Odnosi med Evropsko Unijo in Islamsko republiko Pakistan (v nadaljnjem besedilu: Pakistan) temeljijo na Sporazumu o sodelovanju, ki je začel veljati 1. septembra 2004. Eden od njegovih glavnih ciljev je zagotoviti pogoje za rast in razvoj trgovine med pogodbenicama ter ju spodbujati. Spoštovanje človekovih pravic, ki vključuje temeljne delavske pravice, in demokratičnih načel je tudi bistveni element navedenega sporazuma.

Odnosi med Evropsko Unijo in Islamsko republiko Pakistan (v nadaljnjem besedilu: Pakistan) temeljijo na Sporazumu o sodelovanju, ki je začel veljati 1. septembra 2004. Eden od njegovih glavnih ciljev je zagotoviti pogoje za rast in razvoj trgovine med pogodbenicama ter ju spodbujati.

Pomembno bo uporabiti vsa razpoložljiva sredstva ter po teh izrednih razmerah podpreti okrevanje Pakistana , vključno s predlaganimi izrednimi trgovinskimi ukrepi za pospešitev pakistanskega izvoza, z namenom prispevati k njegovemu prihodnjemu gospodarskemu razvoju , ter obenem zagotoviti ohranitev doslednosti in skladnosti na vseh ravneh, da bi se oblikovala trajnostna dolgoročna strategija .

Pomembno bo uporabiti vsa razpoložljiva sredstva ter po teh izrednih razmerah podpreti obnovo Pakistana in usmeritev k prihodnjemu razvoju.

Resnost te naravne nesreče zahteva takojšen in obsežen odziv, ki bi upošteval geostrateški pomen pakistanskega partnerstva z Unijo, zlasti s ključno vlogo, ki jo ima Pakistan v boju proti terorizmu, hkrati pa prispeval k splošnemu razvoju, varnosti in stabilnosti te regije.

Učinki avtonomnih trgovinskih preferencialov bi morali biti konkretno merljivi v smislu ustvarjanja novih delovnih mest, izkoreninjenja revščine in trajnostnega razvoja pakistanskega delavskega in revnega prebivalstva.

Evropski svet je zlasti poudaril trdno zavezanost, da izključno Pakistanu odobri večji dostop do trga Unije, in sicer z izjemnim, takojšnjim in časovno omejenim zmanjšanjem carin za ključne izdelke, ki se uvažajo iz Pakistana. Ob prejemu tega mandata je Komisija podala predlog za sveženj, ki opredeljuje 75 tarifnih vrstic, ki so značilne za pakistanske ključne izvozne panoge na tistih območjih, ki so jih poplave najhuje prizadele, pri čemer je zagotovila, da bi povečanje pakistanskega izvoza v Unijo za 100 milijonov EUR letno ali več pomenilo dejansko, obsežno in koristno pomoč tej regiji.

Evropski svet je zlasti poudaril trdno zavezanost, da izključno Pakistanu odobri večji dostop do trga Unije, in sicer s takojšnjim in časovno omejenim zmanjšanjem dajatev za ključne izdelke, ki se uvažajo iz Pakistana.

Pakistanska trgovina z Unijo pretežno temelji na tekstilnih izdelkih in oblačilih, ki so po podatkih Komisije leta 2009 zajemali 73,7 % pakistanskega izvoza v Unijo, pa tudi na etanolu in usnju, kar so občutljivi industrijski izdelki v nekaterih državah članicah, v katerih je delovna mesta v tej panogi svetovna recesija že hudo prizadela in kjer si v industrijah prizadevajo prilagoditi novemu svetovnemu trgovinskemu okolju.

Tekstilni sektor je ključnega pomena za pakistansko gospodarstvo, saj pomeni 8,5 % BDP in zaposluje 38 % delovne sile, od katerih je polovica žensk.

Glede na težavne okoliščine, s katerimi se zaradi opustošujočih poplav soočajo prebivalci Pakistana, je primerno izredne avtonomne trgovinske preferenciale razširiti na Pakistan, tako da se za določen čas opustijo vse tarife za nekatere izdelke, ki jih Pakistan želi izvažati. Zagotovitev teh trgovinskih preferencialov bi lahko imela samo omejene škodljive učinke na notranji trg Unije in ne bi smela prizadeti najmanj razvitih članic Svetovne trgovinske organizacije (STO).

Zato je primerno avtonomne trgovinske preferenciale razširiti na Pakistan, tako da se za določen čas opustijo vse tarife za nekatere izdelke, ki jih Pakistan želi izvažati. Zagotovitev teh trgovinskih preferencialov naj ne bi povzročila pomembnejših škodljivih učinkov na notranji trg Unije in naj ne bi prizadela najmanj razvitih članic Svetovne trgovinske organizacije (STO).

Predlagani ukrepi so del izrednega svežnja, namenjenega reševanju specifičnih razmer v Pakistanu. Ti ukrepi ne bi smeli predstavljati precedensa za trgovinsko politiko Unije do drugih držav.

Odobritev avtonomnih trgovinskih preferencialov je povezana s spoštovanjem temeljnih načel demokracije in človekovih pravic.

Upravičenost do koriščenja izrednih avtonomnih trgovinskih preferencialov je odvisna od tega, ali Pakistan upošteva ustrezna pravila o poreklu izdelkov in z njimi povezane postopke ter ali je vključen v učinkovito upravno sodelovanje z Unijo zaradi preprečevanja tveganja goljufije. Resne in sistematične kršitve pogojev za upravičenost do preferencialne ureditve, goljufija ali nezagotavljanje upravnega sodelovanja za preverjanje porekla blaga ali resno poslabšanje spoštovanja temeljnih načel demokracije in človekovih pravic v Pakistanu, vključno s temeljnimi pravicami delavcev, bi morali predstavljati razloge za začasno opustitev preferencialov. V zvezi s tem bi bilo treba Komisiji dovoliti, da po potrebi sprejme take začasne ukrepe.

Upravičenost do izkoriščanja avtonomnih trgovinskih preferencialov je odvisna od tega, ali Pakistan upošteva ustrezna pravila o poreklu izdelkov in z njimi povezane postopke ter ali je vključen v učinkovito upravno sodelovanje z Unijo zaradi preprečevanja tveganja goljufije. Resne in sistematične kršitve pogojev za upravičenost do preferencialne ureditve, goljufija ali nezagotavljanje upravnega sodelovanja za preverjanje porekla blaga bi morali biti razlogi za začasno opustitev preferencialov. V zvezi s tem bi bilo treba Komisiji dovoliti, da po potrebi sprejme take začasne ukrepe.

Odobritev teh preferencialov je odvisna tudi od tega, ali se bo Pakistan od dneva začetka veljavnosti te uredbe vzdržal ohranjanja, uvajanja ali povečanja carin ali dajatev z enakim učinkom ali kakršnih koli omejitev ali prepovedi izvoza ali prodaje za izvoz vseh materialov, ki se uporabljajo predvsem za proizvodnjo katerega koli izdelka, na katerega se nanaša ta uredba in je namenjen na ozemlje Unije.

Uvodna izjava 10 c (novo)

Za zagotovitev učinkovitega in čimbolj daljnosežnega spremljanja gibanja uvoza izdelkov, na katere se nanaša ta uredba, je treba vzpostaviti carinski nadzor nad uvozom, ki ga ureja ta uredba. Na podlagi tega spremljanja bi bilo treba predložiti četrtletno poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe.

Avtonomni trgovinski preferenciali, dodeljeni Pakistanu, bi morali biti predmet letne ocene učinka, ki jo izvede Komisija ter predloži Parlamentu in Svetu, kar omogoča prilagoditve na podlagi trenutnega obsega uvoza in morebitnih posledic za sektorje, ki jih posebno zadeva ta uredba.

Glede na nujnost razmer v Pakistanu bi se morala uredba uporabljati takoj , ko bo STO odobrila prošnjo Unije za odstopanje od njenih obveznosti na podlagi členov I in XIII GATT.

Glede na nujnost razmer v Pakistanu bi se morala uredba uporabljati od 1. januarja 2011 , če bo STO odobrila prošnjo Unije za odstopanje od njenih obveznosti na podlagi členov I in XIII GATT.

Zaradi zagotovitve takojšnjega in trajnostnega učinka na gospodarsko okrevanje Pakistana po poplavah se priporoča, naj se trajanje trgovinskih preferencialov omeji na eno leto od začetka veljavnosti teh ukrepov .

Da se zagotovi takojšen in trajnosten učinek na gospodarsko obnovo Pakistana po poplavah, se priporoča, naj trgovinski preferenciali trajajo do 31. decembra 2013 .

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe v zvezi z začasno opustitvijo ter nadzornimi in zaščitnimi ukrepi, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3) .

Za sprejetje nadzornih in začasnih zaščitnih ukrepov bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek, da bi se upoštevali učinki teh ukrepov in njihova zaporedna logika v povezavi s sprejetjem končnih zaščitnih ukrepov. Enako velja za začasno opustitev preferencialov, če niso izpolnjeni pogoji za upravičenost do preferencialne ureditve, saj Komisija v takem primeru ukrepa samo na podlagi dejanskih dokazov in ni dolžna uporabiti politične diskrecije.

Zaradi sprememb kombinirane nomenklature se narava avtonomnih trgovinskih preferencialov ne bi smela bistveno spremeniti. Komisijo bi bilo torej treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte zaradi potrebnih sprememb in tehničnih prilagoditev seznama blaga, za katero se uporabljajo avtonomni trgovinski preferenciali –

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

Za potrebno tehnično prilagoditev seznama blaga, za katero se uporabljajo avtonomni trgovinski preferenciali, in uvedbo tarifnih kvot, pri katerih se obseg uvoza, ki ga ureja ta uredba, poveča nad določeno raven, bi se morale pristojnosti za sprejemanje aktov skladno s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo za spremembo Priloge I in Priloge II v smeri upoštevanja sprememb v kombinirani nomenklaturi in uvedbe novih kvot. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

Člen 2 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Pakistan se vzdrži ohranjanja, uvajanja ali povečanja carin ali dajatev z enakim učinkom ali kakršnih koli drugih omejitev ali prepovedi izvoza ali prodajee za izvoz vseh materialov, ki se uporabljajo predvsem za proizvodnjo katerega koli izdelka, na katerega se nanaša ta uredba, in je namenjen na ozemlje Unije;

Člen 2 – odstavek 1 – točka c b (novo)

skladnost s členom XI GATT 1994 in obrazložitvenimi opombami. V ta namen se Pakistan vzdrži sprejetja ali ohranjanja kakršnih koli prepovedi ali omejitev izvoza ali prodaje za izvoz vseh materialov, ki se uporabljajo predvsem za proizvodnjo katerega koli izdelka iz prilog I in II;

Člen 2 – odstavek 1 – točka c c (novo)

Pakistan se vzdrži uvajanja novih carin ali dajatev z enakim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom pri uvozu izdelkov s poreklom iz Unije ali zviševanja obstoječih ravni carin ali dajatev ali uvajanja katerih koli drugih omejitev.

Če Pakistan sprejme ukrepe, ki omejujejo človekove pravice in pravice delavcev, enakost spolov ali verske pravice, ali če ponudi pomoč ali podporo kakršni koli teroristični organizaciji, Komisija nemudoma predlaga razveljavitev te uredbe.

1a. Brez poseganja v pogoje iz odstavka 1je upravičenost do koriščenja preferencialne ureditve iz člena 1 odvisna tega, ali Pakistan spoštuje človekove pravice, vključno s temeljnimi pravicami delavcev, in temeljna načela demokracije.

3. Tarifna kvota ima obliko brezcarinske kvote, omejene na raven uvoza tega izdelka v primerjavi z istim obdobjem leta 2010, povišano za 20 %. Po začetku veljavnosti delegiranega akta za uvoz, ki presega to tarifno kvoto, veljajo dajatve za države z največjimi ugodnostmi ali druge veljavne dajatve.

2. Podatki, pridobljeni s carinskim nadzorom iz člena 9b, so podlaga za uvedbo tarifne kvote iz tega člena.

1. Če se obseg uvoza izdelka pakistanskega porekla iz Priloge I poveča za 20 % ali več v primerjavi z istim obdobjem v letu 2010, je Komisija pooblaščena, da za uvoz tega izdelka uvede tarifno kvoto in z delegiranim aktom prednostno spremeni prilogi I in II. Postopek iz člena 7a se uporablja za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom.

Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 5 sprejme delegirane akte za spremembo prilog, da se vključijo tehnične prilagoditve, ki so bile potrebne zaradi sprememb tako oznak kombinirane nomenklature kot tudi pododdelkov TARIC.

Komisija lahko v skladu s členom 5 sprejme delegirane akte za spremembo prilog, da se vključijo spremembe in tehnične prilagoditve, ki so potrebne zaradi sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC.

V nobenem primeru Komisiji podeljena pooblastila v prvem odstavku ne dovoljujejo, da bi uvedla dodatne izdelke, ki niso na seznamih v prilogah I in II te uredbe.

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 3a in 4 je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu .

2. Pooblastilo iz členov 3a in 4 se prenese na Komisijo za obdobje veljavnosti te uredbe.

3. Pooblastilo iz členov 3a in 4 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

2. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 4, začnejo veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

3. Pooblastila za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podelijo pod pogoji iz členov 6 in 7.

(Če bo ta sprememba sprejeta, se črtata člena 6 in 7.)

1. Delegirani akti, sprejeti v skladu s postopkom v nujnih primerih, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2. Pri sklicu na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES . Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.