[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 10.8.2006

COM(2006) 452 konč.

POROČILO KOMISIJE

proračunskemu organu o jamstvih, ki jih krije splošni proračun, stanje na dan 31. decembra 2005 {SEC(2006) 1071}

KAZALO

Prvi del: Dogodki v obdobju od poročila z dne 30. junija 2005, stanje tveganj in aktiviranje proračunskih jamstev 3

1. Uvod: vrste poslov 3

2. Dogodki v obdobju od poročila z dne 30. junija 2005 3

3. Stanje tveganj 3

3.1. Stanje kapitala na dan 31. decembra 2005 3

3.2. Največje letno tveganje, ki ga nosi proračun Unije: posli, izplačani do 31. decembra 2005 (glej preglednico A2 v Prilogi) 4

3.3. Največje teoretično letno tveganje, ki ga nosi proračun Unije: posli, izplačani in sklenjeni do 31. decembra 2005 (glej preglednico A3 v Prilogi) 4

4. Aktivacija proračunskih jamstev 5

4.1. Plačilo iz gotovinskih sredstev 5

4.2. Aktivacija Jamstvenega sklada 5

5. Analiza teoretične posojilne in jamstvene zmogljivosti Skupnosti za države nečlanice 5

6. Stanje Jamstvenega sklada na dan 31. decembra 2005 6

7. Sorazmerna trdnost 6

Drugi del: Ocena možnih tveganj: Ekonomsko in finančno stanje v državah nečlanicah, ki prejemajo najpomembnejša posojila 7

1. Uvod 7

2. Države kandidatke 7

3. Zahodni Balkan 7

4. Nove neodvisne države 8

Prvi del: Dogodki v obdobju od poročila z dne 30. junija 2005, stanje tveganj in aktiviranje proračunskih jamstev [1]

1. Uvod: vrste poslov

Tveganja, ki jih krije proračun Unije, izhajajo iz različnih posojilnih in jamstvenih poslov, ki se lahko razdelijo v dve kategoriji: posojila, ki jih odobrijo Evropske skupnosti za doseganje makroekonomskih ciljev (plačilnobilančna posojila državam članicam in posojila za makrofinančno pomoč (MFP) državam nečlanicam) ter posojila za doseganje mikroekonomskih ciljev (posojila[2] Euratom in Evropske investicijske banke (EIB) v državah nečlanicah).

2. Dogodki v obdobju od poročila z dne 30. junija 2005

Kar zadeva makrofinančno pomoč tretjim državam, Svet ni sprejel novih sklepov, v drugi polovici leta 2005 pa tudi ni bilo izplačanih dodatnih posojil.

Izplačila v obliki nepovratnih sredstev so znašala skupaj 29,5 milijona EUR: tri milijone EUR za Albanijo, 1,5 milijona EUR za Armenijo ter 25 milijonov EUR za Srbijo in Črno goro.

Kar zadeva Euratom, na podlagi obstoječih sklepov ni bilo izplačanih posojil.

V skladu s Sporočilom Komisije o finančni perspektivi 2007–2013[3] znesek finančnih sredstev Jamstvenega sklada v prihodnje ne bo izrecno omejen, saj bo financiranje Jamstvenega sklada potekalo prek proračunske postavke v rubriki 4 (Zunanji odnosi) in ne več prek namenske rezerve, kakor poteka sedaj.

3. Stanje tveganj

Naslednja analiza tveganja je bila opravljena na podlagi uveljavljenih meril stanja kapitala, največjega letnega tveganja in največjega teoretičnega letnega tveganja, ki ga nosi proračun Skupnosti (metodologija je pojasnjena v Delovnem dokumentu osebja Komisije). Natančni zneski so navedeni v preglednicah A1, A2 in A3 v Prilogi.

3.1. Stanje kapitala na dan 31. decembra 2005

Skupno tveganje na dan 31. decembra 2005 je doseglo 16 521 milijonov EUR, v primerjavi s 16 333 milijoni EUR na dan 30. junija 2005.

V naslednji preglednici so navedeni posli, ki so vplivali na stanje kapitala od zadnjega poročila.

Preglednica 1: Stanje kapitala na dan 31. decembra 2005* | milijonov EUR (zaokroženo) |

Znesek na dan 30. junija 2005 | 16 333 |

Vračila posojil |

Euratom | 0 |

Makrofinančna pomoč | -111 |

EIB | -1 243 |

Izplačana posojila |

Euratom | 0 |

Makrofinančna pomoč | 0 |

EIB | 1 580 |

Razlike v menjalnih tečajih med EUR in drugimi valutami | -38 |

Znesek na dan 31. decembra 2005 | 16 521 |

* Vsa zajamčena posojila (države članice in države nečlanice), brez neplačanih zapadlih obresti in neplačil. |

Stanje kapitala pri poslih v državah članicah je bilo na dan 31. decembra 2005 2 966 milijonov EUR v primerjavi s 3 214 milijoni EUR na dan 30. junija 2005.

Stanje kapitala pri poslih v državah nečlanicah je bilo na dan 31. decembra 2005 13 554 milijonov EUR v primerjavi s 13 119 milijoni EUR na dan 30. junija 2005.

3.2. Največje letno tveganje [4], ki ga nosi proračun Unije: posli, izplačani do 31. decembra 2005 (glej preglednico A2 v Prilogi)

- Za leto 2006 znaša skupno največje letno tveganje 2 139 milijonov EUR.

- Tveganje, povezano z državami članicami, znaša 617 milijonov EUR.

- Tveganje, povezano z državami nečlanicami, znaša 1 522 milijonov EUR.

3.3. Največje teoretično letno tveganje[5], ki ga nosi proračun Unije: posli, izplačani in sklenjeni do 31. decembra 2005 (glej preglednico A3 v Prilogi)[6]

- Za leto 2006 znaša največje teoretično tveganje 2 213 milijonov EUR, po ocenah pa bo, pod nekaterimi predpostavkami, doseglo 2 782 milijonov EUR do leta 2014.

- Največje teoretično tveganje pri državah članicah ostaja skoraj nespremenjeno in znaša leta 2006 618 milijonov EUR.

- Za države nečlanice znaša 1 594 milijonov EUR. Po ocenah bo tveganje doseglo 2 604 milijone EUR do leta 2014.

4. AKTIVACIJA PRORAčUNSKIH JAMSTEV

4.1. Plačilo iz gotovinskih sredstev

Komisija črpa iz svojih gotovinskih sredstev[7], da prepreči zamude in z njimi povezane stroške pri servisiranju svojih posojilnih poslov, če dolžnik zamuja s plačili Komisiji.

4.2. Aktivacija Jamstvenega sklada

Z Uredbo Sveta (ES; Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994, kakor je bila spremenjena, je bil ustanovljen Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. Pri zapoznelih plačilih prejemnika (tretje države) posojila, ki ga je odobrila Skupnost ali za katerega je Skupnost jamčila, mora Jamstveni sklad pokriti primanjkljaj v roku treh mesecev od datuma zapadlosti plačila.[8]

V drugi polovici leta 2005 Jamstveni sklad ni prejel nobenih zahtevkov, ker ni prišlo do nobenih primanjkljajev v zvezi s temi posojili.

5. Analiza teoretične posojilne in jamstvene zmogljivosti Skupnosti za države nečlanice

Mehanizem Jamstvenega sklada v praksi omejuje posojilno in jamstveno zmogljivost Skupnosti za države nečlanice, ker so vsa proračunska sredstva, ki so na voljo za oblikovanje rezervacij Sklada, omejena z zneskom, določenim za rezervacije za jamstva v sedanji finančni perspektivi[9].

Preglednica A4 v Prilogi prikazuje oceno posojilne zmogljivosti Skupnosti za države nečlanice v obdobju 2005–2006 v skladu z mehanizmom Jamstvenega sklada. Metoda izračuna in sklici na pravna besedila so podrobneje navedeni v Prilogi.

Preglednica 2 prikazuje stanje posojilnih in jamstvenih poslov za države nečlanice, ki so na dan 31. decembra 2005 znašali skupaj 13 680 milijonov EUR.

Preglednica 2: Stanje posojilnih in jamstvenih poslov za države nečlanice v milijonih EUR (zaokroženo) |

1. Stanje kapitala, ES (MFP), Euratom | 1 465 |

2. Stanje kapitala, EIB | 12 089 |

3. Zapadle neplačane obresti1 | 126 |

Znesek2 na dan 31. decembra 2005 | 13 680 |

1 Neplačane zapadle obresti v smislu Uredbe o ustanovitvi Jamstvenega sklada. 2 Neplačila in zamudne obresti niso vključeni v znesek, ki ga krije Sklad, in se navedejo ločeno v oddelku 6. |

Razmerje med sredstvi Sklada in stanjem kapitalskih obveznosti v smislu Uredbe o ustanovitvi Sklada je bilo 9,7 %, kar je več od ciljnih 9 %, določenih v Uredbi št. 1149/1999 o spremembi Uredbe št. 2728/94 o ustanovitvi Sklada. V pravilih je navedeno, da se ob koncu leta presežek izplača nazaj na posebno postavko v bilanci prihodkov splošnega proračuna Evropske unije.

6. Stanje Jamstvenega sklada na dan 31. decembra 2005

Na dan 31. decembra 2005 je bil znesek Jamstvenega sklada 1 323,94 milijona EUR. V drugi polovici leta 2005 so bila opažena naslednja gibanja.

- Prvi prenos v Sklad v znesku 140,11 milijona EUR.

- Presežek Sklada iz leta 2004 v znesku 187,13 milijona EUR vrnjen v proračun Unije za leto 2005.

- Neto prihodek v znesku 25,6 milijona EUR iz naložb sredstev Sklada na dan 31. decembra 2005.

V drugi polovici leta 2005 ni bilo vračil.

Skupna zaostala plačila na dan 31. decembra 2005, tj. zamudne obresti Republike Argentine, znašajo 1 718 493,12 USD, od tega je treba v Sklad še vrniti 1 448 433,44 USD (1 227 798,12 EUR). Razlika se plača EIB.

7. Sorazmerna trdnost

Ocenjeno je, da razmerje med zneskom v Skladu dne 31. decembra 2005 (1 323,94 milijona EUR) in največjim teoretičnim letnim tveganjem za posojila državam nečlanicam v letu 2006 (1 590 milijonov EUR) znaša 83 % (glej preglednico A3 v Prilogi).

Drugi del: Ocena tveganj: Ekonomsko in finančno stanje v državah nečlanicah, ki prejemajo najpomembnejša posojila

1. UVOD

Zneski iz prvega dela podajajo informacije o količinskih vidikih tveganja, ki ga nosi splošni proračun. Te podatke pa bi morala spremljati ocena kakovosti tveganja, ki je odvisna od vrste posla in plačilne sposobnosti posojilojemalca. Preglednice za ocenjevanje tveganja po državah so navedene posebej v Delovnem dokumentu osebja Komisije[10]. Spodaj je naveden kratek povzetek te analize. V točki 3.1 v Prilogi je analiza stanja v drugih državah nečlanicah.

2. DRžAVE KANDIDATKE

Bolgarija je v prvi polovici leta 2005 doživela zelo velik razvoj, ki se je v tretjem četrtletju precej upočasnil. Realna rast BDP za celo leto je dosegla 5,5 %. Do upočasnitve je prišlo predvsem zaradi velikih poplav v poletnih mesecih. Primanjkljaj tekočega računa se je zvišal na 11,8 % BDP. Neto prilivi neposrednih tujih naložb so ostali visoki, vendar za razliko od prejšnjih let prilivi neposrednih tujih naložb niso zadoščali za popolno financiranje primanjkljaja tekočega računa v letu 2005 in so ga pokrili samo približno 75-odstotno.

Leta 2005 se je realna rast BDP v Romuniji upočasnila na 4,1 % predvsem zaradi negativnega vpliva velikih poplav in strukturnih sprememb, ki so vplivale na industrijsko dejavnost. Primanjkljaj tekočega računa se je leta 2005 z 8,4 % povečal na 8,7 % BDP, kolikor je znašal leta 2004; več kot 85 % primanjkljaja je bilo pokritih z neposrednimi tujimi naložbami in portfeljskimi naložbami. Leta 2005 je zunanji dolg počasi narasel za samo 2 odstotni točki na 34,5 % BDP.

BDP Turčije se je leta 2005 realno povečal za 7,4 % po 8,9-odstotnem povečanju leta 2004. Glavni viri rasti so bile predvsem naložbe in zasebna poraba. Primanjkljaj tekočega računa se je povečal za manj, kot je bilo predvideno: s 5,1 % leta 2004 na 5,8 % BDP leta 2005. Gibanje javnih financ je bilo ugodno zaradi velike rasti in majhne rasti plač v javnem sektorju. Javnofinančni primanjkljaj (podatki o dolgu in primanjkljaju države za leto 2006, po metodologiji ESA 95) se je leta 2004 zmanjšal z 11,3 % BDP na 5,7 % BDP in leta 2005 na 1,2 % (ali za približno 2 % po metodologiji GFS).

3. ZAHODNI BALKAN

BDP Albanije je leta 2005 ostal visok pri 5,5 %. Velika neravnotežja so ostala v zunanjem sektorju. Po ocenah je leta 2005 zunanjetrgovinski primanjkljaj ostal nad 23 % BDP, precejšnji zasebni transferji iz tujine so prispevali k financiranju primanjkljaja tekočega računa, ocenjenega na 7,0 % BDP. Določen napredek je bil dosežen pri upravljanju javnih izdatkov in prihodkov; kljub temu ostajata za novo vlado ključna izziva krepitev davčne uprave in upravljanje javnega sektorja.

Bosna in Hercegovina je leta 2005 ohranila stabilno makroekonomsko okolje s približno 5-odstotno gospodarsko rastjo kot leta 2004. Strukturne reforme so še naprej potekale precej počasi, čeprav so bili opaženi dosežki na področjih posrednega obdavčenja in privatizacije. Ob nerazpoložljivosti uradnih statističnih podatkov se lahko oceni, da znaša primanjkljaj tekočega računa 23 % BDP.

Bivša jugoslovanska republika Makedonija je imela še naprej veliko gospodarsko rast. Leta 2005 je bila realna rast BDP 4,0 %, skoraj enako kot leta 2004, ko je znašala 4,1 %. Stanje tekočega računa se je med letom 2005 bistveno izboljšalo, njegov primanjkljaj se je zmanjšal s skoraj 8 % BDP leta 2004 na približno 1,5 % leta 2005. Približno polovica tega zmanjšanja gre na račun večjega izvoza. Konec decembra 2005 so znašale uradne rezerve Narodne banke 1,1 milijarde EUR, kar znaša nekoliko manj kot približno štirimesečni uvoz blaga in storitev leta 2005.Bruto zunanji dolg je konec decembra znašal približno 38 % BDP.

Srbija in Črna gora je bila leta 2005 gospodarsko uspešna zaradi velikih dobičkov v trgovini, prometu, finančnih storitvah in gradbeništvu. Po ocenah se je BDP Srbije letno zvišal za 6,5 % v celem letu, v Črni gori pa za 3,8 % v prvih devetih mesecih leta 2005. Po ocenah znaša primanjkljaj tekočega računa 8,5 % BDP. Veliki prilivi neposrednih tujih naložb so nekako ublažili finančne zahteve. V obeh republikah je bilo leta 2005 gibalo reform ponovno močno, v Srbiji pa se je delež zasebnega sektorja zaradi napredka pri privatizaciji in prestrukturiranju podjetij po ocenah povečal na 55 % BDP.

4. NOVE NEODVISNE DRžAVE

Gospodarska rast Gruzije se je leta 2005 povečala na približno 8 % (6,2 % leta 2004) zaradi velike uspešnosti industrije in kmetijstva. Postopek privatizacije, ki se je začel prejšnje leto, je prinesel prihodke, ki ustrezajo približno 3 % BDP. Primanjkljaj tekočega računa se je po ocenah zvišal na približno 10 % BDP (7,6 % leta 2004) zaradi velikega pritoka investicijskega blaga za naftovode in plinovode ter druge infrastrukturne naložbe. Primanjkljaj se je financiral predvsem s prilivi od neposrednih tujih naložb. Zunanji dolg Gruzije se je konec leta 2005 nominalno nekoliko zmanjšal na 1,8 milijarde USD, medtem ko se je v razmerju do BDP zunanji dolg po ocenah zmanjšal s 36 % (2004) na približno 30 % (2005).

V Ukrajini je negativni šok pogojev menjave (uvozne cene energije so naraščale, medtem ko so se izvozne cene kovin na svetovnem trgu zmanjševale) skupaj z upočasnjenimi naložbami v okolju negotove vladne politike povzročil trd pristanek z 2,4-odstotno rastjo realnega BDP leta 2005 (12,1 % leta 2004). Javni zunanji dolg Ukrajine, ki znaša 13 milijard USD, je na znosni ravni in pomeni 16 % BDP. Mednarodne rezerve Narodne banke Ukrajine so se leta 2005 podvojile, predvsem zaradi pritoka kapitala od privatizacije v zadnjem četrtletju leta 2005. Politična negotovost se je nadaljevala do parlamentarnih volitev marca 2006. Ocenjevalne agencije so oceno deželnega tveganja za Ukrajino ohranile pri BB (z dobrimi možnostmi), ki jo podpirata majhen državni dolg in dobra zunanja likvidnost.

V Moldaviji je rast BDP leta 2005 ponovno presegla 7 %, kar je bila posledica velikega domačega povpraševanja, ki so ga večala obsežna nakazila. Primanjkljaj tekočega računa se je leta 2005 povečal na 7 % BDP, čeprav se je večina naraščajočega zunanjetrgovinskega primanjkljaja pokrila z nakazili, ki so prav tako naraščala. Proračunski presežek se je leta 2005 povečal zaradi višjih davkov, zbranih od uvoza. Leta 2006 se prav tako lahko pojavi proračunski primanjkljaj zaradi večje porabe za socialne programe in predvidene poravnave moldavijskega dolga upnikom Pariškega kluba. Že leta 2005 sta se zaradi dviga menjalnega tečaja in rasti BDP javni zunanji dolg in zunanji dolg, za katerega jamči država, znižala na samo eno četrtino BDP. Mednarodne rezerve Narodne banke Moldavije so se povečale in obsegajo več kot dvomesečni uvoz.

Gospodarstvo Tadžikistana se je leta 2005 še naprej hitro razvijalo in dosegalo 7,5-odstotno rast realnega BDP v primerjavi z 10,6-odstotno leta 2004. Presežek državnega proračuna je bil leta 2005 ocenjen na 0,1 % (presežek je bil opažen za tretje zaporedno leto). Zaradi uspešnih dvostranskih dolžniških pogodb z Rusijo – največjim upnikom Tadžikistana – se je zunanji dolg leta 2005 znižal na manj kot 40 % BDP. Zato se je po ocenah primanjkljaj tekočega računa zmanjšal s 4 % BDP leta 2004 na 3,6 % leta 2005. Pokritje uvoza z bruto uradnimi rezervami se je nekoliko izboljšalo z 1,8 meseca leta 2004 na 1,9 meseca konec leta 2005.

[1] Opomba: Priloga vsebuje Delovni dokument osebja Komisije, v katerem so natančne preglednice in pojasnila k temu poročilu.

[2] Podrobnosti v zvezi z mandati EIB so navedene v preglednici A1 v Prilogi.

[3] COM (2004) 487 z dne 14.7.2004.

[4] Tehnični pojem "največje letno tveganje" je pojasnjen v točki 1 v Prilogi.

[5] Tehnični pojem "največje teoretično letno tveganje" je pojasnjen v točki 1 v Prilogi.

[6] Pri največjem letnem tveganju se upoštevajo zneski posojil, ki jih je treba še izplačati za tekočo finančno perspektivo, ker novi mandat EIB za obdobje 2007-2013 še ni bil določen.

[7] Na podlagi člena 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000, o izvajanju Sklepa 94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti, kakor je bila spremenjena.

[8] Več podrobnosti je na voljo v oddelku 2.5. Priloge.

[9] Letni znesek, sprejet v Finančni perspektivi 2000-2006, znaša 200 milijonov EUR pri cenah iz leta 1999, v letu 2005 je ta znesek znašal 223 milijonov EUR.

[10] SEC(2006) 1071