SL Uradni list Evropske unije C 44/105

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spremembah in obetih v podsektorju tekstilnih storitev v Evropi (mnenje na lastno pobudo)

2011/C 44/17

Poročevalec: Antonello PEZZINI

Soporočevalec: Peter BOOTH

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 18. februarja 2010 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Spremembe in obeti v podsektorju tekstilnih storitev v Evropi.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI), zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 1. julija 2010.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 464. plenarnem zasedanju 14. in 15. julija 2010 (seja z dne 14. julija) s 138 glasovi za, 1 glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila (1)

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja, kako pomemben je industrijski sektor tekstilnih storitev v Evropi, ki se tako z gospodarskega kot s tehnološkega vidika in zato, ker je tesno povezan s krajevnimi podjetji in zaposlovanjem, obetavno razvija. Ima pa tudi možnost, da stalno pomembno prispeva k razvoju evropskega gospodarstva, ki bi zagotavljalo delovna mesta ter gospodarsko in socialno kohezijo.

1.2 EESO poziva Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, naj sproži pilotski projekt za popis lokacij in velikosti podjetij v tem sektorju, življenjskih in delovnih razmer zaposlenih, pa tudi obsega sive ekonomije v tem sektorju. Obenem poziva k resnemu premisleku o klasifikaciji NACE tega sektorja, da bi zagotovili ustrezne opredelitve glede njegovega gospodarskega, socialnega in zaposlovalnega razvoja.

1.3 V okviru pobud strategije Evropa 2020, ki se nanašajo na boj proti segrevanju planeta, EESO predlaga Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, da je treba pri pripravi novih okoljskih določb ustrezno upoštevati trajnost in učinkovito uporabo virov v industrijskem sektorju tekstilnih storitev ter njegove možnosti za ustvarjanje delovnih mest in naložb.

1.4 Odbor meni, da je nujno na evropski in nacionalni/regionalni ravni razviti strukturiran socialni dialog, ter predlaga, da EU financira mreže za izmenjavo primerov najboljše prakse:

— za razvoj kvalifikacij in profesionalnosti kot tudi ustreznih izobraževalnih potreb, kar se določi s posebno pobudo Cedefop,

— za opredelitev pravičnih pogojev dela, varnosti in zdravja, s podporo Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu iz Bilbaa,

— za ustrezno zastopanje sektorskih socialnih partnerjev v evropskem odboru za vzdrževalne storitve.

1.5 Odbor želi poudariti pomen pravilnega izvajanja določb EU na področju obveščanja in posvetovanja z zaposlenimi ter pravilnega oblikovanja in upravljanja evropskih svetov delavcev, pri čemer je treba na evropski ravni razviti participativni projekt sektorskega predvidevanja s podporo Inštituta za tehnološko predvidevanje (Institute for Prospective Technological Studies, IPTS) v Sevilli.

1.6 Spoštovanje evropskih socialnih in okoljskih standardov pri „zelenih in socialnih“ javnih naročilih, s popolnim in preglednim izvajanjem ustreznih določb, je po mnenju Odbora nujen pogoj za zdrav razvoj te panoge, v kateri vsi členi spoštujejo standarde tehnične in socialne kakovosti, zlasti glede sistema podizvajalcev in odgovornosti, ki zadevajo celotno certificirano dobavno verigo.

1.7 Odbor zahteva, da se:

— v letnih delovnih programih 7. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj,

— v večletnem programu za konkurenčnost in inovativnost ter

— v strukturnih skladih

ustrezna pozornost nameni inovativnim tehnološkim in organizacijskim projektom iz tega sektorja, zlasti glede učinkovitosti in varčevanja z viri, integrirane logistike in sledljivosti dobavljenih izdelkov, tudi s pomočjo aplikacij sistema Galileo. Evropska investicijska banka bi morala olajšati naložbe, zlasti za MSP.

1.8 EESO poziva evropske organe za standardizacijo, naj si – tudi na podlagi navodil Evropske komisije – še naprej prizadevajo razvijati tehnične standarde za celotno panogo, ki bodo vse bolj napredni z okoljskega, socialnega in tehnološkega vidika, da bi zagotovili kakovost proizvodov, postopkov in storitev ter izboljšali delovne pogoje za zaposlene.

1.9 Po mnenju Odbora bi bilo treba strukturne sklade na regionalni ravni uporabiti za inovativno krepitev mrež evropskih območij v tem sektorju in za razvoj dvostranskih organov na podlagi pozitivnih izkušenj različnih držav članic, zlasti za usposabljanje in izobraževanje, tudi jezikovno.

1.10 Odbor meni, da je pomembno razširjati in izmenjevati primere dobre prakse, kot je ustanovitev dvostranskih organov v različnih državah, ki so prinesli dobre rezultate pri razvoju človeških virov v sektorju.

1.11 EESO poudarja pomen evropske kampanje za varnost pri delu, za gospodarsko, socialno in okoljsko preglednost industrije tekstilnih storitev ter za delovne pogoje in možnosti v sektorju, s popolnim upoštevanjem Listine o temeljnih pravicah, zlasti pravic glede sindikatov in kolektivnih pogodb.

1.12 Odbor priporoča Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, naj pripravijo strateški okvir za industrijski sektor tekstilnih storitev in se pri tem oprejo na dejstvo, da je njegov gospodarski, proizvodni in zaposlovalni razvoj popolnoma skladen s cilji trajnostnega razvoja, opredeljenimi v ciljih 20/20/20 za leto 2020.

2. Uvod

2.1 Industrijski sektor tekstilnih storitev zajema širok in raznolik razpon industrijsko organiziranih podjetij, ki opravljajo naslednje dejavnosti:

— industrijsko pranje in čiščenje ter izposoja tekstilnih izdelkov za proizvodna in storitvena podjetja ter za posameznike;

— izposoja, popravilo in vzdrževanje delovnih oblek in kombinezonov, uniform ter zaščitnih in varnostnih oblek;

— pranje, izposoja, popravilo in apretura posteljnine, prtov in drugih tekstilnih izdelkov za hotele, restavracije in kavarne;

— pranje, izposoja, sterilizacija, popravilo in apretura oblačil in perila za zdravstveno osebje, reševalce in paciente v bolnišnicah, domovih za nego in objektih skupnosti;

— izposoja, sterilizacija kirurških instrumentov in tekstila ter priprava/zagotavljanje sterilnih medicinskih kompletov;

— zagotavljanje, izposoja in popravilo pametnih tekstilnih izdelkov z integriranimi uporabniku prijaznimi in zelo udobnimi funkcijami;

— industrijska apretura, filtri, materiali za absorpcijo prahu ter podobne tekstilne storitve za proizvodne obrate in sterilne delovne prostore;

— higiensko-sanitarne tekstilne storitve ter dodatne/alternativne storitve za tekstilne izdelke;

— apretura ter posebne storitve, povezane s panogo mode.

2.2 Storitve industrijskega pranja so bistvene za izvajanje številnih dejavnosti, povezanih z gostinstvom in turizmom, kot so npr. restavracije, hoteli, domovi, ladje za križarjenja itd., pa tudi za dobavo najsodobnejšega zaščitnega tekstila za široko paleto proizvodnih in komercialnih sektorjev. Obenem so močno zakoreninjene na lokalnem terenu in nevarnost selitve dejavnosti v tretje države je zelo majhna.

2.3 Storitve pralnic so pomembne tudi za tekstilno industrijo, saj morajo proizvajalci oblačil svoje proizvode najprej poslati skozi fazo preizkušanja in pranja, šele nato jih lahko dajo na trg. Z ozirom na velik obseg dela in absolutno nujnost, da daje pranje brezhibne rezultate, je za storitve pralnic za tekstilno industrijo potrebno, da so opremljene s sodobnimi stroji, da so zaposleni poklicno usposobljeni in da delajo v ustreznih razmerah.

2.4 Storitve industrijskega pranja za hotele zajemajo nego in pranje vseh vrst posteljnine in perila, ki potrebujejo stalen ciklus vzdrževanja in čiščenja. To naglo menjavanje pomeni, da mora biti podjetje, ki zagotavlja pranje, sposobno – z dobro organizacijo dela in profesionalnostjo svojih zaposlenih – vzdržati ta ritem brez odlašanja in zamud.

2.5 Poleg pralnih storitev so se razvile vse bolj zapletene storitve izposojanja proizvodov, ki morajo zadostiti najstrožjim tehničnim in funkcionalnim zahtevam ter vse bolj zahtevnim okoljevarstvenim in tehnično-normativnim predpisom, zlasti glede zaščitne opreme in sodobne vojaške opreme.

2.6 Industrija tekstilnih storitev kot celota je v zadnjih letih razvila pomembne inovativne tehnološke sisteme, kot sta „BtoB“ in „BtoC“ (2), tako glede kakovosti in tehnično-okoljskih standardov klasičnih – tudi higiensko-sanitarnih – storitev za hotele in bolnišnice, kot glede dobave naprednega, „pametnega“ zaščitnega tekstila (3).

2.7 Klasični sektor je pomembnega obsega, saj ustvari za približno 9 milijard EUR prometa (2007). Geografsko je koncentriran in obvladuje ga le nekaj večnacionalnih družb (4). Preostanek tržišča je razdrobljen v nešteto majhnih podjetij, ki navadno delujejo lokalno. Trg beleži močno rast, tako po prometu (približno 10 milijard EUR letno) kot po številu zaposlenih (več kot 200 000).

2.8 Sektor zelo učinkovitih zaščitnih oblek se hitro razvija; povezan je z novo generacijo pametnega tekstila, ki temelji na pametnih materialih, naprednih proizvodnih procesih, integriranih in zelo udobnih funkcijah, preprečevanju in upravljanju osebnih tveganj. Ocenjujejo, da je sedanja vrednost trga osebne zaščitne opreme (OZO), ki velja za enega od vodilnih najbolj obetavnih trgov v EU (5), 9,5 do 10 milijard EUR; s proizvodi in storitvami OZO pa je neposredno ali posredno povezanih približno 200 000 delovnih mest.

2.9 Povpraševanje po takšnih proizvodih in storitvah na trgu je odvisno od strožje zakonodaje o standardih osebne varnosti na delovnem mestu, varnejšega delovanja in strožjih varnostnih zahtev za vse zaposlene ter boljšega upravljanja osebnih tveganj, širjenja kulture zanesljivosti in želje po preprečevanju morebitnih reklamacij.

2.10 Zlasti pomembna je pozornost, ki jo ta sektor posveča učinku tekstilne proizvodnje in storitev na okolje. V industriji tekstilnih storitev je bilo opravljenih več kontrol učinka na okolje v obliki Life Cycle Assessment (ocene življenjskega cikla) (6).

3. Cilj mnenja na lastno pobudo

3.1 V tem mnenju želimo preučiti pogoje za razvoj industrijskega sektorja tekstilnih storitev, ki:

— spoštuje življenjske in delovne razmere človeških virov, zlasti glede zdravja in varnosti;

— temelji na sektorskem strukturiranem dialogu med socialnimi partnerji na različnih ravneh;

— ga spremlja nenehno izboljševanje kvalifikacij in profesionalnosti zaposlenih ter zaposlovalnih možnosti z večjimi prizadevanji za izobraževanje in usposabljanje;

— bolje skrbi za okolje ter energijske in vodne vire skozi ves cikel življenja in recikliranja proizvoda;

— vlaga v tehnološke in logistično-operativne inovacije v odprtem okolju, ob tem preprečuje zlorabo prevladujočega položaja in zagotavlja ugodno okolje za ustvarjanje in razvoj malih in srednje velikih podjetij;

— spodbuja konkurenco na podlagi kakovosti ter opredelitve in izvajanja naprednih tehničnih standardov;

— zagotavlja preglednost javnih naročil s polnim spoštovanjem okoljskih predpisov in socialnih klavzul, zlasti v verigi podizvajalcev;

— daje sektorju večjo prepoznavnost in preglednost, da se izboljša njegova podoba.

3.2 EESO je 11. maja 2010 v Bruslju pripravil javno predstavitev stališč o tej temi, na kateri so sodelovali nacionalni in evropski predstavniki sindikatov in podjetij iz tega sektorja, predstavniki Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu iz Bilbaa ter Evropske komisije (GD ENTR), dvostranskih organov, dejavnih v različnih nacionalnih pobudah, ter posameznih velikih podjetij za proizvodnjo in storitve.

4. Splošne ugotovitve

4.1 EESO meni, da je predpogoj za pripravo strategije in akcijskega načrta za ta sektor izvedba pilotnega projekta na evropski ravni, s katerim bi popisali in analizirali različne panoge močno diverzificirane evropske industrije tekstilnih storitev, njihovo geografsko razdelitev in obseg na ravni EU-27, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da obstajajo pomembni dejavniki, povezani s spolom, ter neregulirani sivi sektor.

4.2 EESO meni, da je treba sektor bolje določiti, da bi ga lahko bolj jasno opredelili v Eurostatovi kvalifikaciji dejavnosti NACE, s čimer bi lahko bolje sledili njegovemu gospodarskemu razvoju, naložbam, inovacijam, zaposlovanju in poklicnim kvalifikacijam.

4.3 Industrijski sektor tekstilnih storitev je posebno dinamičen, močno se spreminja, njegove možnosti nadaljnjega razvoja pa so tesno povezane z izboljšanjem socialno-kulturnega okolja ter s tehničnimi in gospodarskimi zmogljivostmi podjetij.

4.4 EESO meni, da je pomembno, da evropski organi za standardizacijo – tudi na podlagi ustreznih navodil Evropske komisije – razvijajo tehnične standarde za celotno panogo, ki so vse bolj napredni z okoljskega, socialnega in tehnološkega vidika, da bi zagotovili kakovost proizvodov, postopkov in storitev ter tudi delovnih pogojev za zaposlene in omogočili obstoj v globalni konkurenci.

4.5 Razvoju tega sektorja bi moral koristiti strukturiran dialog na evropski/nacionalni/regionalni ravni, s katerim bi se opredelili pravični delovni pogoji, ki so skupna osnova sektorja v Evropi, v skladu z direktivami EU o enakosti spolov, o organiziranju delovnega časa, obveščanju in posvetovanju z delavci. EESO meni, da bi moral sektor najti boljše ravnotežje med načeloma „zadovoljstva strank“ in „motivacije delavcev“, kot je že primer v nekaterih naprednih proizvodnih podjetjih.

4.6 EESO meni, da je za razvoj tega sektorja bistveno popolno upoštevanje Listine o temeljnih pravicah v vseh proizvodnih in storitvenih podjetjih tega sektorja v EU, zlasti pravic glede sindikatov in kolektivnih pogodb.

4.7 Po mnenju EESO bi bila izmenjava primerov najboljše prakse med akterji v državah članicah evropska možnost, ki bi jo bilo dobro uresničiti, s financiranjem ustreznih čezmejnih evropskih projektov.

4.8 Skrb za okolje mora biti za ta industrijski sektor prednostna naloga, zato je treba širiti sistem EMAS in okoljske oznake ter uporabljati standard ISO 14000.

4.8.1 Podatki industrije za leto 2006 so odlična podlaga za razmislek in analizo, da bi preučili razvoj različnih sektorjev (7), vendar pa bi jih bilo treba posodobiti vsaj vsaki dve leti in jim dodati podatke o njihovem vplivu na okolje, ki bi jih bilo treba predložiti Evropskemu parlamentu in Odboru.

4.8.2 V celoti bi bilo treba oceniti prizadevanja tega sektorja za uveljavljanje certificiranja EN 14065 s pomočjo socialnih partnerjev, da bi se borili proti nelojalni konkurenci z urejanjem trga in s spodbudami, tudi davčnimi, poskrbeli za spodbujanje najboljše prakse z oznakami kakovosti.

4.8.3 Pri izbiri oblačil, za katere veljajo možnosti „kompletnih storitev“ (full service), je treba upoštevati funkcionalnost in trajnost teh lastnosti v celotnem življenjskem ciklu tekstilnega izdelka.

4.8.4 EESO meni, da je pomembno, da ta sektor igra aktivno vlogo pri uporabljanju topil in kemikalij, za katere velja zakonodaja EU REACH, kakor tudi pri izvajanju evropskih predpisov o vodah.

4.9 Odbor poziva, da se v letnih delovnih programih 7. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, v večletnem programu za konkurenčnost in inovativnost ter v ukrepih strukturnih skladov ustrezno pozornost nameni inovativnim tehnološkim in organizacijskim projektom iz tega sektorja glede integrirane logistike in sledljivosti dobavljenih izdelkov, tudi z logistično pomočjo sistema Galileo. Evropska investicijska banka bi morala olajšati naložbe, zlasti za MSP.

4.10 Pri javnih naročilih je treba zajamčiti popolno in pregledno izvajanje ustreznih določb, kar je nujen pogoj za „zelen in socialen“ razvoj tega sektorja, zlasti z ozirom na sistem podizvajalcev in odgovornosti, ki mora vključevati celotno dobavno verigo.

4.11 Pri tehnoloških in logistično-operativnih inovacijah je treba zagotoviti odprto okolje, ob tem pa preprečiti zlorabo prevladujočega položaja in zagotoviti ugodno okolje za ustanavljanje in razvoj malih in srednje velikih podjetij.

4.12 Zagotoviti je treba nenehno izboljševanje kvalifikacij in profesionalnosti zaposlenih ter zaposlovalnih možnosti z okrepljenimi prizadevanji za izobraževanje in usposabljanje, pri tem je treba s podporo Inštituta za tehnološko predvidevanje (Institute for Prospective Technological Studies) v Sevilli razvijati participativni projekt predvidevanja, ukrepe strukturnih skladov pa nameniti razvoju dvostranskih usklajevalnih organov za usposabljanje in kvalificiranje osebja ter izobraževanje, tudi jezikovno.

4.13 Varnost in zdravje na delovnem mestu morata biti med prednostnimi nalogami razvoja kakovosti v tem sektorju: sektorski socialni partnerji morajo na evropski ravni razviti strukturiran dialog in biti ustrezno zastopani v evropskem odboru za varne vzdrževalne storitve.

4.14 Odbor poziva Evropsko komisijo, naj čim prej predstavi sporočilo o možni evropski gospodarski in zaposlovalni strategiji razvoja v industrijskem sektorju tekstilnih storitev, da bi ob opiranju na evropsko pobudo za vodilni trg, v kateri so tekstilne storitve omenjene kot področje s strateškim potencialom za uspeh, pripravili akcijski načrt EU na tem področju.

V Bruslju, 14. julija 2010 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Nekaj dodatnih informacij v zvezi z mnenjem, kot so na primer prispevki s posvetovanj, tehnične priloge in rezultati statističnih raziskav, je na voljo na spletni strani EESO:

http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/Hearingsandconferences/Textile_2010/index_en.asp.

(2) Glej kompleksne storitve v raziskovalnem mnenju o razvoju sektorja poslovnih storitev v Evropi – UL C 27, 3.2.2009, str. 26–33.

(3) Glej EUROPE INNOVA – INNOVATION WATCH. Sectorial Innovation Foresight: Textile and Clothing – vmesno poročilo, junij 2009, str. 3–4, 9–10.

(4) Elis, Rentokil, Johnson Service, Davis, Alsco, HTS itd.

(5) Glej Lead Market Initiative for Europe/Mid-term progress report (Pobuda za vodilni trg za Evropo – vmesno poročilo o napredku) SEC (2009) 1198 final z dne 9.9.2009 (op. prev.: dokument ni preveden v slovenščino).

(6) Glej Prilogo 1 na http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.textile-services-sub-sector-in-europe.

(7) Glej opombo 5.