OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Učinkovit in zanesljiv prometni sistem je pomemben za nemoteno delovanje notranjega trga in je ključni sektor gospodarstva. Cestni promet ima najpomembnejšo vlogo v sistemu notranjega prometa, vendar se v zvezi z njim pojavljajo številni družbenoekonomski in okoljski izzivi (npr. podnebne spremembe, onesnaženost zraka, hrup, zastoji). Zaračunavanje cestnih pristojbin je lahko ključno pri spodbujanju čistejših, učinkovitejših prevozov, njegova skladnost pa je poglavitna za zagotavljanje pravične obravnave uporabnikov cest in trajnostnega financiranja infrastrukture.

Direktiva 1999/62/ES določa pravni okvir o cestnih pristojbinah za uporabo določenih cest za težka tovorna vozila. Cilj direktive je odpraviti izkrivljanja konkurence med prevoznimi podjetji s postopnim usklajevanjem davkov na vozila in vzpostavitvijo pravičnih mehanizmov za zaračunavanje infrastrukturne pristojbine. Določa najnižje ravni davkov na vozila za težka tovorna vozila in načine zaračunavanja infrastrukturne pristojbine, vključno z razlikovanjem pristojbin glede na okoljsko učinkovitost vozil.

Vendar Direktiva še ne vsebuje elementov, ki bi posebej prispevali k zmanjšanju emisij CO2 v prometu. Leta 2014 so bile emisije CO2 v cestnem prometu še vedno za 17 % višje kot leta 1990. Največji delež teh emisij (več kot 60 %) izvira iz osebnih avtomobilov, delež emisij iz težkih tovornih vozil pa se povečuje. Glede na sedanja gibanja se emisije ne bodo zmanjšale dovolj, da bi se dosegli cilji EU, določeni za leti 2030 in 2050.

Cestna infrastruktura je v številnih državah članicah v vse slabšem stanju zaradi nezadostnega vzdrževanja. Javna poraba za vzdrževanje cest v EU se je med letoma 2006 in 2013 zmanjšala za približno 30 % in je leta 2013 znašala 0,5 % BDP (v primerjavi z 1,5 % leta 1975 in 0,8 % leta 2008). Posledica so različni negativni gospodarski in družbeni učinki ter vplivi na okolje, vključno s čedalje višjimi obratovalnimi stroški vozil, emisijami onesnaževal in hrupa, daljšim časom potovanj, nesrečami in negativnim vplivi na gospodarstvo.

Veljavna zakonodaja se uporablja le za težka tovorna vozila, druga vozila niso obravnavana. Na tem področju, ki vključuje zlasti osebna vozila in na katerem ni posebnih omejitev, obstaja tveganje, da se za kratkoročne vinjete določi sorazmerno previsoka cena, kar bi privedlo do diskriminacije občasnih, večinoma tujih uporabnikov. Druga težava z diskriminacijo, ki se lahko pojavi in je skupna vsem vrstam vozil, je nadomestilo nacionalnim uporabnikom, če se uvedejo časovno omejene pristojbine.

Negativni učinki cestnega prometa prinašajo visoke stroške za družbo. Avtomobili in kombinirana vozila manj poškodujejo infrastrukturo kot težka vozila (vključno s težkimi tovornimi vozili in avtobusi), vendar osebni avtomobili povzročajo približno dve tretjini zunanjih stroškov (vključno s stroški zaradi podnebnih sprememb, onesnaženja zraka, hrupa, nesreč in drugih negativnih učinkov), ki nastanejo zaradi cestnega prometa, ali približno 1,8–2,4 % BDP.

Poleg tega so zastoji stalna težava na mestnih območjih in zunaj njih, vendar so jih države članice obravnavale le občasno. Prometne konice na cestah prinašajo precejšnje stroške za družbo, ki znašajo 1 % BDP EU. Dve tretjini teh stroškov se lahko pripišeta osebnim avtomobilom, 20–30 % pa medmestnemu prometu.

Cilj pobude je doseči napredek pri uporabi načel „onesnaževalec plača“ in „uporabnik plača“ ter s tem spodbujati finančno in okoljsko trajnosten ter družbeno pravičen cestni promet.

Pobuda prispeva k programu ustreznosti in uspešnosti predpisov, saj je njen namen, da zagotovi posodobitev in poenostavitev nekaterih določb Direktive.