Povzetek

Ocena učinka o predlogu spremembe vizumskega zakonika

A. Nujnost ukrepanja

V čem je težava in zakaj je to težava na ravni EU?

Vizumski zakonik, ki ureja pogoje in postopke za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje na schengenskem območju, velja od leta 2009. Komisija je leta 2014 predlagala spremembo te uredbe, glede katere pa sozakonodajalca nista dosegla dogovora. Komisija se je odločila predložiti novo pobudo, da se obravnavajo tri problemska področja: 1.Finančna sredstva, ki se pridobijo z vizumskimi taksami, ne zadostujejo za obravnavo vlog za izdajo vizumov, kar ogroža celovitost izdajanja schengenskih vizumov ter hitre in strankam prijazne vizumske postopke. Glavni vzrok te težave je, da se standardna vizumska taksa v višini 60 EUR ni spremenila že od leta 2006. 2.Redni potniki se soočajo s ponavljajočimi se vizumskimi postopki, saj države članice ne izdajajo dovolj vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo. To ustvarja nepotrebno breme za prosilce in konzulate ter povzroča izgube potovalnemu in turističnemu sektorju EU. Glavni vzrok te težave je, da pravna podlaga za izdajo vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo ni jasna. 3.Države članice imajo težave pri doseganju zadostnih stopenj vračanja migrantov brez urejenega statusa v njihove izvorne države, kar spodbuja nadaljnje nezakonite migracije. Glavni vzrok te težave je nenaklonjenost tretjih držav, da ponovno sprejmejo svoje državljane.

Kaj bi bilo treba doseči?

Splošni cilj pobude je okrepitev skupne vizumske politike ob hkratnem obravnavanju migracijskih in varnostnih vprašanj na eni strani ter upoštevanju gospodarskih vidikov in splošnih zadev na področju zunanjih odnosov na drugi. Pobuda ima tri specifične cilje: 1.državam članicam zagotoviti zadostna finančna sredstva, da se zaščiti kakovost in celovitost obravnave vlog za izdajo vizuma; 2.zagotoviti bolj sistematično in harmonizirano izdajanje vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo dobrovernim rednim potnikom; 3.spodbujati interese EU na področju vračanja in ponovnega sprejema s povečanjem finančnega vzvoda do tretjih držav, ki ne sodelujejo na področju vizumske politike.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU (subsidiarnost)?

Odprava kontrol na notranjih mejah v schengenskem območju med drugimi ukrepi zahteva tudi skupno vizumsko politiko. S pobudo se bodo nadalje razvila in izboljšala pravila vizumskega zakonika. Vizum za kratkoročno bivanje načeloma imetniku omogoča prosto gibanje v schengenskem območju, za kar je potrebna najvišja raven harmonizacije pravil, ki se lahko doseže samo na ravni EU.

B. Rešitve

Katere so različne možnosti za dosego ciljev? Ali ima katera od njih prednost? Če ne, zakaj?

Problem 1: Nezadostna finančna sredstva za obravnavanje vlog za izdajo vizumov -Možnost 1A: nespremenjeno stanje – nespremenjena skupna vizumska taksa v višini 60 EUR -Možnost 1B: nacionalne vizumske takse, ki temeljijo na upravnih stroških -Možnost 1C: zvišanje skupne vizumske takse. Pri tem so se preučile različne podmožnosti: 80 EUR, 100 EUR, 120 EUR ali 80 EUR za vizume z veljavnostjo do šest mesecev in 120 EUR za vizume za večkratni vstop z veljavnostjo od enega do petih let. Prednostna možnost je zvišanje takse na 80 EUR. Problem 2: Ponavljajoči se vizumski postopki za redne potnike -Možnost 2A: nespremenjeno stanje – države članice določijo svoj pristop k izdajanju vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo -Možnost 2B: priporočena najboljša praksa -Možnost 2C: skupne kaskade vizumov za večkratni vstop z različnimi podmožnostmi (splošna kaskada vizumov za večkratni vstop, splošna kaskada in nacionalne kaskade vizumov za večkratni vstop, nacionalne kaskade vizumov za večkratni vstop) -Možnost 2D: standardni vizumi za večkratni vstop z veljavnostjo dve ali pet let Prednostna možnost je splošna kaskada in nacionalne kaskade vizumov za večkratni vstop. Problem 3: Nezadostne stopnje vračanja migrantov brez urejenega statusa v nekatere izvorne države -Možnost 3A: nespremenjeno stanje – „pristop Sveta, ki temelji na zbirki orodij“ -Možnost 3B: pozitivne spodbude v vizumski politiki -Možnost 3C: negativne spodbude v vizumski politiki z različnimi podmožnostmi (vseobsežen pristop za vse potne liste od začetka ali ciljno usmerjen pristop v dveh fazah: diplomatski in službeni potni listi, nato navadni potni listi) Prednostna možnost so negativne spodbude s ciljno usmerjenim pristopom.

Kakšna so stališča različnih zainteresiranih strani? Kdo podpira katero možnost?

Opravljena so bila ciljna posvetovanja (z državami članicami, združenji iz sektorjev turizma, potovanj, ladijskega prometa itd.) in odprto javno posvetovanje. Države članice jasno podpirajo zvišanje vizumske takse ter vzpostavitev pravne povezave med vizumsko politiko in ponovnim sprejemom migrantov brez urejenega statusa. Turistična in poslovna združenja poudarjajo negativne posledice ponavljajočih se vizumskih postopkov za osebe, ki pogosto potujejo, ter se zavzemamo za bolj sistematično in usklajeno izdajanje vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo.

C. Učinki prednostne možnosti

Kakšne so koristi prednostne možnosti?

– Skupna vizumska taksa v višini 80 EUR bo državam članicam zagotovila dodatne prihodke v višini 205 milijonov EUR (+26 %), kar pomeni več finančnih sredstev za obravnavanje vlog za izdajo vizumov, zaposlovanje in usposabljanje, s tem pa hitrejše postopke in večjo varnost schengenskega območja. – Splošna kaskada in nacionalne kaskade vizumov za večkratni vstop bi omogočile izdajanje več vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo, kar bi potnikom, ki pogosto potujejo, pri potovanjih omogočilo večjo prožnost. Omogočile bi tudi prihranke za prosilce za vizum in konzulate zaradi manj vizumskih postopkov, pa tudi več potovanj v EU, kar bi pozitivno vplivalo na sektor turizma v EU (konkurenčnost in zaposlovanje). – Negativne spodbude v vizumski politiki (s ciljno usmerjenim pristopom) bi morale prispevati k višjim stopnjam vračanja migrantov brez urejenega statusa v pred tem nesodelujoče tretje države, prihrankom za države članice pri stroških za nastanitev in hrano ter upravnih stroških in, bolj splošno, k večji varnosti, boljšemu sprejemanju migracijske politike EU in odvračilnemu učinku na morebitne prihodnje migrante, ki bi bili brez urejenega statusa.

Kakšni so stroški najprimernejše možnosti?

Zvišanje skupne vizumske takse na 80 EUR bi pomenilo dodatne stroške za prosilce za vizum (ustrezno dodatnim prihodkom držav članic), vendar se zaradi razumnega zvišanja ne pričakujejo negativni vplivi na potovalne navade. Splošna kaskada in nacionalne kaskade vizumov za večkratni vstop ne bodo povzročale stroškov. Negativne spodbude v vizumski politiki (s ciljno usmerjenim pristopom) bi lahko negativno vplivale na zunanje odnose EU in na njeno podobo v svetu.

Kakšni so učinki na MSP in konkurenčnost?

Nobena od prednostnih možnosti politike nima nikakršnih neposrednih učinkov na MSP in konkurenčnost. Z lažjim dostopom do vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo in posledično več potovanji v EU se bo okrepila konkurenčnost turističnega in potovalnega sektorja EU.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov na nacionalne proračune in uprave?

Vse tri prednostne možnosti bodo imele pozitivne učinke: dodatni prihodki od višjih vizumskih taks za obravnavanje vlog za izdajo vizumov; prihranki zaradi manj vizumskih postopkov kot posledica izdajanja vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo; prihranki pri stroških za nastanitev in hrano ter upravnih stroških v zvezi z migranti brez urejenega statusa.

Ali bo prišlo do drugih znatnih učinkov?

Razen zgoraj navedenih ne bo nobenih znatnih učinkov.

Sorazmernost?

Vse tri prednostne možnosti so skladne z načelom sorazmernosti in ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego cilja. Predlagano povečanje vizumske takse je sorazmerno in je najbližje stopnji inflacije glede na leto 2006. Predlagani pristop za izdajanje vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo prinaša napredek glede na trenutno stanje, vendar ne spreminja radikalno sedanjih praks držav članic. Negativne spodbude za tretje države na področju ponovnega sprejema bodo usmerjene v vlade, preden bi vplivale na splošno populacijo.

D. Spremljanje

Kdaj bo politika pregledana?