„Evropska unija mora biti močnejša tudi v boju proti terorizmu. V zadnjih treh letih smo resnično napredovali. Vendar v primeru čezmejne teroristične grožnje še vedno ne moremo ukrepati dovolj hitro. (…) Mislim, da je zelo upravičena tudi funkcija novega evropskega javnega tožilca za pregon čezmejnih terorističnih kaznivih dejanj.“

Jean-Claude Juncker, govor o stanju v Uniji, 13. september 2017

1.Uvod

Terorizem ostaja eden največjih izzivov, s katerimi se spoprijemajo naše družbe. Teroristična dejanja so najhujša oblika kaznivih dejanj, ki krši vse tiste vrednote, na katerih temelji Evropska unija.

Močnejša Evropa mora ščititi svoje državljane ter zagotoviti, da bodo teroristi hitro odgovarjali za svoja dejanja. Predsednik Juncker je v svojem govoru o stanju v Uniji septembra 2017 predstavil vrsto ukrepov za močnejšo, enotnejšo in bolj demokratično Unijo do leta 2025. Komisija kot nadaljnji ukrep predstavlja to pobudo za razširitev pristojnosti Evropskega javnega tožilstva (v nadaljnjem besedilu: EJT) na preiskavo in pregon terorizma.

Teroristična grožnja je v Evropski uniji že nekaj let na visoki ravni in se še naprej krepi. Poleg tega, da so se pojavile nove oblike terorističnih napadov, sta spletna propaganda in mrežno povezovanje po družbenih medijih postala pomembni orodji teroristov za novačenje, radikalizacijo in zbiranje sredstev v EU . Teroristična grožnja je stalna in dolgoročna težava, ki zahteva celovit in strukturiran odziv Unije tudi na področju preiskave in pregona terorističnih kaznivih dejanj v vsej EU.

Evropska unija je učinkovito ukrepala pri obravnavanju terorističnih groženj, zlasti v okviru evropske agende za varnost iz leta 2015 ter delovanja za učinkovito in pravo varnostno unijo , pri čemer je upoštevala omejitve iz Pogodbe. Sprejela je ukrepe, da bi teroristom odvzela prostor in sredstva za izvajanje napadov, kriminalizirala teroristična kazniva dejanja po vsej Uniji, izboljšala izmenjavo informacij v zvezi s pregonom med državami članicami, se borila proti radikalizaciji in okrepila upravljanje zunanjih meja Unije. Agencije Unije, zlasti Eurojust in Europol, so dobile pomembnejšo vlogo pri olajševanju pravosodnega in policijskega sodelovanja v EU, vključno z usklajevanjem in izmenjavo informacij v primerih terorističnih kaznivih dejanj na zahtevo nacionalnih organov. Skupaj s tem sporočilom je bil sprejet predlog uredbe za preprečevanje širjenja terorističnih vsebin na spletu.

Kljub znatnemu napredku in primerom uspešnega čezmejnega sodelovanja v Uniji na tem področju ne obstaja pregon na evropski ravni, ki bi zajemal vse korake od preiskave in pregona pa do obtožbe čezmejnih terorističnih kaznivih dejanj. Čeprav države članice terorističnim grožnjam v zadnjih letih niso bile izpostavljene v enaki meri , lahko vrzeli v preiskavi in pregonu v eni državi članici na območju svobode, varnosti in pravice povzročijo žrtve ali tveganja v drugi državi članici ali v celotni Uniji.

Pred kratkim ustanovljeni EJT je odgovoren za preiskavo, pregon in obtožbo kaznivih dejanj, ki vplivajo na finančne interese Unije . Uredba (EU) 2017/1939, ki je ustanovitveni akt EJT, je začela veljati 20. novembra 2017 , vključenih pa je dvajset držav članic . Od takrat sta se okrepljenemu sodelovanju pridružili še dve državi članici . Potekajo prizadevanja, da bi začel EJT v celoti delovati do konca leta 2020. Ta pobuda ne bo vplivala na ustanovitev EJT na podlagi obstoječe Uredbe (EU) 2017/1939.

2.Pobuda Komisije

Komisija to pobudo, ki vsebuje spremembo Pogodbe in katere namen je razširiti pristojnosti EJT na teroristična kazniva dejanja, ki vplivajo na več kot eno državo članico, predstavlja kot del celovitega in okrepljenega evropskega odziva na teroristične grožnje.

Temu sporočilu je priložena priloga s pobudo Komisije za morebitno sprejetje sklepa Evropskega sveta o spremembi odstavkov 1 in 2 člena 86 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), da bi se pristojnost EJT razširila na teroristična kazniva dejanja, ki vplivajo na več kot eno državo članico.

Člen 86(4) PDEU omogoča razširitev pristojnosti EJT. V skladu s členom 86(4) PDEU je Evropski svet pristojen, da sprejme sklep o spremembi člena 86 PDEU, s katerim bi pristojnosti EJT razširili tako, da bi vključevale huda kazniva dejanja, ki vplivajo na več kot eno državo članico. Evropski svet odloča soglasno po odobritvi Evropskega parlamenta in po posvetovanju s Komisijo.

Izraz „soglasno“ iz člena 86(4) PDEU se ne nanaša samo na države članice, ki sodelujejo pri EJT, ampak vključuje tudi druge. Čeprav ta poenostavljeni postopek spremembe Pogodbe ne predvideva, da bi Evropski svet odločal na predlog Komisije, to Komisiji ne preprečuje, da bi predložila pobudo.

Evropski svet lahko člen 86(1) in (2) PDEU spremeni tako, da se stvarna pristojnost EJT razširi na vse, nekaj ali samo eno „hudo obliko kriminala s čezmejnimi posledicami“. Ta pojem vključuje posebno huda kazniva dejanja s čezmejnimi posledicami iz člena 83(1) PDEU. Z dodatno zahtevo je predpisano, da se lahko pristojnost EJT razširi samo glede „hudih kaznivih dejanj, ki vplivajo na več kot eno državo članico“.

Po sklepu Evropskega sveta o spremembi člena 86 PDEU bi Komisija predložila zakonodajni predlog za spremembo Uredbe (EU) 2017/1939, da bi se EJT dodelila pristojnost in bi se uvedle vse možne prilagoditve, ki bi bile potrebne za učinkovito delovanje EJT v zvezi s preiskavo in pregonom terorizma. Pri spreminjanju Uredbe ne bi bila mogoča spremenljiva geometrija znotraj EJT, ki bi omogočala, da bi države članice sodelovale v različnih delih njegove pristojnosti. Podobno bi morale nesodelujoče države članice, ki bi se lahko pozneje pridružile EJT, v njem sodelovati kot v celoti.