I. Uvod

Trgovina z ljudmi je še vedno zelo donosna oblika hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala in je izrecno prepovedana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Žrtve so podvržene grozljivim izkušnjam in trpljenju, kar je treba ustrezno priznati in obravnavati, predvsem pa preprečevati. Glede na škodo, ki jo utrpijo žrtve, mora biti preprečevanje še naprej temelj boja EU proti trgovini z ljudmi. To sporočilo določa ključne ukrepe, ki jih morajo Komisija in države članice okrepiti, vključno s sodelovanjem z agencijami EU, civilno družbo, državami, ki niso članice EU, in vsemi drugimi relevantnimi organizacijami in telesi.

Jasno je, da je število žrtev veliko večje, kot to kažejo uradne statistike. Tovrstna kriminaliteta ima izrazito spolno dimenzijo. Prevladujoča oblika, o kateri se redno poroča, je trgovina z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, katere žrtve so predvsem ženske in dekleta.

Zaradi velikih dobičkov in zelo zapletene dinamike med ponudbo in povpraševanjem obsega trgovina z ljudmi zapleteno verigo akterjev, ki so vpleteni namerno ali nenamerno. Da bi to kriminaliteto odpravili, je treba prekiniti povezave v tej verigi. Storilci izkoriščajo ranljivost oseb, ki jo še povečujejo dejavniki, kot so revščina, diskriminacija, neenakost med spoloma, nasilje moških nad ženskami, pomanjkanje dostopa do izobrazbe, konflikti, vojna, podnebne spremembe, degradacija okolja in naravne nesreče, da jih na primer spolno ali delovno izkoriščajo ter silijo v beračenje, kriminalne dejavnosti in drugo.

Ker se način delovanja trgovcev z ljudmi neprestano spreminja, mora EU obravnavati povezave med trgovino z ljudmi in drugo kriminaliteto, vključno s tihotapljenjem migrantov, terorizmom, korupcijo, nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami, kibernetsko kriminaliteto in spolnim izkoriščanjem prek spleta, produkcijo materiala, ki vključuje spolno zlorabo otrok, finančnim kriminalom, ponaredbami listin, zlorabami kreditnih kartic in goljufijami na področju socialnih ugodnosti.

Kot je poudarjeno v evropski agendi o migracijah, evropski agendi za varnost in drugih instrumentih politike EU, ostaja EU zavezana preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter varstvu pravic žrtev, zlasti ob upoštevanju ranljivosti žensk in otrok, ki so žrtve trgovine z ljudmi. Poleg tega je trgovina z ljudmi v političnem ciklu EU za boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in hudim oblikam mednarodnega kriminala za obdobje 2018–2021 področje kriminalitete s prednostno obravnavo. Politično zavezo za okrepitev ukrepov EU proti trgovini z ljudmi v EU in po svetu podpirajo tudi globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, zadevne strategije in akcijski načrti EU ter resolucije Evropskega parlamenta. Močna je tudi podpora civilne družbe.

V zadnjih letih je Evropska unija vzpostavila celovit in dosleden pravni in politični okvir za boj proti trgovini z ljudmi, ki zajema vsa področja politik EU, ki so povezana s trgovino z ljudmi, vključno s financiranjem in raziskavami. Pravni okvir določa Direktiva 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev (v nadaljnjem besedilu: Direktiva). Komisija še naprej spremlja izvajanje Direktive v državah članicah in poroča o napredku.

Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi (v nadaljnjem besedilu: strategija) je glavni instrument za razvoj, usklajevanje in izvajanje ukrepov EU na tem področju. Ukrepi, ki so v strategiji navedeni med petimi ključnimi prednostnimi nalogami, ki se nanašajo na preprečevanje, pregon, zaščito žrtev, partnerstva in izboljšanje znanja, so bili izvedeni.

Vendar se je od takrat, ko sta bili Direktiva in strategija sprejeti, družbeno-politični kontekst močno spremenil. Ekonomski in socialni učinek svetovne finančne krize, migracijska kriza in varnostne grožnje, ki jih povzročajo organizirane kriminalne združbe, še povečujejo ranljivost, zato je potrebno odločnejše ukrepanje na nacionalni ravni in ravni EU. Taki ukrepi morajo še naprej temeljiti na pristopu, ki upošteva človekove pravice in spol žrtev ter je prilagojen otrokom, njihovo izvajanje pa mora biti usklajeno v EU in zunaj ter med različnimi področji politik.

Na podlagi strategije in tekočih prizadevanj za celovito izvajanje direktive to sporočilo predlaga niz ciljno usmerjenih prednostnih nalog za okrepitev prizadevanj EU za preprečevanje trgovine z ljudmi. Osredotoča se na razbitje poslovnega modela, od katerega je odvisna trgovina z ljudmi, izboljšanje dostopa žrtev do pravic ter zagotavljanje usklajenega in doslednega odziva na podlagi notranjih in zunanjih ukrepov EU.

II. Ciljno usmerjene prednostne naloge za okrepitev ukrepov EU za preprečevanje trgovine z ljudmi

Na podlagi tekočega izvajanja strategije, rezultatov dveh poročil v skladu s členom 23 Direktive ter obsežnega usklajevanja in izmenjav s številnimi zainteresiranimi stranmi so bile za okrepitev ukrepov EU opredeljene tri ciljno usmerjene prednostne naloge:

·okrepitev boja proti mrežam organiziranega kriminala, tudi z razbitjem poslovnega modela in prekinitvijo verige v trgovini z ljudmi;

·izboljšanje dostopa žrtev trgovine z ljudmi do pravic in uresničevanje teh pravic;

·okrepitev usklajenega in konsolidiranega odgovora v EU in zunaj.

A. Razbitje poslovnega modela in prekinitev verige v trgovini z ljudmi

Dobički na zakonitih in nezakonitih trgih ter povpraševanje po storitvah in blagu, ki jih zagotavljajo žrtve trgovine z ljudmi, so visoki povsod, kjer prevladuje kultura nekaznovanja storilcev in uporabnikov. Analiza v poročilu Komisije o uporabnikih, ki ocenjuje učinek veljavne zadevne nacionalne zakonodaje, kaže na raznoliko pravno okolje v EU. Nacionalna zakonodaja ne prispeva učinkovito k odvračanju od povpraševanja po storitvah, ki so predmet izkoriščanja v trgovini z ljudmi.

Ključni ukrepi