KRATICE

AAR(s) : letno poročilo o dejavnostih

BDP : bruto domači proizvod

BND : bruto nacionalni dohodek

BoP : plačilna bilanca

BR(s) : poslovni register

CFC : potrošnja stalnega kapitala

CMFB : Odbor za monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko

CoE : sredstva za zaposlene

COSO : Odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije

EDP : postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem

ESR 1995 : evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov

GFCF : bruto investicije v osnovna sredstva

GG : sektor država

GIAQ : vprašalnik za oceno opisa virov in metod ocenjevanja BND

GOS : bruto poslovni presežek

GVA : bruto dodana vrednost

HBS : anketa o porabi v gospodinjstvih

HH : gospodinjstva

IAC : notranjerevizijska služba (organizacijske enote Komisije)

IC : vmesna potrošnja

MNP : metoda nepretrganega popisovanja

NACE (Rev. 1) : Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes) Rev. 1 je veljala za leta, za katera se je opravljal pregled (od leta 2002 do leta 2007).

NOS : neto poslovni presežek

NPI : nepridobitne institucije

NPISH : nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva

NSI(s) : nacionalni statistični urad(i)

OR : lastna sredstva Evropske unije

PDEU : Pogodba o delovanju Evropske unije

PI : dohodki od lastnine

PMSFP : posredno merjene storitve finančnega posredništva

PT : procesne tabele

RoW : tujina

SBS : strukturna statistika podjetij

SNK : standardi notranjega kontroliranja

ToR : tradicionalna lastna sredstva

VA : dodana vrednost

GLOSAR

BDP :

BDP je končni rezultat proizvodne dejavnosti rezidenčnih proizvodnih enot (na ekonomskem ozemlju) in ga je mogoče opredeliti na tri načine:

(a) po proizvodni metodi: vsota bruto dodane vrednosti po različnih institucionalnih sektorjih (nefinančne družbe, finančne družbe, sektor država, gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva) ali po različnih dejavnostih, povečana za davke in zmanjšana za subvencije na proizvode;

(b) po izdatkovni metodi: vsota končne porabe blaga in storitev po rezidenčnih institucionalnih enotah (dejanska končna potrošnja in bruto investicije), povečana za izvoz blaga in storitev ter zmanjšana za uvoz blaga in storitev;

(c) po dohodkovni metodi: vsota porabe računa ustvarjanja dohodka celotnega gospodarstva (sredstva za zaposlene, davki na proizvodnjo in uvoz brez subvencij, ter bruto poslovni presežek in raznovrstni dohodek celotnega gospodarstva).

BND : BND je BDP, zmanjšan za primarne dohodke (vključno s sredstvi za zaposlene, davki na proizvodnjo in uvoz, subvencijami za proizvodnjo in uvoz ter dohodki od lastnine), ki jih rezidenčne enote plačajo nerezidenčnim enotam, ter povečan za primarne dohodke, ki jih rezidenčne enote prejmejo od nerezidenčnih enot.

Mnenje Odbora za BND : Mnenje o ustreznosti podatkov o BND držav članic za namene lastnih sredstev, ki ga vsako leto izda Odbor za BND.

Natančno preverjanje : Ta izraz se uporablja za preizkuse, ki jih opravi Sodišče, in se razlikuje od neposrednega preverjanja, ki ga opravi Komisija. Preverjanji sta si podobni, čeprav so obseg in cilji natančnega preverjanja širši kot pri neposrednem preverjanju.

Neposredno preverjanje : Kontrolni pristop, ki ga je leta 2007 uvedel Eurostat in s katerim se potrdi, da opis virov in metod ocenjevanja BND odraža dejansko uporabljene načine priprave.

Odbor za BND : Odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu predseduje Eurostat. Odbor pomaga Komisiji pri preverjanju.

Odgovornosti v Komisiji : V okviru upravljanja lastnih sredstev iz naslova BND je odredbodajalec za pobiranje prihodkov GD za proračun, toda podatke o BND, ki jih pošljejo države članice za izračun lastnih sredstev, preverja Eurostat.

: Izraz GD za proračun oz. Eurostat se uporablja, kadar se govori o delu ene od teh služb Komisije. Kadar se govori o delu obeh, GD za proračun in Eurostata, ali Komisije na splošno, se namesto tega uporablja izraz Komisija.

Opis virov in metod ocenjevanja BND : Opis postopkov (metod) in temeljnih statističnih podatkov (virov), ki ga države članice uporabljajo za oceno raznih komponent BND.

Poročila o oceni : Eurostatove ocene kakovosti podatkov o BND držav članic, za katere se komponente pripravljajo v skladu z opisom virov in metod ocenjevanja BND.

Poročilo o kakovosti za BND : Vprašalniku o BND je priloženo poročilo, ki prikazuje, kako so izračunani agregati, ter opisuje najpomembnejše spremembe postopkov in temeljnih statističnih podatkov v primerjavi s predhodnimi leti.

Pridržki v zvezi s podatki o BND : Obvestila o pridržkih pošilja Komisija (ali izjemoma države članice), da se podatki o BND držav članic za dano leto lahko revidirajo po zakonskem štiriletnem roku za popravke. Splošni pridržki zajemajo izračun vseh komponent BND neke države članice, posebni pridržki (za posamezno državo ali transverzalni) pa oceno posameznih komponent BND.

Revizija podatkov o BND : Posodabljanje podatkov o BND, potrebno zaradi popravkov napak, posodobitve statističnih virov, sprememb v referenčnem (ali primerjalnem) letu ali sprememb konceptualnega okvira nacionalnih računov (npr. NACE Rev. 2). Zadnja primera štejeta za glavno redno revizijo (ali standardno revizijo) oz. glavno občasno revizijo.

Vprašalnik GIAQ : Vprašalnik za oceno opisa virov in metod ocenjevanja BND je glavno orodje, ki ga Eurostat uporablja za preverjanje skladnosti opisa virov in metod ocenjevanja BND z ESR 1995.

Vprašalnik o BND : Podatki o agregiranem BND in njegovih komponentah, ki jih države članice pošiljajo vsako leto za izračun lastnih sredstev.

POVZETEK

I. Bruto nacionalni dohodek (BND) držav članic je osnova za izračun najpomembnejšega dela prihodka v proračunu EU. Prihodek iz tega vira se je povečal od približno 50 % proračuna v letu 2002 (46 milijard EUR) na 70 % v letu 2012 (98 milijard EUR).

II. BND je makroekonomski agregat, izračunan po postopku, ki bi moral biti skladen z ESR 1995. Komisija preverja podatke o BND, ki jih pošljejo države članice, da zagotovi pravilnost njihovih prispevkov v proračun EU. Pri preverjanju ji pomaga Odbor za BND.

III. Pri reviziji Sodišča je bila pregledana uspešnost preverjanja podatkov o BND za leta od 2002 do 2007, ki se uporabljajo za namene lastnih sredstev, ki ga je opravila Komisija. Ti podatki so postali končno veljavni leta 2012. Med revizijo so bila opredeljena tveganja pri izračunu BND in ocenjena uspešnost Komisije pri obravnavanju teh tveganj.

IV. Revizorji Sodišča so podatke preverjali bolj strukturirano kot Komisija, saj so se osredotočili na manjše število pomembnih in tveganih komponent. Če bi Komisija uporabila podoben pristop, ji zaradi tega ne bi bilo treba povečati števila zaposlenih na Eurostatu, ki so zadolženi za preverjanje podatkov o BND za namene lastnih sredstev.

V. Komisija je svoj ciklus preverjanja zaključila januarja 2012. Uporabljenih je bilo preveč splošnih pridržkov, glavnih revizij, ki so jih države članice izvedle med letoma 2008 in 2011, pa Komisija ni dovolj dobro preučila.

VI. Pričakovati je mogoče, da bo preverjanje, ki ga je opravila Komisija, izboljšalo kakovost podatkov o BND držav članic, toda Sodišče ugotavlja, da zaradi razlogov, naštetih v nadaljevanju, to preverjanje ni bilo dovolj strukturirano in osredotočeno.

(a) Strategija preverjanja/pristop k preverjanju: Komisija ni ustrezno načrtovala svojega dela in zanj ni določila ustreznih prioritet, saj tveganja niso bila ustrezno ocenjena.

(b) Proces preverjanja: Komisija pri svojem preverjanju v državah članicah ni uporabila vedno enakega pristopa, zaradi česar je prihajalo zlasti do slabosti pri izvajanju neposrednega preverjanja in so manjkala merila za določanje posebnih pridržkov za posamezne države, poleg tega pa na tej ravni ni opravila dovolj dela.

(c) Poročanje: Poročanje o preverjanjih ni bilo ustrezno.

VII. Sodišče je pri reviziji odkrilo primere pomembne neskladnosti z ESR 1995 ali nekakovostnih ocen BND glede njihove zanesljivosti, primerljivosti in polnega zajetja, ki jih Komisija ni odkrila.

VIII. Sodišče zlasti priporoča:

(a) naj Komisija na strukturiran in formaliziran način izvaja načrtovanje in določa prioritete, skrajša trajanje ciklusa preverjanja in omeji uporabo splošnih pridržkov;

(b) naj Komisija izvaja bolj osredotočeno preverjanje pomembnih in tveganih komponent BND na podlagi ocene tveganja, in pri tem posveti posebno pozornost polnemu zajetju BND, oceni – kadar je mogoče – možen vpliv svojih ugotovitev ali znesek, pri katerem obstaja tveganje, ter določi merila pomembnosti za uvedbo posebnih pridržkov;

(c) naj poročila o oceni BND držav članic vključujejo popolnejši, preglednejši in doslednejši pregled rezultatov preverjanj Komisije; naj letna mnenja Odbora za BND (i) vključujejo jasno oceno, ali so podatki o BND držav članic ustrezni za namene lastnih sredstev, (ii) izpolnjujejo zahteve uredbe o sistemu virov lastnih sredstev in (iii) se ustrezno uporabljajo v proračunskem postopku, kot določa uredba o sistemu virov lastnih sredstev; naj bodo letna poročila o dejavnostih GD za proračun in Eurostata resničen in pošten prikaz preverjanja podatkov o BND držav članic ter upravljanja lastnih sredstev iz naslova BND.

UVOD

1. Proračun EU je financiran z lastnimi sredstvi in z drugimi prihodki. Obstajajo tri kategorije lastnih sredstev [1]: tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve za uvoz in proizvodne dajatve za sladkor), lastna sredstva, izračunana na podlagi DDV, ki ga pobirajo države članice, in lastna sredstva iz naslova BND držav članic. Diagram 1 prikazuje prihodkovno stran proračuna EU za leto 2012. Lastna sredstva iz naslova BND [2] so njegov najpomembnejši vir.

2. Po upoštevanju skupnega zneska tradicionalnih lastnih sredstev, lastnih sredstev iz naslova DDV in drugih prihodkov so dolgovana lastna sredstva iz naslova BND znesek, ki je potreben za uravnoteženje proračuna. Poberejo se od vsake države članice glede na njen BND. V Prilogi I je pregled lastnih sredstev iz naslova BND, ki jih prispevajo posamezne države članice, za tri značilna leta: 2002, 2007 in 2010.

DIAGRAM 1

PRIHODKOVNA STRAN PRORAČUNA EU ZA LETO 2012

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče (na podlagi finančnih poročil Komisije).

3. Vsaka precenitev (ali podcenitev) BND za neko državo članico, ki sicer ne vpliva na skupna lastna sredstva iz naslova BND, povzroči zmanjšanje (ali povečanje) prispevkov drugih držav članic. V Prilogi II je prikazan izračun lastnih sredstev iz naslova BND.

4. Podatki o BND so makroekonomski agregati, ki so rezultat statističnih procesov držav članic. To poročilo obravnava revizijo, s katero je Sodišče preučilo uspešnost preverjanja podatkov o BND za namene lastnih sredstev, ki ga izvaja Komisija. Ocenilo je, koliko so bile določene prioritete za preverjanje, ki ga izvaja Eurostat, ter ugotavljalo, ali je treba kakovost podatkov o BND držav članic izboljšati in ali je bilo poročanje o preverjanju ustrezno. V svojem posebnem poročilu št. 12/2012 [3] pa je Sodišče ocenilo, ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike.

5. Ocena BND vključuje veliko število različnih komponent, ki jih je treba meriti z uporabo najboljših razpoložljivih statističnih virov in metod. Ti postopki izračuna morajo biti skladni z zahtevami evropskega sistema nacionalnih in regionalnih računov (ESR 1995) [4], kar je kompleksen proces. Diagram 2 prikazuje proces priprave nacionalnih računov, iz katerih se izračunajo podatki o BND.

DIAGRAM 2

PROCES PRIPRAVE NACIONALNIH RAČUNOV

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

6. Čeprav je za podatke o BND neizogibno, da niso povsem natančni, ker se zanje uporabljajo tehnike ocenjevanja in presojanja, za njihovo pripravo veljajo tudi tveganja, ki so posledica uporabe virov in metod, ki morda niso ustrezni za merjenje ekonomskih dejavnosti v skladu z računovodskimi pravili ESR 1995 [5]. Uporaba nepopolnih ali zastarelih virov, na primer, zmanjša kakovost nacionalnih računov glede njihove zanesljivosti, primerljivosti in polnega zajetja.

7. Diagram 3 prikazuje povezavo med zbiranjem podatkov o BND in izračunom lastnih sredstev iz naslova BND ter poudarja pomen procesa preverjanja, ki ga opravi Komisija, za pravilen izračun in torej za pošteno porazdelitev prispevkov med države članice.

DIAGRAM 3

POVEZAVA MED PODATKI O BND IN IZRAČUNOM LASTNIH SREDSTEV IZ NASLOVA BND

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče

8. Uredba o BND [6] določa, da mora Komisija preverjati vire in metode, ki jih države članice uporabljajo za izračun BND, za katerega je treba oceniti zanesljivost, primerljivost in polno zajetje. Komisija mora zato pregledati postopke zbiranja, ki jih uporabljajo države članice za oceno BND, da bi ocenila, ali so skladni z ESR 1995. Uspešno preverjanje podatkov o BND je bistveno za zagotovitev pravičnosti.

9. Podatki o BND in statistični podatki o nacionalnih računih nasploh so pomembni kazalniki za oblikovalce politike pri sprejemanju ključnih odločitev o fiskalni in monetarni politiki. Poleg tega se agregati BDP in/ali BND uporabljajo tudi drugače, npr. v okviru postopka o presežnem primanjkljaju [7] in za razporejanje odhodkov EU na področju kohezije [8].

PREVERJANJE PODATKOV O BND ZA NAMENE LASTNIH SREDSTEV, KI GA OPRAVI KOMISIJA

ODGOVORNOSTI V KOMISIJI IN VLOGA ODBORA ZA BND

10. GD za proračun je odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastila za vsa lastna sredstva, podatke o BND, ki jih pošljejo države članice za izračun lastnih sredstev, pa preverja Eurostat.

11. Pri preverjanju Komisiji pomaga Odbor za BND, ki ga sestavljajo predstavniki nacionalnih statističnih uradov držav članic, predseduje pa mu Eurostat. Odbor ima svetovalne pristojnosti, ki vključujejo sprejemanje letnih mnenj o ustreznosti podatkov o BND držav članic, ki se uporabljajo za namene lastnih sredstev (glej odstavek 15), pripravo stališč o metodoloških vprašanjih in razlago ESR 1995 zaradi izboljšanja zbiranja podatkov o BND.

PREVERJANJE

12. Preverjanje, ki ga opravlja Komisija, temelji na kontrolnem okviru, ki ga pripravi Eurostat in odobri Odbor za BND. Za preučitev podatkov o BND držav članic za obdobje 2002–2010 ta kontrolni okvir temelji predvsem na preverjanju virov in metod, ki jih države članice uporabljajo za zbiranje podatkov o BND (viri in metode ocenjevanja BND).

13. Preverjanje vključuje dokumentacijsko kontrolo postopkov za pripravo vseh komponent BND (celovit pristop) z vprašalnikom za oceno opisa virov in metod ocenjevanja BND. [9] Poleg tega je bilo po letu 2007 opravljeno neposredno preverjanje ene ali dveh komponent BND. Eurostat želi s tem pristopom preveriti, ali opisi virov in metod ocenjevanja BND [10] odražajo dejansko uporabljene načine priprave, ne da bi pripravil lastno oceno komponent BND. V Prilogi III je prikazan ciklus preverjanja virov in metod ocenjevanja BND držav članic, ki ga izvaja Komisija.

ZAHTEVE GLEDE POROČANJA

14. Na koncu ciklusa preverjanja Eurostat pripravi poročila o oceni, v katerih je povzeta njegova analiza kakovosti podatkov o BND držav članic in v katera so vključene zadeve, ki bi jih bilo treba izboljšati. Poročila se pošljejo Odboru za BND, Komisija pa jih uporablja kot osnovo za uvedbo posebnih pridržkov. V okviru je razloženo, kaj so pridržki v zvezi s podatki o BND in kdaj se uporabljajo.

15. Odbor za BND pregleda vprašalnike o BND in poročila o kakovosti, ki jih pošiljajo države članice vsako leto. Izda mnenje o ustreznosti podatkov o BND za namene lastnih sredstev glede na zanesljivost, primerljivost in polno zajetje ob upoštevanju načela stroškov in koristi. [11]

16. GD za proračun pri izračunu popravkov neporabljenih lastnih sredstev iz naslova BND upošteva mnenje Odbora za BND. Proračunski popravki so dovoljeni samo zaradi sprememb podatkov o BND za prejšnja leta v teh mnenjih.

17. Kot je določeno v finančni uredbi [12], odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastila poroča o opravljanju svojih nalog v letnem poročilu o dejavnostih. Finančna uredba določa, da mora letno poročilo o dejavnostih prikazovati rezultate operacij glede na opredeljene cilje, tveganja, povezana s temi operacijami, porabo zagotovljenih sredstev ter učinkovitost in uspešnost sistema notranje kontrole. GD za proračun in Eurostat v svojih letnih poročilih o dejavnostih poročata o upravljanju lastnih sredstev iz naslova BND.

OKVIR

PRIDRŽKI V ZVEZI S PODATKI O BND

Pridržki v zvezi s podatki o BND so orodje, ki omogoča revidiranje podatkov o BND za dano leto po zakonskem štiriletnem roku za popravke. Komisija (ali izjemoma države članice) pošilja obvestila o njihovi uvedbi v skladu s členom 10(7) uredbe o sistemu virov lastnih sredstev.

Splošni pridržki zajemajo pripravo vseh komponent BND neke države članice in se uporabljajo predvsem, kadar Eurostatovo ocenjevanje virov in metod ocenjevanja BND traja več kot štiri leta. Ko je Eurostatovo preverjanje končano, se ti pridržki umaknejo in nadomestijo s posebnimi pridržki.

Posebni pridržki zajemajo oceno posameznih komponent BND. Izrečejo se za posamezno državo članico in se umaknejo, takoj ko Eurostat potrdi, da so nacionalni statistični uradi izvedli zahtevane izboljšave postopkov priprave nacionalnih računov.

OBSEG REVIZIJE TER REVIZIJSKI PRISTOP IN METODOLOGIJA

18. Pri reviziji Sodišča je bilo preučeno, ali je bilo preverjanje podatkov o BND, ki se uporabljajo za namene lastnih sredstev, ki ga je opravila Komisija, dobro strukturirano in osredotočeno. Revizija je zajela preverjanje podatkov o BND držav članic EU-25 [13] za obdobje 2002–2007 [14] s poudarkom na preverjanju virov in metod ocenjevanja BND, ki ga je izvedel Eurostat. Ta ciklus preverjanja je bil končan januarja 2012.

19. Ocena Sodišča je obravnavala naslednja tri vprašanja:

(a) Ali je Eurostat ustrezno načrtoval svoje preverjanje in določil ustrezne prioritete zanj?

(b) Ali je Eurostat uspešno preučil kakovost podatkov o BND glede na njihovo zanesljivost, primerljivost in polno zajetje?

(c) Ali je bilo poročanje o Eurostatovih preverjanjih ustrezno (glede popolnosti, preglednosti in doslednosti)?

20. Revizija se je osredotočila na preverjanje, ki ga opravlja Eurostat (glej odstavek 30). Sodišče je pregledalo dosjeje iz vzorca 10 držav članic (glej Prilogo I). Revizije na kraju samem je opravilo v petih od teh držav. Pregled revizijskega pristopa in metodologije je v Prilogi IV.

21. Revizijska merila, uporabljena za ocenjevanje dela Komisije, temeljijo na sklopu dobrih praks za ureditve preverjanja, ki jih je pripravilo Sodišče ter pri tem upoštevalo pravila EU in ustrezna načela notranje kontrole. [15]

22. Te prakse vključujejo zlasti:

kvalitativno oceno tveganja in analizo stroškov in koristi pri določanju prioritet za preverjanje in njegovem načrtovanju,

poglobljeno preverjanje [16] izbranih tveganih pomembnih komponent BND,

popolnost, preglednost in doslednost pri poročanju o opravljenem preverjanju.

23. Podrobneje so opisane v dokumentu Kontrolni model Sodišča (glej Prilogo V).

OPAŽANJA

PRIČAKOVATI JE MOGOČE, DA BO PREVERJANJE, KI GA JE OPRAVILA KOMISIJA, IZBOLJŠALO KAKOVOST PODATKOV O BND DRŽAV ČLANIC, VENDAR …

24. Med začetkom leta 2007 in začetkom leta 2012 je Komisija obiskala države članice EU-25 in analizirala njihove opise virov in metod ocenjevanja BND. Rezultat tega so bili številni posebni pridržki, za katere je mogoče pričakovati, da bodo izboljšali kakovost podatkov o BND držav članic.

… NI BILO DOVOLJ STRUKTURIRANO IN OSREDOTOČENO, KER …

25. Naslednja opažanja so rezultat dobrih praks, ki jih uporablja Sodišče pri preverjanju podatkov o BND (glej odstavke od 21 do 23). Opažanja so prikazana glede na strategijo preverjanja/pristop k preverjanju, proces preverjanja in poročanje.

… EUROSTAT NI USTREZNO NAČRTOVAL SVOJEGA DELA IN NI DOLOČIL USTREZNIH PRIORITET ZANJ

26. Za uspešen pristop k preverjanju je potrebno načrtovanje, da se zagotovi porabo virov predvsem za najbolj prednostna področja. To je še zlasti pomembno za zelo kompleksna statistična področja, kot so nacionalni računi, pri katerih ustrezno ocenjevanje procesa njihove priprave na podlagi celovitega pristopa ni mogoče, ker so razpoložljivi viri omejeni.

27. Sodišče je uporabilo osredotočen pristop, pri katerem merila za določanje prednostnega vrstnega reda področij za preverjanje temelji na kvalitativni oceni tveganja pri pripravi nacionalnih računov (glej odstavka 31 in 32) ter analizi stroškov in koristi (glej odstavke od 33 do 36).

28. Po mnenju Sodišča Komisija ni ustrezno načrtovala svojega preverjanja podatkov o BND držav članic in ni določila ustreznih prioritet zanj, kar bi storila z uporabo načela stroškov in koristi, pri katerem se upošteva pomembnost vsake komponente BND in kvalitativna ocena z njo povezanega tveganja pri njenem izračunu. Eurostat Odboru za BND ni jasno in pravočasno poročal o primerih, za katere naj bi veljalo načelo stroškov in koristi. [17]

29. Avgusta 2011 je tudi Eurostatov oddelek za notranjo revizijo [18] izrazil zaskrbljenost zaradi neupoštevanja tveganja pri načrtovanju preverjanja. Priporočil je, naj se za načrtovanje uporablja matrika tveganj, ki bo vključevala izbiro komponent za neposredno preverjanje ter opredelitev vprašanj s primerjalno analizo med državami članicami in v nekem časovnem obdobju. Do septembra 2013 to priporočilo ni bilo izvedeno.

30. Sodišče je primerjalo rezultate Eurostatovega preverjanja s svojim revizijskim delom v desetih izbranih državah članicah, kot je prikazano v nadaljevanju (glej odstavke od 37 do 76), da bi ugotovilo, ali bi njegov osredotočen pristop prinesel dodano vrednost za uspešnost sistema preverjanja Komisije.

OCENA TVEGANJA ZA KOMPONENTE BND NI BILA USTREZNO IZVEDENA

31. Sodišče je izvedlo kvalitativno oceno tveganja za deset izbranih držav članic, ki je temeljila zlasti na kvalitativnem opisu virov in metod ocenjevanja BND in pri kateri so bile opredeljene tiste komponente BND, za katere je pri pripravi obstajalo večje tveganje neskladnosti z ESR 1995.

32. Uporabljena matrika ocenjevanja tveganja in rezultati njene uporabe so prikazani v Prilogi VI in Prilogi VII. Eurostat ni izvedel take strukturirane ocene.

ANALIZA STROŠKOV IN KORISTI NI BILA PRAVILNO IZVEDENA

33. Sodišče je za načrtovanje svojega revizijskega dela in določanje prioritet zanj izvedlo analizo stroškov in koristi. Temeljila je na kvalitativni oceni tveganja, pri kateri je bila upoštevana tudi sorazmerna velikost komponent BND v celotnem gospodarstvu. Rezultati so prikazani v Prilogi VIII.

34. Dobljeni kazalnik tveganja v odvisnosti od velikosti določa prednostni vrstni red komponent BND, ki jih je treba preveriti za posamezno državo članico, in omogoča primerjave za posamezno državo članico in/ali med državami članicami v nekem časovnem obdobju. Sodišče je torej izbralo komponente BND, za katere bi bilo treba opraviti poglobljeno preverjanje in/ali pregled dokumentacije v državah članicah. Ugotovilo je, da je Eurostat neposredno preveril samo eno od komponent BND z najvišjim kazalnikom tveganja v odvisnosti od velikosti, opredeljenega z analizo stroškov in koristi, ki jo je Sodišče izvedlo v desetih izbranih državah članicah. [19]

35. Sodišče je primerjalo rezultate svoje analize stroškov in koristi s komponentami BND, pri katerih je Eurostat poročal o ukrepih A [20], ki bi lahko bistveno vplivali na izračun BND, in z vsemi tistimi, ki jih je Eurostat neposredno preveril v desetih pregledanih državah članicah.

36. Ta primerjalna analiza je pokazala, da je Eurostat preveril izračun večine pomembnih in tveganih komponent BND samo za Poljsko. V drugih devetih izbranih državah članicah ni zahteval izboljšav in/ali pojasnil za proces izračuna niti ni neposredno preveril naslednjih štirih bistvenih področij (ki so presegla referenčni prag 5 pri vrednosti kazalnika tveganja v odvisnosti od velikosti):

predelovalne dejavnosti NACE D (Rev. 1), ki dosegajo od 12 % do 21 % njihovega BND;

trgovina na drobno in debelo; vzdrževanje in popravila NACE G (Rev. 1) [21], ki dosegajo od 10 % do 12 % njihovega BND;

poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve NACE K (Rev. 1) [22], ki dosegajo od 14 % do 18 % njihovega BND;

davki brez subvencij na proizvode [23], ki dosegajo od 10 % do 13 % njihovega BND.

… EUROSTAT NI UPORABIL DOSLEDNEGA PRISTOPA K PREVERJANJU ZA DRŽAVE ČLANICE

37. Uporaba kontrolnih postopkov, na katerih temelji okvir Komisije, bi morala zagotoviti doslednost glede intenzivnosti in podrobnosti Eurostatovih kontrol pri preverjanju po državah članicah.

38. Sodišče je pregledalo preverjanje virov in metod ocenjevanja BND, ki ga je opravil Eurostat v desetih državah članicah, in ugotovilo, da Eurostat ni bil dosleden pri uporabi svojih kontrolnih postopkov v državah članicah.

KONTROLE NA PODLAGI VPRAŠALNIKA ZA OCENO OPISA VIROV IN METOD OCENJEVANJA BND NISO BILE USTREZNO DOKUMENTIRANE

39. Eurostat preverjanja ni ustrezno dokumentiral. Sodišče zato ni moglo v celoti oceniti, ali so se kontrolni postopki Komisije v državah članicah uporabljali dosledno in ali se je poslovodni nadzor Komisije izvajal pravilno.

Nekatera vprašanja v vprašalniku za oceno opisa virov in metod ocenjevanja BND so bila brez odgovora. [24]

Stopnja podrobnosti pri odgovorih na vprašalnik za oceno opisa virov in metod ocenjevanja BND je bila različna. [25]

Povezava med vprašalnikom za oceno opisa virov in metod ocenjevanja BND in ukrepi, navedenimi v Eurostatovih poročilih o službenih potovanjih, ni bila vedno mogoča. [26]

Kadar dnevniške kartoteke niso bile posodobljene in/ali dovolj podrobne, ni bilo mogoče preveriti Eurostatovega spremljanja izvajanja ukrepov. [27]

SLABOSTI PRI IZVAJANJU NEPOSREDNEGA PREVERJANJA

40. Smernice, ki jih je sprejel Odbor za BND, vključujejo več splošnih meril za izbiro komponent BND, ki jih je treba pregledati pri neposrednem preverjanju. [28] Ni pa nobenih navodil za to, kako naj se ta merila uporabljajo. Podlaga, ki jo je Eurostat uporabil za izbiro področij za analizo, se je razlikovala po državah članicah, zato pristop ni bil dosleden.

41. Za osem od desetih pregledanih držav članic [29] ni bilo dokazil, da je Eurostat preveril kontrole vhodnih podatkov, uporabljenih za oceno izbranih komponent, ki so jih opravili nacionalni statistični uradi. To povzroča dvome o tem, ali je Eurostat ustrezno ocenil nadzorne in kontrolne sisteme za pripravo nacionalnih računov v teh nacionalnih statističnih uradih.

42. Pravna podlaga za neposredno preverjanje, ki ga je opravil Eurostat, je bila uredba o BND. [30] Glede na cilje in obseg neposrednega preverjanja bi bila po mnenju Sodišča ustreznejša pravna podlaga uredba o sistemu virov lastnih sredstev. [31] Ta ne določa, da morajo pri kontrolnih pregledih sodelovati nacionalni statistični uradi drugih držav članic, opredeljuje pa natančne roke za uradna poročila Komisije in odgovore držav članic. [32] Eurostat pri tem ciklusu preverjanja ni uporabil te pravne podlage.

POMANJKANJE MERIL ZA DOLOČANJE POSEBNIH PRIDRŽKOV ZA POSAMEZNE DRŽAVE

43. Eurostat ni opredelil nobenih meril, na podlagi katerih bi se odločil, katere točke iz poročil o oceni (glej odstavke od 79 do 82) bi morale postati posebni pridržki za posamezne države. Prav tako ni izračunal mogočega učinka, ki bi ga imeli zahtevani izboljševalni ukrepi, povezani s pridržki, na BND. Tako ni bilo mogoče oceniti, ali so 103 posebni pridržki za države članice EU-25 (glej Prilogo IX) skladni z načelom stroškov in koristi (glej odstavek 28).

44. V odstavkih od 62 do 64 so primeri posebnih pridržkov za posamezne države, pri katerih je bila Komisija nedosledna.

TRANSVERZALNI POSEBNI PRIDRŽKI SO BILI NEUSTREZNO DOLOČENI

45. Komisija je izrekla šest transverzalnih posebnih pridržkov [33], čeprav niso izrecno določeni v postopkih, ki jih je sprejel Odbor za BND. Opredeljuje jih kot točke, o katerih obvesti vse države članice, da bi lahko Eurostat primerjal izračune in tako izboljšal oceno BND.

46. Sodišče je odkrilo primere, pri katerih ti pridržki niso bili upravičeni, saj z njimi povezani problemi z izračuni niso vplivali na države članice (npr. pri obravnavi zadružnih stanovanj, za katera je 14 držav članic izjavilo, da nimajo takih transakcij [34]), njihov vpliv na kakovost nacionalnih računov pa ni bil bistven (npr. pri obravnavi subjektov, ki so malo ali sploh niso fizično prisotni, katerih pričakovani vpliv na BND je majhen in velja v glavnem za male države članice).

… EUROSTAT NI OPRAVIL DOVOLJ DELA NA RAVNI DRŽAV ČLANIC

47. Eurostat bi moral dovolj dela opraviti na ravni nacionalnih statističnih uradov, da bi zajel glavna tveganja v zvezi s pripravo nacionalnih računov (glej Prilogo VI), tako da bi lahko ustrezno ocenil kakovost podatkov o BND v državah članicah.

MAJHEN OBSEG EUROSTATOVEGA PREVERJANJA VIROV IN METOD OCENJEVANJA BND

48. Kot je razloženo v nadaljevanju, dokazi v Eurostatovih dosjejih niso pokazali, da so bila ključna vprašanja v zvezi z izračunom dovolj podrobno preučena.

NEUSTREZNA PREUČITEV POSLOVNIH REGISTROV TER KLASIFIKACIJ INSTITUCIONALNIH ENOT IN TRANSAKCIJ V SEKTORJU DRŽAVA

49. Kakovost poslovnih registrov [35] in razpoložljivost podrobnih podatkov, ki omogočajo pravilno klasifikacijo institucionalnih enot in transakcij, sta ključna elementa za pripravo nacionalnih računov. Za preučevanje popolnosti poslovnih registrov ter uporabo tržnih/netržnih meril [36] in klasifikacijo transakcij v institucionalnem sektorju država so odgovorni drugi oddelki v Eurostatu in ne oddelek, ki je odgovoren za preverjanje podatkov o BND za namene lastnih sredstev.

50. Za deset izbranih držav članic ni bilo dokazov, da je Eurostatov oddelek, zadolžen za preverjanje podatkov o BND, dovolj temeljito preučil ta vprašanja tako, da je sam opravil kontrole ali pregledal rezultate drugih pristojnih oddelkov. S tem povezana tveganja pri pripravi nacionalnih računov niso bila ustrezno obravnavana zaradi premalo usklajevanja med Eurostatovimi oddelki.

51. To potrjujeta neustrezen popravek (na podlagi več kot 20 let starih podatkov, ki se še vedno uporabljajo) v nemških nacionalnih računih, namenjen izboljšanju slabe kakovosti poslovnega registra (glej točko 2 v tabeli 1), ter klasifikacija javnih bolnišnic in evidentiranje dela njihovih prihodkov v Avstriji, ki nista skladna z ERS 1995.

52. Po obiskih v Avstriji med letom 2007 in letom 2012 je Eurostatov oddelek, zadolžen za postopek o presežnem primanjkljaju, dopuščal, da nacionalni statistični urad pri klasifikaciji javnih bolnišnic v nacionalnih računih morda ni pravilno uporabil meril o tržnosti/netržnosti. Eurostatov oddelek, zadolžen za preverjanje podatkov o BND za namene lastnih sredstev, ni upošteval te ugotovitve. Komisija bi morala v zvezi s tem izreči poseben pridržek za to državo.

53. Pri pregledu dokumentacije, ki ga je opravilo Sodišče, je bilo ugotovljeno, da so v Avstriji sredstva, ki jih izplačuje sektor država za kritje poslovnih izgub bolnišnic, evidentirana kot subvencije na proizvode, izplačane za storitve na področju zdravstva. Dosegajo približno 1,5 % BND letno. [37] ESR 1995 [38] ne dovoljuje, da bi se plačila storitev v okviru socialnih tveganj ali potreb evidentirala kot subvencije. Eurostat ni opravil nobenih posebnih kontrol te komponente BND, da bi ocenil, ali bi bilo treba evidentirane transakcije razvrstiti kot socialne transferje v naravi. Prerazvrstitev bi zvišala oceno BND Avstrije.

NI DOKAZOV ZA PREVERJANJE, KI GA IZVAJA EUROSTAT / MAJHEN OBSEG TEGA PREVERJANJA

54. Kakovost Eurostatove dokumentacije o kontrolah za Belgijo, Italijo in Nizozemsko je Sodišču preprečila, da bi v celoti preučilo opravljeno delo. Za komponente BND, ki jih je Sodišče izbralo za te tri države članice, ni bilo mogoče oceniti, ali je Komisija vključila katero od ključnih kontrol, ki jih je pripravilo Sodišče.

55. Zato je vprašljivo, ali Eurostat izpolnjuje zahteve standardov notranje kontrole, v skladu s katerimi je treba ustrezno dokumentirati opravljeno delo ne samo zaradi pravilnega poslovodnega nadzora, ampak tudi zaradi neprekinjenega poslovanja v nekem obdobju. [39]

56. Poleg tega Eurostat v desetih državah članicah, ki jih je preučilo Sodišče, ni obravnaval:

ocene razpoložljivosti in mogoče uporabe drugih virov v procesu izračuna;

klasifikacije enot v drugih institucionalnih sektorjih in ne samo sektorju država [40];

izvajanja priporočil iz Eurostatovega priročnika o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu (Manual on Government Deficit and Debt) in/ali upoštevanja mnenj Odbora za monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko, kadar se nanašajo na izračun BDP in BND.

Obravnavanje teh treh vprašanj bi izboljšalo kakovost postopkov priprave nacionalnih računov, kar bi vplivalo na oceno podatkov o BND.

EUROSTAT NI ODKRIL PROBLEMOV V ZVEZI Z UPOŠTEVANJEM ESR 1995 IN KAKOVOSTJO OCEN NACIONALNIH RAČUNOV

57. Sodišče je na kraju samem revidiralo pet od desetih držav članic. Pri tem so bile odkriti problemi v zvezi z upoštevanjem ESR 1995 ter z zanesljivostjo, primerljivostjo in polnim zajetjem ocen nacionalnih računov, ki jih Eurostat ni odkril. V tabeli 1 so pregled glavnih ugotovitev ter podatki o mogočem vplivu prilagoditev, potrebnih za njihov popravek (če so količinsko opredeljivi), in o sorazmerni velikosti tveganih postavk (kadar učinek ni količinsko opredeljiv [41]). Te informacije so rezultat poglobljenega preverjanja izbranih komponent BND, ki ga je opravilo Sodišče, in vključujejo oceno, ki temelji na podatkih [42], ki so jih zagotovili nacionalni statistični uradi, ne da bi bile narejene alternativne statistične ocene.

58. Za vsa opažanja, ki jih ni mogoče količinsko opredeliti, je delež BND, pri katerem obstaja tveganje, sorazmerna velikost komponente v gospodarstvu. Sodišče je določilo dva praga pomembnosti: za opažanja, ki jih je mogoče količinsko opredeliti, mogoč učinek potrebnih prilagoditev presega 0,2 % BND, za opažanja, ki jih ni mogoče količinsko opredeliti, pa sorazmerna velikost komponent BND, pri katerih obstaja tveganje, presega 0,5 % BND.

TABELA 1

MOGOČ UČINEK UGOTOVITEV SODIŠČA NA KAKOVOST BND DRŽAV ČLANIC

Vir: Evropsko računsko sodišče (na podlagi poglobljenega preverjanja komponent BND).

Opažanja | Dodatni opis za posamezne države, ocena učinka na BND in/ali delež BND, pri katerem obstaja tveganje |

Nemčija | Španija | Francija | Italija | Združeno kraljestvo |

1.Nepravilna obravnava najemnin od zemljišč v nacionalnih računih | V nekaterih primerih najemnine od zemljišč niso izločene iz vmesne potrošnje (VP) | V nekaterih primerih najemnine od zemljišč niso izločene iz vmesne potrošnje in proizvodnje | Ni relevantno | Najemnine od zemljišč niso izločene iz proizvodnje (ni vključeno v pridržek Komisije) | Ni relevantno |

Nepomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 0,5 %) | Nepomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 0,15 %) | Nepomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 0,15 %) |

2.Popravki za nevključene enote na podlagi zastarelih predpostavk ali nenarejeni konceptualni popravki | Popravki za nevključene enote za lastno proizvodnjo, ročno orodje in poslovni register na podlagi zastarelih predpostavk | Ni relevantno | Ni relevantno | Ni relevantno | Nenarejeni konceptualni popravki za ročno orodje, stroške za zdravje pri delu in usposabljanje ter potne stroške in dnevnice za zaposlene |

Pomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 0,73 %) | Nemerljiva ugotovitev |

3.Nezadostno zajetje ali slabosti pri oceni sive ekonomije | Neustrezno upoštevanje napačnega poročanja, neregistriranih enot in davčnih goljufij | Neustrezno upoštevanje napačnega poročanja in utaj DDV brez privolitve | Popravek za polno zajetje za neregistrirane enote na podlagi zastarelih predpostavk in brez dokumentacije | Slabosti pri oceni popravkov za polno zajetje za neevidentirane zaposlitve in napačno poročanje | Neocenjeno (zaradi obstoječih posebnih pridržkov, ki jih je za to zadevo izrekla Komisija) |

Pomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 1,59 %) | Pomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 6,31 %) | Pomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 0,74 %) | Pomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 11,81 %) |

4.Nepravilno evidentiranje nepovratnih sredstev EU v nacionalnih računih | – | Neocenjeno (zaradi obstoječih posebnih pridržkov, ki jih je za to zadevo izrekla Komisija) | – | – | – |

Nepomembna ugotovitev (vpliv na BND: + 0,11 %) | Nepomembna ugotovitev (vpliv na BND: + 0,09 %) | Nepomembna ugotovitev (vpliv na BND: + 0,11 %) | Nepomembna ugotovitev (vpliv na BND: + 0,11 %) |

5.Nezadostna kakovost ocen za distribucijske marže | Distribucijske marže po proizvodih niso izračunane po metodi, ki jo priporoča Odbor za BNP | Ni relevantno | Neocenjeno | Ni relevantno | Ni relevantno |

Pomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 10,60 %) |

6.Nezadostna kakovost ocen za najem (NACE K Rev. 1) | Evidentiranje finančnega lizinga | Ni ocene proizvodnje programske opreme za lastne potrebe za netržne proizvajalce | Podcenjenost vmesne potrošnje za stanovanjske storitve | Podcenjenost vmesne potrošnje za stanovanjske storitve | Ni relevantno |

Nepomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 0,29 %) | Nepomembna ugotovitev (vpliv na BND: + 0,01 %) | Pomembna ugotovitev (vpliv na BND: – 1,18 %) | Pomembna ugotovitev (vpliv na BND: – 1,50 %) |

7.Nezadostna kakovost ocen za zdravstvo in socialno varstvo (NACE N Rev. 1) | Neocenjeno | Nezadostna kakovost ocene tržnih proizvajalcev razen bolnišnic | Slabosti pri oceni dejavnosti socialnega varstva | Neocenjeno | Neocenjeno |

Pomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 1,77 %) | Nepomembna ugotovitev (vpliv na BND: + 0,15 %) |

8.Klasifikacija in vrednotenje NPISH neskladna z ESR 1995 (bruto dodana vrednost ali odhodki) | – | – | – | Ni relevantno | Neocenjeno (zaradi obstoječih posebnih pridržkov, ki jih je za to zadevo izrekla Komisija) |

Pomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 1,78 %) | Pomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 0,87 %) | Pomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 0,73 %) |

9.Nepravilno ali nedosledno računovodsko obravnavanje prihodkov, davkov in subvencij | Neocenjeno | Neocenjeno | Nepravilno evidentiranje davka na promet z avtomobili in prihodkov od občin | Neocenjeno | Nedosledno računovodsko obravnavanje davkov in subvencij za proizvode zaradi slabosti v postopku izračuna pri prehodu od proizvodnje v cenah proizvajalcev na proizvodnjo v osnovnih cenah |

Nepomembna ugotovitev (vpliv na BND: + 0,04 %) | Pomembna ugotovitev (delež BND, pri katerem obstaja tveganje: 6,87 %) |

Vpliv na BND skupaj (količinsko opredeljiva opažanja) | + 0,11 % | + 0,01 % | – 0,90 % | – 1,39 % | + 0,11 % |

Količinsko neopredeljiva opažanja | Količinsko opredeljiva opažanja | Nemerljiva opažanja |

POSEBNI PRIDRŽKI ZA POSAMEZNE DRŽAVE, KI JIH KOMISIJA NI IZREKLA

59. Komisija bi na podlagi pragov Sodišča morala izreči posebne pridržke za naslednje:

prilagoditve na podlagi zastarelih predpostavk (več kot 20 let starih podatkov, ki se še vedno uporabljajo) v Nemčiji. Te prilagoditve znašajo skupaj 0,73 % BND Nemčije;

nezadostno zajetje sive ekonomije [43] v Nemčiji in Španiji, ter slabosti pri oceni te komponente v Franciji in Italiji;

nezadostna kakovost ocenjevanja distribucijskih marž v Nemčiji;

nezadostna kakovost ocenjevanja storitev dajanja v najem v Franciji [44] in Italiji;

nezadostna kakovost ocenjevanja zdravstva in socialnega varstva v Španiji (bistveni del teh ocen je temeljil na raziskavi iz leta 2000, ki je zajemala samo avtonomno skupnost Madrid, katere reprezentativnost ni bila ocenjena);

klasifikacija in vrednotenje nepridobitnih institucij, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, ki nista v celoti skladna z ESR 1995 v Nemčiji, Španiji in Franciji (bruto dodana vrednost ali odhodki za ta sektor dosegajo od 0,7 % do 1,8 % BND teh držav članic), ter

nedosledna računovodska obravnava davkov in subvencij na proizvode pri vrednotenju proizvodnje v Združenem kraljestvu.

OCENA SIVE EKONOMIJE NI POVSEM PRIMERLJIVA MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

60. Postopki zbiranja podatkov, ki jih pet držav članic, v katerih je bila opravljena revizija na kraju samem, uporablja za izračun sive ekonomije, niso povsem primerljivi, ker smernice Komisije o popolnem zajetju [45] niso vedno upoštevane.

61. Glede na to, da so po oceni nacionalnih statističnih uradov ravni sive ekonomije bistvene, bi boljša kakovost teh ocen pomembno vplivala na BND. Toda tega učinka ni mogoče količinsko opredeliti.

KOMISIJA PRI IZREKANJU POSEBNIH PRIDRŽKOV NI BILA VEDNO DOSLEDNA

62. Ugotovitve v tabeli 1, opredeljene kot nepomembne, se nanašajo na manj pomembne zadeve, za katere po mnenju Sodišča ni treba izrekati posebnih pridržkov. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da je Komisija za nekatere od teh točk izrekla posebne pridržke za nekatere države članice, ne da bi preverila, ali je isti problem obstajal tudi v drugih državah članicah, da bi zagotovila enako obravnavo.

63. Komisija ne bi smela izreči pridržkov za te točke ali pa bi morala izreči pridržke za vse države članice, pri katerih so bile potrebne izboljšave. V nadaljevanju so navedeni primeri nedoslednosti Komisije pri izrekanju posebnih pridržkov za posamezne države (glej Prilogo IX):

pridržek zaradi nepravilne obravnave ročnega orodja v nacionalnih računih je bil izrečen za Španijo, ne pa tudi za Združeno kraljestvo, ki ima primerljive probleme pri zajemanju te komponente;

pridržek v zvezi z zajemanjem nepovratnih sredstev EU je bil izrečen za Španijo, ne pa tudi za Nemčijo, Francijo, Italijo in Združeno kraljestvo, ki prav tako ne zajemajo pravilno teh transakcij;

pridržek v zvezi z zajemanjem najemnin od zemljišč je bil izrečen za Italijo [46], ne pa tudi za Nemčijo in Španijo, ki prav tako ne zajemata pravilno teh najemnin;

za Poljsko je bil izrečen pridržek, ker ni bila narejena ocena za programsko opremo za lastne potrebe, ne pa tudi za Španijo, ki prav tako ne zajema te vrste programske opreme za netržne proizvajalce.

64. Do teh problemov ne bi prišlo, če bi Komisija določila merila za izrekanje posebnih pridržkov za posamezne države (glej odstavek 43) in na ravni držav članic opravila dovolj dela, da bi se izognila nedoslednostim.

BOLJE OSREDOTOČENO PREVERJANJE BI VPLIVALO NA SORAZMERNE PRISPEVKE DRŽAV ČLANIC

65. V tabeli 1 je ocena Sodišča v zvezi s posledicami nepravilne uporabe ESR 1995 in pomanjkanja kakovosti pri 19 izbranih komponentah v petih državah članicah. Ti problemi v zvezi s pripravo ocen za nacionalne račune niso vplivali na celotna lastna sredstva iz naslova BND, ki so na voljo za financiranje proračuna EU [47], so pa pomembni za izračun prispevkov posameznih držav članic.

66. Letni prispevki obiskanih držav članic za obdobje 2002–2007 bi bili drugačni, če bi se pravilno uporabljal ESR 1995 in če bi bila kakovost ocen ustrezna. Ker Komisija v zvezi s tem ni izrekla nobenih pridržkov, teh vplivov ne more več upoštevati pri proračunu, s tem da bi prilagodila neporabljena sredstva iz naslova BND. Toda na podlagi dela, ki ga je opravilo Sodišče, ni mogoče ugotoviti, kakšni bi bili ti prispevki.

Obseg mogočega vpliva količinsko opredeljivih opažanj na letne prispevke obiskanih držav članic v proračun je segal od +0,4 % do –1,1 % ob predpostavki, da niso bile potrebne nobene druge spremembe komponent BND v teh petih državah članicah ali ocen BND drugih 22 držav članic.

Slabosti, ki so privedle do količinsko neopredeljivih opažanj, bi lahko vplivale tudi na izračun prispevkov držav članic, vendar je čisto jasno, da ni mogoče zanesljivo oceniti njihovega vpliva.

67. Preučevanje izbranih komponent BND v petih državah članicah, ki ga je opravilo Sodišče, tako kaže, da bi bolje usmerjeno preverjanje lahko vplivalo na sorazmerne prispevke držav članic v proračun.

… JE EUROSTAT POZNO ZAKLJUČIL CIKLUS SVOJIH PREVERJANJ

68. Eurostat je konec januarja 2012 zaključil svoje preverjanje virov in metod ocenjevanja BND. GD za proračun je obvestil države članice EU-25 o izreku posebnih pridržkov za podatke o BND za obdobje 2002–2010 [48] in umaknil nerešene splošne pridržke za iste države članice za obdobje 2002–2007.

69. Komisija je preučevala vire in metode ocenjevanja BND držav članic med začetkom leta 2007 in začetkom leta 2012. Sodišče meni, da je to preučevanje trajalo predolgo: med letom, ko je bilo preverjanje zaključeno, in prvim referenčnim letom za podatke o BND, ki so se pregledovali, je minilo 10 let.

70. Do tega časovnega zamika je prišlo zaradi celovitega pristopa Komisije, ki je Eurostatu in nacionalnim statističnim uradom povzročil veliko dela. Drugi vzrok zanj je, da je vsa poročila o informativnih potovanjih in o ocenah sprejel Odbor za BND, ki se je sestajal samo približno trikrat na leto, čeprav to v uredbi o BND ni izrecno zahtevano.

PRETIRANA UPORABA SPLOŠNIH PRIDRŽKOV

71. Da bi Komisija v tem dolgem procesu preverjanja lahko spremenila podatke o BND za namene lastnih sredstev, je izrekla splošne pridržke za države članice, ki so se nanašali na podatke o BND za leta od 2002 do 2007.

72. Ti pridržki so se preveč uporabljali. To bi lahko pripeljalo do tega, da se zaobide načelo, v skladu s katerim je treba proces zagotavljanja in preučevanja podatkov o BND zaključiti v štirih letih, kot je določeno v uredbi o sistemu virov lastnih sredstev. Pridržki bi se morali nanašati samo na posebne točke v zvezi z vrednotenjem posameznih komponent BND.

73. Julija 2012 je oddelek za notranjo revizijo [49] GD za proračun opozoril, da izrek splošnih zadržkov za daljša obdobja, zato da bi bilo mogoče spreminjati podatke o BND za namene lastnih sredstev, ki se jih kasneje nadomesti s posebnimi pridržki, omogoča popravke podatkov o BND držav članic več kot deset let po zadevnih letih. To je povzročalo proračunsko negotovost v državah članicah.

GLAVNE REVIZIJE NISO BILE DOVOLJ PREUČENE

74. Do takrat, ko je Eurostat zaključil svoje preverjanje, je vseh deset izbranih držav članic izvedlo glavno revizijo [50] svojih nacionalnih računov (glej tabelo 2), kar je privedlo do tega, da se za namene lastnih sredstev upošteva drug sklop podatkov o BND.

TABELA 2

GLAVNE REVIZIJE, KI JIH JE DESET DRŽAV ČLANIC IZVEDLO OD LETA 2008 DO LETA 2011 IN JIH JE PREGLEDALO SODIŠČE

Vir: Evropsko računsko sodišče (na podlagi podatkov v Eurostatovih kontrolnih dosjejih).

| Opis virov in metod ocenjevanja BND, ki ga je preučil Eurostat v okviru pregledanega ciklusa preverjanj | Glavne redne ali standardne revizije med procesom preverjanja | Pripravljen nov/posodobljen opis virov in metod ocenjevanja BND |

Izbrane države članice | Pripravljen | Izhodiščno/ referenčno leto | Izvedene | Revidirano izhodiščno/referenčno leto | Da, kdaj / ne / ni relevantno (n. r.) |

Belgija | maja 2007 | 2003 | 2009 | 2006 [9999] | ne |

Nemčija | decembra 2006 | 2000 | 2011 | 2008 | ne |

Španija | decembra 2007 | 2000 | 2011 | 2008 | ne |

Francija | julija 2007 | 2000 | 2011 | 2005 | ne |

Italija | decembra 2007 | 2000 | 2011 | 2008 | ne |

Nizozemska | decembra 2006 | 2001 | n. r. [8888] | n. r. | n. r. |

Avstrija | januarja 2007 | 2002 | 2008 | 2004 | da, februar 2009 |

2011 | 2008 | ne |

Poljska | decembra 2006 | 2002 | n. r. [8888] | n. r. | n. r. |

Švedska | januarja 2008 | 2005 | 2010 | 2006 | ne |

Združeno kraljestvo | julija 2007 | 2003 | 2008 | 2005 | da, marec 2011 |

75. Sedem od osmih nacionalnih statističnih uradov, ki so med procesom preverjanja izvedli glavno redno ali standardno revizijo, ni pripravilo posodobljenih opisov virov in metod ocenjevanja BND. Eurostat je zato moral svojo analizo opraviti na podlagi skromnih podatkov v poročilih o kakovosti za BND.

76. V petih [51] od teh držav članic je bil obseg Eurostatovega dela omejen, ker je bilo premalo časa med izvedbo glavnih revizij [52] (septembra 2011) in zaključkom procesa preverjanja (januarja 2012). Tako novi viri in metode niso bili celovito ocenjeni, neposredno preverjanje pa ni temeljilo na revidiranem procesu priprave izbranih komponent BND.

… POROČANJE O EUROSTATOVIH PREVERJANJIH NI BILO USTREZNO

77. Pomembno je, da se o preverjanju podatkov o BND poroča jasno in pregledno. To deležnikom omogoča, da razumejo oceno BND držav članic, ki jo pripravi Komisija, in po potrebi ukrepajo. Sodišče je zato preučilo poročila o oceni BND izbranih držav članic, ki jih je pripravil Eurostat (glej odstavke od 79 do 82), letna mnenja Odbora za BND za leta od 2002 do 2011 (glej odstavke od 83 do 87) in letna poročila o dejavnostih Eurostata in GD za proračun za leta od 2002 do 2011 (glej odstavke od 88 do 92).

78. Komisija ima malo internih navodil za poročanje o svojem preverjanju podatkov o BND in svojem upravljanju lastnih sredstev iz naslova BND. Kakovost poročil Komisije je bila zato ocenjena glede na standard popolnosti, preglednosti in doslednosti, ki ga je določilo Sodišče.

EUROSTATOVA POROČILA O BND DRŽAV ČLANIC NISO BILA VEDNO POPOLNA, PREGLEDNA IN DOSLEDNA

79. Eurostat je pripravil poročila o oceni BND držav članic, ki vključujejo točke za izboljšave za posamezne države, ki bi lahko vplivale na BND, in transverzalne zadeve. Sodišče je ugotovilo, da Eurostat ni uporabljal nobenih meril za pripravo točk za izboljšave za posamezne države ali transverzalne zadeve. [53]

80. Poročila so bila julija in oktobra 2011 predložena Odboru za BND kot osnutki, kar je omogočilo, da so nacionalni statistični uradi nekatere točke obravnavali pred izrekom pridržkov in/ali da je Eurostat v skladu z načelom enake obravnave spremenil nekatere zadeve. Kljub temu ni bilo pripravljeno nobeno končno poročilo o oceni BND držav članic.

81. Decembra 2011 je Eurostat izdal dokument [54], ki vključuje vse ukrepe, ki niso šteli kot dovolj pomembni, da bi bili vključeni v poročila o oceni kot točke za izboljšave za posamezne države članice. Je pa dokument vseboval točke, ki bi lahko vplivale na BND in/ali so podobne posebnim pridržkom, ki jih je Komisija izrekla za druge države članice, kot so:

poslovni register v Nemčiji (glej točko 2 v tabeli 1);

prilagoditve zaradi goljufij pri vmesni potrošnji na področju gostinstva na Nizozemskem;

obravnava ročnega orodja v nacionalnih računih na Nizozemskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu;

ocena utaje DDV brez privolitve na Poljskem.

82. Sodišče je pripravilo naslednja splošna opažanja o vsebini Eurostatovih poročil o oceni za deset izbranih držav članic:

nepopolna predstavitev ciljev in obsega preverjanja ter dela, ki ga je opravil Eurostat;

nejasne informacije o mogočem vplivu točk za izboljšanje za posamezne države in/ali transverzalne zadeve ter o možnosti, da bi Komisija zanje izrekla posebne pridržke; [55]

brez meril pomembnosti ni jasno, ali Eurostatove ugotovitve v poročilih pomenijo vrednostno oznako ocene [56] in ali je treba splošni Eurostatov zaključek šteti za pozitivnega ali negativnega.

LETNA MNENJA ODBORA ZA BND NISO V SKLADU Z ZAKONODAJO NITI NISO INFORMATIVNA

83. Odbor za BND [57] je sprejel izjave "brez mnenja" za Grčijo za leto 2006 in države članice EU-10 za leta od 2006 do 2011 [58] o tem, ali so bili podatki o BND, ki so jih dale te države članice, ustrezni za namene lastnih sredstev.

84. V zvezi z Grčijo je Komisija ravnala v skladu s členom 10(7) uredbe o sistemu virov lastnih sredstev [59]. Za namene lastnih sredstev je uporabila podatke o BND iz prejšnjega vprašalnika o BND (iz leta 2005), za neporabljena sredstva v proračunskem letu 2006 pa niso bili narejeni nobeni popravki.

85. Pri državah članicah EU-10 se ta določba ni spoštovala. Komisija je izračunala in ustrezno popravila stanje neporabljenih lastnih sredstev iz naslova BND za proračunska leta od 2006 do 2011, čeprav Odbor za BND ni izdal izrecnega mnenja (glej odstavek 16).

86. Sodišče je v zvezi z vsebino vseh mnenj, ki jih je izdal Odbor za BND v pregledanem obdobju, ugotovilo, da:

da je sklicevanje na pravno podlago dobra praksa, ki pa se ne izvaja;

je predstavitev ciljev in podlage za oceno [60] nepopolna;

ni jasno, ali (splošni) pridržki, omenjeni v mnenjih o državah članicah EU-15, omogočajo razumevanje splošnega zaključka Odbora za BND kot pozitivnega ali negativnega.

87. Če upoštevamo slabosti, odkrite v strategiji preverjanja / pristopu Komisije k preverjanju (glej odstavke od 26 do 36) in v procesu preverjanja (glej odstavke od 37 do 67), delo, ki ga je opravil Eurostat, ne zadošča za to, da bi v celoti podkrepilo mnenje Odbora za BND. Ker Eurostat pri preverjanju ni pravilno uporabil načela stroškov in koristi, bi morala mnenja Odbora za BND vsebovati omejitev obsega.

LETNA POROČILA O DEJAVNOSTIH GD ZA PRORAČUN SO DAJALA LE DELNO OCENO

88. GD za proračun je zagotovil malo informacij o upravljanju, tveganju in kontrolnem okolju v zvezi z lastnimi sredstvi iz naslova BND [61] ali o argumentih za splošni zaključek o upravljavskih in kontrolnih sistemih [62]. Kljub izboljšanjem v zadnjih letih so letna poročila o dejavnostih GD za proračun do leta 2011 dajala le delno oceno o upravljanju lastnih sredstev iz naslova BND.

89. Do leta 2011 izjave o zanesljivosti, ki jih je izdal GD za proračun, niso bile podkrepljene z dovolj dokazi o zakonitosti in pravilnosti niti o dobrem finančnem poslovodenju. Nanašale so se samo na točnost izračuna lastnih sredstev iz naslova BND, ne pa tudi na kakovost s tem povezanih podatkov.

90. Glede na posebne značilnosti upravljanja lastnih sredstev iz naslova BND [63] bi bilo treba podlago za zagotovilo, ki ga da GD za proračun, ustrezno razkriti v njegovih letnih poročilih o dejavnostih.

EUROSTATOVA LETNA POROČILA O DEJAVNOSTIH SO DAJALA LE DELNO OCENO

91. Kljub izboljšanjem v zadnjih letih so Eurostatova letna poročila o dejavnostih dajala le delno oceno o preverjanju podatkov o BND za namene lastnih sredstev. Eurostat je razkril malo podatkov o ciljih, obsegu in rezultatih svojih preverjanja BND.

92. Eurostatove izjave, ki se nanašajo na načelo dobrega finančnega poslovodenja, niso bile podkrepljene z dovolj dokazi o uspešni porabi sredstev, vključenih v preverjanje podatkov o BND za namene lastnih sredstev.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

93. Sodišče ugotavlja, da preverjanje podatkov o BND, ki ga je izvajala Komisija, ni bilo dovolj strukturirano in osredotočeno. Zaključki in priporočila v nadaljevanju izhajajo iz dobrih praks, ki jih je uporabilo Sodišče za ureditve preverjanja, uvedene za njegovo revizijo. Te prakse prinašajo bolj strukturiran in formaliziran pristop ter omogočajo boljšo razporeditev virov, kot jo zdaj uporablja Eurostat. Ker je mogoče število komponent BND, ki se izberejo za poglobljeno preverjanje, prilagoditi virom, ki so na voljo, povečanje števila zaposlenih na Eurostatu, ki preverjajo podatke o BND, ni potrebno.

94. Sodišče je ugotovilo, da je Komisija pozno zaključila preverjanje podatkov o BND, ki se uporabljajo za namene lastnih sredstev, za leta od 2002 do 2007 in da ni dovolj preverila glavnih revizij, ki so jih med letoma 2008 in 2011 izvedle države članice. Uporabljenih je bilo preveč splošnih pridržkov (glej odstavke od 68 do 76).

95. Eurostat ni ustrezno načrtoval svojega dela in zanj ni določil ustreznih prioritet, saj tveganja v zvezi s pripravo nacionalnih računov držav članic pri izbiri področij za preverjanje niso bila ustrezno ocenjena (glej odstavke od 24 do 36).

96. Eurostat pri svojem preverjanju v državah članicah ni uporabljal vedno enakega pristopa in ni opravil dovolj dela na tej ravni. Revizija Sodišča je pokazala, da bi bolj strukturiran in bolje osredotočen pristop izboljšal uspešnost preverjanja, ki ga izvaja Komisija (glej odstavke od 37 do 67).

97. Poročanje o Eurostatovih preverjanjih ni bilo ustrezno (glej odstavke od 77 do 92).

STRATEGIJA PREVERJANJA/PRISTOP K PREVERJANJU

PRIPOROČILO 1 STRUKTURIRANO IN FORMALIZIRANO NAČRTOVATI IN DOLOČITI PRIORITETE

Komisija bi morala izvesti strukturirano in formalizirano analizo, ki bi upoštevala stroške in koristi ter ji omogočila načrtovanje preverjanja posameznih področij ali (pod)procesov priprave nacionalnih računov ter določanje prioritet zanj (glej odstavek 33). Pri tej analizi bi morala upoštevati tveganja v zvezi s pripravo nacionalnih računov na ravni držav članic (glej odstavek 32) in sorazmerno velikost komponent BND v gospodarstvu kot celoti.

Ta ocena tveganja bi morala temeljiti na vseh kvalitativnih in kvantitativnih podatkih, ki jih je mogoče dobiti v vseh Eurostatovih oddelkih, ter se osredotočati na postopke priprave, prikazane v opisih virov in metod ocenjevanja BND ter zadnjih poročilih o kakovosti za BND držav članic (glej Prilogo VII in Prilogo VIII).

PRIPOROČILO 2 SKRAJŠATI TRAJANJE CIKLUSA PREVERJANJ IN OMEJITI UPORABO SPLOŠNIH PRIDRŽKOV

Komisija bi morala skrajšati ciklus svojega preverjanja, da bi omejila uporabo splošnih pridržkov (glej odstavke od 68 do 70 in 72).

Te pridržke bi bilo treba uporabljati samo izjemoma, kadar obstaja bistveno tveganje, da finančni interesi EU niso zaščiteni, npr. kadar neka država članica izvede glavno revizijo med ciklusom preverjanja ali v nerednih časovnih presledkih (glej odstavke od 71 do 73).

PRIPOROČILO 3 IZBOLJŠATI POROČANJE ODBORU ZA BND

Eurostat bi moral jasno in pravočasno poročati Odboru za BND o primerih, za katere naj bi veljalo načelo stroškov in koristi (glej odstavek 28).

PROCES PREVERJANJA

PRIPOROČILO 4 IZVAJATI BOLJ OSREDOTOČENO PREVERJANJE

Proces preverjanja, ki ga izvaja Komisija, bi moral zajemati strukturirano in formalizirano kvalitativno oceno tveganja za postopke priprave podatkov v opisih virov in metod ocenjevanja BND ter poglobljeno preverjanje pomembnih in tveganih komponent BND. Komponente BND za poglobljeno preverjanje bi bilo treba izbirati glede na analizo stroškov in koristi, omenjeno v priporočilu 1. Obseg in cilji poglobljenega preverjanja bi morali biti širši kot pri neposrednem preverjanju, ki ga je izvedel Eurostat v nedavnem ciklusu preverjanja (glej drugo alineo odstavka 22 ter odstavke od 33 do 36).

PRIPOROČILO 5 POSVEČATI POSEBNO POZORNOST PREVERJANJU POLNEGA ZAJETJA BND

Komisija bi morala pri svojem preverjanju posvečati posebno pozornost polnemu zajetju BND držav članic in uporabi primerljivih postopkov ocenjevanja, da bi v nacionalnih računih zajela sivo ekonomijo (glej odstavka 60 in 61). Eurostat bi moral preveriti, ali vse države članice upoštevajo smernice Komisije [64], in sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovil, da države članice na primerljiv način obravnavajo to vprašanje.

PRIPOROČILO 6 ZAGOTOVITI POPOLNE DOSJEJE IN DOKUMENTACIJO O KONTROLAH

Komisija bi morala dokumentirati svoje delo; dokumentacija bi morala vključevati popoln sklop informacij v zvezi s preverjanjem, ki ga Eurostat izvaja na podlagi dokumentacijskega pregleda in/ali obiskov na nacionalnih statističnih uradih (glej odstavke 39, 54 in 55).

Eurostatovi dosjeji o kontrolah bi morali poslovodstvu omogočati jasno opredelitev rezultatov kontrol izbranih komponent BND v skladu s standardi notranjega kontroliranja.

PRIPOROČILO 7 POSEBNI PRIDRŽKI BI SE MORALI NANAŠATI SAMO NA POMEMBNE UGOTOVITVE

Za izrek posebnih pridržkov bi moral Eurostat – kadar je mogoče – oceniti možen učinek (za količinsko opredeljiva opažanja) in/ali tvegani znesek (za količinsko neopredeljiva opažanja) ukrepov ter določiti jasna merila pomembnosti, ki bi morala biti kvalitativna ali kvantitativna (glej odstavka 43 in 58). Praviloma bi bilo treba izreči pridržke za posebne komponente BND v zvezi z ukrepi, ki jih nacionalni statistični uradi ne obravnavajo pravočasno in katerih učinki bi lahko bili pomembni.

PRIPOROČILO 8 – IZBOLJŠATI USKLAJEVANJE MED EUROSTATOVIMI ODDELKI

Eurostat bi moral izboljšati usklajevanje med svojimi oddelki, zadolženimi za preverjanje BND za namene lastnih sredstev, in drugimi oddelki, zlasti tistimi, ki se ukvarjajo z nacionalnimi računi (glej odstavke od 49 do 53).

Kadar bi lahko ukrepi, ki jih izvedejo drugi Eurostatovi oddelki, vplivali na pripravo BDP in/ali BND, bi se bilo treba posvetovati z Odborom za BND, končno odločitev o teh ukrepih pa bi bilo treba sprejeti na ustrezni hierarhični ravni Eurostata.

POROČANJE

PRIPOROČILO 9 – IZBOLJŠATI POROČANJE

Eurostat bi moral izboljšati svoja poročila o oceni, da bi zagotovil popolno, pregledno in dosledno vrednotenje podatkov o BND držav članic (glej odstavke od 79 do 82).

Letna mnenja Odbora za BND bi morala vključevati jasno oceno o tem, ali so podatki o BND držav članic ustrezni (ali ne) za namene lastnih sredstev, njihova vsebina bi morala biti skladna z zahtevami uredbe o BND, poleg tega pa bi jih bilo treba na ustrezen način uporabiti v proračunskem postopku, kot je določeno v uredbi o sistemu virov lastnih sredstev (glej odstavke od 83 do 87).

Letna poročila o dejavnostih GD za proračun in Eurostata bi morala biti resničen in pošten prikaz preverjanja podatkov o BND držav članic in upravljanja lastnih sredstev iz naslova BND (glej odstavke od 88 do 92).

Komisija bi morala od Eurostata zahtevati, da redno poroča o rezultatih preverjanja podatkov o BND, ki ga opravi, kar bi GD za proračun omogočilo, da pridobi zahtevano zagotovilo, ki ga uporabi pri svojih letnih poročilih o dejavnostih.

98. Sodišče poziva Komisijo, naj ta priporočila upošteva pri naslednji reviziji uredbe o BND.

To poročilo je sprejelo Evropsko računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 26. septembra 2013.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 163, 23.6.2007, str. 17) (sklep o sistemu virov lastnih sredstev) in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1) z najnovejšimi spremembami (uredba o sistemu virov lastnih sredstev).

[2] Ti vključujejo poglavji 1 4 "BND" in 3 2 "neporabljena sredstva iz naslova BND" proračuna.

[3] Posebno poročilo št. 12/2012 – Ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike? (http://eca.europa.eu).

[4] Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 2002 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (UL L 310, 30.11.1996, str. 1) s spremembami.

[5] Zlasti tistih, ki se nanašajo na proizvodnjo, odhodke in dohodek, ki so pomembni za ocenjevanje komponent BND.

[6] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) (UL L 181, 19.7.2003, str. 1).

[7] Glej člen 126 PDEU in Uredbo Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1) s spremembami.

[8] Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 139, 14.6.2006, str. 1).

[9] Vprašalnik vsebuje 265 podrobnih vprašanj.

[10] Vključuje tudi procesne tabele s kvantitativnimi elementi procesa izračuna BND.

[11] Glej člen 5(2)(b) uredbe o BND.

[12] Glej člen 60(7) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.6.2002, str. 1) s spremembami.

[13] Podatki za države članice EU-10 se nanašajo samo na obdobje 2004–2007. Eurostat je preverjanje BND za Bolgarijo in Romunijo zaključil šele januarja 2013, tako da sta ti državi članici izključeni iz obsega revizije.

[14] Obseg revizije ne vključuje podatkov o BND za leta od 2008 do 2010, ker do začetka revizije niso bili zaključeni.

[15] Okvir Odbora sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije (COSO), ki ga uporablja Komisija kot izhodišče za svoje nadzorne in kontrolne sisteme.

[16] Ta izraz se uporablja za preizkuse, ki jih opravi Sodišče, in se razlikuje od neposrednega preverjanja, ki ga opravi Komisija. Preverjanji sta si podobni, čeprav so obseg in cilji poglobljenega preverjanja širši kot pri neposrednem preverjanju. Noben kontrolni postopek ne vključuje priprave lastne ocene komponent BND.

[17] Glej člen 5(2)(b) uredbe o BND.

[18] Notranjerevizijska služba (IAC).

[19] V Belgiji za izračun za poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve NACE K (Rev. 1).

[20] Ti ukrepi se nanašajo na izboljšave statističnih metod, izčrpnejše in posodobljene vire ter ukrepe za uskladitev z ESR 1995. Ukrepi B, C, D in E ter transverzalne zadeve (ki niso prikazane kot ukrepi A) niso bili vključeni v to analizo.

[21] Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Nizozemska in Avstrija.

[22] Španija, Italija, Avstrija in Švedska.

[23] Belgija, Francija, Italija, Nizozemska, Avstrija, Švedska in Združeno kraljestvo.

[24] Za Poljsko in Združeno kraljestvo je bilo več kot 20 vprašanj brez odgovora.

[25] Odgovori za Belgijo, Francijo, Italijo in Nizozemsko niso bili dovolj podrobni.

[26] Belgija, Francija, Italija in Nizozemska.

[27] Belgija, Španija, Italija in Nizozemska.

[28] Pri izbiri komponent za neposredno preverjanje je mogoče upoštevati naslednja merila: upoštevanje delov, ki so reprezentativni za proces priprave in ocene BND, vključitev izračunov, pri katerih je potrebnih več prilagoditev, upoštevanje mogočih področij tveganja v procesu.

[29] Za vse razen za Avstrijo in Poljsko.

[30] Informativna potovanja iz člena 6.

[31] Kontrolni obiski iz člena 19.

[32] Trije meseci za Komisijo in trije meseci za države članice.

[33] Čezmejni dohodki od lastnine, posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP), nezakonite dejavnosti, programi subvencij za zamenjavo starih avtomobilov z novimi, zadružna stanovanja ter subjekti, ki so malo ali sploh niso fizično prisotni.

[34] Belgija, Bolgarija, Estonija, Grčija, Francija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Nizozemska, Romunija, Slovenija in Združeno kraljestvo.

[35] Poslovni registri vsebujejo podatke o aktivni populaciji statističnih enot, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, njihovih lokalnih enotah, pravnih subjektih, ki sestavljajo ta podjetja, in skupinah podjetij. Treba jih je redno posodabljati. Pri proizvodni metodi bi morala biti analiza podjetij v poslovnem registru izhodišče za oceno BND.

[36] Glej odstavke od 3.27 do 3.37 ESR 1995. Zlasti če se manj kot 50 % proizvodnih stroškov krije s prodajo, je institucionalna enota netržni proizvajalec in se jo lahko uvrsti v sektor država.

[37]

[38] Glej odstavek 4.38, v skladu s katerim naslednjih postavk ni mogoče obravnavati kot subvencije: "(j) plačila tržnim proizvajalcem, s katerimi država v celoti ali deloma plača blago in storitve, ki jih ti tržni proizvajalci zagotavljajo neposredno in individualno gospodinjstvom v okviru socialnih tveganj in potreb (glej odstavek 4.84) in do katerih imajo gospodinjstva pravno utemeljeno pravico; ta plačila so vključena v izdatke države za individualno potrošnjo in posledično v socialne prejemke v naravi ter dejansko individualno potrošnjo gospodinjstev."

[39] Zlasti standarda notranje kontrole št. 9 Poslovodni nadzor in št. 10 Neprekinjeno poslovanje. Glej Sporočilo Komisiji Revision of the internal control standards and underlying framework – strengthening control effectiveness (Revizija standardov notranje kontrole in z njimi povezanega okvira – krepitev uspešnosti kontrole), SEC(2007) 1341 z dne 16. oktobra 2007.

[40] Zlasti nefinančne družbe, gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva. Klasifikacija nazadnje omenjenega sektorja je bila ustrezno obravnavana za Združeno kraljestvo, saj je Komisija izrekla poseben pridržek.

[41] To pomeni, da njihov vpliv na BND ni znan.

[42] Ti se v glavnem nanašajo na pripravo BND za najnovejše izhodiščno ali referenčno leto.

[43] Strokovnjaki, ki pripravljajo nacionalne račune, si zlasti prizadevajo zagotoviti merjenje ekonomskih dejavnosti v celoti, vključno s tistimi, ki so prikrite (tj. siva ekonomija), in tistimi, ki so poimenovane neformalne dejavnosti.

[44] Ocena vmesne potrošnje za gospodinjstva je znašala 3,3 % proizvodnje, stopnja v drugih institucionalnih sektorjih pa je presegala 15 %. Tako velike razlike kažejo, da obstajajo problemi pri izračunu te komponente.

[45] Zlasti Odločba Komisije 94/168/ES, Euratom z dne 22. februarja 1994 o ukrepih za izvajanje Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (UL L 77, 19.3.1994, str. 51), Odločba Komisije 98/527/ES, Euratom z dne 24. julija 1998 o ravnanju z goljufijami DDV pri nacionalnih računih (razlike med teoretičnimi DDV in dejanskimi DDV prejemki) (UL L 234, 21.8.1998, str. 39) ter dokument Odbora za BND št. 50 iz julija 2005 Eurostat’s tabular approach to exhaustiveness.

[46] Vendar pridržek Komisije ni vključeval odbitka najemnin od zemljišč od proizvodnje.

[47] Spremembe ocenjenega BND posameznih držav članic bi vplivale na oceno skupnega BND EU. Vendar to ne vpliva na celotna lastna sredstva iz naslova BND. Kakršno koli zvišanje (ali znižanje) ocen skupnega BND EU bo izničeno z znižanjem (ali zvišanjem) enotne stopnje, ki se za financiranje proračuna uporablja za BND držav članic.

[48] Razen transverzalnega pridržka za posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP), ki se nanaša samo na leto 2010, in pridržkov za posamezne države EU-10, ki se nanašajo samo na obdobje 2004–2010.

[49] Notranjerevizijska služba (IAC).

[50] Glavne redne ali standardne revizije pomenijo spremembe virov in metod za izračun BND, glavne občasne revizije pa temeljijo na pomembnih metodoloških spremembah pojmov in opredelitev in/ali uporabljenih klasifikacij, npr. uvedbi nove statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti EU (NACE Rev. 2) v nacionalne račune leta 2011 ali uporabi naslednjega računovodskega okvira (ESR 2010). Zaradi glavnih revizij so potrebni retrospektivni izračuni podatkov o BND za pretekla leta.

[8888] Razen revizij, ki so posledica uvedbe NACE Rev. 2 v nacionalne račune.

[9999] Referenčno leto, ko so bili podrobni podatki, dobljeni iz letnih računov, na voljo za uporabo v nacionalnih računih.

[51] Nemčija, Španija, Francija, Italija in Avstrija.

[52] Brez tistih, ki se nanašajo na izvajanje NACE Rev. 2.

[53] Te točke se nanašajo zlasti na ocene reprezentance, literarne ali umetniške originale, zavarovanje, programsko opremo ter amortizacijo za ceste, mostove itd.

[54] Dokument Odbora za BND št. 222 z naslovom Other issues (deriving mainly from action points B, C and D) for 25 Member States.

[55] Če ne bi bile obravnavane pred koncem leta 2011.

[56] V Eurostatovih poročilih o oceni je navedeno, da bi bilo pripravo komponent BND mogoče izboljšati ali da obstajajo področja za izboljšanje, vendar ni jasno, ali neizvajanje teh točk vpliva na celotno oceno.

[57] Glej odstavek 4.26 letnega poročila Sodišča za leto 2006.

[58] Ker preverjanje opisov virov in metod ocenjevanja BND, ki ga je opravljala Komisija, še ni bilo končano.

[59] Glede na to določbo kakršne koli spremembe BND za prejšnje proračunsko leto v skladu s členom 2(2) uredbe o BND ob upoštevanju člena 5 privedejo do prilagoditve prispevka vsake zadevne države članice k lastnim sredstvom iz naslova BND. Člen 5 uredbe o BND vključuje zahtevo, da mora Odbor za BND vsako leto izdati mnenje o primernosti podatkov držav članic o BND za namene lastnih sredstev.

[60] Obseg preverjanja in delo, ki ga opravi Eurostat.

[61]

[62] Vključno s ključnimi kazalniki zakonitosti in pravilnosti ter dobrega finančnega poslovodenja za preverjanja lastnih sredstev iz naslova BND.

[63] Pravila EU za njihov izračun, kompleksnost procesa priprave nacionalnih računov in delitev odgovornosti med dve službi Komisije (glej odstavke od 2 do 11).

[64] Glej opombo 45.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

LASTNA SREDSTVA IZ NASLOVA BND ZA LETA 2002, 2007 IN 2010 PO DRŽAVAH ČLANICAH

Vir: Evropsko računsko sodišče (na podlagi finančnih poročil Komisije, poglavje 14 "BND" in poglavje 32 "neporabljena sredstva iz naslova BND" proračuna EU).

Države članice | Leto 2002 | Leto 2007 | Leto 2010 |

v milijonih EUR | % | v milijonih EUR | % | v milijonih EUR | % |

Deset držav, ki največ prispevajo, izbranih za to revizijo

Nemčija (DE) | 10504,5 | 22,86 % | 14653,8 | 19,83 % | 18703,8 | 20,54 % |

Francija (FR) | 7684,7 | 16,72 % | 11215,7 | 15,17 % | 14762,0 | 16,21 % |

Združeno kraljestvo (UK) | 8480,5 | 18,46 % | 12551,2 | 16,98 % | 12963,4 | 14,24 % |

Italija (IT) | 6390,4 | 13,91 % | 9143,7 | 12,37 % | 11386,6 | 12,51 % |

Španija (ES) | 3430,7 | 7,47 % | 6073,4 | 8,22 % | 7611,3 | 8,36 % |

Nizozemska (NL) | 2264,9 | 4,93 % | 3400,6 | 4,60 % | 4219,2 | 4,63 % |

Belgija (BE) | 1335,7 | 2,91 % | 1985,8 | 2,69 % | 2662,4 | 2,92 % |

Švedska (SE) | 1220,7 | 2,66 % | 1948,9 | 2,64 % | 2771,6 | 3,04 % |

Poljska (PL) | 0,0 | 0,00 % | 1745,6 | 2,36 % | 2630,9 | 2,89 % |

Avstrija (AT) | 1070,0 | 2,33 % | 1564,9 | 2,12 % | 2131,7 | 2,34 % |

Skupaj | 42382,1 | 92,25 % | 64283,6 | 86,98 % | 79842,9 | 87,68 % |

Druge države članice

Grčija (EL) | 893,1 | 1,94 % | 1393,5 | 1,89 % | 1705,7 | 1,87 % |

Greece (EL) | 704,8 | 1,53 % | 1946,6 | 2,63 % | 1616,9 | 1,78 % |

Portugalska (PT) | 635,9 | 1,38 % | 940,1 | 1,27 % | 1344,0 | 1,48 % |

Finska (FI) | 693,5 | 1,51 % | 1087,7 | 1,47 % | 1256,0 | 1,38 % |

Češka (CZ) | 0,0 | 0,00 % | 703,8 | 0,95 % | 1051,4 | 1,15 % |

Irska (IE) | 537,5 | 1,17 % | 972,2 | 1,32 % | 950,1 | 1,04 % |

Romunija (RO) | 0,0 | 0,00 % | 681,7 | 0,92 % | 859,6 | 0,95 % |

Madžarska (HU) | 0,0 | 0,00 % | 546,7 | 0,74 % | 702,2 | 0,77 % |

Slovaška (SK) | 0,0 | 0,00 % | 302,5 | 0,41 % | 450,1 | 0,49 % |

Slovenija (SI) | 0,0 | 0,00 % | 198,3 | 0,27 % | 250,9 | 0,28 % |

Bolgarija (BG) | 0,0 | 0,00 % | 163,0 | 0,22 % | 247,2 | 0,27 % |

Luksemburg (LU) | 100,7 | 0,22 % | 202,2 | 0,27 % | 196,6 | 0,22 % |

Litva (LT) | 0,0 | 0,00 % | 158,3 | 0,21 % | 186,4 | 0,20 % |

Latvija (LV) | 0,0 | 0,00 % | 118,0 | 0,16 % | 133,9 | 0,15 % |

Ciper (CY) | 0,0 | 0,00 % | 88,2 | 0,12 % | 124,3 | 0,14 % |

Estonija (EE) | 0,0 | 0,00 % | 95,8 | 0,13 % | 98,9 | 0,11 % |

Malta (MT) | 0,0 | 0,00 % | 32,5 | 0,04 % | 40,4 | 0,04 % |

Skupaj | 3565,5 | 7,75 % | 9631,1 | 13,02 % | 11214,6 | 12,32 % |

Lastna sredstva iz naslova BND skupaj | 45947,6 | 100,00 % | 73914,7 | 100,00 % | 91057,5 | 100,00 % |

|

Prihodki skupaj (v milijonih EUR) | 95434,4 | 117563,0 | 127795,0 |

Lastna sredstva iz naslova BND skupaj / Prihodki skupaj | 48,15 % | 62,87 % | 71,25 % |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

IZRAČUN LASTNIH SREDSTEV IZ NASLOVA BND

IZRAČUN LASTNIH SREDSTEV IZ NASLOVA BND, S KATERIMI SE FINANCIRA PRORAČUN

1. Lastna sredstva iz naslova BND se izračunajo na podlagi enotne stopnje, ki se uporabi za BND držav članic. Enotna stopnja se določi kot odstotek vsote projekcij letnih BND tako, da se v celoti pokrije tisti del proračuna, ki se ne financira iz tradicionalnih lastnih sredstev, lastnih sredstev iz naslova DDV in drugih prihodkov. [1] Na izračun skupnih lastnih sredstev iz naslova BND torej vplivajo ti drugi viri prihodkov.

2. Neporabljena sredstva oz. popravki neporabljenih sredstev iz naslova BND za leto n se izračunajo v letu n + 1 tako, da se podatki iz projekcij primerjajo z dejanskimi podatki o BND [2], v naslednjih letih (n + 2, n + 3, n + 4 itd.) pa s posodobljenimi dejanskimi podatki, kot je podrobneje opisano v nadaljevanju.

3. Pravila EU v zvezi z izračunom lastnih sredstev dopuščajo možnost spremembe podatkov o BND za neko proračunsko leto do 30. septembra leta n + 4. Ta rok iz pravila štirih let je mogoče podaljšati, kadar Komisija in/ali države članice menijo, da bi bilo treba izboljšati kakovost podatkov v nekaterih točkah izračuna BND za dano proračunsko leto. [3]

4. Za obveščanje držav članic o teh točkah za izboljšave se uporablja postopek za pridržke Komisije. Splošni pridržek se nanaša na izračun komponent BND neke države članice, posebni pridržek pa za oceno posameznih komponent BND. Potem ko Komisija pridržek umakne, za izračun lastnih sredstev ni več mogoče upoštevati sprememb z njimi povezanih podatkov.

UPORABA PODATKOV O BND ZA IZRAČUN DRUGIH ELEMENTOV LASTNIH SREDSTEV

5. Podatki o BND imajo ključno vlogo v širšem sistemu virov lastnih sredstev Uporabljajo se tudi za določitev omejenega zneska osnov za DDV (ki ne bi smel presegati 50 % BND) za izračun lastnih sredstev iz naslova DDV [4], za porazdelitev stroškov popravka za Združeno kraljestvo [5] v zvezi s proračunskimi neravnovesji in zneska bruto znižanja letnih prispevkov na podlagi BND [6] za Nizozemsko in Švedsko med države članice ter za določitev najvišjega skupnega letnega zneska odobrenih sredstev za prevzem obveznosti in za plačila, ki se vključijo v proračun (zgornje meje) [7].

LETNI PODATKI O BND ZA IZRAČUN LASTNIH SREDSTEV

6. Letne podatke o BND [8] pripravijo nacionalni statistični uradi v državah članicah. Nacionalni statistični uradi morajo Komisiji (Eurostatu) do 22. septembra vsakega leta poslati podatke o BND, BDP in njunih komponentah za predhodno leto ter o vseh spremembah podatkov za predhodna leta. Države članice te podatke pošljejo v vprašalniku o BND.

7. Nacionalni statistični uradi držav članic morajo skupaj s temi podatki poslati tudi poročilo o tem, kako so bili dobljeni agregati, v katerem so opisane vse bistvene spremembe uporabljenih postopkov (metod) in temeljnih statističnih podatkov (virov) ter pojasnjene vse revizije prejšnjih ocen BND (poročilo o kakovosti). [9]

8. Za podrobnejši opis načina priprave podatkov o BND bi morali nacionalni statistični uradi Eurostatu poslati opis postopkov in temeljnih statističnih podatkov (opis virov in metod ocenjevanja BND), uporabljenih za pripravo ocen različnih komponent BND. [10]

9. V skladu s smernicami, ki jih je julija 2005 sprejel Odbor za BND, bi morale države članice pripraviti popolnoma posodobljen opis virov in metod ocenjevanja BND najkasneje leto dni po kateri koli glavni reviziji. [11] Če država članica nima politike revizij, ki vključuje glavne revizije, je treba opis virov in metod ocenjevanja BND posodobiti vsaj vsakih pet let.

10. Julija 2012 so bile te smernice spremenjene, tako da morajo države članice zagotoviti posodobljen opis virov in metod ocenjevanja BND, samo če to zahteva Odbor za BND, ko se glavne revizije izvajajo med ciklusom Eurostatovih preverjanj.

[1] Glej člen 5 uredbe o sistemu virov lastnih sredstev.

[2] Glej člen 10(6) uredbe o sistemu virov lastnih sredstev.

[3] 7To je bilo izračunano na podlagi podatkov, ki jih je Eurostat objavil za leta od 2004 do 2007.

[4] Glej člen 10(6) uredbe o sistemu virov lastnih sredstev.

[5] Popravek v korist Združenega kraljestva. Glej člen 5 sklepa o sistemu virov lastnih sredstev.

[6] Glej člen 2(5) sklepa o sistemu virov lastnih sredstev.

[7] Glej člen 3 sklepa o sistemu virov lastnih sredstev.

[8] Podatki o BND se pripravijo na podlagi statističnih podatkov in drugih ocen. Ti se razlikujejo od podatkov iz projekcij, ki se v sistemu virov lastnih sredstev uporabljajo pri postopku za potrditev letnega proračuna.

[9] Glej člen 2 uredbe o BND.

[10] Glej člen 3 uredbe BND.

[11] Glavne redne ali standardne revizije pomenijo spremembe virov in metod za pripravo nacionalnih računov, glavne občasne revizije pa temeljijo na pomembnih metodoloških spremembah pojmov in opredelitev in/ali uporabljenih klasifikacij. Glej tudi opombo 50 in glosar tega poročila.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

PREVERJANJE OPISOV VIROV IN METOD OCENJEVANJA BND DRŽAV ČLANIC, KI GA IZVAJA KOMISIJA

IZREKANJE SPLOŠNIH PRIDRŽKOV

1. Ker podatki o BND za namene lastnih sredstev po štirih letih postanejo dokončni in ker lahko Eurostatovo ocenjevanje opisov virov in metod ocenjevanja BND držav članic traja dlje od tega (kot se je na primer dogajalo s podatki o BND za leta po 2002), Komisija (GD za proračun) izreka splošne pridržke za pripravo vseh komponent BND neke države članice.

DOKUMENTACIJSKI PREGLEDI NA PODLAGI VPRAŠALNIKA GIAQ

2. Eurostat pregleda opise virov in metod ocenjevanja BND [1], da bi zagotovil sistematičen, dosleden in pošten način ocenjevanja kakovosti podatkov o BND držav članic. Za dokumentiranje njegovega dela se uporablja vprašalnik GIAQ, ki obsega 265 podrobnih vprašanj o pripravi celotnega sklopa nacionalnih računov.

Informativna potovanja [2]

3. Eurostat pripravi vprašanja, ki jih je treba razjasniti med informativnimi potovanji na nacionalne statistične urade, in pri tem upošteva dokumentacijske preglede na podlagi GIAQ, ki jih je opravil. Namen informativnih potovanj je zlasti zbiranje potrebnih informacij zaradi ugotavljanja kakršnih koli slabosti v statističnih virih in metodah, ki se uporabljajo za izračun BND in njegovih komponent.

POROČILA O SLUŽBENIH POTOVANJIH IN UKREPI

4. Informativna potovanja v državo članico privedejo do ukrepov, sestavljenih iz zadev, ki bi lahko zahtevale metodološke spremembe, in/ali slabosti v nadzornih in kontrolnih sistemih, ki jih je treba obravnavati. Ti ukrepi so razdeljeni v pet kategorij:

ukrepi A: možna izboljšava metodologije;

ukrepi B: predložitev novih informacij, ki bi jih bilo treba vključiti v opis virov in metod ocenjevanja BND;

ukrepi C: ponovna priprava, pojasnitev ali popravek že obstoječih informacij v opisu virov in metod ocenjevanja BND;

ukrepi D: predložitev novih informacij, ki jih ni nujno vključiti v opis virov in metod ocenjevanja BND;

ukrepi E: ukrepi, ki jih izvede Eurostat.

5. Eurostat in nacionalni statistični uradi se morajo dogovoriti o poročilih o službenih potovanjih (skupaj s časovnim načrtom izvajanja ukrepov), poročila pa je treba predložiti Odboru za BND v obravnavo in sprejetje.

NEPOSREDNO PREVERJANJE

6. Poleg pregledov opisov virov in metod ocenjevanja BND, ki temeljijo na vprašalniku GIAQ, Eurostat od leta 2007 opravlja neposredno preverjanje komponent BND, kot je priporočilo Sodišče. [3]

7. Kot je določeno v Eurostatovih smernicah, je namen tega pristopa predvsem spremljati sled od izbranih komponent nacionalnih računov do vira podatkov. [4]

8. Na splošno se neposredno preverjata ena ali dve komponenti BND. Eurostat običajno ne pričakuje, da bo na podlagi tega dela lahko prišel do zaključkov o vseh delih ocen, vključenih v opis virov in metod ocenjevanja BND.

DNEVNIŠKE DATOTEKE IN OZNAČENE SPREMEMBE OPISOV VIROV IN METOD OCENJEVANJA BND

9. Zaradi spremljanja napredka pri ukrepih in dokumentiranja procesa preverjanja Eurostat hrani dnevniške datoteke, ki prikazujejo vse informacije v zvezi z vsakim posameznim ukrepom, in stalno posodabljano različico (ki ni javna) opisa virov in metod ocenjevanja BND z označenimi spremembami.

POROČILA O OCENI

10. Eurostat pripravlja poročila o oceni kakovosti podatkov o BND držav članic za določeno število let (npr. obdobje 2002–2010), ki jih Komisija uporablja kot osnovo za izrek posebnih pridržkov.

IZREKANJE POSEBNIH PRIDRŽKOV IN UMIK SPLOŠNIH PRIDRŽKOV

11. Komisija za vse ukrepe, ki jih Eurostat šteje za pomembne in za katere niso bili dani vsi podatki in/ali pri katerih nacionalni statistični uradi niso izvedli zahtevanih izboljšav, izreče posebne pridržke, ki se nanašajo na ocene posameznih komponent BND. To pomeni, da je preverjanje zaključeno in da je mogoče umakniti vse obstoječe splošne pridržke.

[1] Glej opombo 11 tega poročila.

[2] Opravlja jih Komisija, sodelujejo pa lahko tudi predstavniki drugih držav članic (glej člen 6 uredbe o BND).

[3] Glej člen 10(6) uredbe o sistemu virov lastnih sredstev.

[4] Glavna cilja neposrednega preverjanja sta preveriti, ali opisi v virih in metodah ocenjevanja BND ustrezno prikazujejo dejansko uporabljene načine priprave in ali so bili temeljni podatki, prikazani v virih, ustrezno pretvorjeni v številčne podatke v nacionalnih računih, ki so jih države članice predložile za lastna sredstva iz naslova BND. Eurostat s tem ne daje ocen komponent BND.

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

PREGLED REVIZIJSKEGA PRISTOPA IN METODOLOGIJE SODIŠČA

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

--------------------------------------------------

PRILOGA V

KONTROLNI MODEL SODIŠČA

USMERITEV V IZBOLJŠANJE KONTROLNEGA OKVIRA

1. Sodišče je analiziralo splošno arhitekturo sistemov Komisije, da bi za namene te revizije opredelilo dobre prakse ureditev preverjanja.

2. Te prakse vključujejo bolj strukturiran in formaliziran način ter boljše razporejanje virov. V primerjavi z okvirom Komisije predvidevajo drugačno kombinacijo kontrolnih postopkov: manj intenzivno kvalitativno preučevanje virov in metod iz opisov virov in metod ocenjevanja BND držav članic ter več preizkušanja procesa izračuna s poglobljenim preverjanjem [1] gradiva in tveganih komponent.

3. Te ureditve preverjanja, združene v tem kontrolnem modelu, so razdeljene v tri ključne korake preverjanja, ki ga izvaja Eurostat, opisane v nadaljevanju.

1. KORAK: STRATEGIJA PREVERJANJA/PRISTOP K PREVERJANJU

4. Predlagana strategija preverjanja/pristop k preverjanju je načrtovati preverjanje komponent BND in določati prioritete zanj s strukturirano metodologijo, pri kateri se uporablja načelo stroškov in koristi (analiza stroškov in koristi).

5. Analiza stroškov in koristi bi morala biti rezultat uporabe naslednjih orodij in postopkov:

(a) Izvesti bi bilo treba podrobno kvalitativno oceno tveganja za izračun BND v državah članicah. Viri in faktorji tveganja so opredeljeni v Prilogi VI, pri oceni pa se upošteva proces priprave BND po proizvodni metodi. Dokumentacijski pregled [2] opisov virov in metod ocenjevanja BND in novejša letna poročila držav članic o kakovosti so najpomembnejše informacije za pripravo te podrobne kvalitativne ocene tveganja pri delovanju. Tveganja pri kontroliranju [3] se zaradi omejenega zanašanja na nadzorne in kontrolne sisteme za pripravo nacionalnih računov v nacionalnih statističnih uradih držav članic ne upoštevajo.

(b) Treba je pripraviti matriko [4], da se prikaže priprava komponent BDP (po proizvodni metodi) in prehodnih postavk BDP/BND, ki bi morala temeljiti na naslednjih dveh elementih: točkah, dobljenih pri oceni tveganja (v povezavi z utežmi tveganja [5]), in velikosti posameznih komponent v okviru gospodarstva (odstotek komponente BDP/BND v primerjavi s celotnim BND). Z množenjem uteži tveganja z velikostjo vsake komponente se določi kazalnik tveganja v odvisnosti od velikosti. Za to revizijo je bil ta kazalnik izračunan za vsako dejavnost iz NACE (Rev. 1) in za prehodne postavke. Za izdatkovno in dohodkovno metodo se lahko uporabi tudi analiza stroškov in koristi [6].

(c) Koristi in stroške te analize (metodologijo) bi bilo treba določiti na naslednji način: koristi so vrednost kazalnika tveganja v odvisnosti od velikosti za komponente BDP/BND, izbrane za poglobljeno preverjanje, stroški pa so oportunitetni stroški, ki nastanejo, ker se ne izvede poglobljeno preverjanje drugih komponent BDP/BND. Merijo se z vsoto vrednosti, pripisanih kazalnikom tveganja v odvisnosti od velikosti za komponente BDP/BND, ki se ne preverjajo.

(d) Za izbiro komponent BDP/BND, ki jih je treba poglobljeno preveriti, Sodišče kot splošno pravilo predlaga uporabo referenčnega praga [7] (merila pomembnosti): izberejo se komponente, pri katerih je kazalnik tveganja v odvisnosti od velikosti nad referenčnim pragom, komponente, pri katerih je ta vrednost pod referenčnim pragom, pa se ne izberejo. V nekaterih upravičenih primerih se zaradi izboljšanja uspešnosti analize stroškov in koristi lahko naredijo izjeme od teh kvantitativnih meril.

(e) Število komponent BDP/BND, ki se izberejo v posamezni državi članici, je odvisno od kadrovskih virov, ki so na voljo za preverjanje.

2. KORAK: PROCES PREVERJANJA

6. Treba je izvesti poglobljeno preverjanje komponent BDP/BND, izbranih na podlagi analize stroškov in koristi (kot je opisano v 1. koraku). Obseg in cilji poglobljenega preverjanja bi morali biti širši od obsega in ciljev neposrednega preverjanja, ki ga izvede Eurostat. Poleg tega se pri poglobljenem preverjanju uporabi pristop na podlagi tveganja, opisan v nadaljevanju.

Obseg: preverjanje zajema celoten proces priprave izbranih komponent BDP/BND, vključno s preučevanjem kakovosti virov temeljnih podatkov (primarni podatki), čeprav z njimi razpolagajo oddelki nacionalnih statističnih uradov, ki niso odgovorni za nacionalne račune, ali drugi organi, ki zagotavljajo statistične podatke.

Cilji: poleg ciljev, določenih v Eurostatovih smernicah za neposredno preverjanje, poglobljeno preverjanje vključuje tudi preučitev skladnosti izbranih komponent BDP/BND z ESR 1995.

Pristop: od obnovitve sledi od agregatne do disagregatne ravni se preverjanje osredotoča na podkomponente, določene s tistimi podprocesi priprave, za katere na podlagi ocene tveganja šteje, da pri njih obstaja (zelo) veliko tveganje (glej točko (a) odstavka 5 te priloge).

7. Poglobljeno preverjanje komponent BDP/BND se opravi med kontrolnimi obiski [8] nacionalnih statističnih uradov. Za preverjanje je treba pripraviti podroben kontrolni seznam, da se zajamejo tveganja v procesu priprave nacionalnih računov (glej Prilogo VI) in zagotovi dosleden pristop k preverjanju med državami članicami. O ugotovitvah se je treba dogovoriti z nacionalnimi statističnimi uradi, vendar ni treba, da poročila o kontrolnih obiskih potrdi Odbor za BND [9], saj je skupna ocena podatkov o BND za vsako posamezno državo članico vključena v poročilo o oceni, ki bi ga moral ta odbor preučiti (glej 3. korak).

3. KORAK: POROČANJE

8. Poročanje o preverjanju lastnih sredstev iz naslova BND bi moralo potekati na treh ravneh, kot je opisano v nadaljevanju.

POROČILA O OCENI

9. Ta poročila bi morala vključevati skupno oceno o zanesljivosti, primerljivosti in polnem zajetju podatkov o BND držav članic na podlagi načela stroškov in koristi (glej 1. in 2. korak). V njih bi moralo biti opisano vsaj naslednje:

(a) informacije o ozadju,

(b) cilji in obseg preverjanja (tj. glavni dokumenti, na katerih temelji preučevanje),

(c) opravljeno delo,

(d) ugotovitve,

(e) zaključki (skupna ocena),

(f) vrednostne oznake.

10. Za zaključke v poročilih bi bilo treba pripraviti standardno besedilo. Treba bi bilo določiti merila pomembnosti (tj. odstotek vrednosti preučene komponente in/ali BND) za razlikovanje med bistvenimi in nebistvenimi ugotovitvami, do katerih se pride s poglobljenim preverjanjem. Če je učinek vseh bistvenih ugotovitev (tj. vrednostnih oznak) večji od opredeljenega referenčnega praga (npr. 2 % BND), bi morala biti skupna ocena negativna.

MNENJE ODBORA ZA BND

11. To mnenje bi moralo upoštevati preverjanje, ki ga opravi Komisija v skladu s svojim kontrolnim okvirom, in Eurostatove kontrole doslednosti podatkov in informacij, ki jih zagotovijo države članice v svojih letnih vprašalnikih in poročilih o kakovosti za BND.

12. Mnenje Odbora za BND bi moralo zajemati vsaj:

(a) informacije o ozadju in zakonsko podlago,

(b) cilje in obseg preverjanja (tj. glavne dokumente, na katerih temelji preučevanje),

(c) opravljeno delo,

(d) (splošne in posebne) pridržke ter druge bistvene ugotovitve,

(e) zaključek (mnenje),

(f) vrednostne opredelitve.

13. Moralo bi biti pozitivno, negativno ali pozitivno s pridržkom/pridržki. Mnenje bi moralo vsebovati pridržek, kadar obstajajo splošni pridržki in/ali (pomembni) posebni pridržki ali kadar Eurostatove kontrole vprašalnikov in poročil o kakovosti za BND privedejo do bistvenih ugotovitev. Če vrednostne opredelitve ne omogočajo izreka pozitivnega mnenja (glej odstavek 10 te priloge), bi bilo treba z njim povezane podatke o BND upoštevati za izračun lastnih sredstev iz naslova BND, samo če Komisija ustrezno utemelji njihovo uporabo.

14. Predlagano standardno besedilo za tako mnenje je v okviru 1.

OKVIR 1: PREDLAGANO STANDARDNO BESEDILO ZA LETNO MNENJE ODBORA ZA BND

Ob upoštevanju ciljev in obsega preverjanja podatkov o BND (glej …) in na podlagi dela, ki ga je opravil Eurostat (glej …), Odbor za BND [v skladu s členom 5(2)(b) uredbe o BND] meni, da so za namene lastnih sredstev podatki v vprašalnikih in poročilih o kakovosti za BND držav članic za [leto] ustrezni / da za namene lastnih sredstev podatki v vprašalnikih in poročilih o kakovosti za BND držav članic za [leto] niso ustrezni. [Toda … naslednje zadeve pomenijo pridržek k mnenju …, npr. to, da so bili v skladu s členom 10(7) Uredbe št. 1150/2000 … izrečeni (splošni in/ali posebni) pridržki v zvezi s podatki o BND].

LETNA POROČILA O DEJAVNOSTIH

15. Eurostat in GD za proračun bi morala v svojih letnih poročilih o dejavnostih (v delu 1 Dosežki politike, delu 2 Upravljavski sistemi in sistemi notranje kontrole in/ali delu 3 Gradniki za izjavo o zanesljivosti [10]) opisati preverjanje lastnih sredstev iz naslova BND [11] ter tako zagotoviti pomembne informacije o porabi sredstev v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

16. GD za proračun bi moral kot odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastila za lastna sredstva iz naslova BND vključiti ustrezne dokaze (npr. kazalnike zakonitosti in pravilnosti), da bi utemeljil svojo izjavo o zanesljivosti (tj. del 4 letnega poročila o dejavnostih) za upravljanje lastnih sredstev iz naslova BND.

17. V zvezi s kakovostjo podatkov o BND, uporabljenih za izračun lastnih sredstev, bi moral Eurostat GD za proračun zagotoviti skupno letno oceno podatkov o BND, s katero bi ta lahko utemeljil svojo izjavo. Druga možnost bi bila, da Eurostat v svojem letnem poročilu o dejavnostih da zagotovilo o kakovosti podatkov o BND, ki se uporabljajo za namene lastnih sredstev, GD za proračun pa se v svojem letnem poročilu o dejavnostih sklicuje na ta gradnik za izjavo o zanesljivosti.

18. Letno mnenje Odbora za BND se lahko uporabi kot vir za zagotovilo, če je njegova vsebina jasna in so skupni zaključki nedvoumni.

19. Obseg izjave bi bilo treba pojasniti v letnem poročilu o dejavnostih GD za proračun, tako da bi bila resničen in pošten prikaz zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij ter dobrega finančnega poslovodenja za lastna sredstva iz naslova BND. Predlog besedila za pojasnitev obsega izjave je v okviru 2.

OKVIR 2: OBSEG IZJAVE ZA LASTNA SREDSTVA IZ NASLOVA BND

(a) Zagotovilo je dano za izračun lastnih sredstev iz naslova BND za tekoče leto, za katerega se uporabijo podatki iz projekcij (v skladu s členom 5 Uredbe št. 1150/2000) in jih je treba v naslednjih letih revidirati, ter za izračun neporabljenih sredstev [12] in popravkov [13] neporabljenih lastnih sredstev iz naslova BND za predhodna leta (člen 10(6) in člen 10(7) Uredbe št. 1150/2000).

(b) Podatki o BND držav članic za dano leto se lahko popravijo v največ štirih letih. Poleg tega pa splošni in posebni pridržki omogočajo spremembo podatkov še po tem roku.

(c) Ocena kakovosti podatkov o BND temelji na Eurostatovem preverjanju, kot je opisano v delu 1 in delu 2 letnega poročila o dejavnostih, podlaga za zagotovilo pa je opisana v delu 3. [14]

(d) Odbor za BND je ob upoštevanju načela stroškov in koristi izdal letno (pozitivno, negativno ali pozitivno s pridržkom/pridržki) mnenje o ustreznosti podatkov o BND za namene lastnih sredstev o ….

[1] Glej opombo 16 tega poročila.

[2] Po potrebi se lahko opravi informativno potovanje (v skladu s členom 6 uredbe o BND), da se pojasni proces priprave nacionalnih računov.

[3] Glej odstavek 4.30(a) letnega poročila Sodišča za leto 2005, Prilogo 4.1 letnega poročila za leto 2006 in odstavek 4.45 letnega poročila za leto 2007.

[4] Uporabo podobne matrike tveganj pri načrtovanju kontrol BND je predlagal tudi Eurostat pri obravnavanju enega od priporočil svoje notranjerevizijske službe v poročilu o statističnih procesih za BND, izdanem avgusta 2011.

[5] Revizorji Sodišča predlagajo uporabo naslednjih uteži tveganja: 100 za zelo velika tveganja, 75 za velika tveganja, 50 za srednje velika tveganja in 10 za majhna tveganja.

[6] Ta analiza bi morala upoštevati posebne postopke posameznih držav članic za izračun.

[7] Za to revizijo je bil prag za izbiro komponent BND za poglobljeno preverjanje 5. Pri dokumentacijskem pregledu Eurostatovih kontrolnih dosjejev je bil uporabljen prag za izbiro 2 za države članice, v katerih so bili opravljeni obiski na kraju samem, 5 pa za druge izbrane države članice.

[8] Za to revizijo je bil prag za izbiro komponent BND za poglobljeno preverjanje 5. Pri dokumentacijskem pregledu Eurostatovih kontrolnih dosjejev je bil uporabljen prag za izbiro 2 za države članice, v katerih so bili opravljeni obiski na kraju samem, 5 pa za druge izbrane države članice.

[9] Potem ko se upoštevajo pripombe obiskanih nacionalnih statističnih uradov, se lahko ta poročila (ko postanejo dokončna) pošljejo temu odboru v vednost.

[10] Ti deli so določeni z notranjimi smernicami Komisije o pripravi letnega poročila o dejavnostih za leto 2011. Podobni deli so bili opredeljeni v smernicah za prejšnja leta.

[11] Zlasti izračun prispevkov držav članic, razporeditev odgovornosti v Komisiji (vključno z vlogo Odbora za BND), obseg in cilji preverjanja, ki ga opravita Eurostat in GD za proračun, ter upravljanje pridržkov za BND Komisije.

[12] Ti se dobijo leta n + 1 s primerjavo (začasnih) dejanskih podatkov o BND za leto n, ki jih države članice navedejo v vprašalnikih o BND, in ustreznih projekcij podatkov o BND, uporabljenih za določitev proračuna za isto leto.

[13] Ti se dobijo v letih n + 2 in naprej s primerjavo popravljenih (končnih) dejanskih podatkov o BND za leto n in ustreznih dejanskih podatkov o BND za isto leto, ki jih države članice navedejo v vprašalnikih o BND za predhodna leta.

[14] Glej odstavke od 15 do 18 te priloge.

--------------------------------------------------

PRILOGA VI

MATRIKA OCENE TVEGANJA, KI JO JE UPORABILO SODIŠČE

Vir: Evropsko računsko sodišče.

VIRI TVEGANJA | FAKTORJI TVEGANJA [za vsako komponento BND (tj. dejavnosti NACE) in prehodne postavke BDP/BND)] | OCENA TVEGANJA (majhno, srednje, veliko, zelo veliko) |

(A)Kakovost statističnih virov | (A1)Neustreznost vira za merjenje dejavnosti in/ali transakcij v nacionalnih računih glede na zajetje populacije ter popolnost in podrobnost razpoložljivih spremenljivk. | Skupna ocena vira tveganja A za vsako komponento BDP/BND |

(A2)Posodobljeni viri niso na voljo. |

(A3)Pomanjkanje kontrol in kazalnikov kakovosti, priloženih virom (npr. sporazumov o ravni storitve, poročil o kakovosti in ad hoc raziskav). |

(B)Kakovost statističnih metod | (B1)Metode, uporabljene za merjenje dejavnosti in/ali transakcij v nacionalnih računih, niso skladne z ESR 1995. | Skupna ocena vira tveganja B za vsako komponento BDP/BND |

(B2)Metode, ki sta jih za vrednotenje posameznih zadev priporočila Odbor za BND in/ali Eurostat, niso v celoti uporabljene. |

(B3)Neustrezna uporaba "posrednih" metod. |

(B4)Pomanjkanje posebnih metod za zajetje neopažene ekonomije za namene polnega zajetja. |

(C)Določitev statističnih ocen in evidentiranje v nacionalnih računih v skladu z ESR 1995 | (C1)Izračun za dejavnosti in/ali transakcije nacionalnih računov ni skladen z ESR 1995. | Skupna ocena vira tveganja C za vsako komponento BDP/BND |

(C2)Potrjevanje podatkov in drugi popravki (za nevključene enote, polno zajetje in usklajevanje) niso ustrezno izvedeni, tako da bi dobili ocene v skladu z ESR 1995. |

(C3)Spremenljivke statističnih virov niso pravilno klasificirane za merjenje delavnosti in/ali transakcij ESR 1995. |

(C4)Razporeditev med institucionalne sektorje in/ali enote dejavnosti in/ali transakcije v nacionalnih računih ni v skladu z ESR 1995 (mogoč učinek na BND). |

(D)Delov