Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko federacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Norveško in Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije.

(5)Sistem vzajemnega priznavanja nadomestnih potrdil o poreklu obrazec A, ki ga uporabljajo Unija, Norveška in Švica, bi bilo treba še naprej ohraniti v revidirani izmenjavi pisem ter ga dati v pogojno uporabo Turčiji, da se olajša trgovina med Unijo, Norveško, Švico in Turčijo.

o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko federacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Norveško in Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov Evropske unije

Predhodni sporazum v obliki izmenjave pisem med Skupnostjo in vsako od držav EFTA, ki dodeljuje tarifne preferenciale po splošnem sistemu preferencialov (Norveška in Švica), o zagotavljanju, da se blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Norveške ali Švice ob prihodu na carinsko območje Evropske skupnosti obravnava kot blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Evropske skupnosti (Sklep Sveta z dne 5. decembra 2000), je treba nadomestiti z novim sporazumom, da se upoštevajo reforme pravil o poreklu GSP, sprejete z Uredbo št. 1063/2010 z dne 18. novembra 2010. Po tem, ko je Svet 8. marca 2012 pooblastil Komisijo, je bil po pogajanjih s Švico sprejet nov sporazum.

Izvedena ni bila nobena ocena učinka glede na časovni načrt in smernice za boljše pravno urejanje, ker se predlog nanaša na kumulacijo porekla med Unijo, Švico, Norveško in mogoče Turčijo, tj. na sistem, ki je že obstajal in se zdaj prilagaja, da se izpolnijo tehnične zahteve, ki izhajajo iz izvajanja sistema REX od 1. januarja 2017.

Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so omogočila, da so bili vsi elementi sporazuma sprejeti v celoti.

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, ker so njegovi učinki strogo omejeni na to, kar je potrebno, da se za Turčijo zagotovi razširitev kumulacije, ki obstaja za izdelke s poreklom iz Švice in Norveške.

Na podlagi zgornjih elementov je treba revidirati obstoječi pravni instrument, ki se uporablja za sistem kumulacije porekla med Unijo in Švico. To je namen tega predloga.

o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko federacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Norveško in Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov Evropske unije

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 21.10.2016 COM(2016) 672 final PRILOGA k Predlogu za SKLEP SVETA o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko federacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Norveško in Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov Evropske un



Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko federacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Norveško in Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov Evropske unije A. Pismo Unije …, … [kraj in datum] Spoštovani, 1. Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Švicarska konfederacija (v nadaljnjem besedilu: Švica) kot pogodbenici tega sporazuma potrjujeta, da za namene splošnega sistema preferencialov (GSP) uporabljata podobna pravila o poreklu, ki temeljijo na naslednjih splošnih načelih: (a)opredelitev pojma izdelkov s poreklom, ki temelji na istih merilih; (b)določbe o regionalni kumulaciji porekla; (c)določbe o uporabi kumulacije za materiale, ki so glede na pravila GSP o poreklu iz Unije, Švice, Norveške ali Turčije; (d)določbe o splošno dovoljenem odstopanju za materiale brez porekla; (e)določbe o nespreminjanju izdelkov iz države upravičenke; (f)določbe o izdajanju ali sestavljanju nadomestnih dokazil o poreklu; (g)zahteva po upravnem sodelovanju s pristojnimi organi v državah upravičenkah glede potrdil o poreklu. 2. Unija in Švica priznavata, da materiali s poreklom iz Unije, Švice, Norveške ali Turčije v smislu njunih zadevnih pravil GSP o poreklu pridobijo poreklo iz države upravičenke do sheme GSP katere koli od pogodbenic, če tam opravljena obdelava in predelava presega obdelavo ali predelavo, ki se šteje za nezadostno za pridobitev statusa izdelkov s poreklom. Ta pododstavek se uporablja za materiale s poreklom iz Norveške in Turčije, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 15 oziroma 16. Carinski organi držav članic Unije in Švice zagotovijo ustrezno medsebojno upravno sodelovanje, zlasti v namene naknadnega preverjanja potrdil o poreklu materialov, navedenih v prejšnjem pododstavku. Uporabijo se določbe o upravnem sodelovanju iz Protokola št. 3 Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972. Določbe iz tega odstavka se ne uporabljajo za izdelke iz poglavij od 1 do 24 harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki ga sprejme organizacija, vzpostavljena s Konvencijo o ustanovitvi Sveta za carinsko sodelovanje, podpisano 15. decembra 1950 v Bruslju (v nadaljnjem besedilu: harmonizirani sistem). 3. Unija in Švica se zavezujeta, da bosta sprejeli nadomestna dokazila o poreklu v obliki nadomestnih potrdil o poreklu obrazec A (v nadaljnjem besedilu: nadomestna potrdila), ki jih izdajo carinski organi druge pogodbenice, in nadomestne navedbe o poreklu, ki jih izdajo prepošiljatelji druge pogodbenice, registrirani za ta namen. Vsaka pogodbenica lahko v skladu s svojo zakonodajo oceni upravičenost preferencialne obravnave izdelkov, ki jih zajemajo nadomestna dokazila o poreklu. 4. Vsaka pogodbenica pred izdajo ali sestavo nadomestnega dokazila o poreklu zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji: (a)nadomestna dokazila o poreklu se lahko izdajo ali sestavijo samo, če so bila prvotna dokazila o poreklu izdana ali sestavljena v skladu z veljavno zakonodajo Unije ali Švice;

(b)samo če izdelki niso bili sproščeni v prosti promet v pogodbenici, se lahko dokazilo o poreklu ali nadomestilo dokazila o poreklu nadomesti z enim ali več dokazili o poreklu za namene pošiljanja vseh ali nekaterih izdelkov, zajetih v prvotnem dokazilu o poreklu, iz navedene pogodbenice v drugo pogodbenico; (c)izdelki ostanejo pod carinskim nadzorom v pogodbenici, ki prepošilja, in niso bili spremenjeni ali preoblikovani na kakršen koli način, niti niso bili na njih opravljeni nobeni postopki, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov („načelo nespreminjanja“); (a)kadar so izdelki pridobili status izdelka s poreklom z odstopanjem od pravil o poreklu, ki ga odobri pogodbenica, se nadomestna dokazila o poreklu ne izdajo ali sestavijo, če se izdelki prepošljejo drugi pogodbenici; (b)nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, kadar so izdelki, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, pridobili status izdelka s poreklom z regionalno kumulacijo; (c)nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, če pogodbenica, ki prepošilja, izdelkom, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, ni odobrila preferencialne obravnave. 5. Za namene pododstavka 4(c) velja naslednje: Kadar se zdi, da obstajajo razlogi za dvom glede skladnosti z načelom nespreminjanja, lahko carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, od deklaranta zahtevajo, da predloži dokaze o skladnosti s tem načelom, in sicer v kateri koli obliki. Na zahtevo prepošiljatelja carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, potrdijo, da so bili izdelki v obdobju, ko so bili na ozemlju navedene pogodbenice, pod carinskim nadzorom in da carinski organi med njihovim skladiščenjem na ozemlju navedene pogodbenice niso izdali nobenega dovoljenja za spreminjanje ali preoblikovanje na kakršen koli način oziroma opravljanje postopkov, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov. Kadar je nadomestno dokazilo nadomestno potrdilo, carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, ne zahtevajo potrdila o neposeganju v izdelek za obdobje, ko so izdelki bili v drugi pogodbenici. 6. Vsaka pogodbenica zagotovi, da: (a) kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi upravičenki do sheme GSP Unije ali Švice, carinski organi držav članic Unije in Švice zagotovijo ustrezno medsebojno upravno sodelovanje, zlasti v namene naknadnega preverjanja zadevnih nadomestnih dokazil o poreklu. Na zahtevo pogodbenice, ki je končna namembna država, carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, začnejo in nato spremljajo postopek naknadnega preverjanja ustreznih prvotnih dokazil o poreklu; (b) kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi, ki je izključna upravičenka do sheme GSP pogodbenice, ki je končna namembna država, navedena pogodbenica izvede postopek naknadnega preverjanja prvotnih dokazil o poreklu v sodelovanju z državo upravičenko. Carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, carinskim organom pogodbenice, ki je končna namembna država, zagotovijo prvotna dokazila o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, ali po potrebi kopije prvotnih dokazil o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, da se jim omogoči izvajanje postopka naknadnega preverjanja. 7. Vsaka pogodbenica zagotovi, da: (a)zgornje desno polje vsakega nadomestnega potrdila navaja ime posredniške države prepošiljanja, v kateri je izdano, (b)polje 4 vsebuje besede „replacement certificate“ ali „certificat de remplacement“, kakor tudi datum izdaje prvotnega potrdila o poreklu obrazec A in njegovo zaporedno številko; (c)se ime prepošiljatelja navede v polju 1; (d)se lahko ime končnega prejemnika navede v polju 2; (e)so vsi podatki o preposlanih izdelkih, navedeni na prvotnem potrdilu, preneseni v polja 3 do 9; (f)se lahko sklicevanja na račun prepošiljatelja navedejo v polju 10; (g)carinski organ, ki je izdal nadomestno potrdilo, overi polje 11. Odgovornost organa je omejena na izdajo nadomestnega potrdila. Podatki o državi porekla in končni namembni državi v polju 12 se vzamejo iz prvotnega potrdila o poreklu obrazec A. To polje podpiše prepošiljatelj. Prepošiljatelj, ki v dobri veri podpiše to polje, ni odgovoren za točnost podatkov, navedenih v prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A;

(h)carinski organ, zaprošen, da izda nadomestno potrdilo, na prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A zabeleži težo, število in naravo preposlanih izdelkov in navede zaporedne številke vsakega ustreznega nadomestnega potrdila ali potrdil. Zahtevek za nadomestno potrdilo, kakor tudi prvotno potrdilo o poreklu obrazec A, hrani najmanj tri leta. (i)Nadomestna potrdila o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku. 8. Vsaka pogodbenica zagotovi, da: (a)prepošiljatelj na vsaki nadomestni navedbi o poreklu navede naslednje: (1)vse podatke o preposlanih izdelkih iz prvotnega dokazila o poreklu; (2)datum sestave prvotnega dokazila o poreklu; (3)vse podatke na prvotnem dokazilu o poreklu, vključno z informacijami o kumulaciji, ki se uporablja za blago, zajeto v navedbi o poreklu; (4)ime, naslov in svojo številko registriranega izvoznika; (5)ime in naslov prejemnika v Uniji ali Švici; (6)datum in kraj sestave navedbe o poreklu ali izdaje potrdila o poreklu; (b)vsaka nadomestna navedba o poreklu se označi z „Replacement statement“ ali „Attestation de remplacement“; (c)nadomestne navedbe o poreklu sestavijo prepošiljatelji, ki so registrirani v elektronskem sistemu za samopotrjevanje porekla za izvoznike, tj. sistemu registriranih izvoznikov (v nadaljnjem besedilu: sistem REX), ne glede na vrednost izdelkov s poreklom, ki so vsebovani v prvotni pošiljki; (d)kadar se dokazilo o poreklu nadomesti, prepošiljatelj na prvotnem dokazilu o poreklu navede naslednje: (1)datum sestave nadomestnih navedb o poreklu in količino blaga, ki je zajeta v nadomestnih navedbah o poreklu; (2)ime in naslov prepošiljatelja; (3)ime in naslov prejemnika ali prejemnikov v Uniji ali Švici; (e)prvotna navedba o poreklu se označi z besedo „Replaced“ ali „Remplacé“; (f)nadomestna navedba o poreklu je veljavna dvanajst mesecev od datuma sestave. (g)Nadomestne navedbe o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku. 9. Prepošiljatelj hrani prvotna dokazila o poreklu in kopije nadomestnih dokazil o poreklu najmanj tri leta od konca koledarskega leta, v katerem so bila nadomestna dokazila o poreklu izdana ali sestavljena.

10. Pogodbenici se strinjata, da si delita stroške sistema REX v skladu z načini sodelovanja, ki jih določijo pristojni organi pogodbenic. 11. Vsa razhajanja med pogodbenicama pri razlagi ali uporabi tega sporazuma se rešujejo izključno z dvostranskimi pogajanji med pogodbenicama. Če bi razhajanja lahko vplivala na interese Norveške in/ali Turčije, se z njima opravijo posvetovanja. 12. Pogodbenici lahko ta sporazum kadar koli spremenita z medsebojnim sporazumom v pisni obliki. Obe pogodbenici začneta posvetovanja o morebitnih spremembah k temu sporazumu na zahtevo ene od pogodbenic. Če bi spremembe lahko vplivale na interese Norveške in/ali Turčije, se z njima opravijo posvetovanja. Takšne spremembe začnejo veljati na skupno dogovorjeni datum, potem ko sta pogodbenici druga drugo obvestili o izpolnitvi svojih zadevnih notranjih zahtev. 13. V primeru resnih pomislekov glede pravilnega delovanja tega sporazuma lahko katera koli pogodbenica začasno opusti njegovo uporabo, če je o tem tri mesece vnaprej pisno obvestila drugo pogodbenico. 14. Ta sporazum lahko prekine katera koli od pogodbenic, če je o tem tri mesece vnaprej pisno obvestila drugo pogodbenico. 15. Prvi pododstavek odstavka 2 se uporablja za materiale s poreklom iz Norveške samo, če sta pogodbenici sklenili podoben sporazum z Norveško in se medsebojno obvestili o izpolnitvi tega pogoja. 16. Prvi pododstavek odstavka 2 se uporablja za materiale s poreklom iz Turčije samo, če sta pogodbenici sklenili podoben sporazum s Turčijo in se medsebojno obvestili o izpolnitvi tega pogoja. 17. Od začetka veljavnosti Sporazuma med Švico in Turčijo lahko vsaka pogodbenica v skladu s prvim pododstavkom odstavka 2 tega sporazuma in ob upoštevanju vzajemnosti s Turčijo določi, da se lahko nadomestna dokazila o poreklu za izdelke, ki vsebujejo materiale s poreklom iz Turčije, ki so bili obdelani v okviru dvostranske kumulacije v državah upravičenkah do GSP, izdajo ali sestavijo v pogodbenicah. 18. Ta sporazum začne veljati na skupno dogovorjeni datum, ko sta se Unija in Švica vzajemno obvestili o zaključku zahtevanih notranjih postopkov sprejetja. Od tega datuma nadomesti Sporazum v obliki izmenjave pisem, podpisan 14. decembra 2000. Vljudno vas prosim, da vaša vlada potrdi, da se strinja z zgoraj navedenim. Če je navedeno sprejemljivo za vašo vlado, predlagam, da to pismo in vaša potrditev skupaj sestavljata Sporazum med Evropsko Unijo in Švicarsko konfederacijo. S spoštovanjem, Za Evropsko unijo

B. Pismo Švice Spoštovani, v čast mi je potrditi prejem vašega pisma, ki se glasi: 1. Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Švicarska konfederacija (v nadaljnjem besedilu: Švica) kot pogodbenici tega sporazuma potrjujeta, da za namene splošnega sistema preferencialov (GSP) uporabljata podobna pravila o poreklu, ki temeljijo na naslednjih splošnih načelih: (a)opredelitev pojma izdelkov s poreklom, ki temelji na istih merilih;

(b)določbe o regionalni kumulaciji porekla; (c)določbe o uporabi kumulacije za materiale, ki so glede na pravila GSP o poreklu iz Unije, Švice, Norveške ali Turčije; (d)določbe o splošno dovoljenem odstopanju za materiale brez porekla; (e)določbe o nespreminjanju izdelkov iz države upravičenke; (f)določbe o izdajanju ali sestavljanju nadomestnih dokazil o poreklu; (g)zahteva po upravnem sodelovanju s pristojnimi organi v državah upravičenkah glede potrdil o poreklu. 2. Unija in Švica priznavata, da materiali s poreklom iz Unije, Švice, Norveške ali Turčije v smislu njunih zadevnih pravil GSP o poreklu pridobijo poreklo iz države upravičenke do sheme GSP katere koli od pogodbenic, če tam opravljena obdelava in predelava presega obdelavo ali predelavo, ki se šteje za nezadostno za pridobitev statusa izdelkov s poreklom. Ta pododstavek se uporablja za materiale s poreklom iz Norveške in Turčije, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 15 oziroma 16. Carinski organi držav članic Unije in Švice zagotovijo ustrezno medsebojno upravno sodelovanje, zlasti v namene naknadnega preverjanja potrdil o poreklu materialov, navedenih v prejšnjem pododstavku. Uporabijo se določbe o upravnem sodelovanju iz Protokola št. 3 Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972. Določbe iz tega odstavka se ne uporabljajo za izdelke iz poglavij od 1 do 24 harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki ga sprejme organizacija, vzpostavljena s Konvencijo o ustanovitvi Sveta za carinsko sodelovanje, podpisano 15. decembra 1950 v Bruslju (v nadaljnjem besedilu: harmonizirani sistem). 3. Unija in Švica se zavezujeta, da bosta sprejeli nadomestna dokazila o poreklu v obliki nadomestnih potrdil o poreklu obrazec A (v nadaljnjem besedilu: nadomestna potrdila), ki jih izdajo carinski organi druge pogodbenice, in nadomestne navedbe o poreklu, ki jih izdajo prepošiljatelji druge pogodbenice, registrirani za ta namen. Vsaka pogodbenica lahko v skladu s svojo zakonodajo oceni upravičenost preferencialne obravnave izdelkov, ki jih zajemajo nadomestna dokazila o poreklu. 4. Vsaka pogodbenica pred izdajo ali sestavo nadomestnega dokazila o poreklu zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji: (a)nadomestna dokazila o poreklu se lahko izdajo ali sestavijo samo, če so bila prvotna dokazila o poreklu izdana ali sestavljena v skladu z veljavno zakonodajo Unije ali Švice; (b)samo če izdelki niso bili sproščeni v prosti promet v pogodbenici, se lahko dokazilo o poreklu ali nadomestilo dokazila o poreklu nadomesti z enim ali več dokazili o poreklu za namene pošiljanja vseh ali nekaterih izdelkov, zajetih v prvotnem dokazilu o poreklu, iz navedene pogodbenice v drugo pogodbenico; (c)izdelki ostanejo pod carinskim nadzorom v pogodbenici, ki prepošilja, in niso bili spremenjeni ali preoblikovani na kakršen koli način, niti niso bili na njih opravljeni nobeni postopki, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov („načelo nespreminjanja“); (a)kadar so izdelki pridobili status izdelka s poreklom z odstopanjem od pravil o poreklu, ki ga odobri pogodbenica, se nadomestna dokazila o poreklu ne izdajo ali sestavijo, če se izdelki prepošljejo drugi pogodbenici; (b)nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, kadar so izdelki, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, pridobili status izdelka s poreklom z regionalno kumulacijo; (c)nadomestna dokazila o poreklu lahko izdajo carinski organi ali sestavijo prepošiljatelji, če pogodbenica, ki prepošilja, izdelkom, ki naj bi se preposlali na ozemlje druge pogodbenice, ni odobrila preferencialne obravnave. 5. Za namene pododstavka 4(c) velja naslednje: Kadar se zdi, da obstajajo razlogi za dvom glede skladnosti z načelom nespreminjanja, lahko carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, od deklaranta zahtevajo, da predloži dokaze o skladnosti s tem načelom, in sicer v kateri koli obliki.

Na zahtevo prepošiljatelja carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, potrdijo, da so bili izdelki v obdobju, ko so bili na ozemlju navedene pogodbenice, pod carinskim nadzorom in da carinski organi med njihovim skladiščenjem na ozemlju navedene pogodbenice niso izdali nobenega dovoljenja za spreminjanje ali preoblikovanje na kakršen koli način oziroma opravljanje postopkov, razen postopkov za ohranitev stanja izdelkov. Kadar je nadomestno dokazilo nadomestno potrdilo, carinski organi pogodbenice, ki je končna namembna država, ne zahtevajo potrdila o neposeganju v izdelek za obdobje, ko so izdelki bili v drugi pogodbenici. 6. Vsaka pogodbenica zagotovi, da: (a) kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi upravičenki do sheme GSP Unije ali Švice, carinski organi držav članic Unije in Švice zagotovijo ustrezno medsebojno upravno sodelovanje, zlasti v namene naknadnega preverjanja zadevnih nadomestnih dokazil o poreklu. Na zahtevo pogodbenice, ki je končna namembna država, carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, začnejo in nato spremljajo postopek naknadnega preverjanja ustreznih prvotnih dokazil o poreklu; (b) kadar nadomestna dokazila o poreklu ustrezajo prvotnim dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v državi, ki je izključna upravičenka do sheme GSP pogodbenice, ki je končna namembna država, navedena pogodbenica izvede postopek naknadnega preverjanja prvotnih dokazil o poreklu v sodelovanju z državo upravičenko. Carinski organi pogodbenice, ki prepošilja, carinskim organom pogodbenice, ki je končna namembna država, zagotovijo prvotna dokazila o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, ali po potrebi kopije prvotnih dokazil o poreklu, ki ustrezajo nadomestnim dokazilom o poreklu, ki se preverjajo, da se jim omogoči izvajanje postopka naknadnega preverjanja. 7. Vsaka pogodbenica zagotovi, da: (a)zgornje desno polje vsakega nadomestnega potrdila navaja ime posredniške države prepošiljanja, v kateri je izdano, (b)polje 4 vsebuje besede „replacement certificate“ ali „certificat de remplacement“, kakor tudi datum izdaje prvotnega potrdila o poreklu obrazec A in njegovo zaporedno številko; (c)se ime prepošiljatelja navede v polju 1; (d)se lahko ime končnega prejemnika navede v polju 2; (e)so vsi podatki o preposlanih izdelkih, navedeni na prvotnem potrdilu, preneseni v polja 3 do 9; (f)se lahko sklicevanja na račun prepošiljatelja navedejo v polju 10; (g)carinski organ, ki je izdal nadomestno potrdilo, overi polje 11. Odgovornost organa je omejena na izdajo nadomestnega potrdila. Podatki o državi porekla in končni namembni državi v polju 12 se vzamejo iz prvotnega potrdila o poreklu obrazec A. To polje podpiše prepošiljatelj. Prepošiljatelj, ki v dobri veri podpiše to polje, ni odgovoren za točnost podatkov, navedenih v prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A; (h)carinski organ, zaprošen, da izda nadomestno potrdilo, na prvotnem potrdilu o poreklu obrazec A zabeleži težo, število in naravo preposlanih izdelkov in navede zaporedne številke vsakega ustreznega nadomestnega potrdila ali potrdil. Zahtevek za nadomestno potrdilo, kakor tudi prvotno potrdilo o poreklu obrazec A, hrani najmanj tri leta. (i)Nadomestna potrdila o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku. 8. Vsaka pogodbenica zagotovi, da: (a)prepošiljatelj na vsaki nadomestni navedbi o poreklu navede naslednje: (1)vse podatke o preposlanih izdelkih iz prvotnega dokazila o poreklu; (2)datum sestave prvotnega dokazila o poreklu; (3)vse podatke na prvotnem dokazilu o poreklu, vključno z informacijami o kumulaciji, ki se uporablja za blago, zajeto v navedbi o poreklu;

(4)ime, naslov in svojo številko registriranega izvoznika; (5)ime in naslov prejemnika v Uniji ali Švici; (6)datum in kraj sestave navedbe o poreklu ali izdaje potrdila o poreklu; (b)vsaka nadomestna navedba o poreklu se označi z „Replacement statement“ ali „Attestation de remplacement“; (c)nadomestne navedbe o poreklu sestavijo prepošiljatelji, ki so registrirani v elektronskem sistemu za samopotrjevanje porekla za izvoznike, tj. sistemu registriranih izvoznikov (v nadaljnjem besedilu: sistem REX), ne glede na vrednost izdelkov s poreklom, ki so vsebovani v prvotni pošiljki; (d)kadar se dokazilo o poreklu nadomesti, prepošiljatelj na prvotnem dokazilu o poreklu navede naslednje: (a)datum sestave nadomestnih navedb o poreklu in količino blaga, ki je zajeta v nadomestnih navedbah o poreklu; (1)ime in naslov prepošiljatelja; (2)ime in naslov prejemnika ali prejemnikov v Uniji ali Švici; (e)prvotna navedba o poreklu se označi z besedo „Replaced“ ali „Remplacé“; (f)nadomestna navedba o poreklu je veljavna dvanajst mesecev od datuma sestave. (g)Nadomestne navedbe o poreklu se sestavijo v angleškem ali francoskem jeziku. 9. Prepošiljatelj hrani prvotna dokazila o poreklu in kopije nadomestnih dokazil o poreklu najmanj tri leta od konca koledarskega leta, v katerem so bila nadomestna dokazila o poreklu izdana ali sestavljena. 10. Pogodbenici se strinjata, da si delita stroške sistema REX v skladu z načini sodelovanja, ki jih določijo pristojni organi pogodbenic. 11. Vsa razhajanja med pogodbenicama pri razlagi ali uporabi tega sporazuma se rešujejo izključno z dvostranskimi pogajanji med pogodbenicama. Če bi razhajanja lahko vplivala na interese Norveške in/ali Turčije, se z njima opravijo posvetovanja. 12. Pogodbenici lahko ta sporazum kadar koli spremenita z medsebojnim sporazumom v pisni obliki. Obe pogodbenici začneta posvetovanja o morebitnih spremembah k temu sporazumu na zahtevo ene od pogodbenic. Če bi spremembe lahko vplivale na interese Norveške in/ali Turčije, se z njima opravijo posvetovanja. Takšne spremembe začnejo veljati na skupno dogovorjeni datum, potem ko sta pogodbenici druga drugo obvestili o izpolnitvi svojih zadevnih notranjih zahtev. 13. V primeru resnih pomislekov glede pravilnega delovanja tega sporazuma lahko katera koli pogodbenica začasno opusti njegovo uporabo, če je o tem tri mesece vnaprej pisno obvestila drugo pogodbenico. 14. Ta sporazum lahko prekine katera koli od pogodbenic, če je o tem tri mesece vnaprej pisno obvestila drugo pogodbenico. 15. Prvi pododstavek odstavka 2 se uporablja za materiale s poreklom iz Norveške samo, če sta pogodbenici sklenili podoben sporazum z Norveško in se medsebojno obvestili o izpolnitvi tega pogoja. 16. Prvi pododstavek odstavka 2 se uporablja za materiale s poreklom iz Turčije samo, če sta pogodbenici sklenili podoben sporazum s Turčijo in se medsebojno obvestili o izpolnitvi tega pogoja.