stališčem Sveta o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

Instrument za upravljanje meja in vizume bo omogočil večjo prožnost v primerjavi s prejšnjim programskim obdobjem, hkrati pa bo zagotavljal, da bo financiranje usmerjeno v prednostne naloge in ukrepe Unije z znatno dodano vrednostjo Unije. Zato bodo novih izzivi in prednostne naloge obravnavani z novimi mehanizmi za dodeljevanje sredstev v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja. To vključuje t. i. tematski instrument, ki nudi različne možnosti glede načinov izvajanja v programskem obdobju.

Državam članicam bi se morala še naprej zagotavljati finančna sredstva, da bi lahko izgradile in okrepile svoje zmogljivosti na teh področjih ter izboljšale sodelovanje, med drugim z ustreznimi agencijami Unije. Poleg tega bo instrument pomagal zagotoviti podobno raven zaščite meja, saj bo obravnaval sedanje razlike med državami članicami zaradi geografske lege ter razlik v zmogljivostih in razpoložljivih virih.

(b)zagotavljanju, da so obsežni informacijski sistemi, ki se uporabljajo za upravljanje meja, zanesljivi in se lahko nemoteno povezujejo med seboj in z nacionalnimi sistemi,

Instrument za upravljanje meja in vizume bo podpiral ta tekoča prizadevanja in dodatno povečal podporo za varovanje naših zunanjih meja, pri čemer bo poudarek na:

V zadnjih nekaj letih je bilo uvedenih več ukrepov za reševanje nujnih izzivov in vzpostavitev vseh pomembnih elementov, ki so potrebni za zagotovitev trdnih in pametnih meja.

Učinkovito varovanje zunanjih meja EU je ključno za upravljanje migracij in prihodnjih izzivov ter zagotavljanje notranje varnosti. To je bistveno tudi za ohranitev schengenskega območja brez nadzora na notranjih mejah.

Ustanovitev namenskega sklada za integrirano upravljanje meja je odraz dejstva, da sta upravljanje meja in notranja varnost prednostni nalogi, ki si zaslužita namenska in bolj usmerjena finančna instrumenta Unije.

Komisija je glede na to predlagala ustanovitev naslednika Sklada za notranjo varnost iz obdobja 2014–2020 z vzpostavitvijo instrumenta za upravljanje meja in vizume (BMVI) v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (IBMF). Drugi del IBMF je instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole (CCEI). Predlog Komisije o instrumentu za finančno podporo za opremo za carinske kontrole je bil namenjen priznanju vloge carinskih organov pri varovanju vseh naših meja (morske, zračne, kopenske meje in poštnih vozlišč), hkrati pa naj bi instrument olajšal trgovino in ščitil državljane pred nevarnim in ponarejenim blagom.

Ta predlog je del svežnja o večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020, ki ga je Komisija predstavila maja 2018. Skupni ukrepi glede prehajanja notranjih meja s strani oseb, mejnih kontrol na zunanjih mejah in skupne vizumske politike zagotavljajo doseganje cilja Unije glede prostega gibanja na območju svobode, varnosti in pravice.

stališčem Sveta o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

Stališče Sveta, kot je bilo sprejeto na prvi obravnavi, v celoti odraža dogovor, dosežen 10. decembra 2020 v trialogu med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. Glavne točke tega dogovora so bile:

Proračun: Finančna sredstva so bila usklajena z zneski, dogovorjenimi za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027. 6,2 milijarde EUR v tekočih cenah v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja je razdeljenih med instrument za upravljanje meja in vizume s 5,2 milijarde EUR in instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole z 1,0 milijarde EUR. Poleg tega bo instrument za upravljanje meja in vizume upravičen do dodatnih sredstev v višini 1 milijarde EUR v cenah iz leta 2018, ki izhajajo iz prilagoditve za posamezne programe iz člena 5 in Priloge II k Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (tj. uredbe o večletnem finančnem okviru). Ta dodatna 1 milijarda EUR v cenah iz leta 2018 bo v celoti (100 %) dodeljena tematskemu instrumentu. Poleg tega je bil ohranjen predlog Komisije o izpolnjevanju pogojev za pridobitev dodatnih sredstev v fazi vmesnega pregleda. Kot je bilo predlagano, mora država članica predložiti zahtevke za plačilo, ki zajemajo vsaj 10 % začetnih sredstev, dodeljenih za njen program, da bi bila upravičena do dodatnih sredstev za svoj program v okviru vmesnega pregleda.

Minimalni delež financiranja: Minimalni delež 10 % sredstev za programe držav članic bo dodeljen specifičnemu cilju skupne vizumske politike, da se zagotovi usklajen pristop v zvezi z izdajanjem vizumov in olajša zakonito potovanje, hkrati pa se pomagajo preprečevati migracijska in varnostna tveganja, ob tem pa bodo imele države članice možnost, da v ustrezno utemeljenih primerih odstopajo od tega.

Področje uporabe podpore: upravičeni ukrepi iz Priloge III (Področje uporabe podpore) k uredbi o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume se bodo v skladu z dogovorom upravljali na naslednji način:

(a)Priloga III ostaja neizčrpen seznam ukrepov („odprt seznam“) za namene programov, ki jih pripravijo države članice;

(b)Priloga III, z izjemo nujne pomoči, postane izčrpen seznam ukrepov („zaključen seznam“) za namene delovnih programov tematskega instrumenta. Komisija lahko z delegiranim aktom doda ukrepe v Prilogo III.

Tretje države in zunanja razsežnost Sklada: dogovor je bil dosežen na podlagi naslednjega:

(a)dodatni zaščitni ukrepi, vključeni za ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi (npr. projekti držav članic v tretjih državah ali v zvezi z njimi potrebujejo predhodno odobritev Komisije, upravičeni subjekti s sedežem v tretjih državah pa lahko prejmejo finančna sredstva le, če so del konzorcija z vsaj enim subjektom s sedežem v državi članici);

(b)določb, vključenih z namenom poudariti notranjo naravo Sklada in dejstvo, da morajo biti programi v prvi vrsti namenjeni notranji politiki Unije, čeprav so ukrepi v tretjih državah ali v zvezi z njimi še vedno možni.

Postopki sprejemanja izvedbenih aktov: dogovorjeno je bilo, da se delovni programi tematskega instrumenta sprejmejo z izvedbenimi akti v okviru postopka pregleda (skupaj s „klavzulo o nepredložitvi mnenja“). Za nujno pomoč je bil vključen hitrejši postopek za sprejetje izvedbenih aktov, ki se začnejo uporabljati takoj. Sprejetje predloge za letno poročilo o smotrnosti bo sprejeto z izvedbenim aktom po svetovalnem postopku.

Večnamenska oprema: dogovor razširja področje uporabe večnamenske uporabe opreme in sistemov IKT. Uporabljajo se lahko ne le za carinske kontrole in pomorske operacije večnamenskega značaja, temveč tudi za doseganje ciljev drugih dveh skladov za notranje zadeve, zlasti Sklada za notranjo varnost in Sklada za azil, migracije in vključevanje, če je glavni namen te opreme (največ 30 % celotnega obdobja uporabe) in sistemov IKT v skladu z uredbo in se prepreči dvojno financiranje.

Delovna oprema: dogovorjeno je bilo, da bodo za zagotavljanje skladnosti s standardi, ki jih je določila Evropska agencija za mejno in obalno stražo odgovorne države članice, ne da bi jim bilo treba zaprositi Agencijo za odobritev.

Iskanje in reševanje: instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume bo zagotavljal podporo operacijam iskanja in reševanja v razmerah, ki se lahko pojavijo med operacijami varovanja meja na morju.

Operativna podpora: delež dodelitve instrumentu za finančno podporo za upravljanje meja in vizume , ki se lahko nameni za operativno podporo, se je povečal na 33 % (s 30 % v predlogu Komisije).

Vizumi: dogovorjeno je bilo, da je pomoč upravičena za izdajanja vizumov z omejeno ozemeljsko veljavnostjo iz humanitarnih razlogov, zaradi nacionalnega interesa ali zaradi mednarodnih obveznosti v skladu s pravnim redom Unije na področju vizumov.

Financiranje obsežnih informacijskih sistemov: dogovorjeno je bilo, da se pripravi zaprt seznam upravičenih sistemov IKT in obsežnih informacijskih sistemov, ki lahko prejmejo višjo stopnjo sofinanciranja, ki znaša 90 %.

Mešano financiranje: člen 19, ki je določal možnost operacij mešanega financiranja, je bil črtan.

Mednarodne organizacije: vključene so nove določbe o reviziji in nadzoru mednarodnih organizacij.

Kazalniki smotrnosti: kazalniki rezultatov in izložkov v prilogah V in VIII so bili racionalizirani.

Retroaktivnost: vključene so bile določbe o retroaktivnosti, da bi se upoštevalo, da akt ne bo sprejet pred koncem leta 2020.