ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.1

Komisija z uredbo namerava v Evropski uniji prvič uvesti enotno kolizijsko pravo na področju izvenpogodbenih dolžniških razmerij. Na področju pogodbenih dolžniških razmerij tako enotno kolizijsko pravo obstaja že od leta 1980, ko se je večina takratnih zahodnoevropskih držav odločila skleniti Konvencijo o veljavnem pravu v obligacijskih razmerjih (Rimska konvencija). Druge države so se temu sporazumu priključile kasneje. Takrat je bila izbrana oblika multilateralnega sporazuma, ker v tistem času Ustanovna pogodba EGS, drugače kot danes, še ni vsebovala pravne osnove za uzakonitev ustreznega pravnega inštrumenta kot pravnega ukrepa Skupnosti. Kolizijsko pravo izvenpogodbenih pravnih razmerij pa je še danes podvrženo posameznim avtonomnim ureditvam držav članic, ki se – četudi pogosto gradijo na skupnem razumevanju materije – vsaj v podrobnostih močno razlikujejo in so nenazadnje z nacionalno sodno prakso in pravili dobile različen pečat. Za uporabnika prava iz tega sledijo raznolike težave, ki se začnejo že s težavo ustvarjanja norm in razumevanjem jezika in se nadaljujejo z vpetostjo v tujo pravno kulturo ter interpretacijo nacionalne sodne prakse in pravil. Zaradi ozke stvarne povezave - tako pravo o obligacijskih pogodbah kot tudi pravo o izvenpogodbenih razmerjih sta del obligacijskega prava - so se določila Rimske konvencije, pa naj je bil z njegovo sklenitvijo napredek še tako velik, vedno zdele nepopolna. Manjkal jim je dopolnilni del v obliki izvenpogodbenega obligacijskega prava. Od uskladitve kolizijskega prava izvenpogodbenih dolžniških razmerij se glede varnosti in predvidljivosti, ki naj se dosežeta pri določanju veljavnega materialnega prava, pričakuje bistven napredek v primerjavi z dosedanjim stanjem v Skupnosti. Seveda bi uporabnikom prava še bolj ustregli, če bi instrumente sporazumov Rim I in Rim II povzeli v skupen pravni instrument. Odbor se seveda zaveda, da je to zaradi popolnoma različnega stanja postopka obeh projektov zaenkrat čista iluzija in da gre v prvi vrsti za to, da se čim prej pridobi delujoč režim za izvenpogodbena dolžniška razmerja. Odbor obžaluje, da načrtovan pravni instrument zaradi pridržka, ki ga je vložila Danska k naslovu IV Ustanovne pogodbe EGS, v tej državi članici ne bo neposredno v veljavi (četudi le-ta ima možnost prostovoljne uporabe) in zaradi tega učinek usklajevanja ne bo optimalen. Odbor pozdravlja izjavo Združenega kraljestva in Irske, da želita uporabljati pravni instrument.
4.6

V tem pogledu so potrebni spodbujevalni ali odvračevalni ukrepi ter zakonodajne in upravne določbe, ki pa se ne morejo požvižgati na dejanske ekonomske in socialne razmere in ne smejo voditi do nelojalnega izkrivljanja konkurenčnega boja. Ekološke tehnologije ne smejo postati nedosegljivo razkošje; prav tako ne smejo imeti za posledico izkrivljanje konkurence, ki bi jo omogočili proizvodi in storitve iz ekonomskih področij, ki niso uveljavila enakih pravil.Besedilo Komisije izpostavlja ravno ta bistveni vidik. Vse sporočila in vsa prizadevanja civilne družbe ter javnega mnenja za ekološke tehnologije bodo zaman, če ne bomo upoštevali dejanskega stanja in gospodarske izvedljivosti. Eden od elementov za podporo javnega mnenja je dejstvo, da ne smemo pozabiti, da so državljani in potrošniki obenem tudi možje in žene, ki so zaposleni. Če želimo stare tehnologije opustiti zaradi razlogov, povezanih s trajnostnim razvojem, moramo torej predvideti potrebe in stroške socialne prilagoditve.
(2)

V zvezi s tem, čeprav je priznano, da statistične informacije, potrebne za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, niso enake za države članice, katerih valuta je euro, in države članice z odstopanjem, se člen 5 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke uporablja za vse države članice; to dejstvo, skupaj s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji, pomeni obveznost priprave in izvajanja vseh ukrepov na nacionalni ravni, ki jih države članice štejejo za ustrezne za izvedbo zbiranja statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in za pravočasno pripravo na področju statistike, da lahko države članice z odstopanjem sprejmejo euro (3).
(1)

Člen 2(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da se statistične informacije lahko zbirajo na področju statistike plačil in plačilnih sistemov. ECB je z Uredbo (EU) št. 1409/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/43) (2) vzpostavila okvir za zbiranje statističnih podatkov o plačilih, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog, od ponudnikov plačilnih storitev, izdajateljev elektronskega denarja in upravljavcev plačilnih sistemov. Ti podatki so bistveni za ugotavljanje in spremljanje gibanj na trgih plačil v državah članicah in za nudenje pomoči pri podpiranju nemotenega delovanja plačilnih sistemov.
(4)

V primerih, ko v skladu z nacionalnimi pravili in uveljavljeno prakso poročevalske enote poročajo pristojnim organom, ki niso NCB, morajo ti organi in njihove NCB medsebojno sodelovati, da se zagotovi izpolnjevanje statističnih zahtev ECB. Potrebne informacije na področju zunanje statistike zbirata in pripravljata Central Statistics Office na Irskem in National Statistics Office na Malti. Za izpolnitev zgoraj navedenih statističnih zahtev morajo centralna banka Central bank of Ireland in Central Statistics Office ter centralna banka Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta in National Statistics Office medsebojno sodelovati. Tako sodelovanje mora vključevati vzpostavitev stalne strukture za posredovanje podatkov, razen če je enak rezultat že dosežen z nacionalno zakonodajo.
ESS in ESCB z zagotavljanjem ravnovesja med pravočasnostjo, zanesljivostjo in stopnjo podrobnosti pripravljata makroekonomsko in finančno statistiko, ki ustreza namenu, in to na stroškovno učinkovit način. Statistični podatki, ki se pripravljajo pogosto, so manj podrobni, da bi se tako lahko zagotovila njihova pravočasnost, podrobnejši statistični podatki pa običajno postanejo razpoložljivi z daljšim časovnim zamikom. Pri pripravi se uporabljajo statistične tehnike in strokovne presoje, poleg tega pa ti statistični podatki temeljijo na raziskovanjih, upravnih podatkih in potrebnih ocenah. V celotnem procesu se upošteva tudi potreba po tem, da se omeji breme poročanja za poročevalske enote, kot so mala in srednje velika podjetja.

Makroekonomska in finančna statistika je že vrsto let podlaga za odločitve o ekonomski in denarni politiki na nacionalni in evropski ravni. To statistiko v svojih poročilih o nadzoru uporabljajo tudi mednarodne organizacije, kot sta Mednarodni denarni sklad in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj.
„1. Kreditne institucije in katere koli druge ustanove, ki opravljajo razvrščanje bankovcev in kovancev ter njihovo distribucijo v javnosti kot poklicno dejavnost, vključno z ustanovami, katerih dejavnost vključuje menjavo bankovcev in kovancev različnih valut, kot so menjalnice, morajo zagotoviti, da se preveri pristnost eurobankovcev in eurokovancev, ki so jih prejeli in jih nameravajo dati ponovno v obtok, ter da se odkrijejo ponaredki. To preverjanje se izvaja v skladu s postopki, ki jih za eurobankovce določi Evropska centralna banka in za eurokovance Evropska komisija.

Institucije iz prvega pododstavka morajo iz obtoka umakniti vse eurobankovce in eurokovance, ki so jih prejele in za katere vedo ali imajo zadostne razloge, da domnevajo, da so ponarejeni. Bankovce in kovance takoj predajo pristojnim nacionalnim organom.“
2.

Zgoraj navedeno priporočilo, ki bo po posvetovanju s Svetom ECB in Evropskim parlamentom predloženo v odločanje voditeljem držav ali vlad držav članic, ki so sprejele euro, priporoča, da se g. Jürgen Stark imenuje za člana Izvršilnega odbora ECB z mandatom osem let od 1. junija 2006.
SL Uradni list Evropske unije C 49/35

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 21. februarja 2006

na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu uredbe Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3181/78 in Uredbe Sveta (EGS) št. 1736/79 na področju monetarne politike

(CON/2006/8)

(2006/C 49/11)

Evropska centralna banka (ECB) je dne 1. februarja 2006 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu uredbe Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3181/78 in Uredbe Sveta (EGS) št. 1736/79 na področju monetarne politike (KOM(2005) 611 končno) (v nadaljevanju: „predlagana uredba“). Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 105(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki se nanašajo na evropski monetarni sistem (EMS) in naloge nekdanjega Evropskega monetarnega inštituta, ki jih je ECB prevzela na podlagi člena 44 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

1. Posamezne pripombe

ECB ima dve posamezni pripombi v zvezi s predlagano uredbo.

1.1. Naslov predlagane uredbe

ECB predlaga, da se naslov predlagane uredbe spremeni tako, da bo bolje odrazil predmet zastarelih uredb, ki se razveljavljata, saj sta obe uredbi bolj povezani z delovanjem EMS kot pa s širšim področjem denarne politike.

1.2. Navedba mnenja ECB

Po členu 253 Pogodbe morajo biti v uredbah, ki jih sprejme Svet, navedena vsa mnenja, ki jih je bilo treba pridobiti po Pogodbi. ECB zato predlaga, da se navedbe k predlagani uredbi sklicujejo tudi na to mnenje.

2. Predlagane spremembe besedila

V primeru, ko bi zgornji nasvet vodil v spremembo predlagane uredbe, so predlagane spremembe besedila navedene v prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 21. februarja 2006 Predsednik ECB Jean-Claude TRICHET
3.

ECB pozdravlja podaljšanje roka, do katerega morajo države članice prenesti Direktivo 2004/39/ES (2) v nacionalno zakonodajo, za šest mesecev do oktobra 2006 in dodelitev dodatnih šestih mesecev po prenosu za učinkovito izvajanje Direktive 2004/39/ES, saj gre za ukrepa, ki sta se izkazala kot potrebna za države članice in za investicijske družbe. ECB poleg tega razume, da Svet in Evropski parlament trenutno preučujeta možnost podaljšanja rokov za dodatne tri do devet mesecev. ECB tudi temu podaljšanju ne bi nasprotovala.
4.

Glavni cilj predlagane direktive je zagotoviti med državami članicami usklajeno izvedbo in uporabo revidiranih Štiridesetih priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja (v nadaljevanju: „FATF“). Rezultat revizije Štiridesetih priporočil FATF, ki je bila zaključena v juniju 2003, je izboljšan in celovitejši okvir mednarodnih standardov za zaščito celovitosti finančnega sistema. Zlasti je bilo področje uporabe Štiridesetih priporočil razširjeno s pranja denarja tudi na financiranje terorizma. V tem kontekstu bo predlagana direktiva zagotovila enotnemu trgu izboljšan in enoten pravni okvir za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. Zlasti se med drugim predlaga naslednje: (a) vključitev financiranja terorizma v pojem pranja denarja; (b) sprememba opredelitve „hudo kaznivo dejanje“ v veljavni direktivi o pranju denarja (1) (v nadaljevanju: „veljavna direktiva o pranju denarja“); (c) razširiti krog oseb in institucij, za katere velja veljavna direktiva o pranju denarja, da bi tako med drugim zajeli ponudnike storitev trustov in družb ter zavarovalne posrednike (pri sklepanju življenjskega zavarovanja in drugih naložbenih zavarovanj), v obeh primerih v obsegu, kolikor niso zajeti že z veljavno direktivo o pranju denarja; (d) razširitev področja uporabe postopkov skrbnega preverjanja strank in zahtev po vodenju evidenc za podružnice in odvisne družbe v večinski lasti v tretjih državah, ki pripadajo tistim institucijam, ki so zajete v veljavni direktivi o pranju denarja; (e) izrecna prepoved, da kreditne in finančne institucije ne smejo voditi anonimnih računov, anonimnih varčevalnih knjižic ali računov na izmišljeno ime; (f) izrecna prepoved, da kreditne institucije ne smejo vstopati v korespondenčne bančne odnose z navideznimi bankami („shell banks“); (g) vzpostavitev podrobnejših zahtev glede poznavanja strank („know-your-customer“) za institucije in osebe, za katere velja predlagana direktiva, zlasti v primerih, ko obstaja večje tveganje za pranje denarja, vključno s čezmejnimi korespondenčnimi bančnimi odnosi; (h) dovoljenje državam članicam, da uporabljajo postopke poenostavljenega skrbnega preverjanja strank v primerih, ko obstaja majhno tveganje za pranje denarja (Komisija je, ob pomoči Odbora za preprečevanje pranja denarja, pooblaščena za sprejetje izvedbenih ukrepov v zvezi z merili za določitev, kdaj je tveganje za pranje denarja majhno ali veliko); (i) zagotovitev medsebojnega priznavanja postopkov skrbnega preverjanja strank, ki jih opravijo tretje osebe v drugih državah članicah, pod določenimi pogoji; (j) zahteva, da države članice ustanovijo enote za finančni nadzor za učinkovit boj proti pranju denarja in financiranju terorizma; in (k) zahteva, da države članice vzpostavijo sistem za izdajanje licenc ali registracijo menjalnic ter ponudnikov storitev trustov in družb. ECB tudi upošteva, da predlagana direktiva določa, da se v zvezi s storitvijo plačilnega prometa uporabljajo posebne določbe o identifikaciji strank, ki bodo vsebovane v še neobjavljenem predlogu Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku ob kreditnih transferjih in denarnih nakazilih (2).
5.

Predlagana uredba bo prispevala k splošnemu cilju, da se vzpostavi enoten sistem četrtletnih računov države za Evropsko unijo in s tem za evro območje. Dopolnila bo obstoječe skupine četrtletnih podatkov za sektor države, kot so podrobneje določeni v Uredbi Komisije (ES) št. 264/2000 z dne 3. februarja 2000 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 glede kratkoročne statistike javnih financ (2), Uredbi (ES) št. 1221/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o četrtletnih nefinančnih računih sektorja država (3) in Uredbi (ES) št. 501/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o četrtletnih finančnih računih sektorja država (4).
II.

V skladu s finančnimi uredbami, ki se uporabljajo za osmi, deveti in deseti ERS, je vodstvo (3) odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev končnih letnih računovodskih izkazov ERS ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij: (a) Odgovornost vodstva za končne letne računovodske izkaze ERS zajema zasnovo, izvedbo in vzdrževanje notranjega kontroliranja, ki se nanaša na pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake, izbiro in uporabo ustreznih računovodskih politik na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja za ERS (4), ter pripravo razmeram primernih računovodskih ocen. Komisija odobri končne letne računovodske izkaze ERS. (b) Način, na katerega vodstvo izvršuje svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, je odvisen od metode izvajanja ERS. V primeru neposrednega centraliziranega upravljanja izvajalske naloge opravljajo oddelki Komisije. Pri decentraliziranem upravljanju so izvajalske naloge dodeljene tretjim državam, pri posrednem decentraliziranem upravljanju pa drugim organom. V primeru skupnega upravljanja Komisija izvajalske naloge opravlja skupaj z mednarodnimi organizacijami. Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva zasnovo, izvedbo in vzdrževanje uspešnega in učinkovitega notranjega kontroliranja, vključno z ustreznim nadzorom in primernimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi tudi s sodnimi postopki za izterjavo napačno izplačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljeno metodo izvajanja je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi ERS, na koncu odgovorna Komisija.
56.

Zanesljivost in popolnost podatkov na ravni EU sta odvisni od tega, ali države članice pravilno izvajajo zakonske predpise in postopke za poročanje o goljufijah in nepravilnostih, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 515/97 in Uredbi (ES, Euratom) št. 1150/2000. Podatki OWNRES ne prikazujejo nujno gibanja tranzitnih goljufij in nepravilnosti v primerjavi s podatki iz drugih razpoložljivih virov in pokazateljev (Obveščanje o medsebojni pomoči, Carinski informacijski sistem, EWS). Od leta 2001 je na primer OLAF obravnaval zelo redke primere goljufij na področju tranzita. Ta trend zmanjševanja se kaže tudi v pojemajočem številu obvestil o medsebojni pomoči (Mutual Assistance, MA) v zvezi z goljufijami na področju tranzita, ki jih je izdal Urad (s povprečno 35 % celotnega števila obvestil MA na leto, izdanih na začetku devetdesetih let do manj kot 3 % od leta 2001 naprej), ter odsotnost operativnih primerov, neposredno povezanih s tranzitnimi gibanji v Carinskem informacijskem sistemu (CIS). Do danes je samo eden od 620 primerov CIS zadeval tranzit.
6.

Od 19 410 932 EUR prejetih prihodkov znašajo odtegljaji od plač članov, uslužbencev in drugih zaposlenih (davki, pokojninsko in zdravstveno zavarovanje) ter pokojninske pravice, ki so jih uslužbenci prenesli v institucijo, 19 307 066 EUR (99,46 %). Ostali prihodki, prejeti v tem proračunskem letu, znašajo 103 866 EUR. Za primerjavo: leta 2014 so odtegljaji od plač članov, uslužbencev in drugih zaposlenih (davki, pokojninsko in zdravstveno zavarovanje) in pokojninske pravice, ki so jih uslužbenci prenesli v institucijo, znašali 19 422 010 EUR, drugi prihodki za proračunsko leto pa 63 141 EUR.
Agencija se zaveda pomembnosti natančnega načrtovanja proračuna in je že sprejela ukrepe za izboljšanje svojih zmogljivosti za načrtovanje, spremljanje in izvrševanje razpoložljivih proračunskih sredstev. Pričakuje se, da bodo skrbnejše usklajevanje operativnih in upravnih funkcij, dopolnjena zasnova učinkovite notranje kontrole ter postopno pridobivanje izkušenj in strokovnega znanja Agencije po vzpostavitvi njene finančne samostojnosti leta 2013 doprinesli k boljšemu nadzoru nad izvrševanjem proračunskega cikla. Da bi še dodatno podprla nadzor proračunskega spremljanja, je poleg tega uvedla tudi posebne organizacijske ukrepe, vključno s formalizacijo lastništva proračunskih vrstic in odgovornosti na ravni operativnega preverjanja, odprtjem delovnega mesta za uradnika, pristojnega za proračun, in uvedbo rednega poročanja o izvrševanju proračuna.

Agencija je pri prenosih proračunskih sredstev strogo upoštevala finančno uredbo, zaradi česar je prišlo do samodejnih in nesamodejnih prenosov sredstev, kot jih dovoljujejo veljavna pravila o enoletnosti.

Nesamodejne prenose proračunskih sredstev za prostore v Strasbourgu je odobril upravni odbor na podlagi ustrezno utemeljenega predloga Agencije v skladu z veljavnimi pravili.

Pri ocenjevanju obsega prenesenih obveznosti je treba opozoriti na raznolikost odobrenih proračunskih sredstev v naslovu III. Že leta 2013 ob nastopu finančne neodvisnost Agencije so bile z GD HOME nanjo prenesene obveznosti C8 v znesku 40 milijonov EUR. Hkrati je v njenih proračunih za leta 2014, 2015 in – glede na predhodne napovedi – 2016 predvideno uravnoteženje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil. V naslednjih letih bo to velik izziv za zmanjšanje obsega prenesenih obveznosti C8 v naslovu III.
pomoči pri usposabljanju osebja in sodelovanja pri izmenjavi osebja, opreme in pri kriminalističnih raziskavah;

Unija vzpostavi policijsko sodelovanje, ki vključuje vse pristojne organe držav članic, vključno s policijskimi, carinskimi in drugimi tovrstnimi specializiranimi službami kazenskega pregona, pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj.

Europolovi cilji, sestava in delovanje, pa tudi možnosti za kar najtesnejše sodelovanje med Europolom in ustreznimi organi kazenskega pregona v državah članicah v boju proti organiziranemu kriminalu;

institucije Evropske unije, njihovo delovanje in vloga, pa tudi mehanizmi odločanja in pravni instrumenti Evropske unije, zlasti kar zadeva njihov vpliv na sodelovanje na področju kazenskega pregona;

Namen Akademije je pomagati pri usposabljanju visokih policijskih uradnikov v državah članicah z optimizacijo sodelovanja med različnimi sestavnimi deli Akademije. Akademija podpira in razvija evropski pristop h glavnim problemom, s katerimi se srečujejo države članice v boju proti kriminalu, pri njegovem preprečevanju in vzdrževanju javnega reda in miru ter javne varnosti, zlasti v zvezi s čezmejnimi razsežnostmi teh problemov.

Vsaka delegacija ima en glas. Predstavniki Evropske komisije in generalnega sekretariata Sveta Evropske unije ter Europola so povabljeni, da se udeležijo sestankov kot opazovalci brez glasovalne pravice.

Proizvodi in storitve, zagotovljeni v letu 2014 (2013)
Pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije se zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi. Dejavnost Unije, ki dopolnjuje nacionalne politike, je usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo zdravje ljudi. Ta dejavnost zajema obvladovanje močno razširjenih težkih bolezni s spodbujanjem raziskovanja njihovih vzrokov, prenosa in preprečevanja, pa tudi obveščanja o zdravju in zdravstvene vzgoje. Unija dopolnjuje ukrepe držav članic za zmanjševanje škode za zdravje zaradi uživanja drog, vključno z obveščanjem in preprečevanjem.

Zato da bi podprla interese potrošnikov in zagotovila visoko raven varstva potrošnikov, Unija prispeva k varovanju zdravja, varnosti in ekonomskih interesov potrošnikov, pa tudi k spodbujanju njihove pravice do obveščenosti, izobraževanja in samoorganiziranja za zaščito njihovih interesov.
Da bi Unija pripomogla k doseganju teh ciljev in da bi državljanom Unije, gospodarskim subjektom ter regionalnim in lokalnim skupnostim omogočila v celoti izkoristiti ugodnosti vzpostavitve območja brez notranjih meja, prispeva k vzpostavitvi in razvoju vseevropskih omrežij na področju prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture. Ukrepi Unije so namenjeni pospeševanju medsebojnega povezovanja in medobratovalnosti nacionalnih omrežij, pa tudi dostopa do njih.

Da bi Unija pospešila svoj vsesplošni skladni razvoj, razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije.

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje je odgovorna za upravljanje tehničnega in finančnega izvajanja programa TEN-T, tako da spremlja celoten projektni cikel. S svojim vsakdanjim delom skuša izboljšati uspešnost in prožnost izvajanja TEN-T ob znižanju stroškov, hkrati pa priskrbeti visoko strokovno znanje z zaposlovanjem bolj specializiranega osebja. Poleg tega krepi povezave med TEN-T in glavnimi zainteresiranimi stranmi, zagotavlja boljše usklajevanje financiranja z drugimi instrumenti EU, izboljšuje prepoznavnost in koristi financiranja EU ter zagotavlja podporo in povratne informacije Komisiji.

Uredba Sveta (ES) št. 58/2003 pooblašča Komisijo za ustanovitev izvajalskih agencij za izvajanje nalog, povezanih s programi Unije. Zato je bila ustanovljena Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje (TEN-TEA), ki upravlja ukrepe Unije na področju TEN na podlagi smernic in finančne uredbe TENT-T ter dodaja vrednost upravljanju programa TEN-T. Dela pod nadzorom matičnega GD za mobilnost in promet, ki ohranja odgovornost za vprašanja politike.

Sklep o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) določa smernice, ki zajemajo cilje, prednostne naloge in splošno zasnovo, predvidene na področju TEN-T. Da bi se omogočilo izvajanje teh smernic, so bila določena splošna pravila za financiranje TEN s strani Unije.

Dejavnosti Agencije nadzoruje usmerjevalni odbor, ki ga sestavlja pet članov iz generalnih direktoratov EU za mobilnost in promet (dva člana), regionalno in mestno politiko, okolje in človeške vire in varnost ter opazovalec iz Evropske investicijske banke. Odbor se srečuje štirikrat letno in odobri upravni proračun Agencije, delovni program, letno poročilo o dejavnostih, računovodske izkaze vseh prihodkov in odhodkov, zunanje ocenjevalno poročilo ter druga posebna izvedbena pravila.

Proizvodi in storitve, zagotovljeni v letu 2013