OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Ozadje priporočila

Komisija s tem priporočilom Svetu priporoča, naj odobri začetek pogajanj o časovno omejenem sporazumu o cestnem prevozu blaga med Unijo in Moldavijo (v nadaljnjem besedilu: sporazum), s katerim bi obravnavali posledice neizzvane in neupravičene ruske vojaške agresije proti Ukrajini, ter imenuje Komisijo za pogajalca Unije. Priporočilu so priložene tudi pogajalske smernice.

2.Ozadje

Cestni prevoz blaga med Unijo in Moldavijo trenutno v veliki meri urejajo številni dvostranski prometni sporazumi med državami članicami EU in Moldavijo. Ti sporazumi določajo ureditve kvot za prevoznike iz EU in Moldavije, kar zadeva tranzit in dvostransko trgovino. Po informacijah moldavske nacionalne agencije za cestni promet so Estonija, Litva, Latvija, Poljska, Slovaška, Madžarska in Slovenija Moldaviji dodelile skupno 15 000 kvot. Od tega je 14 320 tranzitnih ali dvostranskih kvot in 680 splošnih kvot. Do 17. marca 2022 je bilo od vseh kvot, ki so jih navedene države dodelile Moldaviji za leto 2022, na voljo le še 8 647 kvot (tj. približno 60 % vseh kvot).

Poleg dovoljenj, ki temeljijo na navedenih dvostranskih sporazumih, Mednarodni prometni forum (ITF) izvaja večstranski sistem kvot, v okviru katerega se izdajajo večstranske licence za mednarodni cestni prevoz blaga s strani prevoznih podjetij s sedežem v državi članici Evropske konference ministrov za promet (ECMT). Licence se uporabljajo za prevoz blaga med državami članicami ECMT ali za tranzit prek ozemlja ene ali več navedenih držav. Vendar je število kvot v okviru sistema ECMT precej nizko v primerjavi s številom kvot, izdanih na podlagi dvostranskih sporazumov (čeprav neposredna primerjava ni mogoča, saj se kvote ECMT nanašajo na letne licence, zadevni dvostranski sporazumi pa na dovoljenja za enkratne vožnje). Leta 2022 je bilo moldavskim prevoznikom dodeljenih 1 430 letnih licenc in 1 752 kratkoročnih licenc.

Moldavija je pogodbenica Evropskega sporazuma o delu posadk na vozilih, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR), katerega pogodbenice so tudi vse države članice EU. Zato morajo moldavski prevozniki, ki opravljajo prevoz blaga na ozemlju Unije, upoštevati enaka pravila glede časa vožnje, odmorov in časa počitka, kot veljajo v Uniji v skladu z Uredbo (ES) št. 561/2006.

Moldavija se zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini sooča z zelo težkimi prometnimi razmerami. Moldavski cestni prevozniki morajo zaradi vojne v Ukrajini iskati alternativne poti, da bi se izognili prečkanju ukrajinskega ozemlja, kar je bil doslej edini način za vstop na trge tretjih držav vzhodno od Ukrajine. Vendar moldavski prevozniki nimajo dovolj dovoljenj za tranzit prek držav članic, skozi katere bi bil tak tranzit potreben. To ogroža izpolnjevanje dolgoročnih pogodb o dobavi blaga (zlasti kmetijskih proizvodov) s trgovinskimi partnerji v navedenih državah. Poleg tega obstaja povečana potreba po dvostranskih prevoznih dejavnostih med Moldavijo in EU, ki je s sedanjim obsegom dovoljenj ni mogoče zadovoljiti. Razširitev prevoznih pravic za moldavske prevoznike in podelitev vzajemnih pravic prevoznikom iz EU bi lahko omogočili povečan obseg izvoza blaga iz EU v Moldavijo, kar je prav tako v interesu EU. Obenem bi Moldavija morda morala dodatno prilagoditi svoje gospodarske in prometne vzorce, da bi se odzvala na učinke vojne na mednarodne trge.

Zato je primerno, da se v pomoč moldavskemu gospodarstvu, ki se sooča z velikimi težavami, medtem ko je ta država že začasno gostila več kot 350 000 beguncev, ki so iz Ukrajine potovali v druge države, takoj sklene sporazum med Unijo in Moldavijo, na podlagi katerega se bodo lahko blokirane tranzitne poti prek Ukrajine v največji možni meri nadomestile z izboljšanimi alternativami cestnega prevoza prek EU ter se bo lahko okrepil dvostranski cestni prevoz med Moldavijo in EU. Tak sporazum bi moral trajati, dokler bo vojna močno vplivala na prevozne dejavnosti in ukrajinsko prometno infrastrukturo.

Tak sporazum je tudi v interesu EU, saj sta EU v interesu tako stabilizacija moldavskega gospodarstva, tudi ob upoštevanju, da se mora država soočati s prihodom beguncev, ki bežijo pred vojno, kot zmanjšanje učinka ruske agresije na varnostne razmere v EU in na njenih mejah. Poleg tega bodo prevozniki iz EU pridobili enake pravice, kot bodo podeljene moldavskim prevoznikom, kar bo pozitivno vplivalo na gospodarstvo EU.

Člen 80(c) pridružitvenega sporazuma poziva k izboljšanju glavnih prometnih povezav med ozemlji EU in Moldavije, člen 82 navedenega sporazuma pa k sodelovanju z namenom izboljšanja pretoka blaga in povečanja pretočnosti prevoznih tokov med Republiko Moldavijo, EU in tretjimi državami v regiji z odstranitvijo upravnih, tehničnih in drugih ovir.

3.Skladnost z drugimi politikami Unije

Ta sporazum je skladen s sedanjo politiko EU na področju zunanjih odnosov z Moldavijo. Moldavska vlada je sporazum zahtevala kot nujen ukrep. Tak sporazum bo tudi dopolnil podporo EU, ki je bila Moldaviji dodeljena marca 2022, da bi se moldavske oblasti podprlo pri zagotavljanju pomoči ljudem, ki bežijo zaradi ruske invazije na Ukrajino. Sklenitev časovno omejenega sporazuma z Moldavijo o cestnem prevozu blaga za čas trajanja ovir za prevoz, ki jih je povzročila vojna v Ukrajini, bi bila tudi v skladu s pridružitvenim sporazumom, ki sta ga Unija in Moldavija podpisali 27. junija 2014.

4.Pravna podlaga, subsidiarnost in sorazmernost

•Pravna podlaga