[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 4.3.2010

COM(2010)74 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

O POSLIH, IZVEDENIH NA PODLAGI ZUNANJEGA MANDATA EIB V LETU 2008

SEC(2010)186 final

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

O POSLIH, IZVEDENIH NA PODLAGI ZUNANJEGA MANDATA EIB V LETU 2008

VSEBINA

1. UVOD 3

2. FINANCIRANJE 4

2.1. Pregled obsega financiranja EIB v regijah, ki jih zajema Sklep 4

2.2. Prispevek k političnim ciljem EU 5

2.3. Razčlenitev po sektorjih 7

2.4. Učinek in dodana vrednost poslov EIB 8

3. SODELOVANJE S KOMISIJO 9

4. SODELOVANJE Z MEDNARODNIMI FINANČNIMI INSTITUCIJAMI 10

UVOD

V skladu z zahtevami Sklepa št. 633/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 (v nadaljnjem besedilu: Sklep), ki nadomešča Sklep Sveta 2006/1016/ES o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki (EIB) za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti, mora Komisija na podlagi letnih poročil, ki jih predloži EIB, Evropskemu parlamentu in Svetu letno poročati o financiranju EIB, izvedenem na podlagi jamstva.

To poročilo (v nadaljnjem besedilu: Poročilo) vsebuje pregled financiranja EIB, izvedenega v letu 2008 (v nadaljnjem besedilu: posli na podlagi mandata), in prispevka financiranja EIB k izpolnjevanju zunanjepolitičnih ciljev Skupnosti ob upoštevanju operativnih ciljev EIB. EIB zunaj Unije posoja tudi iz lastnih virov in na lastno odgovornost v skladu s členom 16 svojega statuta. V Poročilu so povzeti tudi ti posli, da se zagotovi popolna slika dejavnosti EIB v regijah, ki jih zajema Sklep. Vsebuje tudi poročilo o sodelovanju med EIB in Komisijo ter med EIB in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami (MFI) ter dvostranskimi donatorji.

V skladu s Sklepom je treba do leta 2010 pripraviti obsežen vmesni pregled zunanjega mandata EIB, ki ga nadzoruje upravljalni odbor „modrih oseb“. Neodvisni zunanji ocenjevalec, s katerim je Komisija sklenila pogodbo, trenutno opravlja oceno v okviru tega vmesnega pregleda, kakor je tudi določeno v Sklepu. Komisija bo na podlagi ocene in priporočil upravljalnega odbora najpozneje do 30. aprila 2010 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila v soodločanje vmesno poročilo in predlog za spremembo Sklepa.

Z vmesnim pregledom bo zagotovljena temeljitejša ocena učinka in učinkovitosti poslov EIB na podlagi mandata, kot se lahko opravi v okviru letnega poročanja Komisije. Obseg sodelovanja z mednarodnimi finančnimi institucijami in dvostranskimi donatorji bo izčrpneje ocenjen v vmesnem pregledu, kot določa člen 4(3) Sklepa. Vmesni pregled temelji na razgovorih, raziskavah, študijah primerov in misijah na terenu, ki jih opravijo zunanji ocenjevalci, ocenjevalci EIB in modre osebe. Vsebina tega poročila je prilagojena, da se ne ponavlja delo, opravljeno pri vmesnem pregledu.

V tem poročilu se po dokumentacijskem pregledu ocenjujeta dodana vrednost in prispevek financiranja EIB na podlagi mandata k izpolnjevanju zunanjepolitičnih ciljev Skupnosti. Vprašanje, ali bi drugi posli kot ti, ki jih je izvedla EIB, pomembneje prispevali k izpolnitvi istih ciljev, ne spada v okvir letnega poročanja. V Poročilu je obravnavana dodana vrednost projektov EIB, sklenjenih leta 2008 na podlagi Sklepa, kot jo je ocenila EIB med postopkom izbire in presoje projektov. Informacije se zato nanašajo na projekte, ki jih je še treba izvesti in katerih rezultati so po navadi vključeni v poročila o naknadni oceni, ki jih redno pripravlja oddelek EIB za ocenjevanje.

Podrobnejše informacije in statistične razpredelnice o zgoraj navedenih dejavnostih, med drugim na projektni, sektorski, državni in regionalni ravni, so navedene v priloženem delovnem dokumentu služb (v nadaljnjem besedilu: DDS)[1]. Sklicevanja na razpredelnice v tem poročilu se nanašajo na DDS, če ni navedeno drugače.

FINANCIRANJE

Pregled obsega financiranja EIB v regijah, ki jih zajema Sklep

- Skupni znesek sklenjenih financiranj EIB v regijah, ki jih zajema Sklep – vključno z obema posloma na podlagi mandata in posli EIB na lastno odgovornost –, je ostal stabilen ter je v letih 2007 in 2008 znašal približno 5,5 milijarde EUR. 9-odstotno povečanje na podlagi mandata se je izravnalo z ustreznim zmanjšanjem poslov na lastno odgovornost.

- V naslednji razpredelnici je pregled obsega financiranja EIB v letih 2007 in 2008 v regijah, ki jih zajema zunanji mandat.

Razpredelnica 1: Financiranje EIB v letih 2007 in 2008

Države poslov (v milijonih EUR) | Posli na podlagi mandata | Posli EIB na lastno odgovornost (2) | Skupaj |

Skupno jamstvo | Kritje političnega tveganja (1) | Skupaj |

Varstvo okolja | X | X | X | X | X |

Razvoj zasebnega sektorja, MSP | X | X | X |

Razvoj infrastrukture, vključno s širitvijo vseevropskih omrežij | X | X | X | X |

Predpristopna podpora | X |

Podpora prisotnosti EU | X |

Obseg prispevka EIB k političnim ciljem EU, opredeljenim v Sklepu, je naveden v DDS. Treba je opozoriti, da se operativni cilji EIB, ki so izpeljani iz političnih ciljev EU, priznavajo kot ustrezni ukrepi za izpolnitev zunanjepolitičnih ciljev Skupnosti. To je pomembno zlasti za predpristopne države, pri katerih se je široka opredelitev „predpristopne podpore“ preobrazila v prednostne naloge EIB v zvezi s posojili, usklajene s tistimi v EU.

Podpora za energetsko varnost in varstvo okolja je skupen cilj v vseh regijah, ki jih zajema Sklep. Politični cilji za posamezne regije in ustrezno financiranje, izvedeno v vsaki regiji, so opredeljeni v DDS. V naslednji razpredelnici je naveden obseg financiranja EIB, sklenjenega v letu 2008 na podlagi Sklepa v podporo zgoraj navedenim ciljem in trajnostnim skupnostim.

Razpredelnica 3: Financiranje EIB, sklenjeno leta 2008, za podpiranje energetske varnosti, varstva okolja in trajnostnih skupnosti

mio EUR |

Energetska varnost | 403 |

Varstvo okolja | 661 |

- Obvladovanje podnebnih sprememb | 541 |

- Zmanjšanje industrijskega onesnaževanja | 55 |

- Voda in odpadna voda | 65 |

Trajnostne skupnosti (za primerjavo) | 1 389 |

- Trajnostni javni mestni promet | 819 |

- Obnova in prenova mest | 300 |

- Mestna infrastruktura in javni prostori | 50 |

- Socialna stanovanja | 150 |

- Zdravstveno varstvo | 70 |

Za zagotovitev zanesljive oskrbe z nafto, plinom in električno energijo se je z naložbami EIB spodbujala raznolikost v zvezi z dobavitelji energije in energetskimi transportnimi potmi. V tem smislu je razširitev vseevropskih energetskih omrežij na tretje države jasna prednostna naloga, poleg obnove obstoječe in razvoja nove infrastrukture in omrežij v državah proizvajalkah in tranzitnih državah. Izboljšana energetska učinkovitost in večja uporaba obnovljive energije bistveno prispevata k doseganju trajnostne, varne in konkurenčne energije ob zmanjševanju odvisnosti od zunanje oskrbe.

Podpora za varstvo okolja in trajnostne skupnosti je bila zagotovljena s 15 projekti v vseh regijah, ki jih zajema Sklep. Znašala je 2 milijardi EUR ali 51 % vseh posojil na podlagi mandata, vključevala pa je naložbe za boj proti podnebnim spremembam, izboljšanje okolja in zdravja ter spodbujanje trajnostnih skupnosti, zlasti javnega mestnega prometa in obnove mest.

Na splošno je EIB pri vseh projektih, ki jih financira, posebno pozorna na vprašanje okoljske trajnosti ter se osredotoča na presojo vplivov predlaganih naložb na okolje in ustreznost omilitvenih ukrepov. V posojilno politiko in prakso EIB je vključeno predvsem upoštevanje podnebnih sprememb, biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Leta 2008 je bilo organizirano javno posvetovanje z notranjimi in zunanjimi zainteresiranimi stranmi o reviziji Izjave EIB o okoljskih in socialnih načelih in standardih. Na splošno se je zavezanost EIB dobri praksi na podlagi načel in standardov EU okrepila, zlasti na področju podnebnih sprememb, socialni standardi so se izraziteje povezali s človekovimi pravicami, poudarjen je bil skupni pristop EIB v vseh regijah, v katerih deluje, zahteve EIB pa so bile na splošno podrobneje pojasnjene.

Razčlenitev po sektorjih

V spodnji razpredelnici 4 je pregled razporeditve poslov EIB na podlagi Sklepa po posameznih regijah in sektorjih v letu 2008.

Razpredelnica 4: Razčlenitev poslov, sklenjenih v letu 2008, po sektorjih (mio EUR)

Velik | 33 (79 %) | 15 (48 %) | 1 (9 %) | 27 (64 %) |

Srednji | 9 (21 %) | 14 (45 %) | 10 (91 %) | 15 (36 %) |

Zmeren | 0 | 2 (7 %) | 0 | 0 |

Majhen | 0 | 0 | 0 | 0 |

Skupaj | 42 (100 %) | 31 (100 %) | 11 (100 %) | 42 (100 %) |

Glede na zgornjo razpredelnico je bilo 79 % poslov EIB, sklenjenih na podlagi mandata v letu 2008, ocenjenih kot zelo skladnih s cilji in prednostnimi nalogami mandata, učinek 21 % poslov glede skladnosti pa je bil ocenjen kot „srednji“. V stebru 1 učinek nobenega projekta ni bil ocenjen kot „zmeren“ ali „majhen“, kar kaže na predhodno presojanje poslov, ki ga izvaja EIB.

Kar zadeva kakovost projekta (steber 2), je bila pri naložbenih posojilih pri 48 % projektih ocenjena kot „velika“, pri 45 % projektov pa kot „srednja“. Učinek dveh naložbenih projektov (6 %) glede kakovosti je bil ocenjen kot „zmeren“, k čemur je prispevala npr. skromna promotorjeva upravljavska zmogljivost za vodenje projekta. EIB si v takih primerih prizadeva izboljšati stanje s posojilnimi pogoji in tehnično pomočjo. Kar zadeva posredna posojila za MSP, je bil v stebru 2 učinek desetih poslov glede kakovosti ocenjen kot „srednji“, učinek enega pa kot „velik“. Dejstvo, da je bil učinek večine posrednih poslov ocenjen kot „srednji“, večinoma kaže na kakovost finančnih posrednikov.

Kar zadeva prispevek EIB k projektom (steber 3), je bil ta pri 64 % projektih ocenjen kot „velik“ , pri 36 % projektov pa kot „srednji“.

S tekočo zunanjo oceno zunanjega mandata EIB bo zagotovljena poglobljena naknadna analiza učinka in dodane vrednosti poslov EIB.

SODELOVANJE S KOMISIJO

Sklep vsebuje poziv Komisiji in EIB, naj izboljšata skladnost ukrepov EIB z zunanjo politiko EU za doseganje čim večje sinergije med financiranjem EIB in proračunskimi sredstvi EU, zlasti z rednim in sistematičnim dialogom ter zgodnjim posvetovanjem o politikah, strategijah in pripravi projektov. Komisija in EIB sta se zato odločili skleniti poseben memorandum o soglasju, ki določa pogoje tega okrepljenega sodelovanja. Podpisan je bil 26. maja 2008.

Da bi se povečala usklajenost celotne podpore EU v regijah, ki jih zajema zunanji mandat, Komisija in EIB dejavno sodelujeta pri instrumentih, pri katerih je financiranje EIB združeno s proračunskimi sredstvi EU, predvsem pri instrumentu za predpristopno pomoč (IPA) ter evropskem sosedskem in partnerskem instrumentu (ENPI). Cilj več novih pobud, vzpostavljenih v okviru teh instrumentov, je podpreti naložbe v regijah, ki jih zajema Sklep, ter okrepiti sodelovanje med Komisijo, EIB in drugimi MFI.

Komisija, EIB, Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) ter Razvojna banka Sveta Evrope (CEB) so na Zahodnem Balkanu sodelovale z državami članicami pri vzpostavitvi naložbenega okvira za Zahodni Balkan, ki združuje usklajevanje nepovratnih sredstev na podlagi skupnega donatorskega okvira s posojili EIB, EBRD in CEB. Nepovratna sredstva na podlagi te pobude dajejo na voljo IPA, EIB, EBRD in CEB ter države članice. Hkrati je svetovalna skupina MFI okrepila institucionalni in sektorski dialog s Komisijo in drugimi zadevnimi MFI.

V korist Sredozemlju in za okrepitev finančne podpore, ki jo EIB zagotavlja iz lastnih sredstev, EIB upravlja proračunska sredstva EU za tehnično pomoč in tvegani kapital. Poleg tega imajo izbrana posojila EIB korist od subvencioniranih obrestnih mer. Leta 2008 je bilo sklenjenih 14 poslov tehnične pomoči v sredozemskih državah v skupni vrednosti 16,8 milijona EUR. Posli tveganega kapitala so znašali 62 milijonov EUR, kar pomeni 32-odstotno povečanje v primerjavi s posli, sklenjenimi v letu 2007.

Komisija je leta 2008 ustanovila Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo (NIF), katerega cilj je zbrati dodatna sredstva za infrastrukturne projekte, predvsem v energetskem, prometnem in okoljskem sektorju na celotnem območju evropske sosedske politike, z zagotovitvijo podpore v obliki nepovratnih sredstev za posojilne posle evropskih MFI in evropskih dvostranskih institucij. EIB upravlja tudi Skrbniški sklad za NIF, v katerega prispevajo države članice in drugi donatorji.

EIB je v podporo Južni Afriki Komisiji pomagala pri oblikovanju in izvajanju namenskih skladov tveganega kapitala za južnoafriška MSP, ki jih financira EU. Drugi sklad tveganega kapitala, ustanovljen za dodelitev 50 milijonov EUR sredstev in za pet let, se izvaja v skladu z načrti.

SODELOVANJE Z MEDNARODNIMI FINANČNIMI INSTITUCIJAMI

EIB je v letu 2008 sodelovala z drugimi MFI in evropskimi dvostranskimi institucijami v okviru mandata za zunanja posojila, pa tudi v okviru posojil na lastno odgovornost in na podlagi Sporazuma iz Cotonouja za države AKP. Usklajevanje MFI so okrepili različni ukrepi, med drugim spremljanje dejavnosti MFI, pregled institucionalnih sporazumov med EIB in drugimi MFI ter spremljanje napredka pri operativnem sodelovanju, da bi dosegli čim večjo sinergijo med ustreznimi zmogljivostmi in znanjem EIB ter drugih MFI.

EIB je z drugimi MFI sodelovala predvsem z medinstitucionalno udeležbo pri horizontalnih pobudah in področjih (kot so okolje, obvladovanje tveganja, načrtovanje in proračun, pravne zadeve, notranja revizija, ocenjevanje in sodelovanje na letnih sestankih MFI) ter z operativnim sodelovanjem v različnih regijah. Kot je navedeno v poglavju 3, je bilo veliko sodelovanja doseženega zlasti v okviru programov, ki so jih Komisija, EIB in druge MFI vzpostavile na Zahodnem Balkanu in v sosedskih državah. Seznam poslov, ki so jih v letu 2008 sofinancirale EIB in druge MFI ali evropske dvostranske institucije, je naveden v DDS. Delež posojil EIB, ki so jih sofinancirale druge MFI ali evropske dvostranske institucije, je znašal 55 % vseh poslov, sklenjenih na podlagi Sklepa v letu 2008, v primerjavi z 42 % v letu 2007. Pri tveganem kapitalu so sofinancirani posli pomenili 50 % vseh sklenjenih poslov.

EIB je v Turčiji nadaljevala tradicionalno sodelovanje z drugimi MFI in evropskimi dvostranskimi institucijami, pri čemer je bilo v okviru mandata in predpristopne pomoči sofinanciranih precej projektov. EBRD je novembra 2008 začela posle v Turčiji. V zvezi s tem so Komisija, EIB in EBRD januarja 2009 sklenile sporazum, da bi zagotovile usklajevanje med institucijami in najboljšo uporabo dodatnih sredstev, strokovnega znanja in izkušenj EBRD v tej državi.

Zaradi finančne krize so Komisija in MFI, vključno z EIB, okrepile posvetovanje in sodelovanje v okviru svežnja za krizno odzivanje IPA, da bi zagotovile usklajeno delovanje Evropsko komisijo in MFI na Zahodnem Balkanu in v Turčiji.

V sosedskih državah se je okrepilo operativno sodelovanje z drugimi MFI (EBRD, CEB, Nordijsko investicijsko banko in Črnomorsko banko za trgovino in razvoj) ter evropskimi dvostranskimi institucijami (Agence Française de Développement (AFD), Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) in Oesterreichische Entwicklungsbank) v okviru Sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo. Vzpostavila se je skupna priprava projektov, ki prejmejo nepovratna sredstva Evropske komisije, za vzhodno in južno regijo, opredeljena pa je bila tudi vodilna MFI.

EIB je v južnih sosedskih državah/Sredozemlju še naprej tesno sodelovala z evropskimi dvostranskimi institucijami, predvsem AFD in KfW. Poleg tega je okrepila dialog s Svetovno banko, tudi v zvezi s posebnimi sektorji, kot je energetika, in nadaljevala institucionalni dialog v Luksemburški skupini s Svetovno banko, MDS in Evropsko komisijo.

V vzhodnih sosedskih državah in Rusiji se je okrepilo institucionalno in operativno sodelovanje z EBRD v okviru tristranskega memoranduma o soglasju med Evropsko komisijo, EIB in EBRD. To sodelovanje vključuje pripravo skupnih projektov in sporazum o okvirnih politikah za vsak upravičen sektor pod vodstvom Komisije. Prvi skupni projekti EIB in EBRD na podlagi mandata 2007–2013 so bili sklenjeni v Ukrajini in Republiki Moldaviji.

EIB je v azijski in latinskoameriški regiji po podpisu memoranduma o soglasju leta 2007 operativno sodelovala z Azijsko razvojno banko, vključno z opredeljevanjem priložnosti za sofinanciranje. EIB je leta 2008 podpisala tudi skupno izjavo o sodelovanju z institucijo Corporación Andina de Fomento (CAF).

Projekt EIB v sektorju socialnih stanovanj je v Južni Afriki dopolnil posle, ki sta jih v tem sektorju izvajala AFD in nizozemska razvojna banka.

Izvršni direktorji EU pri Svetovni banki so med letnim obiskom institucij EU marca 2008 obiskali EIB ter se sestali z upravnim odborom in osebjem EIB.

EIB je junija 2008 s CEB podpisala skupno izjavo o sodelovanju, v kateri so poudarjeni različna področja v skupnem interesu in mehanizmi za sodelovanje med institucijama, zlasti na področjih socialnih zadev, razvoja mest, človeškega kapitala in okolja. EIB je poleg tega dobila status opazovalke v Črnomorski banki za trgovino in razvoj.

Najpomembneje pa je, da se je v EIB začel notranji razmislek o tem, kako spodbuditi uresničevanje „vzajemnega zaupanja“ med MFI, ki sofinancirajo isti projekt, za doseganje čim večje sinergije in učinkovitosti v korist posojilojemalcev. Druge pomembne MFI in evropske dvostranske institucije načelno podpirajo ta koncept, ki se bo v prihodnosti še razvijal, najprej v okviru pilotnega programa z AFD in KfW.

[1] SEC(2009)[…]

[2] Naložba spada na področje „Industrija in storitve“ ter posredno prispeva k političnim ciljem EU glede trajnostne proizvodnje energije in blažitve podnebnih sprememb.