SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 29.10.2009 
SEC(2009) 1476 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k 
  
Predlogu 
  
ODLOČBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
  
o sodelovanju Skupnosti pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu 
za Baltsko morje (BO NUS-169), ki izvaja ve č držav članic 
  
{COM(2009) 610} {SEC(2009) 1475} 
 
SL 2   SL 1. Uvod in opredelitev problema 
Na ekosistem Baltskega morja mo čno vplivajo številni naravni de javniki in dejavniki, ki so 
posledica človekovega delovanja. Zlasti morje in obale so pod vplivom skupnih in vse ve čjih 
negativnih u činkov onesnaževanja, evtrofikacije, podnebnih sprememb, zakisljevanja, 
invazivnih tujih vrst, čezmernega izkoriš čanja živih virov in zmanjševanja biotske 
raznovrstnosti. Te grožnje zmanjšujejo zmož nost Baltskega morja, da bi trajnostno 
zagotavljalo dobrine in storitve , od katerih so ljudje odvisni. To ima nevarne posledice za 
celotno baltsko regijo in širšo Evropsko skupnost. Po predvideva njih naj bi se v prihodnjih 
desetletjih globalne spremembe (vklju čno s podnebnimi) in dolgoro čni ter razsežni vplivi 
povečali in ustvarili dodaten pritis k na sistem Baltskega morja. 
Trajnostne rešitve okoljskih težav ter uporaba dobr in in storitev sistema Baltskega morja 
zahtevajo nova znanstvena spoznanja, da bi razumeli vedenje izjemno zapletenega sistema Baltskega morja, njegovo povezanost s številnimi naravnimi in človeškimi dejavniki ter 
njihove povratne u činke, to pa zahteva okrepljeno uskl ajevanje in sodelovanje na podro čju 
raziskav med baltskimi državami. 
Kljub številnim raziskovalnim dejavnostim v regi ji Baltskega morja pa so ta prizadevanja 
večinoma neusklajena in ne temeljijo na skupno dogovorjenem regionalnem akcijskem na črtu. 
Posledično so prizadevanja, ki so tako nujno potr ebna za reševanje za pletenih izzivov, zelo 
razdrobljena. Poleg tega je za radi regionalne razsežnosti teža v, pri nekaterih (npr. podnebnih 
spremembah) pa tudi globalne, potreben traj nosten in povezan pristop glede raziskav na 
regionalni ravni. 
To stanje zahteva razvoj in izvajanje v cel oti povezanega pristopa, s katerim bi se lahko 
ustrezni raziskovalni programi vseh držav, ki mejijo na Baltsko morje, racionalizirali in 
osredotočili na zapletena in nujna vprašanja , da bi se na njih usklajeno, u činkovito in uspešno 
odgovorilo. 
Temu je namenjena dolgotrajna politi čna podpora, ki že 15 let poziv a k izboljšani usklajenosti 
raziskovalnih dejavnosti v Evropi ter k uskladit vi nacionalnih in regionalnih raziskovalnih 
politik in programov ob podpori Sedmega okvirnega programa (7OP), da se prepre čita 
razdrobljenost in prek rivanje pristojnosti. V odgovor na to je Komisi ja za okvir Baltskega 
morja predstavila na črt za izvajanje pobude na podlagi člena 169 za podro čje raziskav 
Baltskega morja v okviru posebnega programa za izvajanje 7OP.
1 
2. Subsidiarnost 
Kljub številnim raziskovalnim dejavnostim in vsem prizadevanjem za odpravo razdrobljenosti 
raziskav v regiji je še ve dno treba okrepiti povezovanje med nacionalno financiranimi 
raziskovalnimi dejavnostmi, da bi se odgovorilo na okoljske izzive, s katerimi se spopada 
regija Baltskega morja in ki ve činoma presegajo nacionalne meje, ter odpravile 
pomanjkljivosti, ki so vzrok za razdrobljenos t v raziskovanju. Vendar pa posamezne države 
članice, ki ravnajo samo stojno, ne morejo dose či strateškega cilja tega  ukrepa, tj. povezovanja 
nacionalnih programov za okoljske r aziskave Baltskega morja, ki jih  izvajajo države, ki nanj 
                                                 
1 Odlo čba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem pr ogramu „Sodelovanje“ za 
izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in 
predstavitvene dejavnosti (2007–2013). 
 
SL 3   SL mejijo. Sodelovanje osmih baltskih držav in mord a tudi Ruske federacije bi pomenilo zbiranje 
kritične mase brez primere, ki je tako pot rebna za doseganje ciljev programa. 
Evropska dodana vrednost izvajanja pobude na podlagi člena 169 je glede na omejene 
raziskovalne možnosti, ki so na voljo na naciona lni, regionalni in lokalni ravni ter s katerimi 
bi vsaka država zase reševala zapletene okoljske  izzive regije Baltske ga morja kot celote, 
popolnoma upravi čena. To je bilo potrjeno tudi z zelo mo čno politično podporo ter 
odobritvijo nacionalnih vl ad baltskih držav, ve č Evropskih svetov in Evropskega parlamenta. 
Poleg tega bi taka pobuda s skupnim izvaja njem razpisov za zbiranje predlogov, skupnim 
razvojem istih programov za usposabljanje in izmenjavo ter souporabo obsežne raziskovalne 
infrastrukture pripomogla k pove čevanju zmogljivosti v državah članicah z manjšimi 
raziskovalnimi zmogljivostmi in zapolnila vrzel na podro čju raziskav Baltskega morja. 
Ne nazadnje pa bo pobuda poleg pri čakovane dodane vrednosti za baltsko regijo spodbudila 
tudi regije ob drugih evropskih morjih k razvoju podobnih modelov za upravljanje raziskav. 
3. Cilji 
Splošni cilj politike  te pobude je izboljšati raziskovalne zmogljivosti regije Baltskega morja, 
da se podpreta razvoj in izvajanj e predpisov, politik in praks upra vljanja, ki ustrezajo svojemu 
namenu, da se u činkovito odgovori na ve čje okoljske in klju čne družbene izzive, s katerimi se 
regija spopada in se bo spopadala v prihodnjih letih, ter da se izboljšata u činkovitost in 
uspešnost razdrobljenih programov za okoljske razi skave in pristopa k njim v regiji Baltskega 
morja s povezovanjem raziskovalnih deja vnosti sistema Baltske ga morja v trajen, 
sodelovalen, interdisciplinaren, dobro povezan in natan čno usmerjen ve čnacionalni program. 
Posebni cilji  pobude so:  
• pripraviti na politiki temelje če strateške razis kovalne programe; 
• izboljšati usklajenost in  povezovanje trajnostnih čezmejnih in medsektorskih javnih 
raziskovalnih programov; 
• zvišati raven raziskovalnih zmoglji vosti baltskih držav, ki so nove članice EU; 
• pridobiti dodatna finan čna sredstva na podlagi iz boljšanega medsektorskega 
sodelovanja pri raziskavah sistema Baltskega morja. 
Operativni cilji pobude so:  
• vzpostaviti primerne platforme za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, ki 
vključujejo zastopanje vseh zadevnih sektorjev; 
• določiti primerne na čine izvajanja, ki omogo čajo učinkovito izvajanj e programa prek 
skupnega pravnega subjekta za upravlja nje in skupne strukture upravljanja; 
• objaviti najmanj tri ve čtematske, strateško usmerjene in ve čpartnerske skupne 
razpise za zbiranje predlogov. 
4. Možne politike 
Preučene so tri možne politike za uresni čitev splošnih in posebnih ciljev pobude. To so: 
 
SL 4   SL možna politika 1: nadaljevanje politik, ki so bile do zdaj oblikovane na podlagi 7OP 
(„ravnanje brez sprememb“); 
možna politika 2: uporaba regionalno usmerjenega ve čtematskega razpisa ali razpisov na 
podlagi okvirnega programa; 
možna politika 3: uporaba člena 169 s tremi mogo čimi pristopi (A, B in C), ki se razlikujejo 
po obsegu in intenzivnosti strateške usmeritve in sodelovanja zainteresiranih strani pri racionalizaciji in iz vajanju razpisov za zbiranje predlogov: 
– možna politika 3 s pristopom A – uporaba člena 169 z usmerjenostjo samo na morske 
raziskave in s takojšnjo objavo znanstveno us merjenih razpisov za zbiranje predlogov; 
– možna politika 3 s pristopom B – uporaba člena 169 z usmerjenostjo ,razširjeno na povodje 
Baltskega morja, ter s strateškima vizijo in na črtom, ki bosta oblikovana pred za četkom 
pobude in predlogom Komisije; 
– možna politika 3 s pristopom C – uporaba člena 169 z usmerjenostjo, razširjeno na povodje 
Baltskega morja, ter s strateškima vizijo in na črtom, ki bosta oblikovana  v prvi fazi pobude.  
Tri preučene možnosti se razlikujejo po ureditvi ukrepanja Skupnosti,  ki je lahko posredno ali 
neposredno, po na činu oblikovanja in izvajanja pod pornih strategij ter po obsegu 
raziskovalnega podro čja, ki je lahko izklju čno morsko ali pa zaje ma pristop, ki vklju čuje 
povodje. 
5. Ocena u činkov 
V spodnji preglednici je povzeta iz vedena analiza in prikazana pr imerjava možne politike 2 in 
možne politike 3 s pristopi A, B in C v smislu pozitivnega u činka ukrepanja Skupnosti glede 
na splošni cilj in posebne cilje, ki so bili opredeljeni. Analiza mogo čih učinkov možne 
politike 1 (nadaljevanje politik, ki so bile do zdaj oblikovane na podlag i 7OP, ravnanje brez 
sprememb) glede na to, da je to izhodiš če, v preglednico ni vklju čena. Ti rezultati so 
oblikovani glede na obi čajni scenarij (možna politika 1 – na daljevanje politik, ki so bile do 
zdaj oblikovane na podlagi 7OP, ravna nje brez sprememb), ki se šteje za to čko nič. 
Primerjava kaže, da ima najve čji učinek možna politika 3 s pristopom C.
 
SL 5   SL Pregled mogo čih učinkov možnih politik 
Mogoči učinek opredeljenih ciljev:  Možnost 
2 Možnost 
3 A Možnost 
3 B Možnost 
3 C 
SPLOŠNI CILJ  
• Izboljšanje raziskovalnih zmogljivosti regije 
Baltskega morja, da se podpreta razvoj in 
izvajanje predpisov, politik in praks 
upravljanja, ki ustrezajo svojemu namenu, 
da se učinkovito odgovori na ve čje okoljske 
in ključne družbene izzive, s katerimi se 
regija spopada in se bo spopadala v 
prihodnjih letih, ter da se izboljšata 
učinkovitost in uspešnost razdrobljenih 
okoljskih raziskovalnih programov in 
pristopov v regiji Baltskega morja s 
povezovanjem raziskovalnih dejavnosti sistema Baltskega morja v trajen, 
sodelovalen, interdisciplinaren, dobro 
povezan in natan čno usmerjen 
večnacionalni program.
 srednji  srednji  velik zelo velik  
POSEBNI CILJI  
• Priprava na politiki temelje čega strateškega 
raziskovalnega programa.  zelo 
majhen  zelo majhen velik zelo velik  
• Izboljšanje usklajevanja in povezovanja 
trajnostnih čezmejnih in medsektorskih 
javnih raziskovalnih programov.  srednji  velik velik zelo velik  
• Zvišanje ravni raziskovalnih zmogljivosti 
baltskih držav, ki so nove članice EU.  velik velik velik velik 
• Pridobitev dodatnih finan čnih sredstev na 
podlagi izboljšanega medsektorskega sodelovanja pri raziskavah sistema 
Baltskega morja.
 majhen  majhen  velik zelo velik  
OPERATIVNI CILJI  
• Vzpostavitev primernih platform za 
posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, ki 
vključujejo zastopanje vseh zadevnih 
sektorjev.  majhen  srednji  velik zelo velik  
• Določitev primernih na činov izvajanja, ki 
omogočajo učinkovito izvajanje programa 
prek skupnega pravnega subjekta za 
upravljanje in skupne strukture upravljanja.  majhen  majhen  velik zelo velik  
• Objava najmanj treh ve čtematskih, strateško 
usmerjenih in ve čpartnerskih skupnih 
razpisov za zbiranje predlogov.  srednji  srednji  velik zelo velik  
 
SL 6   SL  
6. Primerjava možnosti: najprimernejša možnost 
Glede na pregled možnih politik bi lahko možna politika 3 s pristopom C, če bi bila v celoti 
razvita, privedla do bistvenega izboljšanja ra ziskovalnih zmogljivosti v baltski regiji, kar bi 
pomenilo boljšo podporo trajnos tnemu razvoju na tem obmo čju.  
Z možno politiko 3 s pristopom C se zagotovijo dodaten čas in sredstva za oblikovanje 
potrebnih mehanizmov, ki bi omogo čili boljšo uskladitev pobude na podlagi člena 169 z 
vsebino in duhom člena 169 ter vzpostavitev platforme za skupne raziskovalne programe EU 
in držav članic, s tem pa tudi pripravo usklajenega in dolgoro čnega raziskovalnega programa 
s kritično maso. Dejavno sodelovanje Evropske komisije z vklju čevanjem v organe za 
upravljanje pobude lahko ohranja poudarek na  mobilnosti in odprtosti ter osredoto čanje na 
nova podro čja. Z združitvijo finan čnih sredstev EU in nacionalnih finan čnih sredstev se 
ustvari kriti čna masa v smislu zmogljivosti, strokovnega zn anja in izkušenj ter sredstev, ki bi 
pospešila strukturne sprememb e v nacionalnih razi skovalnih sistemih Baltskega morja in 
povezanega povodja ter spodbudila razvoj in izvajanje trajnega, sodelovalnega, interdisciplinarnega, dobro povezanega ter natan čno usmerjenega ve čnacionalnega programa 
v podporo trajnostnemu razvoju regije. Povezave z industrijo ter drug imi zainteresiranimi 
stranmi in uporabniki bi se na nacionalni ravni okrepile. Ta možnost ne bi zahtevala bistvenih 
institucionalnih sprememb, saj je mreža EEIG že uveljavljena; po drugi strani bi se z njo 
odprle priložnosti za to, da bi tudi druge institucije za fi nanciranje zagotovile finan čno 
podporo na črtu za strateške raziskave, ki bi koris tile širšim gospodarskim in družbenim 
interesom, ki so odvisni od virov iz sistema Ba ltskega morja. To je najobetavnejša možna 
politika v smislu doseganja dolgotrajnega in trdnega povezovanja na institucionalni ravni 
(agencije za financiranje) in  ravni raziskovalnih skupnosti. 
Možna politika 3 s pristopom C bi bila lahko u činkovita pri izvajanju namena in duha 
člena 169 ter ima velik potencial za pridobiva nje dodane vrednosti iz drugih dopolnilnih 
raziskovalnih dejavnosti, financ iranih na podlagi 6O P in 7OP. Vendar pa je njen uspeh mo čno 
odvisen od doseganja ciljev strateške faze. Za zagotovitev doseganja teh ciljev bodo službe Komisije skupaj z odborom neodvisnih stroko vnjakov za pregledovanje izvedle pregled 
strateške faze, da se potrdi, ali so bili doseženi cilji, dolo čeni v začetni strateški fazi.  
Možna politika 3 s pristopom C bi omogo
čila zbiranje dodatnih finan čnih sredstev na 
evropski in nacionalni ravni. S prispevkom Skupnosti bi se zagot ovilo, da bi bili v delovnem 
programu pobude zajeti resni čni evropski interesi, pri tem pa nacionalne dejavnosti ne bi bile 
omejene in zavezane izklju čno evropski razsežnosti programa. 
Splošna sklepna ugotovitev je, da je to pravi tren utek za pobudo na podlagi člena 169, ki bi 
povzročila zbiranje kriti čne mase, potrebne za reševanje zahtevnih okoljskih izzivov regije 
Baltskega morja kot celote, da bi se dosegli cilji programa. 
 
7. Spremljanje in ocenjevanje 
Najprimernejša možnost (možna politika 3 s pristopom C) predvideva izvedbo pobude 
BONUS-169 v dveh lo čenih fazah – v prvi, dveletni strateški fazi, in drugi, petletni izvedbeni 
fazi, v kateri bi bili objavljeni najm anj trije razpisi za zbiranje predlogov. 
 
SL 7   SL Poleg predhodne ocene DIS, ki bo v skladu s finan čno uredbo opravljena pred za četkom 
izvedbene faze, bo Komisija ob pomo či neodvisnih strokovnjakov oc enjevala in spremljala 
tudi pobudo BONUS. Opravljeni bodo trije pregle di: prvi pregled ob koncu strateške faze, 
vmesni pregled med izvedbeno fazo in naknadni  pregled ob koncu izvedbene faze. Komisija 
bo ocenila napredek v smeri doseganja splo šnega in posebnih ciljev z uporabo seznama 
merljivih kazalnikov. Poudariti je treba, da naj bi se po pri čakovanjih glavni u činki pobude 
pojavili proti koncu programa BONUS. Poleg tega bodo s to pobudo na podlagi člena 169 v 
zelo veliki meri upoštevana priporo čila, navedena v poro čilu Van Velzen2. 
Kar zadeva finan čne posledice pobude, so se sodelujo če države (SD) v okviru zgoraj 
predstavljene najprimernejše možne politike zav ezale, da bodo prispevale 26 mio EUR svežih 
finančnih sredstev skupaj z dodatnimi „stvarnimi prispevki v obliki infrastrukture“ v višini 
10 mio EUR. V okviru možnih politik 3B in 3C ter v nasprotju z možno politiko 3A bi se od 
SD poskušala pridobiti dodatna finan čna sredstva v višini 14 mio EUR s pritegnitvijo 
dodatnih nacionalnih agencij za financiranje v strateški fazi  pobude. Projekti, ki bi bili 
izvedeni v okviru pobude na podlagi člena 169, bi bili fina ncirani s skupnim finan čnim 
prispevkom Skupnosti in sodelujo čih držav. ES bi zagotovila enak znesek, kot bi ga za 
program BONUS-169 prispevale sodelujo če države, za to skupno financ iranje pa bi bila v 
predlogu Komisije za soodlo čanje določena zgornja meja. 
V okviru možne politike 3 s pristopom C in v nasp rotju možnimi politikami 2, 3A in 3B bi ES 
za kritje upravi čenih stroškov, nastalih v stra teški fazi, zagotovila najve č 1,25 mio EUR (enak 
znesek bi zagotovile tudi sodelujo če države) iz skupnega prispevka EU. Ta znesek bi se odštel 
od skupnega prispevka EU. Vendar bi se s tem zneskom pove čala stroškovna u činkovitost te 
možnosti, ker bi se z vzpostavljenimi  strateškimi „mehanizmi“ izjemno pove čala dodana 
vrednost pobude in znatno okrepili ustreznost ter u činkovitost politike in u činek raziskovalnih 
dejavnosti, predvidenih v izvedbe ni fazi. Poleg tega ima možna politika 3C tudi najve čji 
učinek in je glede upravnih stro škov za Komisijo stroškovno naju činkovitejša. 
Seveda sta ocena pri čakovane stroškovne u činkovitosti razli čnih možnih politik ter 
kvantifikacija vloge usklajevanja  morskih in pomorskih razisk av v celotni regiji neizogibno 
povezani z dolo čeno mero negotovosti. Poleg tega v EU ni nobenega podobnega na črta, ki bi 
ga bilo mogo če uporabiti kot merilo za meds ebojno primerjavo. Ker sta kon čna proizvoda 
take pobude novo znanje, uporabljeno za doseganje trajnostne uporabe dobrin in storitev, ki 
jih zagotavlja morski ekosistem, ter dolgoro čna zaščita kakovosti okolja, se pri čakuje – za kar 
pa ni trdnih dokazov –, da bo usklaj evanje in povezovanje (z razli čnimi stopnjami uspeha) za 
to predvidenih nacionalnih shem na podlagi mo žne politike 3 s pristopi A, B in C stroškovno 
učinkovitejši na čin za doseganje ve čje kakovosti znanja v smislu zanesljivosti, celovitosti in 
pomembnosti za potrebe uporabnikov. 
                                                 
2 Poro čilo o neodvisnem zunanjem pregledu, pregled programa EDCTP, ki ga je izvedel sosvet 
IER/EDCTP: Wim Van Velzen (predsednik), Adeto kunbo O. Lucas, Allyson Pollock, Jean Stéphenne 
in Fernand Sauer, 12. julij 2007, h ttp://ec.europa.eu/research/health/poverty-
diseases/doc/final_ier_report_12july2007_en.pdf.