Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 343/12)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Fleurie“

PDO-FR-A0930-AM02

Datum obvestila: 7. junij 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I je za besedo „Rhône“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Izraz „se zagotavljajo“ je nadomeščen z izrazom „potekajo“.

Enotni dokument je spremenjen v točki 6, da se vstavijo te spremembe.

Zaradi obveščanja je dodan tudi stavek, da so na spletišču inštituta INAO objavljeni kartografski dokumenti v zvezi z geografskim območjem.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I je za besedo „občin“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Vključen je sklic na uradni geografski kodeks iz leta 2019, seznam občin pa je posodobljen. Dodan je tudi datum, ko je pristojni nacionalni odbor nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité) odobril spremenjeno geografsko območje označbe. Te spremembe so redakcijske in nikakor ne spreminjajo obsega geografskega območja označbe. Potrebne so zaradi združitev ali ukinitev občin ali delov občin ali sprememb imena.

Novo besedilo specifikacije proizvoda še naprej omogoča natančno opredelitev občin geografskega območja.

Posledično je spremenjena postavka „Dodatni pogoji“ enotnega dokumenta.

3. Določbe o zorenju

V točki 2 oddelka IX poglavja I je datum „1. marca“ nadomeščen z datumom „15. januarja“.

Najzgodnejši datum, do katerega vina zorijo, je premaknjen s 1. marca na 15. januar leta, ki sledi letu trgatve, ker je zgodnja trgatev, ki je posledica podnebnih sprememb, vse pogostejša, kar omogoča zgodnejše dokončanje vinifikacije.

Sprememba najzgodnejšega datuma konca zorenja ne vpliva na kakovost vin, saj podnebne in talne razmere območja sorti gamay N dajejo zgodnost, zaradi katere se vina lahko pijejo mlada.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

4. Dajanje na potrošniški trg

V točki 5 oddelka IX poglavja I je datum „15. marca“ nadomeščen z datumom „1. februarja“.

Skladno s premikom najzgodnejšega datuma za konec zorenja je tudi datum dajanja vina na potrošniški trg premaknjen s 15. marca na 1. februar.

Ta sprememba ni vplivala na enotni dokument.

5. Promet med odobrenimi skladišči

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči.

Zaradi skrajšanja minimalnega trajanja zorenja in zgodnejšega datuma za dajanje vin na trg je treba omogočiti hitrejše dajanje vina v promet med gospodarskimi subjekti; določitev zgodnejšega datuma, pred katerim vina ni dovoljeno dati v promet, ni smiselna.

Ta sprememba ni vplivala na enotni dokument.

Naslov točke 5 oddelka IX poglavja I je torej spremenjen s črtanjem besed „promet proizvodov in“.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

6. Prehodni ukrepi

V točki 2(a) oddelka XI poglavja I je pred besedami „do vključno trgatve leta 2034“ dodana beseda „najpozneje“, da se natančneje določijo pogoji tega ukrepa.

Točka 4 je črtana, ker se je zadevni posebni ukrep iztekel.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

7. Podrobnosti v zvezi z nadzorom v specifikaciji proizvoda

— Nadzor nad gospodarskimi subjekti sedaj izvaja certifikacijski organ, v različnih zadevnih odstavkih poglavja II specifikacije proizvoda pa je izraz „načrt inšpekcijskih pregledov“ nadomeščen z izrazom „načrt nadzora“. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

— Sklici na nadzorni organ V oddelku II poglavja III so bila od odobritve specifikacije proizvoda decembra 2011 spremenjena redakcijska pravila tega dela, tako da se, če nadzore izvaja certifikacijski organ, ne navedejo več popolni kontaktni podatki nadzornega organa. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Fleurie

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Kratek opis

To so suha mirna rdeča vina. Imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Ob stekleničenju vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Končna vina, pripravljena za dajanje na trg, ustrezajo naslednjim analitskim standardom:

Najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze): 3 grami na liter.

Za največji delež skupnega alkohola, najmanjši delež dejanskega alkohola, najnižjo vsebnost skupnih kislin in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo standardi iz predpisov Skupnosti.

Vina so lepe vijolično-rdeče barve, ki se sčasoma razvije v granatne odtenke. Vonj ima pogosto cvetlične note in note rdečega jagodičja, ki se s staranjem razvijejo v začimbne note. V ustih so vina odkrito napadalna, a ne agresivna, ter nekoliko kisla. To vino je zaradi svoje lahkosti in prefinjenosti pogosto označeno kot najbolj „ženstveno“ od vin „Crus du Beujolais“.

Splošne analitske lastnosti

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 14,17 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

— Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

— Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

— Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 10 %.

— Vina zorijo vsaj do 15. januarja leta, ki sledi letu trgatve.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2. Pridelovalna praksa

Gostota zasaditve

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami te vinske trte je največ 2,10 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa najmanj 0,80 metra.

Ob upoštevanju najmanjše gostote 6 000 trsov na hektar in zaradi potreb mehanizacije je razdalja med vrstami v vinogradih lahko največ 3 metre.

Pravila rezi

— Obrezovanje se konča 15. maja.

— Vina izhajajo s trsov, ki se obrezujejo s kratko rezjo (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika, enojna ali dvojna kordonska gojitvena oblika royat ali gojitvena oblika charmet) z največ 10 očesi na trs.

— Vsak trs ima od 3 do 5 reznikov z največ dvema očesoma; za pomladitev ima vsak trs lahko en reznik z največ dvema očesoma, obrezan na mladiki, ki je zrasla na starem lesu.

— Pri oblikovanju ali spremembi načina rezi se trsi obrezujejo z največ 12 očesi na trs.

Namakanje ni dovoljeno.

– Določbe o mehanski trgatvi

— Potrgano grozdje se v posode, v katerih se s parcele prepelje v prostore za proizvodnjo vina, naloži do višine največ 0,50 metra.

— Posode so iz inertnega materiala, primernega za živila.

— Oprema za trganje in prevoz potrganega grozdja ima prilagojen sistem za odtekanje vode ali zaščito.

5.2. Največji donosi

1. 61 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin potekajo na ozemlju naslednje občine departmaja Rhône na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019: Fleurie.

7. Glavne sorte vinske trte

Gamay N

8. Opis povezave

8.1. Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži v osrednjem delu vinogradov „Beaujolais“, na vzhodnem robu gričevja Monts du Beaujolais.

Razprostira se le na ozemlju občine Fleurie v departmaju Rhône, severno od Lyona.

V valoviti pokrajini so pogosto strmi hribi skoraj enakomerno prekriti z vinskimi trtami. Višja gorovja v ozadju pokriva gozd.

Razmejene parcele za pridelavo grozdja ležijo na podlagi iz porfirjastega rožnatega granita, ki ima majhne deleže sljude in se imenuje „granite de Fleurie“ (fleurijski granit).

Ločimo dva geo-morfološko različna predela:

— nad krajem, na nadmorski višini od 300 do 450 metrov, so na strmih gričih, kjer je na površju pogosto matična podlaga, zelo peščena in revna tla;

— pod krajem se pobočje postopoma spusti do 230 metrov v smeri reke Saone, kamnino pa prekrivajo nanosi z gričev; tla so debelejša, bogatejša z glino, finim peskom in meljem.

„Bief de Roclaine“ (rokav Roclaine) in potok Presle, ki tečeta po gori in se izlijeta v reko Saono, prepredata ta predel in spreminjata izpostavljenosti.

Podnebje je oslabljeno oceansko s povprečno letno temperaturo blizu 11 °C in zmernimi padavinami, ki so dobro razporejene skozi leto (v povprečju 750 milimetrov). Geografsko območje ima celinske (poletna neurja, zimska megla, ki povzroča ivje) in južne vplive (poletna vročina, največja količina padavin jeseni in spomladi). Geografsko območje, ki ga pred zahodnimi vetrovi ščiti gričevje Monts du Beaujolais, se poleg tega opira na majhno sekundarno pogorje s pobočji, ki so večinoma obrnjena na jugovzhod. Gričevje segrejejo in osvetlijo že prvi jutranji sončni žarki. Ker vinogradi ležijo sredi pobočja, se najpogosteje izognejo spomladanski zmrzali in jutranji megli na ravnini reke Saone, izkoristijo največjo osončenost ter hitro odvajajo morebitne odvečne padavine.

8.2. Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Fleurie ja stara vas. Območje, ki vključuje zalogo vode, je bilo že zelo zgodaj poseljeno, pri čemer so se ljudje naselili predvsem v zaselkih v zahodnem delu.

Vinska trta je na območju „Fleurie“ prisotna od leta 987, o čemer priča akt, sestavljen za opatijo Arpayé, ki leži pod vasjo in je neposredno odvisna od opatije Cluny, v katerem je izposlovan „curtil“ (zaplata zemlje) z „vinsko trto“.

Od konca 15. stoletja je lyonsko meščanstvo, ki je obogatelo s svilarstvom in bančništvom, razvilo vinogradništvo.

V 18. stoletju so zelo cenjena vina „Fleurie“ trgovci z burgundskimi vini pošiljali v Pariz, nato so se postopno prodajala na severu Francije in v Angliji. Na začetku 20. stoletja se je vino prodajalo po vsej Franciji in na tujih trgih v Švici, Belgiji in Nemčiji.

Leta 1927 je zahvaljujoč dinamičnim fleurijskim družinam svoja vrata odprla zadružna klet v Fleuriju. Marguerite Chabert, katere družina je odgovorna za ustanovitev zadružne kleti v Fleuriju in ki ji je nekaj časa predsedovala, je s svojo osebnostjo zaznamovala zgodovino vin „cru“.

Kontrolirana označba porekla „Fleurie“ je bila priznana leta 1936. Je vodilna med vini „Crus du Beaujolais“ in zlasti švicarski trg vina kupuje po visoki ceni.

Vas se odpira turizmu. Leta 2007 se je približno 30 posestev združilo in odprlo klet „La maison de Fleurie“.

Prebivalci Fleurija se identificirajo z „Madono“, kipom Device, ki bdi nad vinogradi iz kapele v Fleuriju. Z leti je postala simbol občine in vinogradov, ki se sklicujejo nanjo na večini promocijskih etiket in logotipov.

Vinogradi so namenjeni izključno proizvodnji rdečih vin. Glavna sorta vinske trte je gamay N. Da bi bila rodovitnost te sorte pod nadzorom, so trte obrezane s kratko rezjo z rezniki v kotlasti gojitveni obliki.

Posestva so večinoma družinska. Na njih se vrsti in tudi skupaj dela več generacij. V povprečju je na gospodarstvo približno 9 hektarov obdelovalnih površin. Leta 2010 so vinogradi „Fleurie“ pokrivali površino približno 1 400 hektarov. Vino proizvaja 180 proizvajalcev, zadružna klet in približno deset trgovcev.

8.3. Vzročna medsebojna povezava

Zgodovinski vinogradi „Fleurie“, ki so starejši od tisočletja, so skozi čas oblikovali posebno pokrajino, v kateri zasedajo pomembno mesto.

Na razgibanem ozemlju na granitni podlagi se vinogradi raztezajo na nadmorski višini od 200 do 450 metrov, na ponekod zelo strmih gričih, na katerih imajo odlično izpostavljenost, ki prispeva k pridelavi vin z lepo kompleksno aromo.

Odprtost proti širni ravnini reke Saone zagotavlja ugodno osvetljenost, ki spodbuja klorofilno aktivnost trte, kar krepita nadmorska višina in večinoma jugovzhodna izpostavljenost, ki zagotavljata optimalno in enakomerno zrelost grozdja.

Tla iz granitnega peska so revna in prepustna, primerna za zmerno pridelavo. Sorta gamay N je občutljiva na pedološke spremembe in posebej prilagojena slabo rodovitnim tlom, iz nje pa se prideluje lahko vino s cvetico finih taninov.

V teh posebnih geografskih razmerah so proizvajalci vin „Fleurie“ skozi generacije razvili tehnike, s katerimi lahko iz sorte gamay N potegnejo najboljše.

Njihovi znanje in spretnosti se v skladu z običaji odražajo s kratko rezjo z rezniki in kotlasto gojitveno obliko vinske trte, visoko gostoto zasaditve, pridelovalnimi praksami, ki omejujejo erozijo tal in prilagojenimi tehnikami pridelave vina, katerih cilj je pridelava surovine bogatih barv, ki hkrati zagotavlja prefinjenost, sadnost in eleganco vin.

Preden je vino „Beuajolais nouveau“ osvojilo planet, so bila vina „Fleurie“ že zelo cenjena in so imela trden sloves. Na začetku 18. stoletja so jih trgovci z burgundskimi vini pošiljali v Pariz. V 19. stoletju so različni avtorji, med katerimi so bili Jullien, Guyot, Danguy, ki so preučevali in opisovali francoska vina, vina „Fleurie“ vedno uvrstili med najboljša.

Potrošniki iz Švice in Anglije, ki jih je privlačilo to, da ime „Fleurie“ zveni podobno kot „Fleur“ in „Flower“ (cvet), so prispevali k njihovemu slovesu po vsej evropski celini. Ta sloves potrjuje tudi prodajna razstava, ki poteka vsako leto v Fleuriju v soboto in nedeljo po dnevu spomina na mrtve ter je dobro obiskana.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Côte-d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée in Vougeot;

— departma Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (samo del, ki ustreza delu nekdanje občine Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon in Vindry-sur-Turdine (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Dareizé, Les Olmes in Saint-Loup);

— departma Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin de Donzy-le-National, Massy in La Vineuse), Vinzelles in Viré;

— departma Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Champvallon, Villiers sur Tholon in Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers in Yrouerre.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(a) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za ime kraja, zavedenega v katastru; — je ta naveden na prijavi pridelka. Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom kontrolirane označbe porekla in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

(b) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin du Beaujolais“ ali „Grand Vin du Beaujolais“ ali „Cru du Beaujolais“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-163ce6ee-43f3-40c6-b350-36ff801081a0

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.