SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU ZAKLJUČNI RAČUN 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA - PRORAČUNSKO LETO 2011 /* COM/2012/0435 final */





KAZALO POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA. 2 IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS. 3 DEL I – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA. 8 1......... RAČUNOVODSKI IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA. 9 1.1...... 8., 9. IN 10. ERS: AGREGATNI BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA, IZKAZ DENARNIH TOKOV IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH. 9 1.2...... 8. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 13 1.3...... 9. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 16 1.4...... 10. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 19 1.5...... POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 8., 9. IN 10. ERS. 22 2. POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU. 46 2.1...... DODELITVE. 50 2.2 KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI 53 2.3...... DRUGI PODATKI O UPRAVLJANJU. 58 DEL II – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB. 59 3......... RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB. 61 3.1...... IZKAZ VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2011 61 3.2...... IZKAZ STANJA NA DAN 31. DECEMBRA 2011. 62 3.3...... IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH PLAČNIKOV. 63 3.4...... IZKAZ DENARNIH TOKOV ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2011. 64 3.5...... POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM. 65 PRILOGA K DELU I – POGLAVJE 2 (POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU): STANJE PO DRŽAVAH IN PO INSTRUMENTIH. 96 POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA Zaključni račun 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za leto 2011 je bil pripravljen v skladu z naslovom VIII finančne uredbe za 10. ERS ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom. Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 125 finančne uredbe za 10. ERS. Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti evropskih razvojnih skladov ter izvrševanje proračuna. Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja evropskih razvojnih skladov v vseh pomembnih vidikih. [podpis] Philippe Taverne Računovodja IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 1. OZADJE Evropska unija na področju razvoja sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski in socialni razvoj s posebnim poudarkom na dolgoročnem zmanjšanju in olajšanju revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi to dosegla, Unija oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva Unije, namenjena razvoju, se zagotavljajo iz treh virov: – proračuna Evropske unije, – Evropskega razvojnega sklada, – Evropske investicijske banke. Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči Unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Ustanovitev Sklada je bila predvidena že z Rimsko pogodbo iz leta 1957, in sicer za zagotavljanje tehnične in finančne podpore, sprva namenjene le afriškim državam, ki so bile tedaj še kolonije in s katerimi so nekatere države članice povezovale zgodovinske vezi. ERS se ne financira iz proračuna Evropske unije. Financirajo ga države članice, zanj velja posebna finančna uredba in upravlja ga poseben odbor. Evropska Komisija je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb. V obdobju 2008–2013 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let. Od sklenitve prve konvencije o partnerstvu leta 1964 so programski cikli ERS na splošno sledili ciklu sporazumov oziroma konvencij o partnerstvu. Vsak ERS ureja posebna finančna uredba, ki nalaga obveznost priprave računovodskih izkazov za zadevni ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Evropska komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Evropska komisija. V okviru Sporazuma iz Cotonouja je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja Evropska investicijska banka, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti, vendar ne izključno, zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker Sklada za spodbujanje naložb ne upravlja Evropska komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi za 8., 9. in 10. ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (drugi del), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS. 10. ERS zajema obdobje 2008–2013 in ima skupni proračun v višini 22 682 milijonov EUR. V okviru tega zneska je 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP, 286 milijonov EUR ČDO, 430 milijonov EUR pa Komisiji v obliki odhodkov za podporo za načrtovanje in izvajanje ERS[1]. 2. KAKO SE FINANCIRA ERS? Na zasedanju Evropskega sveta 15. in 16. decembra 2005 je bila sprejeta finančna perspektiva za obdobje 2007–2013. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun Evropske unije, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS za obdobje 2008–2013. Proračun Evropske unije se sprejme za eno leto, tako da se v skladu z načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je za razliko od proračuna Evropske unije sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS se sklene s sporazumom o partnerstvu med državami članicami in je povezan s skupnim skladom za izvajanje razvojnega sodelovanja, običajno za pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva. Sredstva ERS so „ad hoc“ prispevki držav članic EU. Približno vsakih pet let se predstavniki držav članic sestanejo na medvladni ravni in odločijo o skupnem znesku, ki bo dodeljen Skladu, ter o nadziranju njegovega izvrševanja. Sklad nato upravlja Komisija. Države članice imajo svoje lastne razvojne politike in politike pomoči poleg zadevnih politik Unije, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se med seboj dopolnjujejo. Do leta 2010 so bili prispevki vpoklicani iz 15 sodelujočih držav članic. V letu 2011 so bili vpoklicani prvi prispevki za 10. ERS, v katerem sodeluje vseh 27 držav članic. Del sredstev 10. ERS je rezerviran za nepredvidene potrebe, večji del pa je načrtovan v okvirnih večletnih programih, ki so pretežno geografski, delno pa tudi tematski, in so trenutno načrtovani za obdobje 2008–2013. Komisija je temu primerno sprejela strateške dokumente za države, regije in sodelovanje znotraj držav AKP. Njihovo izvajanje se vsako leto spremlja, strategije pa se pregledajo sredi obdobja (2010, pregled poteka) in na koncu obdobja (2012). Na podlagi vmesnega ali končnega pregleda lahko Komisija v imenu Evropske unije revidira strategije in dodeljevanje sredstev glede na tekoče potrebe in uspešnost zadevnih držav ali regij AKP. Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS. 3. KAKO SE UPRAVLJAJO IN PORABLJAJO SREDSTVA ERS? 3.1 Odhodki iz poslovanja Odhodki iz poslovanja ERS so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. V skladu s finančno uredbo Komisija izvršuje sredstva ERS na naslednje načine: Decentralizirano upravljanje: pomeni, da Komisija v večjem ali manjšem obsegu, glede na lokalno situacijo zadevnega upravičenca, prenese nekatere naloge izvrševanja proračuna na tretje države. Centralizirano upravljanje: pomeni, da proračun izvršujejo bodisi neposredno službe Komisije bodisi se izvršuje posredno, kadar Komisija prenese naloge izvrševanja proračuna na organe, ki jih ureja pravo Evropske unije ali nacionalno pravo, kot so agencije Evropske unije, ki so osebe javnega prava, ali organi, ki opravljajo javne storitve. Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami: pomeni, da Komisija nekatere naloge izvrševanja prenese na mednarodno organizacijo. 3.2 Različni finančni udeleženci Odredbodajalci na podlagi prenosa so odgovorni za celoten proces upravljanja, ki zajema vse od odločanja o tem, kaj je treba narediti za uresničitev zastavljenih ciljev politik, do upravljanja dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika, vključno s podpisovanjem pravnih obveznosti, spremljanjem uspešnosti, izplačevanjem in po potrebi tudi izterjavo sredstev. Vodja delegacije Evropske unije je lokalna stična točka med Komisijo in nacionalnimi ali regionalnimi organi države AKP/ČDO na zadevnem območju. Pri določanju strategije izvajanja in sektorskih politik ter pri pripravi, proučevanju ter pregledu programov in projektov ERS tesno sodeluje z nacionalnimi ali regionalnimi odredbodajalci. Nacionalni odredbodajalec v državi prejemnici je višji uradnik, ki ga imenuje vlada vsake države AKP/ČDO. Zastopa organe svoje države pri vseh dejavnostih, ki se financirajo iz Sklada ter jih upravljata Komisija in EIB. V večini primerov to funkcijo opravlja član vlade, ponavadi minister za načrtovanje ali finančni minister. Nacionalni odredbodajalec opravlja upravne, tehnične in finančne naloge upravljanja programov in projektov ERS. Računovodja izvršuje odredbe za plačilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov, vodenje računovodskih evidenc ter pripravo ustreznega zaključnega računa. Poleg tega mora računovodja zaključni račun podpisati, s čimer potrdi, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja. 3.3 Izvrševanje sredstev ERS Velika večina sredstev iz ERS se državam AKP in ČDO dodeli v obliki subvencij. Na začetku vsakega ERS Evropska unija obvesti države AKP in ČDO o ravni subvencij, ki naj bi jim bile na voljo v obdobju zadevnega sklada. Sredstva se dodeljujejo glede na specifične potrebe držav prejemnic ob upoštevanju njihovih politik in razvojnih prizadevanj. Država prejemnica razvije strategijo sodelovanja med posvetovanji s svojimi razvojnimi partnerji (donatorji) ali po njih. Strategije sodelovanja, zasnovane z Evropsko unijo, običajno vključujejo srednjeročne strategije države, analizo političnih in socialno-gospodarskih razmer ter oceno Evropske unije. Osebje Evropske komisije nacionalnim organom zagotovi tehnično podporo pri pripravi dokumenta o strategiji sodelovanja. Nato se pripravi nacionalni okvirni program za izvajanje strategije sodelovanja. Nacionalni okvirni program zajema vse sektorje in področja, ki bodo prejeli pomoč, pojasnjuje, kako bo pomoč uporabljena za uresničitev ciljev, določa časovni okvir za izvedbo ter po potrebi opredeljuje, kako bodo v program vključeni drugi udeleženci, kot so mednarodne ali nevladne organizacije. Ta okvirni globalni program se pregleda letno ter na sredini in na koncu obdobja ERS; po potrebi se v času njegovega izvajanja uvedejo izboljšave in spremembe. 3.4 Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev ERS Dokler Komisije in morebitnega prejemnika sredstev ERS pisno ne zavezuje pravna obveznost, ni mogoče porabiti nobenih sredstev ERS. Preden se lahko prevzame pravna obveznost (kot je na primer pogodba ali sporazum o subvenciji) do tretje osebe, mora obstajati proračunska vrstica z zadostnimi sredstvi, ki daje pravico do zadevne dejavnosti. Če je ta pogoj izpolnjen, je treba potrebna sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost. Vendar to ne vpliva na splošno računovodstvo (ali glavno knjigo), saj stroški še niso nastali. Razlog je v tem, da računovodski sistem ERS sestavljata dva ločena, a povezana elementa: (a) proračunsko računovodstvo, ki omogoča natančen zapis izvrševanja proračuna, ter (b) splošno računovodstvo, s katerim se pripravita bilanca stanja in izkaz poslovnega izida. Proračunsko računovodstvo prikazuje obveznosti in plačila. Temelji na načelu računovodstva na podlagi nastanka plačil, po katerem se odhodkovna ali prihodkovna postavka knjiži šele, ko so prevzete obveznosti za sredstva ali ko so ta sredstva izplačana oziroma prejeta. Tovrstno računovodstvo je značilno za javni sektor, v katerem je bil tradicionalno poudarek na proračunu in njegovem izvrševanju. Splošno računovodstvo (ki temelji na načelu računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov) prikazuje vse odhodke in prihodke v proračunskem letu (in s tem poslovni izid) ter finančno stanje ERS v obliki bilance stanja sredstev in obveznosti na dan 31. decembra danega leta. 3.5 Izvrševanje plačil Nobenih plačil ni mogoče izvršiti, dokler odredbodajalec ne odobri proračunske obveznosti. Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva oziroma predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS. Plačano predhodno financiranje je torej dokončni odhodek šele, ko so izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede začetno plačilo, v bilanci stanja izkazano kot sredstvo. Znesek sredstva iz naslova predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov (ki se v izkazu poslovnega izida obravnavajo kot odhodki) in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na podlagi teh presečnih izračunov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški, medtem ko so ocenjeni neupravičeni deli še naprej odprti na računih za „zneske, katerih upravičenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in obveznosti, se ti zneski prikažejo med kratkoročnimi obveznostmi. 3.6 Izterjava neupravičenih plačil Upravičenost odhodkov v breme ERS se preverja na podlagi spremne dokumentacije, določene v veljavnih pravilih ali pogojih za vsako subvencijo. Da bi bilo razmerje med stroški in koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne dokumentacije pri končnih zahtevkih pogosto podrobnejša od preverjanj pri vmesnih zahtevkih in lahko tako odkrijejo napake pri vmesnih plačilih, ki se potem odpravijo s popravkom pri končnem plačilu. Poleg tega ima Komisija pravico, da preveri verodostojnost spremne dokumentacije s preverjanjem v prostorih vložnika zahtevka, in sicer med izvajanjem financiranega ukrepa in/ali naknadno. Napake, odkrite v obdobju izvajanja, se lahko popravijo s prilagoditvijo poznejših zahtevkov. Za naknadno odkrite napake se izda nalog za izterjavo. 4. POROČANJE OB KONCU LETA 4.1 Zaključni račun Računovodja je odgovoren za pripravo zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS. Zaključni račun je prikazan na naslednji način: Del I: sredstva, ki jih upravlja Evropska komisija – računovodski izkazi 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada, – poročilo o finančnem izvrševanju 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada. Del II: sredstva, ki jih upravlja Evropska investicijska banka – računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb. Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa, da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS. Po reviziji zaključnega računa s strani Računskega sodišča Komisija sprejme zaključni račun do 31. julija naslednjega leta in ga predloži Svetu in Parlamentu v razrešnico. 4.2 Letno poročilo o dejavnostih Odredbodajalec mora pripraviti letno poročilo o dejavnostih, za katere je odgovoren. V tem poročilu poroča o rezultatih politik in o razumnem zagotovilu, če ga ima, da so bila sredstva, ki so bila dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. 5. REVIZIJA IN RAZREŠNICA 5.1 Revizija Zaključni račun in upravljanje sredstev ERS nadzira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče, ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo. Glavna naloga Sodišča je, da opravi zunanjo neodvisno revizijo zaključnega računa ERS. Računsko sodišče v okviru svojih nalog pripravi: (1) letno poročilo, v katerem so podrobno navedena njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah; (2) mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij; (3) posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih področjih upravljanja. Računsko sodišče ima pravico dostopa do vseh dokumentov, ki jih potrebuje med svojo revizijo. Revidira vsa področja delovanja ERS, vse do preverjanja zakonitosti in pravilnosti posameznih transakcij in plačil. Revidira tudi sam zaključni račun, pri čemer pregleda posamezne postavke bilance stanja in izkaza poslovnega izida, pa tudi splošno predstavitev računovodskih izkazov. Sodišče tako ne izrazi mnenja samo o predloženih številčnih podatkih, ampak tudi o vzpostavljenem sistemu in kontrolah. 5.2 Razrešnica Končna kontrola je razrešnica za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za prejšnje proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo. Podelitev razrešnice predstavlja politični vidik zunanjega nadzora finančnega izvrševanja, saj s to odločitvijo Evropski parlament na priporočilo Sveta „razreši“ Komisijo njene odgovornosti za upravljanje finančnega izvrševanja za dano proračunsko leto. Postopek razrešnice se lahko konča na dva načina: s podelitvijo ali odlogom podelitve razrešnice. Pri podelitvi razrešnice lahko Parlament poudari opažanja, ki se mu zdijo pomembna, in ob tem pogosto priporoči ukrepe, ki naj bi jih Komisija sprejela v zvezi s temi zadevami. Komisija predstavi sprejete ukrepe v poročilu o nadaljnjem ukrepanju in v akcijskem načrtu, ki ga predloži Parlamentu in Svetu. DEL I – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA[2] 1. RAČUNOVODSKI IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA 1.1 8., 9. IN 10. ERS: AGREGATNI BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA, IZKAZ DENARNIH TOKOV IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH AGREGATNA BILANCA STANJA 8., 9. IN 10. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2011 || 31.12.2010 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA: || || || || Dolgoročno predhodno financiranje || 2.1 || 380 || 353 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Kratkoročno predhodno financiranje || 2.2 || 1 175 || 1 096 || Kratkoročne terjatve || 2.3 || 111 || 247 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || 1 224 || 808 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 2 891 || 2 503 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Kratkoročne obveznosti iz poslovanja || 2.6 || (1 033) || (1 045) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (1 033) || (1 045) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || 1 858 || 1 458 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.7 || 26 979 || 23 879 || Druge rezerve || 2.8 || 2 252 || 2 252 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (24 674) || (21 909) || Poslovni izid za zadevno leto || || (2 700) || (2 765) || ČISTA SREDSTVA || || 1 858 || 1 458 AGREGATNI IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 8., 9. IN 10. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2011 || 2010 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 99 || 140 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (2 702) || (2 914) Upravni odhodki || 3.3 || (75) || (86) || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || (2 679) || (2 860) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (20) || 95 PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (21) || 95 || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (2 700) || (2 765) AGREGATNI IZKAZ DENARNIH TOKOV 8., 9. IN 10. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2011 || 2010 || || || Poslovni izid za zadevno leto || || (2 700) || (2 765) || || || POSLOVANJE || 4.2 || || Redni prispevki držav članic || || 3 238 || 3 420 Prispevki držav članic za sofinanciranje || || 7 || 65 (Razveljavitev) izgub zaradi oslabitve terjatev || || 6 || 2 || || || (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnega predhodnega financiranja || || (28) || (157) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja || || (79) || (296) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev || || 14 || (62) Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih obveznosti iz poslovanja || || (42) || 78 || || || ČISTI DENARNI TOK || || 417 || 285 || || || ČISTO POVEČANJE/(ZMANJŠANJE) DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV || || 417 || 285 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta || 2.5 || 808 || 523 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu leta || 2.5 || 1 224 || 808 AGREGATNI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 8., 9. IN 10. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009 || 45 761 || 25 381 || 20 381 || (21 909) || 2 252 || 724 || || || || || || Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (3 500) || 3 500 || – || – || 3 500 Prerazvrstitev prispevkov za sofinanciranje[3] || (70) || (69) || (2) || – || – || (2) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (2 765) || – || (2 765) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 || || || || || || Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (3 100) || 3 100 || – || – || 3 100 Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (2 700) || – || (2 700) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 1.2 8. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH BILANCA STANJA 8. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2011 || 31.12.2010 || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Kratkoročno predhodno financiranje || 2.2 || 70 || 100 || Kratkoročne terjatve || 2.3 || 4 || 9 || Povezani računi || 2.4 || 387 || 497 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 461 || 605 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Kratkoročne obveznosti iz poslovanja || 2.6 || (29) || (45) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (29) || (45) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || 432 || 560 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.7 || 12 840 || 12 840 || Druge rezerve || 2.8 || (2 276) || (2 237) || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (10 042) || (9 985) || Poslovni izid za zadevno leto || || (90) || (58) || ČISTA SREDSTVA || || 432 || 560 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 8. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2011 || 2010 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 40 || 54 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || 3.2 || (128) || (116) || || || || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || (88) || (61) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (1) || 4 PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (2) || 4 || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (90) || (58) IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 8. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009 || 12 840 || – || 12 840 || (9 985) || (2 153) || 703 || || || || || || Povečanje kapitala – redni prispevki || – || – || – || – || – || – Prerazporeditve v 10. ERS || – || – || – || – || (85) || (85) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (58) || – || (58) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 12 840 || – || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 || || || || || || Povečanje kapitala – redni prispevki || – || – || – || – || – || – Prerazporeditve v 10. ERS || – || – || – || – || (38) || (38) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (90) || – || (90) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 12 840 || – || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 1.3 9. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH BILANCA STANJA 9. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2011 || 31.12.2010 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA: || || || || Dolgoročno predhodno financiranje || 2.1 || 191 || 158 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Kratkoročno predhodno financiranje || 2.2 || 569 || 742 || Kratkoročne terjatve || 2.3 || 87 || 233 || Povezani računi || 2.4 || 2 557 || 2 516 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || 6 || 7 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 3 410 || 3 655 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Kratkoročne obveznosti iz poslovanja || 2.6 || (315) || (392) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (315) || (392) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || 3 096 || 3 263 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.7 || 11 699 || 11 039 || Druge rezerve || 2.8 || 4 227 || 4 157 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (11 932) || (10 854) || Poslovni izid za zadevno leto || || (898) || (1 078) || ČISTA SREDSTVA || || 3 096 || 3 263 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 9. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2011 || 2010 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 49 || 82 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (924) || (1 230) Upravni odhodki || 3.3 || (3) || (6) || || || || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || (879) || (1 155) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (19) || 77 PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (19) || 77 || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (898) || (1 078) IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 9. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009 || 11 699 || 4 160 || 7 539 || (10 854) || 4 308 || 993 || || || || || || Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (3 500) || 3 500 || – || – || 3 500 Prerazporeditve v 10. ERS || – || – || – || – || (151) || (151) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (1 078) || – || (1 078) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 || || || || || || Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (660) || 660 || – || – || 660 Prerazporeditve v/iz 10. ERS || – || – || – || – || 70 || 70 Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (898) || – || (898) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 11 699 || 0 || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 1.4 10. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH BILANCA STANJA 10. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2011 || 31.12.2010 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA: || || || || Dolgoročno predhodno financiranje || 2.1 || 189 || 195 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Kratkoročno predhodno financiranje || 2.2 || 536 || 255 || Kratkoročne terjatve || 2.3 || 20 || 5 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || 1 218 || 801 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 1 963 || 1 255 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Kratkoročne obveznosti iz poslovanja || 2.6 || (689) || (608) || Povezani računi || 2.4 || (2 944) || (3 013) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (3 633) || (3 621) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || (1 670) || (2 366) || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.7 || 2 440 || - || Druge rezerve || 2.8 || 301 || 333 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (2 699) || (1 070) || Poslovni izid za zadevno leto || || (1 712) || (1 629) || ČISTA SREDSTVA[4] || || (1 670) || (2 366) IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 10. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2011 || 2010 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 10 || 4 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (1 650) || (1 567) Upravni odhodki || 3.3 || (72) || (80) || || || || || || PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || (1 712) || (1 643) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || 0 || 14 PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || (1) || 14 || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (1 712) || (1 629) IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 10. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009 || 21 222 || 21 221 || 2 || (1 070) || 97 || (971) || || || || || || Povečanje kapitala – redni prispevki || – || – || – || – || – || – Prerazvrstitev prispevkov za sofinanciranje[5] || (70) || (69) || (2) || – || – || (2) Prerazporeditve iz 8. in 9. ERS || – || – || – || – || 236 || 236 Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (1 629) || – || (1 629) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 || 21 152 || 21 152 || – || (2 699) || 333 || (2 366) || || || || || || Povečanje kapitala – redni prispevki || – || (2 440) || 2 440 || – || – || 2 440 Prerazporeditve iz/v 8. in 9. ERS || – || – || – || – || (32) || (32) Poslovni izid za zadevno leto || – || – || – || (1 712) || – || (1 712) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) 1.5 POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 8., 9. IN 10. ERS 1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE 1.1. PRAVNI OKVIR IN FINANČNA UREDBA Računovodski izkazi so pripravljeni v skladu s finančno uredbo za 10. ERS. V skladu z določbami člena 121 te uredbe se računovodski izkazi pripravijo v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Ti računovodski izkazi so bili pripravljeni v skladu z računovodskimi pravili in metodami za ERS, ti pa so bili oblikovani na osnovi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB), če teh ni, pa mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB). V zvezi s tistim delom sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Evropske komisije, so bila uporabljena pravila za vrednotenje in računovodske metode, ki jih je sprejel računovodja ERS. Računovodja ERS mora do 31. marca naslednjega leta predložiti Računskemu sodišču v revizijo začasne zaključne račune. Računsko sodišče do 15. junija pošlje Komisiji svoja opažanja o zaključnih računih (člen 125). Komisija na podlagi teh opažanj potrdi končni zaključni račun do 31. julija in ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. Zaključni račun se nato objavi v Uradnem listu do 15. novembra skupaj z izjavo Računskega sodišča o zanesljivosti za tisti del sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije. 1.2. RAČUNOVODSKA NAČELA Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri osebi javnega prava, kakršen je ERS, je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Da bi računovodski izkazi predstavili resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki opisujejo naravo in obseg dejavnosti organizacije, pojasnijo, kako se organizacija financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njenem delovanju, ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev. Računovodski sistem ERS zajema splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Proračunsko računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na načelu računovodstva na podlagi nastanka plačil. Splošno računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj prikazuje vse odhodke in prihodke za proračunsko leto po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, njegov namen pa je predstaviti finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra. Člen 120 finančne uredbe za 10. ERS določa računovodska načela, ki se uporabljajo pri pripravi računovodskih izkazov: – časovna neomejenost delovanja, – previdnost, – dosledna uporaba računovodskih metod, – primerljivost informacij, – pomembnost, – brez neto izravnave, – prednost dejanskosti pred navideznostjo, – računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. 1.3. PODLAGA ZA PRIPRAVO 1.3.1. Funkcijska in predstavitvena valuta Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta ERS. 1.3.2. Valuta in osnova za preračunavanje Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Stanja ob koncu leta za denarna sredstva in obveznosti, izražene v tujih valutah, se preračunajo v eure po spodaj navedenih deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra: Valuta || 31.12.2011 || 31.12.2010 || Valuta || 31.12.2011 || 31.12.2010 BGN || 1,9558 || 1,9558 || LTL || 3,4528 || 3,4528 CZK || 25,7870 || 25,0610 || PLN || 4,4580 || 3,9750 DKK || 7,4342 || 7,4535 || RON || 4,3233 || 4,2620 EEK || / || 15,6466 || SEK || 8,9120 || 8,9655 GBP || 0,8353 || 0,8607 || CHF || 1,2156 || 1,2504 HUF || 314,5800 || 277,9500 || JPY || 100,2000 || 108,6500 LVL || 0,6995 || 0,7094 || USD || 1,2939 || 1,3362 1.3.3. Uporaba ocen Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za rezervacije, izgube zaradi oslabljenih terjatev in vnaprej vračunane stroške. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane. 1.4. BILANCA STANJA 1.4.1 Zneski predhodnega financiranja Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS. Znesek predhodnega financiranja se zmanjša (za celotni znesek ali del zneska) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti. Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od obračunanih obresti. 1.4.2 Terjatve Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstajajo nepristranski dokazi, da celotnega zapadlega zneska ni mogoče izterjati po prvotnih pogojih terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Pripozna se tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Ta splošni odpis temelji na preteklih stopnjah izgub. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. 1.4.3 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so opredeljeni kot kratkoročna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge kratkoročne visoko likvidne naložbe z originalno zapadlostjo treh mesecev ali manj. 1.4.4 Obveznosti iz poslovanja Znaten del obveznosti ERS iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku. Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno in sprejeto oziroma so storitve opravljene in sprejete. 1.4.5 Rezervacije Rezervacije se pripoznajo, kadar ima ERS sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. 1.4.6 Aktivne in pasivne časovne razmejitve Ključen element računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov je zagotavljanje, da se posli zajamejo v računovodskem letu, na katero se nanašajo. Ta postopek se imenuje časovni presek. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili (vnaprej vračunani stroški). Obratno pa se nekatera plačila v tekočem letu nanašajo na poznejša obdobja (odloženi stroški) ter jih je treba opredeliti in vključiti v ustrezna poznejša obdobja. V skladu z računovodskimi pravili ERS se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotoviti, da računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko. Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, ERS pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju. 1.5. IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 1.5.1 Prihodki Evropski razvojni sklad nima proračunskih prihodkov. Redni prispevki držav članic se obravnavajo kot kapital ERS. Prihodki zajemajo izterjavo stroškov in prihodke od obresti. Izterjava stroškov Za posle, pri katerih mora končni upravičenec ali tretja država povrniti odhodke, ki so mu oziroma ji bili predhodno plačani iz ERS, se izdajo in obračunajo nalogi za izterjavo ter odbitki od poznejših plačil, in sicer na naslednji način: – izterjava stroškov: če je izdan nalog za izterjavo, nastane terjatev z ustreznim vnosom prihodka v izkazu poslovnega izida za zadevno leto; ali – izterjava zneskov predhodnega financiranja: v tem primeru je znesek vključen v postavko za predhodno financiranje v bilanci stanja. Prihodki od obresti Prihodki od obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Prihodki od obresti zajemajo prejete obresti ali terjatve iz naslova obresti od denarnih sredstev in vlog na vpogled pri poslovnih bankah ter zamudne obresti od izterjave terjatev za ERS. Prihodki od obresti so pripoznani, ko se obračunajo. 1.5.2 Odhodki Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in sprejete. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Odhodki za nemenjalne posle zajemajo večino odhodkov ERS. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter subvencije, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za prenos, če obstaja uredba (finančna ali druga uredba), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek. Kadar je prejet kakršen koli zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so že dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki. Odhodki za obresti Odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Odhodki za obresti zajemajo plačane obresti ali obveznosti iz naslova obresti in so pripoznani, ko se natečejo. 1.6. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI 1.6.1 Pogojna sredstva Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom ERS. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev verjeten. Pogojna sredstva se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da se zagotovi, da je razvoj ustrezno prikazan v računovodskih izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev skoraj popolnoma gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih obdobja, v katerem je nastala sprememba. Jamstva so možna sredstva, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi, če se pojavi ali ne pojavi predmet jamstva. Jamstva se zato lahko opredelijo kot pogojna sredstva. Jamstvo je sproščeno, ko predmet jamstva ne obstaja več. Uveljavlja se, ko so izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo. 1.6.2 Pogojne obveznosti Pogojna obveznost je možna obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom ERS; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna. Pogojne obveznosti se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da se ugotovi, ali je odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, postal verjeten. Če postane verjetno, da bo potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, za postavko, ki se obravnava kot pogojna obveznost, se pripozna rezervacija v računovodskih izkazih obdobja, v katerem se spremeni verjetnost. 2. POJASNILA K BILANCI STANJA NEKRATKOROČNA SREDSTVA 2.1 DOLGOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Dolgoročno predhodno financiranje || – || 191 || 189 || 380 || 353 SKUPAJ || – || 191 || 189 || 380 || 353 V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, kjer se izvršuje projekt. Predhodno financiranje je prikazano brez odprtih nalogov za izterjavo v zvezi s predujmi in ocenjenimi zneski, ki ob koncu leta še niso bili obračunani. Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje in torej kot kratkoročno sredstvo. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva. Povečanje dolgoročnega predhodnega financiranja za 28 milijonov EUR v primerjavi s stanjem na dan 31. decembra 2010 je mogoče pojasniti zlasti s povečanjem dolgoročnega prehodnega financiranja, povezanega s projekti sodelovanja znotraj držav AKP (za 49 milijonov EUR) in upravnimi odhodki (za 14 milijonov EUR), ob hkratnem znižanju dolgoročnega predhodnega financiranja, povezanega s sektorskimi politikami (za 17 milijonov EUR) in programsko pomočjo (za 15 milijonov EUR). KRATKOROČNA SREDSTVA 2.2 KRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Kratkoročno predhodno financiranje (bruto) || 148 || 1 659 || 1 608 || 3 415 || 3 115 Ocenjeni obračun predhodnega financiranja || (78) || (1 090) || (1 072) || (2 240) || (2 019) SKUPAJ || 70 || 569 || 536 || 1 175 || 1 096 Povečanje čistega kratkoročnega predhodnega financiranja za 79 milijonov EUR je mogoče pojasniti zlasti s povečanjem čistega kratkoročnega prehodnega financiranja, povezanega z upravnimi odhodki (za 77 milijonov EUR), programsko pomočjo (za 29 milijonov EUR), institucionalno podporo (za 44 milijonov EUR) in sektorskimi politikami (za 25 milijonov EUR). Na drugi strani se je povečanje izravnalo z zmanjšanjem čistega kratkoročnega predhodnega financiranja za projekte sodelovanja znotraj držav AKP (za 68 milijonov EUR), druge programe pomoči v zvezi s prejšnjimi ERS (za 20 milijonov EUR) in nujno pomoč (za 7 milijonov EUR). 2.2.1 Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Jamstvo ima dve različni vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2011 je „nominalna“ vrednost jamstev, ki jih je prejel ERS v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 637 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa 394 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2010 sta navedeni vrednosti znašali 674 oziroma 363 milijonov EUR. 2.3 KRATKOROČNE TERJATVE || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Terjatve do strank || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Terjatve do držav članic || – || – || 9 || 9 || 125 Aktivne časovne razmejitve || 2 || 77 || 10 || 89 || 112 SKUPAJ || 4 || 87 || 20 || 111 || 247 2.3.1 Terjatve do strank || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Terjatve do strank || 6 || 18 || 2 || 27 || 18 – Oslabitev terjatev do strank || (4) || (8) || (1) || (13) || (8) SKUPAJ || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 V to postavko spadajo nalogi za izterjavo, ki so vknjiženi na dan 31. decembra 2011 kot ugotovljene upravičenosti za izterjavo in še niso vključeni v druge postavke na strani sredstev v bilanci stanja. Zaključno stanje pri nalogih za izterjavo pomeni vrednost izdanih, a še neplačanih nalogov za izterjavo ob konca leta. Ocenijo se rezervacije za izgube zaradi oslabitve terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Te rezervacije vsebujejo dva elementa: – posamezni primeri: rezervacije temeljijo na oceni tveganja neizterljivosti, – splošno: rezervacija se oblikuje na podlagi preteklih stopenj izgub pri terjatvah, ki niso zajete v posebnem odpisu. Tak popravek vrednosti pa ne pomeni odpovedi prihodnji izterjavi teh zneskov. Spremembe pri odprtih nalogih za izterjavo v zadevnem obdobju so prikazane spodaj. || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2011 SKUPAJ || 2010 SKUPAJ Odprti nalogi za izterjavo na začetku leta || 7 || 11 || 0 || 18 || 20 Izdani nalogi za izterjavo || 11 || 63 || 55 || 130 || 164 Zaključeni nalogi za izterjavo || (12) || (56) || (55) || (123) || (166) Plačilo terjatve || (9) || (46) || (53) || (108) || (143) Odpoved terjatvi (člen 73 FU) || 0 || (1) || 0 || (1) || (1) Preklic terjatve || (1) || (1) || 0 || (2) || (5) Pobot terjatve || (3) || (8) || (1) || (13) || (17) Odprti nalogi za izterjavo na koncu leta || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 2.3.2 Terjatve do držav članic Terjatve do držav članic v okviru 10. ERS v višini 9 milijonov EUR zajemajo prispevka Madžarske in Portugalske, ki sta bila prejeta januarja oz. februarja 2012, ter prispevek Danske za sofinanciranje, ki še ni zapadel v plačilo. 2.3.3 Aktivne časovne razmejitve Aktivne časovne razmejitve v glavnem vključujejo obračunane obresti na zneske predhodnega financiranja. Poleg tega so v to postavko vključeni tudi prihodki od obračunanih obresti zaradi zamud pri plačilih prispevkov. Zmanjšanje aktivnih časovnih razmejitev za 23 milijonov EUR izhaja iz nižjih obračunanih obresti na predhodno financiranje (23 milijonov EUR) (glej pojasnilo 3.4.2). 2.4 POVEZANI RAČUNI || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 V/iz 6. ERS || (2 065) || (214) || – || (2 279) || (2 279) V/iz 7. ERS || – || 2 279 || – || 2 279 || 2 279 V/iz 8. ERS || – || (3 037) || 584 || (2 453) || (2 563) V/iz 9. ERS || 3 037 || – || (3 529) || (491) || (450) V/iz 10. ERS || (584) || 3 529 || – || 2 944 || 3 013 SKUPAJ || 387 || 2 557 || (2 944) || 0 || 0 Zaradi večje učinkovitosti je 10. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med različnimi bilancami stanja ERS. Glavna gibanja na povezanih računih v letu 2011 vključujejo plačila iz 10. ERS za izvajanje 8. in 9. ERS ter denarna sredstva, ki jih je prejel 10. ERS, povezana s prispevki, vpoklicanimi v okviru 9. ERS. 2.5 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI[6] || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Denarna sredstva na računih || – || – || 1 211 || 1 211 || 781 Varnostni računi Stabex || – || – || 5 || 5 || 17 Bančni računi za sofinanciranje || – || 6 || 2 || 8 || 10 Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo[7] || – || – || 1 || 1 || 0 SKUPAJ || – || 6 || 1 218 || 1 224 || 808 2.5.1 Denarna sredstva na računih || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Posebni računi – finančne institucije držav članic || - || - || 1 129 || 1 129 || 599 Tekoči računi – poslovne banke || - || - || 80 || 80 || 180 Lokalni plačilni organi || - || - || 2 || 2 || 1 SKUPAJ || - || - || 1 211 || 1 211 || 781 Skupno povečanje denarnih sredstev v bankah je mogoče pojasniti zlasti z nižjim proračunskim izvrševanjem v letu 2011 od načrtovanega. Računi lokalnih plačilnih organov pomenijo zneske na bančnih računih v državah AKP in ČDO, ki se uporabljajo za plačila v lokalni valuti znotraj države upravičenke. Ti računi se vodijo v eurih ali v valuti ene od držav članic Unije. Da bi dosegli bolj centralizirano upravljanje plačil, je bilo v letu 2011 zaprtih 2 od preostalih 8 računov lokalnih plačilnih organov. 2.5.2 Varnostni računi STABEX || v mio. EUR || Stanje na dan 31.12.2011 || Stanje na dan 31.12.2010 Sveta Lucija || 0 || 7 Saint Vincent in Grenadine || 0 || 4 Slonokoščena obala || 2 || 2 Malavi || 1 || 1 Druge države || 2 || 3 SKUPAJ || 5 || 17 Stabex je kratica za sistem Evropske unije za kompenzacijsko financiranje, namenjen stabilizaciji prihodkov od izvoza v državah AKP. Ta sistem je bil prvič uveden z Loméjsko konvencijo (1975), da bi odpravili neugodne učinke nestabilnosti prihodkov od izvoza kmetijskih proizvodov. Stanje sredstev na varnostnih računih Stabex pomeni skupna razpoložljiva sredstva Stabex, ki bodo v prihodnosti prenesena na ustrezno državo AKP upravičenko. Ta sredstva so dodeljena 10. ERS. V letu 2011 sta bila v okviru zaključevanja instrumenta pomoči Stabex zaprta dva varnostna računa Stabex. Poleg teh sredstev imajo države AKP upravičenke še druga sredstva Stabex. Ko se Komisija in država upravičenka (AKP) dogovorita, kako bodo sredstva Stabex porabljena, obe stranki podpišeta sporazum o prenosu. V skladu z določbami člena 211 Četrte Loméjske konvencije[8] (kakor je bila spremenjena) se sredstva prenesejo na obrestovan račun z dvema pooblaščenima podpisnikoma (Evropsko komisijo in državo upravičenko), ki je bil odprt na ime te države AKP. Sredstva ostanejo na teh računih z dvema podpisnikoma, dokler ni vzpostavljen okvir medsebojnih obveznosti, ki je podlaga za prenos za določen projekt. Odredbodajalec Komisije ohrani pooblastilo za razpolaganje z računom za zagotovitev, da se sredstva izplačajo, kot je bilo predvideno. Sredstva na teh računih, za katere je potreben dvojni podpis, so last države AKP in se zato ne knjižijo kot sredstva v zaključnih računih ERS. Prenosi na te račune se knjižijo kot plačila Stabex. V letu 2011 je bilo ERS vrnjenih 26 milijonov EUR z računov z dvema pooblaščenima podpisnikoma v državah AKP na podlagi člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS[9]. Sredstva so bila vrnjena predvsem iz Svete Lucije (9 milijonov EUR), Kenije (7 milijonov EUR) in Toga (4 milijone EUR). Ti prihodki so vključeni v prihodke iz poslovanja (instrument pomoči Stabex) v izkazu poslovnega izida 8. ERS. 2.5.3 Bančni računi za sofinanciranje || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Bančni računi za sofinanciranje || – || 6 || 2 || 8 || 10 SKUPAJ || – || 6 || 2 || 8 || 10 Ti bančni računi vključujejo zneske, povezane s sporazumi o sofinanciranju, ki so bili sklenjeni leta 2007 ali prej. Ta sredstva za sofinanciranje so last zadevnih držav članic in zato je ustrezni znesek vknjižen kot obveznost iz poslovanja. To pomeni, da ne vpliva na čista sredstva. V okviru 9. ERS še vedno poteka italijansko sofinanciranje v Somaliji. Bančni računi 10. ERS za sofinanciranje zadevajo stare projekte sofinanciranja, ki se zaključujejo. Ta sredstva bodo vrnjena državam članicam, ko bo odredbodajalec dal ustrezna navodila. KRATKOROČNE OBVEZNOSTI 2.6 KRATKOROČNE OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 Vnaprej vračunani stroški || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Odloženi prispevek h kapitalu || – || – || 295 || 295 || 272 SKUPAJ || 29 || 315 || 689 || 1 033 || 1 045 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v okviru dejavnosti subvencioniranja in javnega naročanja. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški. 2.6.1 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Dobavitelji in drugi || 9 || 140 || 159 || 308 || 400 Obveznosti iz poslovanja do držav članic – sofinanciranje || – || 6 || 75 || 81 || 75 Razne obveznosti iz poslovanja || – || – || 10 || 10 || 12 SKUPAJ || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 2.6.1.1 Dobavitelji in drugi V to postavko so vključene obveznosti do dobaviteljev ter obveznosti do javnih organov in tretjih držav. Zmanjšanje za 92 milijonov EUR v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja vključuje predvsem zmanjšanje obveznosti iz poslovanja do tretjih držav v višini 62 milijonov EUR. 2.6.1.2 Obveznosti iz poslovanja do držav članic – sofinanciranje Prejeti prispevki za sofinanciranje so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, saj izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti državam članicam. Pri sporazumih o sofinanciranju neporavnana obveznost iz poslovanja pomeni prejeti prispevek za sofinanciranje, zmanjšan za nastale stroške, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva. Obveznosti iz poslovanja do držav članic iz naslova sofinanciranja v višini 8 milijonov EUR so povezane s sporazumi o sofinanciranju, sklenjenimi leta 2007 ali prej. Ta sredstva se hranijo na namenskih bančnih računih (glej pojasnilo 2.5.3, bančni računi za sofinanciranje). V letu 2011 so bili prejeti novi prispevki za sofinanciranje v višini 7 milijonov EUR (in sicer je 3 milijone EUR prispevala Belgija, 2 milijona EUR Združeno kraljestvo, 1 milijon EUR Švedska in 1 milijon EUR Švica). Sredstva, povezana s sporazumi o sofinanciranju, ki so bili sklenjeni leta 2008 ali pozneje, se ne hranijo na namenskih bančnih računih. Obveznosti iz poslovanja iz naslova sofinanciranja so se zmanjšale za 2 milijona EUR zaradi pripoznanja prihodkov, povezanih s projekti sofinanciranja (glej pojasnili 3.1.4 in 3.2.2). 2.6.1.3 Razne obveznosti iz poslovanja Razne obveznosti iz poslovanja obsegajo zlasti nedodeljene denarne prejemke in vrnjene zneske. 2.6.2 Vnaprej vračunani stroški || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Vnaprej vračunani stroški || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 SKUPAJ || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Ob koncu leta se ocenijo upravičeni odhodki, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški. Ocenjena uporaba zneska predhodnega financiranja je prikazana kot ocenjeni obračun predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2). 2.6.3 Odloženi prispevek h kapitalu Sklada || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Združeno kraljestvo || – || – || 289 || 289 || 269 Irska || – || – || 5 || 5 || 3 Litva || – || – || 1 || 1 || – SKUPAJ || – || – || 295 || 295 || 272 Podatki zajemajo prispevke držav članic, plačane vnaprej. ČISTA SREDSTVA 2.7 VPOKLICANI KAPITAL SKLADA || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || SKUPAJ Kapital Sklada || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada || – || (660) || (21 152) || (21 812) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31.12.2010 || 12 840 || 11 039 || – || 23 879 || || || || Kapital Sklada || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada || – || – || (18 712) || (18 712) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31.12.2011 || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki še niso bile vpoklicane od držav članic. Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prenos s strani držav članic na zakladniške račune v skladu s postopkom iz člena 16 finančne uredbe za 10. ERS. Kapital 8. in 9. ERS je bil v celoti vpoklican in prejet. Leta 2008 je začel veljati 10. ERS, kapital Sklada pa je v skladu z Notranjim sporazumom za 10. ERS znašal 21 152 milijonov EUR. Kapital Sklada || || || || v mio. EUR Prispevki || v % || Nevpoklicano za 9. ERS: 31.12.2010 || Vpoklicano v letu 2011 || Nevpoklicano za 9. ERS: 31.12.2011 Avstrija || 2,65 || (19) || 19 || – Belgija || 3,92 || (27) || 27 || – Danska || 2,14 || (15) || 15 || – Finska || 1,48 || (10) || 10 || – Francija || 24,30 || (170) || 170 || – Nemčija || 23,36 || (164) || 164 || – Grčija || 1,25 || (9) || 9 || – Irska || 0,62 || (4) || 4 || – Italija || 12,54 || (88) || 88 || – Luksemburg || 0,29 || (2) || 2 || – Nizozemska || 5,22 || (37) || 37 || – Portugalska || 0,97 || (7) || 7 || – Španija || 5,84 || (41) || 41 || – Švedska || 2,73 || (19) || 19 || – Združeno kraljestvo || 12,69 || (89) || 89 || – EIB || / || 40 || (40) || – SKUPAJ || 100,00 || (660) || 660 || – || || || || v mio. EUR Prispevki || v % || Nevpoklicano za 10. ERS: 31.12.2010 || Vpoklicano v letu 2011 || Nevpoklicano za 10. ERS: 31.12.2011 Avstrija || 2,41 || (510) || 59 || 451 Belgija || 3,53 || (747) || 86 || 661 Danska || 2,00 || (423) || 49 || 374 Finska || 1,47 || (311) || 36 || 275 Francija || 19,55 || (4 135) || 477 || 3 658 Nemčija || 20,50 || (4 336) || 500 || 3 836 Grčija || 1,47 || (311) || 36 || 275 Irska || 0,91 || (192) || 22 || 170 Italija || 12,86 || (2 720) || 314 || 2 406 Luksemburg || 0,27 || (57) || 7 || 51 Nizozemska || 4,85 || (1 026) || 118 || 908 Portugalska || 1,15 || (243) || 28 || 215 Španija || 7,85 || (1 660) || 192 || 1 469 Švedska || 2,74 || (580) || 67 || 513 Združeno kraljestvo || 14,82 || (3 135) || 362 || 2 773 Ciper || 0,09 || (19) || 2 || 17 Češka || 0,51 || (108) || 12 || 95 Estonija || 0,05 || (11) || 1 || 9 Madžarska || 0,55 || (116) || 13 || 103 Litva || 0,12 || (25) || 3 || 22 Latvija || 0,07 || (15) || 2 || 13 Malta || 0,03 || (6) || 1 || 6 Poljska || 1,3 || (275) || 32 || 243 Slovenija || 0,18 || (38) || 4 || 34 Slovaška || 0,21 || (44) || 5 || 39 Bolgarija || 0,14 || (30) || 3 || 26 Romunija || 0,37 || (78) || 9 || 69 SKUPAJ || 100,00 || (21 152) || 2 440 || 18 712 V letu 2011 so bili vpoklicani zadnji prispevki v okviru 9. ERS in prvi prispevki v okviru 10. ERS, v katerem sodeluje vseh 27 držav članic. 2.8 DRUGE REZERVE || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 V/iz 6. ERS || 94 || 490 || – || 584 || 584 V/iz 7. ERS || 533 || 1 135 || – || 1 668 || 1 668 V/iz 8. ERS || – || 2 762 || 141 || 2 903 || 2 864 V/iz 9. ERS || (2 762) || – || 161 || (2 601) || (2 531) V/iz 10. ERS || (141) || (161) || – || (302) || (333) SKUPAJ || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 || 2 252 Od začetka veljavnosti 10. ERS v letu 2008 so vsa sproščena sredstva prejšnjih ERS prerazporejena v rezervo 10. ERS. Obveznosti za to rezervo se lahko prevzamejo samo pod pogoji iz člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS. V letu 2011 je bilo v 10. ERS prerazporejenih 38 milijonov EUR sproščenih sredstev iz 8. ERS in 80 milijonov EUR sproščenih sredstev iz 9. ERS, v 9. ERS pa je bilo prerazporejenih 150 milijonov EUR iz rezerve 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov[10]. Svet je 23. maja 2011 sprejel sklep[11] o dodelitvi 200 milijonov EUR Južnemu Sudanu iz sredstev, prerazporejenih iz projektov v okviru devetega in prejšnjih ERS. Konec leta 2011 je bil ta znesek še vedno dodeljen rezervi 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov, vendar naj bi bil v letu 2012 sproščen iz te rezerve. 3. POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA 3.1 PRIHODKI IZ POSLOVANJA v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2011 SKUPAJ || 2010 SKUPAJ Izterjava stroškov || 3 || 11 || 2 || 16 || 29 Izterjava sredstev Stabex || 26 || – || – || 26 || 32 Pozitivne tečajne razlike || 11 || 37 || 7 || 54 || 78 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje || – || – || 2 || 2 || 1 SKUPAJ || 40 || 49 || 10 || 99 || 140 3.1.1 Izterjava stroškov Ta postavka zajema naloge za izterjavo, ki jih izda ERS, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v računovodski sistem ERS, za izterjavo predhodno izplačanih odhodkov na podlagi kontrol, revizij ali analiz upravičenosti. Ob tem je treba opozoriti, da izterjava zneskov predhodnega financiranja ni vključena med prihodke, temveč je knjižena na postavko predhodnega financiranja v bilanci stanja. 3.1.1.1 Izterjava neupravičenih izplačil V zvezi z neupravičenimi izplačili so bili leta 2011 izdani nalogi za izterjavo v višini 12 milijonov EUR (leta 2010 v višini 11 milijonov EUR). Od tega je bilo 8 milijonov EUR povezanih z izterjavo stroškov, zato je bil ta znesek knjižen kot prihodek iz poslovanja. Za 4 milijone EUR je bilo izterjav zneskov predhodnega financiranja, ki so bile v bilanci stanja knjižene kot sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Izterjave neupravičenih izplačil so razčlenjene v spodnji razpredelnici: v mio. EUR || || Prihodki || Predhodno financiranje || 2011 SKUPAJ || Prihodki || Predhodno financiranje || 2010 SKUPAJ Napaka || 2 || 1 || 3 || 1 || 1 || 2 Nepravilnost || 6 || 3 || 8 || 5 || 3 || 8 Prijava urada OLAF || 1 || – || 1 || 1 || – || 1 SKUPAJ || 8 || 4 || 12 || 7 || 4 || 11 3.1.2 Izterjava sredstev Stabex V letu 2011 je bilo ERS vrnjenih 26 milijonov EUR z računov z dvema pooblaščenima podpisnikoma v državah AKP na podlagi člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS[12]. Sredstva so bila vrnjena predvsem iz Svete Lucije (9 milijonov EUR), Kenije (7 milijonov EUR) in Toga (4 milijone EUR). Ti prihodki so vključeni v prihodke iz poslovanja (instrument pomoči Stabex) v izkazu poslovnega izida 8. ERS. 3.1.3 Pozitivne tečajne razlike Pozitivne tečajne razlike izhajajo iz vsakodnevnih dejavnosti in z njimi povezanih poslov, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter iz revalorizacije ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa. Pozitivne tečajne razlike vključujejo iztržene in neiztržene dobičke. 3.1.4 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje Prihodki iz poslovanja, povezani s sofinanciranjem, pomenijo uporabljene prispevke (glej pojasnilo 3.2.2). Ti prispevki izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se prispevek pripozna v skladu z izvajanjem projekta sofinanciranja. 3.2 ODHODKI IZ POSLOVANJA v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2011 SKUPAJ || 2010 SKUPAJ Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje || – || – || 2 || 2 || 1 Negativne tečajne razlike || 11 || 41 || 8 || 61 || 58 Oslabitev terjatev || 3 || 4 || – || 7 || 3 SKUPAJ || 128 || 924 || 1 650 || 2 702 || 2 914 3.2.1 Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2011 SKUPAJ || 2010 SKUPAJ Programska pomoč || 58 || 56 || 1 136 || 1 251 || 1 127 Makroekonomska podpora || – || 51 || – || 51 || 35 Sektorska politika || 0 || 372 || 0 || 371 || 765 Subvencionirane obrestne mere || 0 || – || – || 0 || Projekti znotraj držav AKP || – || 301 || 349 || 650 || 336 Nujna pomoč || – || 63 || 149 || 212 || 442 Pomoč za begunce || 0 || – || – || 0 || (1) Rizični kapital || 19 || – || – || 19 || Stabex || 12 || – || – || 12 || 46 Sysmin[13] || (8) || – || – || (8) || 10 Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS || – || 24 || – || 24 || (17) Odpis dolga – močno zadolžene revne države in Svetovna banka || – || – || – || – || 14 Institucionalna podpora || – || 2 || 6 || 8 || 44 Nadomestila za izgube pri izvozu || 32 || 10 || – || 42 || 37 Sklad za Demokratično republiko Kongo || – || 0 || – || 0 || 15 Skupaj || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. 3.2.2 Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje To so odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2011. Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se ustrezen znesek prispevkov pripozna kot prihodki iz poslovanja (glej pojasnilo 3.1.4). 3.2.3 Negativne tečajne razlike Negativne tečajne razlike nastanejo pri vsakodnevnih dejavnostih in z njimi povezanih poslih, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter pri revalorizaciji ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa, ter so realizirane in nerealizirane. Z vidika neto pozicije je bila to leto iz naslova tečajnih razlik ustvarjena čista izguba v višini 6 milijonov EUR (negativne tečajne razlike v višini 61 milijonov EUR, zmanjšane za pozitivne tečajne razlike v višini 54 milijonov EUR). 3.2.4 Oslabitev terjatev Ta postavka vključuje predvsem popravke predhodnega financiranja in zneske, ki so bili odpisani/izgubljeni pri realizaciji v zvezi z dolžniki. 3.3 UPRAVNI ODHODKI v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2011 SKUPAJ || 2010 SKUPAJ Upravni odhodki || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 SKUPAJ || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvajanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd. 3.4 PRIHODKI IZ FINANČNIH POSLOV v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2011 SKUPAJ || 2010 SKUPAJ Prihodki od obresti – Evropske banke || – || 0 || 1 || 1 || 1 Prihodki od obresti – Stabex || 0 || – || – || 0 || 0 Prihodki od obresti zaradi zamud pri plačilu nalogov za izterjavo || 0 || 0 || 0 || 0 || 3 Obresti na predhodno financiranje || (1) || (19) || (1) || (21) || 91 SKUPAJ || (1) || (19) || 0 || (20) || 95 Prihodki od obresti ostajajo v letu 2011 nizki zaradi še vedno nizkih obrestnih mer. 3.4.1 Prihodki od obresti zaradi zamud pri plačilu nalogov za izterjavo To so obresti za zamude dolžnikov pri plačilu nalogov za izterjavo, vključno z zamudami držav članic pri plačilu prispevkov. Taka sredstva se lahko uporabijo za financiranje projektov v skladu s členoma 1 in 6 Notranjega sporazuma za 10. ERS. 3.4.2 Obresti na predhodno financiranje Obresti na predhodno financiranje se v računovodskih izkazih pripoznajo v skladu z določbami člena 7(3) in člena 8 finančne uredbe za 10. ERS. Obračunane obresti na zneske predhodnega financiranja za leto 2011 so nižje kot za leto 2010. Zaradi storniranja prehodno nezaračunanih prihodkov iz leta 2010 so bili prihodki od obračunanih obresti dejansko negativni. Do tega je prišlo, ker je bilo v letu 2011 več pogodb, ki so bile v letu 2010 razvrščene kot pogodbe o donaciji, prerazvrščenih k pogodbam v okviru skupnega upravljanja z mednarodnimi organizacijami. V skladu z določbami prej navedenih členov finančne uredbe se za prvo obliko pogodb obračunavajo obresti na predhodno financiranje, za drugo pa ne. 4. POJASNILA K IZKAZU DENARNIH TOKOV 4.1 NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA DENARNIH TOKOV Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti ERS, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njegovih potreb po uporabi teh denarnih tokov. Izkaz denarnih tokov se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali primanjkljaj za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov ter morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja. Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti ERS (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po deviznem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka. 4.2 POSLOVANJE Izkaz denarnih tokov ERS prikazuje samo denarne tokove iz poslovanja, saj ERS ne zajema naložbenja ali financiranja. Namen poslovanja je prispevati k doseganju rezultatov, ki so cilj politik. 5. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA RAZKRITJA 5.1 POGOJNA SREDSTVA v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti || 16 || 221 || 88 || 325 || 360 Jamstva za zadržane zneske || 5 || 151 || 40 || 197 || 227 Pogojna sredstva, povezana s sodnimi postopki || – || 1 || – || 1 || 1 SKUPAJ || 21 || 373 || 128 || 523 || 587 5.1.1 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti Včasih se zahtevajo jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS. Zmanjšanje jamstev za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za 35 milijonov EUR izhaja iz razlike med sproščenimi jamstvi in novimi prejetimi jamstvi. Večina sproščenih jamstev se nanaša na 8. ERS (23 milijonov EUR, zlasti v zvezi s programsko pomočjo) in 9. ERS (90 milijonov EUR, zlasti v zvezi s pomočjo sektorskim politikam). 5.1.2 Jamstva za zadržane zneske Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalec izpolni svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva. Zmanjšanje jamstev za zadržane zneske za 30 milijonov EUR izhaja iz razlike med sproščenimi jamstvi in novimi prejetimi jamstvi. Večina sproščenih jamstev se nanaša na 9. ERS (63 milijonov EUR, zlasti v zvezi s pomočjo sektorskim politikam). Nova jamstva so bila prejeta predvsem v okviru 9. ERS (31 milijonov EUR, zlasti v zvezi s pomočjo sektorskim politikam) in 10. ERS (22 milijonov EUR). 5.2 POGOJNE OBVEZNOSTI v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Zneski, povezani s sodnimi postopki || – || 0 || – || 0 || 6 SKUPAJ || – || 0 || – || 0 || 6 Zgoraj navedeni zneski se nanašajo na odškodninske tožbe, ki so trenutno vložene proti ERS, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. Vse pogojne obveznosti in obveznosti za prihodnje financiranje bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun ERS v prihodnosti. 5.3 DRUGA RAZKRITJA 5.3.1 Proračunske obveznosti v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31.12.2011 || Skupaj na dan 31.12.2010 Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso plačane || 157 || 1 643 || 3 794 || 5 594 || 5 991 S tem povezani zneski, zajeti v izkazu poslovnega izida || (29) || (308) || (309) || (646) || (714) SKUPAJ || 128 || 1 335 || 3 485 || 4 948 || 5 277 Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. Na dan 31. decembra 2011 so znašale 5 594 milijonov EUR. Znesek, razkrit kot prihodnja obveznost, ki jo bo treba financirati, je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti, zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz poslovnega izida za leto 2011, kar znaša skupaj 4 948 milijonov EUR. 6. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ Naslednja razkritja v zvezi z obvladovanjem finančnih tveganj Evropskega razvojnega sklada se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu Evropskega razvojnega sklada izvaja Evropska komisija za izvrševanje njegovih sredstev. 6.1 STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja ERS so določena v Uredbi Sveta (ES) št. 215/2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. ERS, in v notranjem sporazumu. Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela: – države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri emisijski banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS, – države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, medtem ko so plačila ERS izražena v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih, – stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno. Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun, v skladu s členom 44 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 (glej pojasnilo 6.4 v nadaljevanju). Vse poslovne banke, pri katerih so bili za ERS odprti zgoraj navedeni drugi računi, izbere Komisija prek javnih razpisov. Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistema ter delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranjega nadzora Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki. Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja in njihovo upoštevanje se redno preverja. 6.2 TRŽNO TVEGANJE 6.2.1 Valutno tveganje Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju. 6.2.2 Obrestno tveganje ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju. Prejema pa obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja. Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na obrestno mero EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč) in sledi nihanjem te obrestne mere. Za nekatere druge račune je izračun obresti vezan na mejno obrestno mero ECB, ki se uporablja za operacije refinanciranja ECB. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih. 6.3 KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE) Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 215/2008 hrani na „posebnih računih“, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic). Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena. Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice. Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja ocena. 6.4 LIKVIDNOSTNO TVEGANJE Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje. Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki. Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva. 7. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK Ugotovljeni niso bili nobeni posli povezanih strank, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru te postavke. 8. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA Do dne predložitve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih. 9. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA S PRORAČUNSKO REALIZACIJO Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Proračunska realizacija pa v skladu s finančno uredbo temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunska realizacija temeljita na istih transakcijah, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke. || || v mio. EUR || 2011 || 2010 || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || (2 700) || (2 765) || || PRIHODKI || || Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo || (52) || (33) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še ne pobrane || (3) || (4) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu || 10 || 10 Čisti učinek predhodnega financiranja || 46 || 53 Čisti prehodno nezaračunani prihodki || (13) || (173) || || ODHODKI || || Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani || 98 || 178 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu || (249) || (155) Preklicana plačila || 17 || 39 Čisti učinek predhodnega financiranja || (346) || (353) Čisti vnaprej vračunani odhodki || 317 || (31) || || PRORAČUNSKA REALIZACIJA ZA ZADEVNO LETO || (2 874) || (3 233) 9.1 Uskladitvene postavke – prihodki Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti. Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu. Čisti učinek predhodnega financiranja je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid. Čisti prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta. 9.2 Uskladitvene postavke – odhodki Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov). Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunsko realizacijo. Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila. Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta. 2. POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU UVODNE OPOMBE Prejšnji ERS · Sklep Sveta ministrov AKP-ES št. 1/2000 z dne 27. julija 2000 o prehodnih ukrepih določa, da se del nedodeljenih sredstev prejšnjih ERS uporabi za programe v skladu z ustreznimi določbami Sporazuma iz Cotonouja, ki se v skladu s prehodnimi ukrepi uporabljajo predčasno. · Sklep Komisije št. 410/2001 z dne 16. marca 2001, ki določa dodelitve za okvirne programe držav AKP v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, predvideva, da se nedodeljena sredstva prejšnjih ERS do zneska v višini največ 1,2 milijarde EUR uporabijo za izvajanje v skladu s pravili in postopki zadevnih ERS, in sicer v obdobju pred začetkom veljavnosti Finančnega protokola k 9. ERS. · Sklep Komisije št. 1033/2001 z dne 15. junija 2001 je določil dodelitve za regionalne programe in sodelovanje znotraj držav AKP v okviru Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. · Sklep Komisije št. 1252/2002z dne 11. julija 2002 je po eni strani s sredstvi iz splošnih rezerv 6. in 7. ERS za 60 milijonov EUR povečal sredstva, namenjena sodelovanju znotraj držav AKP, po drugi strani pa je določil, da se ta dodatna sredstva uporabijo v obdobju pred začetkom veljavnosti Finančnega protokola k 9. ERS v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za izvorna ERS. · Poleg tega je Sklep Sveta ministrov AKP-ES št. 3/2002 z dne 23. decembra 2002 znesek v višini 25 milijonov EUR iz nedodeljenih sredstev 8. ERS (splošna rezerva) namenil za regionalno sodelovanje v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES. · Ker se je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS. Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS. · Zaradi preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2009 so v razpredelnicah v nadaljevanju enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjskih konvencij, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno. Glede teh drugih sredstev so bile vknjižbe v računovodske izkaze in predstavitev teh izkazov v zvezi s posameznimi državami pripravljene v skladu s členom 3(2) Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. V navedenem členu so za države AKP določena sredstva A, dodeljena za makroekonomsko podporo ter podporo za programe in projekte, ter sredstva B, dodeljena za nepredvidene potrebe, kot je nujna pomoč, pobude za odpis dolga in podpora za ublažitev neugodnih učinkov nestabilnosti prihodkov od izvoza[14]. Za regije so bili računovodski izkazi oblikovani na podlagi regionalnega načrtovanja programov iz poglavja 2 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (regionalni okvirni programi in sodelovanje znotraj držav AKP). · V skladu s točko 4 Priloge Ib (večletni finančni okvir za obdobje 2008–2013) k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES so bili neporabljena sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz teh skladov iz obdobja med 31. decembrom 2007 in začetkom veljavnosti 10. ERS prerazporejeni v 9. ERS za zagotovitev nemotenega delovanja uprave EU in kritja stroškov tekočih projektov, dokler ne začne veljati 10. ERS. · Sklep Sveta 2010/406/EU je določil uporabo 150 milijonov EUR v korist Sudana iz sredstev, prerazporejenih iz projektov devetega in prejšnjih ERS, za zadovoljevanje potreb najbolj ranljivega prebivalstva. Ta znesek je bil dodeljen v letu 2011. · Sklep Sveta 2011/315/EU je določil uporabo 200 milijonov EUR v korist Južnega Sudana iz sredstev, prerazporejenih iz projektov devetega in prejšnjih ERS, za podporo izvajanju triletnega načrta za razvoj Južnega Sudana. Ta znesek še ni bil dodeljen za načrtovanje programov. 10. ERS Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila 2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen 25. junija 2005 in 23. junija 2010. Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski uniji (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES). Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti 17. julija 2006, je začel veljati 1. julija 2008. V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se drugo obdobje (2008–2013) pomoči EU državam AKP in ČDO financira iz 10. ERS s skupnimi sredstvi v višini kar 22 682 milijonov EUR, od tega je: – 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim okvirom, določenim v Prilogi Ib k spremenjenemu Sporazumu iz Cotonouja; od tega zneska 20 466 milijonov EUR upravlja Evropska komisija, – 286 milijonov EUR dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo IIAa k spremenjenemu Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti; od tega zneska 256 milijonov EUR upravlja Evropska komisija, – 430 milijonov EUR dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvajanju, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma. Na dan začetka veljavnosti 10. ERS so bili ti zneski dopolnjeni z neporabljenimi sredstvi, še vedno pa se dopolnjujejo s sproščenimi sredstvi, ki izhajajo iz sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih proizvodov (Stabex) v okviru skladov pred 9. ERS. Ta neporabljena in sproščena sredstva je treba porabiti in upravljati v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja in Notranjim sporazumom. Od zgoraj navedenih dodelitev v okviru 10. ERS Evropska komisija upravlja znesek 21 152 milijonov EUR, in sicer: – 15 300 milijonov EUR za nacionalne okvirne programe, od tega: · 13 500 milijonov EUR za sredstva A, od katerih je bilo razporejenih 12 467 milijonov EUR dodelitev, od tega zneska pa je bilo 33 milijonov EUR prerazporejenih v regionalne dodelitve (večregijsko – PALOP). Poleg tega so se sredstva A povečala za 57 milijonov EUR, in sicer iz sproščenih sredstev Stabex, · 1 800 milijonov EUR za sredstva B, v katerih začetne dodelitve znašajo 601 milijon EUR, rezerva za nepredvidene potrebe pa 1 199 milijonov EUR (uporablja se za financiranje različnih instrumentov, kot je letni FLEX in ad hoc FLEX za ranljivost ter odziv na krizo zaradi cen hrane). Od tega skupnega zneska je razporejenih 1 624 milijonov EUR; – 1 783 milijonov EUR za regionalne okvirne programe; skupaj s prerazporeditvijo 33 milijonov EUR je tako razporejenih 1 816 milijonov EUR; – 2 700 milijonov EUR dodelitev za sodelovanje znotraj držav AKP, od katerih je razporejenih 2 664 milijonov EUR; – 683 milijonov EUR kot rezerva za poznejše dodelitve za nacionalne in regionalne okvirne programe po vmesnih in končnih pregledih teh programov; – 430 milijonov EUR za stroške izvajanja; razporejen je celoten znesek; – 256 milijonov EUR za dodelitve za ČDO: · sredstva A v višini 195 milijonov EUR, od katerih je razporejenih 66 milijonov EUR, · sredstva B v višini 15 milijonov EUR, od katerih je razporejenih 7 milijonov EUR, · sredstva za regionalne dodelitve v višini 40 milijonov EUR; razporejen je celoten znesek, · sredstva za študije/tehnično pomoč v višini 6 milijonov EUR; razporejen je celoten znesek. – Rezerva 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji Odkar je 1. julija 2008 začel veljati 10. ERS, se neporabljena sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz projektov v okviru 9. in prejšnjih ERS prerazporedijo v rezervo 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov, razen sredstev Stabex in upravnih sredstev 9. ERS. Ta rezerva se lahko uporabi samo pod pogoji iz člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS. Podrobnejši podatki o stanju te rezerve na dan 31. decembra 2011 so navedeni v spodnji razpredelnici (v mio. EUR): Skupna sredstva, prerazporejena v rezervo 10. ERS, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji: || 438 zmanjšana za sredstva, prenesena v 9. ERS, v korist Sudana (Sklep Sveta 2010/406/EU z dne 12. julija 2010) || –150 Skupna razpoložljiva sredstva v rezervi (AKP + ČDO): || 288 Opomba: Ta rezerva naj bi se na podlagi Sklepa Sveta 2011/315/EU z dne 23. maja 2011 znižala za 200 milijonov EUR v korist Južnega Sudana; ta znesek bo prerazporejen v 9. ERS. – Rezerva 10. ERS iz sredstev Stabex Po zaprtju računov Stabex se neporabljena/sproščena sredstva prerazporedijo v rezervo 10. ERS iz sredstev A instrumenta Stabex (člen 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS) in nato nacionalnim okvirnim programom zadevnih držav. – Sofinanciranje v okviru 10. ERS V okviru 10. ERS so bili podpisani sporazumi o prenosu za sofinanciranje s strani držav članic v višini 89 milijonov EUR; hkrati so bile dane na voljo odobritve za prevzem obveznosti v skupnem znesku 79 milijonov EUR, medtem ko so bile odobritve plačil dane na voljo za unovčene zneske v skupni višini 73 milijonov EUR. Stanje odobritev za sofinanciranje na dan 31. decembra 2011 je prikazano v spodnji razpredelnici (v mio. EUR): || Odobritve za prevzem obveznosti || Odobritve plačil Sofinanciranje – sredstva A || 69 || 61 Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP || 12 || 12 Sofinanciranje – upravni odhodki || 2 || 2 || 83 || 75 Razpredelnice v nadaljevanju, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske, navajajo neto podatke. Razpredelnice, ki prikazujejo stanje po državah in instrumentih, so priložene. 2.1 DODELITVE 2.2 KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI 2.3. DRUGI PODATKI O UPRAVLJANJU Italijansko sofinanciranje (1985) Evropska komisija je leta 1985 z italijansko vlado podpisala sporazum o sofinanciranju razvojnih projektov, ki jih upravlja Komisija. Sporazum je bil z izmenjavo pisem med italijansko vlado in komisarjem za razvoj večkrat zaporedoma podaljšan do 31. decembra 2004. Potem je Komisija s pisnim postopkom E/1588/2004 sprejela sklep o izvajanju okvirnega sporazuma o sofinanciranju. Namen tega sklepa je bil določiti proračunski in ureditveni okvir za obveznosti, prevzete na podlagi sporazuma. Zato sklep Komisije določa, da je treba to sofinanciranje izvajati v skladu z določbami finančne uredbe za ERS. V skladu s tem sklepom so za upravljanje prispevka Italije k temu sofinanciranju pooblaščeni odredbodajalci ERS na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa. Pooblaščeni so tudi, da določijo ustrezen končni rok za izvajanje v skladu z veljavnimi pravili. V skladu s členom 4(4) sporazuma, ki sta ga julija 1985 sklenili Evropska komisija in italijanska vlada, tj. določbo, ki jo potrjuje člen 3(3) Sklepa E/1588/2004, je italijanska vlada v dopisu z dne 15. decembra 2006 od Komisije zahtevala povračilo neporabljenih sredstev na računih zaključenih projektov. Skupni znesek teh sredstev je takrat znašal 4 708 867,66 EUR. Ta znesek je bil povrnjen italijanski vladi marca 2008. Stanje italijanskih sredstev, ki jih upravlja Komisija za projekte v državah AKP, na dan 31. decembra 2011 je predstavljeno v nadaljevanju. Italija je od podpisa zgoraj navedenega sporazuma sofinancirala skupaj 52 projektov v državah AKP, od katerih se izvaja samo še en projekt: „4. program sanacije – Somalija“, ki ga upravlja delegacija EU v Keniji. Stanje dobroimetja na posameznih postavkah je naslednje: Projekt št.: || Država || Projekt || Stanje (v EUR) || Stanje (v EUR) || || || || 31.12.2010 || 31.12.2011 SOF ITA || 37 || || Obresti od sofinanciranja || 317 230,20 || 320 646,67 SOF ITA || 40 || || Upravni odhodki || 408 990,37 || 410 580,63 SOF ITA || 50 || SOMALIJA || Sanacija || 6 722 163,55 || 5 452 595,91 SKUPAJ || || || 7 429 706,86 || 6 183 823,21 DEL II – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA || CA/454/12 || 15. marca 2012 || Dok. 12/069 || || Revidirala družba KPGM SVET DIREKTORJEv Sklad za spodbujanje naložb Računovodski izkazi NA DAN 31. decembra 2011 || || || - Izkaz stanja - Izkaz vseobsegajočega donosa - Izkaz sprememb v sredstvih plačnikov - Izkaz denarnih tokov - Pojasnila k računovodskim izkazom - Poročilo neodvisnega revizorja || ORG.: E. || 3. RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB 3.1 IZKAZ VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2011 (v tisoč EUR) || || Od 1.1.2011 || Od 1.1.2010 || Pojasnilo || do 31.12.2011 || do 31.12.2010 || || || Prihodki od obresti in podobni prihodki || 16 || 59 561 || 54 601 Odhodki od obresti in podobni odhodki || 16 || –940 || –2 591 || || || Čiste obresti in podobni prihodki || || 58 621 || 52 010 || || || Prihodki od opravnin (provizij) || 17 || 2 149 || 11 775 Odhodki od opravnin (provizij) || 17 || –144 || –372 || || || Čisti prihodki od opravnin (provizij) || || 2 005 || 11 403 || || || Čisti poslovni izid iz finančnih poslov || 18 || 18 070 || –15 823 || || || Sprememba v oslabitvah posojil in terjatev, brez razveljavitve oslabitev || 7 || 27 452 || 25 428 Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || –6 888 || –3 714 || || |