SL Uradni list Evropske unije C 18/30

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o statutu evropskih fundacij (mnenje na lastno pobudo)

2011/C 18/06

Poročevalka: ga. HELLAM

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 16. julija 2009 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Statut evropskih fundacij.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 30. marca 2010.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 462. plenarnem zasedanju 28. in 29. aprila 2010 (seja z dne 28. aprila) s 134 glasovi za, 2 glasovoma proti in 1 vzdržanim glasom.

1. Splošna priporočila in sklepi

1.1 To mnenje na lastno pobudo predstavlja nekatera razmišljanja in predloge v zvezi z uvajanjem evropskega statuta, prilagojenega fundacijam, in predlaga smernice, ki bi lahko bile podlaga za pripravo takšnega statuta.

1.2 Pregled potreb in možnosti potrjuje, da je treba za fundacije na podlagi prava družb izvesti evropski projekt, ki bi fundacijam služil kot prilagojen instrument za lajšanje njihovih dejavnosti na notranjem trgu. Nedavna študija (1) in strokovnjaki (2) ugotavljajo, da se je število fundacij in ustanoviteljev, ki želijo razvijati čezmejne dejavnosti in sodelovanje, v zadnjem desetletju znatno povečalo. Poleg tega ugotovitve kažejo, da se fundacije, ki opravljajo čezmejne dejavnosti, spopadajo s številnimi ovirami, vključno s pravnimi, kar povečuje stroške transakcij in posledično zmanjšuje skupni znesek sredstev, ki so na voljo v javno korist.

1.3 Sektor fundacij in njegove predstavniške organizacije in mreže na ravni EU (3) so že večkrat pozvale k uvedbi statuta evropskih fundacij (SEF), za katerega menijo, da bi bil stroškovno najučinkovitejša rešitev za odpravljanje čezmejnih ovir in posledično za spodbujanje dejavnosti fundacij v Evropi.

1.4 V skladu s tem EESO poziva Komisijo, da v podporo javnokoristnim dejavnostim pripravi predlog uredbe o statutu evropskih fundacij in ga predloži v naknadno sprejetje Svetu in Evropskemu parlamentu.

1.5 EESO meni, da je statut evropskih fundacij pomemben instrument za umestitev državljanov v središče notranjega trga in približevanje Evrope ljudem.

1.6 EESO meni, da lahko SEF služi kot nov mehanizem za podpiranje evropske javne koristi in delovanja državljanov ter za reševanje pomembnih evropskih ekonomsko-socialnih vprašanj in perečih potreb na področjih, kot so znanje in inovacije, medicinske raziskave, zdravstvene in socialne storitve, okolje in regionalni razvoj, zaposlovanje in poklicno usposabljanje, ohranjanje naravne in kulturne dediščine, spodbujanje umetnosti in kulturne raznolikosti, mednarodno sodelovanje in razvoj.

1.7 Da bo novi statut učinkovit in privlačen, bo moral vsebovati jasna in celovita pravila glede ustanavljanja, delovanja in nadzora fundacij ter doseči resnično evropsko razsežnost. Statut bo olajšal čezmejne dejavnosti, donacije in sodelovanje z uvedbo učinkovitega upravljavskega orodja za javnokoristne dejavnosti, hkrati pa bo ponujal priznan evropski znak kakovosti.

2. Splošne ugotovitve

2.1 Področje uporabe in institucionalno ozadje

2.1.1 Namen tega mnenja na lastno pobudo je proučiti možno pripravo statuta evropskih fundacij, ki bo fundacijam in financerjem, ki čedalje bolj povečujejo obseg čezmejnih dejavnosti, pomagal pri odpravljanju civilnopravnih in davčnopravnih ovir, ustanavljanju novih fundacij pa od samega začetka dal evropsko razsežnost.

2.1.2 Novembra 2009 je generalni direktorat za notranji trg in storitve pri Evropski komisiji objavil rezultate javnega posvetovanja (4) o statutu evropskih fundacij, ki so sprožili veliko odzivov, zlasti iz nepridobitnega sektorja, in iz katerih je bila razvidna odločna podpora SEF.

2.1.3 Februarja 2009 je Evropska komisija objavila študijo izvedljivosti o statutu evropskih fundacij (5). V študiji so opisane možne koristi SEF v smislu zmanjšanja ali odprave nepotrebnih finančnih stroškov in upravnih obremenitev, kar bi fundacijam olajšalo opravljanje dejavnosti v različnih državah članicah EU.

2.1.4 V zvezi s statutom evropskih fundacij sta bili podani tudi dve področni priporočili: — predlog Evropskega centra za fundacije iz leta 2005 za uredbo o statutu evropskih fundacij (6). — raziskovalni projekt iz leta 2006 Evropska fundacija – nov pravni pristop, ki so ga izvedli strokovnjaki na področju prava fundacij in davčnega prava (7).

2.1.5 Evropski parlament je 4. julija 2006 sprejel resolucijo o nadaljnjih možnostih na področju prava družb (8), ki poziva Komisijo, naj nadaljuje pripravo zakonodaje Skupnosti za druge pravne oblike, med katerimi je tudi evropska fundacija.

2.1.6 V mnenju iz leta 2009 o različnih oblikah podjetij (9) EESO pozdravlja začetek dela v zvezi s statutom evropskih fundacij in poziva Komisijo, naj zaključi oceno učinka do začetka leta 2010 in pripravi predlog uredbe, ki bo fundacijam, ki delujejo na evropski ravni, zagotovila enake pogoje delovanja na notranjem trgu.

2.1.7 Leta 2006 je Evropsko sodišče razsodilo (10), da različna davčna obravnava rezidenčnih in nerezidenčnih javnokoristnih fundacij predstavlja neupravičeno kršitev načela prostega pretoka kapitala, vendar samo v državah članicah, ki v skladu s tam veljavnim pravom fundacijam priznavajo status javnokoristnega delovanja.

2.1.8 V neki zadevi o čezmejnih donacijah (11) je Sodišče razsodilo, da so davčni zakoni, ki diskriminirajo donacije javnokoristnim organizacijam s sedežem v drugih državah članicah EU, v nasprotju s Pogodbo ES, če organizacije prejemnice, ki imajo sedež v drugih državah članicah, štejejo za „enakovredne“ rezidenčnim javnokoristnim organizacijam.

2.2 Ugotovitve: sektor fundacij v EU

2.2.1 Evropski sektor fundacij je pomembna gospodarska sila (12) s premoženjem od 350 milijard do približno 1 000 milijard EUR ter letnimi izdatki od 83 milijard do 150 milijard EUR. V številnih evropskih državah se fundacije vztrajno krepijo.

2.2.2 Fundacije imajo pomembno vlogo na trgu dela. 110 000 fundacij, kolikor jih je naštela študija izvedljivosti o statutu evropskih fundacij, daje redno zaposlitev od 750 000 do milijonu ljudi v EU (13). Z zagotavljanjem nepovratnih sredstev ali kapitalske podpore organizacijam in posameznikom fundacije podpirajo tudi zaposlovanje in vključevanje v prostovoljne dejavnosti.

2.2.3 Velika večina fundacij v EU temelji na lastnih sredstvih in opravlja namenske javnokoristne dejavnosti. Fundacije praviloma nimajo članov ali delničarjev in so ločeno ustanovljene nepridobitne ustanove za razdeljevanje sredstev. Imajo uveljavljen in zanesljiv vir dohodka, ki je namenjen izključno javnokoristnim dejavnostim. Njihov dohodek je lahko v obliki dotacije, tj. kapitalskega zneska, ki ga zagotovi posameznik, družina, podjetje ali druga organizacija. Lahko ima obliko „premičnega“ premoženja (gotovine, delnic, obveznic, umetnin, avtorskih pravic, raziskovalnih licenc) ali „nepremičnega“ premoženja (zemljišč in nepremičnin, kot so muzeji in centri za oskrbo). Dohodek lahko pridobivajo tudi iz drugih virov, kot so na primer zapuščine in darila, prispevki javnosti, dohodek iz lastnih dejavnosti, pogodbe ali loterijski izkupički.

2.2.4 Fundacije v EU delajo na zadevah in projektih, ki neposredno koristijo ljudem in so ključne za oblikovanje Evrope državljanov na najrazličnejših področjih, kot so znanje, raziskave in inovacije, socialne storitve in zdravstvo, medicinske raziskave, okolje, regionalni razvoj, zaposlovanje in poklicno usposabljanje, ohranjanje naravne in kulturne dediščine, spodbujanje umetnosti in kulture, mednarodno sodelovanje in razvoj.

2.2.5 Čedalje večje število fundacij in financerjev opravlja čezmejne dejavnosti. Pri tem pa se srečujejo z upravnimi, civilnopravnimi in davčnopravnimi ovirami, ki so navedene v študiji izvedljivosti. Te ovire so: — pereče težave z različnimi nacionalnimi zakonodajami: nove evropske pobude se odlagajo ali opuščajo zaradi pomanjkanja ustreznih pravnih orodij; — težave s priznavanjem statusa pravne osebe v primeru tujih fundacij; — pravna negotovost glede vprašanja, ali država priznava, da so čezmejne dejavnosti rezidenčnih fundacij in njihov status javnokoristnih organizacij resnično v „splošnem interesu“; — upravne obremenitve in stroški ustanavljanja podružnic v drugih državah; — pomanjkanje možnosti za prenos sedeža v drugo državo članico; — davčne ovire: nerezidenčni organi so diskriminirani pri obdavčitvi.

2.3 Potreba po uvedbi ustreznega instrumenta za fundacije

2.3.1 Bilo bi nerealistično upati na uskladitev velikanskega števila zakonov, ki urejajo fundacije v državah članicah (14), zlasti ob upoštevanju razlik med njimi glede namena, pogojev za ustanovitev, upravljanja in odgovornosti (15).

2.3.2 Noben od obstoječih evropskih pravnih instrumentov (16), vzpostavljenih, da podprejo rast čezmejnih dejavnosti zasebnih podjetij in javnih organov v EU – ali sodelovanje med njimi –, ni primeren za potrebe in posebne lastnosti fundacij kot zasebnih nepridobitnih ustanov za razdeljevanje sredstev, ki uresničujejo cilj javnega interesa in nimajo delničarjev ali nadzornih članov.

2.3.3 Treba je torej premisliti o pripravi statuta evropskih fundacij, ki je dostopen in prilagojen potrebam fundacij, s ciljem olajšati njihovo delovanje in projekte sodelovanja na enotnem trgu, kar jim bo omogočilo, da združijo vire iz različnih držav in od samega začetka dajo evropski pečat ustanovitvi evropskih fundacij v podporo javnokoristnim dejavnostim.

3. Za statut evropskih fundacij: osnovni cilji in strukture

3.1 Cilji in koristi

3.1.1 Statut evropskih fundacij (SEF) je dobra politična opcija za spodbujanje dela javnokoristnih fundacij v EU, ker bi: — izboljšal evropski pravni okvir za fundacije; — zmanjšal pravne in upravne ovire; — spodbudil ustvarjanje novih dejavnosti; — olajšal čezmejno delo, saj bi pomagal vzpostavljati partnerstvo na enotnem trgu; — izboljšal preglednost; — ponudil učinkovito upravljavsko orodje v podporo javnokoristnim dejavnostim; — olajšal postopke zbiranja donacij za čezmejne dejavnosti tako fizičnih kot pravnih oseb; — prispeval k procesu gospodarskega povezovanja in okrepil evropsko civilno družbo v današnjem globaliziranem okolju, v katerem se je treba skupnih izzivov in negotovosti lotiti na jasen in konkreten način.

3.1.2 SEF bi imel več prednosti: — učinkovitost in poenostavitev: statut bi uvedel možnost ustanovitve evropske fundacije (EF), registrirane v eni državi članici, ki bi bila priznana v preostalih 26 državah članicah. tako ustanovljena fundacija bi lahko delovala po vsej EU na podlagi enega samega sklopa pravil in usklajenega sistema za upravljanje in poročanje. Statut bi pomagal odpraviti obstoječe ovire in olajšati čezmejno sodelovanje in dejavnosti; — odgovornost: SEF bi z uvedbo skupne opredelitve „javnokoristnih fundacij“ v EU pojasnil koncept fundacij, saj se sedanja opredelitev „fundacije“ uporablja preveč ohlapno in zato zajema zelo raznolike organizacije. Lahko bi imel pozitivne učinke tudi na splošno upravljanje fundacij z uvedbo meril uspešnosti za primerjalne analize; — gospodarske koristi: poleg zmanjšanja stroškov za čezmejne dejavnosti bi bile fundacije, ki bodo dejavnosti opravljale na podlagi statuta, priznane v očeh tako javne uprave kot splošne javnosti, ker bi imele zaupanja vredni evropski „pečat“. Statut bi olajšal združevanje virov za opravljanje dejavnosti v javno korist in bi lahko pritegnil tuje naložbe. Lahko bi imel blagodejne učinke tudi na vedenje donatorjev in darovanje nasploh; — politične koristi in koristi za državljane: razvoj čezmejnih dejavnosti in sodelovanja bi spodbudil evropsko povezovanje na področjih, ki so v neposrednem interesu državljanov EU. Statut bi lahko imel vlogo zanesljivega in prilagodljivega upravljavskega orodja za podporo javnokoristnih in državljanskih dejavnosti na ravni EU pri reševanju perečih potreb in svetovnih političnih vprašanj.

3.2 Poglavitne značilnosti

3.2.1 Učinkovit statut bi moral temeljiti na vrsti ključnih načel in značilnosti. Imel bi vlogo dodatnega in neobveznega javnokoristnega instrumenta, ki bi temeljil predvsem na evropskem pravu in dopolnjeval nacionalne in regionalne zakone.

3.2.2 Statut bi bilo možno pripraviti v skladu z načeli, ki so okvirno opisana v nadaljevanju in jih bo treba podrobneje določiti v sodelovanju z vpletenimi stranmi. Statut bi moral: 3.2.2.1 biti neobvezen in dodaten instrument, ki ga bodo lahko uporabili financerji in fundacije, dejavni v več kot eni državi članici EU, namesto da bi ustanavljali več fundacij na podlagi nacionalnih zakonodaj, veljavnih v različnih državah članicah EU. Statut ne bi nadomeščal obstoječih nacionalnih zakonov, ki urejajo fundacije; 3.2.2.2 biti preprost in celovit glede večine vidikov prava, ki ureja fundacije, in se na čim manj pravnih področij sklicevati na nacionalno zakonodajo. Na ta način bo ustanoviteljem omogočeno, da z uporabo enega samega pravnega orodja prihranijo stroške, potrebne za doseganje skladnosti, in da vzpostavijo upravljavsko strukturo, ki bo primerljiva v vseh državah članicah; 3.2.2.3 biti zlahka dostopen. Evropsko fundacijo bi lahko za nedoločen ali določen čas ustanovila katera koli fizična oseba, ki prebiva v EU, z notarskim aktom fizične ali pravne osebe, ki prebiva v EU; s preoblikovanjem obstoječe javnokoristne fundacije z registriranim sedežem v državi članici EU v evropsko fundacijo ali z združitvijo javnokoristnih fundacij, zakonsko ustanovljenih v eni ali več držav članic EU. Obvestilo o ustanovitvi evropske fundacije bi moralo biti objavljeno v uradnem listu; 3.2.2.4 dopuščati izključno javnokoristne dejavnosti. Opis javne koristi bi lahko vseboval odprt seznam javnokoristnih dejavnosti, da omogoči čim več manevrskega prostora (17). Evropska fundacija bi se štela za javnokoristno, če: (1) bi služila splošnemu javnemu interesu na evropski/mednarodni ravni bodisi z izvajanjem lastnih programov ali s podpiranjem posameznikov, združenj, ustanov ali drugih subjektov, in (2) namen, za katerega je bila ustanovljena, vključuje spodbujanje javnega interesa na enem ali več področij, ki se štejejo za javnokoristna; 3.2.2.5 vzpostavljati evropsko razsežnost: statut bi bil namenjen dejavnostim, ki vsebujejo evropski vidik na splošno, torej dejavnostim, ki se opravljajo v več kot samo eni državi članici; 3.2.2.6 določati minimalni kapital. Ta zahteva bi lahko bila znak resnosti namena in dejavnosti evropske fundacije in bi povečala zaščito upnikov, hkrati pa ne bi smela preprečevati začetka izvajanja manjših pobud; 3.2.2.7 izključevati možnost „formalnega“ članstva, vendar omogočiti nekakšno participativno strukturo, ki pa ne sme nadomeščati pravic in obveznosti upravljavske strukture; 3.2.2.8 v okviru cilja delovanja javnokoristnih evropskih fundacij omogočiti opravljanje gospodarskih dejavnosti neposredno ali prek drugega pravnega subjekta, pod pogojem, da se vsakršni dohodki ali presežki uporabijo za opravljanje javnokoristnih dejavnosti; 3.2.2.9 opredeliti pravico do posedovanja premičnega in nepremičnega premoženja, prejemanja in posedovanja daril ali subvencij vseh vrst, vključno z delnicami in drugimi prenosnimi vrednostnimi papirju iz katerega koli zakonitega vira; 3.2.2.10 določiti registrirani sedež v EU. Sedež bi bilo možno prenesti v drugo državo članico brez potrebe po ukinitvi ali ustanovitvi novega pravnega subjekta; 3.2.2.11 določiti jasna pravila glede preglednosti in odgovornosti. Evropska fundacija bi morala voditi evidenco o vseh finančnih transakcijah in uporabljati formalne finančne kanale, pristojnemu organu pa dostavljati letne računovodske izkaze in poročila o poslovanju. Računovodski izkazi večjih organizacij bi morali biti predmet revizije; 3.2.2.12 določiti jasna pravila glede upravljanja in odgovornosti za evropsko fundacijo, pri čemer pa bi morali ustanovitelji/upravni odbor imeti na voljo dovolj manevrskega prostora, da notranje zadeve uredijo z internimi predpisi evropske fundacije. Kot primer bi lahko bili predlagani vzorčni interni izvedbeni predpisi. V njih bi moralo biti določeno preprečevanje navzkrižij interesov.

4. Veljavna zakonodaja

4.1.1 V predlogu statuta evropskih fundacij bi bili navedeni vsi različni viri veljavne zakonodaje: uredba EU o statutu evropskih fundacij, interni predpisi evropske fundacije in druga zakonodaja EU ali nacionalni zakoni.

4.1.2 Zakonodaja, povezana s statutom evropskih fundacij bi morala biti dokaj obsežna, vendar hkrati tudi jasna in preprosta. Razlogi za to so očitni: jasnost bo evropskim fundacijam pomagala, da ravnajo v skladu z zakonodajo, tistim, ki so zadolženi za nadzor, pa da jo uveljavijo.

4.1.3 Predlog statuta evropskih fundacij bi moral vzpostaviti okvir, znotraj katerega se evropske fundacije ustanavljajo, izvajajo dejavnost in ravnajo odgovorno. Na področjih, ki bi jih zakonodaja urejala (npr. zahteve, povezane z ustanavljanjem, registracijo, namenom, kapitalom, registriranim sedežem, statusom pravne osebe, pravno sposobnostjo, odgovornostjo direktorjev, preglednostjo in odgovornostjo), bi morala biti obsežna in brez sklicevanj na nacionalno zakonodajo. To bo zagotovilo enotnost, jasnost in varnost, ki bi jih moral statut ponujati tretjim strankam, partnerjem in donatorjem.

4.1.4 Kar zadeva nadzor evropskih fundacij, bi morala biti pristojnost zanj prenesena na pristojne organe v državah članicah na podlagi skupno dogovorjenih standardov statuta evropskih fundacij v zvezi z zahtevami na področju registracije, poročanja in nadzora, določenih v uredbi o statutu evropskih fundacij.

4.1.5 V zadevah, ki niso zajete v zakonodaji o statutu evropskih fundacij, bi se uporabljale določbe druge zakonodaje Skupnosti ali držav članic.

4.1.6 Kar zadeva davke, bi morala biti pristojnost za določanje davčne obravnave evropske fundacije dodeljena davčnemu organu države članice, v kateri je evropska fundacija zavezana plačevanju davka.

4.1.7 Države članice EU zagotavljajo posebno davčno obravnavo javnokoristnih fundacij (18). Za različno davčno obravnavo domačih in tujih organizacij, ki delujejo v javno korist, velja ugotoviti, da je lahko v nasprotju s Pogodbo ES, zlasti v zvezi z donacijami, dediščino ali davkom na zapuščine in darila ter dohodkom fundacij iz tujih virov. Zato bi morale evropske fundacije uživati enako davčno obravnavo, ki so jo domači zakonodajalci dodelili domačim fundacijam, vključno z davčno oprostitvijo davka na dohodek, davka na darila in dediščino ter davka na vrednost/prenos premoženja (19).

4.1.8 V zvezi z davčno obravnavo ustanoviteljev evropskih fundacij/donatorjev: ustanovitelj/donator, ki evropski fundaciji daje prispevke znotraj ali zunaj nacionalnih meja, bi moral biti upravičen do enakega davčnega zmanjšanja ali odbitka od davka, do katerega je upravičena donacija, ki jo je prejela javnokoristna organizacija v državi članici donatorja.

4.1.9 Kar zadeva posredne davke, je EESO v mnenju o različnih oblikah podjetij (20) Komisijo pozval, naj spodbudi države članice, da proučijo možnost odobritve izravnalnih ukrepov za podjetja na podlagi njihove potrjene javne koristi ali njihovega dokazanega prispevka k regionalnemu razvoju.

V Bruslju, 28. aprila 2010 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Študija izvedljivosti o statutu evropskih fundacij, 2009.

(2) Na ta trend je opozoril Evropski center za fundacije (European Foundation Centre, EFC), ki je glavna članska organizacija za javnokoristne fundacije na ravni EU. Dve tretjini članov sta dejavni v državah, ki niso države izvora članov.

(3) Evropski center za fundacije, Mreže donatorjev in fundacij v Evropi, Mreža evropskih fundacij.

(4) http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm.

(5) http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm.

(6) http://www.efc.be/SiteCollectionDocuments/EuropeanStatuteUpdated.pdf.

(7) http://www.bertelsmann-stiftung.de/bst/en/media/xcms_bst_dms_15347__2.pdf.

(8) P6_TA(2006)0295.

(9) UL C 318, 23.12.2009, str. 22.

(10) Zadeva Stauffer C-386/04.

(11) Zadeva Persche C-318/07.

(12) Točka 1 povzetka študije izvedljivosti.

(13) Glej opombo 12.

(14) EFC Legal and fiscal profiles of foundations in the EU. http://www.efc.be/Legal/Pages/FoundationsLegalandFiscalCountryProfiles.aspx.

(15) EFC Comparative Highlights of Foundation Laws http://www.efc.be/Legal/Pages/Legalandfiscalcomparativecharts.aspx.

(16) Evropsko gospodarsko interesno združenje, evropsko podjetje, evropska zadruga, evropsko združenje za teritorialno sodelovanje.

(17) Odprt seznam je določen v predlogu EFC iz leta 2005 za statut evropskih fundacij.

(18) Povzetek davčnih pravil za fundacije je na voljo v publikaciji „Comparative Highlights of Foundation Laws“, EFC 2009 http://www.efc.be/Legal/Pages/Legalandfiscalcomparativecharts.aspx.

(19) Glej The European Foundation a new legal perspective. http://www.bertelsmann-stiftung.de/bst/en/media/xcms_bst_dms_15347__2.pdf.

(20) Glej opombo 9.