[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.10.2009

COM(2009)523 konč.

2009/0147 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o zagotavljanju makrofinančne pomoči Gruziji

SEC(2009)1310 final

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje predloga |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija predlaga zagotovitev makrofinančne pomoči Gruziji v obliki donacije v največjem znesku 46 milijonov EUR za kritje zunanjih finančnih potreb Gruzije v obdobju 2009–2010, ki jih opredeli Mednarodni denarni sklad (MDS). Ta pomoč, ki naj bi bila namenjena financiranju primanjkljaja v državnem proračunu, je del celovitega paketa Skupnosti v višini do 500 milijonov EUR za pomoč pri obnovi Gruzije po oboroženem sporu z Rusijo avgusta 2008. Gruziji naj bi tudi pomagala pri odpravljanju posledic svetovne gospodarske in finančne krize. Makrofinančna pomoč Skupnosti bo Gruziji pomagala ublažiti finančne omejitve pri izvajanju državnega programa gospodarske obnove in stabilizacije, kot je bil dogovorjen z institucijami Bretton Woods in podprt s stand-by aranžmajem (SBA) z MDS, potrjenim septembra 2008. Predlagana makrofinančna pomoč bo izredna in časovno omejena ter se bo izvajala vzporedno s SBA. Dopolnjevala bo podporo mednarodnih in dvostranskih donatorjev. Ta pomoč prihaja v času nadaljnje krepitve političnih odnosov med EU in Gruzijo, po odločitvi izrednega Evropskega sveta, ki se je sestal v Bruslju 1. septembra 2008 z namenom okrepiti odnose z Gruzijo, in po vrhu v Pragi 7. maja 2009, na katerem se je začel program vzhodnega partnerstva. Leta 2006 je Svet sprejel Sklep 2006/41/ES o zagotavljanju makrofinančne pomoči Gruziji v višini 33,5 milijona EUR. Zadnji obrok te pomoči v višini 11,5 milijona EUR ni bil izplačan, ker ni bil izpolnjen pogoj o upravljanju javnih financ, kot je bilo dogovorjeno v Memorandumu o soglasju. |

120 | Splošno ozadje Do avgusta 2008 je bila Gruzija država s stabilnimi makroekonomskimi rezultati. Realna rast je bila v letih 2005 in 2006 večja od 9 %, v letu 2007 pa 12 %. V prvi polovici leta 2008 je ostala letna stopnja rasti pri trdnih 8,6 %. Vojaški spopad z Rusijo avgusta 2008 pa je načel močno rast iz preteklih let. Globalna finančna kriza, ki se je razvijala vse od konca leta 2008, je še dodatno poslabšala gospodarski položaj Gruzije. Upravni odbor MDS je sredi septembra 2008 odobril 18-mesečni stand-by aranžma v vrednosti 750 milijonov USD (ki predstavlja izredni dostop ob 300 odstotkih kvote Gruzije). Glede na potrebo po dopolnitvi mednarodnih rezerv Nacionalne banke Gruzije (NBG) po krizi avgusta 2008 so bila sredstva zagotovljena in Gruzija je lahko črpala 250 milijonov USD iz sklada, potem ko je odbor odobril program. Med pripravo programa je MDS ocenil, da znašajo zunanje finančne potrebe Gruzije za obdobje 2008–2010, ki jih niso pokrila pričakovana sredstva iz MDS, okrog 650 milijonov USD, vključno s 450 milijoni USD za obdobje 2009–2010. Na podlagi ocene te zunanje finančne vrzeli je Komisija obljubila makrofinančno pomoč v višini 46 milijonov EUR, kar je bilo tudi v skladu z zahtevo ministrskega predsednika Gruzije, prejeto septembra 2008. Makrofinančna pomoč, dodeljena s strani EU, bi pokrila okrog 13 % preostalih finančnih potreb v obdobju 2009–2010. Prvi pregled ureditve SBA je bil končan decembra 2008. Takrat so se organi zaradi razmeroma dobrih možnosti za neposredne tuje naložbe v letu 2009 odločili, da ne bodo črpali drugega obroka v okviru SBA. Komisija je v teh pogojih preložila dokončanje predloga za makrofinančno pomoč (makrofinančna pomoč EU se lahko dodeli le kot dopolnilno financiranje sredstev iz MDS). Vendar pa se je gospodarski položaj ponovno poslabšal zaradi vpliva svetovne gospodarske krize na Gruzijo, ki je bil večji od pričakovanj. Močno zmanjšanje zunanjih finančnih prilivov je skupaj z zaostritvijo pogojev za pridobivanje bančnih posojil zmanjšalo povpraševanje na domačem trgu. To je povzročilo izrazit upad domače proizvodnje in uvoza. Za leto 2009 MDS napoveduje realno rast BDP za -4 %. Posledica upada gospodarske rasti je bilo tudi poslabšanje fiskalnega stanja. Že v letu 2008 se je javnofinančni primanjkljaj kljub znatnemu porastu prilivov donacij iz uradnih virov povečal z manj kot 5 % BDP na 6 %. Ta primanjkljaj bi se lahko brez težav financiral iz privatizacijskih prejemkov, izdaje obveznic in uradnih posojil (predvsem Svetovne banke in ZDA). Cilj vlade za leto 2009 je, da se ohrani primerljiva raven fiskalnega primanjkljaja. Glede na primanjkljaj prihodkov iz proračuna bodo morali gruzijski organi za dosego tega cilja znatno zmanjšati državne investicijske odhodke v proračunu in s tem tudi možnost vlade, da zagotavlja proticiklično fiskalno spodbudo. Večji upad gospodarske dejavnosti od pričakovanega se kaže v pomembnih spremembah na zunanjih računih. Zadnje napovedi MDS glede plačilne bilance Gruzije za obdobje 2009–2010 kažejo na kombinacijo zmanjšanja primanjkljaja v blagovni menjavi in primanjkljaja na tekočem računu ter precej manjše prilive zasebnega kapitala. Zmanjšanje načrtovanih neto prilivov kapitala odraža več dejavnikov, vključno z manjšimi prilivi neposrednih tujih naložb in višjo amortizacijo posojil. Konec koncev se trenutno načrtovane zunanje finančne potrebe, ki izhajajo iz teh sprememb, ne razlikujejo bistveno od pričakovanj za september 2008. Vendar pa ostajajo te napovedi izjemno negotove in lahko se izkaže, da bodo finančne potrebe znatno višje in bodo odražale pomembna negativna tveganja. Predvsem neposredne tuje naložbe naj bi, kljub zniževanju, po napovedih ostale nad 8 % BDP, kar pa bi lahko bila preveč optimistična predpostavka. Da bi omejili vpliv upočasnitve gospodarske rasti, so se gruzijski organi odločili, da poiščejo možnost za zunanje financiranje. Potem, ko je MDS marca zaključil drugi pregled SBA, je Gruzija v skladu z dogovorom črpala dva obroka v višini približno 187 milijonov UDS. Tretji pregled programa v skladu z SBA je odobril upravni odbor MDS 6. avgusta 2009. Glavni rezultat tega pregleda je podaljšanje trajanja SBA do junija 2011 in povečanje finančnega paketa za 270 milijonov SDR (okrog 424 milijonov USD). Gruzija bo lahko takoj izčrpala okrog 148 milijonov USD. Precejšnji zneski pomoči, ki so bili obljubljeni na donatorski konferenci v Bruslju 22. oktobra 2008, naj bi, vključno z makrofinančno pomočjo EU, zadostovali za kritje preostalih ocenjenih zunanjih finančnih potreb Gruzije, čeprav je treba veliko donatorske podpore še potrditi ali pa določiti njen časovni razpored. Vključno z dodelitvijo donatorskih sredstev naj bi se, kot je napovedal MDS v zvezi s finančnimi zahtevami za obdobje 2009–2010, finančna vrzel zapolnila, kar je v skladu s ciljem donatorske konference. Istočasno pa se lahko finančna vrzel ponovno pojavi, če obljubljena pomoč ne bi bila dodeljena. V teh okoliščinah je po mnenju Komisije primerno, da se potrdi makrofinančna pomoč, kot je bila obljubljena oktobra 2008, in se s tem pomaga Gruziji, da izpolni svoje potrebe po financiranju. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Jih ni. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Gruzija je v okviru evropske sosedske politike (ESP) ena od partnerskih držav EU. Akcijski načrt evropske sosedske politike med EU in Gruzijo je bil sprejet novembra 2006 za obdobje petih let. Stabilnost, boljše upravljanje in gospodarski razvoj na njenih vzhodnih mejah so za Evropsko unijo zelo pomembni. V ta namen je Evropska komisija pripravila predlog za vzpostavitev „Vzhodnega partnerstva“. Vzhodno partnerstvo so uradno uvedle EU in šest držav partneric na vrhu v Pragi 7. maja 2009. Evropska komisija je na donatorski konferenci oktobra 2008 Gruziji obljubila do 500 milijonov EUR pomoči. Viri financiranja vključujejo programirana sredstva v okviru evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) in krizne instrumente, kot so instrument za stabilnost, instrument za človekoljubno pomoč in instrument za makrofinančno pomoč. Paket zajema obdobje 2008–2010 in tako predstavlja neposreden odziv na gospodarske in socialne težave, ki jih je imela država zaradi vojaškega spopada avgusta 2008. Makrofinančna pomoč dopolnjuje druge instrumente pomoči z zagotavljanjem kratkoročne makroekonomske pomoči Gruziji v okviru gospodarskega programa, ki ga podpira MDS, medtem ko je proračunska podpora ENPI, ki prav tako prispeva k pokrivanju finančnih potreb Gruzije, vezana na posebne sektorske reforme. |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

219 | Makrofinančna pomoč je zagotovljena kot sestavni del podpore mednarodne skupnosti Gruziji za oživitev gospodarstva po spopadih. Pri pripravah na skupno donatorsko konferenco so službe Komisije tesno sodelovale s Svetovno banko in se posvetovale o izvedbi obljubljenega paketa z večstranskimi in dvostranskimi donatorji. Pri pripravi tega predloga za makrofinančno pomoč so se službe Komisije posvetovale z Mednarodnim denarnim skladom. Komisija se je pred predložitvijo svojega predloga za makrofinančno pomoč posvetovala z državami članicami EU in Ekonomsko-finančnim odborom. Prav tako je bila Komisija v stalnem stiku z gruzijsko vlado. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

229 | Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

230 | Ocena učinka Makrofinančna pomoč je povezana z gospodarskim programom države upravičenke, ki ga podpira MDS, in pokriva del trenutnih finančnih potreb Gruzije. Izplačila so vezana na uporabo sredstev MDS in so zato neposredno povezana s tem, kako država upravičenka izvaja dogovorjene makroekonomske in strukturne politike ter kako hitro oživlja svoje gospodarstvo. Projektna finančna in/ali tehnična pomoč ni primerna za doseganje teh makroekonomskih ciljev. Kadar so izplačila donacij namenjena financiranju proračunskega primanjkljaja, kot je predlagano v primeru Gruzije (glej spodaj), se z njimi širi okvir, ki ga lahko vlada koristi za financiranje fiskalnih ukrepov med gospodarskim upadom. V nasprotju s proračunsko podporo ENPI je makrofinančna pomoč izredne narave in je njen časovni okvir omejen na stand-by aranžma, ki ga je Gruzija sklenila z MDS. |

Pravni elementi predloga |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Skupnost da Gruziji na voljo makrofinančno pomoč v obliki donacij v več obrokih, v skupnem znesku 46 milijonov EUR. Pomoč bo pomagala pokriti preostale zunanje finančne potrebe Gruzije v obdobju 2009–2010, kot je določil Mednarodni denarni sklad. Predlagana makrofinančna pomoč naj bi se izvajala skupaj s stand-by aranžmajem z MDS, ki je bil odobren septembra 2008. Glede na to, da se zdijo finančne omejitve, s katerimi se trenutno soočajo gruzijske javne finance, še posebej hude, naj bi se pomoč, skupaj z donatorskimi podporami Gruziji (s pomembno izjemo sredstev iz MDS), usmerila v proračun. Pomoč naj bi se izplačala v dveh obrokih v obdobju 2009–2010. Pomoč bo upravljala Komisija. Posebne določbe o preprečevanju goljufij in drugih nepravilnosti se bodo upoštevale v skladu s finančno uredbo. Prvi obrok naj bi se izplačal konec leta 2009, drugi pa v začetku leta 2010. Makrofinančna pomoč se lahko izplača, če je utemeljena z izboljšanjem gospodarskih razmer v Gruziji. Pogoji v zvezi z izplačilom obrokov donacije bodo vključevali uspešno izvajanje SBA MDS in izpolnjevanje posebnih pogojev na številnih ključnih področjih politike, o katerih se bosta dogovorili Evropska komisija in vlada Gruzije. Komisija se namerava osredotočiti na omejeno število področij, ki so posebej pomembna za makrofinančno stabilnost, predvsem na javne finance (torej na podlagi prejšnje makrofinančne pomoči EU Gruziji) in na reforme na finančnem področju. Pogoji bodo skladni s prednostnimi nalogami akcijskega načrta evropske sosedske politike med EU in Gruzijo. |

310 | Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 308 Pogodbe. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog upošteva načelo sorazmernosti iz naslednjih razlogov. |

331 | Pomoč se usmeri v državni proračun Gruzije in je tako na voljo za financiranje javne porabe prek nacionalnih načinov izvajanja. Glede na to, da ostajajo po zadnjih napovedih gospodarski obeti še naprej negotovi, naj bi se pomoč izplačala samo v dveh obrokih. |

332 | Znesek pomoči ustreza 13 % preostale finančne vrzeli v plačilni bilanci, ki jo je ugotovila MDS v okviru stand-by aranžmaja. Skupnost meni, da je to ustrezna porazdelitev bremena, ob upoštevanju pomoči, ki so jo Gruziji obljubile države članice EU, drugi dvostranski donatorji in večstranski upniki. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: drugi. |

342 | Drugi instrumenti ne bi bili primerni, ker so v odsotnosti okvirne uredbe za instrument makrofinančne pomoči začasni sklepi Sveta v skladu s členom 308 Pogodbe edini pravni instrument, ki je na voljo za tovrstno pomoč. |

Proračunske posledice |

401 | Pomoč bi se financirala z odobritvami za prevzem obveznosti v letu 2009 znotraj proračunske vrstice 01 03 02 (Makroekonomska pomoč) s plačili, ki se bodo izvajala v letih 2009 in 2010. |

Dodatne informacije |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

533 | Predlog vsebuje klavzulo o časovni omejitvi veljavnosti. |

1. 2009/0147 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o zagotavljanju makrofinančne pomoči Gruziji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1]

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

2. Odnosi med Gruzijo in Evropsko unijo se razvijajo v okviru evropske sosedske politike, ki se je okrepila z novo vzpostavljenim vzhodnim partnerstvom.

3. Na izredni seji Evropskega Sveta 1. septembra 2008 je bila potrjena pripravljenost EU, da po oboroženem spopadu med Gruzijo in Rusijo avgusta 2008 okrepi odnose med EU in Gruzijo.

4. Mednarodni denarni sklad (MDS) podpira gospodarsko stabilizacijo in obnovo Gruzije prek stand-by aranžmaja, ki je bil odobren 15. septembra 2008.

5. Na donatorski konferenci 22. oktobra 2008 je mednarodna skupnost namenila podporo za okrevanje gospodarstva Gruzije v skladu z oceno skupnih potreb, ki so jo opravili Združeni narodi in Svetovna banka.

6. Evropska skupnost je objavila, da bo namenila do 500 milijonov EUR pomoči za Gruzijo v obdobju 2008–2010.

7. Glede na to, da ostaja v plačilni bilanci za obdobje 2009–2010 precejšnja vrzel v financiranju, je makrofinančna pomoč vključena v paket, ki ga je Skupnost namenila Gruziji.

8. Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Skupnosti, povezanih s sedanjo finančno pomočjo, mora Gruzija določiti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom, Komisija pa mora zagotoviti nadzorne mehanizme in revizije Računskega sodišča.

9. Izplačilo finančne pomoči Skupnosti ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa.

10. To pomoč bi morala upravljati Komisija v posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom.

11. Pogodba za sprejem tega sklepa ne predvideva drugih pooblastil kot tistih, ki so določena v členu 308 –

SKLENIL:

Člen 1

12. Skupnost da Gruziji na voljo finančno pomoč v največjem skupnem znesku 46 milijonov EUR, s katero bo podprla Gruzijo pri njenih prizadevanjih za povojno oživitev gospodarstva, na katerega vpliva tudi mednarodna finančna kriza, ter tako olajšala finančne omejitve za izvajanje vladnega gospodarskega programa reforme.

13. S to pomočjo Skupnosti upravlja Komisija v posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom na način, ki je v celoti skladen s sporazumi ali dogovori, doseženimi med MDS in Gruzijo.

14. Finančna pomoč Skupnosti se da na voljo za obdobje dveh let, z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti Memoranduma o soglasju iz člena 2(1). Vendar pa se lahko Komisija, če to narekujejo okoliščine in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, odloči, da to obdobje podaljša za največ eno leto.

Člen 2

15. Komisija je pooblaščena, da se po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z gruzijskimi organi dogovori o gospodarski politiki in finančnih pogojih, na podlagi katerih se zagotavlja finančna pomoč Skupnosti in ki se opredelijo v Memorandumu o soglasju in sporazumu o donaciji. Pogoji so v skladu s sporazumi ali dogovori, ki jih je Gruzija sklenila z MDS.

16. Med izvajanjem finančne pomoči Skupnosti Komisija spremlja ustreznost gruzijskih finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Gruzije, ki zadevajo to pomoč.

17. Komisija redno preverja, ali so gospodarske politike Gruzije v skladu s cilji pomoči Skupnosti in ali se zadovoljivo izpolnjujejo dogovorjeni politični in finančni pogoji. Pri tem Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko in, kadar je to potrebno, Ekonomsko-finančnim odborom.

Člen 3

18. Komisija da Gruziji na voljo finančno pomoč Skupnosti v dveh obrokih.

19. Komisija se odloči o izplačilu obrokov na podlagi zadovoljivega izvajanja gospodarskega programa, ki ga podpira MDS, in morebitnih drugih ukrepov, dogovorjenih med Gruzijo in Skupnostjo, kakor je določeno v členu 2(1). Drugi obrok se ne izplača pred iztekom treh mesecev po izplačilu prvega obroka.

20. Sredstva se izplačajo Nacionalni banki Gruzije. V skladu z določili, ki se potrdijo v Memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo ostalih proračunskih finančnih potreb, se lahko njihova protivrednost v lokalni valuti nakaže zakladnici Gruzije kot končnemu upravičencu.

Člen 4

Zagotavljanje finančne pomoči Skupnosti poteka v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[3], in zadevnimi izvedbenimi pravili[4]. Memorandum o soglasju in sporazum o donaciji, o katerih se sporazume z gruzijskimi organi, bosta določila zlasti ustrezne ukrepe Gruzije za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom. Določila bosta tudi nadzorne mehanizme Komisije, v katere spada tudi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), vključno s pravico do pregledov in inšpekcij na kraju samem, po potrebi pa tudi revizije, ki jih Računsko sodišče opravi na kraju samem.

Člen 5

Vsako leto do 31. avgusta Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje oceno izvajanja tega sklepa v predhodnem letu. V poročilu se opiše povezava med pogoji politike, določenimi v Memorandumu o soglasju v skladu s členom 2(1), tekočo gospodarsko in proračunsko uspešnostjo Gruzije ter odločitvijo Komisije o izplačilu obrokov pomoči.

Člen 6

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

Makrofinančna pomoč Gruziji

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve, 03 – Mednarodne gospodarske in finančne zadeve

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1 Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

Člen 01 03 02 – Makroekonomska pomoč

3.2 Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Z začetkom v letu 2009 naj bi bila vsa izplačila izvršena v obdobju 2009–2010 v dveh obrokih. Vendar pa niso izključeni zaostanki, ki bi podaljšali ukrep.

3.3 Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

01 03 02 | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 4 |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1 Finančna sredstva

4.1.1 Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2009 | 2010 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[5] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 99,000 | 107,000[6] |

Odobritve plačil (OP) | b | 110,000 | 111,0005 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c |

Odobritve plačil | b+c |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 99,000 | 107,0005 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 110,000 | 111,0005 |

4.1.2 Skladnost s finančnim načrtovanjem

X Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[7] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembo finančne perspektive).

4.1.3 Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

4.2 EPDČ za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti v točki 8.2.1.

Letne potrebe | 2009 | 2010 |

Število potrebnih človeških virov, SKUPAJ | 1/3 | 1/3 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1 Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Po oboroženem spopadu z Rusijo je začelo gospodarstvo Gruzije v tretji četrtini leta 2008 upadati. Gospodarska recesija se je od takrat še okrepila in odraža vpliv svetovne gospodarske in finančne krize. Mednarodni denarni sklad je ugotovil vrzel v zunanjem financiranju v višini 1,4 milijarde USD za obdobje 2008–2010. Gruzija ima prek stand-by aranžmaja z MDS dostop do okrog 750 milijonov USD. Preostalo finančno vrzel v obdobju 2009–2010, ki naj bi po ocenah MDS znašala okrog 450 milijonov USD, naj bi pokrili dvostranski in večstranski donatorji, vključno z Evropsko unijo. Nadaljnji pregledi SBA, ki jih je vodil MDS, potrjujejo potrebo po znatnem zunanjem financiranju plačilne bilance in fiskalnega primanjkljaja Gruzije.

5.2 Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Na skupni konferenci Evropske komisije in Svetovne banke, ki je potekala v Bruslju 22. oktobra 2008, so mednarodni donatorji Gruziji obljubili podporo za obdobje po spopadu v skupnem znesku 3,4 milijarde EUR. Evropska komisija je obljubila do 500 milijonov EUR na podlagi pregleda hitrosti oživljanja in razvoja gruzijskega gospodarstva. Države članice EU so obljubile dodatnih 131 milijonov EUR. Evropska investicijska banka lahko predvidi, da bo v srednjeročnem obdobju Gruziji posodila do 250 milijonov EUR. Finančna podpora, ki jo Skupnost namenja za oživitev gruzijskega gospodarstva, odraža strateški pomen države za EU v okviru evropske sosedske politike in novo ustanovljenega Vzhodnega partnerstva. Instrument makrofinančne pomoči je vključen v skupni paket pomoči EU na podlagi sinergij, ki se vzpostavljajo z gospodarskim programom, ki ga podpira MDS in je neposredno povezan z uporabo instrumenta.

5.3 Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

V okviru dejavnosti „Mednarodne gospodarske in finančne zadeve“ Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve se cilj „zagotavljanja makrofinančne pomoči tretjim državam pri reševanju krize plačilne bilance in obnovi vzdržnosti zunanjega dolga“ nanaša na splošni cilj „spodbujanja blaginje izven meja EU“.

S tem povezani kazalci so „saldo tekočega računa kot odstotek BDP“, „zunanji dolg kot odstotek BDP“ in „uradne rezerve v mesecih uvoza blaga in storitev“.

5.4 Metoda izvedbe (okvirno)

X Centralizirano upravljanje

X neposredno Komisija

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Opombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1 Sistem nadzora

Službe Komisije bodo ukrep spremljale na podlagi kazalnikov makroekonomske in strukturne politike, o katerih se dogovorijo z organi Gruzije v Memorandumu o soglasju. Organi bodo morali o navedenih kazalnikih redno poročati službam Komisije. Delegacija Evropske komisije v Tbilisiju bo zagotovila redno poročanje o zadevah, ki so povezane s spremljanjem pomoči. Službe Komisije bodo ostale v tesnih stikih z MDS in Svetovno banko, da bodo lahko izkoristile njuno strokovno znanje in izkušnje.

6.2 Vrednotenje

6.2.1 Predhodno vrednotenje:

Službe Komisije (Enota D3 Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve) so izvedle predhodno vrednotenje.

6.2.2 Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Od leta 2004 je bilo skupaj izvedenih devet naknadnih vrednotenj ukrepov v zvezi z makrofinančno pomočjo, vključno z dvema novima samostojnima državama nekdanje Sovjetske zveze (Armenija in Tadžikistan). Izvaja se neodvisno naknadno vrednotenje makrofinančne pomoči Gruziji v skladu s Sklepom Sveta 2006/41/ES z dne 24. januarja 2006, ki naj bi se zaključilo v letu 2009 pred pričakovanim začetkom izvajanja predlagane pomoči.

Na podlagi dosedanjih vrednotenj je mogoče zaključiti, da ukrepi makrofinančne pomoči prispevajo, čeprav včasih skromno in posredno, k izboljšanju zunanje vzdržnosti, makroekonomski stabilnosti in izvajanju strukturnih reform države prejemnice. V večini primerov so imeli ukrepi makrofinančne pomoči pozitiven učinek na plačilne bilance države upravičenke in so prispevali k sprostitvi njihovih proračunskih omejitev. Omogočili so tudi nekoliko višjo gospodarsko rast.

6.2.3 Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja:

V skladu z večletnim programom vrednotenja s strani Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve se načrtuje neodvisno naknadno vrednotenje pomoči Gruziji, ki ga bodo opravili zunanji svetovalci. Vrednotenje naj bi potekalo eno do dve leti po poteku obdobja zagotavljanja pomoči.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Službe Komisije so pripravile tekoči program operativnih ocen finančnih tokov in upravnih postopkov v vseh tretjih državah, ki prejemajo makrofinančno pomoč Skupnosti, katerega namen je izpolniti zahteve finančne uredbe, ki ureja splošni proračun Evropskih skupnosti.

V Gruziji so službe Komisije s pomočjo uradno imenovanih zunanjih strokovnjakov oktobra 2004 ocenile zanesljivost finančnih tokov in upravnih postopkov, ki so pomembni za to vrsto pomoči, in zaključile, da je okvir za smotrno finančno vodenje makrofinančne pomoči dovolj učinkovit. Decembra 2005 je bila opravljena naknadna operativna ocena, ponovno ob podpori zunanjih strokovnjakov. Ugotovitve posodobljene operativne ocene so se uporabile za določitev ustreznih pogojev za dodelitev makrofinančne pomoči Gruziji v skladu s Sklepom Sveta (2006/41/ES) z dne 24. januarja 2006. Priprava trenutno predlagane makrofinančne pomoči Gruziji predvideva novo naknadno operativno oceno. Rezultati te naknadne ocene se bodo uporabljali kot vodilo za določanje posebnih političnih ukrepov za izplačevanje pomoči, da bi se okrepila učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Gruziji.

Predlagana pravna podlaga za makrofinančno pomoč Gruziji vsebuje določbo o ukrepih za preprečevanje goljufij. Ti ukrepi bodo podrobneje opredeljeni v Memorandumu o soglasju in v sporazumu o donaciji. Predvideva se, da bo za dodelitev pomoči treba izpolniti številne politične pogoje, predvsem na področju upravljanja javnih financ, da bi se okrepila učinkovitost, preglednost in odgovornost pomoči. Zagotavljanje makrofinančne pomoči se bo spremljalo s postopki pregledovanja, nadzora in revizije, ki so v pristojnosti Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskega računskega sodišča.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1 Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2009 | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje[9] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 |

B*, C*/AST |

Osebje, financirano[10] iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[11], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 1/3 | 1/3 |

8.2.2 Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Med drugim, priprava/sklenitev memorandumov o soglasju in sporazuma o donaciji, sodelovanje z organi in mednarodnimi finančnimi institucijami, spremljanje gospodarskih in strukturnih politik države upravičenke, izvajanje nalog nadzora in priprava poročil Komisije, priprava postopkov Komisije na področju upravljanja pomoči.

8.2.3 Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

X Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomestijo ali podaljšajo

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4 Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica 01 03 02 Makroekonomska pomoč | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

- notranja |

- zunanja 1) Operativno ocenjevanje 2) Naknadno ocenjevanje | 0,050 | 0,250 |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0,050 | 0,250 |

8.2.5 Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,030 | 0,030 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,030 | 0,030 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci |

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1 |

SE NE UPORABLJA |

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02 |

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1 |

SE NE UPORABLJA |

8.2.6 Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2009 | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,020 | 0,010 | 0,030 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[13] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,020 | 0,010 | 0,030 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije |

Tri misije osebja za eno/dve osebi |

[1] UL C […], […], str. […].

[2] UL C […], […], str. […].

[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[4] Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002, UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

[5] Odhodki, ki ne sodijo v poglavje xx 01 ustreznega naslova xx.

[6] Predhodni predlog proračuna za leto 2010.

[7] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[8] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[9] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[10] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[11] Te stroške referenčni znesek krije.

[12] Sklicevati se je treba na določeno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[13] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.