SL Uradni list Evropske unije CE 238/1

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 10/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 27. junija 2006

z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. …/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+)

(2006/C 238 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Varstvo okolja je eden od ključnih ciljev, navedenih v izjavah o vodilnih načelih trajnostnega razvoja, ki jih je sprejel Evropski svet. Varstvo okolja je prednostno področje sofinanciranja Skupnosti in bi ga bilo treba financirati predvsem s horizontalnimi finančnimi instrumenti Skupnosti, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, Evropskim skladom za ribištvo in Sedmim okvirnim raziskovalnim programom.

(2) Ti finančni instrumenti Skupnosti ne zajemajo vseh okoljskih prednostnih nalog. Za zagotovitev posebne podpore razvoju in izvajanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti, zlasti ciljev Šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti (6. OAP), ki je bil določen s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 (4), je zato potreben finančni instrument za okolje (LIFE+).

(3) Podporo bi bilo treba zagotoviti s pomočjo sporazumov o donacijah in pogodb o javnih naročilih v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5).

(4) Za zagotovitev najboljše možne porabe sredstev Skupnosti bi morali ukrepi in projekti, ki se financirajo iz LIFE+, izpolnjevati merila za pridobitev pomoči. Zlasti ukrepi in projekti, vezani na tisti del proračuna, ki je predmet prenesenega upravljanja, bi morali izpolnjevati dodatna merila za pridobitev pomoči, da se zagotovi evropska dodana vrednost in da se izogne financiranju ponavljajočih se dejavnosti, na primer vsakodnevnih dejavnosti.

(5) Na področju narave in biotske raznovrstnosti izvajanje politike in zakonodaje Skupnosti samo po sebi zagotavlja okvir za evropsko dodano vrednost. Ukrepi in projekti najboljše prakse ali demonstrativni ukrepi in projekti, vključno s tistimi, ki so povezani z upravljanjem in določitvijo območij Natura 2000 v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (6) in Direktivo Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (7), bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

(6) Inovativni ukrepi in projekti ali demonstrativni ukrepi in projekti, ki se nanašajo na okoljske cilje Skupnosti, kar vključuje razvoj ali širjenje tehnik najboljše prakse, znanja in izkušenj ali tehnologij, ter ukrepi in projekti za kampanje osveščanja in posebno usposabljanje oseb, ki sodelujejo pri preprečevanju gozdnih požarov, bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

(7) Ukrepi in projekti za razvoj in izvajanje ciljev Skupnosti, ki se nanašajo na široko zasnovano, usklajeno, izčrpno in dolgoročno spremljanje gozdov in medsebojnih okoljskih vplivov, bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

(8) Z izzivom, ki ga predstavlja razvoj in izvajanje učinkovite politike na podlagi 6. OAP, se je mogoče spopasti le s podporo ukrepom in projektom najboljših praks ali demonstrativnim ukrepom in projektom za razvoj in izvajanje okoljske politike Skupnosti; prikazovanju inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov; utrjevanju temeljnih znanj; usposabljanju za izvajanje; spodbujanju dobrega upravljanja, pospeševanju povezovanja v mreže, vzajemnega učenja in izmenjave najboljših praks; in boljšemu obveščanju, osveščanju in komunikaciji. Finančna podpora na podlagi te uredbe bi morala biti zato usmerjena v razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje okoljske politike in zakonodaje ter v obveščanje o njej ter v njeno razširjanje na celotnem območju Skupnosti.

(9) LIFE+ bi morali sestavljati trije deli: LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost; LIFE+ Okoljska politika in upravljanje; LIFE+ Informacije in obveščanje. Treba bi bilo omogočiti, da ukrepi in projekti, ki se financirajo iz LIFE+, prispevajo k uresničitvi posebnih ciljev več kakor zgolj enega od teh treh delov, da vključujejo sodelovanje več kakor ene države članice ter da prispevajo tudi k razvoju strateških pristopov za doseganje okoljskih ciljev.

(10) Za izpolnitev svoje vloge glede dajanja pobud za razvoj okoljskih politik in glede njihovega izvajanja bi morala Komisija uporabljati sredstva iz LIFE+, in sicer da bi izvedla študije in ocene, prevzela naloge v zvezi z izvajanjem in vključevanjem okoljske politike in zakonodaje, organizirala sestanke, seminarje in delavnice s strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi ter da bi razvijala in vzdrževala mreže in računalniške sisteme. Poleg tega bi morala Komisija uporabljati del proračuna LIFE+, ki se upravlja centralno, za izvajanje dejavnosti v zvezi z obveščanjem, objavljanjem in razširjanjem informacij, vključno s prireditvami, razstavami in podobnimi ukrepi za osveščanje, za pripravo in produkcijo avdiovizualnega materiala ter za tehnično in/ali administrativno pomoč, potrebno za opredelitev, pripravo, upravljanje, spremljanje, revizijo in nadzor programov in projektov.

(11) Nevladne organizacije (NVO) prispevajo k razvoju in izvajanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti. Zato bi bilo primerno, da del proračuna LIFE+, ki se upravlja centralno, podpira delovanje številnih ustrezno usposobljenih okoljskih NVO, in sicer s konkurenčnim in preglednim dodeljevanjem letnih donacij za poslovanje. Takšne NVO bi morale biti neodvisne in neprofitne ter delovati vsaj v treh evropskih državah, bodisi same bodisi kakor sestavni del združenja.

(12) Izkušnje s sedanjimi in preteklimi instrumenti so poudarile potrebo po večletnem načrtovanju in programiranju ter po osredotočenju prizadevanj v spodbujanje varstva okolja z določitvijo prednostnih nalog in opredelitvijo področij dejavnosti, ki so lahko upravičena do sofinanciranja Skupnosti.

(13) Države članice bi morale pripraviti nacionalne letne delovne programe, ki bi morali biti različni tako od načrtov in programov, ki so bili oblikovani za številna področja in ki določajo okvir za bodoče soglasje k posegu, kakor tudi od načrtov in programov, za katere Direktiva 92/43/EGS določa, da jih je treba oceniti; teh delovnih programov se ne bi smelo obravnavati kakor načrte ali programe, ki sodijo na področje uporabe Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (8).

(14) Zahteve glede varstva okolja bi bilo treba vključiti v opredelitev in izvajanje politik in dejavnosti Skupnosti, tudi v finančne instrumente. LIFE+ naj bi tako dopolnjeval druge finančne instrumente Skupnosti, Komisija in države članice pa naj bi poskrbele za tovrstno dopolnjevanje na ravni Skupnosti ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

(15) V skladu s sklepi zasedanj Evropskega sveta v Luksemburgu decembra 1997 in v Solunu junija 2003 bi morale biti države kandidatke in države zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces, upravičene do sodelovanja v programih Skupnosti v skladu s pogoji, določenimi v ustreznih dvostranskih sporazumih, sklenjenih s temi državami.

(16) Treba bi bilo združiti številne obstoječe okoljske instrumente ter poenostaviti programiranje in upravljanje z uvedbo enotnega in osredotočenega finančnega instrumenta za okolje.

(17) Prav tako bi bilo treba zagotoviti gladek prehod ter nadaljnje spremljanje, revizijo in kvalitativno ocenjevanje dejavnosti, ki so financirane s sedanjimi programi, tudi po izteku teh programov.

(18) Ta uredba določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa in pomeni v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9).

(19) Splošni cilj LIFE+ je prispevati k izvajanju, posodabljanju in razvijanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti ter zlasti podpirati izvajanje 6. OAP. Države članice lahko s skupnim delovanjem preko instrumentov Skupnosti izboljšajo rezultate na nacionalni ali lokalni ravni, uresničijo cilje Skupnosti ali omogočijo izmenjavo informacij po vsej Skupnosti in tako dosežejo evropsko dodano vrednost. Ker tega cilja LIFE+ države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga torej lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

(20) Izvedbeni ukrepi, ki jih Komisija lahko sprejme na podlagi pooblastil, podeljenih s to uredbo, so upravljalni ukrepi v zvezi z izvajanjem programa z znatnimi proračunskimi posledicami v smislu člena 2(a) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10). Določene izvedbene ukrepe bi bilo zato treba sprejeti v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 4 Sklepa. Vendar pa ta uredba določa splošni okvir in se bo uporabljala sedem let. V tem obdobju se bodo prednostne naloge Skupnosti in nacionalne prednostne naloge verjetno znatno spremenile. Uredba med drugim prepušča številne bistvene odločitve večletnim strateškim programom in nacionalnim letnim delovnim programom. Zadevna vprašanja so odločilnega pomena za posamezne države članice in ključnega pomena za njihove nacionalne okoljske politike. Zato bi bilo primerno, da se določeni drugi ukrepi sprejemajo po regulativnem postopku, določenem v členu 5 Sklepa 1999/468/ES, da se državam članicam omogoči, da predlagane ukrepe predložijo v obravnavo Svetu. Regulativni postopek je prav tako primeren za sprejemanje sprememb prilog k tej uredbi, ki navajajo bistvene določbe, zlasti ukrepe, upravičene do financiranja, ter za sprejemanje izvedbenih pravil, razen tistih tehničnih ukrepov, ki so izrecno navedeni v tej uredbi —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Namen

1. Ta uredba vzpostavlja finančni instrument za okolje („LIFE+“).

2. Splošni cilj LIFE+ je prispevati k izvajanju, posodobitvi in razvoju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti, vključno z vključevanjem okoljskih vidikov v ostale politike, s čimer instrument prispeva k trajnostnemu razvoju.

LIFE+ predvsem podpira izvajanje 6. OAP, vključno s tematskimi strategijami, in v državah članicah financira ukrepe in projekte z evropsko dodano vrednostjo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

1) „6. OAP“ pomeni Šesti okoljski akcijski program Skupnosti, kakor ga določa Sklep št. 1600/2002/ES;

2) „Finančna uredba“ pomeni Uredbo (ES,Euratom) št. 1605/2002;

3) „nacionalne agencije“ pomenijo nacionalne javne organe ali organe, ki jih ureja zasebno pravo in opravljajo naloge javne službe, ter ki so jim v skladu s členom 7(2) zaupane naloge izvajanja proračuna.

Člen 3

Merila upravičenosti

1. Ukrepi in projekti, financirani iz LIFE+, podpirajo doseganje splošnega cilja iz člena 1(2). Če je mogoče, ukrepi in projekti, financirani iz LIFE+, spodbujajo sinergijo med različnimi prednostnimi nalogami v okviru 6. OAP in spodbujajo povezovanje.

2. Ukrepi, predvideni v okviru večletnih strateških programov, pripravljenih v skladu s členom 6(1), nacionalni letni delovni programi, sprejeti v skladu s členom 6(5), in projekti, izvedeni v skladu s temi programi, izpolnjujejo naslednja merila:

(a) so v interesu Skupnosti, saj znatno prispevajo k doseganju splošnega cilja LIFE+ iz člena 1(2); in

(b) so tehnično in finančno skladni in izvedljivi ter so stroškovno učinkoviti.

3. Da se zagotovi evropska dodana vrednost in da se izogne financiranju ponovnih dejavnosti, izpolnjujejo ukrepi, predvideni v letnih nacionalnih delovnih programih, in projekti, izvedeni v skladu s temi programi, v vsaj eno izmed naslednjih meril:

(a) gre za ukrepe ali projekte najboljše prakse ali demonstrativne ukrepe in projekte za izvajanje Direktive Sveta 79/409/EGS ali Direktive 92/43/EGS;

(b) gre za inovativne ukrepe in projekte ali demonstrativne ukrepe in projekte, ki se nanašajo na okoljske cilje Skupnosti, vključno z razvojem ali razširjanjem tehnik najboljše prakse, znanja in izkušenj ali tehnologij;

(c) gre za kampanje osveščanja in posebno usposabljanje oseb, ki sodelujejo pri preprečevanju gozdnih požarov;

(d) gre za ukrepe in projekte za razvoj in izvajanje ciljev Skupnosti, ki se nanašajo na široko zasnovano, usklajeno, izčrpno in dolgoročno spremljanje gozdov in medsebojnih okoljskih vplivov.

Člen 4

Posebni cilji

1. LIFE+ sestavljajo trije deli:

— LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost,

— LIFE+ Okoljska politika in upravljanje ter

— LIFE+ Informacije in obveščanje.

2. Posebni cilji LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost so:

(a) prispevati k izvajanju politike in zakonodaje Skupnosti na področju narave in biotske raznovrstnosti, zlasti Direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS, vključno z izvajanjem na lokalni in regionalni ravni; poleg tega pa podpirati nadaljnji razvoj in izvajanje omrežja Natura 2000, vključno z obalnimi in morskimi habitati in vrstami;

(b) prispevati k utrjevanju temeljnih znanj za razvoj, presojo, spremljanje in ocenjevanje politike in zakonodaje Skupnosti na področju narave in biotske raznovrstnosti;

(c) podpirati oblikovanje in izvajanje političnih pristopov in instrumentov za spremljanje in presojo na področju narave in biotske raznovrstnosti ter dejavnikov, pritiskov in odzivov, ki nanje vplivajo, še posebej v povezavi z doseganjem cilja ustaviti izginevanje biotske raznovrstnosti znotraj Skupnosti do leta 2010;

(d) zagotavljati podporo za boljše okoljsko upravljanje z večjo vključitvijo interesnih skupin, vključno z nevladnimi organizacijami, v posvetovanja o politiki in zakonodaji na področju narave in biotske raznovrstnosti ter v njuno izvajanje.

3. Posebni cilji LIFE+ Okoljska politika in upravljanje v povezavi s cilji 6. OAP, vključno s prednostnimi področji podnebnih sprememb, okolja, zdravja in kakovosti življenja ter naravnih virov in odpadkov, so:

(a) prispevati k razvoju in prikazovanju inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov;

(b) prispevati k utrjevanju temeljnih znanj za razvoj, presojo, spremljanje in ocenjevanje okoljske politike in zakonodaje;

(c) podpirati oblikovanje in izvajanje pristopov za spremljanje in presojo stanja okolja ter dejavnikov, pritiskov in odzivov, ki nanj vplivajo;

(d) pospeševati izvajanje okoljske politike Skupnosti s posebnim poudarkom na izvajanju na lokalni in regionalni ravni;

(e) zagotavljati podporo za boljše okoljsko upravljanje z večjim vključevanjem interesnih skupin, vključno z nevladnimi organizacijami, v posvetovanje o politiki in njeno izvajanje.

4. Posebni cilji LIFE+ Informacije in obveščanje so:

(a) obveščati in osveščati javnost o okoljski problematiki, vključno s preprečevanjem gozdnih požarov;

(b) zagotavljati podporo za spremljevalne ukrepe, kakor so. informacijske in komunikacijske dejavnosti in kampanje, konference in usposabljanje, vključno z usposabljanjem na področju preprečevanja gozdnih požarov.

5. Priloga I vsebuje seznam upravičenih ukrepov.

Člen 5

Oblike financiranja

1. Financiranje s strani Skupnosti lahko poteka v naslednjih pravnih oblikah:

(a) sporazumi o donacijah;

(b) pogodbe o javnih naročilih.

2. Donacije Skupnosti se lahko zagotavljajo v posebnih oblikah, kakor na primer z okvirnimi sporazumi o partnerstvu, s sodelovanjem v finančnih mehanizmih in skladih ali s sofinanciranjem poslovanja ali donacij za dejavnosti. Za donacije za poslovanje teles, ki si prizadevajo za doseganje ciljev v splošnem evropskem interesu, ne veljajo določbe Finančne uredbe o postopnem zmanjševanju.

3. Pri donacijah za dejavnosti znaša najvišji delež sofinanciranja 50 % upravičenih stroškov. Izjemoma, tj. pri izvajanju Direktive 79/409/EGS ali Direktive 92/43/EGS, pa lahko za ukrepe in projekte, namenjene prednostnim habitatom in vrstam, najvišji delež sofinanciranja za LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost znaša do 75 % upravičenih stroškov, če je to potrebno za uresničevanje cilja ohranjanja.

4. V primeru javnih naročil lahko sredstva Skupnosti krijejo stroške nabave storitev in blaga. Ti stroški lahko med drugim vključujejo izdatke za informacije in obveščanje, pripravo, izvajanje, spremljanje, preverjanje in ocenjevanje projektov, politik, programov in zakonodaje.

5. Če se država članica tako odloči, so izdatki za zaposlene upravičeni do sofinanciranja Skupnosti pod pogojem, da:

(a) v primeru nacionalnih agencij takšno financiranje s strani Skupnosti ne predstavlja več kakor 2 % prispevka Skupnosti k nacionalnemu letnemu delovnemu programu države članice za zadevno leto. Zadevo osebje mora izvajati dodatne naloge, ki jih državne uprave niso opravile že prej v okviru izvajanja programov Skupnosti;

(b) se izdatki za plače državnih uradnikov financirajo le v tolikšni meri, kolikor se ti nanašajo na izdatke za dejavnosti v okviru izvajanja projekta, ki jih ustrezni javni organ ne bi opravil, če se zadevni projekt ne bi izvajal. Zadevno osebje se mora dodeliti posebej za projekt in mora glede na stalno zaposleno osebje predstavljati dodatne stroške.

Člen 6

Programiranje

1. Komisija pripravi prvi večletni strateški program za obdobje med 2007 in 2010 in drugi večletni strateški program za obdobje med 2011 in 2013. Ti programi opredelijo glavne cilje, prednostna področja dejavnosti, vrsto ukrepov in pričakovane rezultate financiranja Skupnosti glede na cilje in merila iz členov 1, 3 in 4. V programe se vključijo dodelitve državam članicam in navedejo se tisti deli proračuna, ki so predmet centralnega neposrednega upravljanja in tisti, ki so predmet prenesenega upravljanja v skladu s členom 7(2).

Vsaj 80 % proračuna je predmet prenesenega upravljanja.

2. Dodelitve državam članicam za tisti del proračuna, ki je predmet prenesenega upravljanja, ne posegajo v letni proračunski postopek iz člena 11(3). Komisija pri teh dodelitvah upošteva naslednja merila:

(a) prebivalstvo: (i) celotno prebivalstvo posamezne države članice. Za to merilo se uporabi ponder 50 %; in (ii) gostota prebivalstva posamezne države članice, do višine dvakratne povprečne gostote prebivalstva v EU. Za to merilo se uporabi ponder 5 %;

(b) narava in biotska raznovrstnost: (i) skupna površina območij, ki imajo pomen za Skupnost, za vsako državo članico, izražena kakor delež v s skupni površini območij, pomembnih za Skupnost. Za to merilo se uporabi ponder 25 %; in (ii) delež ozemlja države članice, ki ga pokrivajo območja, ki imajo pomen za Skupnost, glede na delež ozemlja Skupnosti, ki ga pokrivajo območja, ki imajo pomen za Skupnost. Za to merilo se uporabi ponder 20 %.

Kakor hitro so na voljo ustrezni podatki za vse države članice, Komisija tako na podlagi območij, ki imajo pomen za Skupnost, kakor tudi posebnih območij varstva, opravi izračune za naravo in biotsko raznovrstnost, pri čemer se izogiba dvakratnemu upoštevanju.

Komisija lahko poleg tega državam članicam brez izhoda na morje odobri dodatne dodelitve. Skupni znesek takih dodelitve ne preseže 3 % skupnega prenesenega proračuna.

Vendar pa Komisija zagotovi, da dodelitev nobeni državi članici ni nižja od primerne najnižje dodelitve med enim in tremi milijoni EUR na leto, pri čemer upošteva gostoto prebivalstva, izdatke za varstvo okolja, okoljske potrebe in absorpcijsko sposobnost.

3. V okviru večletnih strateških programov iz odstavka 1 države članice za del proračuna, ki se prenese, Komisiji predložijo osnutke nacionalnih letnih delovnih programov za vsako leto v obdobjih 2007 do 2010 in 2011 do 2013. Ti programi za vsako leto vsebujejo najmanj naslednje:

(a) določijo prednostna področja ob upoštevanju opredeljenih dolgoročnih potreb;

(b) prikažejo posebne nacionalne cilje;

(c) opišejo ukrepe, ki se bodo financirali, in opišejo, kako izpolnjujejo merila upravičenosti iz člena 3;

(d) podajo ocene stroškov; in

(e) opišejo predlagani okvir spremljanja.

Države članice lahko v osnutke nacionalnih letnih delovnih programov vključijo nadnacionalne ukrepe.

4. Komisija se v okviru odbora iz člena 14(1) posvetuje z državami članicami o osnutkih večletnih strateških programov. Programi se sprejmejo v skladu s členom 15(1)(a). Večletni strateški program za obdobje 2007 do 2010 se sprejme v najkrajšem možnem času, najpozneje pa tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

5. Komisija se z državami članicami dvostransko posvetuje o osnutkih nacionalnih letnih delovnih programov za sprejetje nacionalnih letnih delovnih programov v skladu s členom 15(1)(b). Države članice Komisiji predložijo osnutke nacionalnih letnih delovnih programov za leto 2007 v najkrajšem možnem času, najpozneje pa tri mesece po sprejetju prvega večletnega strateškega programa. Po potrebi predložijo nacionalne letne delovne programe za naslednja leta in posodobitve osnutkov, ki so jih že predložili, in sicer v skladu s časovnim razporedom, ki se določi v skladu s členom 15(2)(b).

Če želijo, lahko države članice hkrati predložijo osnutke nacionalnih letnih delovnih programov za vsa ali samo za nekaj let, za katera se uporablja ta uredba.

6. Države članice zagotovijo, da nacionalne agencije izvajajo nacionalne letne delovne programe, sprejete v skladu s členom 15(1)(b). Nacionalne agencije sprejemajo vloge za projekte za izvedbo ukrepov, določenih v nacionalnih letnih delovnih programih. Nacionalne agencije zagotavljajo, da projekti izpolnjujejo merila iz člena 3, prednost pa dajejo tistim, ki kar v največji meri prispevajo k doseganju ciljev te uredbe.

7. Nacionalne agencije o izvajanju nacionalnega letnega delovnega programa poročajo Komisiji. Nacionalne agencije omogočijo, da so končna poročila o projektih iz člena 12(1) ali njihovi povzetki dostopni javnosti. Komisija redno objavlja sezname projektov, financiranih iz LIFE+, vključno s kratkim opisom ciljev in doseženih rezultatov ter povzetkom porabljenih sredstev. To počne s pomočjo ustreznih medijev in tehnologije, vključno z internetom.

Člen 7

Finančni postopki in prenos pooblastil za izvajanje proračuna

1. Komisija izvaja to uredbo v skladu s Finančno uredbo.

2. Komisija lahko odloči, da bo del izvajanja proračuna zaupala nacionalnim agencijam, imenovanih v soglasju z zadevno državo članico na podlagi člena 54(2)(c) Finančne uredbe in v skladu z izbirnimi merili iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 8

Upravičenci

Sredstva iz LIFE+ lahko črpajo javna in/ali zasebna telesa, subjekti in institucije.

Člen 9

Sodelovanje tretjih držav

Če se pridobijo dodatna odobrena proračunska sredstva, lahko v programih, ki se financirajo iz LIFE+, sodelujejo naslednje države:

(a) države Efte, ki so postale članice Evropske agencije za okolje v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 933/1999 z dne 29. aprila 1999 o spremembi Uredbe (EGS) št. 1210/90 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (11);

(b) države kandidatke za pristop k Evropski uniji;

(c) države zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces.

Člen 10

Dopolnjevanje finančnih instrumentov

S to uredbo se ne financirajo ukrepi, ki izpolnjujejo merila upravičenosti drugih finančnih instrumentov Skupnosti ali prejemajo pomoč za isti namen iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, Evropskim skladom za ribištvo in Sedmim okvirnim raziskovalnim programom. Upravičenci iz te uredbe podatke o sredstvih, prejetih iz proračuna Skupnosti, in o tekočih vlogah za sredstva predložijo Komisiji za ukrepe, ki se financirajo centralno, ali nacionalni agenciji za ukrepe, ki se financirajo v okviru prenesenega upravljanja. Iščejo se sinergije in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Skupnosti.

Člen 11

Trajanje in proračunska sredstva

1. Ta uredba se izvaja v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

2. Finančna sredstva za izvajanje LIFE+ za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 znašajo 1 854 372 000 EUR.

3. Proračunska sredstva dodeljena za dejavnosti iz te uredbe se vključijo v letna dodeljena sredstva splošnega proračuna Evropske unije.

Proračunski organ odobri razpoložljiva letna proračunska sredstva v okviru omejitev iz finančnega okvira.

4. Najmanj 40 % proračunskih sredstev za LIFE+ se dodeli ukrepom za spodbujanje ohranjanja narave in biotske raznovrstnosti.

Člen 12

Spremljanje

1. Upravičenec za vse ukrepe in projekte, ki se financirajo iz LIFE+, predloži tehnična in finančna poročila o napredovanju dela Komisiji za ukrepe, ki se financirajo centralno, ali nacionalni agenciji za ukrepe, ki se financirajo v okviru prenesenega upravljanja. V treh mesecih od zaključka projekta predloži tudi končno poročilo.

2. Brez poseganja v revizije, ki jih izvaja Računsko sodišče v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi revizijskimi organi ali službami na podlagi člena 248 Pogodbe, in brez poseganja v preglede, opravljene v skladu s členom 279(1)(b) Pogodbe, uradniki in drugo osebje Komisije izvajajo preglede na kraju samem in vzorčne preglede projektov, ki se financirajo iz LIFE+, zlasti pa preverjajo skladnost z merili upravičenosti iz člena 3.

3. Pogodbe in sporazumi, ki so sklenjeni na podlagi te uredbe, vključno s sporazumi z nacionalnimi agencijami, predvidevajo zlasti preverjanje in finančni nadzor s strani Komisije ali s strani katerega koli predstavnika, ki ga pooblasti Komisija, ter revizije s strani Računskega sodišča, po potrebi na kraju samem.

4. Upravičenec do finančne pomoči hrani in da na voljo Komisiji vso dokazno dokumentacijo v zvezi z izdatki za vse projekte v obdobju petih let po zadnjem plačilu.

5. Na podlagi rezultatov poročil in vzorčnih pregledov iz odstavkov 1 in 2 Komisija po potrebi prilagodi višino prvotno odobrene finančne pomoči ali pogoje za njeno dodelitev in časovni razpored plačil.

6. Komisija stori tudi vse potrebno, da preveri, ali se financirani ukrepi in projekti izvajajo ustrezno in v skladu z določbami te uredbe in Finančne uredbe.

Člen 13

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1. Komisija zagotovi, da se pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufiji, korupciji in katerim koli drugim nezakonitim dejavnostim z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov ter v primeru, da se odkrijejo nepravilnosti, z uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (12), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (13) ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (14).

2. Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo iz LIFE+, „nepravilnost“ iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 pomeni vsako kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali vsako kršitev pogodbene obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve gospodarskega subjekta, ki z neupravičenim izdatkom povzroči ali bi lahko povzročila škodo splošnemu proračunu Skupnosti ali proračunom, ki jih upravljajo Skupnosti.

3. Komisija lahko zmanjša, ustavi izplačilo ali zahteva vračilo odobrenega zneska finančne pomoči za projekt, če ugotovi nepravilnosti, vključno z neupoštevanjem določb te uredbe ali posamezne odločbe, pogodbe ali sporazuma o odobritvi te finančne pomoči, ali če je očitno, da je bila brez odobritve Komisije spremenjena narava projekta ali da sprememba nasprotuje pogojem za izvedbo projekta.

4. Če se roki ne upoštevajo ali če napredovanje pri izvajanju projekta upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku poda svoje pripombe. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že izplačanih zneskov.

5. Vsako neupravičeno izplačilo se vrne Komisiji. Za vse zneske, ki niso bili pravočasno vrnjeni, se v skladu s Finančno uredbo zaračunajo zamudne obresti.

Člen 14

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(2) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

4. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 15

Izvedbeni sklepi

1. V skladu s postopkom iz člena 14(2) se sprejmejo naslednji izvedbeni sklepi:

(a) sprejetje in po potrebi spremembe večletnih strateških programov, oblikovanih v skladu s členom 6(1);

(b) sprejetje in po potrebi spremembe nacionalnih letnih delovnih programov na podlagi osnutkov, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 6(3);

(c) dodajanje ukrepov v Prilogo I ali spremembe Priloge II; ter

(d) sprejetje podrobnih pravil, potrebnih za izvajanje te uredbe.

2. V skladu s postopkom iz člena 14(3) se sprejmejo naslednji izvedbeni sklepi:

(a) odločitev o prenosu izvrševanja proračuna na nacionalno agencijo ali agencije v skladu s členom 7(2) in potrditev skladnosti agencije ali agencij z izbirnimi merili iz Priloge II;

(b) določitev oblike, vsebine in rokov za predložitev osnutkov nacionalnih letnih delovnih programov za namene člena 6(3) in poročil iz člena 6(7);

(c) določitev oblike, vsebine in prejemnikov poročil iz člena 12(1); ter

(d) oblikovanje kazalcev za pomoč pri spremljanju ukrepov, ki se financirajo iz LIFE+.

Člen 16

Ocenjevanje

1. Da bi ocenili vpliv večletnih programov, Komisija zagotavlja njihovo redno spremljanje.

2. Komisija Evropskemu parlamentu in odboru iz člena 14(1) najpozneje do 30. septembra 2010 predloži vmesno poročilo o LIFE+. Vmesno poročilo vsebuje oceno izvajanja te uredbe v obdobju od 2007 do 2009. Komisija po potrebi predlaga spremembe izvedbenih sklepov iz člena 15.

3. Komisija poskrbi za končno oceno izvajanja te uredbe in pri tem oceni njen prispevek k izvajanju, posodobitvi in razvoju okoljske politike Skupnosti in okoljske zakonodaje ter uporabo dodeljenih proračunskih sredstev. To končno oceno predloži Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 31. decembra 2012, po potrebi skupaj s predlogom za nadaljnji razvoj finančnega instrumenta izključno za okoljsko področje, ki se bo uporabljal od leta 2014 naprej.

Člen 17

Razveljavitev in prehodne določbe

1. Zaradi poenostavitve in oblikovanja prečiščenega besedila se razveljavijo naslednji akti:

(a) Uredba (ES) št. 1655/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (15);

(b) Sklep št. 1411/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o okviru Skupnosti za sodelovanje na področju trajnostnega razvoja urbanih območij (16);

(c) Sklep št. 466/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 1. marca 2002 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje nevladnih organizacij, ki delujejo predvsem na področju varstva okolja (17);

(d) Uredba (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (Forest Focus) (18).

2. Za ukrepe, ki so se začeli izvajati pred 31. decembrom 2006 na podlagi aktov iz odstavka 1, se do njihovega zaključka še naprej uporabljajo navedeni akti. Odbor iz člena 14(1) nadomesti odbore iz navedenih aktov. Sredstva za obvezna spremljanja in ocenjevanja, ki jih predvidevajo navedeni akti, se po koncu njihove veljavnosti zagotovijo na podlagi te uredbe. Dokler se izvajajo, so ti ukrepi skladni s tehničnimi določbami, kakor so opredeljene v aktih iz odstavka 1.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Luksemburgu, … Za Evropski parlament Predsednik … Za Svet Predsednik …

(1) UL C 255, 14.10.2005, str. 52.

(2) UL C 231, 20.9.2005, str. 72.

(3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 27. junija 2006 in Stališče Evropskega parlamenta z dne … (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(4) UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

(5) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(6) UL L 206, 22.7.1992, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(7) UL L 103, 25.4.1979, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

(8) UL L 197, 21.7.2001, str. 30.

(9) UL C …

(10) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(11) UL L 117, 5.5.1999, str. 1.

(12) UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(13) UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

(14) UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

(15) UL L 192, 28.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1682/2004 (UL L 308, 5.10.2004, str. 1).

(16) UL L 191, 13.7.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

(17) UL L 75, 16.3.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES.

(18) UL L 324, 11.12.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 788/2004 (UL L 138, 30.4.2004, str. 17).

PRILOGA I UKREPI, UPRAVIČENI DO SREDSTEV Naslednji ukrepi se brez poseganja v člen 10 lahko financirajo iz LIFE+, če izpolnjujejo merila upravičenost iz člena 3: 1. v zvezi s proračunom, ki je predmet centralnega neposrednega upravljanja: (a) določene operativne dejavnosti nevladnih organizacij, ki so dejavne predvsem na področju varstva in bogatenja okolja na evropski ravni; (b) razvijanje in vzdrževanje mreže in računalniških sistemov, ki so neposredno povezani z izvajanjem okoljske politike in zakonodaje Skupnosti; 2. v zvezi s proračunom, ki je predmet centralnega neposrednega ali prenesenega upravljanja: (a) študije, raziskave, izdelava vzorcev in predvidevanj; (b) spremljanje, vključno s spremljanjem gozdov; (c) pomoč pri usposabljanju; (d) usposabljanje, delavnice in sestanki, vključno z usposabljanjem oseb, ki sodelujejo pri pobudah za preprečevanje požarov; (e) povezovanje v mreže in platforme najboljše prakse; (f) informacijske in komunikacijske dejavnosti, vključno s kampanjami za dvigovanje osveščanja, ter zlasti kampanje osveščanja javnosti o gozdnih požarih; (g) prikazovanje inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov; (h) izdatki za zaposlene v nacionalnih agencijah; in (i) posebej za del narava in biotska raznovrstnost: — upravljanje območij in vrst ter načrtovanje območij, vključno z zboljšanjem ekološke skladnosti omrežja Natura 2000; — spremljanje varstvenega stanja, vključno s postopki in strukturami za spremljanje; — razvoj in izvajanje akcijskih načrtov za ohranjanje vrst in habitatov; — razširitev omrežja Natura 2000 na morska območja; — nakup zemljišča, pod pogojem, da: — bi nakup prispeval k vzdrževanju ali ponovni vzpostavitvi celovitosti območja Natura 2000; — je nakup zemljišča edini ali najbolj učinkovit način za uresničevanje cilja ohranjanja; — je pridobljeno zemljišče dolgoročno namenjeno uporabi v skladu s cilji iz člena 4(2), in — zadevne države članice s prenosom ali drugače zagotovijo, da so ta zemljišča dolgoročno namenjena ohranjanju narave.

PRILOGA II MERILA ZA PRENOS NALOG IZVAJANJA PRORAČUNA 1. Komisija v dogovoru z državami članicami imenuje nacionalne agencije. Države članice lahko prav tako imenujejo nacionalne agencije v skladu s členoma 54(2)(c) in 56 Finančne uredbe ter členoma 38 in 39 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1). Države članice oblikujejo upravne in finančne predpise za nacionalne agencije za učinkovito izvajanje nacionalnih letnih delovnih programov. 2. Komisija zagotovi, da je prenos v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in smotrnosti. Komisija pred vsakim prenosom s pomočjo predhodne presoje zagotovi, da je prenos sredstev na nacionalne agencije v skladu z dobrim finančnim poslovodenjem in da zagotavlja prepoznavnost dejavnosti Skupnosti. 3. Telo, ki se imenuje za nacionalno agencijo, izpolnjuje naslednja merila: — je pravna oseba in zanjo velja pravo zadevne države članice; — razpolaga z zadostim osebjem, ki je strokovno usposobljeno na področju okoljske politike; — razpolaga s primerno infrastrukturo, zlasti računalniško in komunikacijsko; — deluje v upravnem okviru, ki ji omogoča zadovoljivo izvajanje nalog in preprečuje navzkrižje interesov. — sposobno je uporabljati pravila o finančnem upravljanju in pogodbene pogoje, ki so določeni na ravni Skupnosti; — nudi zadostne finančne garancije, ki jih po možnosti izda javni organ, njegova sposobnost upravljanja pa ustreza obsegu sredstev Skupnosti, s katerim bo moralo upravljati. 4. Komisija v skladu s členom 41 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 sklene sporazume z vsemi nacionalnimi agencijami, ki med drugim natančno določijo opredelitev nalog, pravila za poročanje, delitev odgovornosti in ureditev nadzora. Nacionalne agencije spoštujejo načeli preglednosti in enakega obravnavanja. Izogibajo se dvojnemu financiranju iz drugih virov sredstev Skupnosti. Spremljajo projekte in od upravičencev izterjajo vsa sredstva, ki jih morajo ti povrniti. 5. Komisija prav tako preveri, da države članice storijo vse potrebno za zagotovitev ustreznih revizij in finančnega nadzora nad nacionalnimi agencijami. Države članice pred vsakim prenosom Komisiji posredujejo potrebna zagotovila glede obstoja, ustreznosti in postopanja v skladu s pravili dobrega finančnega poslovodenja znotraj zadevne nacionalne agencije. 6. Vsaka nacionalna agencija je v primeru nepravilnosti, malomarnosti ali goljufije, za katero je odgovorna, odgovorna za vsa neizterjana sredstva. 7. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi prehod med ukrepi, izvedenimi v okviru prejšnjih programov na področju okolja, in tistimi, ki se bodo izvajali v skladu s to uredbo. (1) UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).