RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA  
z dne 10. maja 2012  
o posebnih poro čilih Evropskega ra čunskega sodiš ča v okviru razrešnice Komisiji za leto 2010  
EVROPSKI PARLAMENT,  
— ob upoštevanju splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2010 (  1 ), 
— ob upoštevanju zaklju čnega ra čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2010 (COM(2011) 473 – C7- 
0256/2011) (  2 ), 
— ob upoštevanju letnega poro čila Ra čunskega sodiš ča glede izvrševanja prora čuna za prora čunsko leto 
2010, skupaj z odgovori institucij (  3 ), in posebnih poro čil Ra čunskega sodiš ča, 
— ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (  4 ) poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogod ­
kov, ki jo predloži Ra čunsko sodiš če za prora čunsko leto 2010 v skladu s členom 287 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije,  
— ob upoštevanju svojega Sklepa z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja splošnega prora čuna 
Evropske unije za prora čunsko leto 2010, oddelek III – Komisija (  5 ) in svoje resolucije z ugotovitvami, ki 
je sestavni del navedenega sklepa,  
— ob upoštevanju posebnih poro čil Ra čunskega sodiš ča, pripravljenih v skladu z drugim pododstavkom 
člena 287(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
— ob upoštevanju priporo čila Sveta z dne 21. februarja 2012 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrše ­
vanja splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2010 (06081/1/2012 – C7-0053/2012),  
— ob upoštevanju člena 17(1) Pogodbe o Evropski uniji, členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanje 
Evropske unije ter člena 106a Pogodbe Euratom,  
— ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se 
uporablja za splošni prora čun Evropskih skupnosti (  6 ), zlasti členov 55, 145, 146 in 147 Uredbe,  
— ob upoštevanju člena 76 in Priloge VI Poslovnika,  
— ob upoštevanju poro čila Odbora za prora čunski nadzor (A7-0102/2012),  
A. ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje prora čun in upravlja programe, 
v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije pa to po čne na lastno odgovornost, pri 
čemer sodeluje z državami članicami in upošteva na čelo dobrega finan čnega poslovodenja,SL L 286/68 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 1 ) UL L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) UL C 332, 14.11.2011, str. 1.  
( 3 ) UL C 326, 10.11.2011, str. 1.  
( 4 ) UL C 332, 14.11.2011, str. 134.  
( 5 ) Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0153 (glej stran 31 tega Uradnega lista).  
( 6 ) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
B. ker posebna poro čila Ra čunskega sodiš ča vsebujejo podatke, ki se nanašajo na vprašanja izvrševanja 
sredstev, zato koristijo Parlamentu pri opravljanju nalog, ki jih ima kot organ za podelitev razrešnice,  
C. ker so ugotovitve posebnih poro čil Ra čunskega sodiš ča sestavni del prej navedenega Sklepa Parlamenta 
z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko 
leto 2010, oddelek III – Komisija,  
Del I Posebno poro čilo št. 7/2010 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Revizija postopka potr ­
ditve obra čunov“  
1. pozdravlja posebno poro čilo št. 7/2010 o postopku potrditve obra čunov v kmetijski politiki zaradi 
njegovega velikega pomena za kakovost podatkov, ki jih Komisija v postopku podelitve razrešnice 
posreduje Parlamentu;  
2. meni, da so glavna ugotovitev posebnega poro čila št. 7/2010 izjave o naknadnih popravkih potrditev 
obra čunov z odlo čbami o skladnosti, kljub temu, da je medtem Parlament že podelil razrešnico, in 
kljub posledi čni relativizaciji informacij, posredovanih v postopku podelitve razrešnice;  
3. se zaveda, da bi bila edina mogo ča celovita rešitev sprememba nadzornega sistema v kmetijski politiki, 
ki pa bi bila izvedljiva le ob ob čutno ve čji obremenitvi prejemnikov denarja in upravnih organov;  
4. zato se s svojimi priporo čili osredoto ča predvsem na možnosti izboljšav v okviru obstoje čega sistema; 
pri oceni dejanskega delovanja tega sistema upošteva posebno poro čilo št. 8/2011 Ra čunskega sodiš ča 
z naslovom „Izterjave neupravi čenih pla čil v okviru skupne kmetijske politike“ in poudarja kritiko 
Ra čunskega sodiš ča, da celotni sistem ne dopuš ča, da bi se dolo čil obseg neupravi čenih pla čil v 
kmetijski politiki;  
5. se pridružuje zahtevi Ra čunskega sodiš ča po reformi postopka potrditve obra čunov s ciljem:  
— skrajšati trajanje postopkov finan čnih popravkov z natan čno dolo čenimi roki in ve čstopenjskimi 
pritožbenimi postopki,  
— vzpostaviti jasno povezavo med izterjanimi zneski in dejanskim zneskom nepravilnih pla čil in 
izklju čiti „pogajanja“ o višini finan čnih popravkov, saj gre dejansko za izterjavo nezakonitih pla čil 
in ne za „kazen“;  
6. meni, da so za verodostojnost letnega postopka podelitve razrešnice in za zaš čito finan čnih interesov 
Unije nujne izboljšave obstoje čega sistema, in od Komisije v postopku podelitve razrešnice zahteva 
naslednje informacije:  
— katere zneske, podro čja in leta odhodkov je morebiti še treba preveriti ter najmanj ali najve č koliko 
finan čnih popravkov utegne biti izvedeno pri kateri državi članici,  
— katere odlo čbe o skladnosti se dejansko nanašajo na katero prora čunsko leto in kako taka odlo čba 
spremeni zneske za prora čunska leta, za katera je bila razrešnica že podeljena,  
— z natan čno oceno, koliko potrebnih popravkov v postopku potrditve skladnosti ni bilo izvedenih 
in koliko popravkov zaradi „pravila 24 mesecev“ v odlo čbah o skladnosti ni ve č mogo če izvesti;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/69
7. priznava ukrepe Komisije, ki jih je ta sprejela za ve čjo zanesljivost podatkov nadzornih organov držav 
članic za namene potrditve obra čunov; vendar opozarja na dramati čni sklep Ra čunskega sodiš ča, da 
ve čina teh organov ni sposobna izpolniti ukrepov Komisije; zato zahteva odlo čnejšo pobudo Komisije 
za usposabljanje upravnih organov držav članic; poziva Komisijo, naj strukturirano spremlja in spod ­
buja izmenjavo podatkov pla čilnih agencij in organov za potrjevanje prek njihovih omrežij in semi ­
narjev, posreduje primere najboljše prakse in z ustrezno razlago razvije skupno rešitev pravnih 
vprašanj; meni, da so tudi pri organih za potrjevanje nujno potrebne kontrole na podlagi tveganja;  
8. meni, da je za odgovornost nujno potrebno nadaljnje izboljševanje izjav o zanesljivosti, ki jih podajo 
direktorji pla čilnih agencij in organi za potrjevanje; zahteva sistem nagrajevanja za pravilne in kazni za 
neustrezne izjave, zlasti pri odkritih sistemskih napakah, ki prej niso bile pojasnjene;  
9. zahteva sistemati čen pretok podatkov od nosilcev na najnižji ravni uprave h Komisiji, tako da se bodo 
težave na terenu upoštevale v poenostavljenih pravnih besedilih in njihovi razlagi; poziva Komisijo, naj 
zagotovi, da nacionalni organi ne bodo kaznovali uradnikov nacionalnih pla čilnih agencij in certifi ­
kacijskih organov in njihovih direktorjev zaradi sporo čanja popravkov Komisiji;  
10. poziva Komisijo, naj pla čilne agencije in certifikacijske organe, kjer so pogoste kadrovske menjave, 
vklju či v revizijo na podlagi tveganja ter naj v letno poro čilo o dejavnostih vklju či sporo čilo organu za 
razrešnico; zahteva analizo pravilnosti izjav o zanesljivosti in posredovanje stopnje napak po državah 
članicah z navedbo glavnih virov napak organu za podelitev razrešnice;  
11. zahteva preverjanje postopkov, ki so osnova za odlo čbe o skladnosti, ter hitrejši za četek delovanja 
skupine strokovnjakov za spravo in ciljno usmerjeno uporabo sprave;  
12. priporo ča, naj se zneski, zahtevani v to čki 6, vklju čijo v poseben oddelek letne resolucije o razrešnici 
ter se predložijo v glasovanje na plenarnem zasedanju;  
Del II Posebno poro čilo št. 13/2010 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Ali se je novi evropski 
instrument sosedstva in partnerstva na Južnem Kavkazu (Armenija, Azerbajdžan, 
Gruzija) za čel uspešno izvajati in ali prinaša rezultate?“  
13. pozdravlja revizijo Ra čunskega sodiš ča in priporo čila v njej; je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitev pri 
reviziji, ki je pokazala velike težave pri izvajanju Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva s 
strani Komisije;  
14. je zelo zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti v postopkih na črtovanja, ki jih je pokazala revizija; poziva 
Komisijo, naj upošteva priporo čila Ra čunskega sodiš ča, tako da racionalizira postopke, izboljša pove ­
zave med strateškimi programskimi dokumenti (akcijski na črti evropske sosedske politike, državni 
strateški dokumenti in nacionalni okvirni programi) ter uskladi čas priprave teh dokumentov, pri tem 
pa naj bo vodilni cilj sosedskim državam ponuditi možnost vedno bolj tesnih odnosov z Unijo;  
15. meni, da je na čin, kako Komisija uporablja prora čunsko podporo v Evropskem instrumentu sosedstva 
in partnerstva in ga v treh državah uporablja kot prednostni na čin pomo či brez iz črpne ocene 
učinkovitosti razpoložljivih orodij, nesprejemljiv; v zvezi s tem poudarja, da je sektorska prora čunska 
podpora pogosto povezana z nizko stopnjo prepoznavnosti in ob časno motivacijo vlad, in je zeloSL L 286/70 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
zaskrbljen zaradi sklepa Ra čunskega sodiš ča, da je primernost enega od podro čij za sektorsko prora ­ 
čunsko podporo v letnih akcijskih programih za leto 2007 postala pomemben dejavnik za dolo čanje 
pomo či; poziva Komisijo, naj upošteva priporo čilo Ra čunskega sodiš ča in bolj selektivno izbira 
sektorsko prora čunsko podporo z upoštevanjem vseh razpoložljivih možnosti v Evropskem instru ­
mentu sosedstva in partnerstva ter za čne uporabljati razli čna orodja bolj uravnoteženo; poudarja, da je 
treba pove čati dostop nevladnih organizacij in zasebnega sektorja v državah prejemnicah do zagoto ­
vljene pomo či; 
16. je zaskrbljen zaradi ugotovitev pri reviziji, da na črtovanja in oblikovanja pomo či ni zadostno usmerjal 
strukturiran dialog z državami prejemnicami, pri čemer je dialog vodil predvsem sedež Komisije, kar je 
neposredno izmenjavo mnenj omejilo na nekaj dni misij v posameznih državah, v poro čilih pa ni bilo 
dovolj dokazov o vsebini razprav; meni, da zagotavljanje sektorske prora čunske podpore državi 
proizvajalki in izvoznici nafte, pri čemer je podpora usmerjena v širšo rabo obnovljivih virov energije, 
vladi zagotovo ne predstavlja velike motivacije; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za 
krepitev tega dialoga;  
17. poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj upoštevata priporo čilo Ra čunskega 
sodiš ča in zagotovita zadostno podporo osebja tudi na kraju samem, vklju čno s strokovnjaki za 
prora čunsko podporo, ter z uporabo ukrepov, ki dopolnjujejo orodje za tesno medinstitucionalno 
sodelovanje, pripomoreta h krepitvi splošnega okvira državne uprave držav prejemnic;  
18. pozdravlja pilotni program, ki ga izvaja Komisija, ki zahteva v rezultate usmerjeno spremljanje in je 
posebej prilagojen operacijam podpornega programa za sektorske politike, in pri čakuje poro čilo o 
oceni dodane vrednosti, potrjene v teh treh državah;  
Del III Posebno poro čilo št. 14/2010 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Komisijino upravljanje 
sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje 
leta 2004“  
19. pozdravlja posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča, odgovor in poro čilo Komisije o u činkovitosti in 
doslednosti sanitarnega in fitosanitarnega nadzora pri uvozu živil, krme, živali in rastlin (COM(2010) 
785);  
20. podpira priporo čila Ra čunskega sodiš ča Komisiji, naj optimizira svoje naloge v okviru svojih 
nadzornih in usklajevalnih pristojnosti;  
21. zahteva izboljšave zlasti na spodaj naštetih podro čjih, ki bi prispevale k višji stopnji varnosti hrane pri 
uvoženih mesnih izdelkih in s tem k boljši zaš čiti evropskih državljanov pred vprašljivim uvozom 
živil, pri tem pa poudarja, da ne bi smeli zanemariti priporo čil Ra čunskega sodiš ča, ki niso izrecno 
omenjena v to čkah (a) do (e):  
(a) v zvezi s prvim priporo čilom Ra čunskega sodiš ča Komisijo poziva, naj si prizadeva za izena čitev 
razli čne obravnave držav članic v tretjih državah in naj ukrepa proti diskriminatornim konkuren č­
nim slabostim, ki izhajajo iz tega;  
(b) v zvezi s tretjim priporo čilom Ra čunskega sodiš ča Komisijo poziva, naj državam članicam naloži 
učinkovitejšo uporabo in ve čjo integracijo obstoje čih informacijskih sistemov, da se zagotovi 
boljše usklajevanje med mejnimi kontrolnimi to čkami in carinskimi organi;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/71
(c) v zvezi s četrtim priporo čilom Ra čunskega sodiš ča Komisijo poziva, naj državam članicam nudi 
pomo č pri razvoju, izvajanju in ocenjevanju nacionalnih na črtov spremljanja in nadzora; meni, da 
bi bilo treba ob primernem upoštevanju na čela subsidiarnosti dolo čiti osnovni niz analiz, ki bi 
obsegal prepoznavanje pogostih kategorij ostankov hormonov (na primer anaboli čnih steroidov), 
onesnaževal okolja (dioksinov, težkih kovin) in podobnega, uporaba teh analiz pa bi morala biti 
obvezna; meni, da bi lahko bil prvi korak prizadevanje za boljšo ozaveš čenost v okviru programa 
„Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“, da bi glede tega dosegli boljšo ozaveš čenost pristojnih 
organov držav članic; meni, da bi si bilo treba prizadevati tudi za spremljanje upoštevanja dolo čb 
o dajatvah;  
(d) v zvezi s sedmim priporo čilom Ra čunskega sodiš ča Komisijo poziva, naj Parlamentu in Svetu 
predloži predlog, ki bi omogo čal zakonodajne ali pravne ukrepe proti državam članicam, ki redno 
in dlje časa kršijo Uredbo (ES) št. 882/2004 (  1 ) in s tem ogrožajo varnost evropskih državljanov;  
(e) v zvezi z osmim priporo čilom Ra čunskega sodiš ča Komisijo poziva, naj uskladi izvajanje okre ­
pljenih pregledov in poiš če natan čno in jasno ubeseditev pravil, ki urejajo okrepljene preglede na 
mejnih kontrolnih to čkah; Komisijo nadalje poziva, naj razmisli o uvedbi predpisanega števila 
laboratorijskih preskusov za države članice po pregledu blaga na mejnih kontrolnih to čkah;  
22. ugotavlja, da morajo evropski proizvajalci mesa in živil izpolnjevati visoke standarde proizvodnje in 
kakovosti; je zelo zaskrbljen, da ti proizvodni standardi ne veljajo za proizvajalce iz tretjih držav, ki 
izvažajo v Unijo, kot je ugotovilo tudi Ra čunsko sodiš če; poziva Komisijo, naj obravnava to vprašanje 
ter Parlamentu in Svetu nemudoma predloži predloge, kako ustrezno zmanjšati negativne vplive na 
konkuren čnost evropskih proizvajalcev mesa in živil;  
Del IV Posebno poro čilo št. 1/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Ali se je z dekoncen ­
tracijo upravljanja zunanje pomo či s sedeža Komisije na njene delegacije izboljšala 
dostava pomo či?“ 
23. pozdravlja zelo iz črpno in analiti čno poro čilo, ki ga je pripravilo Ra čunsko sodiš če, ter odli čno izbiro 
časa za oceno rezultatov dekoncentracije;  
24. podpira ugotovitve Ra čunskega sodiš ča, da se je z dekoncentracijo jasno pospešilo izvajanje pomo či 
ter izboljšala kakovost in finan čno poslovodenje pomo či; 
25. spodbuja Komisijo, naj dopolni merila in okrepi postopke za oceno kakovosti financiranih projektov, 
da bi se pove čala kakovost pomo či in dodatno zmanjšalo število neuspešnih projektov; poudarja, da je 
vpliv izdatkov za pomo č bistvenega pomena za Parlament;  
26. poziva Komisijo, naj pri odlo čanju o projektih pomo či in spremljanju njihovega napredka razmisli o 
spodbujanju lokalnih posvetovanj, kjer je to mogo če; 
27. pri čakuje, da bo Komisija sprejela vse potrebne ukrepe za odpravo pomanjkljivosti v nadzornih in 
kontrolnih sistemih, zlasti na ravni delegacij Unije;SL L 286/72 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 1 ) Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se 
zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaš čiti 
živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).
28. je zaskrbljen zaradi nenehnih težav z osebjem, vklju čenim v politike pomo či; meni, da se je treba 
nemudoma lotiti pogostih kadrovskih menjav v GD za razvoj in sodelovanje – EuropeAid ter pomanj ­
kanja ustrezno usposobljenega osebja v delegacijah Unije; meni, da bi morala Komisija po potrebi 
sodelovati z Evropsko službo za zunanje delovanje, da bi zagotovila ustrezno število osebja za 
upravljanje pomo či v delegacijah Unije; pri čakuje podrobno poro čilo od Komisije do konca leta 
2012 o na črtovanih in uvedenih ukrepih za odpravo teh pomanjkljivosti;  
29. spodbuja Komisijo, naj zahteva, da delegacije Unije sistemati čno opravljajo obiske za tehni čno in 
finan čno spremljanje projektov ter sistem notranjega poro čanja bolj osredoto čijo na rezultate, dose ­ 
žene z intervencijami pomo či; 
30. poziva Komisijo, naj z dejavnim sodelovanjem delegacij Unije analizira in opredeli možnosti za 
spodbujanje programov pomo či v državah partnericah s sodelovanjem Evropske investicijske banke 
ter evropskih nacionalnih in mednarodnih institucij za financiranje razvoja;  
Del V Posebno poro čilo št. 2/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Nadaljnje ukrepanje po 
Posebnem poro čilu št. 1/2005 o upravljanju Evropskega urada za boj proti goljufijam 
(OLAF)“  
31. poziva Komisijo k takojšnjemu izvajanju priporo čil iz posebnega poro čila št. 1/2005, saj sta bili od 14 
priporo čil, ki jih je Komisija sprejela, doslej v celoti izvedeni samo dve; pri čakuje, da bo v celoti 
obveš čen o doseženem napredku pri izvajanju ostalih 12 priporo čil; 
32. pozdravlja dejstvo, da Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) bolj uporablja svoja preiskovalna 
pooblastila, na primer z opravljanjem preiskav in pogovorov na kraju samem ali z osredoto čanjem na 
resnejše in bolj zapletene primere; ceni popolnejšo uporabo elektronskega sistema vodenja primerov 
OLAF in uvedbo sistema upravljanja časa; toda obžaluje, da je povpre čno trajanje primera še vedno 
ve č kot dve leti in da je leta 2009 delo v zvezi s preiskovanjem primerov predstavljalo samo 37 % 
časa OLAF kot celote;  
33. poziva OLAF, naj izboljša svoje upravljanje časa tako, da bo zagotovil boljšo razporeditev nalog in s 
tem skrajšal čas, ki se porabi za neraziskovalne naloge, želi videti prave rezultate opravljenega nepre ­
iskovalnega dela, za katerega se porabi 63 % celotnega časa; 
34. ugotavlja, da glede na diagram 2 v posebnem poro čilu št. 2/2011 „jasni cilji in na črtovanje“ veljajo za 
najšibkejši vidik med preiskavo; priporo ča, naj se v prihodnje ustrezno dolo čijo jasni cilji za posa ­
mezno preiskavo, ob upoštevanju, da so jasni cilji temelj vsake preiskave in na črtovanja njenih virov;  
35. ugotavlja, da sode č po posebnem poro čilu št. 2/2011 kljub ve čkratnim napovedim OLAF v preteklosti 
„še vedno ni neodvisne kontrole zakonitosti teko čih preiskovalnih dejanj niti kodeksa, ki bi zagotavljal, 
da preiskovalna dejanja potekajo po predvidljivem vrstnem redu“; ugotavlja tudi, da revizijski postopek 
ne bo enak neodvisnemu nadzoru zakonitosti posamezne preiskave in je v tem smislu še šibkejši od 
prvotnega predloga, čeprav je izrecna želja po njegovi uvedbi prisotna v spremenjenem predlogu 
Komisije za uredbo o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 (COM(2011) 135); opominja, da je to 
klju čna zahteva, ki se odraža tudi v sodni praksi Sodiš ča; zato meni, da je treba nujno zagotoviti tak 
nadzorni mehanizem, da se zavarujejo pravice zadevnih oseb ali gospodarskih subjektov in pravice 
preiskovalcev OLAF pri pravnih postopkih, ki bi jih uvedli navedene osebe ali gospodarski subjekti; 
poudarja tudi potrebo po jasnem pooblastilu za OLAF v zvezi z drugimi institucijami Unije;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/73
36. se strinja z mnenjem Ra čunskega sodiš ča glede potrebe po iz črpnem enotnem dokumentu, v katerem 
je jasno izražena uspešnost OLAF v razli čnih sektorjih in na podlagi katerega je mogo če izmeriti 
napredek po posameznih letih; poudarja pomen razlikovanja med poro čili, pripravljenimi za javno 
uporabo, in tistimi za interno uporabo; meni, da je podrobno poro čilo, ki je na voljo javnosti, klju čno, 
saj naj bi omogo čalo zanesljivo primerjavo uspešnosti OLAF skozi čas in po sektorjih;  
37. obžaluje, da ni mogo če vedno oceniti rezultatov dejavnosti OLAF, saj so informacije predstavljene v 
razli čnih dokumentih, pripravljenih za razli čne namene in razli čne naslovnike; poziva Komisijo, naj 
vzpostavi sistem za širjenje poenotenih, jasnih in primerljivih informacij, ki bo omogo čil celovito in 
nepristransko oceno dejavnosti OLAF;  
38. poudarja, da se je čas za oceno za četnih informacij od leta 2004 podvojil s 3,5 meseca na 7,1 meseca; 
meni, da bi morala biti ocena za četnih informacij omejena na potrditev ali zavrnitev resni čnosti 
obdolžitev, navedenih v za četnih informacijah; meni, da bi se bilo treba izogniti izvajanju preisko ­
valnih dejavnosti v fazi ocene za četnih informacij, kar ustvarja pravno negotovost in izkrivlja stati ­
sti čne podatke o razli čnih vidikih preiskav; predlaga, naj se preiskava za čne z uporabo razpoložljivih 
preiskovalnih možnosti, če informacije, zbrane med za četnim ocenjevanjem in s pravnimi sredstvi, 
razpoložljivimi v tej fazi, OLAF ne omogo čajo odlo čitve, ali naj primer odpre ali ne;  
39. se strinja z Ra čunskim sodiš čem, da bi lahko skrajšana obdobja preiskav in boljša kakovost kon čnega 
poro čila prispevala k u činkovitejšemu sistemu kazni, ki bi omogo čal izterjavo, disciplinske ali 
kazenske postopke;  
40. obžaluje, da je OLAF kljub temu, da je leta 2008 z Eurojustom podpisal sporazum o sodelovanju, v 
skladu s katerim mora OLAF Eurojust obvestiti o vsakem primeru suma prevare med gospodarskimi 
subjekti v ve č kot eni državi članici, v letu 2008 OLAF tovrstno sporo čilo poslal le v petih primerih, 
leta 2009 pa le v enem primeru, kar dokazuje, da sodelovanje med OLAF in Eurojustom ne deluje, 
zato zahteva, da se sprejmejo ukrepi, s katerimi bi okrepili dejavnosti na tem podro čju; 
41. nujno poziva OLAF, naj dodatno okrepi sodelovanje z državami članicami na trdni pravni podlagi; v 
zvezi s tem podpira zamisel za nadaljnjo konsolidacijo razli čnih veljavnih pravnih podlag z namenom 
okrepitve sodelovanja; se strinja s priporo čilom Ra čunskega sodiš ča, naj se sklenejo sporazumi z 
nacionalnimi preiskovalnimi službami, da bi se pojasnila podrobna pravila sodelovanja in izmenjave 
informacij, kadar ni posebne zakonodaje;  
Del VI Posebno poro čilo št. 3/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „U činkovitost in uspeš ­
nost prispevkov EU, usmerjenih prek organizacij Združenih narodov v državah, ki so 
bile prizadete v konfliktih“  
42. pozdravlja poro čilo Ra čunskega sodiš ča in podpira njegove zaklju čke in priporo čila; 
43. ceni dejstvo, da sodelovanje z Združenimi narodi Komisiji omogo ča, da doseže tudi tiste regije po 
svetu, ki jih sama ne bi mogla dose či; se zaveda velikega tveganja, povezanega z dostavo pomo či v 
regije, ki so jih prizadeli konflikti; vendar je zaskrbljen zaradi slabosti, ki so bile ugotovljene v zvezi z 
učinkovitostjo projektov, in zamud pri zaklju čku projektov; pozdravlja nedavne odlo čitve izvršilnih 
odborov Unicefa, Programa Združenih narodov za razvoj, Urada Združenih narodov za projektne 
storitve in Sklada Združenih narodov za prebivalstvo, da poro čila o notranji reviziji razkrijejo Komisiji;  
44. poziva Komisijo, naj v letnem prora čunskem postopku zagotovi preglednost glede sredstev Unije, ki 
jih porabijo Združeni narodi, za boljše na črtovanje porabe z Združenimi narodi in za pospešitev 
notranjih postopkov za doseganje hitrejših rezultatov;SL L 286/74 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
45. meni, da je ustrezno spremljanje nujno odvisno od ustreznega poro čanja; je globoko zaskrbljen zaradi 
dejstva, da poro čanje še vedno ni ustrezno kljub številnim pozivom Parlamenta v zaporednih reso ­
lucijah o razrešnici k izboljšanju položaja ter kljub številnim zavezam Komisije in agencij Združenih 
narodov za hitro izvedbo potrebnih ukrepov; poziva Komisijo, naj Parlamentu najpozneje do konca 
marca 2012 predstavi akcijski na črt z jasnimi in pogodbenimi mejniki, ki so bili zasnovani posebej z 
namenom bistveno izboljšati sistem poro čanja o vseh projektih in programih, financiranih prek 
skupnega upravljanja in dodeljenih agencijam Združenih narodov;  
46. poziva Komisijo, naj se ob financiranju projektov skupaj z drugimi donatorji prek ve čdonatorskih 
skrbniških skladov natan čno prepri ča, kakšen delež projekta financira; meni, da bi bilo za boljše 
nadzorne mehanizme denar treba upravljati na lo čenem ra čunu; meni, da mora v primeru, ko obraz ­
ložitev projekta ni zadovoljiva, Komisija imeti možnost, da projekt zavrne, in da mora enako veljati 
tudi, če predstavniki Unije niso v zadostni meri vklju čeni v postopek programskega na črtovanja;  
47. se strinja s stališ čem Ra čunskega sodiš ča, da bi morala nadzor Komisije glede zakonitosti in pravilnosti 
dopolnjevati ustrezna preverjanja uspešnosti in u činkovitosti projektov; zato poziva Komisijo, naj 
skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje dolo či jasne in izmerljive cilje ter vzpostavi ustrezne 
nadzorne ukrepe; v tem oziru poudarja, kako pomembno je od izvedbenih partnerjev pridobiti 
razumna zagotovila; opominja, da je Parlament pozval k uvedbi izjav o zanesljivosti izvedbenih 
partnerjev, ter vztraja pri tej zahtevi; poziva Komisijo, naj formalizira te izjave ter jih v postopku 
podelitve razrešnice da na voljo Parlamentu; se strinja s priporo čili službe za notranjo revizijo 
Komisije glede izvedbe predhodnih pregledov pogodbenih sporazumov in pla čil za preverjanje upra ­
vičenosti predlaganih in prijavljenih stroškov; vztraja, da je razprave o teh vprašanjih treba dokumen ­
tirati v spisu; poudarja mnenje službe za notranjo revizijo, da je treba dodatne upravne in druge 
posredne stroške, ki jih prijavijo Združeni narodi in pla ča Unija, ustrezno dokumentirati in upravi čiti; 
48. podpira mnenje Ra čunskega sodiš ča, naj se na podlagi danih okoliš čin ocenijo realisti čni časovni okviri 
za projekte, da bi se tako izognili naglemu pove čanju časa in stroškov, kakor je dolo čeno v okvirnem 
finan čnem in upravnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi; opominja 
Komisijo na njeno kon čno odgovornost za izvrševanje prora čuna; poziva Komisijo, naj Parlament 
obveš ča o uporabi spremenjenih smernic za poro čanje Unija–Združeni narodi;  
49. poziva Komisijo, naj uporabi mehanizem za primerjanje stroškov za ugotavljanje in prepre čevanje 
prekomernega zara čunavanja ter naj zavrne dodatne posredne stroške, ki so posledica oddaje naro čil 
podizvajalcem, kakršne je Ra čunsko sodiš če ugotovilo v dveh primerih; poziva Komisijo, naj skupaj z 
Združenimi narodi izvede skupne raziskave, če obstajajo dvomi o verodostojnosti projektov;  
50. obžaluje dejstvo, da le nekaj pregledanih projektov zadeva ve čdonatorske skrbniške sklade; poziva 
Ra čunsko sodiš če, naj objavi posebno poro čilo, ki bo osredoto čeno zgolj na upravljanje ve čdonator ­
skih skrbniških skladov;  
51. poziva Ra čunsko sodiš če, naj Parlament obvesti v primeru stalnih težav pri pridobivanju popolnega 
dostopa do delovnih dokumentov revizorjev Združenih narodov na podlagi okvirnega finan čnega in 
upravnega sporazuma; opozarja, da je Parlament zahteval odobritev takega dostopa; poziva Komisijo, 
naj zadrži prihodnja pla čila v zvezi z ustreznimi spisi, če njene službe še vedno ne dobijo zadostnega 
dostopa do takih dokumentov, ter tako zagotovi izvajanje ustreznih dolo čb finan čne uredbe za 
primere pomanjkanja obrazložitev; poziva Komisijo, naj ob naslednjem podeljevanju razrešnice poro ča 
Odboru Parlamenta za prora čunski nadzor na podlagi razvoja položaja, tako glede dostopa do revizij ­
skih poro čil kot tudi glede kakovosti poro čanja; poziva Komisijo, naj novih projektov in programov 
ne dodeljuje agencijam Združenih narodov, če se ti ukrepi ne bodo izvajali;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/75
Del VII Posebno poro čilo št. 4/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Revizija garancijske 
sheme za MSP“  
52. pozdravlja posebno poro čilo, saj gre za prvo analizo finan čnega instrumenta, ki jo je opravilo 
Ra čunsko sodiš če; poudarja, da garancijska shema za MSP velja za najuspešnejši program Unije 
glede finan čnih instrumentov; pri čakuje, da bo Komisija sporo čila, ali se je u činek vzvoda za ta 
finan čni instrument v razmerju 1 : 10, ki ga je bilo mogo če zaznati leta 2009, medtem že spremenil, 
enako kot stopnja izgube v višini 0,045 %, ki jo je konec leta 2009 ugotovilo Ra čunsko sodiš če; 
53. meni, da je garancijska shema za MSP smiselna kljub upravi čeni kritiki Ra čunskega sodiš ča zaradi 
nedokazane dodane vrednosti Unije ter izklju čno lokalnega pomena podpore za obrtnike in trgovce 
na drobno; meni, da bi bilo treba z ozirom na pomen MSP za gospodarsko strukturo držav članic in 
celotne Unije predstaviti 13 v programu zajetih držav in preu čiti njihove rezultate, saj bi bilo mogo če 
iz tega povle či zaklju čke in pove čati natan čnost garancijske sheme za MSP;  
54. pri čakuje, da bo Komisija prepri čljivo razpravljala o vprašanju dodane vrednosti Unije in mrtvih izgub 
ter ga razrešila, saj cilj posredovanja Unije ne more biti ustanovitev struktur za izklju čno nacionalno 
posredovanje ali nadomestitev nacionalnega posredovanja; meni, da je ta temeljna kritika garancijske 
sheme za MSP, ki jo je izreklo Ra čunsko sodiš če, resna, enako kot pomislek, da je podro čje uporabe 
preširoko in se ne osredoto ča zgolj na financiranje MSP z omejenim dostopom do zunanjega finan ­
ciranja;  
55. meni, da je potrebna odprta razprava o financiranju sheme; opozarja, da se je prora čunska vrstica za 
okvirni program za konkuren čnost in inovativnost v letu 2010 zmanjšala za 57 300 000 EUR; 
zahteva pojasnilo o tem, koliko zaposlenih v Komisiji in Evropskem investicijskem skladu se ukvarja 
z upravljanjem garancijske sheme za MSP in kolikšni so stroški upravljanja; zahteva podatke o tem, 
koliko vlog se dejansko zavrne;  
56. je seznanjen s splošnimi izjavami Ra čunskega sodiš ča o boljšem, ciljno usmerjenem sistemu pristojbin 
za finan čne storitve, ki ga zagotavlja Evropski investicijski sklad; ugotavlja, da se Komisija sploh ni 
odzvala glede te to čke, ter pri čakuje, da bo zagotovila bolj specifi čne informacije;  
57. se strinja s priporo čili Ra čunskega sodiš ča, da:  
— bi morali prihodnji programi podpore za MSP temeljiti na jasni logiki posega,  
— bi bilo treba izboljšati kazalnike uspešnosti, da bo lahko Komisija bolje spremljala doseganje ciljev 
sheme,  
— bi bilo treba dolo čiti natan čnejše cilje, ki bi bolje odražali cilje finan čnih instrumentov, posodobiti 
spremljanje, da bo mogo če meriti napredek pri doseganju teh ciljev, ter predvideti primerne ukrepe 
za zmanjšanje mrtvih izgub;  
z zadovoljstvom ugotavlja, da je Komisija sprejela zgoraj navedena priporo čila, in jo poziva, naj ga 
obveš ča o predvidenih in/ali že sprejetih ukrepih;  
58. odobrava priporo čila Ra čunskega sodiš ča in poziva Komisijo, naj zagotovi:  
— da bosta za vse poznejše sheme pravna podlaga in upravljavski sporazum pripravljena dovolj 
zgodaj pred dejanskim za četkom programskega obdobja,SL L 286/76 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
— da bo za vsak naslednji program vzpostavljen sistem to čkovanja za ocenjevanje vlog morebitnih 
posrednikov in da bodo opredeljene minimalne zahteve za izbor;  
je seznanjen s stališ čem Komisije, da bo podrobneje obravnavala ta priporo čila, in jo poziva, naj 
Parlamentu poro ča o zaklju čkih ter o tem, ali so predvideni ukrepi za uresni čitev teh priporo čil; 
Del VIII Posebno poro čilo št. 5/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Shema enotnega pla čila 
(SEP): vprašanja, ki jih je treba obravnavati za izboljšanje njenega dobrega finan čnega 
poslovodenja“  
59. pozdravlja poro čilo Ra čunskega sodiš ča in z velikim zanimanjem bere njegove zaklju čke in priporo ­ 
čila; čestita Ra čunskemu sodiš ču, da je poro čilo o pomembni temi predložilo pravo časno;  
60. meni, da shema enotnega pla čila nezadostno prispeva k ciljem skupne kmetijske politike iz Pogodbe; 
zato poziva Komisijo, naj predlaga potrebne zakonodajne spremembe, s katerimi bo SEP resni čno 
optimalno prispevala k ciljem SKP; meni, da bi morali pri shemi enotnega pla čila izboljšati ciljno 
usmerjanje pomo či k resni čnim kmetom; poziva Svet, naj podpre Parlament in Komisijo v njunih 
prizadevanjih za izboljšanje u činkovitosti in uspešnosti najve čje evropske sheme pomo či ter s tem 
prispeva k boljšemu usmerjevanju davkopla čevalskega denarja Unije;  
61. meni, da omogo čajo osnovna pravila sheme enotnega pla čila preve č prilagodljivosti (npr. pravila o 
dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih) in možnosti razli čnih razlag; poziva Komisijo, naj zagotovi 
natan čnejše vodenje prenosa pravnih aktov Unije v zakonodaje držav članic, da bi tako državam 
članicam prepre čila raztezanje teh pravil; v zvezi s tem meni, da bi morali na Komisijo prenesti 
ustrezna pooblastila za čim hitrejšo odpravo vrzeli in pomanjkljivosti;  
62. meni, da je pretekli model odslužil svojemu namenu in bi ga zato morali z naslednjim ve čletnim 
finan čnim okvirom opustiti; podpira priporo čilo št. 6 Ra čunskega sodiš ča, ki priporo ča, naj pomo č iz 
sheme enotnega pla čila temelji na sedanjih kmetijskih okoliš činah v razli čnih regijah Unije; meni tudi, 
da bi morali sedanje število 20 modelov zmanjšati, da bi po možnosti prišli do enotnega modela 
Unije, ki bi se uporabljal v vseh državah članicah;  
63. opozarja, da je vstopanje novih kmetov v kmetijski sektor zelo pomembno za zagotavljanje inovacij v 
tem sektorju; zato ga skrbijo ugotovitve Ra čunskega sodiš ča, da nekatere države članice, ki uporabljajo 
shemo enotnega pla čila (pet od sedemnajstih), ne izkoriš čajo možnosti uporabe nacionalnih rezerv, da 
bi olajšale novim kmetom dostop do gospodarstev, s čimer bi spodbudili obnovo generacij na 
podeželju;  
64. meni, da trenutna shema enotnega pla čila deluje na na čin, ki inovacij v kmetijskem sektorju ne 
spodbuja v zadostni meri in poleg tega prepre čuje novim kmetom vstop v sektor;  
65. izraža posebno zaskrbljenost, da ni nobene neposredne povezave med pomo čjo iz SEP in stroški, ki so 
nastali kmetom zaradi izpolnjevanja obveznosti glede dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev; meni, da 
to vodi v neravnovesje med koli čino pomo či ter boljšim okoljem, dobrim po čutjem živali in varnostjo 
hrane; vseeno pa priznava, da na čelo nevezanosti omejuje vzpostavitev take povezave;  
66. meni, da bi morala Komisija v svojem predlogu za skupno kmetijsko politiko po letu 2013 zagotoviti 
ve čjo uravnoteženost razdelitve pomo či med kmete;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/77
Del IX Posebno poro čilo št. 6/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Ali so bili turisti čni 
projekti, sofinancirani iz ESRR, uspešni?“  
67. pozdravlja ugotovitve Ra čunskega sodiš ča, zlasti dejstvo, da so imeli vsi projekti tako ali druga če 
pozitivne izide in da je imela ve čina projektov uspešne rezultate v ve č postavkah; ugotavlja tudi, da so 
projekti koristili lokalnemu gospodarstvu in/ali pripomogli k ohranjanju elementov kulturne, zgodo ­
vinske, umetnostne ali naravne dediš čine posamezne regije;  
68. podpira ugotovitev Sodiš ča, da sta ustvarjanje in ohranitev delovnih mest klju čna dejavnika pri 
prizadevanjih za uravnotežen trajnostni razvoj gospodarstva in zaposlovanja;  
69. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so bili cilji dolo čeni le za 58 % projektov v vzorcu, medtem ko 
preostalih 42 % projektov ni imelo dolo čenih ciljev v smislu doseganja rezultatov, ter da se pri ve čini 
projektov v vzorcu rezultati niso spremljali;  
70. obžaluje dejstvo, da je bilo zaradi neopravljene sistemati čne dolo čitve smotrov, ciljev in kazalnikov za 
projekte ter odsotnosti kasnejšega spremljanja in vrednotenja rezultatov težko oceniti resni čno uspeš ­
nost projektov ali obseg evropske dodane vrednosti;  
71. podpira priporo čilo Ra čunskega sodiš ča organom upravljanja, naj zagotovijo, da se v fazi vloge za 
donacijo in sklepa o donaciji dolo čijo primerni smotri, cilji in kazalniki (na primer število ustvarjenih 
delovnih mest, ustvarjene dodatne turisti čne zmogljivosti in pove čanje obsega turisti čne dejavnosti), da 
se omogo či izbira projektov, za katere je verjetno, da bodo naju činkovitejši, in zagotovi ovrednotenje 
njihovih rezultatov; odlo čno poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo to prakso;  
72. podpira priporo čilo Ra čunskega sodiš ča, naj Komisija oceni pomo č v sektorju turizma in preu či, v 
kolikšni meri je ta pomo č stroškovno u činkovita za podpiranje držav članic pri spodbujanju gospo ­
darske rasti ter ali bi bilo mogo če tako podporo bolje usmerjati;  
73. pozdravlja prizadevanja Komisije za poenostavitev postopka za pridobitev donacije ESRR, s čimer bo 
zmanjšala upravno breme, s katerim se soo čajo nosilci projektov; poziva Komisijo, naj poro ča o 
napredku na tem podro čju; 
Del X Posebno poro čilo št. 7/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Ali je podpora za kmetij ­
sko-okoljske ukrepe dobro pripravljena in upravljana?“  
74. priznava pomembnost kmetijsko-okoljskih ukrepov kot klju čnega elementa politik Unije, namenjenih 
blažitvi negativnih u činkov kmetijstva na okolje; priznava, da so kmetijsko-okoljska pla čila na čin za 
spodbujanje „kmetov in drugih upravljavcev zemljiš č, da služijo družbi kot celoti z uvajanjem oziroma 
nadaljnjo uporabo metod kmetijske proizvodnje, ki so združljive z varstvom in izboljšanjem okolja, 
krajine in njenih zna čilnosti, naravnih virov, tal in genetske raznovrstnosti“ (  1 ); 
75. hkrati poudarja, da bi se morali javni odhodki izvajati na na čin, ki bi zagotavljal najboljšo stroškovno 
učinkovitost in oprijemljive rezultate; poudarja nujno potrebo po naju činkovitejšem izvajanju v zvezi z 
obveznostmi Unije (znižanje emisij toplogrednih plinov do leta 2020, strategija o biotski raznovrst ­
nosti EU 2020 itd.);  
76. je zaskrbljen zaradi ugotovitve Ra čunskega sodiš ča, da kmetijsko-okoljska politika ni bila zasnovana in 
spremljana tako, da bi dala oprijemljive koristi za okolje, in sicer v smislu, da cilji kmetijsko-okoljskih 
pla čil niso dovolj specifi čni, da bi bilo mogo če oceniti, ali so bili doseženi, da našteti pritiski na okolje 
niso jasna utemeljitev za kmetijsko-okoljska pla čila ter da dosežkov kmetijsko-okoljske politike niSL L 286/78 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 1 ) Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1), uvodna izjava 35.
mogo če zlahka spremljati; poziva države članice, naj oblikujejo programe razvoja podeželja z jasnimi 
cilji, in poziva Komisijo, naj te programe, preden jih potrdi, strože oceni; poudarja pomen dobrega 
upravljanja mreže Unije za vrednotenje razvoja podeželja;  
77. pozdravlja ugotovitev Ra čunskega sodiš ča, da imajo s primernim usmerjanjem kmetje na splošno 
dobro podporo; vendar ugotavlja, da bi bilo treba izboljšati razširjanje dobrih praks in povratnih 
informacij o rezultatih; poziva Komisijo in države članice, naj v ta namen bolje uporabijo obstoje če 
strukture, kot je Evropska mreža za razvoj podeželja;  
78. pozdravlja ugotovitev Ra čunskega sodiš ča, da imajo s primernim usmerjanjem kmetje na splošno 
dobro podporo, in ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če zasledilo veliko primerov dobre prakse; je 
zaskrbljen, ker ve čina držav članic ne preverja minimalne ravni sodelovanja, ki je potrebna, da bi 
zagotovili pri čakovane vplive podukrepov na okolje, niti tega, ali so zneski pomo či ustrezni za 
doseganje te minimalne ravni; meni, da je za izvajanje kolektivnega pristopa mogo če uporabiti tudi 
pristop za razvoj podeželja iz pobude Leader;  
79. je zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti pri dolo čanju zneskov pomo či, ki jih je odkrilo Ra čunsko sodiš če; 
poziva Komisijo, naj pred potrditvijo programov zagotovi, da se ustrezno upoštevajo vsi elementi, ki 
jih je Ra čunsko sodiš če dolo čilo kot nujne za ustrezno dolo čanje zneskov pomo či; 
80. je zaskrbljen, da je bila ve čina odhodkov porabljenih za horizontalne podukrepe, ki so se izvajali po 
celotnem obmo čju programa, ne da bi bilo to v vsakem primeru utemeljeno v programih razvoja 
podeželja; meni, da je nesprejemljivo, da države članice postopke ciljnega usmerjanja in izbirne 
postopke uporabljajo zgolj v omejenem obsegu; meni, da mora biti opustitev ciljnega usmerjanja v 
vseh primerih utemeljena v programih;  
81. je globoko zaskrbljen, da se pri upravljanju kmetijsko-okoljske politike ne upoštevajo v zadostni meri 
posebne okoljske potrebe, zaradi česar ni zagotovljena optimalna stroškovna u činkovitost; meni, da je 
nesprejemljivo, da – glede na ugotovitve Ra čunskega sodiš ča – za 39 % revidiranih pogodb niso 
obstajali posebni pritiski na okolje na obmo čju, na katerem se je pogodba izvajala, ali države članice 
takšnih težav niso prepoznale; poziva države članice, naj se osredoto čijo na kolektivni pristop, kadar 
bi le-ta zagotovil želeni okoljski u činek;  
82. v okviru naslednjega programskega obdobja poudarja, da je za dosego želenih u činkov kmetijsko- 
okoljskih pla čil glede biotske raznovrstnosti, ohranjanja in razvoja kmetijskih in gozdarskih sistemov 
visoke naravne vrednosti in tradicionalnih kmetijskih krajin, vode ter podnebnih sprememb, treba 
kmetijsko-okoljske programe usmerjati v bolj specifi čne prednostne naloge;  
83. pozdravlja pristop, izbran v predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj 
podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (COM(2011) 627/2), ki ga je 
predstavila Komisija in ki bo bolj poudaril stalno spremljanje in kazalnike uspešnosti programov za 
razvoj podeželja;  
Del XI Posebno poro čilo št. 8/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Izterjave neupravi čenih 
pla čil v okviru skupne kmetijske politike“  
84. pozdravlja posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča in je seznanjen z njegovimi ugotovitvami; poudarja 
že dlje časa prisotne kritike Parlamenta, da sistem za izterjavo deluje le delno; poudarja, da „boljši“ 
podatki Komisije glede izterjave še vedno pomenijo, da 60 % neupravi čenih izpla čil protizakonito 
ostane pri prejemnikih; na podlagi podatkov, ki jih je predstavilo Ra čunsko sodiš če, ugotavlja, da je ta 
delež celo 90 %;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/79
85. se strinja s priporo čili Ra čunskega sodiš ča, da bi morala Komisija:  
— od držav članic zahtevati, da o nepravilnostih in drugih izterjavah poro čajo ob sestavi obvestila o 
izterjavi,  
— uvesti enoten rok med odkritjem morebitne nepravilnosti in obvestilom dolžniku o nalogu o 
izterjavi, kar bi pove čalo usklajenost med državami članicami in zagotovilo hitrejše posredovanje 
informacij OLAF,  
— izdati jasna in nedvoumna pravila o uporabi, beleženju in poro čanju obresti na neporavnane 
dolgove,  
— pojasniti okoliš čine, v katerih je mogo če dolgove razglasiti za neizterljive, zlasti v primerih pla čilne 
nesposobnosti, ter  
— vsako leto pripraviti natan čno oceno neupravi čenih izpla čil kon čnim upravi čencem, da bi ugoto ­
vili, koliko denarja bi bilo treba izterjati od kon čnih upravi čencev, ter izterjani denar knjižiti 
natan čno za leto povzro čitve škode;  
86. ugotavlja, da sistem za izterjavo v celoti obsega le manjši del pla čil in da je bilo od ocenjenih 
500 000 000 000 EUR pla čil v okviru skupne kmetijske politike, ki so bila opravljena v zadnjih 
desetih letih, izterjanih zgolj 5 000 000 000 EUR (1 %) (posebno poro čilo št. 7/2010); ugotavlja 
tudi, da je zato dražje vzdrževati delujo č nadzorni sistem kot Komisiji pla čevati finan čne popravke;  
87. je seznanjen s stališ čem Komisije, da želi natan čneje obravnavati ta priporo čila, in poziva Komisijo, naj 
Parlamentu poro ča, katere ukrepe Komisija predvideva za uresni čitev teh priporo čil; 
88. obžaluje, da je bil delež odpisanega dolga, ki je bremenil prora čun Unije, 87,8 % oziroma 
428 900 000 EUR v obdobju 2006–2009; poziva Komisijo, naj uporabi kaznovalni mehanizem, če 
države članice odpisujejo dolgove kot neizterljive, kadar to ni ustrezno; vztraja pri mnenju, da to 
zahteva jasno in prakti čno opredelitev smernic, kjer ne bo prostora za razli čne razlage;  
89. odobrava priporo čila Ra čunskega sodiš ča in poziva Komisijo, naj zagotovi:  
— nadaljnje izboljšanje na čina upravljanja dolgov in poro čanja o njih v državah članicah ter njihovo 
dosledno obravnavo v vseh državah članicah,  
— pravo časno izdajo smernic, da se odpravijo vztrajne nedoslednosti pri klju čnih pojmih v zvezi s 
poro čanjem in ra čunovodstvom,  
— pregled uporabe pravila 50/50, zlasti glede zneskov, ki se potencialno izognejo potrditvi obra ču­
nov, in u činkovito izvajanje pravila 50/50,  
— da delo certifikacijskih organov pri preizkušanju ra čunov dolžnikov v državah članicah zajema 
izpostavljena tveganja,  
— izterjavo ve čjega deleža neupravi čenih izpla čil od upravi čencev,  
— dokon čanje nadaljnjega ukrepanja v zvezi s starimi primeri delovne skupine za izterjavo in njegovo 
enotno obravnavo med vsemi državami članicami;SL L 286/80 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
90. je seznanjen s pojasnili Komisije o teh priporo čilih in poziva Komisijo, naj še dodatno razmisli o teh 
predlogih; poziva Komisijo, naj Parlamentu poro ča o svojih sklepih ter naj sporo či, ali so v okviru teh 
priporo čil predvideni kakšni ukrepi;  
91. pozdravlja pobudo OLAF za preu čitev možnosti spremembe Uredbe Komisije (ES) št. 1848/2006 z 
dne 14. decembra 2006 o nepravilnostih in izterjavi nepravilno pla čanih zneskov v okviru financi ­
ranja skupne kmetijske politike ter organizaciji informacijskega sistema na tem podro čju (  1 ) z 
namenom izboljšati pretok in uporabo obstoje čih podatkov; poziva OLAF, naj svoje ugotovitve 
sporo či Parlamentu;  
92. poziva k enakemu obravnavanju neporavnanih dolgov (izterjav) v vseh državah članicah in vztraja, da 
je treba sprejeti ukrepe, ki bodo zagotovili, da se denar, ki se zaradi kršitev prava Unije dolguje Uniji, 
dejansko vrne, kljub dejstvu, da so nekatere države v težavah zaradi finan čne krize;  
93. ugotavlja, da znesek, ki je bil zara čunan državam članicam v skladu s pravilom 50/50 (2006–2009), 
znaša 424 000 000 EUR in da se 58 % tega zneska nanaša na Italijo; zahteva, da se pripravi akcijski 
na črt za Italijo, s katerim bi rešili ta položaj;  
94. opozarja, da je v ra čunovodskih izkazih, predloženih Parlamentu, še vedno premalo preglednosti glede 
objav zneska, ki se odtegne državam članicam (dejansko davkopla čevalski denar), in zneskov, ki so bili 
dejansko izterjani od upravi čencev; poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje te podatke;  
95. poziva Ra čunsko sodiš če, naj pripravi poro čilo o isti temi za podro čje strukturnih skladov;  
Del XII Posebno poro čilo št. 9/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Ali so bili projekti 
e-uprave, ki jih je podpiral ESRR, uspešni?“  
96. pozdravlja posebno poro čilo in oceno Ra čunskega sodiš ča, da so projekti e-uprave, ki jih je podpiral 
ESRR, prispevali k razvoju elektronskih javnih storitev;  
97. se strinja s priporo čili Ra čunskega sodiš ča, zlasti s tem, da:  
— bi morale države članice razviti strategije za e-upravo, ki temeljijo na opredeljenih potrebah, imajo 
jasne cilje in s katerimi se odgovornosti dodelijo organom, odgovornim za doseganje teh ciljev,  
— bi morali organi za upravljanje izbrati projekte e-uprave za podporo ESRR na podlagi ocene 
verjetnih stroškov ter kvalitativnih in kvantitativnih koristi,  
— bi morali organi za upravljanje v državah članicah zagotoviti, da projekti e-uprave, izbrani za 
financiranje iz ESRR, niso osredoto čeni samo na projektne rezultate, ampak tudi na spremembe v 
procesih ali organizaciji, ki so potrebne, da bi razviti sistemi prinesli koristi,  
— bi bilo treba spodbuditi organe za upravljanje, naj uporabijo najboljšo prakso, ki je na voljo na 
primer prek skupnosti e-praksa, in priporo čajo uporabo primerne metodologije vodenja projektov 
pri projektih e-uprave, ki prejemajo sredstva iz ESRR,  
— bi bilo treba pozvati Komisijo, naj si še naprej prizadeva zagotoviti, da se v projektih, ki so prejeli 
sredstva iz ESRR, uporabljajo na čela in priporo čila Unije, ki omogo čajo vseevropsko interopera ­
bilnost, zlasti na čela EIF,SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/81  
( 1 ) UL L 355, 15.12.2006, str. 56.
— bi morali organi za upravljanje pri izbiri projektov e-uprave zagotoviti, da so vsi ve čji stroški, 
vklju čno s stroški vzdrževanja, zadostno upoštevani v analizi stroškov in koristi, ki podpira 
odlo čitev o financiranju,  
— bi bilo treba pozvati Komisijo, naj si še naprej prizadeva zagotoviti, da organi za upravljanje 
spremljajo in vrednotijo rezultate in vplive projektov, da se dokaže uspešna poraba sredstev 
Unije in zagotovijo povratne informacije za izboljšanje zasnove prihodnjih programov;  
Del XIII Posebno poro čilo št. 10/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Ali sta program mleko 
za šole in sistem razdeljevanja sadja v šolah u činkovita?“  
98. opozarja na rezultat zunanjega vrednotenja programa „Mleko za šole“ iz leta 1999 in na ugotovitev 
Ra čunskega sodiš ča, da od takrat pri programu ni prišlo do nobenih resni čnih sprememb;  
99. poudarja, da bi bilo zgolj nadaljevanje sedanjega programa „Mleko za šole“ zapravljanje davkopla čeval ­
skega denarja in da bi bilo zato treba program prekiniti, razen če se ga takoj in temeljito reformira;  
100. poudarja, da trenutno samo 10 % šol, ki so upravi čene do sodelovanja v programu „Mleko za šole“, 
izkoriš ča to možnost; zato meni, da so države članice izkazale podporo programu kljub nizki stopnji 
subvencioniranja in morebitnemu u činku „mrtve izgube“; spodbuja države članice, da vzpostavijo 
nacionalne programe prehranjevanja za šole, s čimer bi program „Mleko za šole“ in sistem razde ­
ljevanja sadja v šolah nadomestili z bolje usmerjenimi ukrepi;  
101. je prepri čan, da bi morala v primeru nadaljevanja program „Mleko za šole“ in sistem razdeljevanja 
sadja v šolah delovati na podoben na čin, da bi olajšali koordinacijo in ustvarjanje sinergij, saj so njuni 
cilji isti;  
102. poziva Komisijo in države članice, naj kot ciljno skupino na znanstveni podlagi izberejo otroke in 
učence, ki bi lahko s temi programi najve č pridobili (npr. prehranske potrebe, starostna skupina, 
zdravstveno stanje, socialna skupina itd.); poudarja, da bo usmerjanje olajšalo merjenje vpliva progra ­
mov;  
103. meni, da bi bilo treba izdelke razdeljevati brezpla čno in da bi se morali izogibati razdeljevanju v 
šolskih menzah;  
104. vztraja, da je treba razdeljevanje izdelkov iz teh programov vklju čiti v nacionalno in/ali regionalno 
strategijo, ter poudarja, da mora takšna strategija vsebovati tudi spremljevalne ukrepe (v obliki izobra ­ 
ževalnih in informacijskih ukrepov, ki vklju čujejo starše in u čitelje);  
105. poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo sistem sofinanciranja za program „Mleko za šole“, 
podoben tistemu, ki se uporablja za sistem razdeljevanja sadja v šolah; meni, da bi lahko Komisija in 
države članice razmislile o razširitvi sofinanciranja na spremljevalne ukrepe; meni tudi, da bi se lahko 
neporabljena nacionalna finan čna sredstva prerazporedila med države članice;  
106. poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo u činkovito spremljanje in nadzorne sisteme;SL L 286/82 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
Del XIV Posebno poro čilo št. 11/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Ali zasnova in upra ­
vljanje sheme geografskih ozna čb omogo čata njeno uspešnost?“  
107. pozdravlja posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča in je seznanjen z njegovimi ugotovitvami, da:  
— predpisi o shemi geografskih ozna čb ne dolo čajo minimalnih zahtev za preverjanje specifikacij 
proizvodov in ne obravnavajo zadev, kot so minimalen obseg preverjanj, njihova pogostost, 
metodologija za njihovo izbiro in subjekti, vklju čeni v razli čne faze proizvodnje ter distribucije, 
ki se preverjajo,  
— Uredba (ES) št. 882/2004 ne obravnava vprašanj v zvezi z obveznimi lastnostmi in naravo 
preverjanj, ki jih morajo izvajati države članice za prepre čevanje in odkrivanje prepovedane prakse 
v povezavi s shemo geografskih ozna čb; 
108. je zaskrbljen, saj glede na revizijo Ra čunskega sodiš ča to povzro ča razmere, v katerih se sistemi 
nadzora držav članic razlikujejo v številnih pomembnih elementih, in meni, da je treba v prihodnje 
te razlike zmanjšati; je seznanjen s predlogom Komisije (COM(2010) 733), ki je del tako imenovanih 
„svežnjev kakovosti“; poziva k primernemu sistemu nadzora in sistemu, ki bo zagotovil stalno visoko 
kakovost proizvodov zaš čitene ozna čbe porekla in geografske ozna čbe ter u činkovito prepre čeval in 
odkrival prepovedane prakse v vseh državah članicah; vendar meni, da to ne sme voditi k oblikovanju 
dodatnih nadzornih ravni, oblikovanju najvišjih zahtev za nadzor in dodatnemu pove čanju birokracije;  
109. podpira priporo čila Ra čunskega sodiš ča, naj se revizije kontrol držav članic za shemo geografskih 
ozna čb vklju čijo v na črt Komisije za redne revizije v državah članicah, in poziva Komisijo, naj 
ustrezno ukrepa;  
110. opozarja na ugotovitve Ra čunskega sodiš ča, da je postopek pregleda vlog na nacionalni ravni in na 
ravni Komisije dolgotrajen, in poziva Komisijo, naj poenostavi in zmanjša birokracijo in dolgotrajne 
postopke registracije, da bi postala shema geografskih ozna čb privla čnejša za morebitne prosilce, ki jih 
trenutno odvra čajo preve č zamudni postopki oddajanja vlog;  
111. je zaskrbljen, saj je revizija Ra čunskega sodiš ča pokazala, da potrošniki in proizvajalci zelo slabo 
poznajo shemo geografskih ozna čb; zaskrbljen je tudi, da je bilo ugotovljeno, da trenutno uporabljena 
sredstva verjetno ne bodo pove čala poznavanja sheme geografskih ozna čb in niso primerna za 
spodbujanje proizvajalcev k sodelovanju; zato poziva Komisijo, naj temeljito preu či razmere, razvije 
jasno strategijo in opredeli u činkovite ukrepe in sredstva za odpravljanje trenutnega premajhnega 
poznavanja sheme geografskih ozna čb, njenih proizvodov in logotipov, kot so izvajanje kampanje 
na lastno pobudo itd.;  
112. podpira priporo čilo Ra čunskega sodiš ča, da bi bilo treba vzpostaviti sistem vzajemne pomo či, ki bo 
upošteval posebne potrebe nacionalnih organov, ki skrbijo za shemo geografskih ozna čb; 
113. opozarja, da sistem geografskih ozna čb Unije razlikuje med dvema vrstama zaš čitenih imen: zaš čiteno 
ozna čbo porekla in zaš čiteno geografsko ozna čbo; poudarja, da ta opisa povzro čata zmedo med 
potrošniki, saj ne opredeljujeta natan čne razlike med njima; zato predlaga jasnejše kazalnike, s 
pomo čjo katerih bi lahko potrošniki ugotovili, kakšne so razlike med zaš čitenimi imeni v smislu 
stopnje in vrste razmerja med proizvodom in geografsko regijo;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/83
114. je zaskrbljen zaradi nedavnih sporo čil za javnost, ki poro čajo o neprimerni uporabi in zlorabi geograf ­
skih ozna čb v nekaterih tretjih državah; poziva Komisijo, naj aktivno ukrepa in zaš čiti proizvode, ki so 
bili registrirani v okviru sheme geografskih ozna čb Unije, tudi v mednarodnem trgovinskem okolju in 
si prizadeva za ustrezne sporazume s tretjimi državami;  
115. poziva Komisijo, naj Parlament obvesti o izidu svojih ukrepov;  
Del XV Posebno poro čilo št. 15/2011 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Ali postopki Komisije 
zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomo či?“ 
116. pozdravlja posebno poro čilo in v splošnem podpira priporo čila Ra čunskega sodiš ča s slede čimi 
pripombami ter je seznanjen s tem, da je bilo za to revizijo izbranih zgolj osem držav članic;  
117. je seznanjen z oceno Ra čunskega sodiš ča, da se je Komisija hitro in u činkovito odzvala na finan čno 
krizo in tako znatno pripomogla k prepre čitvi bankrota katere od glavnih finan čnih institucij s 
sedežem v Uniji;  
118. poziva Komisijo, naj v odnosih z državami članicami zavzame bolj proaktivno držo, zlasti naj:  
— si bolj prizadeva za ve čjo ozaveš čenost o pravilih o državni pomo či z razširjanjem informacij o 
primerih najboljše prakse in zagotavljanjem bolj prakti čnih smernic,  
— zagotovi, da se vsa državna pomo č ustrezno priglasi, kadar je to primerno, in razvije sredstva za 
discipliniranje držav članic, kadar pomo či ne priglasijo,  
— takoj poskrbi za to, da bo za nadzor državne pomo či na voljo ve č človeških virov;  
119. je seznanjen s pomanjkljivostmi, povezanimi s potrebo po pospešitvi procesa odlo čanja in pove čanja 
preglednosti, in poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za omejitev dolžine preiskovalnega postopka; je 
seznanjen z visokim številom zahtev po podatkih, ki se pošljejo državam članicam, in Komisijo 
poziva, naj te zahteve omeji in tako pospeši postopek; poziva Komisijo, naj Parlament obvesti o 
povpre čnem času, ki ga je v zadnjih štirih letih potrebovala za zaklju ček primerov posameznih držav 
članic;  
120. poziva Komisijo, naj poleg tega premisli o tem, ali bi izkušnje, pridobljene iz uspešnega reševanja 
finan čne krize, lahko uporabila tudi za racionalizacijo dela v „normalnih“ razmerah, in naj Parlament 
pred septembrom 2012 obvesti o spremembah, ki jih je mogo če uvesti;  
121. poudarja pomen zagotovitve pravne varnosti za vse zainteresirane strani; zato poziva Komisijo, naj:  
— hitro obravnava neutemeljene pritožbe,  
— pospeši postopek obravnave pritožb na splošno in dodeli potrebna sredstva ter tako še zmanjša 
zaostanke,  
— ustrezno obvesti pritožnika, državo članico in upravi čenca o teko čih postopkih in rezultatu 
preiskave;SL L 286/84 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
122. je seznanjen s pomanjkljivostmi pri uporabi razpoložljivih človeških virov in pozdravlja namero 
Komisije, da uvede okrepljen sistem beleženja časa; podpira predlog Ra čunskega sodiš ča glede upra ­
vljavskega poro čanja za uspešno spremljanje tega, koliko časa se porabi za vsak primer in kakšna je 
delovna obremenitev skrbnikov primerov; pri čakuje, da bo tak sistem za čel delovati do konca leta 
2012;  
123. poudarja pomen spremljanja državne pomo či; zato Komisijo poziva, naj okrepi svoje dejavnosti 
spremljanja z vidika velikosti vzorca in njegovega obsega;  
124. je seznanjen s pomanjkljivostmi postopka zbiranja podatkov in Komisijo poziva, naj izboljša u činko ­
vitost in zanesljivost tega postopka in poro ča o tem, kako napreduje uvajanje programa SARI (  1 ) pred 
zaklju čkom postopka za podelitev razrešnice za leto 2010;  
125. poziva Komisijo, naj razširi svojo naknadno presojo vpliva državne pomo či in nadzora državne 
pomo či na podjetja, trge in gospodarstvo kot celoto;  
126. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodiš ču Evropske unije in 
Ra čunskemu sodiš ču ter poskrbi za objavo v  Uradnem listu Evropske unije  (serija L).SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/85  
( 1 ) Aplikacija SARI je nova aplikacija za centralno bazo podatkov, s katero lahko organi za dodeljevanje pomo či v 
državah članicah neposredno vnesejo svoje izdatke, povezane s pomo čjo (posebno poro čilo št. 15/2011, str. 60).