OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Namen predloga je uvedba nekaterih ciljno usmerjenih sprememb Sklepa Sveta št. 1313/2013/EU (v nadaljnjem besedilu: Sklep) o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mehanizem Unije), na podlagi katerega Evropska unija podpira, usklajuje in dopolnjuje ukrepe držav članic na področju civilne zaščite za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter pripravljenost in odzivanje nanje tako v Uniji kot zunaj nje. Ob upoštevanju načel solidarnosti in deljene odgovornosti je splošni cilj tega predloga omogočiti Uniji, da svojim državljanom v Evropi in zunaj nje zagotavlja boljšo podporo v kriznih in izrednih razmerah. V predlogu je priznano, da so prizadevanja za preprečevanje nesreč ključnega pomena za zmanjšanje potrebe po podpori v kriznih in izrednih razmerah.

Glede na nedavno izvedeno vmesno evalvacijo mehanizma Unije na področju civilne zaščite, predvideno s členom 34 Sklepa št. 1313/2013/EU, in druge ocene uspešnosti, kot je „pregled mehanizma Unije na področju civilne zaščite, ki ga je izvedlo Evropsko računsko sodišče“, se je mehanizem Unije izkazal za koristno orodje za mobilizacijo in usklajevanje pomoči, ki jo zagotavljajo sodelujoče države, ki se odzivajo na krize v Uniji in zunaj nje, s čimer zagotavlja oprijemljiv dokaz evropske solidarnosti. Vendar so nekatere ugotovitve, povzete iz teh dokumentov, in dodatni dokazi privedli do opredelitve nekaterih področij, na katerih je potrebna zakonodajna sprememba. V zvezi s tem so operativne izkušnje ključnega pomena, saj so glavni dejavnik, ki je privedel do te pobude, saj so opozorile na omejitve sedanjega okvira.

Unija se od leta 2013 spopada z velikim številom nesreč s tragično izgubo življenj ter drugimi škodljivimi posledicami za državljane, podjetja, skupnosti in okolje. Konkretneje, odziv na številne nedavne nesreče, vključno s humanitarnimi posledicami begunske in migracijske krize, pomanjkanjem razpoložljivih sredstev v sezonah gozdnih požarov v letih 2016 in 2017, ki so bile še posebej dolge in intenzivne ter so zahtevale 100 življenj, pa tudi resnimi posledicami več orkanov na Karibih ter močnih neurij in poplav v EU, je pomenil resničen test izjemnih situacij za mehanizem Unije na področju civilne zaščite. To je bilo zlasti očitno ob večjih nesrečah, ki so prizadele več držav članic hkrati. V takih okoliščinah so bili prostovoljni prispevki držav članic k odzivanju na nesreče prepogosto nezadostni in obstoječe vrzeli v nekaterih kritičnih zmogljivosti za odzivanje, kot so opisane v poročilu o vrzelih v zmogljivostih, objavljenem v začetku leta 2017, so postale še toliko bolj očitne. Najočitnejši primer v zvezi s tem je bila nezmožnost skupne zmogljivosti EU, da bi se odzvala na vseh 17 prošenj za pomoč pri gašenju gozdnih požarov, od katerih jih je bilo mogoče odobriti samo 10, občasno pa so jo ovirale zamude, zaradi katerih odziv ni bil pravočasen.

Ob upoštevanju navedenega obstajajo trdni razlogi za izvedbo ciljno usmerjene spremembe sedanje zakonodaje na področju civilne zaščite za obravnavanje glavnih izzivov, s katerimi se danes srečuje mehanizem Unije. Konkretneje, spremembe, vsebovane v tem predlogu, so namenjene doseganju naslednjih ciljev:

a) povečanje učinkovitosti preventivnih dejavnosti v okviru cikla obvladovanja tveganja nesreč in okrepitev povezav z drugimi ključnimi politikami EU na področju preprečevanja nesreč in odzivanja nanje;

b) okrepitev skupne zmogljivosti Unije in držav članic za odzivanje na nesreče ter odprava ponavljajočih se in nastajajočih vrzeli v zmogljivosti, zlasti z oblikovanjem namenske rezerve odzivnih zmogljivosti na ravni Unije (poznane kot rescEU), pri čemer odločitve o uporabi zmogljivosti sprejema Komisija, ki ohrani vodenje in poveljevanje. V okviru rescEU bodo po potrebi na voljo izbrane zmogljivosti za izredne razmere za odzivanje na požare v naravi, poplave, potrese in izredne javnozdravstvene razmere. Po razpravah z državami članicami bi bilo treba za primere epidemij, kot sta ebola in zika, predvideti terensko bolnišnico, ki bi jo bilo mogoče hitro vzpostaviti v Uniji ali zunaj nje v okviru evropske zdravstvene enote. Evropo so prizadeli tudi številni teroristični napadi. Dajanje takih zmogljivosti na voljo na ravni EU bo prispevalo tudi k ustvarjanju ekonomije obsega in znižanju stroškov nabave enakih zmogljivosti na ravni posameznih držav članic;

c) zagotovitev, da so upravni postopki mehanizma Unije v podporo nujnih operacij prožni in učinkoviti.

Glede na trende na področju nesreč, vključno s skrajnimi vremenskimi pojavi, in ob upoštevanju pomislekov glede notranje varnosti je bila na splošno priznana potreba po okrepitvi evropske civilne zaščite. Predlog temelji na nedavni nadaljnji analizi in podrobnih študijah o ugotovljenih vrzelih, izvedenih v sodelovanju s pristojnimi organi civilne zaščite.