OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba Sveta (EU) 2020/672 (v nadaljnjem besedilu: uredba o instrumentu SURE) določa pravni okvir za zagotavljanje finančne pomoči Unije državam članicam, ki se zaradi izbruha COVID-19 soočajo z resnimi gospodarskimi motnjami ali jih take motnje resno ogrožajo. Podpora v okviru instrumenta SURE je v prvi vrsti namenjena financiranju shem skrajšanega delovnega časa ali podobnih ukrepov za zaščito zaposlenih in samozaposlenih, da se tako zmanjša obseg brezposelnosti in izgube dohodka, poleg tega pa tudi financiranju nekaterih ukrepov, povezanih z zdravjem, zlasti na delovnem mestu.

Romunija je 7. avgusta 2020 zaprosila za finančno pomoč Unije, 25. septembra 2020 pa je Svet z Izvedbenim sklepom (EU) 2020/1355 odobril finančno pomoč Romuniji, da bi dopolnil njena nacionalna prizadevanja za obravnavanje posledic izbruha COVID-19 ter za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

Romunija je 26. maja 2022 Unijo zaprosila za razširitev seznama ukrepov v Izvedbenem sklepu Sveta (EU) 2020/1355.

Komisija se je v skladu s členom 6(2) uredbe o instrumentu SURE posvetovala z romunskimi organi, da bi preverila nenadno in znatno povečanje dejanskih in načrtovanih odhodkov, ki ga je povzročila pandemija COVID-1 in je neposredno povezano z ukrepi na področju romunskega trga dela in ukrepi, povezanimi z zdravjem. Ti ukrepi se nanašajo zlasti na kombinacijo novih in obstoječih ukrepov iz Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2020/1355:

(a)obstoječo shemo, ki zagotavlja prejemek zaposlenim pri delodajalcih, ki so zaradi posledic izbruha COVID-19 zmanjšali ali začasno prekinili svojo dejavnost. Prejemek je omejen na 75 % njihove osnovne plače (vendar ne več kot 75 % povprečne bruto plače v gospodarstvu). Ta ukrep je bil podaljšan za čas trajanja izrednih razmer do marca 2022;

(b)obstoječo shemo skrajšanega delovnega časa, v skladu s katero ima delodajalec v primeru začasnega zmanjšanja dejavnosti zaradi izrednih razmer ali stanja pripravljenosti možnost, da delovni čas zaposlenih skrajša za največ 50 %. V obdobju skrajšanega delovnega časa so prizadeti delavci upravičeni do nadomestila v višini 75 % razlike med bruto plačo za običajni delovni čas in njihovo dejansko plačo. Ta ukrep je bil podaljšan do junija 2022, tri mesece po koncu izrednih razmer;

(c)za samozaposlene in svobodne poklice sta bila obstoječa ukrepa podaljšana. Za tiste, ki so v celoti prenehali delati zaradi posledic izbruha COVID-19, država za čas trajanja izrednih razmer do marca 2022 zagotavlja prejemek v višini 75 % povprečne bruto plače. Za tiste, ki so skrajšali delovni čas, država zagotovi prejemek do 41,5 % povprečne bruto plače do junija 2022, tri mesece po koncu izrednih razmer;

(d)obstoječo podporo za dnevne delavce, ki so prenehali delati zaradi začasne prekinitve poslovnih dejavnosti zaradi posledic izbruha COVID-19 v višini 35 % plačila, ki ga morajo prejeti na delovni dan, za največ tri mesece. Ta ukrep je bil podaljšan do junija 2022, tri mesece po koncu izrednih razmer;

(e)obstoječi dodatek za varstvo otroka za zaposlene v nacionalnem sistemu obrambe, kazenskih ustanovah, javnozdravstvenih ustanovah in drugih kategorijah javnega sektorja, določenih z ministrskimi odredbami. Prejemek je pogojen s tem, da drugi starš ne koristi alternativnih pravic, ki staršem dajejo proste dni za varstvo otrok v primeru začasnega zaprtja izobraževalnih enot. Ta ukrep se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zagotavlja dohodkovno podporo zaposlenim, kar bo pomagalo kriti stroške varstva otrok med zaprtjem šol in s tem pomagalo staršem nadaljevati delo in preprečiti, da bi bila ogrožena delovna razmerja. Ta ukrep je bil podaljšan do konca šolskega leta 2021–2022 in razširjen na zaposlene v zasebnem sektorju;

(f)novi ukrep, ki vključuje nadomestilo za bolniški dopust za osebe, ki so v karanteni, in osebe, okužene s COVID-19. Dopust in nadomestilo za karanteno se priznata zavarovancem, ki zaradi suma na nalezljivo bolezen ne smejo še naprej opravljati svoje dejavnosti, in sicer za obdobje, določeno s potrdilom, ki ga izda direktorat za javno zdravje;

(g)novi ukrep, ki predvideva enkratno finančno podporo v višini 2 500 RON delodajalcem za vsakega delavca, ki dela na daljavo, za nakup paketov tehnološke opreme in storitev, potrebnih za delo na daljavo. Ukrep velja za delodajalce, katerih zaposleni so med izrednim stanjem v letu 2020 vsaj 15 delovnih dni delali na daljavo. Ta ukrep se lahko zaradi svojega predvidenega namena in gospodarskega učinka šteje za podoben ukrepu shem skrajšanega delovnega časa, kot je navedeno v Uredbi (EU) 2020/672. Z omogočanjem dela na daljavo v okviru pandemije COVID-19 prispeva k ohranjanju delovnega razmerja. Prav tako zagotavlja dohodkovno podporo zaposlenim kot dodatna ugodnost, ki pomaga pokriti stroške domače pisarne, da se omogoči opravljanje dela med zaprtjem in poznejšimi omejitvami;

(h)obstoječi dodatek za dodatno delo za osebje posebnih struktur nacionalnega inštituta za javno zdravje in okrožnih direktoratov za javno zdravje in/ali direktorata za javno zdravje v Bukarešti se je podaljšal na leta 2020, 2021 in 2022. Ta ukrep bo veljal, dokler bo Svetovna zdravstvena organizacija opredeljevala COVID-19 kot svetovno pandemijo;

(i)obstoječi dodatek za posebno nevarne razmere v višini do 30 % plače za zdravstveno osebje, ki sodeluje pri zdravstvenih ukrepih proti COVID-19. Ta ukrep je veljal od marca 2020 do avgusta 2020. Ukrep je bil razširjen na osebje, odgovorno za izvajanje sanitarnih ukrepov v okviru ministrstva za notranje zadeve;

(j)novi ukrep, ki vključuje dodatek v višini od 30 % do 40 % osnovne plače, dodeljen osebju okrožnih direktoratov za javno zdravje in direktorata za javno zdravje v Bukarešti;

(k)novi ukrep, ki vključuje dodatek za napotitev v višini 50 % in dodatek za dnevnice v višini 2 % osnovne plače za zdravnike specialiste, reševalno in pomožno osebje v javnem sistemu. Dodatek se dodeli osebju, ki je v primerih epidemiološkega ali biološkega tveganja za 30 dni napoteno v zdravstvene enote s pomanjkanjem osebja ter je odgovorno za omejevanje in preprečevanje širjenja COVID-19;