OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

1.1. Splošno ozadje Švica je ena od tretjih držav, s katerimi Unija pri programu Galileo najtesneje sodeluje že od njegovega začetka. S svojim članstvom v Evropski vesoljski agenciji (ESA), v preteklih letih pa tudi z neformalnim sodelovanjem v strukturah upravljanja EU programa Galileo, je Švica v političnem, tehničnem in finančnem smislu prispevala k vsem stopnjam programa Galileo. S tem sporazumom se bo tesno sodelovanje Švice v evropskih programih GNSS formaliziralo in poglobilo. Brez tega sporazuma bi bila na področjih, kot so varnost, nadzor izvoza, standardizacija, certificiranje in radijski spekter, narava tega sodelovanja nejasna. Poleg tega Sporazum omogoča EU, da določi splošna načela, vključno z zaščitnimi ukrepi na področjih varnosti in nadzora izvoza.

1.2. Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Sodelovanje Švice v programu Galileo bo določeno v priloženem sporazumu, da se zagotovi krovna zakonodaja za sodelovanje, vključno z načeli prihodnjega sodelovanja in dopolnilnimi določbami o sodelovanju na področjih varnosti, standardizacije in certificiranja.

1.3. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlog je usklajen s politiko vključevanja nekaterih tretjih držav, ki so članice ESA in so torej v programih Galileo in EGNOS sodelovale že od samega začetka, v evropske programe GNSS. Obenem predlog pomeni podporo ciljem Komisije pri krepitvi vidika Unije pri sodelovanju v politikah neširjenja.

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA

2.1. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Metode posvetovanja, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašanih Na dvostranskih srečanjih so potekala posvetovanja s posebnim odborom Sveta ter organi držav članic in Švice, in sicer pri oblikovanju pogajalskih smernic ter tudi med samimi pogajanji. Med vprašanimi so bili tehnični strokovnjaki ter strokovnjaki za varnost in promet držav članic in švicarskih organov, ministrstev za zunanje zadeve, obrambo in notranje zadeve, ESA ter nacionalnih vesoljskih agencij.

Povzetek in upoštevanje odgovorov Te zainteresirane stran so podprle tesno sodelovanje Švice v evropskih programih GNSS in obenem poudarile, da je v Sporazum treba vključiti tudi vprašanja varnosti in nadzora izvoza.

2.2. Zbiranje in uporaba strokovnega znanja

Zadevna znanstvena/strokovna področja Vesoljska tehnologija/zemeljske postaje, varnost/industrijska in državna varnost, informacijska varnost in mednarodno pravo/privilegiji in imunitete

Uporabljena metodologija Srečanja in izmenjava informacij

Glavne organizacije/strokovnjaki, ki so sodelovali pri posvetovanju Ministrstva in vesoljske agencije držav članic EU, ESA, vesoljska industrija

Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Obstoj možnih resnih tveganj z nepopravljivimi posledicami ni bil omenjen.

Ugotoviti je bilo mogoče široko soglasje glede načel sodelovanja, predvidenih v Sporazumu, ter cilja, da se Švica skupaj z vsemi pravicami in ustreznimi obveznostmi aktivno vključi v program.

Sredstva za javno objavo strokovnih nasvetov Sklepne ugotovitve strokovnjakov niso na voljo javnosti.

2.3. Ocena učinka Cilj ukrepa je zagotoviti tesno sodelovanje Švice pri izgradnji in operativnih fazah programov Galileo in EGNOS. Obe pobudi vključujeta pomembne industrijske, gospodarske in strateške komponente. Upravljanje evropskih programov GNSS je bilo prenovljeno z Uredbo (ES) št. 683/2008, pri čemer je poudarek z javno-zasebnega partnerstva prešel na programe, ki jih upravlja Unija, in na sisteme, ki so v lasti Unije. Zaradi navedenega premika ter dejstva, da narava sodelovanja vključuje tudi varnostne vidike, so potrebni formalni regulativni ukrepi. Za dosego tega cilja so bile obravnavane tri možnosti. Po prvi možnosti naj bi se Švica programu pridružila v okviru posebnega mednarodnega organa za sodelovanje (Mednarodni odbor za Galileo), v katerem bi bile združene vse tretje države, ki jih zanima program Galileo. Po dolgotrajnih pogajanjih o tem organu s Švico in ostalimi tretjimi državami, kot je Norveška, je bila ta možnost opuščena. Švici se namreč ni zdelo pravično, da jo obravnavajo enako kot precej manj integrirane neevropske tretje države, ki v program ne prispevajo finančnih sredstev. Druga možnost je bila sklenitev priloženega sporazuma. Ta je v praksi omogočila okrepitev določb o varnosti in nadzoru izvoza, uvedbo načel in vsebine, ki bodo podlaga za dolgoročno in obojestransko koristno sodelovanje, ter pridobitev dodatnega financiranja. Tretja možnost bi bila ne sprejeti nobenih ukrepov. To bi pripeljalo do negotovih odnosov s Švico na področju GNSS.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

3.1. Povzetek predlaganih ukrepov Komisija predlaga Svetu, naj odobri podpis in začasno uporabo Sporazuma o sodelovanju v evropskih satelitskih navigacijskih programih med EU, njenimi državami članicami in Švico. Začasna uporaba delov Sporazuma, ki so v pristojnosti EU, je potrebna za čimprejšnjo uporabo Sporazuma in za pridobitev švicarskega finančnega prispevka za programe.

3.2. Pravna podlaga Člen 172 v povezavi s členom 218(6)(a) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

3.3. Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti Unije.

Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov.

Program Galileo, katerega stroški so ocenjeni na več milijard eurov, je evropska pobuda, ki je nobena država ni pripravljena financirati sama. Vsebine predlaganega sporazuma zato ni mogoče omejiti na eno samo državo članico ali pa na skupino držav članic, temveč zadeva celotno Unijo, v nekaterih pogledih pa vpliva celo na ves svet.

Industrijsko in tehnično znanje v vesoljskem sektorju je razpršeno po številnih evropskih državah, vključno s Švico, in nobena država ne zmore vsega obvladovati sama. Brez usklajenih prizadevanj in izmenjave informacij bi se povečala tveganja, da bi Unija pristala na možnosti sodelovanja s Švico, ki niso najboljše. Zaradi napak na področju varnosti bi bila lahko ogrožena zanesljiva oskrba evropskih programov GNSS s komponentami, katerih izvoz se nadzoruje. Posledično pa bi se povišali stroški programov.

Zaradi velikosti in kompleksnosti evropskih programov GNSS so potrebne centralizirane in preproste strukture vodenja ter jasne povezave med Unijo in tretjimi državami. Široka mreža dvostranskih odnosov s Švico bi pomenila veliko tveganje neučinkovitosti, zamud in protislovij, ki pri industrijskem projektu hitro pomenijo višje stroške v breme proračuna Unije. Države članice, ki bi ukrepale same, bi morda imele tudi manj možnosti, da v odnosu do Švice uvedejo določena načela in pogoje, kot je to mogoče s sodelovanjem.

Sporazum je omejen na skupna načela in zaveze sodelovanju ter na posebna vprašanja v okviru evropskih programov GNSS v lasti Unije. Sporazum temelji na obstoječih zmogljivostih držav članic (npr. v zvezi z nadzorom izvoza, izmenjavo občutljivih informacij) pri izvajanju večine določb Sporazuma.

Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti.

3.4. Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov.

Sporazum je v mednarodnih odnosih ustaljen in dobro znan instrument, ki je določen v sodelovanju z obstoječimi delovnimi skupinami strokovnjakov, potrditi pa ga morajo obstoječe strukture odločanja. Sporazum ne uvaja novih upravnih struktur.

3.5. Izbira instrumentov

Mednarodni sporazum je edini instrument, ki v odnosih s Švico na področju satelitske navigacije zagotavlja skladnost na ravni celotne Unije. Enotna uporaba je še posebno pomembna na področju varnosti, ki predstavlja pomemben del Sporazuma. Sporazum obenem omogoča prožnost pri izvedbenih ukrepih, zlasti glede standardizacije in certificiranja, kadar imajo države članice ključno vlogo v mednarodnih organizacijah. Pogodbe ne omogočajo drugih izvedljivih možnosti za urejanje odnosov s tretjo državo.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predlog samo pozitivno vpliva na proračun Unije. Švica bo finančno sodelovala v evropskih programih GNSS, in sicer na enak način kot v sedmem okvirnem programu EU za raziskave in tehnološki razvoj. Prispevek Švice se izračuna na podlagi sorazmernostnega faktorja, ki izhaja iz razmerja med bruto domačim proizvodom Švice po tržnih cenah ter vsoto bruto domačih proizvodov držav članic Evropske unije po tržnih cenah.

5. NEOBVEZNI ELEMENTI

Predlog vključuje klavzulo ponovnega pregleda.

2012/0231 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju v evropskih satelitskih navigacijskih programih med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 Pogodbe v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta[1],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je s Sklepom z dne 29. junija 2010 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s Švico za sklenitev sporazuma o sodelovanju na področju satelitske navigacije.

(2) Komisija je s Švico dosegla Sporazum o sodelovanju v evropskih satelitskih navigacijskih programih (v nadaljevanju: Sporazum) v skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je odobril Svet.

(3) Ta sporazum o sodelovanju omogoča sodelovanje Švice v evropskih satelitskih navigacijskih programih. V zameno bo Švica finančno prispevala k programom.

(4) Sporazum je bil v imenu Unije podpisan […] s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve, njegovi deli, ki so v pristojnosti Unije, pa se do začetka veljavnosti Sporazuma začasno uporabljajo od [….].

(5) Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum o sodelovanju v evropskih satelitskih navigacijskih programih med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Švico se odobri v imenu Unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta določi osebo, ki je pooblaščena, da v imenu Evropske unije deponira listino o odobritvi Sporazuma in s tem izrazi soglasje Evropske unije, da jo Sporazum zavezuje.

Člen 3

Stališče Unije v Skupnem odboru in skupinah iz člena 20(4) Sporazuma sprejme Svet na predlog Komisije.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA S PRORAČUNSKIM UČINKOM, OMEJENIM IZKLJUČNO NA STRAN PRIHODKOV

1. NASLOV PREDLOGA:

SPORAZUM O SODELOVANJU V EVROPSKIH SATELITSKIH NAVIGACIJSKIH PROGRAMIH MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER ŠVICARSKO KONFEDERACIJO NA DRUGI STRANI

2. PRORAČUNSKE VRSTICE:

Poglavje: 66

Člen: 660

Postavka: 6600

Znesek za zadevno leto, določen v proračunu: p.m.

3. FINANČNE POSLEDICE

Predlog nima finančnih posledic na odhodke, ima pa finančne posledice na prihodke – učinek je naslednji:

(v EUR)

|| ||

Proračunska vrstica || Prihodki || 12-mesečno obdobje z začetkom od || 2012

Člen 660 Postavka 6600 || Drugi namenski prispevki in nadomestila – namenski prejemki || 1. 1. 2012 || 20 000 000

Stanje po ukrepu

|| 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || …

Člen 660 Postavka 6600 || 40 000 000 || 20 050 870 || Še ni izračunano || Še ni izračunano || Še ni izračunano

4. UKREPI PREPREČEVANJA GOLJUFIJ

5. OPOMBE

(a) Ta sporazum o sodelovanju pri GNSS med EU in Švico se sklene za nedoločen čas. Švicarski finančni prispevek za evropske satelitske navigacijske programe znaša za obdobje 2008–2013 60 000 000 EUR, za leto 2014 pa 20 050 870 EUR.

(b) Švicarski finančni prispevek se izračuna na podlagi sorazmernostnega faktorja iz člena 18 Sporazuma. Za obdobje 2008–2013 se ta sorazmernostni faktor uporablja za znesek 3 005 milijonov EUR. Od leta 2014 naprej se bo isti sorazmernostni faktor uporabljal za odobrena letna proračunska sredstva za evropske satelitske navigacijske programe.

[1] Mnenje z dne …