[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.7.2006

COM(2006) 411 konč.

2006/0134 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Najnovejše znanstveno mnenje Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) navaja, da je za dva staleža trske v Baltskem morju značilno netrajnostno izkoriščanje. Vzhodni stalež trske v podrazdelkih ICES 25 do 32 je podvržen stopnjam umrljivosti zaradi ribolova, ki so velikost staleža zmanjšale do točke, ko se stalež ne more več sam obnavljati z razmnoževanjem in mu zato grozi izčrpanje. Zahodni stalež v podrazdelkih ICES 22 do 24, čeprav v nekoliko boljšem stanju, je prav tako podvržen visokim stopnjam ribolova, zaradi česar so donosi precej nižji od dolgoročne možne ravni. Zato je cilj vzpostavitev večletnega načrta za dolgoročno upravljanje ribištva za staleže trske v Baltskem morju, da se zagotovi skladnost izkoriščanja baltskih staležev trske s splošnim ciljem skupne ribiške politike zagotavljanja trajnostnih gospodarskih, okoljskih in družbenih pogojev. |

Splošno ozadje Mednarodna komisija za ribištvo v Baltskem morju (IBSFC) je leta 2003 sprejela načrt upravljanja ribištva za staleža trske v Baltskem morju. Načrt upravljanja je opredelil cilje upravljanja in vključil postopke za določanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) za ta dva staleža, tehnične ukrepe za omejevanje ribolovnega napora in izboljšanje selektivnosti pri ribolovu trske ter zavezanost k nadaljevanju sodelovanja pri nadzoru in izvrševanju. Mnenje ICES opozarja na številne pomanjkljivosti v načrtu upravljanja in dokazuje, da je načrt trenutno zelo težko izvajati. Glavne pomanjkljivosti so odvisnost znanstvenega mnenja od količine ulova za naslednje leto ter zanašanje na uveljavljanje dogovorjenih celotnih dovoljenih ulovov in kvot. Zaradi negotovosti glede ocene velikosti staležev ICES ne more podati napovedi glede ulova s točnostjo, zahtevano za izvedbo načrta. Uspeh načrta upravljanja IBSFC je odvisen od izvajanja in uveljavljanja celotnih dovoljenih ulovov in kvot. Vendar pa je postalo jasno, da se dogovorjene kvote ne upoštevajo in da se precejšnje količine trske, zlasti iz vzhodnega staleža, iztovarjajo brez prijave. ICES ocenjuje, da 35 %-45 % iztovarjanj vzhodnega staleža v zadnjih letih ni bilo prijavljenih. V Baltskem morju veljajo številni tehnični ukrepi, ki vplivajo na ribolov trske. Ti ukrepi obsegajo zaprta območja/obdobja, da se omeji ribolovni napor in da se posebne ukrepe usmeri v povečanje selektivnosti v ribištvu. Zlasti uvedba vlečne mreže bacoma (vlečna mreža z oknom s kvadratastimi mrežnimi očesi v vreči) je dokazala pozitiven učinek in zmanjšala ulov podmerne trske. Vendar pa tehnični ukrepi ne zadostujejo za rešitev problema netrajnostnih stopenj ribolova. Splošni zaključek je, da obstoječega načrta upravljanja IBSFC ni mogoče izvajati in izvrševati. Zato je treba načrt upravljanja spremeniti. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike določa splošni okvir za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov in navaja primere, v katerih Svet sprejme načrte upravljanja. Uredba Sveta (ES) št. 2187/05 z dne 21. decembra 2005 opisuje vse tehnične ukrepe za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltskega morja, Beltov in Øresunda. Vendar pa so nadaljevalni ukrepi za dolgoročno upravljanje staležev trske vključeni v ta predlog. Med temi ukrepi so predlagana območja in obdobja, zaprta za ribolov na trsko. Uredba Sveta (ES) št. 52/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2006 uporabljajo v Baltskem morju, vsebuje številne začasne določbe, ki se nanašajo na upravljanje staleža trske v Baltiku. Te določbe so vključene v predlog, če so pomembne za upravljanje staležev trsk. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Cilj predloga glede trajnostnega razvoja je usklajen z okoljsko politiko Skupnosti, zlasti s tistimi elementi, ki se nanašajo na naravne habitate in ohranjanje naravnih virov. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN PRESOJA VPLIVOV |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošen profil udeležencev Predlog temelji na posameznih posvetovanjih z državami članicami in predstavniki zainteresiranih strani. Komisija je septembra 2004 za države članice in zainteresirane strani izdala delovni dokument o problemih v zvezi z upravljanjem ribolova trske in elementih, ki bi jih bilo mogoče vključiti v načrt upravljanja. Posvetovanja z državami članicami o delovnem dokumentu so bila opravljena na neformalnem srečanju 5. oktobra 2004. Splošni odziv je bil pozitiven. Vse države članice so podprle oblikovanje novega načrta upravljanja za staleže trske, ki bi vključeval sistem omejitve napora. Ta podpora je bila potrjena na seji Sveta za ribištvo v decembru, ko sta Svet in Komisija podala skupno izjavo, ki ju zavezuje k oblikovanju dolgoročnega načrta upravljanja za baltsko trsko, vključno z načrtom obnovitve za vzhodni stalež, v letu 2005. Na podlagi njene skupne izjave s Svetom je Komisija aprila 2005 izdala revidiran delovni dokument. Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o tem dokumentu so potekala na regionalni delavnici v Bruslju 3. maja, z državami članicami pa 6. junija. Zainteresirane strani in države članice so podprle splošni oris načrta upravljanja, predstavljenega v delovnem dokumentu. Pomembni vprašanji, ki sta bili izpostavljeni, sta bili potreba po postopnem zmanjšanju izkoriščanja v smeri dolgoročno trajnostnih stopenj in pomen uvedbe sistema za upravljanje ribolovnega napora, ki bi bil sprejemljiv za ribiško industrijo. V zvezi s tem niti države članice niti zainteresirane strani ne morejo sprejeti sistema, podobnega sistemu „dnevi odsotnosti iz pristanišča“, ki je trenutno veljaven v Severnem morju in zahodno od Škotske. Na podlagi odzivov držav članic in zainteresiranih strani ter ob upoštevanju najnovejšega znanstvenega mnenja ICES je Komisija oblikovala osnutek predloga za uredbo Sveta. Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o osnutku predloga so bila opravljena 23. avgusta, z državami članicami pa v okviru letnega zasedanja IBSFC med 5. in 9. septembrom. |

Povzetek odgovorov in kako so bili upoštevani |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja ICES in STECF sta bila naprošena, da priskrbita znanstveno mnenje o dolgoročnem upravljanju ribištva, ki izkorišča trsko v Baltskem morju in zlasti o ustreznih pravilih o ribolovu, ki bodo veljala v obnovitveni fazi in po obnovitvi staležev. Predlog temelji na prejetem mnenju. |

Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Obstoj morebitnih resnih tveganj z nepopravljivimi posledicami, povezanih z izvajanjem načrta, ni bil omenjen. |

Splošno mnenje ICES in STECF je, da je treba za zagotovitev visokih donosov in majhnega tveganja za stalež bistveno zmanjšati ribolovno umrljivost. Mnenje v nadaljevanju navaja, da bi bile s postopnim pristopom, s katerim bi se ribolovni napor z leti postopoma zmanjšal na priporočljive stopnje, najverjetneje dosežene trajnostne stopnje ribolova, če bi se v celoti izvajal in izvrševal. |

Sredstva, uporabljena za javno objavo strokovnega nasveta Mnenje ICES in STECF je javno dostopno na njunih spletnih straneh. |

Presoja vpliva Predlagani ukrepi bi, če bi se izvajali, imeli za posledico: a) za staleže trske obnovo baltskih staležev trske do trajnostnih ravni in nato vzdrževanje teh ravni spremembo v starostni strukturi v korist starejših in večjih rib b) za druge staleže zmanjšanje ribolovne umrljivosti v staležih (pretežno staleži bokoplute), ulovljenih skupaj s trsko pri pridnenem ribolovu na voljo ni nobene analitične ocene za te spremljajoče staleže in ni mogoče oceniti vpliva zmanjšane ribolovne umrljivosti na razvoj staleža in ulov c) za ribolovni napor splošno zmanjšanje ribolovnega napora v segmentih flot, ki izkoriščajo pridnene vrste v Baltskem morju d) za vpliv ribolova na okolje zmanjšan vpliv ribolova pridnenih vrst na okolje e) za ribiški sektor stalni ulovi trske v obnovitvenem obdobju, ki jim sledi povečan ulov povečan ulov na enoto napora Gospodarske posledice načrta upravljanja za ribiški sektor so odvisne od tega, kako ga države članice izvajajo. Sedanja ribolovna umrljivost v teh dveh staležih je od dva- do trikrat večja od predlagane ciljne stopnje, zato je treba ribolovni napor za dosego ciljev sorazmerno zmanjšati. Načrt bo zato, če bo izveden, omogočil postopno zmanjšanje ribolovnega napora za 50 % do 75 %. To ob nespremenjeni zmogljivosti flot pomeni sorazmeno skrajšanje obdobij, ko je dovoljen ribolov pridnenih vrst. Če se zmogljivost segmentov flot, ki izkoriščajo trsko, vendarle zmanjša, na primer s programi umika plovil iz obratovanja, bo skrajšanje obdobij, odprtih za pridneni ribolov, manjše. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Pravna podlaga Pravna podlaga za ta predlog je člen 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Ko je bila skupna ribiška politika leta 2002 spremenjena in sta bila z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 uvedena člen 5 o načrtih obnovitve in člen 6 o načrtih upravljanja, je bil poudarek na upravljanju posameznih staležev, za katere so bili nujno potrebni obnovitveni ukrepi. Ti staleži so zahtevali drugačen pristop kot tisti, ki so bili popolnoma v okvirih varnih bioloških meja. Vendar pa so za nekatere vrste ribištva značilni močni medsebojni vplivi in/ali povezave, kar zahteva skupen pristop upravljanja, da se opredelijo dolgoročni cilji in oblikuje okvir za učinkovito upravljanje. Glede na to, da oba staleža, ki ju zadeva ta predlog, izkoriščajo ista ribiška plovila, je prvi pogoj sočasna veljavnost večletnega načrta za dolgoročno upravljanje za oba staleža, četudi je ohranitveno stanje staležev različno. Stanje staleža rib je lahko zelo blizu pod ali nad varno biološko mejo, tako da se lahko velikost staleža iz leta v leto giblje okoli te meje. Ker pa lahko takšno stanje nastane med izvajanjem načrta, je za njegovo obvladovanje potrebna vgrajena prilagodljivost ob hkratnem prizadevanju za vzdrževanje trajnostnih ravni staležev. Tega predloga zato ni mogoče sprejeti v skladu s členoma 5 in 6 Uredbe 2371/2002, čeprav predlog ustreza filozofiji večletnih načrtov, ki je bila podlaga za ta dva člena. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjega: |

Staleži trske v Baltskem morju so porazdeljeni po večini Baltskega morja in jih je mogoče najti v vodah vseh držav članic, ki mejijo na Baltsko morje. Posamični ukrepi držav članic ne bodo zadostovali za zagotovitev izkoriščanja virov trske v skladu s cilji skupne ribiške politike, zato je treba ukrepati na ravni Skupnosti. Ribolov trske se je do sedaj upravljal s pomočjo skupnih dovoljenih ulovov ob podpori tehničnih ukrepov. Ti ukrepi so se izkazali kot nezadostni za omejitev izkoriščanja na trajnostne stopnje, tako da so potrebni dodatni ukrepi na ravni Skupnosti. Predlagani ukrepi si poleg letnih prilagoditev celotnega dovoljenega ulova prizadevajo za postopno zmanjšanje ribolovnega napora. Ti ukrepi vključujejo spremljanje, inšpekcijo in nadzorne ukrepe. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

DODATNE INFORMACIJE |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

Predlog vključuje klavzulo o pregledu. |

Predlog vključuje klavzulo o reviziji. |

Podrobnejša obrazložitev predloga Predlog uvaja načrt obnove in upravljanja staležev trske v Baltskem morju skladno s cilji skupne ribiške politike. Za dosego ciljev je treba izkoriščanje staležev trske zmanjšati na stopnje, ki bodo najverjetneje zagotovile, da se bodo staleži obnovili do sprejemljivih ravni biomase staležev, kar bo zagotovilo visoko stopnjo stabilnosti celotnih dovoljenih ulovov in visoke donose. Cilji so zato postavljeni v smislu stopenj ribolovne umrljivosti, ki so dovolj nizke, da omogočijo obnovo staležev do trajnostnih stopenj, in dovolj visoke, da zagotavljajo visoke donose. Predlagane najnižje stopnje ribolovne umrljivosti temeljijo na znanstvenem mnenju ICES in odražajo trenutno biološko stanje v Baltskem morju. V predlog je vključena klavzula o reviziji, ki omogoča morebitno spremembo najnižjih stopenj ribolovne umrljivosti na podlagi novih znanstvenih informacij in mnenj. Mehanizem za dosego ciljev je dvojen. Za izpolnitev ciljev je potrebno 10 % letno zmanjšanje ribolovnega napora in ribolovne umrljivosti. Posebna pravila opisujejo način prilagoditev ribolovnega napora in uporabe znanstvenih informacij pri določanju celotnega dovoljenega ulova, ki bo ustrezal omejitvam napora. Načrt vsebuje določbe za pregled vsaka tri leta, da se preveri izvajanje in ustreznost postopkov upravljanja. |

1. 2006/0134 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Najnovejše znanstveno mnenje Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) navaja, da je stalež trske v podrazdelkih ICES 25 do 32 Baltskega morja upadel na raven, ko je sposobnost razmnoževanja omejena in je stalež netrajnostno izkoriščan.

(2) Najnovejše znanstveno mnenje ICES navaja, da je stalež trske v podrazdelkih ICES 22, 23 in 24 Baltskega morja prekomerno izkoriščan in je dosegel stopnje, kjer mu grozi zmanjšana sposobnost razmnoževanja.

(3) Sprejeti je treba ukrepe za vzpostavitev večletnega načrta za upravljanje ribolova staležev trske v Baltskem morju.

(4) Cilj načrta je zagotoviti, da bodo baltski staleži trske izkoriščani v skladu s trajnostnimi gospodarskimi, okoljskimi in družbenimi pogoji.

(5) Uredba (ES) št. 2371/2002 med drugim zahteva, da mora Skupnost za dosego tega cilja uporabiti varnostni pristop pri sprejemanju ukrepov za zavarovanje in ohranitev staleža, za zagotovitev njegovega trajnostnega izkoriščanja in zmanjšanje vpliva ribištva na morske ekosisteme na najmanjšo možno raven. Prizadevati si mora za napredno izvajanje ekosistemsko naravnanega pristopa k upravljanju ribištva in prispevati k učinkovitim ribolovnim aktivnostim v gospodarsko uspešni in konkurenčni ribiški industriji, ob tem pa zagotavljati primerno življenjsko raven tistim, ki so odvisni od ribolova baltske trske, in upoštevati interese potrošnikov.

(6) Za dosego cilja je treba vzhodni stalež obnoviti do varnih bioloških meja, za oba staleža pa zagotoviti ravni, kjer se vzdržuje njuna polna sposobnost razmnoževanja in je mogoče doseči najvišje dolgoročne donose.

(7) To je mogoče doseči z uvedbo ustrezne metode za postopno zmanjšanje ribolovnega napora v ribištvu, kjer se lovi trska, na stopnje, ki so v skladu s ciljem, in z določitvijo celotnega dovoljenega ulova (TAC) za staleže trske na stopnje, ki so skladne z ribolovnim naporom.

(8) Ker je ulov trske pri ribolovu sleda in papaline ter pri ribolovu lososa z zabodnimi mrežami in zapletnimi mrežami zelo omejen, se postopno zmanjševanje ribolovnega napora v tej vrsti ribištva ne uporablja.

(9) Za zagotovitev stabilnosti v možnostih ribolova je primerno omejiti spreminjanje celotnih dovoljenih ulovov iz leta v leto.

(10) Ustrezno izvajanje nadzora nad ribolovnim naporom je uravnavanje dolžine obdobij, ko je ribolov trske dovoljen.

(11) Poleg ali z odstopanjem od ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami[3], Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike[4] in Uredbe Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic[5] so potrebni nadzorni ukrepi, da se zagotovi skladnost z ukrepi, določenimi v tej uredbi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I PREDMET, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Predmet

Ta uredba vzpostavlja večletni načrt za naslednja staleža trske (v nadaljevanju „zadevna staleža trske“) in ribištvo, ki izkorišča ta staleža:

(a) trska, ki naseljuje podrazdelke 22, 23 in 24;

(b) trska, ki naseljuje podrazdelke 25 do 32.

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Skupnosti (plovila Skupnosti), ki delujejo v Baltskem morju, in države članice, ki mejijo na Baltsko morje (v nadaljevanju „zadevne države članice“).

Člen 3

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 in člena 2 Uredbe (ES) št. 2187/05 uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) območja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) so območja, opredeljena v Uredbi (EGS) št. 3880/91;

(b) „Baltsko morje“ pomeni razdelke ICES IIIb, IIIc in IIId;

(c) „celotni dovoljeni ulov“ pomeni količino, ki se vsako leto lahko ulovi v posameznem staležu;

(d) VMS pomeni sisteme spremljanja plovil (VMS) v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2244/2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil[6],

POGLAVJE IICILJI

Člen 4

Cilji

Načrt bo zagotovil trajnostno izkoriščanje zadevnih staležev trske s postopnim zmanjševanjem in vzdrževanjem stopenj ribolovne umrljivosti na ravneh, ki ne bodo nižje od:

1) 0,6 pri starosti 3 do 6 let za stalež trske v podrazdelkih 22, 23 in 24 in

2) 0,3 pri starosti 4 do 7 let za stalež trske v podrazdelkih 25 do 32.

POGLAVJE II I CELOTNI DOVOLJENI ULOV

Člen 5

Določitev celotnega dovoljenega ulova

1. Vsako leto Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino odloči o celotnem dovoljenem ulovu za naslednje leto za zadevna staleža trske.

2. Celotni dovoljeni ulov za zadevna staleža trske se določi v skladu s členoma 6 in 7.

Člen 6

Postopek za določitev celotnega dovoljenega ulova za zadevna staleža trske

1. Svet določi celotni dovoljeni ulov za zadevna staleža trske, ki je v skladu z znanstveno oceno Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) višji od:

(a) celotnega dovoljenega ulova, ki bo v letu uporabe privedel do 10 % znižanja stopnje ribolovne umrljivosti v primerjavi s stopnjo ribolovne umrljivosti, ocenjeno za predhodno leto.

(b) celotnega dovoljenega ulova, ki bo privedel do stopnje ribolovne umrljivosti, opredeljene v členu 4.

2. Če zaradi uporabe odstavka 1 celotni dovoljeni ulov presega celotni dovoljeni ulov predhodnega leta za več kot 15 %, Svet določi celotni dovoljeni ulov, ki je za 15 % večji od celotnega dovoljenega ulova navedenega leta.

3. Če je zaradi uporabe odstavka 1 celotni dovoljeni ulov za več kot 15 % manjši od celotnega dovoljenega ulova predhodnega leta, Svet določi celotni dovoljeni ulov, ki je za 15 % manjši od celotnega dovoljenega ulova navedenega leta.

4. Odstavek 3 se ne uporablja, če iz znanstvene ocene STECF izhaja, da bo stopnja ribolovne umrljivosti v letu uporabe celotnega dovoljenega ulova presegla vrednost 1 na leto od starosti 3 do 6 let za stalež trske v podrazdelkih 22, 23 in 24 ali vrednost 0,6 na leto za starosti 4 do 7 let za stalež trske v podrazdelkih 25 do 32.

Člen 7

Odstopanje od člena 6

Z odstopanjem od člena 6 lahko Svet, kadar meni, da je to primerno, določi celotni dovoljeni ulov, ki je manjši od celotnega dovoljenega ulova, ki sledi iz uporabe člena 6.

POGLAVJE I V OMEJITEV RIBOLOVNEGA NAPORA

Člen 8

Postopek za določitev obdobij, ko je dovoljen ribolov z orodji z velikostjo mrežnih očes 90 mm ali več ali pridnenimi parangali

1. Ribolov z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z velikostjo očes mreže, ki je enaka ali večja od 90 mm, ali zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami in trislojnimi mrežami z velikostjo očes mreže, ki je enaka ali večja od 90 mm, ali s pridnenimi parangali je prepovedan:

(a) od 15. marca do 14. maja v podrazdelkih 22, 23 in 24, in

(b) od 15. junija do 14. septembra v podrazdelkih 25 do 27.

2. Vsako leto Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino odloči o dodatnih obdobjih v naslednjem letu, ko je ribolov z orodji iz odstavka 1 prepovedan, v skladu s pravili iz odstavkov 3 in 4.

3. Če STECF oceni, da je stopnja ribolovne umrljivosti pri enem od zadevnih staležev trske najmanj 10 % višja od najnižje stopnje ribolovne umrljivosti, opredeljene v členu 4, se celotno število dni, ko je ribolov z orodjem iz odstavka 1 dovoljen, zmanjša za 10 % glede na celotno število dni, dovoljenih v tekočem letu.

4. Če STECF oceni, da je stopnja ribolovne umrljivosti pri enem od zadevnih staležev trske manj kot 10 % nad najnižjimi stopnjami ribolovne umrljivosti, opredeljenimi v členu 4, se celotno število dni, ko je ribolov z orodji iz odstavka 1 dovoljen, izenači s celotnim številom dni, dovoljenih v tekočem letu, pomnoži z najnižjo stopnjo ribolovne umrljivosti iz člena 4 in deli s stopnjo ribolovne umrljivosti, ki jo je ocenil STECF.

5. Države članice na zahtevo Komisije posredujejo opis sistema, ki se uporablja za zagotovitev skladnosti s točko 2, 3 in 4.

6. Z odstopanjem od točk 1 in 4 je plovilom Skupnosti, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov, dovoljeno, da pri ribolovu z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami in/ali trislojnimi mrežami z velikostjo očes mreže, ki je enaka ali večja od 110 mm, zadržijo na krovu in iztovorijo največ 10 % žive teže trske.

Člen 9

Postopek za povračilo ribolovnih dni

1. Ribolovne dni, na katere je dovoljen ribolov trske v območjih iz člena 8(1) lahko Komisija ponovno dodeli državam članicam na podlagi:

a) stalnih prekinitev ribolovnih aktivnosti, ki so se izvajale od 1. januarja 2005 na zadevnem območju v skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 2792/1999

b) dokončnega umika z zadevnega območja

2. Dodatno število dni, dodeljenih plovilom v določeni kategoriji orodja, je v neposrednem sorazmerju z uporabljeno zmogljivostjo v letu 2005, merjeno v kilovat-dnevih, umaknjenih plovil, ki uporabljajo zadevno orodje, v primerjavi s primerljivo stopnjo napora, ki so ga v letu 2005 porabila vsa plovila, ki uporabljajo navedeno orodje. Vsak del dneva, ki izhaja iz tega izračuna, se zaokroži na najbližji cel dan.

3. Države članice, ki želijo izkoristiti dodelitve iz odstavkov 1 in 2, predložijo Komisiji zahtevek s poročili, ki navajajo podrobne podatke o dokončni prekinitvi zadevnih ribolovnih aktivnosti. Na podlagi takega zahtevka lahko Komisija spremeni ribolovna obdobja za to državo članico v skladu s postopkom iz člena 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Člen 10

Območne omejitve ribolova

1. Od 1. maja do 31. oktobra je prepovedano izvajati kakršne koli ribolovne aktivnosti na območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje geografske lege, ki se merijo v skladu s koordinatnim sistemom WGS84:

(a) Območje 1:

- 55°45’ S, 15°30’ V

- 55°45’ S, 16°30’ V

- 55°00’ S, 16°30’ V

- 55°00’ S, 16°00’ V

- 55°15’ S, 16°00’ V

- 55°15’ S, 15°30’ V

- 55°45’ S, 15°30’ V

(b) Območje 2:

- 55°00’ S, 19°14’ V

- 54°48’ S, 19°20’ V

- 54°45’ S, 19°19’ V

- 54°45’ S, 18°55’ V

- 55°00’ S, 19°14’ V

(c) Območje 3:

- 56°13’ S, 18°27’ V

- 56°13’ S, 19°31’ V

- 55°59’ S, 19°13’ V

- 56°03’ S, 19°06’ V

- 56°00’ S, 18°51’ V

- 55°47’ S, 18°57’ V

- 55°30’ S, 18°34’ V

- 56°13’ S, 18°27’ V.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 je dovoljen ribolov z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami in trislojnimi mrežami z velikostjo očes mreže, ki je enaka ali večja od 157 mm, ali s parangalom. Pri ribolovu s parangalom se trsk ne obdrži na krovu.

POGLAVJE V SPREMLJANJE, INŠPEKCIJA IN NADZOR

Člen 11

Posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju

1. Z odstopanjem od člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami[7] morajo imeti vsa plovila Skupnosti skupne dolžine 8 metrov ali več, ki imajo na krovu ali uporabljajo katero koli orodje za ribolov trske v Baltskem morju v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005, posebno ribolovno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju.

2. Države članice lahko izdajo posebno ribolovno dovoljenje za ribolov trske iz odstavka 1 samo plovilom Skupnosti, ki imajo v letu 2005 posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju v skladu s točko 6.2.1 Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova[8]. Vendar lahko država članica izda posebno dovoljenje za ribolov trske plovilu Skupnosti, ki pluje pod zastavo te države članice in v letu 2005 nima posebnega ribolovnega dovoljenja, če zagotovi, da je v Baltskem morju preprečen ribolov najmanj enakovredne zmogljivosti, merjene v kilovatih (kW), s katerim koli orodjem iz odstavka 1.

3. Vsaka zadevna država članica sestavi in vzdržuje seznam plovil, ki imajo posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju, in omogoči dostop do njega na svoji uradni spletni strani.

4. Poveljnik ribiškega plovila ali njegov pooblaščeni zastopnik, kateremu je država članica izdala posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju, hrani izvod tega dovoljenja na krovu ribiškega plovila.

Člen 12

Ladijski dnevniki

1. Z odstopanjem od člena 6(4) Uredbe (EGS) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike[9] poveljniki plovil Skupnosti s skupno dolžino 8 m ali več vodijo ladijski dnevnik o svojih aktivnostih v skladu s členom 6 omenjene uredbe.

2. Za plovila, opremljena z VMS, države članice preverijo, ali informacije, prejete na centru za spremljanje ribištva, ustrezajo aktivnostim, navedenim v ladijskem dnevniku, z uporabo podatkov VMS. Taka navzkrižna preverjanja so v računalniško berljivi obliki zabeležena za obdobje treh let.

3. Vsaka država članica na svoji uradni spletni strani vzdržuje in omogoča dostop do podrobnosti o kontaktih za predložitev ladijskih dnevnikov, deklaracij o iztovarjanju in predhodnih obvestil iz člena 18 te uredbe.

Člen 13

Elektronsko zapisovanje in prenos podatkov o ulovu

1. Z odstopanjem od člena 1 Uredbe Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic[10], imajo lahko plovila, opremljena z VMS, na krovu nameščena operativna računalniška orodja, ki jih odobri pristojni organ države članice zastave, za elektronsko zapisovanje in sporočanje informacij v zvezi z ribolovnimi aktivnostmi, ki jih je treba zapisati v ladijski dnevnik.

2. Plovila iz odstavka 1 prenesejo vse zapisane informacije v zvezi z ribolovnimi aktivnostmi, ki jih je treba zapisati v ladijski dnevnik, centru za spremljanje ribištva države članice zastave. Centri za spremljanje ribištva države članice zastave zagotovijo, da se ti podatki zabeležijo v računalniško berljivi obliki in hranijo za obdobje treh let.

3. Država članica zagotovi, da center za spremljanje ribištva prejme informacije iz odstavka 2 vsaj enkrat dnevno, na zahtevo centra za spremljanje ribištva pa tudi v krajših časovnih intervalih.

4. Države članice zastave posredujejo prejete informacije v skladu z odstavkom 2 centru za spremljanje ribištva obalne države vsak dan, ko so njihova ribiška plovila v vodah obalne države. Center za spremljanje ribištva obalne države lahko zahteva informacije v krajših časovnih intervalih.

Člen 14

Zapisovanje podatkov o ribolovnem naporu

1. Ribiška plovila sporočijo informacije, predvidene v členu 19b Uredbe (EGS) št. 2847/93, centru za spremljanje ribištva države članice zastave in jih vključijo v svojo računalniško podatkovno bazo iz člena 13 Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003.

2. Člen 19b Uredbe (EGS) št. 2847/93 se ne uporablja za plovila, opremljena z VMS.

Člen 15

Spremljanje in nadzor nad ribolovnim naporom

1. Pristojni organi države članice zastave spremljajo in nadzorujejo usklajenost z:

(a) omejitvami ribolovnega napora, predvidenimi s členom 8(1) in (2).

(b) omejitvami ribolova, predvidenimi v členu 10.

2. Vsaka država članica do 31. januarja vsako leto sestavi in vzdržuje seznam plovil, za katere veljajo določbe člena 8(1) te uredbe, in omogoči dostop do njega na svoji uradni spletni strani. Seznam mora vsebovati število koledarskih dni, ki jih je porabilo vsako plovilo na območjih, opredeljenih v členu 8(1) te uredbe.

3. Seznam iz odstavka 2 se vsakodnevno posodablja, da prikazuje dni, ki jih je porabilo vsako plovilo.

Člen 16

Dopustno odstopanje v ladijskem dnevniku

Z odstopanjem od člena 5(2) Uredbe (EGS) št. 2807/83 je dopustno odstopanje v oceni količin rib, izraženih v kilogramih, ki so na krovu plovil, za katere velja celotni dovoljeni ulov, 8 % vrednosti v ladijskem dnevniku.

Vendar je za ulove, ki se iztovorijo nerazvrščeno, dopustno odstopanje v oceni količin 8 % celotne količine na krovu.

Člen 17

Vstop v posebna območja in izstop iz njih

1. Ribiško plovilo lahko prične z ribolovno aktivnostjo v vodah Skupnosti v podrazdelkih 22–24 (območje A) ali podrazdelkih 25–27 (območje B) z manj kot 100 kg trske na krovu.

2 Če ribiško plovilo izstopi iz območja A, B ali podrazdelkov 28–32 (območje C) z več kot 100 kg trske na krovu:

(a) odpluje naravnost v pristanišče na območju, v katerem je lovilo, in iztovori ribe, ali

(b) odpluje naravnost v pristanišče zunaj območja, v katerem je lovilo, in iztovori ribe.

(c) Ob odhodu iz območja, v katerem je lovilo, morajo biti mreže shranjene v skladu z naslednjimi pogoji, tako da jih ni mogoče takoj uporabiti:

(i) mreže, obtežilniki in podobna oprema ne smejo biti povezani s širilkami in vrvmi za vlečenje;

(ii) mreže na palubi ali nad njo morajo biti varno privezane na del zgornje konstrukcije.

Člen 18

Predhodno obvestilo

1. Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti, ki ima ob odhodu iz območja A, območja B ali območja C na krovu več kot 300 kg trske, pristojne organe države članice zastave dve uri pred odhodom iz območja obvesti o:

(a) času in kraju odhoda,

(b) količinah vrst v živi teži za ves ulov na krovu.

Plovila iz člena 13 te uredbe so oproščena te obveznosti.

2. Obvestilo iz odstavka 1 lahko pošlje tudi zastopnik poveljnika ribiškega plovila Skupnosti.

3. Z odstopanjem od člena 7(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljnik plovila Skupnosti, ki prevaža na krovu več kot 300 kg žive teže trske, ali njegov pooblaščeni zastopnik, pristojne organe države članice, v kateri se bo izvedlo iztovarjanje, najmanj eno uro pred vstopom na kraj raztovarjanja obvesti o:

(a) imenu kraja raztovarjanja,

(b) predvidenem času prihoda na kraj iztovarjanja,

(c) količinah vrst v živi teži za ves ulov na krovu.

Člen 19

Določena pristanišča

1. Če ima plovilo na krovu več kot 750 kg žive teže trske, se trska lahko iztovori izključno v določenih pristaniščih.

2. Vsaka država članica lahko določi pristanišča, v katerih se iztovarja vsak ulov baltske trske, ki presega 750 kg.

3. V 15 dneh od začetka veljavnosti te uredbe vsaka država članica, ki je sestavila seznam določenih pristanišč, vzdržuje seznam določenih pristanišč in omogoči dostop do njega na svoji uradni spletni stani.

Člen 20

Tehtanje prvič iztovorjene trske

1. Ribiška plovila z več kot 100 kg trske na krovu ne smejo pričeti z raztovarjanjem, dokler jim tega ne dovolijo pristojni organi kraja raztovarjanja.

2. Pristojni organi države članice lahko zahtevajo, da se vsaka količina trske, ulovljene v Baltskem morju in prvič iztovorjene v tej državi članici, stehta v prisotnosti kontrolorjev, preden se odpelje iz pristanišča prvega iztovarjanja.

Člen 21

Kontrolna referenčna merila

Vsaka država članica ob Baltskem morju določi posebna kontrolna referenčna merila. Ta merila se periodično preverjajo na podlagi analiz doseženih rezultatov. Kontrolna referenčna merila se oblikujejo postopoma, dokler se ne dosežejo ciljna referenčna merila, opredeljena v Prilogi 1.

Člen 22

Prepoved prečkanja in pretovarjanja

1. Prečkanje območij, zaprtih za ribolov trske, je prepovedano, razen če je ribolovna oprema na krovu varno privezana in shranjena v skladu s členom 17(2)(c).

2. Pretovarjanje trske se lahko opravi le v pristanišču, ki ga pristojni organi določijo za pretovarjanje.

3. Vsaka država članica sestavi in vzdržuje seznam pristanišč, določenih za pretovarjanje, in omogoči dostop do njega na svoji uradni spletni strani.

Člen 23

Prevoz baltske trske

Z odstopanjem od člena 8(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljnik ribiškega plovila s skupno dolžino 8 metrov ali več izpolni deklaracijo o iztovarjanju, če se ribe prevažajo na kraj, ki ni kraj iztovarjanja ali uvoza.

Deklaracija o iztovarjanju se priloži dokumentom iz člena 13 Uredbe (EGS) št. 2847/93.

Člen 24

Skupni nadzor in izmenjava inšpektorjev

1. Zadevne države članice izvajajo skupne inšpekcijske in nadzorne aktivnosti ter v ta namen uvedejo skupne operativne postopke.

2. Države članice, ki sodelujejo pri skupnih inšpekcijskih in nadzornih aktivnostih, zagotovijo, da so inšpektorji vsake sodelujoče države članice povabljeni k udeležbi vsaj pri teh aktivnostih.

3. Inšpektorji Komisije lahko sodelujejo pri skupnih inšpekcijskih in nadzornih aktivnostih.

4. Agencija Skupnosti za nadzor ribištva (CFCA) vsako leto pred 15. novembrom skliče sestanek pristojnih nacionalnih inšpekcijskih organov, da se uskladi program skupne inšpekcije in nadzora za naslednje leto.

Člen 25

Nacionalni kontrolni akcijski programi

1. Države članice Baltskega morja opredelijo nacionalne kontrolne akcijske programe za Baltsko morje v skladu s Prilogo II.

2. Države članice Baltskega morja določijo posebna kontrolna referenčna merila v skladu s Prilogo I. Ta referenčna merila se periodično pregledujejo, potem ko je opravljena analiza dobljenih rezultatov. Kontrolna referenčna merila se oblikujejo postopoma, dokler se ne doseže ciljnih referenčnih meril, opredeljenih v Prilogi 1.

3. Države članice Baltskega morja Komisiji in drugim državam članicam, ki mejijo na Baltsko morje, vsako leto pred 31. januarjem na svoji uradni spletni strani omogočijo dostop do nacionalnih kontrolnih akcijskih programov iz odstavka 1, skupaj s časovnim načrtom za njihovo izvedbo.

4. Komisija najmanj enkrat letno skliče sestanek Odbora za ribištvo in ribogojstvo, da oceni skladnost z nacionalnimi kontrolnimi akcijskimi programi za staleže trske v Baltskem morju in ovrednoti njihove rezultate.

Člen 26

Posebni program spremljanja

Z odstopanjem od člena 34c(1)(5) Uredbe (EGS) št. 2847/93 lahko posebni program nadzora in inšpekcije za zadevne staleže trske traja več kot tri leta.

POGLAVJE V I NADALJNJE UKREPANJE

Člen 27

Ocena načrta

1. Komisija na podlagi mnenja STECF in Regionalnega svetovalnega odbora za Baltsko morje (RAC) v tretjem letu uporabe te uredbe in v vsakem naslednjem letu oceni vpliv ukrepov upravljanja na zadevna staleža in ribolov teh staležev.

2. Komisija v tretjem letu uporabe te uredbe in vsako tretje zaporedno leto njene uporabe zaprosi STECF za znanstveno mnenje o stopnji napredka glede ciljev, določenih v členu 4. Če iz mnenja izhaja, da cilji verjetno ne bodo doseženi, Svet s kvalificirano večino odloči o predlogu Komisije o dodatnih in/ali alternativnih ukrepih, potrebnih za dosego ciljev.

Člen 28

Sprememba najnižjih stopenj ribolovne umrljivosti

Če Komisija na podlagi mnenja STECF ugotovi, da najnižje stopnje ribolovne umrljivosti iz člena 4 niso skladne s cilji načrta upravljanja, Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino odloči o spremenjenih najnižjih stopnjah ribolovne umrljivosti, ki so v skladu s tem ciljem.

POGLAVJE V II KONČNE DOLOČBE

Člen 29

Razveljavitev

1. Uredba Sveta (ES) št. 779/97[11] z dne 24. aprila 1997 o uvedbi določb za upravljanje ribolovnega napora v Baltskem morju se razveljavi.

2. Odstavek 1a člena 19a Uredbe (EGS) št. 2847/93 se razveljavi.

Člen 30

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba se uporablja od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

POSEBNA KONTROLNA REFERENčNA MERILA

Cilj

1. Vsaka država članica določi posebna kontrolna referenčna merila v skladu s to prilogo.

Strategija

2. Inšpekcija in nadzor nad ribolovnimi aktivnostmi se osredotočita na plovila, ki bodo verjetno lovila trsko. Kot dopolnilni navzkrižni mehanizem preskusa učinkovitosti inšpekcije in nadzora se uporabijo naključni inšpekcijski pregledi prevoza in trženja trske.

Prednostne naloge

3. Za različne vrste orodja veljajo različne prednostne stopnje glede na to, v kolikšni meri je ladjevje prizadeto zaradi omejitev ribolovnih možnosti. Zato vsaka država članica določi posebne prednostne naloge.

Ciljna referenčna merila

4. Države članice najpozneje v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe začnejo izvajati razporede kontrolnih pregledov, da bi dosegle spodnje cilje:

Države članice navedejo in opišejo, katera strategija vzorčenja bo uporabljena.

Komisija ima lahko na zahtevo dostop do programa vzorčenja, ki ga uporablja država članica.

a. Pogostost kontrolnih pregledov v pristaniščih

Praviloma je treba doseči natančnost, ki je najmanj enaka rezultatu, dobljenem s preprosto metodo naključnega vzorčenja, pri kateri pregledi vključujejo 20 % teže iztovorov trske na vseh krajih iztovarjanj.

b. Pogostost kontrolnih pregledov trženja

Pregleda se 5 % količin trske, ki so na voljo za prodajo na dražbi.

c. Pogostost kontrolnih pregledov na morju

Prilagodljivo referenčno merilo: določi se po podrobni analizi ribolovnih aktivnosti na vseh območjih. Referenčna merila za kontrolne preglede na morju se sklicujejo na število obhodnih dni na morju na območjih upravljanja trske, po možnosti skupaj s posebnim referenčnim merilom za obhodne dni na posameznih območjih.

d. Pogostost zračnega nadzora

Prilagodljivo referenčno merilo: določi se po podrobni analizi ribolovnih aktivnosti na vseh območjih ob upoštevanju virov, s katerimi razpolaga država članica.

PRILOGA II

Vsebina nacionalnih kontrolnih akcijskih programov

Nacionalni kontrolni akcijski programi si med drugim prizadevajo določiti naslednje.

1. SREDSTVA NADZORA

Človeški viri

1.1. Število inšpektorjev na kopnem in na morju ter obdobja in območja njihove napotitve.

Tehnični viri

1.2. Število patruljnih čolnov in letal ter obdobja in območja njihove napotitve.

Finančna sredstva

1.3. Proračunska dodelitev sredstev za napotitve človeških virov, patruljnih čolnov in letal.

2. ELEKTRONSKO ZAPISOVANJE IN SPOROČANJE PODATKOV V ZVEZI Z RIBOLOVNIMI AKTIVNOSTMI

Opis sistemov, ki se izvajajo za zagotovitev skladnosti s členi 13, 14, 15 in 18.

3. DOLOČITEV PRISTANIŠČ

Kadar je to potrebno, seznam pristanišč, določenih za iztovarjanje trske v skladu s členom 19.

4. VSTOP V POSEBNA OBMOČJA IN IZSTOP IZ NJIH

Opis sistemov, ki se izvajajo za zagotovitev skladnosti s členom 17.

5. NADZOR NAD IZTOVORI

Opis zmogljivosti in/ali sistemov, ki se izvajajo za zagotovitev skladnosti z določbami iz členov 12, 16, 20, 22 in 23 te uredbe.

6. POSTOPKI NADZORA

Nacionalni kontrolni akcijski programi določijo postopke, ki se uporabijo:

(a) ob izvajanju inšpekcijskih pregledov na morju in na kopnem;

(b) za komunikacijo s pristojnimi organi, ki jih druge države članice določijo kot pristojne za nacionalni kontrolni akcijski program za trsko;

(c) za skupni nadzor in izmenjavo inšpektorjev, vključno z navedbo pristojnosti in pooblastil inšpektorjev, ki delujejo v vodah drugih držav članic.

[1] UL C […], […], str.

[2] UL C […], […], str.

[3] UL L 171, 6.7.1994, str. 7.

[4] UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

[5] UL L 276, 10.10.1983, str. 1.

[6] UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

[7] UL L 171, 6.7.1994, str. 7.

[8] UL L 12, 14.1.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1936/2005 (UL L 311, 26.11.2005, str. 1).

[9] UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

[10] UL L 276, 10.10.1983, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1804/2005 (UL L 290, 4.11.2005, str. 10).

[11] UL L 113, 30.4.1997.