ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

opozarja, da morajo EU in države članice v skladu s členom 3(5) in členom 21 PEU in Listino pri uporabi prava EU pri svojih zunanjih in ekstrateritorialnih ukrepih, sporazumih in sodelovanju na področju migracij, meja in azila spoštovati človekove pravice, vključno s pravico do življenja, svobodo, pravico do azila, tudi oceno posameznih prošenj za azil z ustreznimi jamstvi v skladu z mednarodnim pravom, pravico do človekovega dostojanstva in varnosti, zaščito pred prisilnim izginotjem, prepoved mučenja in slabega ravnanja, suženjstvo in prisilno delo, pravico do varstva osebnih podatkov, varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve, svobodo veroizpovedi, prepričanja, misli in vesti ter obveznost, da se kot glavno vodilo upoštevajo interesi otroka ter uporabi pristop, ki upošteva vidik spola; poleg tega želi opozoriti, da morajo zagotavljati nediskriminacijo in postopkovna jamstva, kot sta pravica do učinkovitega pravnega sredstva in pravica do združitve družine, in preprečiti ločevanje otrok od staršev ali zakonitih skrbnikov;
(ae)

obravnavajo razmere na področju človekovih pravic in izzive, s katerimi se srečuje civilna družba v dialogu z indijskimi organi, zlasti pomisleke, ki so jih izrazili visoka komisarka OZN za človekove pravice in posebni poročevalci OZN, tudi na ravni vrhunskih srečanj; spodbujajo Indijo kot največjo demokracijo na svetu, naj pokaže svojo zavezanost spoštovanju, zaščiti in popolnemu uveljavljanju ustavno zagotovljenih pravic do svobode izražanja za vse, tudi na spletu, pravice do mirnega zbiranja in združevanja, tudi v zvezi z najnovejšimi obsežnimi protesti kmetov, ter svobode veroizpovedi in prepričanja; pozivajo Indijo, naj zagotovi varno okolje za delo in zaščito ter zagotavljanje temeljnih pravic in svoboščin zagovornikov človekovih pravic, okoljevarstvenikov, novinarjev in drugih akterjev civilne družbe, da ne bodo pod političnim ali gospodarskim pritiskom, ter naj preneha uporabljati zakone proti uporu in terorizmu, da bi omejili njihove zakonite dejavnosti, tudi v Džamuju in Kašmirju, naj odpravi splošne omejitve dostopa do interneta, pregleda zakone, da bi preprečili njihovo morebitno zlorabo za utišanje nestrinjanja in spreminjanje zakonov, ki spodbujajo diskriminacijo, ter olajša dostop do sodnega varstva in zagotovi odgovornost za kršitve človekovih pravic; obravnavajo škodljive vplive zakona o tujih virih financiranja na organizacije civilne družbe;
15.

pozdravlja medverske dialoge, ki potekajo v Pakistanu, ter poziva ESZD in delegacijo EU, naj še naprej podpirata pakistanski mirovni svet za medversko sožitje pri organizaciji takšnih rednih pobud z verskimi voditelji, v katerih so vključene verske manjšine in ki jih podpirajo verske organizacije, organizacije civilne družbe, strokovnjaki s področja človekovih pravic ter pravni strokovnjaki in akademiki; nadalje poziva delegacijo EU in predstavništva držav članic, naj še naprej podpirajo nevladne organizacije v Pakistanu, ki sodelujejo pri spremljanju človekovih pravic in zagotavljanju podpore žrtvam verskega nasilja in nasilja na podlagi spola;
2.

pozdravlja hitri in intenzivni začetni odziv na ravni EU in držav članic na krizo na področju monetarne in fiskalne politike ter sprejetje naslednjega večletnega finančnega okvira in instrumenta za okrevanje (Next Generation EU); poziva Komisijo in Svet, naj pospešita izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost, da se bodo sredstva lahko hitro izplačala; poudarja, da je treba pri podnebnem in digitalnem prehodu, če naj bosta uspešna, v središče postaviti socialno razsežnost in razsežnost enotnega trga; vztraja, da je treba sredstva in vire usmeriti v projekte in upravičence, ki sredstva porabljajo odgovorno, učinkovito ter za vzdržne in trajnostne projekte, ki imajo največji možni učinek; želi opozoriti na pomembno vlogo Evropskega parlamenta v dialogu o okrevanju in odpornosti, vzpostavljenem z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost, v okviru katerega bodo njegovi pristojni odbori nadzirali povezavo med evropskim semestrom in mehanizmom;
42.

poudarja, da je treba preučiti odpornost kulturne dediščine, in opozarja na povezavo med trajnostnim turizmom in kulturno dediščino; meni, da lahko kulturni turizem spodbuja krepitev medsebojnega razumevanja ljudi v EU, saj jim omogoča odkrivanje evropske kulturne dediščine v vsej njeni raznolikosti; opozarja, da je treba upoštevati izkušnje, pridobljene z evropskim letom kulturne dediščine; opozarja, da so bile na ravni EU, na nacionalni in lokalni ravni sprejete številne pobude za izboljšanje trajnostnega turizma z vključevanjem kulturne dediščine v okoljsko, arhitekturno in načrtovalno politiko; meni, da je treba zaščititi industrijsko dediščino regij v prehodu, da bi omogočili nove gospodarske in poklicne priložnosti na teh območjih; ponovno poudarja, da je treba vse akterje ozaveščati o varstvu kulturne dediščine in o nevarnosti nedovoljene trgovine s kulturnimi dobrinami; poudarja, da je treba pri razmisleku o trajnostnem turizmu obravnavati tudi dela in kulturne dobrine, ki so bile zaplenjene, ukradene ali nezakonito pridobljene med vojnami; se zavzema za spodbujanje odličnosti v trajnostnem kulturnem turizmu; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za tesnejše sodelovanje med strokovnjaki na področju kulturnega turizma ter naj spodbujajo sodelovanje in izmenjavo dobre prakse v tem sektorju;
13.

poziva sirski režim, naj nemudoma izpusti 130 000 neupravičeno pridržanih političnih zapornikov, vključno z ženskami, moškimi in otroki, ki so zaradi posredovanja sirskih varnostnih sil prisilno izginili; odločno obsoja sistematično mučenje, nečloveško ravnanje in spolno nasilje v grozljivih razmerah, v katerih so pridržani, brez dostopa do civilnega sodišča, odvetnika, zdravstvene oskrbe ali svoje družine; poudarja, da se jim odrekajo osnovne pravice do poštenega sojenja, med drugim se zadržujejo informacije o tem, da so bili aretirani in mučeni za to, da bi podali lažno priznanje; poziva sirske oblasti, naj priznanim mednarodnim humanitarnim nevladnim in nadzornim organizacijam brez predhodnega uradnega obvestila brez izjeme omogočijo takojšen in neoviran dostop do centrov za pridržanje;
91.

poudarja, da ima EU zaradi vse večjega pomena raziskav in razvoja v zasebnem sektorju ter ogromnih naložb iz tretjih držav veliko konkurenco; zato podpira prizadevanja EU za nadaljnji razvoj njenih konkurenčnih prednosti in meni, da bi si morala EU prizadevati za to, da določi standarde za umetno inteligenco v hiperpovezanem svetu, tako da sprejme učinkovito strategijo za zunanje partnerje, s katero bo okrepila prizadevanja, da se na mednarodni ravni določijo etični standardi za umetno inteligenco, ki bodo skladni z varnostnimi predpisi in zahtevami za varstvo potrošnikov ter evropskimi vrednotami in pravicami državljanov, vključno s temeljnimi pravicami; meni, da je to tudi ključno za konkurenčnost in trajnost evropskih družb; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kot so OZN, OECD, G7, G20, ter naj sodelujejo v širšem dialogu za obravnavo izzivov, ki so posledica razvoja te hitro spreminjajoče se tehnologije; meni, da bi morala biti ta prizadevanja namenjena zlasti vzpostavitvi skupnih standardov in izboljšanju interoperabilnosti sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci; poziva Komisijo, naj spodbuja dialog, tesnejše sodelovanje in sinergije med državami članicami, raziskovalci, akademiki, subjekti civilne družbe in zasebnim sektorjem, zlasti vodilnimi podjetji, in vojsko, da bi zagotovili vključujoč proces oblikovanja politik za regulacijo umetne inteligence na obrambnem področju;
9.

spodbuja hrvaške nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj podrobno spremljajo obnovo ter zagotovijo, da bo ta v skladu z zahtevami za protipotresne stavbe in infrastrukturo, prav tako pa naj uporabijo primere dobre prakse in strokovno znanje iz drugih držav članic; poziva hrvaške oblasti in pristojne institucije, naj upoštevajo izkušnje iz procesa povojne obnove na prizadetih območjih, da bi pojasnili, ali so nepravilnosti pri gradnji privedle do slabe kakovosti in so prispevale k uničujočim posledicam nedavnih potresov; pozdravlja odločitev hrvaške vlade, da kot prvi korak k temu cilju objavi seznam podjetij, ki so sodelovala v procesu obnove;
12.

poziva rusko vlado in državno dumo, naj pregledata pravni okvir za volitve ter zakonodajo o tujih agentih in nezaželenih organizacijah, da bi omogočili pluralizem ter svobodne in poštene volitve v skladu z mednarodnimi standardi in ustvarili enake konkurenčne pogoje za kandidate opozicije; zahteva, naj ruska vlada vsem demokratičnim strankam med prihodnjimi parlamentarnimi volitvami zagotovi enak dostop in enake možnosti, saj je onemogočanje registracije strank zloraba tega postopka za uničevanje politične konkurence in pluralistične demokracije; poudarja, da so si delovanje in taktike ruskega režima in diktature v Belorusiji vse bolj blizu; meni, da se oba režima bojita vse večje želje po spremembah med prebivalstvom, zato se jima kraja volitev zdi priročna politična rešitev;
20.

opozarja na študiji o čezmejni jedrski varnosti, odgovornosti in sodelovanju v Evropski uniji ( Cross-border nuclear safety, liability and cooperation in the European Union ) ter o endokrinih motilcih ( Endocrine Disruptors: From Scientific Evidence to Human Health Protection ), ki ju je Odbor za peticije naročil v okviru obravnave velikega števila peticij, v katerih je bilo opozorjeno na ti temi in ki so bile predstavljene na sejah 20. februarja 2019 in 2. aprila 2019; obžaluje, da se okoljska pravila – kot izhaja iz številnih peticij – v državah članicah ne izvajajo vedno pravilno; poudarja, da je pomembno izpolniti pričakovanja državljanov EU glede varstva okolja, in zato poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami poskrbi za to, da se bo zakonodaja EU s tega področja pravilno izvajala; je prepričan, da mora Komisija okrepiti svoje dejavnosti in zagotoviti, da bodo okoljske presoje, ki jih izvajajo države članice za odobritev infrastrukturnih projektov, v zvezi s katerimi so vlagatelji peticij opozorili na resna tveganja za zdravje ljudi in okolje, popolnoma v skladu z zakonodajo EU in temeljile na natančnih in celovitih analizah;
1.

pozdravlja politične dogovore, vključno s skupnimi in enostranskimi izjavami o uredbi o pravni državi, ki sta jih sozakonodajalca dosegla 5. novembra 2020, ter o večletnem finančnem okviru, medinstitucionalnem sporazumu in instrumentu Evropske unije za okrevanje, ki sta jih dosegla 10. novembra 2020; poudarja, da ti politični dogovori med drugim vključujejo naslednje: — izjemno obsežen sveženj v vrednosti 1,8 bilijona EUR, ki ga sestavljata večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 (postopoma od 1 074 milijard EUR do 1 085 milijard EUR) in instrument za okrevanje (750 milijard EUR); — dopolnitev večletnega finančnega okvira 2021–2027 v vrednosti 16 milijard EUR, namenjenih za vodilne programe EU, ki jih je določil Evropski parlament (Program EU za zdravje, Obzorje Evropa, Erasmus+, Sklad za integrirano upravljanje meja, Frontex, InvestEU, program za pravice in vrednote, Ustvarjalna Evropa, humanitarna pomoč in instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje), in za odzivanje na nepredvidene dogodke; — pravno zavezujoč časovni načrt za uvedbo novih lastnih sredstev v naslednjem večletnem finančnem okviru, ki naj bi zadoščal vsaj za kritje prihodnjih stroškov vračila (glavnice in obresti) instrumenta EU za okrevanje; — pravno zavezujoč minimalni delež odhodkov, povezanih s podnebnimi spremembami, v višini vsaj 30 % sredstev večletnega finančnega okvira in instrumenta za okrevanje, pa tudi pravno zavezujoč minimalni delež odhodkov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, ki naj bi leta 2024 znašal 7,5 % sredstev večletnega finančnega okvira, od leta 2026 dalje pa 10 % sredstev večletnega finančnega okvira; — elemente za spremljanje odhodkov na področju enakosti spolov in vključevanja načela enakosti spolov; — okrepljeno vlogo Evropskega parlamenta kot proračunskega organa pri upravljanju instrumenta EU za okrevanje in zunanjih namenskih prejemkov ter pri oblikovanju prihodnjih instrumentov za izredne razmere, ki bodo temeljili na členu 122 PDEU; — učinkovito pogojevanje v zvezi s pravno državo;
24.

poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo zavetišča stalno odprta in vedno dostopna; poudarja pa, da je ta rešitev samo začasna in ne more nadomestiti strukturnih rešitev v odgovor na brezdomstvo, kot so preventiva, ustrezna stanovanja in socialna podpora;
6.

ponovno poziva Komisijo, naj dejanja vlad držav članic, s katerimi poskušajo škoditi medijski svobodi in pluralnosti, obravnava kot hudo in sistematično zlorabo pooblastil ter kot dejanja, ki so v nasprotju s temeljnimi vrednotami EU iz člena 2 PEU; zato pozdravlja, da namerava Komisija v svoje letno poročilo o stanju na področju pravne države v EU vključiti posebno poglavje o spremljanju medijske svobode in pluralnosti; v tem kontekstu predlaga pristop od spodaj navzgor, ki bi odražal glasove in raznolikost posameznikov ter uspešno zajel izzive, s katerimi se soočajo novinarji in medijski sektor; poziva, naj se v to poglavje vključijo tudi priporočila za posamezne države in učinkoviti odzivi posameznih držav ter ocena preglednosti lastništva in državnega in zasebnega vmešavanja v državah članicah EU; spodbuja Komisijo, naj dejavno sodeluje s Svetom Evrope, izmenjuje najboljše prakse in poskrbi, da se bodo sprejeti ukrepi dopolnjevali; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo in vzdržujejo verodostojen okvir za zaščito medijske svobode in pluralnosti; poziva Komisijo, naj poskusi uvesti standarde in referenčna merila za medijsko svobodo na ravni Unije, pa tudi spodbude za večjo konvergenco med državami članicami; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti podprejo in izboljšajo že razvita orodja za spodbujanje in varstvo pravic in svoboščin iz člena 11 Listine EU o temeljnih pravicah in 10. člena Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic, kot sta na primer orodje za spremljanje pluralnosti medijev in platforma Sveta Evrope za zaščito novinarstva in varnost novinarjev, ter naj se hitro odzovejo, kadar se te pravice in svoboščine ogrožajo in kršijo; poziva Komisijo, naj upošteva posledice nujnih ukrepov, sprejetih leta 2020 zaradi pandemije COVID-19, za svobodo tiska, institucionalno preglednost, odgovornost, medijsko pluralnost in varnost novinarjev, vključno s pregledom napadov na novinarje po vsej EU ter odzivi držav članic v zvezi s tem; opozarja, da je že večkrat pozval k stalnemu, neodvisnemu in celovitemu mehanizmu za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice v EU; meni, da mora mehanizem EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice vključevati medijsko svobodo, vključno z umetniško svobodo, saj je to temelj demokratičnega sistema; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zbira informacije in statistične podatke o medijski svobodi in pluralnosti v vseh državah članicah;
E.

ker je sicer zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane tretje države s seznama iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 539/2001 politično zelo občutljivo, hkrati pa ima posledice za države članice, pridružene schengenske države in za vso Unijo, zlasti pa za njihove zunanje odnose in delovanje schengenskega območja na splošno in ker je treba v drugo fazo uporabe mehanizma vzajemnosti ustrezno vključiti Evropski parlament in Svet in je bilo zato na Komisijo preneseno pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z nekaterimi elementi mehanizma vzajemnosti, vključno z zadržanjem izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane zadevnih tretjih držav;
39.

meni, da je zaradi epidemije COVID-19 dejavna uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij in metod postala nujna; poudarja pa, da je pandemija razkrila nezadostno pripravljenost na digitalno preobrazbo, saj številne družine romskega porekla in njihove šole nimajo ustreznih orodij in znanj na področju IKT ter si pogosto ne morejo privoščiti povezav v električno in digitalno omrežje; meni, da je posedovanje naprave IKT točka prehoda v digitalno izobraževanje, zato poziva Komisijo, naj oblikuje nabor orodij IKT in jih razdeli med najranljivejše družine in otroke, da bi jim zagotovili osnovna orodja za učenje na daljavo in jih pripravili na digitalno dobo; meni, da so dostop do interneta in spretnosti IKT temelj prihajajoče digitalne dobe za vse državljane in da je zato pomembno krepiti vlogo Romov; zato poziva Komisijo, naj v predlog za obdobje po letu 2020 vključi določbe v zvezi z dostopom do interneta; poziva države članice, naj v šolske programe od zgodnjega otroštva dodajajo znanja in spretnosti na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter vlagajo v programe digitalnega opismenjevanja, ki lahko podpirajo romske otroke;
75.

ugotavlja, da MSP predstavljajo približno 30 % vrednosti izvoza blaga iz EU in več kot 80 % vseh podjetij EU, ki izvažajo blago, vendar je le 5 % MSP dejavnih na mednarodnem prizorišču, kar pomeni, da je velika večina odvisna od živahnosti notranjega trga; podpira zamisel, da bi moralo biti posebno poglavje o MSP del vseh predlaganih sporazumov o prosti trgovini, kot v primerih sporazuma med EU in Japonsko ter posodobljenega sporazuma z Mehiko, ter da bi bilo treba MSP vključiti, ko se revidirajo obstoječi sporazumi o prosti trgovini; ugotavlja, da so trgovinske ovire in birokracija še posebej obremenjujoče za MSP; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za podporo mikro, malim in srednjim podjetjem ter naj se še posebej osredotoči na tista, ki jih vodijo ženske, in ukrepa zanje; poziva EU in njene države članice, naj pri vzpostavljanju pomoči za izvoz posebno pozornost namenijo specialnemu položaju mikro, malih in srednjih podjetij, ki jih vodijo ženske, da bi izkoristila možnosti, ki jih nudijo sporazumi o prosti trgovini, in okrepila storitve, tehnologijo in infrastrukturo (na primer dostop do interneta), ki so še zlasti pomembne za krepitev položaja žensk ter mikro, malih in srednjih podjetij, ki jih vodijo ženske;
8.

opozarja, da mora biti vsak prihodnji pridružitveni sporazum, sklenjen med EU in Združenim kraljestvom v skladu s členom 217 PDEU (v nadaljnjem besedilu: sporazum), popolnoma skladen z naslednjimi načeli: (i) tretja država ne sme uživati enakih pravic in ugodnosti ter ne izpolnjuje enakih obveznosti kot država članica EU ali članica Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA) ali Evropskega gospodarskega prostora (EGP); (ii) varstvo popolne celovitosti in pravilnega delovanja notranjega trga in carinske unije, nedeljivost vseh štirih svoboščin; stopnja sodelovanja v stebru gospodarske povezanosti bi morala biti skladna z zavezami, ki so potrebne za lažjo mobilnost oseb, na primer glede potovanj brez vizumske obveznosti, mobilnosti raziskovalcev in študentov, začasnih ponudnikov storitev ter poslovnih potnikov in sodelovanja na področju socialne varnosti; (iii) ohranitev avtonomije odločanja EU; (iv) varstvo pravnega reda EU ter vloge, ki jo ima pri tem Sodišče Evropske unije kot edini organ, odgovoren za razlago prava EU; (v) nepretrgano spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so določene predvsem v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in njenih protokolih, Evropski socialni listini, Rimskem statutu Mednarodnega kazenskega sodišča in drugih mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah OZN in Sveta Evrope, pa tudi spoštovanje načela pravne države; želi izrecno spomniti, da je za prihodnje odnose z Združenim kraljestvom postavljen pogoj, da se država zaveže neprekinjenemu spoštovanju okvira Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic; (vi) enaki konkurenčni pogoji, predvsem za podjetja, kar bo zagotavljalo visoke standarde na področju socialnih zadev, delovne zakonodaje ter varstva okolja in potrošnikov, boja proti podnebnim spremembam in obdavčitve, konkurence ter državne pomoči, in sicer s trdnim in celovitim okvirom za nadzor nad konkurenco in državno pomočjo; enaki konkurenčni pogoji morajo biti zajamčeni z učinkovitimi mehanizmi za reševanje sporov in izvrševanje, vključno s poglavjem o trgovini in trajnostnem razvoju; želi izrecno spomniti, da mora biti prihodnji sporazum pogojen s spoštovanjem Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja; (vii) previdnostno načelo, načelo, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru, in načelo „onesnaževalec plača“; (viii) varstvo sporazumov EU s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, vključno s Sporazumom EGP, in ohranjanje splošnega ravnovesja teh odnosov; (ix) ohranitev finančne stabilnosti EU ter skladnost z njeno regulativno in nadzorno ureditvijo in standardi ter njihova uporaba; (x) pravo ravnovesje med pravicami in obveznostmi, po potrebi s sorazmernimi finančnimi prispevki; (xi) zagotavljanje izida, ki bo primeren in pravičen za vse države članice ter v najboljšem interesu naših državljanov;
40.

je zaskrbljen, ker ima EU zelo nizke zmogljivosti za proizvodnjo litij-ionskih baterij in je odvisna od nepregledne proizvodnje zunaj Evrope; zato pozdravlja evropsko zavezništvo za baterije in strateški akcijski načrt za baterije; poziva k njuni razširitvi, da bi bile vključene vse razpoložljive baterijske tehnologije; poziva k nadaljnji podpori zanju in k okrepljenem izvajanju strateškega akcijskega načrta za baterije v skladu z bolj splošnimi cilji glede krožnega gospodarstva, industrijske strategije in upravljanja kemikalij; v zvezi s tem pozdravlja napoved Komisije, da bo v podporo strateškemu akcijskemu načrtu in krožnemu gospodarstvu predlagala zakonodajo o baterijah; v zvezi s tem poziva, naj se izvede analiza življenjskega cikla baterij, uvedejo krožna zasnova, varno upravljanje in ravnanje med obdelavo nevarni snovi pri proizvodnji celic ter uvede oznaka ogljičnega odtisa, na kateri bo naveden vpliv vseh vrednostnih verig baterij, ki se dajo na evropski trg, na okolje; poudarja, da je pomembno okrog vrednostne verige baterij ustvariti celovit ekosistem, da bi spodbudili konkurenčnost in trajnostnost te industrije;
21.

poziva Komisijo, naj razdela celovito strategijo za izvajanje agende za leto 2030 in za njen osrednji cilj postavi izkoreninjenje dela otrok; poudarja, da je treba v celoti izvajati načelo usklajenosti politik za razvoj, kot je določeno v členu 208 PDEU, in v zvezi z otrokovimi pravicami vključiti pristop neškodovanja; poudarja, da je treba zato v vse sporazume o gospodarskem partnerstvu EU vključiti boj proti prisilnemu delu in delu otrok, z zavezujočimi in izvršljivimi poglavji o trajnostnem razvoju, ki morajo odražati najvišje okoljske in socialne standarde, zlasti na področju dela otrok, v skladu z zavezo predsednice Komisije von der Leyen o politiki ničelne tolerance do dela otrok;
22.

poudarja, da bodo ta sredstva namenjena projektom in upravičencem, ki spoštujejo temeljne vrednote iz Pogodbe, Pariški sporazum, cilje EU glede podnebne nevtralnosti in biotske raznovrstnosti ter boj proti davčnim utajam, izogibanju davkom in pranju denarja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo smernice o državni pomoči združljive s temi pogoji;
21.

je izjemno zaskrbljen zaradi vse hitrejših in opaznejših podnebnih sprememb in njihovih posledic za življenja in preživetje, zlasti v osrednjem pasu; ponavlja, da je treba poiskati dolgoročne rešitve za zaščito naravnih virov in dostopa do njih; znova poudarja, da je boj proti podnebni krizi bistvena sestavina gospodarske stabilnosti in miru v regiji;
E.

ker so bili poskusi za imenovanje Luisa Parre za predsednika novega Maduru naklonjenega predsedstva nični in neveljavni, saj zasedanje uradno sploh ni bilo odprto, potekalo je brez predsednika, sklepčnost ni bila preverjena in ni bilo uradnega poimenskega glasovanja, kakor zahtevajo členi 7, 8 in 11 poslovnika nacionalne skupščine in člen 221 venezuelske ustave;