o azilu, dr žavni meji in tujcih; poziva Svet, naj s podporo Komisije dolo či oprijemljiv časovni na črt za
gibanje brez vizuma in podporne ukrepe za bolj šem o žnosti potovanja za ve čji dele ždržavljanov, zlasti za
mlade; poudarja pomen mobilnosti za politi čni in gospodarski razvoj Srbije, saj nudi mobilnost ljudem
prilo žnost, da neposredno pridobijo izku šnje o EU, in olaj šuje vklju čevanje Srbije v EU; poziva k ve čji
udele žbi v projektih vse življenjskega u čenja in kulturnih izmenjav; poziva Svet, naj preu čim o žnost obliko-
vanja skupnega sistema, s katerim bi se vloge za vizume obravnavale tako, da bi se zmanj šalo breme najbolj
obremenjenih konzulatov in bi se zagotovila obdelava vlog v razumnih rokih;
42. meni, da reforma izobra ževalnega sistema ni le nujna, ampak je tudi edini na čin, da Srbija razvije nov
sistem vrednot za mlaj še generacije v okviru sedanjega procesa demokratizacije;
43. poziva Svet, Komisijo in vse dr žavečlanice, naj si usklajeno prizadevajo za pove čanje prepoznavnosti
EU v Srbiji, in poziva Komisijo, naj prepre či nadaljnje zamude pri iskanju osebja v uradu svoje delegacije,
vklju čno s strokovnjaki za upravljanje s sredstvi instrumenta za predpristopno pomo č;
44. poziva Odbor za zunanje zadeve in njegov pododbor za človekove pravice, naj še naprej pozorno
spremljata razmere v Vojvodini, upo števajo čsklepe, sprejete v kon čnem poro čilu misije za ugotavljanje
dejstev svoje ad hoc delegacije v Vojvodini;
45. poziva srbske organe, da v skladu z istovrstnimi zakoni, ki veljajo v drugih dr žavah, nujno sprejmejo
zakone o vrnitvi, ki namesto dr žavnih obveznic kadar je to primerno zagotavljajo nadomestilo dejanskih
stroškov;
46. poziva nove dr žavečlanice k dejavnemu sodelovanju v pribli ževanju Srbije Evropski uniji, tako da bo
ta lahko črpala iz njihovih izku šenj pri reformah;
47. poziva srbske organe, da nadaljujejo s pribli ževanjem svoje zakonodaje okoljski zakonodaji in stan-
dardom EU ter da sprejeto zakonodajo tudi izvajajo in izvr šujejo;
48. pozdravlja članstvo Srbije v sedmem okvirnem programu za raziskave in tehnolo ški razvoj; poziva
Svet, da pove ča uporabo programov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja in drugih programov teh-
nične pomo či, zlasti tistih, ki so namenjeni mladim;
49. naro či svojemu predsedniku, naj to priporo čilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter vladam in
parlamentom dr žavčlanic in Srbije.
P6_TA(2007)0483
Odnosi med EU in Afriko
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2007 o stanju odnosov med EU in Afriko
(2007/2002(INI))
Evropski parlament ,
— ob upo števanju izjave in akcijskega na črta, pripravljenega na vrhu Afrika-Evropa v Kairu dne 3. in 4.
aprila 2000 pod pokroviteljstvom Organizacije za afri ško enotnost in Evropske unije,
— ob upo števanju strate škega na črta komisije Afri ške unije za obdobje 2004 –2007, sprejetega dne 7. julija
2004 na tretjem vrhu afri ških voditeljev dr žav in vlad v Adis Abebi v Etiopiji,16.10.2008 SL C 263 E/633 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
— ob upo števanju „Osnutka skupne strategije EU-Afrika “, ki je bil potrjen na 8. ministrskem sre čanju
EU-Afrika dne 15. maja 2007 v Bruslju,
— ob upo števanju sporo čila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 27. junija 2007 z naslovom
„Od Kaira do Lizbone –Novo strate ško partnerstvo med EU in Afriko “(KOM(2007)0357),
— ob upo števanju skupnega dokumenta Komisije in Sveta z dne 27. junija 2007 z naslovom „Po Lizboni:
za uspe šno strate ško partnerstvo EU-Afrika “(SEK(2007)0856),
— ob upo števanju strate škega na črta vseafri škega parlamenta za obdobje 2006 –2010 z naslovom „Ena
Afrika, en glas “, ki je bil sprejet novembra 2005,
— ob upo števanju delovnega dokumenta komisije Afri ške unije o deljeni viziji za strategijo Afri ška Unija
(AU) –EU,
— ob upo števanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afri ških, karibskih in pacifi ških dr žav
(AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi dr žavami članicami na drugi, podpisanega dne
23. junija 2000 (1) v Cotonouju, kakor je bil spremenjen s sporazumom o spremembi sporazuma o
partnerstvu, podpisanim v Luxembourgu dne 25. junija 2005 (2) (sporazum iz Cotonouja),
— ob upo števanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o
oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (3) (instrument za razvojno sodelovanje),
— ob upo števanju sporo čila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko--
socialnemu odboru z dne 12. oktobra 2005 z naslovom „Strategija EU za Afriko: k Evro-afri škem
paktu za pospe šitev razvoja Afrike “(KOM(2005)0489),
— ob upo števanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2005 o razvojni strategiji za Afriko (4),
— ob upo števanju zaklju čkov zasedanja Sveta za splo šne zadeve in zunanje odnose z dne 21. in
22. novembra 2005 o strategiji EU za Afriko,
— ob upo števanju zaklju čkov petega ministrskega sre čanja afri ške trojice in trojice EU v Bamaku v Maliju z
dne 2. decembra 2005,
— ob upo števanju dokumenta „EU in Afrika: za strate ško partnerstvo “, ki ga je sprejel Evropski svet na
svojem zasedanju dne 15. in 16. decembra 2005 v Bruslju,
— ob upo števanju skupnega poro čila o napredku Komisije in generalnega sekretariata Sveta Svetu za
splošne zadeve in zunanje odnose o izvajanju strategije EU za Afriko z dne 12. oktobra 2006,
— ob upo števanju izidov in zaklju čkov posvetovanja organizacij afri ške civilne dru žbe o skupni strategiji
AU-EU za razvoj Afrike, ki ga je od 26. do 28. marca 2007 organizirala komisija Afri ške unije v Akri v
Gani,
(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.
(2) UL L 209, 11.8.2005, str. 27.
(3) UL L 378, 27.12.2006, str. 41.
(4) UL C 280 E, 18.11.2006, str. 475.C 263 E/634 SL 16.10.2008 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
— ob upo števanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad dr žavčlanic, ki so se sestali v okviru Sveta,
ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije „Evropsko soglasje “, podpisane
dne 20. decembra 2005 (1),,
— ob upo števanju nadaljnjih poro čil o človekovem razvoju, pripravljenih v okviru programa Zdru ženih
narodov za razvoj,
— ob upo števanju svojih resolucij z dne 12. aprila 2005 o vlogi Evropske unije pri doseganju razvojnih
ciljev tiso čletja (2) in z dne 20. junija 2007 o razvojnih ciljih tiso čletja –vmesna to čka (3),
— ob upo števanju sporo čila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-socialnemu odboru z
dne 12. aprila 2005 z naslovom „Pospe ševanje napredka pri doseganju razvojnih ciljev tiso čletja –
prispevek Evropske unije “(KOM(2005)0132),
— ob upo števanju Deklaracije tiso čletja Zdru ženih narodov z dne 8. septembra 2000, s katero so zastav-
ljeni razvojni cilji tiso čletja (RCT), ki predstavljajo skupaj za črtana merila mednarodne skupnosti za
odpravo rev ščine,
— ob upo števanju poro čila Mednarodne komisije za posredovanje in dr žavno suverenost z naslovom
„Odgovornost za za ščito“iz decembra 2001,
— ob upo števanju akcijskega na črta iz Maputa za uveljavitev okvira kontinentalne politike za spolno in
reproduktivno zdravje ter pravice na tem podro čju za obdobje 2007 –2010, ki je bil sprejet na izred-
nem zasedanju konference ministrov za zdravje Afri ške unije od 18. do 22. septembra 2006 v Maputu
v Mozambiku,
— ob upo števanju poziva k pospe šenem izvajanju dejavnosti za enak dostop do storitev v zvezi z virusom
HIV in aidsom, tuberkulozo in malarijo v Afriki, ki je bil sprejet med izrednim vrhom Afri ške unije o
virusu HIV in aidsu, tuberkulozi in malariji od 2. do 4. maja 2006 v Abud ži v Nigeriji,
— ob upo števanju četrtega ocenjevalnega poro čila delovne skupine II za medvladni odbor o podnebnih
spremembah z naslovom „Vplivi, prilagoditev in ranljivost “,
— ob upo števanju poro čila o oceni ekosistemov v novem tiso čletju iz leta 2005, ki obravnava uporabo in
opusto šenje številnih naravnih virov planeta,
— ob upo števanju izidov javnega posvetovanja o skupni strategiji EU-Afrika, ki ga je na zahtevo Evropske
komisije in komisije Afri ške unije organiziral Evropski center za upravljanje razvojne politike,
— ob upo števanju členov 177 do 181 Pogodbe,
— ob upo števanju člena 45 svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A6-0375/2007),
A. ker se je mednarodni okvir od leta 2000 zelo razvil s pove čanjem svetovnih izzivov, kot so varnost
ljudi in migracije, podnebne spremembe in dezertifikacija, trajnostno upravljanje z javnimi dobrinami,boj proti rev ščini in pandemijam, ustanovitev Afri ške unije in širitev EU,
(1) UL C 46, 24.2.2006, str. 1.
(2) UL C 33 E, 9.2.2006, str. 311.
(3) Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0274.16.10.2008 SL C 263 E/635 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
B. ker je afri ška stran na petem ministrskem sre čanju afri ške trojice in trojice EU dne 2. decembra 2005 v
Bamaku pozdravila strategijo EU za Afriko iz leta 2005, obe strani pa sta se strinjali, da jo preoblikujetav skupno strategijo Afrika-EU, ki bo odra žala potrebe in prizadevanja njunih narodov, ter da razvijeta
akcijski na črt za njeno izvedbo,
C. ker v zgoraj omenjenem delovnem dokumentu o deljeni viziji za strategijo AU-EU izvr šni svet Afri ške
unije ugotavlja, da „mora biti jasno, da cilj skupne strategije ne more biti potrditev obstoje če strategije
EU za Afriko, ampak oblikovanje nove skupne strategije, ki bo odraz skupnih prizadevanj obeh strani “,
D. ker mora biti zato namen skupne strategije razviti skupno politi čno vizijo in prakti čne pristope za
bodo če partnerstvo med EU in Afriko, temelje če na vzajemnem spo štovanju, skupnih interesih in vred-
notah ter na čelu odgovornosti,
E. ker se zdi, da pripravljenost obeh strani za ponovno opredelitev skupnega partnerstva izhaja iz vedno
večjega zavedanja, da Afrika in EU nista ve čnujno izklju čno najbolj za želen partner druga drugi,
F. ker zgoraj omenjeno skupno poro čilo o napredku pri izvajanju strategije EU za Afriko ni bilo priprav-
ljeno na podlagi neodvisne zunanje presoje,
G. ker je Afrika najrevnej ša celina na svetu in edina celina, kjer se je rev ščina v zadnjih 25 letih pove čala,
H. ker podpisniki zgoraj omenjenega skupnega akcijskega na črta iz Kaira „obžalujejo neznosno dejstvo, da
večkot polovica Afri čanov živi v popolni rev ščini“, ter se strinjajo, da se je treba pospe šeno boriti proti
revščini; glavna odgovornost za zmanj šanje rev ščine je v rokah vsake dr žave, vendar to ne zmanj šuje
pomembnosti mednarodne razse žnosti v boju proti rev ščini,
I. ker je Evropski parlament leta 2006 ustanovil za časno delegacijo za odnose z vseafri
škim parlamentom
in je vseafri ški parlament leta 2007 ustanovil za časni odbor za odnose z Evropskim parlamentom,
J. ker morajo biti parlamenti v obeh unijah kot prvotni akterji v razvojnem procesu bolj vpleteni v
strategije in akcijske na črte, ki zadevajo prebivalce, ki jih zastopajo,
K. ker je ve čina afri ških dr žavčlanic skupine AKP in so podpisnice sporazuma iz Cotonouja,
L. ker Afrika vztraja, da jo je treba obravnavati enotno in jo podpreti v procesu vseafri škega zdru ževanja,
vklju čno s Severno, Podsaharsko in Ju žno Afriko, ter ker je Afri ška unija oblikovala lasten strate ški
program za razvoj Afrike,
M. ker so se vlade na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 dogovorile, da
mora odgovorno vodenje dr žave temeljiti na trdni okoljski, socialni in gospodarski politiki, na demo-
krati čnih institucijah, ki se odzivajo na potrebe vseh ljudi, na človekovih pravicah in pravni dr žavi, na
protikorupcijskih ukrepih, na enakosti med spoloma; ter na okolju, ki je ugodno za nalo žbe,
N. ker je v zvezi s človekovimi pravicami v skupni strategiji bistven celosten pristop, vklju čno z gospodar-
skimi, socialnimi in kulturnimi pravicami,
O. ker so institucije Afri ške unije nastale dokaj nedavno in še niso tako povezane, organizirane in u činko-
vite kot institucije EU,C 263 E/636 SL 16.10.2008 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
P. ker u činkovitost in medsebojna odgovornost pomenita predvidljive in dolgoro čne finan čne vire, jasne
časovne na črte in izpolnjevanje obveznosti z obeh strani,
Q. ker se odgovornost pogosto prena ša neposredno od nacionalnih izvr šnih organov na razvojne partne-
rje, pri čemer se izogne vsem oblikam parlamentarnih odobritev za mednarodne sporazume (ter posve-
tovanjem s civilno dru žbo in lokalnimi organi),
R. ker je bil v preteklosti prispevek Afrike k vzrokom za podnebne spremembe zanemarljiv, medtem ko
bo kot celina najbolj ob čutila njihove posledice (medvladni odbor za podnebne spremembe ocenjuje, da
bo do leta 2020 od 75 do 250 milijonom ljudi v Afriki izrazito primanjkovalo vode, v nekaterihdržavah pa se bo do istega leta koli čina kmetijskih pridelkov, odvisnih od de žja, zmanj šala za 50 %),
S. ker sta zaradi iz črpavanja afri ških naravnih virov mo čno ogro žena zmanj ševanje rev ščine in doseganje
razvojnih ciljev tiso čletja,
T. ker Afrika svetu zagotavlja veliko storitev ekosistema, vklju čno s shranjevanjem ogljika v tropskih goz-
dovih, brez ustrezne od škodnine,
Proces, struktura in na čela skupne strategije
Proces in struktura
1. pozdravlja osnutek trojice z dne 15. maja 2007 kot prvi odraz skupnih prizadevanj za skupno strate-
gijo;
2. ob žaluje, da je bila zgoraj omenjena strategija EU za Afriko iz leta 2005 sprejeta brez poglobljenega
posvetovanja z institucijami Afri ške unije ter afri škimi vladami in parlamenti ter brez sodelovanja evropske
in afri ške civilne dru žbe in lokalnih oblasti; v zvezi s tem ugotavlja, da ta strategija v veliki meri narekuje
glavne teme, ki jih obravnava predlagana nova skupna strategija, pri čemer obstaja tveganje za izlo čitev
drugih pomembnih vpra šanj za trajnostni razvoj Afrike; upa, da bo nova predlagana strategija rezultat
poglobljenih posvetovanj institucij Afri ške unije;
3. ob žaluje, da so časovne omejitve, ki so jih za oblikovanje in sprejetje skupne strategije zastavila Evrop-
ska Komisija in Svet EU, komisija Afri ške unije in njen izvr šni svet, resno ovirale proces; ugotavlja, da je
treba zagotoviti polno sodelovanje parlamentov, in poudarja, da morajo biti nedr žavni akterji in lokalne
oblasti nujno v celoti udele
ženi in upo števani v vseh fazah sprejetja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja
skupne strategije, saj je treba vrh v Lizboni obravnavati kot mejnik v dalj šem in odprtem procesu;
4. pozdravlja trditev Komisije, da „ima Parlament v procesu o čitno pomembno vlogo “in obljubo, da „bo
Parlament redno obve ščala o napredku pri pripravi skupne strategije “, kot tudi njeno spodbudo Parlamentu
„naj sodeluje v razpravah in tudi prevzema pobudo “, vendar ugotavlja, da časovni razpored pogajanj dolo-
čata Evropska komisija in komisija Afri ške unije, zato od njiju pri čakuje, da bosta Evropski parlament in
vseafri ški parlament dejavno vklju čili v postopek priprave skupne strategije ter sprejemanje in izvajanje
njenih stopenj;
Skupna na čela in vizija
5. se strinja z izjavo o viziji izvr šnega sveta Afri ške unije: „Afrika in Evropa imata skupno vizijo razvoja,
miru, varnosti in blaginje, s katero so v sredi šče njihovih prizadevanj postavljeni ljudje. Tej viziji daje zagon
partnerstvo, temelje če na vzajemnem spo štovanju, enakih interesih in skupnem smislu, ki obe regiji zavezuje
k poglabljanju integracije kot na čina doseganja gospodarskega in socialnega razvoja. Skupna jima je tudi
vizija napredne demokracije, odgovornega vodenja dr žave in človekovih pravic kot univerzalnih vrednot za
spodbujanje razvoja in krepitev sodelovanja v okolju, ki spo štuje solidarnost in nedeljivost obeh celin “;16.10.2008 SL C 263 E/637 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
6. izjavlja, da je humanitarna pomo čeno od sredstev, ki so na voljo mednarodni skupnosti za pomo č
ogro ženemu prebivalstvu, ter poudarja, da se EU želi odzvati na kr šitve mednarodnega humanitarnega
prava; poziva k poglobljeni razpravi med dr žavami članicami in institucijami EU o pravici –da ne re čemo
dolžnosti –posredovanja v primeru resne kr šitve mednarodnega humanitarnega prava in/ali človekovih
pravic, pri čemer upo števa sklepe in priporo čila zgoraj omenjenega poro čila Mednarodne komisije za posre-
dovanje in dr žavno suverenost z naslovom „Odgovornost za za ščito“;
7. poudarja, da morajo ta skupna na čela in vizija vklju čevati tudi spo štovanje pravne dr žave ter parcipa-
tivne demokracije, pluralizem in temeljne svobo ščine, priznane v zgoraj omenjeni izjavi iz Kaira;
8. pozdravlja cilje, navedene v prej omenjenemu osnutku trojice z dne 15. maja 2007: (i) politi čno
partnerstvo EU-Afrika, (ii) nadaljnje spodbujanje miru, varnosti, trajnostnega razvoja, človekovih pravic ter
regionalnega in celinskega povezovanja v Afriki z namenom doseganja razvojnih ciljev tiso čletja, (iii) skupno
reševanje svetovnih izzivov in (iv) na ljudi osredoto čeno partnerstvo; vztraja, da morajo ti cilji dosledno
odra žati prednostne naloge, ki so jih izrazili Afri čani, ter poudarja, da je razvoj vseeno glavni prednostni
cilj strategije;
9. poziva Komisijo, da pojasni, kako bo nova strategija izra žena v dr žavnih strate ških dokumentih ter
nacionalnih in regionalnih okvirnih programih na podlagi sporazuma iz Cotonouja ter kako bodo novi
elementi iz nove skupne strategije, uveljavljene decembra 2007, vplivali na te strate ške dokumente in
okvirne programe;
10. ob žaluje, da prispevek Komisije in Sveta k strategiji ne potrjuje ene od glavnih zahtev Afrike, namre č,
da se Afriko obravnava kot celoto; v zvezi s tem pripominja, da je treba pristop „celina celini “uporabiti na
ravni politi čnega dialoga in pogajanj, brez oviranja razli čnih pristopov na ravni izvajanja politike; zahteva, da
institucije EU prilagodijo svoje instrumente razvojnega sodelovanja tej novi politi čni zahtevi Afri ške unije in
v celoti podprejo proces politi čnega in gospodarskega povezovanja Afrike na ravni celine;
11. poziva institucije EU, da zagotovi nova programljiva in predvidljiva vseafri ška finan čna sredstva iz
Evropskega razvojnega sklada, tematskih instrumentov instrumenta razvojnega sodelovanja in sredstevinstrumenta evropske sosedske politike za financiranje in podporo izvajanju te nove skupne strategije;
12. ob žaluje, da v skupni strategiji ni sklicevanja na zgoraj omenjeni strate ški na črt komisije Afri ške unije
za obdobje 2004 –2007, ter poziva Evropsko komisijo, naj svoje predlagane ukrepe usmeri v politi čno,
finan čno, logisti čno, tehni čno in kadrovsko podporo institucijam Afri ške unije ter pobudam in prednostnim
nalogam, ki jih te izvajajo, namesto da predlaga nove pobude in vzporedne strukture na donatorski osnovi;
13. potrjuje, da morata obe strani delovati odgovorno glede svojega prispevka, dialoga in vzajemne
odgovornosti; glede tega vztraja, da mora skupna strategija upo števati tudi dejstvo, da sta partnerja enako-
pravna z vidika pravic in odgovornosti, ne pa glede stopnje povezanosti ter razpolo žljivosti in stopnje
razvoja njunih finan čnih, tehni čnih in človeških virov, ter da se mora strategija izvajati realisti čno, vsled
česar je treba opredeliti „partnerstvo “in„odgovornost “v kontekstu te realnosti;
Struktura: štiri prednostna podro čja delovanja
14. vztraja pri tem, da morata biti po šten in trajnostni razvoj ter izkoreninjenje rev ščine skupna obvez-
nost in nadredna cilja sodelovanja med EU in Afriko in podlaga za vsakr šni sklop politik, ter poudarja
osrednjo vlogo razvojnih ciljev tiso čletja, ki temu cilju dajejo globalno dogovorjen okvir;C 263 E/638 SL 16.10.2008 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
15. meni, da mora skupna strategija tudi poudariti vlogo žensk in mladih ter organizacij civilne dru žbe v
afriškem razvojnem procesu;
16. poziva Komisijo, da zagotovi skladnost med novo strategijo in drugimi evropskimi politikami, ki
lahko škodljivo vplivajo na spodbujanje novega strate škega partnerstva med EU in Afriko, zlasti trgovinsko,
okoljsko, migracijsko in kmetijsko politiko; vztraja na tem, da bi moral politi čni dialog med EU in Afriko
vklju čevati ta vpra šanja;
Mir in varnost
17. je naklonjen celostnemu pristopu h konfliktom in konfliktnim situacijam, ki temelji na na čelu odgo-
vornosti za za ščito in vklju čuje prepre čevanje, re ševanje in upravljanje sporov ter obnovo po njih;
18. je prepri čan, da je mir bistven kot prvi korak k politi čnemu, gospodarskemu in socialnemu razvoju
ter da je trajnosten in pravi čen gospodarski razvoj bistven pogoj za trajen mir;
19. meni, da je tudi prepre čevanje konfliktov bistven pogoj za trajni mir, ter poziva k skupni strategiji
AU-EU o obravnavi strukturnih vzrokov konfliktov z vzpostavitvijo politike trajnostnega razvoja, da biizpolnili osnovne potrebe prebivalcev Afrike in se borili proti brezposelnosti ter socialni in gospodarskinepravi čnosti;
20. želi spomniti, da je treba razmere v nestabilnih dr žavah re ševati s sporu prilagojenim pristopom, ki
upošteva varnost ljudi in obravnava politi čno-gospodarske okoli ščine spora ter vire neenakosti in diskrimi-
nacije, da bi dosegli trajen mir in varnost; poziva k ve čji skladnosti politik EU, npr. z izvajanjem obstoje čih
obveznosti za nadzor nad trgovino z oro žjem, vendar tudi s posodobitvijo kodeksa EU o ravnanju pri
izvozu oro žja v pravno zavezujo če skupno stali šče SZVP ter s pospe ševanjem izvajanja strategije EU za boj
proti nedovoljenemu kopi čenju in trgovini z osebnim in lahkim oro žjem; v zvezi s tem poudarja, kako
pomembno je prepre čevati konflikte, namesto da se jih re šuje; poziva k temu, da se zagotovi mednarodna
pomo čza ustanovitev regionalnih sredi ščza spremljanje na dolo čenem obmo čju, ki lahko odkrijejo vsako
poslab š
anje medetni čnih, medverskih ali medjezikovnih napetosti ter mednarodno skupnost opozorijo na
razmere v Afriki, ki se lahko spremenijo v nasilje;
21. poziva Komisijo in njene delegacije, naj bodo zelo pozorne in mednarodno skupnost pravo časno
opozorijo na razmere v zvezi z etni čnimi in verskimi napetostmi na celini;
22. meni, da je treba v veljaven kodeks ravnanja EU glede izvoza oro žja uvesti stro žje predpise v zvezi z
nezakonito trgovino z osebnim in lahkim oro žjem, da se prepre čiširjenje osebnega in lahkega oro žja, ki
omogo ča morilske napade v številnih dr žavah v razvoju; meni, da se bo s skupno strategijo okrepil boj proti
trgovini z oro žjem;
23. priznava, da bodo že zdaj nestabilne dr žaveše bolj prizadete zaradi podnebnih sprememb; v smislu
partnerstva za podnebne spremembe in energetskega partnerstva EU-Afrika poudarja potrebo po razvojucelovitega pristopa za prilagajanje na podnebne spremembe v zvezi s posledicami za varnost, vklju čno z
okrepljenim prepre čevanjem nesre čin izbolj šanim upravljanjem ter prepre čevanjem konfliktov;
24. se strinja, da je treba okrepiti sklad za mir v Afriki (angl. Africa Peace Facility) , in spodbuja druge
civilne mehanizme, da k temu prispevajo z vi šjim, prilagodljivim in trajnostnim financiranjem; poudarja,
da je razvojna politika eno glavnih orodij za ukrepanje proti osnovnim vzrokom negotovosti, vendar nesme biti podrejena varnostni politiki; v zvezi s tem poudarja, da so merila za upravi čenost do uradne
razvojne pomo či, ki jih je dolo čil odbor za razvojno pomo čOrganizacije za gospodarsko sodelovanje in
razvoj (OECD), zdaj pre široka, da bi prepre čila nekatere izdatke za potrebe, ki niso neposredno povezane z
bojem proti rev ščini in dodeljevanjem prave pomo či, in poudarja, da Evropski razvojni sklad ni primeren vir
za prihodnjo dopolnitev sklada za mir v Afriki;16.10.2008 SL C 263 E/639 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
25. poudarja pomen trajnostne demokracije, vklju čno z odgovornim vodenjem dr žave in demokrati čnimi
volitvami, kar mora zajemati pomo čza vzpostavljanje parlamentarnih zmogljivosti, s čimer se spodbuja
zlasti sodelovanje med Evropskim parlamentom, vseafri škim parlamentom in afri škimi regionalnimi parla-
menti, ter pomo čza organiziranje civilne dru žbe in sodelovanje lokalnih organov v politi čnem dialogu,
zlasti pri spodbujanju sodelovanja in izmenjave med organizacijami afri ške in evropske civilne dru žbe;
26. v zvezi s tem poziva k okrepitvi dejavnosti za opazovanje volitev, ki jih izvajajo Evropska unija,
Afriška unija ter tudi drugi afri ški regionalni organi, ter poudarja potrebo po nadaljnjem sodelovanju med
misijami za opazovanje volitev;
27. poudarja pomen demokrati čnega nadzora nad oboro ženimi silami; v zvezi s tem poziva EU, da
pospe ši svoja prizadevanja na podro čju reforme varnostnega sektorja, in sicer s popolnim izvajanjem doku-
mentov Komisije in Sveta o zasnovi reforme varnostnega sektorja;
28. poziva k vklju čitvi dolo čb za odpravo nekaznovanosti v skupno strategijo; v zvezi s tem poziva h
krepitvi afri ških pravosodnih sistemov in njihovih mehanizmov za demokrati čni nadzor v skladu s človeko-
vimi pravicami, da se omogo či sojenje storilcem zlo činov proti človeštvu v sami Afriki; opozarja na pre-
cejšen napredek po vzpostavitvi mednarodne pristojnosti;
29. poziva vse udele žence, ki sodelujejo pri pospe ševanju miru in varnosti v Afriki, da sprejmejo vidik
spola in pove čajoštevilo predstavnic na vseh ravneh odlo čanja pri re ševanju konfliktov, vklju čno z vsemi
civilnimi in voja škimi misijami za ohranjanje miru; poziva dr žavečlanice Zdru ženih narodov, da v celoti
izvajajo resolucijo varnostnega sveta Zdru ženih narodov o ženskah, miru in varnosti z dne 31. oktobra
2000 (S/RES/1325);
30. spodbuja prizadevanja za oblikovanje opredelitve Zdru ženih narodov glede virov konfliktov, da bi se
uspe šneje borili proti vojnim gospodarstvom;
31. poziva k vklju čitvi ob čutljivosti za konflikte v vse cilje skupne strategije: ne le v vpra šanja miru in
varnosti, ampak tudi v vpra šanja v zvezi s trgovino, upravljanjem naravnih virov, podnebnimi spremembami
in druga klju čna vpra šanja v zvezi z razvojem;
32. poziva, da se v skupno strategijo vklju či zaveza o dogovoru o mednarodnih ukrepih za obravnavo
nezakonite trgovine z naravnimi viri kot glavnega vzroka konflikta, vklju čno z opredelitvijo virov konflikta;
poziva k imenovanju skupine strokovnjakov, ki bodo pripravili ve čstranske pristope k temu vpra šanju;
Upravljanje, vklju čno s človekovimi pravicami in pravno dr žavo, ter vzajemna odgovornost
33. opominja, da koncepta upravljanja in kazalnikov za njegovo oceno ne morejo vsiliti zunanji akterji,
ampak ga je treba razviti v partnerstvu z lokalnimi akterji, temeljiti pa mora na skupnih vrednotah inmednarodno priznanih standardih;
34. poudarja pomen odgovornega vodenja dr žave in demokrati čnih volitev; poziva k ve čji podpori za
ukrepe za izgradnjo zmogljivosti, osredoto čene na poslance in organizacije civilne dru žbe, da se zagotovita
nadzor prora čuna in boj proti korupciji;
35. ponovno izra ža podporo zahtevi skupne parlamentarne skup ščine AKP-EU, izra žene na 9. zasedanju
aprila 2005, da se primeren dele žodobrenih prora čunskih sredstev evropskega razvojnega sklada porabi za
politi čno izobra ževanje in usposabljanje poslancev ter politi čnih, gospodarskih in dru žbenih voditeljev, da bi
lahko trajno okrepili dobro vodenje dr žave, pravno dr žavo, demokrati čne strukture ter sodelovanje med
vlado in opozicijo v pluralisti čni demokraciji, temelje či na svobodnih volitvah; meni, da je treba ta sredstva
uporabiti za ustanavljanje visokih šol za javno upravo ter politi čno izobra ževanje poslancev parlamenta,
lokalnih organov in ljudi na odgovornih polo žajih v politi č
nih strankah in zdru ženjih;C 263 E/640 SL 16.10.2008 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
36. se strinja, da je krepitev upravljanja v afri ških dr žavah prednostna naloga; vendar ugotavlja, da je
treba na obeh straneh izbolj šati upravljanje –na evropski strani zlasti upravljanje in odgovornost glede
obveznosti za pomo čter bolj še usklajevanje donatorjev, da bi bolje upo števali t. i. „sirote pomo či“; ugotavlja,
da imajo nacionalni in celinski parlamenti, nedr žavni akterji in lokalni organi pomembno vlogo na tem
podro čju;
37. pozdravlja za četek dialoga o človekovih pravicah med Evropsko in Afri ško unijo septembra 2007 ter
upa, da se bo ta s časoma razvil v u činkovito platformo za obravnavo pere čih vpra šanj posameznih dr žav ter
bo hkrati zagotavljal prilo žnosti partnerjem iz EU in Afrike, da opredelijo podro čja skupnega pomena ter
usklajujejo svoje ukrepe v svetu Zdru ženih narodov za človekove pravice in drugih organih Zdru ženih
narodov;
38. ponovno poziva Komisijo in Svet, da morata redno poro čati o vsebini in rezultatih dialogov EU o
človekovih pravicah ter posvetovanj s tretjimi dr žavami, s posebnim poudarkom na dialogu o človekovih
pravicah med Evropsko in Afri ško unijo;
39. poudarja vlogo medparlamentarnih organov med Evropskim parlamentom in afri škimi parlamenti,
kot sta skupna parlamentarna skup ščina AKP-EU in skupna parlamentarna skup ščina Euromed, pri krepitvi
miru in varnosti, odgovornega vodenja dr žave in demokracije, poleg tega pa sta to tudi u činkoviti platformi
za sodelovanje in obravnavanje vpra šanj skupnega pomena;
40. poziva k stalnemu dialogu med EU in Afriko o upravljanju in vzpostavitvi forumov za dialog na ve č
ravneh, tako da dialog v primeru sporov ali politi čne krize ne bo prekinjen;
41. poudarja, da so nevladne organizacije samostojni razvojni akterji, ki veliko prispevajo na podro čjih
kot so upravljanje, mir in re ševanje konfliktov, opravljanje storitev socialnega varstva, človekove pravice,
enakost med spoloma, odpravljanje rev ščine in prenos znanja; poudarja, da mora partnerstvo EU-Afrika
upoštevati na čelo posvetovanja z nevladnimi organizacijami pri oblikovanju politike in postopkih izvajanja
ter dolo čitvi razvojne agende;
42. poziva k ve čji podpori obstoje čim afri škim pobudam, kot je afri ški mehanizem medsebojnega pre-
gleda, ki je do zdaj najresnej ša pobuda afri ških voditeljev za izbolj šanje upravljanja na celini, in razli čnim
drugim instrumentom Afri ške unije, s katerimi se bo pove čala afri ška odgovornost za proces;
43. je resno zaskrbljen, ker „profili upravljanja “, ki jih je razvila Komisija za vsako od dr žav AKP in ki
bodo usmerjali na črtovanje razvojne pomo či iz dodatnega sklada 2 700 000 000 EUR iz 10. evropskega
razvojnega sklada, niso bili pripravljeni participativno; ugotavlja, da je bila upravi čenost do dodatnih sred-
stev v dr žavah prejemnicah obravnavana na podlagi meril v zvezi z vpra šanji, kot so migracija, liberalizacija
trgovine in boj proti terorizmu, pri čemer je le eno merilo neposredno povezano z razvojnimi cilji tiso čletja;
izraža zaskrbljenost, ker Komisija „profilira “tveganje, ki spodkopava postopek afri škega mehanizma medse-
bojnega pregleda, in ker le po kon čanem na črtovanju dodatnih sredstev predlaga ustanovitev „foruma za
upravljanje “zunaj postopka afri škega mehanizma medsebojnega pregleda, ter da bo EU zato, „da se omogo či
učinkovitej ša podpora vseafri ški strukturi upravljanja ( …), preu čila nove mo žnosti za pridobivanje sredstev
Skupnosti in dr žavčlanic “; poziva Komisijo, da se posvetuje z Evropskim parlamentom in Svetom ter ju
obve šča o spremljanju in izvr ševanju teh sredstev za zagotovitev, da bodo le-ta namenjena pobudam za
upravljanje, s čimer se bosta podprla agenda Afri ške unije za upravljanje in postopek afri škega mehanizma
medsebojnega pregleda;
44. vztraja pri tem, da vzajemna odgovornost pomeni tudi, da mora EU re ševati lastne te žave z nesklad-
nostjo razli čnih sporazumov o sodelovanju in finan čnih instrumentov ter te žave zaradi pomanjkanja sklad-
nosti med razli čnimi akterji EU (dr žavečlanice, Komisija in njene razli čne slu žbe) ter da morajo institucije
EU v svojih ocenah izrecno poro čati o napredku v zvezi z notranjo in zunanjo povezanostjo politik;16.10.2008 SL C 263 E/641 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
45. vztraja, da morajo kot del navedenih odnosov partnerji v EU in Afriki priznati svoje obveznosti glede
spoštovanja, varstva in izpolnjevanja človekovih pravic v svojih mednarodnih razvojnih ter nalo žbenih poli-
tikah in praksah;
46. poziva Komisijo in Svet, da nadaljujeta delo v zvezi s skladnostjo politike za razvoj, ki je povezana z
drugimi politikami EU, kot so trgovina, kmetijstvo, ribi štvo, migracija (beg mo žganov), trgovina z oro žjem
itd;
47. poudarja pomen parlamentarnega pregleda geografskih strate ških dokumentov; zato pozdravlja sklep
Sveta, da osnutke strate ških dokumentov dr žav AKP posreduje v vednost skupni parlamentarni skup ščini
AKP-EU, vendar opozarja, da je to le prvi korak in da bi morali imeti parlamenti mo žnost popolnega
pregleda teh programskih dokumentov;
48. ugotavlja, da bi moralo okrepljeno partnerstvo med EU in Afriko zajemati podpiranje razvoja vloge
Afrike na svetovnem prizori šču in sklepanje evro-afri ških zavezni štev na podro čjih, kot so podnebne spre-
membe in dezertifikacija, trgovina ter upravljanje na črta mednarodnega razvoja, vklju čno z mednarodnimi
finan čnimi ustanovami;
49. ugotavlja, da morajo biti vsi vidiki partnerstva med EU in Afriko medsebojno povezani in da je treba
cilje energetskega partnerstva razviti v skladu s cilji partnerstva za demokrati čno upravljanje ter partnerstev
za mir in varnost;
50. poziva Evropsko komisijo in komisijo Afri ške unije, naj program pomo či Afri ški uniji uporabita za
izbolj šanje vklju čevanja afri ških parlamentov, lokalnih organov in nevladnih akterjev v politi čni dialog zno-
traj Afri ške unije ter naj del sredstev iz sklada 55 000 000 EUR nameni posebej za krepitev vloge vseafri-
škega parlamenta;
51. se strinja z vseafri škim parlamentom, da je nujno treba okrepiti vlogo in zmogljivost, vklju čno s
finan čno avtonomijo, afri škega sodi šča in afri ške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev ter pove-
čatištevilo dr žavčlanic Afri ške unije, ki so ratificirale protokol o ustanovitvi sodi šča, ter se osredoto čiti na
zagotavljanje neposrednega dostopa do njega za posameznike in nevladne organizacije, ter poziva Evropskokomisijo in komisijo Afri ške unije, da pripravita predloge, s katerimi bi lahko zagotovili izpolnitev te
osnovne potrebe;
52. poudarja mo čno potrebo po tem, da se človekove pravice upo števajo v vseh organih Afri ške unije,
zato da se v celoti izkoristijo vse mo žnosti za obravnavanje kr šitev človekovih pravic;
53. zahteva vklju čitev glavnih ukrepov v skupno strategijo na podro čju spodbujanja utrjevanja miru in
mednarodne pravi čnosti ter boja proti mednarodnemu kriminalu v skladu z mednarodnim pravom, pri
čemer si bodo dr žavečlanice EU z afri škimi dr žavami izmenjavale izku šnje v zvezi s sprejemanjem pravnih
prilagoditev, potrebnih za pristop k Rimskemu statutu Mednarodnega kazenskega sodi šča, s čimer bodo
zagotovile tehni čno podporo in vzpostavile tesno sodelovanje, namenjeno zakonodajnim in ustavnim spre-
membam, potrebnim za pristop k Rimskemu statutu in njegovo izvajanje;
54. poudarja, da morajo partnerstva za krepitev upravljanja na lokalni in nacionalni ravni vklju čevati
izgradnjo zmogljivosti za vklju čevanje vpra šanj v zvezi s podnebnimi spremembami v postopke nacional-
nega odlo čanja, krepitev sodelovanja pri mednarodnih pogajanjih o podnebju in v ve čstranskih institucijah
ter izbolj šanje strategij za obvladovanje tveganja in prepre čevanje nesre č;
Gospodarska rast, trgovina in regionalno povezovanje
55. poudarja, da je razvojna pomo čnujen, a ne zadosten pogoj za boj proti rev ščini, ter da lahko le
trajnostna gospodarska rast posamezni dr žavi omogo či napredek pri razvoju in postopno izkoreninjenje
revščine, pod pogojem, da to rast spremljata ustrezna notranja in mednarodna socialna in okoljska politika;C 263 E/642 SL 16.10.2008 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
56. meni, da mora skupna strategija EU-Afrika temeljiti na politiki trajnostnega razvoja, ki upo števa
dejanske potrebe afri škega prebivalstva in je usmerjena v zagotovitev dostojnega prihodka za male kmete,
pove čanje lokalne proizvodnje, zagotavljanje varnosti hrane in pre živetja pode želja ter gradnjo doma čih in
regionalnih trgov za boj proti rev ščini v Afriki;
57. meni, da mora skupna strategija upo števati uni čujočvpliv podnebnih sprememb na afri ške dr žave ter
zato poziva Afri ško unijo in EU, da podnebne spremembe dolo čita za njeno prednostno nalogo;
58. priznava pomen tujih javnih in zasebnih nalo žb za spodbujanje razvoja; poziva k sprejetju skupne
strategije, ki bo zajemala ukrepe za nudenje pomo či in krepitev zmogljivosti, da bodo lahko afri ške dr žave
ustvarile privla čno okolje za nalo žbe;
59. ob žaluje, da čeprav zmanj ševanje rev ščine in uresni čevanje razvojnih ciljev tiso čletja do leta 2015
upravi čeno ostajata najpomembnej ša prednostna naloga, zgoraj omenjen osnutek trojice z dne 15. maja
2007 ne vsebuje konkretnih predlogov za pove čevanje rasti s spodbujanjem malih in srednjih podjetij ter
tujih neposrednih nalo žb, krepitvijo lastninskih pravic in zmanj ševanjem upravnega bremena;
60. poziva EU, naj zagotovi, da bodo posojilodajalci, kot sta Evropska investicijska banka in Center za
razvoj podjetni štva, pomagali malim in srednjim podjetjem v Afriki, ter upo števali na čela iz pregleda
ekstraktivne industrije, ki ga je leta 2004 pripravila Svetovna banka v zvezi z odgovornim upravljanjemizkori ščanja naravnih virov; ocenjuje, da je treba ve čjo pozornost nameniti neformalnemu sektorju ter da
je treba prakso mikrofinanciranja raz širiti in spodbujati, da bo postala tudi sredstvo za krepitev polo žaja in
družbene integracije žensk;
61. poudarja, da je liberalizacija trgovine ena od naju činkovitej
ših spodbud za gospodarsko rast kot tudi
za politi čni in socialni napredek; meni, da je nujno potrebna za zmanj ševanje rev ščine in je pomemben
katalizator trajnostnega razvoja po vsem svetu;
62. poudarja, da je treba sporazume o gospodarskem partnerstvu oblikovati in jih sklepati kot spodbudo
razvoju, kar pomeni, da morajo temeljiti na na čelih asimetrije v korist regij dr žav AKP, podpori regional-
nemu povezovanju dr žav AKP, vzpostavljanju dobrega in zanesljivega okvira za spodbujanje trgovine in
vlaganj v regije dr žav AKP ter vzpostavljanju in utrjevanju regionalnih trgov pred kakr šnim koli odprtjem
trga v EU; zato Komisijo poziva, da odprtje trgov po potrebi prestavi na kasnej ši datum, vse dokler ne bodo
dose žene konkretne stopnje razvitosti, ter da poi ščer ešitve, brez da bi prekinila pogajanja;
63. se zaveda, da lahko sporazumi o gospodarskem partnerstvu postanejo pomembno orodje za afri ško
trgovinsko in regionalno povezovanje, če je njihova vsebina v celoti usklajena s cilji razvojne politike, in le
pod pogojem, da so „naklonjeni razvoju “, torej omogo čajo izjeme in dolga prehodna obdobja, kjer je to
potrebno, da bi se doma či proizvajalci in industrijski sektorji lahko prilagodili novim tr žnim razmeram;
64. meni, da mora skupna strategija spodbujati dialog za ugotavljanje skladnosti med sporazumi o gos-
podarskem partnerstvu in trgovinskim sporazumom s severno Afriko, da lahko ti postanejo temelji celin-skega povezovanja v Afriki;
65. poziva k novemu diferenciranemu pristopu na podlagi diverzifikacije, s katerim bi podprli obstoje če
najbolj še prakse za zagotavljanje dostojnih delovnih pogojev v dr žavah v razvoju, kot na primer tiste, za
katere se je zavzemalo mednarodno gibanje za pravi čno trgovino, in obstoje če regionalne gospodarske
skupnosti v Afriki ter omogo čili, da se vseafri ška integracija odvija po lastnem ritmu in razporedu; poudarja,
da so zelo pomembni krepitev trgovine med dr žavami na jugu, spodbujanje regionalnega povezovanja ter
večje nalo žbe afri ških in drugih vlagateljev; ob upo števanju prej navedenega opozarja, da je treba za pove-
čanje zmogljivosti Afrike za proizvodnjo razli čnega blaga in zagotavljanje razli čnih storitev zagotoviti bolj šo
tehni čno podporo;16.10.2008 SL C 263 E/643 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
66. vztraja, da morajo biti regionalne gospodarske skupnosti sestavni deli postopka afri škega povezovanja
in ustanovitve vseafri škega trga in ne bi smele sodelovati le neposredno z Evropo ter da sporazum o gos-
podarskem partnerstvu ne sme ogroziti razporeda regionalnega povezovanja Afrike, vendar morajo biti teskupnosti tudi instrumenti povezovanja in trgovine v smeri jug –jug; zato poziva EU, naj spo štuje postopek
povezovanja Afrike, kot je dolo čen s pogodbo o ustanovitvi afri ške gospodarske skupnosti iz junija 1991
(pogodba iz Abud že), v kateri je zapisano, da naj bi afri ško gospodarsko skupnost dosegli postopoma s
koordinacijo, usklajevanjem ter postopnim povezovanjem dejavnosti sedanjih in prihodnjih regionalnih gos-podarskih skupnosti v Afriki;
67. ugotavlja, da je rev ščina v Afriki zna čilna predvsem za pode želje, saj sta pre živetje in prehrana ve č
kot 70 % najrevnej šega prebivalstva v Afriki odvisna od kmetijstva, vendar se razvojna pomo čkmetijstvu
kljub temu zmanj šuje; zato pozdravlja vse dodatne pobude za ve čanje krepitve zmogljivosti kmetijskega
sektorja v Afriki, na primer s podporo semenskih bank in raziskav raznovrstnosti posevkov; ter poziva, damorajo biti lokalni izdelki z dodano vrednostjo, namenjeni za izvoz, skladni s pobudo „Vse razen oro žja“;
68. opozarja na pomen odgovornega upravljanja in preglednosti pri izkori ščanju naravnih virov za raz-
voj; poudarja, da lahko sektor naravnih virov postane gonilo trajnostnega razvoja le, če se njegovi negativni
socialni in okoljski vplivi zmanj šajo, njegove koristi in stro ški pa pravi čno razdelijo med prebivalstvo; poziva
vse partnerje v EU in Afriki ter druge partnerje, kot je Kitajska, da šep o v e čajo svoja prizadevanja za
uresni čitev teh ciljev; poziva afri ške dr žave, da zagotovijo, da se prihodki uporabljajo tudi za diverzifikacijo
njihovih gospodarstev in razvoj gospodarskih dejavnosti na vi šji stopnji v proizvodni verigi, ki ni omejena le
na izkori ščanje naravnih virov;
69. pozdravlja pobudo Komisije za sklenitev partnerstva med EU in Afriko na podro čju energije, pri
čemer priznava, da lahko ustrezna uporaba prihodka iz trajnostnih virov energije spodbudi gospodarsko
rast in razvoj; poudarja, da se mora partnerstvo osredoto čiti zlasti na zagotavljanje cenovno dostopne ener-
gije za zmanj šanje rev ščine, ki temelji na u činkovitosti in virih obnovljive energije, in ne toliko na zagotav-
ljanju evropske oskrbe z energijo;
70. poudarja, da je za uresni čitev dolgoro čne gospodarske rasti in razvoja potrebna celovita strategija za
zaustavitev sedanjega izkori ščanja naravnih virov v Afriki; zlasti poudarja, da je nujno treba zaustaviti seda-
nje kr čenje gozdov in odpraviti pobude, ki spodbujajo uni čevanje gozdov; v zvezi s tem poziva EU, da v
sistem EU za trgovanje z emisijami uvede ogljikove kredite za tropske gozdove in rabo zemlji ščter spodbuja
obnavljanje degradiranih ekosistemov;
Vlaganje v ljudi
71. ugotavlja, da je prednostna naloga Afrike v vsakem partnerstvu dru žbeno-gospodarski razvoj njenega
prebivalstva;
72. opozarja, da se razvojni cilji ne bodo uresni čili brez uveljavljanja enakosti med spoloma in pravic
žensk; ugotavlja, da je EU v klju čnih dokumentih o politiki poudarila svojo zavezanost enakosti med spo-
loma in da se je tudi Afri ška unija na tem podro čju daljnose žno zavezala, kar mora biti podlaga partnerstva;
zato poudarja, da mora skupna strategija prispevati k vklju čevanju na čela enakosti med spoloma ter k
izvajanju posebnih in dejanskih ukrepov za krepitev polo žajažensk;
73. želi spomniti, da je zdravje eno izmed pomembnej ših gibal gospodarskega razvoja in da na rev ščino
kaže zlasti stopnja umrljivosti otrok; zato poudarja, da je treba otroke za ščititi pred boleznimi, zlasti tistimi,
ki jih je mogo če prepre čiti z novimi in premalo uporabljenimi cepivi;
74. poudarja pomen za ščite deklic ter ve čanja ozave ščenosti o prezgodnji poroki, posilstvu, spolnemu
nadlegovanju v šolah in ranljivosti deklic zaradi širjenja virusa HIV/aidsa;C 263 E/644 SL 16.10.2008 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
75. poudarja, da je treba trenutne mednarodne zaveze izobra ževanju in zdravju za vse izrecno omeniti v
skupni strategiji; opozarja, da morata biti zdravje in izobra ževanje v sredi šču vsake razvojne strategije v
korist revnim in da je treba posebno pozornost nameniti dostopu do storitev, zlasti za ženske, otroke,
ranljive skupine in invalidne osebe;
76. meni, da so slabi zdravstveni sistemi, vklju čno s krizo na podro čjučloveških virov, glavna ovira za
uresni čitev razvojnih ciljev tiso čletja na podro čju zdravja in poudarja, da mora biti krepitev zdravstvenih
sistemov klju čni element skupne strategije, vklju čno s priznanjem pomembne vloge, ki jo imajo nedr žavni
izvajalci zdravstvenih storitev, kot so organizacije s sede žem v zadevni skupnosti, pri podpiranju zagotavlja-
nja zdravstvenih storitev, zlasti na te žko dostopnih obmo čjih ter med najbolj marginaliziranim in ranljivim
prebivalstvom;
77. ugotavlja, da 63 % vseh ljudi na svetu, ki so oku ženi z virusom HIV, živi v Afriki in da se v veliko
afriških dr žavah povpre čnaživljenjska doba dramati čno kraj ša zaradi pandemije aidsa; zato poudarja, da je
treba splo šen dostop do storitev v Afriki v zvezi z virusom HIV/aidsom, tuberkulozo in malarijo, zlasti
splošen dostop do prepre čevanja, zdravljenja, nege in podpore, vklju čiti v skupno strategijo, saj te bolezni
močno vplivajo na gospodarski in dru žbeni razvoj v Afriki;
78. poudarja, da so ženske in dekleta še zlasti izpostavljene spolno prenosljivim oku žbam, vklju čno z
virusom HIV/aidsom, ter zapletom med nose čnostjo, ki imajo za posledico visoko stopnjo umrljivosti mater
in novorojen čkov; zato poziva k vklju čitvi spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic v skupno strate-
gijo v skladu z zgoraj omenjenim akcijskim na črtom iz Maputa za uveljavitev okvira kontinentalne politike
za spolno in reproduktivno zdravje ter pravice na tem podro čju za obdobje 2007 –2010;
79. ugotavlja, da je ponarejanje zdravil v Afriki (predvsem za resne bolezni, kot so malarija, tuberkuloza
in HIV/aids) vedno ve čja te žava, ki ogro žaživljenja milijonov ljudi; spodbuja EU in zadevne dr žave k boju
(predvsem zakonskim in kazenskim ukrepom) proti temu pojavu;
80. opozarja, da je treba posebno pozornost nameniti ranljivim skupinam prebivalstva, kot so notranje
razseljene osebe in begunci; zato poudarja, da je treba zdravstvene storitve, vklju čno z reproduktivno zdrav-
stveno oskrbo, zagotavljati tudi med humanitarnimi krizami;
81. poudarja pomen krepitve podpore Novemu partnerstvu za razvoj Afrike kot glavne afri ške pobude za
trajnostni razvoj;
82. vztraja, da morata biti kmetijstvo in varnost preskrbe s hrano klju čnega pomena v skupni strategiji in
poudarja, da ju politike EU, vklju čno s subvencijsko politiko, ne smejo ovirati; zato poziva k strategiji za
podporo ve čje konkuren čnosti in produktivnosti afri škega kmetijstva, tudi v povezavi s krogom pogajanj za
razvoj v Dohi; nadalje poziva EU, da nudi finan čno podporo „celovitemu programu za razvoj kmetijstva v
Afriki “, ki sta ga sprejela Afri ška unija in Novo partnerstvo za razvoj Afrike;
83. poudarja, da je treba –tudi zaradi zaskrbljujo čega pojava dezertifikacije, ki je vedno huj ša–podpirati
trajnostne kmetijske metode; v zvezi s tem opozarja, da mora biti rast široko zastavljena, usmerjena v male
kmetije in mora razvijati ve čje mo žnosti za delo, da bo prispevala k zmanj ševanju rev ščine;
84. vztraja, da je treba vpra šanje dezertifikacije in dostopa do vode za vse postaviti v sredi šče skupne
strategije; je zaskrbljen zlasti zaradi številnih negativnih vplivov dezertifikacije med drugim na varnost pre-
skrbe s hrano, migracije, begunce in notranje razseljene osebe;
85. poudarja, da je Afrika celina, ki bo predvidoma najhuje ob čutila vplive podnebnih sprememb, zato
poziva EU, Afri ško unijo in njune dr žavečlanice ter tudi investitorje in poslovne akterje, naj priznajo svoj
del odgovornosti za podnebne spremembe, ter jim naro ča, naj oblikujejo okolju prijazno razvojno strategijo,
da se razmere spremenijo, vklju čno s finan čnim okvirom za okoljsko prilagoditev; nadalje poziva EU, da
nudi finan čno podporo akcijskemu na črtu za okoljsko iniciativo Novega partnerstva za razvoj Afrike in z16.10.2008 SL C 263 E/645 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
njim povezanim izvedbenim sklepom, ki je bil sprejet na afri ški ministrski konferenci o okolju v Brazevilu v
Kongu leta 2006 in potrjen na osmem vrhu Afri ške unije v Adis Abebi v Etiopiji januarja 2007;
86. pozdravlja pobudo Komisije za sklenitev partnerstva med EU in Afriko na podro čju podnebnih spre-
memb ter za ustanovitev svetovne zveze za podnebne spremembe; v zvezi s tem poudarja, da mora EUzagotoviti zadostna sredstva za prilagoditvene ukrepe v afri ških dr žavah; poudarja tudi, da se prilagajanje ne
sme obravnavati le kot humanitarno vpra šanje; poudarja, da je treba zmanj ševanje tveganja in ukrepe za ščite
pred podnebnimi spremembami vklju čiti v splo šno razvojno agendo, vklju čno s strate škimi dokumenti za
zmanj ševanje rev ščine in strate škimi dokumenti dr žave;
87. poziva, naj bodo v skupni strategiji obravnavani temeljni vzroki migracij in naj se posebna pozornost
nameni pravicam in integraciji migrantov ter begu mo žganov, zlasti v zdravstvenem sektorju, tako da se
predlagajo prakti čne re šitve za uspe šno kro žno migracijo; poudarja, da omejevanje migracij v Evropsko
unijo ne sme veljati za pogoj za pridobitev pomo či ali za del razvojne strategije;
88. meni, da je kultura klju čna pri medkulturnem dialogu in medverskem razumevanju, ob čutku nacio-
nalne in regionalne identitete, da je trdna dru žbena podlaga in varen temelj za solidarnost znotraj narodov
in med njimi ter da mora zato program za trajnostni razvoj vklju čevati kulturo;
89. ker so za številne afri ške dr žave dolgovi še vedno te žko breme, ki ima negativen vpliv na prizadeva-
nja za razvoj, meni, da bi morali odpis dolgov obravnavati za vsak primer posebej in da bi moral bitipogojen z okrepljenim upravljanjem in gospodarskimi politikami, upravljanjem dolgov in zlasti z zagotav-ljanjem, da drugi posojilodajalci ne obnovijo sistemati čno dolgov;
90. priznava uporabnost in pomen prora čunske podpore, ki omogo ča zlasti izbolj šanje osnovnih social-
nih storitev, hkrati pa prispeva h krepitvi strukture afri ških dr žav; vseeno poziva k previdnosti pri izpla če-
vanju pomo či v obliki prora čunske podpore; vztraja pri tem, da se prora čunsko podporo obravnava za
vsako dr žavo posebej, odvisno od njenih razmer, ter da taka vrsta pomo či ni primerna za nestabilne dr žave
v konfliktih; poziva k oblikovanju kazalnikov za človeški in socialni razvoj, pripravo prora čuna z upo števa-
njem enakosti med spoloma ter izobra ževanje in zdravstvo; v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj nadalje s
pripravo predlagane „pogodbe o razvojnih ciljih tiso čletja“s predvidenimi prejemniki prora čunske podpore;
vztraja pri tem, da mora prora čunsko podporo spremljati krepitev vloge parlamentov, dr žavnih ra čunskih
sodišč, lokalnih organov in civilne dru žbe pri pregledovanju procesa, da bi prepre čili nezadostno financira-
nje osnovnih socialnih storitev; predlaga, da s prora čunsko podporo ne bi nadomestili podpore nekaterim
ključnim razvojnim sektorjem, kot sta izobra ževanje in zdravstvo, ali sektorjem, ki bi jih lahko vlade pre-
jemnice zapostavljale;
91. poudarja, da je trajnostni razvoj mogo čle,če pomeni razvoj za vse, vklju čno z ženskami in manj ši-
nami ali ranljivimi skupinami;
92. poudarja pomen podpore EU strategijam, katerih namen je krepitev polo žajažensk, vklju čno s pod-
poro mikrokreditov ter programi v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem, ki so bistveni v boju protivirusu HIV/aidsu;
Izvedba in nadzor
93. poziva Komisijo in generalni sekretariat Sveta, naj vsa nadaljnja poro čila o napredku v zvezi z izvaja-
njem strategije EU za Afriko po šljeta tudi Evropskemu parlamentu; zahteva tudi informacije o izpla čevanju
in izvajanju dodatnih sredstev v vi šini 2 700 000 000 EUR v okviru 10. evropskega razvojnega sklada,
dodeljenih „pobudam o upravljanju “, ki jih je Komisija pripravila za vsako dr žavo AKP;C 263 E/646 SL 16.10.2008 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
94. poziva Komisijo, da prika že, kako se je 9. evropski razvojni sklad uporabil in prerazporedil, da se je
omogo čilo izvajanje strategije EU za Afriko; poziva k neodvisni oceni izvajanja te strategije; poziva Komisijo,
da predlaga skupni mehanizem za izvajanje in ocenjevanje nove skupne strategije na tehni čni in politi čni
podlagi, vklju čno z vsemi finan čnimi instrumenti Skupnosti za razvoj na vseh ravneh;
95. pozdravlja namen EU in Afri ške unije, da pripravita akcijski na črt za prvo obdobje skupne strategije;
poudarja, da mora vsebovati konkretne predloge za financiranje in merljive kazalnike na vseh ravneh izvaja-nja (lokalni, nacionalni, regionalni in celinski) in v vseh ustreznih instrumentih finan čnega sodelovanja, s
katerimi bo nadzor la žji in preglednej ši; poudarja, da mora biti parlamentarni nadzor, nadzor lokalnih
organov in nadzor civilne dru žbe del uradnega nadzornega procesa;
96. poziva Komisijo, naj zagotovi, da vsak okvir spremljanja vklju čuje nadzor obstoje čih obveznosti Afri-
ške unije in EU, kot so razvojni cilji tiso čletja, zgoraj omenjeni sporazum iz Cotonouja, poziv iz Abud žek
pospe šenemu ukrepanju in splo šna deklaracija o človekovih pravicah;
97. poziva, da se v skupno strategiji izrecno navede komunikacijska strategija za ve čanje javne ozave šče-
nosti o delovanju vlad in zagotovitev povratne zanke, da se zagotovi povezanost vlad s potrebami njihovihvolivcev glede teh politik;
98. spodbuja oblikovanje, kot del skupne strategije, politi čnega prostora za resni čen in u činkovit med člo-
veški dialog z ustreznim financiranjem in jamstvi za politi čno neodvisnost ter za vzpostavitev mehanizmov,
prek katerih lahko civilna dru žba in nedr žavni akterji prispevajo k vladnim postopkom odlo čanja, vladni
organi pa odgovarjajo javnosti;
99. poziva Komisijo, naj opredeli, kako bo s financirala novo strategijo in program ukrepov; ugotavlja, da
so 10. evropski razvojni sklad, geografski program za Ju žno Afriko, tematski programi instrumenta razvoj-
nega sodelovanja ter evropski sosedski in partnerski instrument glavni razpolo žljivi skladi za izvajanje
skupne strategije; poziva Komisijo, da zagotovi skladnost pri izvajanju teh instrumentov sodelovanja inskupne strategije; poziva Komisijo, naj Evropski parlament in vseafri ški parlament obve šča na vseh ravneh
postopka (na črtovanje programa, opredelitev, presoja, financiranje, izvajanje in ocenjevanje);
100. poziva, naj prvi akcijski na črt vklju čuje posebna finan čna sredstva za vseafri š
ke institucije, dejavno-
sti, ki se bodo izvajale na vseafri ški ravni, in novo partnerstvo (lizbonske pobude); zahteva tudi, da so
nacionalni, regionalni in celinski parlamenti izrecno omenjeni kot mo žni prejemniki pomo či;
101. pozdravlja dejstvo, da je Svet vzpostavil za časno delovno skupino, ki jo sestavljajo strokovnjaki iz
interesnih dr žavčlanic, za uskladitev stali ščdržavčlanic glede vpra šanj, obravnavanih v skupni strategiji, ter
od Komisije in Sveta zahteva, da Evropskemu parlamentu redno poro čata o dejavnostih te delovne skupine;
102. potrjuje, da morata biti oba, vseafri ški in evropski parlament, kot pomembni instituciji upravljanja,
ključna akterja v spremljanju skupne strategije ter da morajo pri tem sodelovati tudi lokalni organi in
nedr žavni akterji, kot so ekonomski, socialni in kulturni svet Afri ške unije ter ekonomski, socialni in kul-
turni svet EU;
103. zato je odlo čen, da skupaj z vseafri škim parlamentom natan čno spremlja izvajanje skupne strategije
in akcijskih programov; zato poziva k ustanovitvi skupne parlamentarne delegacije Evropskega parlamentain vseafri škega parlamenta kot foruma za demokrati čno razpravo o vpra šanjih odnosov med narodi EU in
Afrike;16.10.2008 SL C 263 E/647 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007
104. je odlo čen, da bo skupaj z vseafri škimi organizacijami zagotavljal skladnost med politiko razvojnega
sodelovanja in drugimi podro čji politike EU, ki vplivajo na afri ške dr žave v razvoju;
105. ocenjuje, da je treba parlamentarni pregled in odobritev paketov razvojne pomo či obravnavati kot
predpogoj za izpla čilo sredstev;
106. je sklenil, da z vseafri škim parlamentom organizira skupno parlamentarno prireditev pred drugim
vrhom EU-Afrika, na črtovanim decembra 2007 v Lizboni;
*
**
107. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom
državčlanic, Komisiji in izvr šnemu svetu Afri ške unije, vseafri škemu parlamentu, Svetu ministrov AKP in
Skupni parlamentarni skup ščini AKP-EU.
P6_TA(2007)0484
Mednarodni sporazum o prepovedi kasetnega streliva
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2007 o pobudi za sprejetje Sporazuma o
prepovedi vsakr šnega kasetnega streliva po svetu
Evropski parlament ,
— ob upo števanju svojih prej šnjih resolucij o škodljivih u činkih nekaterih vrst klasi čnih eksplozivnih sred-
stev (kopenskih min in kasetnega streliva, streliva z osiroma šenim uranom, fosfornih min, neeksplodi-
ranih ostankov vojne), ki jih uporabljajo dr žavni in nedr žavni dejavniki,
— ob upo števanju zlasti svoje resolucije z dne 16. novembra 2006 o Konvenciji o prepovedi biolo škega in
strupenega oro žja (BTWC), kasetnih bomb in konvencionalnega oro žja (1), v kateri je institucije EU
pozval k temu, da podprejo pobudo za vsestransko in u činkovito konvencijo o prepovedi kasetnega
streliva po vsem svetu,
— ob upo števanju sprejetega 5. protokola z dne 28. novembra 2003 o eksplozivnih ostankih vojne h
Konvenciji OZN o prepovedi ali omejitvi uporabe nekaterih vrst konvencionalnega oro žja (CCW) in
pozdravljajo čdejstvo, da je konvencija za čela veljati dne 12. novembra 2006,
— ob upo števanju Deklaracije iz Osla, ki so jo dne 22. in 23. februarja 2007 sprejele skupina dr žav, OZN,
Mednarodni odbor Rde čega kri ža, Zveza proti uporabi kasetnega streliva in druge človekoljubne orga-
nizacije in se z njo zavezale, da bodo do leta 2008 sklenile pravno zavezujo čmednarodni instrument
za prepoved uporabe, proizvodnje, prenosa in skladi ščenja kasetnega streliva, ki povzro ča nedopustno
škodo civilnemu prebivalstvu,
— ob upo števanju osnutka pogajalskega mandata CCW o kasetnem strelivu, ki ga je v imenu Evropske
unije vladnim strokovnjakom CCW predlo žila Nem čija,
(1) UL C 314 E, 21.12.2006, str 327.C 263 E/648 SL 16.10.2008 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 25. oktober 2007