da svoje prihodnj e okvirne pogodbe dajo na voljo drugim 
generalnim direktoratom ali agencijam, da se prepre či podvajanje nepotrebnih 
postopkov javnega naro čanja. Ta pristop se bo sistemati čno uporabljal za 
standardna javna naro čila (npr. pohištvo, komunikacije ), za bolj specializirane 
storitve pa se bo uporabljal v okviru iste skupine programov, npr. za zunanje 
ukrepe ali raziskave.  
• Spodbujanje uporabe partnerstev za donacije. V času trajanja projekta lahko 
uporaba partnerstev bistveno zmanjša podva janje formalnosti. V okviru notranjih 
smernic, ki so na voljo, bo Komisija zato še naprej spodbujala uporabo takih 
partnerstev. Po potrebi se lahko vzpostav ijo okvirna partnerstva med Komisijo in 
nekaterimi upravi čenci donacij kot dolgoro čni mehanizem sodelovanja ( člen 163 
izvedbenih dolo čb). Partnerstvo dolo ča skupne cilje, naravo in splošne pogoje 
načrtovanih ukrepov ter postopek dodeljevanja donacij. Donacije se nato dodelijo 
s posebnimi sporazumi o izva janju partnerstva, ki dolo čajo način izvajanja, znesek 
donacije in trajanje donacije. Samo pri posebnih sporazumih so potrebne 
vnaprejšnje prora čunske odobritve, kar torej omogo ča dolgoro čno sodelovanje z 
nekaterimi upravi čenci, ne da bi takoj odobr ili vsa potrebna sredstva. 
3.2. Podpora Komisije potencialnim izvajalcem in drugim upravi čencem do sredstev 
EU 
Ukrep 7: Pospešeni postopki za javna naro čila in donacije  
• Komisija bo nadaljevala svoja prizadevanja za poenostavitev postopkov javnega 
naročanja  in skrajšanje njihovega celot nega trajanja, zlasti za naro čila velike 
vrednosti. Poleg tega se bodo najkrajši roki  za predložitev prij av za sodelovanje, 
predvideni za omejene postopke in po stopke s pogajanji s predhodno objavo, pri 
omejenih postopkih pa tudi najkrajši r oki za prejem ponudb, po potrebi in kadar je 
to utemeljeno glede na gospodarsko krizo, skrajšali v skladu s členom 142 
izvedbenih dolo čb. Ta dolo čba omogo ča, da se pod dolo čenimi pogoji ti roki 
skrajšajo s 77 na 20 dni, kadar nujni razlogi onemogo čijo uporabo rednih rokov. 
To je tudi v skladu s smernicami, ki jih je sprejel Evropski svet za skrajšanje 
celotnega razpisnega postopka za ve čje javne projekte v državah članicah s 87 na 
30 dni11.  
• Podoben pristop bi bilo treba uporabi ti za skrajšanje celotnega trajanja postopkov 
za dodeljevanje donacij , glede na to, da finan čna uredba ne dolo ča rokov za te 
postopke. To bi lahko vklju čevalo predvsem naslednje:  
 Pospešitev izbirnega postopka z up orabo prožnosti, ki jo omogo čajo izvedbene 
določbe (člen 178(1a)). Zlasti kadar razpis za zbiranje predlogov dolo ča, da 
morajo vlagatelji predložiti svoje pred loge v dveh stopnjah (dvostopenjski 
postopek predložitve), bi morala biti prva stopnja za vlagatelje čim preprostejša: 
predložiti bi morali na primer le kratek  koncept, v katerem bi na splošno opisali 
                                                
 
11 Glej Sklepe predsedstva Evropskega sveta, 12. 12. 2008, to čka 11, alinea 8. Komisija je ta pristop 
podprla v svojem sporo čilu za javnost IP/08/2040 z dne 19. decembr a 2008, v katerem je priznala, da bi 
izredna narava sedanjih gospodarskih razmer lahko upravi čila uporabo pospešenega postopka javnega 
naročanja v skladu s členom 38(8) Direktive 2004/18/ES, ki skrajšuje zadevne roke na 10 dni. 
SL 9   SL glavne elemente svojega projekta (kratek opis, cilji, rezultati, časovni okvir in 
okvir izvajanja), skupa j s povzetkom prora čuna za izvedbo projekta. Samo tisti 
vlagatelji, ki bodo sprejeti na prvi sto pnji, bodo predložili popoln predlog.  
 Ta mehanizem je posebno pomemben pri programih, pri katerih je obi čajno 
vloženih veliko predlogov, in bi lahko pr ihranil stroške vlagateljem. Komisiji 
omogoča, da z zgodnjo izlo čitvijo velikega števil a predlogov osredoto či svoje vire 
na najboljše predloge. Dvostopenjski postopek predložitve in ocenjevanja uporablja ve č služb (npr. EAC, AIDC O in RTD) in odziv je na splošno pozitiven.
   Kadar pa je priprava povzetka predloga  zelo zahtevna, na primer pri zapletenih 
projektih, lahko ta postope k pomeni daljši proces in  s tem veliko breme za 
vlagatelje. Da bi bil postopek u činkovit, ga je treba prednostno uporabljati pri 
preprostih predlogih.   Druga možnost je, da razpis  za zbiranje predlogov dolo ča, da morajo vlagatelji 
predložiti popoln predlog, vendar so le pr edlogi, ki izpolnijo omejeno število 
meril na prvi stopnji, sprejeti v nadaljn je ocenjevanje (dvostopenjski postopek 
ocenjevanja). 
• Pospešeni postopki za javna naro čila in donacije zadevajo tudi države v razvoju v 
posebno težkem položaju, za katere je Ko misija razglasila „krizne razmere“. 
Komisija bo redno spremljala razmere v najranljivejših drža vah v razvoju in 
ustrezno prilagajala seznam držav s „kriznimi razmerami“
12. 
Ukrep 8: Poenostavitev in omejitev ko ntrolnih ukrepov, kadar koli je mogo če 
Komisija bo pri svojih ukrepih finan čnega upravljanja in kontrole skušala zagotoviti 
boljše ravnovesje med stroški in u činkovitostjo. Cilj je zm anjšati število vklju čenih 
akterjev (npr. pri pla čilih v okviru predfinanciranja , ki zapadejo ob podpisu pogodbe, 
bi bilo treba sistemati čno uporabljati najpre prostejše finan čne postopke – glej. 
Ukrep 1), zmanjšati zamude pri postopkih kontrole in upravljanja ter po možnosti 
pregledati njihovo organizacijs ko strukturo. Drugi cilj bo racionalizirati postopek 
poročanja, povezan s pla čilom, tako da bo pregled spremne dokumentacije in 
finančnih izkazov opravljen hkra ti in ne zaporedno.  
 Ta pristop zahteva, da službe razmislijo o svojih sistemih v lu či izkušenj, 
pridobljenih pri izvajanju programov, in ugotovijo, ali obstajajo ozka grla ali 
nepotrebna preverjanja.  Upoštevati je treba tudi analizo tveganj, ki jo opravijo 
odredbodajalci, glede na vrsto ukrepa. Uspeh tega pristopa  je odvisen predvsem od 
operativnih služb, ki so odgovorne za not ranjo organizacijo svojih postopkov 
upravljanja in kontrole.  
                                                
 
12 Glej COM(2009) 160. V skladu s členom 168(2) izvedbenih dolo čb krizne razmere omogo čajo uporabo 
prožnejših postopkov.  
SL 10   SL 4. SKLEPNE UGOTOVITVE  
Ukrepi, predlagani v tem sporo čilu, so v skladu s ciljem Komi sije, da poenostavi in izboljša 
izvrševanje prora čuna ter zagotovi nov impulz kot dopolnilo na črtu oživitve, ki ga je 
predložila Parlamentu in Svetu. Za uspeh ukr epov bodo potrebni ne le nenehna zavzetost in 
prizadevanje služb, da  dosežejo cilje, temve č tudi razumevanje in sodelovanje vseh 
zainteresiranih strani. Ukrepe je treba razumeti kot nadaljnji korak v stalnem procesu poenostavljanja, h kateremu bosta pripomogli tudi na črtovana revizija prora čuna ter revizija 
finančne uredbe, ki se opra vi vsaka tri leta.  
Vsi prostovoljni ukrepi, predstavljeni v oddelkih  2 in 3, službam Komisije pomagajo dosegati 
cilje iz oddelka 1, namenjene zmanjšanju zamud pri pla čilih. Službe morajo same presoditi, 
kateri od teh ukrepov so zanje najprime rnejši, da bodo dosegle ciljne roke pla čil. Če ne bodo 
uspele dose či ciljev glede pla čilnih rokov, bodo morale utemeljiti svojo izbiro ukrepov. 
Ti ukrepi bodo vklju čeni v stalni proces poenostavljanja finan čnih predpisov, ki mu je 
Komisija trdno zavezana.  
Komisija naro ča svojim službam, naj izvedejo vse zgor aj navedene ukrepe. Zlasti bi morale 
takoj začeti izvajati ukrepe za skrajšanje sedanjih pla čilnih rokov, da bodo do 1. oktobra 2009 
dosegle cilje, dolo čene v ukrepih 1 in 2. Ra čunovodja Komisije mora spremljati napredek pri 
doseganju rezultatov teh ukre pov, in sicer mora prvo oceno pripraviti na podlagi pla čilnih 
rokov, ugotovljenih v zadnjem četrtletju leta 2009. 
Ocena stanja bo predstavljena v letnih poro čilih o dejavnostih, ki jih  morajo za leto 2009 
predložiti generalni direktorji in vo dje služb, ter v sinteznem letnem poro čilu o dosežkih na 
področju upravljanja za leto 2009, ki ga mora pripraviti Komisija.