ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.8

EESO poleg tega meni, da je na Zahodnem Balkanu veliko možnosti za energijsko učinkovitost. Prenova stavbnega fonda, tako javnih kot zasebnih stavb, ter industrijske in druge dejavnosti bodo omogočile pomembne prihranke v smislu energije in stroškov, pa tudi obravnavo pomembnega problema energijske revščine. Tudi varčevanje z energijo je pomemben del poslovnega in družbenega modela za „lokalno energijo“, saj je na lokalni ali regionalni ravni smiselna rekuperacija toplote za industrijsko in/ali stanovanjsko rabo. Poleg tega so izgube pri distribuciji velike v večini držav v regiji, zato so v zvezi z njimi potrebne znatne naložbe. Zato bi tudi tukaj lahko financiranje EU in mednarodno financiranje pomembno prispevalo k razvoju učinkovite lokalne proizvodnje in porabe energije z majhnim vplivom na okolje . Glede na omejena sredstva držav v regiji bo tako financiranje potrebno zaradi začetne kapitalske intenzivnosti naložb in njihovega razmeroma dolgega obdobja amortizacije. Evropske tehnologije so tehnično in gospodarsko zrele, zato so primerne za to regijo. EESO poziva EU in ustrezne financerje, naj okrepijo svoj angažma na področju lokalnih in regionalnih projektov energijske učinkovitosti.
4.4

Osnutek vključuje zelo široko opredelitev človekovih pravic. EESO pozdravlja vključitev konvencije MOD št. 190 v preambulo. Vendar tristranska deklaracija MOD o načelih za mednarodna podjetja in socialno politiko vključuje tudi obsežen seznam deklaracij in pravic v zvezi z mednarodnimi podjetji in delom, ki izrecno navaja konvencije in priporočila o varnosti in zdravju pri delu. Poleg tega je treba upoštevati nedavne spremembe na področju človekovih pravic, ki v večji meri poudarjajo pravici do zdravega okolja in varstva podatkov. Navedeni dokumenti in pravice spadajo v temeljni korpus človekovih pravic, ki se uporablja po vsem svetu in ga je zato treba vključiti v področje uporabe pogodbe. EESO pozdravlja dejstvo, da je razsežnost spola pri kršitvah človekovih pravic, ki je pogosto prezrt vidik, močneje vključena v del zavezujoče pogodbe, ki se nanaša na preprečevanje.
5.10

Za te tehnologije so pogosto potrebne kompetence in sredstva, ki niso dostopni vsem. To zlasti velja za najbolj ranljive osebe, kot so starejši, revni, invalidi, mladoletniki in socialno izključene družine. Za te skupine prebivalstva, za katere smo vsi dolžni poskrbeti, so lahko organizacije socialnega gospodarstva temeljna točka dostopa.
5.1

vse ukrepe , ki bi jih bilo treba izvajati, da bi dosegli boljšo vključitev vsake od podskupin ekonomsko neaktivnih oseb Komisija in države članice bi morale skušati predvideti, ki bi jih bilo treba izvajati, da bi dosegli boljšo vključitev vsake od podskupin ekonomsko neaktivnih oseb ( 17 ) na trg dela, ne le ukrepov, ki so povezani z usposabljanjem in spretnostmi, kot na primer: (a) razvoj zadostnih javnih storitev za nudenje kakovostne podpore, ki bi zadovoljila zlasti potrebe po oskrbi otrok in starejših, s čimer bi razbremenili ljudi, ki iščejo zaposlitev, predvsem ženske. S tem bi jim omogočili, da se temu posvetijo brez skrbi, česar trenutno zaradi družinskih obveznosti ne morejo (18); (b) učinkovito spremljanje in ocenjevanje učinka politik ponovnega aktiviranja ekonomsko neaktivnega prebivalstva, na primer na naslednjih področjih: 1. zbiranje konkretnih podatkov za popis vseh ovir in priprava njihovega pregleda v povezavi z obstoječimi politikami; 2. izvajanje, da bi se lahko soočili z izzivi izvajanja ali olajšali usklajevanje in sodelovanje med zainteresiranimi stranmi; 3. politika spremljanja in ocenjevanja: merjenje kratkoročnih in dolgoročnih učinkov, analiza rezultatov onkraj verjetnosti za zaposlitev in tudi upoštevanje kakovosti zadevnih delovnih mest ali ugotavljanje, kateri elementi delujejo dobro in za katere upravičence; (c) povečevanje vključujoče rasti in dobrega počutja, s tem da se pri razvoju trga dela upoštevajo naslednje razsežnosti: številnejša delovna mesta boljše kakovosti, vključevanje, odpornost in sposobnost prilagajanja; (d) sprejemanje načel politike „treh P-jev“ v Komisiji in državah članicah: 1. promoviranje okolja, v katerem se lahko množijo kakovostne zaposlitve; 2. preprečevanje izključevanja s trga dela in zaščita posameznikov pred tveganji tega trga; 3. priprava na prihodnja tveganja in priložnosti na trgu dela; (e) ustvarjanje delovnih mest v občinah, ki bodo prilagojena kvalifikacijam ekonomsko neaktivnih lokalnih delavcev, tj. ustvarjanje delovnih mest, ki ustrezajo znanjem in spretnostim ekonomsko neaktivnih oseb in povečujejo njihovo uspešnost s pomočjo tečajev ustreznega usposabljanja; (f) ustvarjanje ugodnega okolja za krepitev socialnega dialoga (socialni partnerji) na vseh ustreznih ravneh, ob upoštevanju avtonomije socialnih partnerjev in kolektivnih pogajanj, kakor tudi dialoga z drugimi ustreznimi organizacijami civilne družbe (19).
2.

Izračunati je treba potencial za pokritje te potrebe s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v regiji. Zato je treba tudi določiti, v kakšnem obsegu bi s tem dejansko dosegli preusmeritev kapitalskega toka v korist regije. V primeru bioenergije je to odvisno od izvora biomase, v primeru vseh tehnologij za energijo iz obnovljivih virov pa od izvora obratov in podjetij, ki so pooblaščena za namestitev in vzdrževanje. Poleg tega je treba na podlagi strukture upravljavca in, če je primerno, obsega intraregionalne porabe električne energije določiti, ali prihodki, ustvarjeni z obratovanjem, ostanejo v regiji in tako pomenijo gospodarsko udeležbo regionalnih akterjev.
6.5

Evropski načrt opozarja, da bodo ogroženi naši socialni in gospodarski modeli ter kakovost življenja, če EU ne bo uskladila učinkovitih inovacij ter gospodarske in industrijske politike s politikami zdravstvenega in socialnega varstva ter s potrebami uporabnikov in pacientov. To je ključno vprašanje, ki ga moramo obravnavati opozarja, da bodo ogroženi naši socialni in gospodarski modeli ter kakovost življenja, če EU ne bo uskladila učinkovitih inovacij ter gospodarske in industrijske politike s politikami zdravstvenega in socialnega varstva ter s potrebami uporabnikov in pacientov. To je ključno vprašanje, ki ga moramo obravnavati ( 21 ) . OECD ugotavlja, da imajo vlade odločilno vodilno vlogo pri omogočanju učinkovite uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije za spreminjanje in preoblikovanje zdravstvenih sistemov ( 22 ) . Hkrati OECD opozarja, da prinašata razdrobljenost in hitro spreminjajoča se narava tehnoloških rešitev, skupaj s pomanjkljivimi standardi na ravni industrije in nespoštovanjem veljavnih pravil glede sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije, veliko nevarnost neuspeha in slabih rezultatov ( 23 )
3.25

Nove tehnologije in novi inovativni proizvodni postopki so dobra osnova za večjo trajnost v kmetijski proizvodnji ter posredno za višje standarde dobrobiti živali in tudi za to, da je mogoče z manjšim vnosom sredstev, kot so gnojila in fitofarmacevtska sredstva, proizvesti več. Za nove tehnologije in izkoriščanje inovacij so v številnih primerih potrebne precejšnje naložbe, ki so lahko za posamezne podjetnike v kmetijstvu zelo tvegane. Podjetnik sam takšnega tveganja pogosto ne more prevzeti. Za podpiranje tehnologij in postopkov, ki jih družba zahteva, bi morala biti na voljo pomoč za naložbe, na primer iz programa za razvoj podeželja. Pojavi se lahko neločljivo navzkrižje med tehničnim razvojem kmetijstva in ponudbo delovnih mest, ker vse večja mehanizacija in strukturni razvoj v številnih primerih vodita v izgubo delovnih mest, čeprav lahko razvoj vodi tudi v gospodarsko stabilnejša delovna mesta.
5.2

V Evropi se funkcionalna ekonomija pojavlja kot sredstvo, s katerim lahko podjetja poustvarjajo dodano vrednost in spodbujajo delovno intenzivne rešitve (zlasti v poznejši fazi, na področju vzdrževanja, popravljanja ipd., a tudi v zgodnji fazi priprave inovativnih ekonomskih modelov in zasnove s tem povezanih storitev) ter za povečanje konkurenčnosti določenih sektorjev. Namesto standardizirane in neprilagojene proizvodnje bi z razvojem storitev, ki so optimalno prilagojene potrebam potrošnikov, lahko pripomogla k povrnitvi zaupanja med podjetji in potrošniki ter potrošnji dala nov smisel.
4.9

V vaseh in manjših krajih živijo ljudje iz vseh družbenih slojev in vsi potrebujejo svojega zastopnika na ravni lokalne skupnosti. Najnižje ravni javne uprave – krajevne in vaške skupnosti ter občine – bi morale biti vključene v odločanje na lokalni ravni, za kar jih je treba okrepiti in jim omogočiti potrebne vire. Ljudje so ponosni na svoje lokalne skupnosti, kar je lahko sredstvo za spodbujanje drugih k sodelovanju. Upokojeni podjetniki in uradniki imajo številna znanja in spretnosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti. V okviru evropskih in lokalnih programov so nastali projekti, ki so spodbudili nastanek lokalnih partnerstev v vaseh in manjših krajih, delovati pa so začeli tudi številni lokalni podjetniki v najrazličnejših sektorjih, ki so postali ambasadorji svojih skupnosti.
3.15

Prehod na ogljično nevtralno gospodarstvo neizogibno pomeni, da bodo v tem procesu tako zmagovalci kot poraženci. Zato je nujno, da se prehod izvaja pravično in nadzorovano. Podjetjem in državljanom je treba z ustreznimi ukrepi pomagati pri prilagajanju novim razmeram. Glavni izzivi, ki jih je treba obvladati, so naraščajoči stroški ter pomanjkanje znanj in spretnosti. Ustrezna možnost bi bila finančna pomoč, ciljno usmerjena v sektorje in skupine ljudi, ki so bili opredeljeni kot najbolj ranljivi. Prizadevanja pa bi bilo treba na splošno usmeriti v iskanje novih rešitev ter razvoj znanj in spretnosti.
4.6.6

Poleg tega je vsem zainteresiranim za potrjevanje spretnosti in znanja treba zagotoviti boljše smernice in mentorstvo, da bi bili v prošnjah za zaposlitev sposobni učinkovito predstaviti spretnosti in kompetence, ki so jih pridobili neformalno, in da bi bolje razumeli, kako jih lahko uporabijo v delovnem okolju in prispevajo k izpolnjevanju konkretnih nalog, povezanih z delom. To je proces, v katerem lahko svoj del prispevajo strokovne službe za poklicno svetovanje, svetovalci v šolah in na univerzah, mladinski sektor in zavodi za zaposlovanje, prav tako pa delodajalci in mednarodne organizacije. Pri tem bi mladim lahko pomagale tudi informacije o „najboljših priporočilih“.
1.1

Družinska podjetja so temelj številnih gospodarstev po svetu, njihov razvoj pa je zelo dinamičen. So vir gospodarske rasti in zaposlovanja, poleg tega veliko pozornosti namenjajo regionalnim in lokalnim dejavnikom. Družinska podjetja se ustanavljajo iz več razlogov, vsem pa so skupni lasten sistem vrednot, ki se oblikuje samodejno, pripravljenost za popolno predanost in žrtvovanje ter odgovornost do tistih, ki so podjetje ustanovili, in tistih, ki ga bodo prevzeli. Družinska podjetja so sposobna bolje premostiti težavna obdobja recesije in stagnacije, eden od glavnih razlogov za njihovo odpornost pa je občutek osebne odgovornosti za ugled podjetja.
1.4

EESO v okviru spodbujanja pametnih otokov podaja vrsto priporočil za izvajanje pametnih politik, ki so podrobneje pojasnjena in opisana v točkah 4 do 11. Nanašajo se na: — digitalno agendo: naložbe v infrastrukturo, dokončanje enotnega trga ter naložbe v raziskave in razvoj, — oskrbo z energijo: otoki so preizkusna območja za uporabo energije oceanov, valov in plimovanja ter sončne in vetrne energije, pa tudi kombinacije teh tehnologij, — mobilnost v mestih in promet: posamezni programi v okviru pobud Obzorje 2020 in Interreg so osredotočeni na pomorski promet in mobilnost v mestih, da se zagotovi trajnostni razvoj na otokih; povezovanje državne pomoči s trajnostnim prometom, — pomorsko politiko: pomorski nadzor; raziskave in razvoj na področju globokomorskega rudarjenja in oceanografije z uporabo otokov kot raziskovalnih centrov; ocena učinka glede pomena, ki ga imajo otoki pri pomorski politiki; vloga otokov v pomorski politiki, — trgovino z blagom in storitvami: primeri najboljše prakse pri trgovanju z nišnimi proizvodi; prilagoditev politike, ki spodbuja trgovanje z nišnimi proizvodi na otokih; odprti laboratoriji za gospodarski in družbeni razvoj na otokih, — turizem: dostopnost, posebna narava turizma in učinki turizma, — gospodarjenje z vodami: politika, ki upošteva specifične in edinstvene značilnosti otokov, ter — izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje.
4.8

Omrežja so zgrajena na zaupanju, ki je po svoje neko pričakovanje glede zmožnosti predanosti in odziva ter usposobljenosti drugih, s katerimi se sodeluje. Iz popolnega in dolgotrajnega zaupanja izhaja neomajen ugled, ki varuje pred omrežnimi zlorabami. Brez varnosti omrežij namreč zaupanja ni, varnost pa je odvisna od zakona, ki je za vse enak, in od nadzora. Varnost izhaja iz spoštovanja etičnosti napovedanih ciljev in pri delovanju omrežja, pri pogojih vzpostavitve in ukinitve omrežja, ki jih je treba predvideti in javno objaviti, ter iz spoštovanja temeljnih pravic, ki mora vključevati pravico do pozabe.
2.4.5

Ukrajina je takoj za Rusijo največja in najpomembnejša postsovjetska država, ki je zaradi prehoda na proevropsko pot izgubila nadzor nad Krimom in Sevastopolom, ki si ju je priključila Rusija, prav tako pa je utrpela še druga dejanja ruske sabotaže in rušenja oblasti. Ravnanje Rusije je še posebej dramatičen primer zunanjega vmešavanja, ki poleg ogrožanja ukrajinske ozemeljske celovitosti in suverenosti izjemno uničujoče vpliva na civilno družbo in njene organizacije. Ta dejanja ne pomenijo le očitne kršitve mednarodnega prava, marveč so tudi v nasprotju z načeloma, ki sta temelj miroljubnih odnosov med neodvisnima državama, in sicer, da se meje ne smejo spreminjati s silo in da narodi lahko suvereno, brez zunanjega vmešavanja, odločajo o svoji prihodnosti.
1.2

Poleg teh ukrepov, ki bi morali veljati za vse priseljence, moške in ženske, EESO poziva države članice, naj: — si zastavijo jasne in ambiciozne cilje glede vključevanja migrantk, — sprejmejo politike, ki upoštevajo poseben položaj žensk, raven njihovih kvalifikacij, njihovo znanje jezika države gostiteljice ter to, ali sodijo v prvo generacijo priseljencev ali naslednje, — v okviru evropskega semestra Evropsko komisijo obvestijo o ukrepih, ki so bili sprejeti za vključevanje migrantk na trg dela, — pri dostopu do delovnih mest za zakonce v okviru združitve družine ne delajo razlik, kar bi omogočilo večje vključevanje družin, izogibanje revščini in izgubi znanja, — v vseh fazah migracije ženskam zajamčijo individualne pravice in ne samo pravice, ki jih imajo kot članice družine, — zagotovijo boljše obveščanje migrantk glede uporabe storitev, ki so na voljo za lažji dostop do jezikovnega in poklicnega usposabljanja ter kakovostnih delovnih mest, — pripravijo jezikovne tečaje, prirejene posebnim potrebam priseljenk, ki so usmerjeni v iskanje zaposlitve in so jim dostopni, — pospešijo postopek priznavanja kvalifikacij in izkušenj, pridobljenih v tujini, da bi ženske lahko našle zaposlitev, ki ustreza njihovim sposobnostim in željam, — se izognejo razvrednotenju strokovnega znanja, ki pomeni izgubo človeškega kapitala, — razmislijo, da bi delo v nekaterih sektorjih (čiščenje, varstvo otrok, skrb za ostarele, delo v hotelih, kavarnah in restavracijah ter v kmetijstvu ipd.) lahko pomenilo nove priložnosti za nekvalificirane priseljenke, če se prepreči delo na črno, če se te sektorje profesionalizira in ovrednoti, če se ženske za te poklice usposobijo in če imajo možnost razvoja poklicne poti, — podprejo podjetnice in spodbudijo učenje podjetništva pri migrantkah, — socialne partnerje in civilno družbo vključijo v pripravo in izvajanje teh politik, — ratificirajo Mednarodno konvencijo (OZN) o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin z dne 18. decembra 1990, — uredijo pravico do prebivanja priseljencem, ki v Evropi bivajo že več let; množična ureditev statusa, ki so jo opravile nekatere države, se je izkazala za koristno.
4.7

Kakšen je rezultat študij in raziskav procesa vračanja podjetij v EU? O procesu vračanja v EU je bilo narejenih le malo raziskav in študij. Na podlagi raziskave o preseljevanju nemških podjetij je bilo ugotovljeno, da je v roku 4 let svoje dejavnosti v EU vrnila šestina do četrtina teh podjetij; francoska podjetja IT, ki so preselila svoje dejavnosti IT, so se pritoževala zaradi nepredvidenih stroškov, slabe kakovosti in logističnih težav. Študija proizvodnih podjetij v Veliki Britaniji, ki so lastno proizvodnjo preselila v letih 2008 in 2009, je pokazala, da jih je 14 % delo že vrnilo domov. (22) V sporočilu z naslovom Celostna industrijska politika za dobo globalizacije – Konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti, COM(2010) 614 final je Evropska komisija to zamisel omenila, ni pa uporabila konkretnega izraza vračanje podjetij.
5.2

Pivovarji so pokazali svojo odgovornost do okolja s sprejetjem ukrepov in vlaganji, ki so privedli do zmanjšane porabe energije in manjše količine emisij CO2, manjše proizvodnje odpadne vode in sprememb v embalaži. Pivovarstvo je tudi pripravilo smernice za najboljšo razpoložljivo tehnologijo (Best Available Techniques, BAT), ki poudarjajo vlogo trajnostnega upravljanja in lahko služijo kot referenčni okvir za zaveze, sprejete v zvezi z okoljskimi cilji. Uporabo ocene življenjskega cikla v pivovarstvu kot orodja za samoanalizo bi bilo treba spodbujati, da zajame čim večji spekter pivovarjev, hkrati pa je treba v zvezi s tem upoštevati omejitve malih družinskih pivovarjev zaradi premajhnih zmogljivosti.
Konec 20. stoletja se je na skoraj vseh evropskih podeželskih območjih začelo razvijati socialno kmetijstvo kot nova, gospodarsko trajnostna praksa, in izkušnje na tem področju postajajo vse bogatejše. Vse te dejavnosti zajema pojem „socialno kmetijstvo“. Drugi izrazi zanje so „Farming for health“, „Care Farming“, „Green care“ ali „Green therapies“. Vsi ti izrazi se nanašajo na različne prakse ali dejavnosti na področju zdravstvenega varstva, ponovnega vključevanja v družbo, usposabljanja in rehabilitacije prikrajšanih oseb ali usposabljanja oseb s posebnimi potrebami. Te dejavnosti ljudem v težavah omogočajo, da znova vzpostavijo stik s proizvodno dejavnostjo in naravo ter tako prispevajo k njihovemu dobremu počutju, boljšemu zdravju in večji socialni vključenosti; poleg tega spodbujajo učenje, krepijo samozavest in s tem udeležbo v družbenem življenju.

V tem smislu je socialno kmetijstvo inovativen pristop, ki združuje dva pojma: večnamensko kmetijstvo in socialne storitve oziroma zdravstveno varstvo na lokalni ravni. Po eni strani je tesno povezano z večnamensko naravo kmetijstva in se v celoti uvršča v koncept razvoja podeželja, saj daje kmetom priložnost, da diverzificirajo svoje vire dohodkov. Po drugi strani pa je socialno kmetijstvo koristno tudi za družbo, ker zagotavlja socialne storitve in izboljšuje obstoječe storitve v korist prebivalcev podeželskih območij, saj izkorišča kmetijske in podeželske vire v širšem pomenu besede.
4.4

Intermodalno povezovanje še ni optimizirano. Medtem ko vlak pripelje potnike v središče mestnega območja, potrebujejo vozači zanesljivo povezavo iz mestnega središča do dejanskega cilja, ki so pogosto poslovne cone na obrobjih mest. Podzemne železnice, ločene lahke železniške povezave in tramvajska omrežja je še vedno mogoče razširiti, bolje povezati in izboljšati, da se skrajša povprečni čas, potreben za prevoz „od vrat do vrat“. Tudi za to so potrebne ogromne naložbe.
6.4

Ni dvoma, da državljani hočejo več varnosti na svojih poklicnih poteh, boljše zavarovanje pred brezposelnostjo in revščino, več enakosti pri dostopu do vseživljenjskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter do socialnih storitev in boljše varstvo velikih ekoloških ravnovesij za današnje in prihodnje rodove.
2.5

Prva taka skupina predsedstev („trojka“), ki so jo sestavljale Nemčija, Portugalska in Slovenija, je predsedstvo prevzela 1. januarja 2007; v obdobju od 1. julija 2008 do 31. decembra 2009 jo je nasledila „trojka“, ki so jo sestavljale Francija, Češka in Švedska. Vendar se ocenjuje, da so pri delu teh „trojk“ zaradi različnih razlogov, predvsem zaradi odsotnosti pravne podlage, nacionalni interesi in želje prevladovali nad skupnimi stališči („trojke“).
3.1.2

Sistem se je na splošno izkazal za učinkovitega. Obravnavani proizvodi izhajajo tako rekoč iz vseh kategorij proizvodov – živalskih in zelenjavnih, svežih in predelanih, pijač, ribiških proizvodov, začimb itd., kot je razvidno iz naslednje preglednice, ki vsebuje podatke za december 2007. Po Dodatku I je skupno število ZOP in ZGO 772. Če na primer pogledamo skupno število proizvodov, registriranih med letoma 2000 in 2006, je število ZOP zraslo za 22 %, število ZGO pa za 40 %, kar pomeni, da je v dobrih petih letih skupna povprečna rast znašala 29 %. PREGLEDNICA I: Geografske označbe in označbe porekla, ki jih je registriral GD AGRI do 15.12.2007 (http://ec.europa.eu/agriculture/qual/en/1bbaa_en.htm) DE AT BE CY DK ES FI FR EL HU IE IT LU NL PL PT CZ UK SK SI SE CO Skupaj Sadje, zelenjava in žito 3 3 0 0 1 34 1 27 32 0 0 53 0 2 0 22 0 1 0 0 0 0 179 Siri 4 6 1 0 2 19 0 45 20 0 1 33 0 4 1 12 0 12 0 0 1 0 161 Sveže meso (in drobovina) 3 0 0 0 0 13 0 50 0 0 1 2 1 0 0 27 0 7 0 0 0 0 104 Olja in maščobe/Oljčna olja 1 1 1 0 0 20 0 9 26 0 0 38 1 0 0 6 0 0 0 1 0 0 104 Mesni proizvodi 8 2 2 0 0 10 0 4 0 1 1 29 1 0 0 28 0 0 0 0 0 0 86 Mineralne vode 31 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 31 Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki 4 0 1 1 0 7 0 3 1 0 0 3 0 0 0 0 4 0 1 0 1 0 26 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, mleko, mlečni proizvodi razen masla itd.) 0 0 0 0 0 3 0 6 1 0 0 2 1 0 0 10 0 1 0 0 0 0 24 Drugi proizvodi iz Priloge I (začimbe itd.) 0 0 0 0 0 4 0 7 1 0 0 4 0 0 0 0 1 3 0 0 0 1 (7) 21 Pivo 12 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 2 0 0 0 0 17 Sveže ribe, mehkužci in raki 3 0 0 0 0 1 0 2 1 0 1 0 0 0 0 0 2 3 0 0 0 0 13 Eterična olja 0 0 0 0 0 0 0 1 1 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 Naravne gume in smole 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 Seno 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 SKUPAJ 69 12 5 1 3 111 1 155 85 1 4 165 4 6 1 105 10 29 1 1 2 1 772