ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
EESO se zato zavzema za evropski dialog o energiji v obliki vključujočega, preglednega, verodostojnega in usklajenega pogovora na več ravneh v vseh državah članicah in med njimi. Pri njegovem razvoju bo aktivno sodeloval. Ključne točke energetskega prehoda in s tem povezanih vprašanj, kot so CCS, energetska revščina in druga, bi morale biti v tem dialogu predstavljene v vsakodnevnem jeziku. Razprave o prehodu na nizkoogljično družbo bi bilo treba pripeljati v učilnice, kavarne in kuhinje. Takšen dialog bi bilo treba zasnovati tako, da bi bil upoštevan pri oblikovanju politike in bi spodbujal razprave o tem, kako je včasih mogoče združiti nasprotujoče si cilje – zanesljiva, trajnostna, varna, konkurenčna in cenovno dostopna energija. Proces bo državljanom in organizacijam omogočil kakovostnejši in tehtnejši prispevek k prihodnjim formalnim razpravam o energiji. Dialog se bo posvečal tudi pomoči kot "pošten posrednik" in pospeševalec, saj lahko spodbuja in krepi razprave o energiji v državah članicah ter ima ključno komunikacijsko vlogo pri oblikovanju skupnega pogleda na energijo v vsej Evropi. V tem kontekstu je mogoče primerjati in oceniti CCS – tehnologijo, ki prispeva k zmanjšanju ogljikovega dioksida v ozračju – ter razpravljati o prednostih in pomanjkljivostih.
1.2

EESO ugotavlja, da Komisija s predlogom spremembe Uredbe (ES) 1083/2006 omogoča Romuniji in Slovaški, da vložita zahtevke za plačilo do konca leta 2014 namesto do konca leta 2013 (za obveznosti za leto 2011) in do konca programskega obdobja namesto do konca leta 2014 (za obveznosti za leto 2012), ne da bi se s tem povečala skupno dodeljena sredstva v okviru kohezijske politike Unije za programsko obdobje 2007–2013. S tem se bo zmanjšalo tveganje samodejnega prenehanja obveznosti za leti 2011 in 2012.
4.5.6

Programi in uredbene določbe EU bi morali spodbujati trajnostne inovacije, med drugim v skladu z vodilno pobudo o učinkoviti rabi virov. Glede na to, da gre pri tem za velike interese industrije, so ključni primerljivi, stabilni in predvidljivi okoljski pogoji v vsej Uniji. Treba je primerno oceniti učinkovitost okoljsko primerne zasnove (10) in uvedbe absolutne omejitve za uporabo surovin za industrijo. Prekomerno urejanje s predpisi tudi vpliva na inovacije in naložbe ter lahko povzroči izgubo tržnih deležev. Komisija in Svet bi morala zavarovati osnovno (energetsko intenzivno) evropsko industrijo in odpraviti izkrivljanja konkurence v odnosu do tretjih držav.
2.2

Odbor meni, da glede na to ravnotežje sprejetje predloga direktive, ki spreminja računovodski direktivi, prihaja v ugodnem času: — ko je civilna družba vse bolj pozorna na učinek, ki ga imajo podjetja na družbo, ko se od držav in poslovnega sveta zahteva večja preglednost in ko se razvijajo družbeno odgovorne naložbe (2); — ko nacionalne zakonodaje in nefinančna priporočila držav članic ostajajo različni, vendar se zbližujejo, ko so bili v zadnjem desetletju mednarodni referenčni sistemi, npr. sistemi OECD in MOD, spremenjeni, standard ISO 26000 ustvarjen, izboljšujejo pa se instrumenti nefinančnega poročanja, kot so tisti, ki so jih razvili Pobuda za globalno poročanje (Global Reporting Initiative (GRI)), Evropsko združenje organizacij finančnih analitikov (European Federation of Financial Analysts Societies (EFFAS)), bonitetne agencije in organizacije za analizo družb, ter panožne referenčne vrednosti; — ko so na evropski in mednarodni ravni izkušnje iz finančne, gospodarske, socialne in ekološke krize povečale potrebo po preglednosti (3) na področju naložb, fiskalnih vprašanj in boja proti korupciji, zlasti v ekstraktivni industriji; — ko so bila pripravljena orodja za merjenje ekoloških posledic proizvodnih dejavnosti, kot so analiza življenjskega cikla proizvodov, ekološki odtis in izračun negativnih zunanjih učinkov; — ko nekatera podjetja v odziv na zaskrbljenost odgovornih potrošnikov nudijo bolj trajnostne dobrine in storitve, pri čemer se na primer izognejo načrtnemu zastaranju in se odločajo za pravično trgovino.
2.6

Pomembno je tudi poudariti, da javni organi in številne druge institucije, ki so za državljane ključnega pomena, prek spletišč zagotavljajo bistvene informacije in storitve. Zato morajo imeti vsi državljani, vključno z invalidi, ljudmi s funkcionalnimi motnjami, otroki, starejšimi in vsemi drugimi osebami, dostop do teh spletišč in njihovih funkcij. Ta zahteva se nanaša tako na tehnične nastavitve (različica besedila, možnost spremembe velikosti črk, prilagoditev kontrasta, možnost dostopa do spletišč prek drugih iskalnikov in s pomočjo programov za lažji dostop) kot tudi na druge vidike, npr. razumljivost uporabljenega jezika. Število spletišč, ki zagotavljajo storitve e-uprave, in na splošno spletišč javnega sektorja hitro narašča. Dostop do informacij in storitev, ki se zagotavljajo prek spletišč, bo v prihodnosti pomemben za uresničevanje temeljnih pravic državljanov, vključno z dostopom do zaposlitve.
1.2

Odbor zato: a) ugotavlja, da je pametna pravna ureditev sicer potrebna za podjetja vseh velikosti, vendar pa imajo birokratski postopki nesorazmeren učinek na mala podjetja, zlasti mikropodjetja; b) opozarja vse službe Komisije, da je test malih in srednjih podjetij (MSP) sestavni del ocene učinka. Evropskega zakonodajalca poziva, naj pri pripravi ocen učinka in zakonodajnih aktov upošteva posebne značilnosti malih in mikropodjetij v skupini MSP; c) pozdravlja program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), s katerim se bodo ugotovila bremena in neučinkoviti ukrepi za MSP. S tem programom bi morali odkriti tista pravila, ki ne ustrezajo več svojemu namenu, predlagati, da se jih umakne, in konsolidirati obstoječo zakonodajo. Predlagamo, da Komisija čim prej začne novo preverjanje ustreznosti in pozornost najprej posveti tistim pravilom, ki so se pojavila na seznamu najbolj obremenjujočih pravil po posvetovanju "Top-10", povzetem v obravnavanem sporočilu, pri čemer naj se posebej osredotoči na mikropodjetja; d) opozarja na eno od načel tega programa, ki omenja, da so ocene učinka z uporabo standardnega vzorca in jasnim povzetkom, v katerem so poudarjeni glavni vidiki, vključno z stroški izvajanja zlasti za mikropodjetja, uporabniku prijaznejše; e) podpira dolgoročno oblikovanje enotnega neodvisnega odbora za oceno učinka (IAB), ki deluje v vseh institucijah EU. Ta neodvisni odbor bi se lahko oprl na zunanje strokovnjake, da bi predloge Komisije dodatno preučili in zagotovili, da se ustrezno razumejo vsi različni s tem povezani vidiki; f) se strinja, da za mikropodjetja ne sme veljati splošno izvzetje, ampak je treba pri zakonodajnih predlogih po podrobni oceni učinka obravnavati vsak primer posebej; g) opozarja Komisijo, naj priloži podrobnosti o tem, kakšne spremembe so bile po posvetovanju sprejete in navede razloge zanje; h) meni, da bi morala Komisija stalno spremljati kazalnike uspešnosti za MSP, vzpostavljene prek centralizirane službe za usklajevanje v tesnem sodelovanju z organizacijami MSP; i) poziva k novemu programu za zmanjšanje nepotrebne regulativne obremenitve, ki bo zagotavljal, da pametnejša pravna ureditev ne bo izvzela podjetij od spoštovanja predpisov o zaščiti delavcev, standardov glede enakosti spolov ali okoljskih standardov. Zato se odločno zavzema za to, da Stoiberjeva skupina dobi nov mandat do leta 2020, da se v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizacijami MSP spremljajo in izvajajo zlasti politike, ki se nanašajo na mikro- in mala podjetja; j) poziva Svet in Parlament, naj tudi med pripravo politik glede zakonodaje EU omejita upravno breme podjetij; k) predlaga, da države članice izmenjujejo najboljšo prakso na področju pametne pravne ureditve, da se izognejo čezmernemu prenašanju.
4.10

Komisija predlaga pripravo kodeksa za davkoplačevalce, ki bi združil primere najboljše prakse v državah članicah ter z večjo preglednostjo nad pravicami in obveznostmi davkoplačevalcev ter spodbujanjem pristopa, usmerjenega v storitve, okrepil zaupanje med davčnimi upravami in davkoplačevalci. EESO opozarja, da bi poenostavitev davčnih sistemov zmanjšala upravno breme za davkoplačevalce in podjetja ter okrepila njihovo zaupanje. Države članice bi morale poleg tega predvideti zmanjšanje upravnega bremena za davkoplačevalce, ki upoštevajo predpise, tako fizične kot pravne osebe, ter povečanje bremena za tiste, ki zakone kršijo. Znano je, da so podjetja, vpletena v aktivnosti, ki so povezane z agresivnim davčnim načrtovanjem, običajno velike multinacionalke.
3.3

Meni, da so nadzor in kontrole, zlasti na zunanjih mejah Unije, predvsem v pristojnosti držav članic, Unija pa zagotavlja usklajevanje in ukrepe, ki so nujni za učinkovito skupno delovanje in standardizacijo proizvodov. Ta nadzor in kontrole vplivajo na podjetja in zaradi usklajevanja (standardizacije in standardov EU) povzročajo visoke stroške za države članice in gospodarske subjekte. Odbor poziva države članice in Komisijo, naj pri svojih dejavnostih ustrezno upoštevata upravne obremenitve za podjetja, zlasti MSP, da jih ne bi še dodatno finančno obremenili in poslabšali njihovega gospodarskega položaja v času krize in velike brezposelnosti.
3.

V zvezi s tem EESO še posebej poudarja, da morajo stranke in fundacije, ki imajo tak status, podpirati evropsko povezovanje in temeljne vrednote, ki so s tem povezane in ki so zapisane v ustanovnih pogodbah EU in Listini EU o temeljnih pravicah.
1.8

EESO poudarja, da socialna politika EU in držav članic temelji na evropskem socialnem modelu, družboslovnih standardih in strategiji Evropa 2020. S tem povezani cilji so zakonsko zajamčene socialne storitve, spoštovanje razdelitve pristojnosti EU, družbeno vključevanje in solidarnost znotraj držav članic in EU. Treba je zagotavljati zanesljive strukture socialne države in zlasti dostop do socialnih služb, da na primer ne bi prišlo do eksistenčnih stisk. Pri vseh vrstah pomoči je treba preprečevati zaostritev revščine in stigmatiziranje prizadetih.
1.2

EESO meni, da je glede na vse pomembnejšo vlogo ustvarjalnih in kulturnih sektorjev pri razvoju evropskega gospodarstva in pri mednarodnih obetih potrebna srednjeročna do dolgoročna strategija, ki bi omogočila: — trdno in skladno družbeno razsežnost kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, s pomočjo katere bi se na novo opredelili in prekvalificirali obstoječi poklici, zagotovili enaki pogoji dela in spodbudil skriti potencial, pa tudi da bi se: — sprostil celoten potencial za ustvarjanje novih delovnih mest v kulturnem in ustvarjalnem sektorju ter zagotovile kakovostne zaposlitve v smislu spoštovanja temeljnih pravic; — na novo opredelila in prekvalificirala obstoječa poklicna znanja; — zmanjšali upravno breme in birokratski postopki za mala in srednje velika podjetja (MSP), mikropodjetja in samozaposlene osebe; — postopki reorganizacije in prestrukturiranja podprli z ukrepi usposabljanja za prekvalifikacijo v okviru preglednega obveščanja in svetovanja zaposlenim ter ob popolnem spoštovanju pravic in dostojanstva posameznikov; — spodbujal strukturiran socialni dialog za kulturne in ustvarjalne sektorje v celoti, ob povezovanju evropske in nacionalne ravni ter ravni podjetij; — opredelil ustrezen evropski regulativni okvir, ki bi bil zmožen zagotoviti kulturno raznolikost in široko izbiro, zmanjšati upravno breme, olajšati mobilnost v vsej EU in na svetovni ravni. — tehnološko razsežnost z dodatno ustvarjalno vrednostjo, ki bi spoštovala pravice intelektualne lastnine na notranjem trgu, a tudi in predvsem na mednarodni ravni; spodbudila raziskave novih tehnologij in inovativnih uporab proizvodov in procesov; močno podprla nove procese in nove digitalne priložnosti z evropskim znakom kakovosti; zagotovila razvoj vrednostne verige prek skupnih mrež in sistemov distribucije; — razsežnost teritorialnega dialoga s civilno družbo, s pomočjo katere bi se za kulturne in ustvarjalne sektorje uporabljala shema strukturiranega dialoga na evropski, nacionalni in teritorialni ravni; spodbudil razvoj ustvarjalnih in kulturnih sektorjev, ki so potrebni za oživitev in kvalifikacijo lokalnih skupnosti, njihovih izraznih in ustvarjalnih talentov, intelektualnih poklicev in zaposlitev; — mednarodno razsežnost ustvarjalne in kulturne Evrope, v skladu z mednarodnimi obveznostmi v okviru konvencije Unesca o kulturni raznolikosti, s pomočjo katere bi se ovrednotili novi modeli poslovanja, ki oblikovanje vključujejo v vrednostno verigo in kjer so vsi akterji sposobni dodati vrednost proizvodom in procesom, ki jih je na svetovnih trgih mogoče opredeliti kot primere evropske odličnosti; umetniška dela pa bi se s prilagodljivimi, dostopnimi in učinkovitimi instrumenti zaščitila pred piratstvom in ponarejanjem; — finančno razsežnost in razsežnost dostopa do posojil, da se – tudi z davčnimi olajšavami, davčnimi dobropisi in odpravo dvojnega obdavčenja – podprejo sektorske pobude na notranjem in mednarodnem trgu in zagotovijo instrumenti, ki za dostopanje do posojil upoštevajo značilnosti sektorja, zlasti v zvezi z jamstveno shemo, ki je prilagojena mikropodjetjem in nematerialnim projektom.
3.6.1

EESO pozdravlja dejstvo, da so v zvezi z nakupom zavarovalnih naložbenih produktov določene dodatne posebne zahteve za varstvo potrošnikov. Enostavni zavarovalni produkti in produkti naložbene narave se zelo razlikujejo. To je pogosto rentno varčevanje, ki je za potrošnika finančno zelo pomembno in zajema dolgo časovno obdobje. Tako obdobje varčevanja kot tudi obdobje izplačevanja lahko zajemata več desetletij. Takšni produkti so pogosto kompleksni, potrošnik pa včasih zelo težko vnaprej razume in oceni različno vsebino in pogoje. Zato je varstvo interesov potrošnikov pri tej kategoriji zavarovalnih produktov veliko pomembnejše kot pri enostavnih zavarovalnih produktih manjšega gospodarskega pomena.
—

razmislek o predlogu profesorjev Univerze v Chicagu (Erica A. Posnerja in E. Glena Weyla) An FDA for Financial Innovation: Applying the Insurable Interest Doctrine to Twenty-First-Century Financial Markets (FDA za finančne inovacije: Uporaba doktrine o interesu, ki ga je mogoče zavarovati, za finančne trge 21. stol.), podanega 23.2.2012, v smislu, da je za vsak nov produkt pred dajanjem na trg potrebna odobritev vlade, ki se izda, če produkt služi realnemu gospodarstvu, ali pa zavrne, če je njegov namen zgolj špekulativen.
5.5

EESO pozdravlja, da je Komisija za izvajanje EIP „Kmetijska produktivnost in trajnost“ sprejela sistemski pristop, ki ga je predlagala Svetovna banka s sistemom kmetijskih inovacij (Agricultural Innovation System – AIS), ki je namenjen oblikovanju mreže organizacij, podjetij in posameznikov s ciljem uvedbe novih proizvodov, novih procesov in novih oblik organizacije na trg, ob sodelovanju institucij in s politikami, ki vplivajo na način, kako različni akterji medsebojno delujejo in sodelujejo ter dostopajo, izmenjujejo in vrednotijo izkušnje. Ta pristop izpostavlja pomen posrednikov, ki povezujejo različne akterje, vključene v proces inovacij. Po mnenju EESO je torej učinek EIP „Kmetijska produktivnost in trajnost“ odvisen od dejavnega sodelovanja med posredniki inovacij, ki so sposobni oblikovati in utrditi odnose sodelovanja za inovacije med številnimi in različnimi akterji.
SL Uradni list Evropske unije C 11/85

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 o podrobnih pravilih v zvezi z naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98

COM(2012) 447 final - 2012/216 (COD)

2013/C 11/19

Evropski parlament in Svet sta 8. avgusta oziroma 10. septembra 2012 sklenila, da v skladu s členom 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 o podrobnih pravilih v zvezi z naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98

COM(2012) 447 final – 2012/216 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga, zato je na 484. plenarnem zasedanju 14. in 15. novembra 2012 (seja z dne 14. novembra) s 140 glasovi za in 10 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
4.4

Odbor ugotavlja, da je v 16 od 42 členov predloga uredbe na Komisijo preneseno pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov (9). EESO razume, da so delegirani akti potrebni za lažje izvajanje nekaterih tehničnih vidikov uredbe in da v ta namen Komisiji zagotavljajo potrebno prožnost, kljub temu pa je zaskrbljen zaradi tako obsežne uporabe teh pooblastil. EESO izraža zaskrbljenost, da zaščitni ukrepi glede uporabe delegiranih aktov (10) ne bodo uspeli zagotoviti, da bosta imela Svet in Evropski parlament učinkovit nadzor nad izvajanjem teh pooblastil s strani Komisije, kar bi lahko vplivalo na pravno varnost in jasnost instrumenta.
SL Uradni list Evropske unije C 143/148

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/40/ES o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

(COM(2012) 15 final – 2012/0003 (COD))

2012/C 143/32

Svet in Evropski parlament sta 1. februarja 2012 oziroma 2. februarja 2012 sklenila, da v skladu s členom 153(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/40/ES o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

COM(2012) 15 final – 2012/0003 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 478. plenarnem zasedanju 22. in 23. februarja 2012 (seja z dne 22. februarja) s 138 glasovi za, 4 glasovi proti in 9 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 143/147

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES glede informacij za širšo javnost o zdravilih na recept in farmakovigilance

(COM(2011) 633 final – 2008/0256 (COD))

2012/C 143/31

Svet Evropske unije je 28. novembra 2011 sklenil, da v skladu s členoma 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Spremenjen predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES glede informacij za širšo javnost o zdravilih na recept in farmakovigilance

COM(2011) 633 final – 2008/0256 (COD).

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju CESE 1022/2009, sprejetem 10. junija 2009 (1), zato je na 478. plenarnem zasedanju 22. in 23. februarja 2012 (seja z dne 22. februarja) s 135 glasovi za in 7 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v navedem mnenju.

V Bruslju, 22. februarja 2012 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) UL C 306, z dne 16.12.2009, str.18.
SL Uradni list Evropske unije C 181/202

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 glede farmakovigilance

(COM(2012) 51 final – 2012/0023 (COD))

2012/C 181/38

Svet in Evropski parlament sta 27. februarja 2012 oziroma 16. februarja 2012 sklenila, da v skladu s členoma 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 glede farmakovigilance

COM(2012) 51 final – 2012/0023 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju CESE 1025/2009, sprejetem 10. junija 2009 (1), zato je na 479. plenarnem zasedanju 28. in 29. marca 2012 (seja z dne 28. marca) s 157 glasovi za, 1 glasom proti in 9 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 28. marca 2012 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) UL C 306, 16.12.2009, str. 33.
1.3

EESO meni, da je treba poudariti in sprejeti naslednje ukrepe, da bi lahko izpolnili naloge, določene v sporočilu, in uresničili konkretne ukrepe, ki jih predvideva: — podpirati vzpostavitev evropske platforme v vseh jezikih EU, na kateri bi udeleženci potovanj lahko elektronsko objavljali svoje komentarje ali vtise, kar bi prispevalo k boljši presoji in uporabi turističnih produktov in učinkovitejši pritegnitvi turistov, ponujalo pa bi tudi možnost uporabe novih tehnologij (elektronske rezervacije); — uveljaviti pristojnost, da bi proučevali, organizirali in spodbujali uresničevanje nekaterih vidikov političnega okvira in se posvečali prednostnim nalogam, kot so spodbujanje notranjega evropskega turizma ter turističnih storitev in mehanizmov v vsej Evropi. Sedanje organe in podjetja naj bi spodbujali k sodelovanju, da bi izboljšali storitve in mehanizme (z ustreznimi časovnimi načrti); — spodbujati izboljševanje cestnih, železniških, letalskih, pa tudi priobalnih pomorskih prometnih povezav v EU ter obveščanje in razširjanje novic na spletu, ob tem pa posebno pozornost namenjati manj zasedenim progam; — spodbujati zdravstveni, wellness, zdraviliški, izobraževalni in kulturni turizem, zlasti regionalne festivale in predstave (operne, gledališke, plesne, koncertne itd.) in kulturne prireditve, kot so npr. razstave, ter kongresni, vinski, gastronomski, zgodovinski, verski, kmečki in morski turizem, pa tudi turizem, ki temelji na vrednotenju in ohranjanju kulturne dediščine in gastronomije; — skrbeti za kakovost profesionalnih storitev s pomočjo izobraževanja in stabilnega zaposlovanja, — spodbujati vlade držav članic pri podpori razvoju malih in mikropodjetij, ki odražajo socialne, okoljske, zgodovinske in kulturne tradicije svojih območij oziroma regij, ter izboljševati ponudbe „vse vključeno“, — starejše ali invalidne osebe oziroma osebe s posebnimi potrebami spodbujati k izbiri evropskih destinacij, in sicer z izboljševanjem infrastrukture in storitev, pa tudi z boljšo promocijo njim namenjenih storitev v EU; — spodbujati k politiki, ki bo podpirala potovanja z letalskimi družbami v evropske destinacije, tako da cene za potrošnike ne bodo višje kot za destinacije zunaj EU, pa tudi k ukrepom, da bi bile te evropske destinacije deležne podpore velikih turističnih operaterjev; — s promocijo in oglaševanjem seznanjati z varnostjo, ki je v EU – v primerjavi z drugimi počitniškimi cilji v tretjih državah – glede potovanj, bivanja, državljanskih pravic, zdravstvene oskrbe, farmacevtskih in bolnišničnih storitev ali pravnega okvira zagotovljena; — prispevati k pripravi ustreznejšega sistema statističnega spremljanja in usklajevanja turističnih dejavnosti in ustreznih podatkov, ne da bi to povzročalo dodatno upravno breme (birokracijo) za podjetja in državljane; — začeti skupno promocijsko kampanjo za destinacije v EU; — spodbujati kakovost strokovnih storitev z usposabljanjem in stabilnimi zaposlitvami.