SL ECB-PUBLIC 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 3. februarja 2016 
o sistemu jamstva za vloge  
(CON/2016/6)  
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 12.  januarja 2016 prejela zahtevo slovenskega ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o sistemu jamstva za vloge (v nadaljnjem besedilu: predlog 
zakona).  
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov  127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje in šeste alinee člena 2(1) Odločbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije in na pravila v zvezi s finančnimi institucijami, kolikor pomembno vpliv ajo na stabilnost finančnih 
institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje 
sprejel Svet ECB.  
 
1.  Namen predloga zakona  
1.1 Glavni namen predloga zakona je nadomestiti sistem jamstva za vloge v Sloveniji z novim 
sistemom jamstva za vloge in s tem nacionalno pravo uskladiti z Direktivo 2014/49/EU Evropskega 
parlamenta in Sveta2. 
1.2 Zdaj sistem jamstva za vloge v Sloveniji ureja Zakon o bančništvu3. Sistem se financira z 
naknadnimi vplačili, Banka Sl ovenije pa je odgovorna za upravljanje nekaterih vidikov sistema. V 
sedanjem sistemu jamstva za vloge mora imeti vsaka sodelujoča banka sredstva v višini, ki ustreza njenemu deležu v jamstvu, v likvidnih naložbah.  Banka Slovenije v primeru stečaja banke ak tivira 
sistem jamstva za vloge tako, da naloži sodelujočim bankam, da vplačajo svoj del jamstva, in po potrebi pozove državo, da krije začasne potrebe po financiranju sistema jamstva za vloge. Banka 
Slovenije nato zbrana sredstva posreduje banki, ki jo ime nuje za izvedbo izplačila kritja zajamčenih 
vlog. Po izplačilu terjatev iz naslova zajamčenih vlog iz stečajne mase banke Banka Slovenije 
prenakaže sredstva, ki jih je prejela, bankam, ki so zagotovile jamstvo. Banka Slovenije med 
drugim tudi redno preverj a mehanizme sistema jamstva za vloge.  
1.3 Predlog zakona razveljavlja zadevne določbe Zakona o bančništvu in novi sistem bo urejal ločen 
zakonodajni akt. Sistem jamstva za vloge bo obsegal vzpostavitev sklada za jamstvo vlog 
                                              
1  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29.  junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str.  42). 
2  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16.  aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 
12.6.2014, str.  149).  
3  V skladu s končnimi določbami iz 405.  člena Zak ona o bančništvu (ZBan- 2) (Uradni list RS, št.  25/15) sistem jamstva 
za vloge ureja 8.  poglavje Zakona o bančništvu (ZBan- 1) (Uradni list RS, št.  99/10 – uradno prečiščeno besedilo, 
52/11 – popr., 9/11 – Z PlaSS -B, 35/11, 59/11, 85/11, 48/12, 105/12, 56/13,  63/13 – ZS-K, 96/13 in 25/15 – ZBan -2). 
ECB-PUBLIC 
2 (v nadaljnjem besedilu: sklad) ter postopke za izplačilo kritja nerazpoložljivih zajamčenih vlog 
banke, ki propada, in, kadar to pride v poštev, postopke pri financiranju ukrepov reševanja ali 
prisilnega prenehanja, pri katerih vlagatelji ohranijo dostop do zajamčenih vlog. Novi sistem se bo 
financiral s predhodnimi vplačili. Upravljala ga bo Banka Slovenije, ki je imenovani organ za sistem 
jamstva za vloge. Banka Slovenije bo odgovorna za opravljanje naslednjih nalog4. 
(i) Vzpostavitev in upravljanje sklada. Sklad ne bo pravni subjekt, temv eč bo vzpostavljen kot 
ločeno premoženje, ki bo lahko na podlagi zakona samostojen nosilec pravic in obveznosti 
ter nastopalo kot stranka v sodnem postopku, upravljala pa ga bo Banka Slovenije. Banka 
Slovenije bo sklad upravljala ločeno od drugih sredstev in obveznosti, ki jih upravlja v svojem 
imenu ali za druge osebe, ter  ne bo odgovarjala za obveznosti sklada. Banka Slovenije bo 
kot upravljavec sklada odločala o delovanju sklada ter zastopala sklad v razmerju do tretjih 
oseb5. Naloge Banke Slovenije v zv ezi z upravljanjem sklada bodo zajemale zlasti: 
(a) določanje ciljne ravni sklada, pri čemer bo najnižja raven do 3.  julija 2024 znašala 0,8 % 
vseh zajamčenih vlog v Republiki Sloveniji; (b)  določanje višine in zbiranje predhodnih 
prispevkov in izrednih pr ispevkov posameznih sodelujočih bank v sklad, ob upoštevanju 
pristojnosti ECB6, ki izhajajo iz Uredbe Sveta (EU) št.  1024/20137; (c) določanje naložbene 
politike sklada in nalaganje sredstev sklada ter (d)  po potrebi sklepanje dogovorov o drugih 
oblikah fi nanciranja sklada.  Financiranje sklada se bo zagotavljalo predvsem z rednimi in po 
potrebi izrednimi prispevki sodelujočih bank ter prihodki od naložb sklada, vendar lahko 
financiranje sklada vključuje tudi (i)  zadolževanje na trgu, zlasti z izdajanjem obv eznic, in 
(ii) druga posojila.  Začasno financiranje sklada bo lahko zagotovila tudi država8. 
(ii) Vzpostavitev, preverjanje, tudi prek stresnega testiranja, in posodabljanje postopkov in 
ureditev za izplačilo kritja zajamčenih vlog, vključno z določanjem zneskov za izplačilo kritja 
zajamčenih vlog in zagotavljanjem ustreznih informacij banki, ki jo bo Banka Slovenije 
imenovala za izvedbo izplačil vlagateljem.  
(iii) Aktivnosti v zvezi z uporabo sredstev sklada pri ukrepih reševanja ali prisilnega prenehanja, pri kateri h vlagatelji ohranijo dostop do zajamčenih vlog.  
(iv) Nadzor nad bankami glede izpolnjevanja njihovih obveznosti iz naslova sodelovanja v 
sistemu jamstva za vloge.  
(v) Izdelava računovodskih izkazov sklada
9 ter vsakoletna priprava in objava poročila o 
dejavnostih upravljanja sistema jamstva za vloge10. 
                                              
4  Glej 21.  in 27.  člen predloga zakona, v katerih so naštete naloge Banke Slovenije, ki so podrobneje opisane v 
posameznih členih predloga zakona.  
5  Tako ureditev je predvideval tudi prejšnji predlog zakonodajnega akta, ki je med drugim vseboval spremembe 
sedanjega sistema jamstva za vloge in o katerem je ECB izdala Mnenje CON/2014/79 (glej odstavke 1.5, 4 in 6 
navedenega mnenja). Vendar spremembe, ki so se nanašale na sistem jamstva za vloge, takrat niso bile sprejete. 
Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu w w w .ecb.europa.eu.  
6  Glej peti odstavek 31.  člena in četrti odstavek 32.  člena predloga zakona.  
7  Uredba Sveta (EU) št.  1024/2013 z dne 15.  oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike 
bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str.  63). 
8  Glej 30.  člen predloga zakona.  
9 Glej 40.  člen predloga zakona.  
10 Glej peti odstavek 21.  člena predloga zakona.  
ECB-PUBLIC 
3 1.4 Stroški, ki bodo nastali Banki Slovenije v zvezi z upravljanjem sistema jamstva za vloge in posebej 
v zvezi z upravljanjem sklada, se bodo krili iz sredstev sklada ali iz nadomestil, zaračunanih 
sodelujočim bankam11. 
1.5 Predlog zakona tudi določa, da lahko Banka Slovenije skladu odobri izredno posojilo, če sklad z 
upoštevanjem razmer na finančnih trgih in strukture naložb sklada ne more pravočasno in brez 
nesorazmernih izgub zagotoviti potrebne likvidnosti za plačil o svojih obveznosti na podlagi 
predloga zakona in je zaradi tega lahko ogrožena stabilnost finančnega sistema. Taka posojila 
lahko Banka Slovenije z upoštevanjem člena 123 Pogodbe odobri le, če s ta izpolnjena  naslednj a 
pogoj a: (i) posojilo je kratkoročno i n (ii) posojilo temelji na ustreznem zavarovanju12. 
 
2. Splošne pripombe  
2.1 ECB podpira t o, da se v Sloveniji vzpostavi  sistem jamstva za vloge s predhodnim financiranjem, v 
skladu z skupnim okvirom za sisteme jamstva za vloge, določenim v Direktivi 2014/49/EU . 
2.2 Vendar ECB poudarja, da to mnenj e ne obravnava vprašanja, ali se s predlogom zakona v 
slovenskem pravu uspešno izvaja Direktiva 2014/49/EU. Namesto tega se ECB osredotoča na tiste 
določbe, ki bi lahko vplivale na vlogo in naloge Banke Slovenije kot centr alne banke ter članice 
Eurosistema in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB).  
2.3 ECB je pripravila usmeritve, navedene v odstavkih 2.3.1 do 2.3.3, na podlagi katerih lahko presodi, 
ali je treba novo nalogo, ki se prenaša na NCB, za potrebe ocene tega prenosa z vidika prepovedi 
denarnega financiranja šteti za nalogo centralnega bančništva ali nalogo države13. Te usmeritve 
veljajo za resnično nove naloge, ki v preteklosti niso obstajale ali v preteklosti niso bile sestavni del 
nalog centralnega bančništva, dodeljenih NCB. Zaradi priznavanja različnih pravnih okvirov držav 
članic, tradicij centralnega bančništva in nacionalnih ureditev se naloge, ki jih NCB sedaj izvaja kot 
naloge centralnega bančništva, ne pregledujejo in ne prerazvrščajo, lahko pa se ponovno ocenijo, 
če so predmet vsebinskih zakonodajnih sprememb. V tej zvezi ECB ugotavlja, da predlog zakona 
spreminja nekatere bistvene elemente slovenskega sistema jamstva za vloge. Naloge, ki jih Banka 
Slovenije z daj opravlja v povezavi z upravljanjem slovenskega sistema jamstva za vloge, so sicer v 
nekaterih vidikih podobne nalogam, ki jih na Banko Slovenije prenaša predlog zakona, vendar 
imajo naloge, ki se prenašajo na Banko Slovenije s predlogom zakona, bistveno širši obseg in je 
zato primerno oceniti, ali s o te nove naloge združljive s prepovedjo denarnega financiranja iz 
člena 123 Pogodbe. Konkretna ocena, ali je treba nove naloge Banke Slovenije pri upravljanju 
sistema jamstva za vloge šteti za naloge centralnega bančništva ali naloge države, je v odstavku 3.1. 
2.3.1  Splošni vidiki  
Prvič , načelo finančne neodvisnosti zahteva, da države članice ne smejo spraviti svojih NCB v 
položaj, v katerem imajo nezadostna finančna sredstva za opravljanje nalog, povezanih z ESCB ali 
Eurosistemom, kakor je ustrezno.  
                                              
11 Glej 24.  člen in  peti odstavek 27.  člena predloga zakona.  
12 Glej 35.  člen predloga zakona.  
13 Glej Mnenje CON/2015/22.  
ECB-PUBLIC 
4 Drugič , nal oge centralnega bančništva obsegajo zlasti naloge, ki so povezane z nalogami, 
navedenimi v členu 127(2), (5) in (6) Pogodbe.  
Tretjič , nove naloge, ki se prenašajo na NCB in niso običajne naloge NCB ali se očitno izvajajo v 
imenu in izključnem interesu države ali drugih javnih subjektov, je treba šteti za naloge države. Pri 
tem je treba razlikovati med nalogami NCB, ki so povezane z likvidnostjo, in tistimi, ki so povezane 
s solventnostjo. Medtem ko je za potrebe prepovedi denarnega financiranja podpora solv entnosti 
naloga države, so naloge, povezane z likvidnostjo, katerih končni cilj je financiranje gospodarstva, 
naloge centralnega bančništva.  
2.3.2  Posebni vidiki  
Načeloma se naloge v zvezi s sistemom jamstva za vloge lahko dodelijo NCB pod pogojem, da ne ogrožaj o njene neodvisnosti v skladu s členom  130 Pogodbe
14. Kar zadeva vključenost centralne 
banke v sistem jamstva za vloge, mora biti predvsem ureditev financiranja sistema jamstva za 
vloge skladna s prepovedjo denarnega financiranja, določeno v Pogodbi, in zlasti s prepovedjo 
zagotavljanja prekoračitev pozitivnega stanja na računu ali drugih oblik kreditov s strani NCB v 
smislu člena 123 Pogodbe15. Enako velja za financiranje stroškov delovanja sistema jamstva za 
vloge.  
Pomembno merilo za opredelitev nove naloge za nalogo države je vpliv naloge na institucionalno, 
finančno in osebno neodvisnost NCB. Upoštevati je treba zlasti naslednje.  
Prvič , treba je oceniti, ali zaradi opravljanja nove naloge nastaja nasprotje interesov v razmerju do 
obstoječih nalog centralnega bančništva, ki ni ustrezno obravnavano, in ali nova naloga teh obstoječih nalog centralnega bančništva nujno ne dopolnjuje. Če nastane nasprotje interesov med 
obstoječimi in novimi nalogami, bi morali biti vzpostavljeni zadostni ukrepi za ustrezno omeji t ev 
tega nasprotja. Medsebojnega dopolnjevanja nove naloge in obstoječih nalog centralnega 
bančništva pa se ne sme razlagati široko, da to ne privede do nastanka neskončne verige 
pomožnih nalog. Dopolnjevanje je treba preučiti tudi z vidika financiranja teh nalog.  
Drugič , treba je oceniti, ali je opravljanje nove naloge brez novih finančnih virov nesorazmerno s 
finančnimi in organizacijskimi zmožnostmi NCB ter lahko negativno vpliva na njeno zmožnost pravilnega opravljanja obstoječih nalog centralnega bančniš t va.  
Tretjič , treba je oceniti, ali opravljanje nove naloge ne sodi v institucionalno ureditev NCB ob 
upoštevanju vidikov neodvisnosti centralne banke in odgovornosti.  
Četrtič, treba je oceniti, ali zaradi opravljanja nove naloge nastajajo znatna finančna tveganja.  
Petič, treba je oceniti, ali opravljanje nove naloge člane organov odločanja NCB izpostavlja 
političnim tveganjem, ki so nesorazmerna ter lahko vplivajo na njihovo osebno neodvisnost in zlasti 
na jamstvo mandata iz člena 14.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske 
centralne banke.  
2.3.3  Vsaka končna odločitev o tem, ali naloga, ki se prenaša na NCB, sodi v okvir nalog centralnega 
bančništva ali nalog države, bo sledila cilju, da se zagotovi dosledno spoštovanje prepovedi 
denarnega financiranja v Eurosistemu in ESCB, kolikor velja za njegove članice.  
                                              
14  Glej Mnenje CON/2015/52.  
15  Glej odstavek  9.3 Mnenja CON/2011/12.  
ECB-PUBLIC 
5  
3. Posebne pripombe  
3.1 Prenos nalog, povezanih s sistemom jamstva za vloge, na Banko Slovenije 
Predlog zakona imenuje Banko Slovenije za organ, ki bo odgovoren za upravljanje novega sistema 
jamst va za vloge in sklada znotraj tega sistema. Predlog zakona prilagaja in širi sedanje naloge in 
odgovornosti Banke Slovenije v zvezi s sistemom jamstva za vloge. Glede na usmeritve iz odstavkov  2.3.1 do 2.3.3 je primerno oceniti, ali so naloge in odgovornos ti Banke Slovenije na tem 
področju združljive s prepovedjo denarnega financiranja.  
3.1.1  Nove naloge 
Z novo ureditvijo sistema jamstva za vloge se bodo sedanje naloge Banke Slovenije, opisane v 
odstavku 1.2, prilagodile in bodo v novem sistemu jamstva za vloge c eloviteje urejene, pri čemer 
bodo vsebovale zlasti naloge, navedene v odstavku 1.3. 
3.1.2  Načelo finančne neodvisnosti  
Načelo finančne neodvisnosti zahteva, da mora imeti NCB dovolj sredstev za opravljanje ne le 
svojih nalog, povezanih z ESCB, temveč tudi svojih nacionalnih nalog (npr.  financiranje svoje 
uprave in lastnih operacij)
16. Kadar se NCB dodelijo posebne naloge, ki niso povezane z ESCB, 
kakršne so naloge na področju zaščite vlog, je treba dodeliti tudi dodatne kadrovske in finančne vire, da se bodo te naloge lahko izvajale na način, ki ne bo vplival na operativno zmožnost NCB, da 
opravljajo naloge, povezane z ESCB
17. ECB ugotavlja, da predlog zakona določa, da dejanske 
stroške Banke Slovenije v zvezi z upravljanjem sistema jamstva za vloge krijejo sodelujoče banke s 
plačilom zneska, ki je enak letnim stroškom v zvezi z upravljanjem sistema jamstva za vloge18, 
dejanski stroški v zvezi z upravljanjem sklada pa se krijejo neposredno iz sredstev sklada19. ECB 
pozdravlja to, da predlog zakona predvideva financiranje stroškov v zvezi z nalogami Banke 
Slovenije, povezanimi s sistemom jamstva za vloge, iz prispevkov in nadomestil sodelujočih bank. 
ECB tako razume, da bodo vse stroške, povezane s funkcijami, ki jih bo Banka Slovenije opravljala 
kot imenovani organ za s istem jamstva za vloge, v celoti krile sodelujoče banke. Glede na to nove 
naloge, zaupane Banki Slovenije, ne bi smele vplivati na vire, ki jih Banka Slovenije zdaj namenja 
za opravljanje nalog na področju denarne politike in drugih obstoječih nalog. Vendar ECB v  zv ezi s 
povračilom stroškov prek letnega nadomestila ali neposredno iz sredstev sklada izpostavlja, da bi 
se morali stroški v zvezi z upravljanjem sistema jamstva za vloge poplačati pravočasno, in poziva 
organ, ki se posvetuje, da preuči možnos t uvedbe mehanizma za povračilo stroškov, ki bi se 
zgledoval po sistemu za plačilo stroškov opravljanja nalog Banke Slovenije, povezanih z nadzorom 
                                              
16 Glej Konvergenčno poročilo ECB iz leta 2014, str.  30. Glej tudi odstavek  3.1.5 Mnenja CON/2009/93, odstavek  3.1 
Mnenja CON/2011/5,  odstavek  4 Mnenja CON/2012/74 in odstavek  4 Mnenja CON/2013/29.  
17 Glej na primer odstavek  4 Mnenja CON/2012/74.  
18 Glej 24.  člen, peti odstavek 27.  člena in četrti odstavek 41.  člena predloga zakona.  
19 Glej 3.  točko tretjega odstavka in peti odstavek 27.  člena predloga zakona.  
ECB-PUBLIC 
6 in reševanjem20. 
3.1.3  Povezave z nalogami, navedenimi v členu 127(5) Pogodbe 
Kakor je ECB navedla v prejšnjih mnenjih21, so centralne banke na splošno v dobrem položaju za 
prevzem odgovornosti za prispevanje k finančni stabilnosti, in sicer glede na njihov vpogled v 
gibanja na denarnem in finančnem trgu ter vključenost v plačilne sisteme in operacije denarne 
politike. Hkrati so sistemi jamstva za vloge ključni element finančne varnostne mreže. Zato bi moral 
okvir upravljanja zagotoviti, da se pomembna funkcija teh sistemov izvaja strokovno in učinkovito. 
Poleg tega je treba zagotoviti uspešno usklajevanje s splošno vlogo centralnih bank pri varovanju finančne stabilnosti. To se lahko med drugim doseže z ohranjanjem ustrezne vključenosti centralne 
banke v upravljanje in urejanje nacionalnega sistema jamstva za vloge.  
3.1.4  Neobičajne naloge 
Več držav članic je na NCB preneslo v logo pri upravljanju sistemov jamstva za vloge. Zato se lahko 
šteje, da naloge NCB v zvezi z upravljanjem sistema jamstva za vloge niso neobičajne za centralno 
banko. Kakor je navedeno v odstavku 1.2, je Banka Slovenije odgovorna tudi za opravljanje nalog 
v zvezi z upravljanjem sedanjega slovenskega sistema jamstva za vloge.  
3.1.5  Izvajanje nalog v imenu in izključnem interesu države ali drugih javnih subjektov  
Več centralnih bank v ESCB opravlja nekatere naloge v zvezi z upravljanjem sistema jamstva za 
vloge. Te naloge so tesno povezane z njihovo nalogo, da prispevajo k finančni stabilnosti, in se 
zato lahko šteje, da niso neobičajne za centralno banko. Hkrati je treba izpostaviti, da NCB v 
primeru, kadar opravlja celo vrsto upravnih in operativnih nalog v zvezi z delovanjem sistema 
jamstva za vloge, ne izvaja samo nalog, ki so povezane s finančno stabilnostjo, ampak tudi naloge, 
ki bolj običajno spadajo v pristojnost države, kar se kaže v obveznosti držav članic po 
Direktivi 2014/49/EU, da na svojem ozemlju zagot ovijo ustanovitev in uradno priznanje sistema 
jamstva za vloge. Kolikor se Banki Slovenije zaupajo take funkcije države (ki se razlikujejo od 
funkcij centralnega bančništva), bi Banka Slovenije zadevne naloge izvajala v izključnem interesu 
države. ECB razume, da predlog zakona izraža to ravnotežje med nalogami države in nalogami 
centralnega bančništva na področju sistemov jamstva za vloge s tem, ko na eni strani vzpostavlja 
sklad kot ločeno premoženje zunaj pravne osebnosti Banke Slovenije in na drugi strani imenuje Banko Slovenije kot edini organ, odgovoren za upravljanje sistema jamstva za vloge. Pri 
izvrševanju javnih funkcij po predlogu zakona bi Banka Slovenije ravnala v svojem imenu in ne v 
imenu kakega drugega upravnega organa.  
                                              
20  Dejanske stroške opravljanja nalog Banke Slovenije, povezanih z nadzorom in reševanjem, povrnejo nadzorovane 
banke s plačilom letnega nadomestila v dveh obrokih. Banka Slovenije izda r ačun za plačilo prvega obroka do 
30. septembra v tekočem letu na podlagi načrtovanih stroškov nadzora za to leto, račun za drugi obrok pa do 
31. marca naslednjega leta za preteklo leto ob upoštevanju dejanskih stroškov nadzora v preteklem letu (glej 
238. člen ZBan- 2). V zvezi z upravljanjem nacionalnega sklada za reševanje se Banka Slovenije za stroške 
upravljanja ločeno poplača neposredno iz sredstev sklada za reševanje tako, da se mesečno zmanjšuje vrednost 
sredstev sklada za povprečne ocenjene stroške, po zaključku poslovnega leta pa Banka Slovenije izračuna dejanske nastale stroške v preteklem poslovnem letu in razliko v primerjavi z ocenjenimi stroški evidentira kot prihodek/strošek sklada za reševanje v tekočem poslovnem letu (glej 5.  člen Sklepa o nal ožbeni politiki in stroških upravljanja sklada 
za reševanje bank, ki ga je Banka Slovenije izdala na podlagi Zakona o organu in skladu za reševanje bank 
(ZOSRB) (Uradni list RS, št.  97/14 in 91/15).  
21  Glej odstavek  3.2.3 Mnenja CON/2015/52, odstavek  4.2 M nenja CON/2008/51 in odstavek  3.3 Mnenja 
CON/2007/26.  
ECB-PUBLIC 
7 3.1.6  Obravnava nasprotja int eresov v razmerju do obstoječih nalog Banke Slovenije ter  umeščenost  
opravljanja nalog v institucionalno ureditev NCB ob upoštevanju vidikov neodvisnosti centralne 
banke in odgovornosti  
V skladu s predlogom zakona mora Banka Slovenije z internimi pravili, ki jih objavi na svoji spletni 
strani, določiti organizacijsko ureditev glede izvajanja nalog v zvezi s sistemom jamstva za vloge 
tako, da se prepreči nastanek nasprotja interesov med nalogami, ki jih Banka Slovenije izvaja 
glede upravljanja sistema jamstv a za vloge, in njenimi drugimi nalogami22. ECB pričakuje, da bodo 
ta interna  pravil a ustrezno obravnavala  vsakršno nasprotje interesov zaradi nalog v zvezi s 
sistemom jamstva za vloge, prenesenih na Banko Slovenije. Opravljanje nalog Banke Slovenije v 
ok viru novega sistema jamstva za vloge sodi v institucionalno ureditev Banke Slovenije, ki je bila 
že prilagojena z namenom upoštevanja funkcij Banke Slovenije v zvezi z upravljanjem sedanjega 
sistema jamstva za vloge in upravljanjem premoženja23. 
Opravljanje nalog v zvezi s sistemom jamstva za vloge ne odpira vprašanj, ki bi izvirala iz vidikov 
odgovornosti. Predlog zakona zahteva, da Banka Slovenije izdela računovodske izkaze sklada, ki 
jih revidira pooblaščeni revizor, in jih vključi v poročilo o dejavnostih upravljanja sistema jamstva za 
vloge, ki ga izdela enkrat letno in objavi na svoji spletni strani24. 
3.1.7  Sorazmernost opravljanja nalog s finančnimi in operativnimi zmožnostmi Banke Slovenije in njeno 
zmožnostjo opravljanja nalog, povezanih z ESCB  
Banka Slovenij e mora imeti za ohranitev finančne neodvisnosti dovolj sredstev za opravljanje ne le 
svojih nalog, povezanih z ESCB, z operativnega in finančnega vidika, temveč tudi svojih 
nacionalnih nalog. S tega vidika ECB pozdravlja določbo predloga zakona, da se dejanski stroški 
Banke Slovenije v zvezi z njenimi nalogami, povezanimi s sistemom jamstva za vloge, vključno z upravljanjem sklada, poplačajo v breme bank, ki sodelujejo v sistemu jamstva za vloge, ali 
neposredno iz sklada. Vendar ECB izpostavlja, kakor zgoraj v zvezi s povračilom stroškov prek 
letnega nadomestila, da bi moralo biti tako poplačilo v zvezi z upravljanjem sistema jamstva za 
vloge pravočasno, in poziva organ, ki se posvetuje, da preuči možnost uvedbe mehanizma za povračilo stroškov, ki bi bil podoben mehanizmu, ki velja za funkcije NCB, povezane z nadzorom in 
reševanjem
25. 
3.1.8  Povezanost opravljanja nalog z znatnimi finančnimi tveganji  
ECB pozdravlja to, da predlog zakona pojasnjuje ureditev odgovornosti, ki velja za Banko 
Slovenije, kadar ravna v vlogi upravljavca sistema jamstva za vloge26. Vendar bi lahko organ, ki se 
posvetuje, zlasti zato, ker je Banki Slovenije zaupana cela vrsta upravnih in operativnih nalog v 
zvezi z upravljanjem sistema jamstva za vloge, ki se lahko štejejo za naloge države, preučil, ali je 
treba odgovornost za morebitno slabo upravljanje sistema jamstva za vloge ali sklada kakor koli 
                                              
22 Glej drugi in tretji odstavek 5.  člena predloga zakona.  
23 Banki Slovenije je zaupana naloga upravljanja sredstev v nacionalnem skladu za reševanje na podlagi Zakona o 
organu in skladu za reševanje bank, ki je bil prav tako sprejet kot ločen pravni akt in ne kot del Zakona o bančništvu, 
kakor je bilo prvotno predvideno (glej tudi Mnenje CON/2014/79).  Zakon o organu in skladu za reševanje bank je bil 
sprejet kmalu po objavi Mnenja CON/2014/79, decembra 2014.  
24 Glej peti odstavek 21.  člena in 40.  člen predloga zakona.  
25 Za več podrobnosti glej zgornjo opombo 20. 
26 Glej tudi odstavek  6 Mnenja CON/2014/79.  
ECB-PUBLIC 
8 omejiti, da bi Banko Slovenije zaščitili pred morebitnimi znatnimi finančnimi tveganji, ki bi lahko 
nastala zaradi obtožb o njenem neustreznem ravnanju.  
3.1.9  Sklep 
Predlog zakona upošteva pomisleke, ki bi se lahko pojavili, ker se Banki Slovenije nalaga cela 
vrsta nalog v zvezi z upravljanjem sistema jamstva za vloge, ki se lahko razume kot mešanica 
nalog centralnega bančništva na področju finančne stabil nosti in nalog države. V tem smislu 
predlog zakona upošteva, da je treba zagotoviti, da NCB ne bo financirala sistema jamstva za vloge, vključno kar zadeva financiranje kakršnega koli varovalnega mehanizma (če izredni prispevki sodelujočih bank in sredstva iz drugih virov niso na voljo ali ne zadoščajo), ki bi ga morala 
zagotoviti država. Vendar bi lahko nekaj elementov predloga zakona podrobneje uredili. Ob 
ugotovitvi, da bodo vsi stroški v zvezi s funkcijami Banke Slovenije kot upravljavca sistema jamstva 
za vloge v celoti kriti, bi se morali stroški, povezani z upravljanjem sistema jamstva za vloge in sklada, poplačati pravočasno. ECB tako poziva organ, ki se posvetuje, da preuči možnost uvedbe 
mehanizma za povračilo stroškov, ki bi se zgledoval po sistem u za plačilo stroškov opravljanja 
nalog Banke Slovenije, povezanih z nadzorom in reševanjem, kakor je navedeno v zgornjem odstavku 3.1.2. Poleg tega bi lahko preučili, ali je treba odgovornost za slabo upravljanje sistema 
jamstva za vloge oziroma sklada kakor koli omejiti, da bi Banko Slovenije zaščitili pred morebitnimi 
znatnimi finančnimi tveganji, ki bi lahko nastala zaradi obtožb o njenem neustreznem ravnanju.  
3.2 Zagotavljanje likvidnosti skladu s strani Banke Slovenije 
Predlog zakona ločeno od vloge Banke Slovenije pri upravljanju sistema jamstva za vloge 
omogoča, da Banka Slovenije zagotovi skladu likvidnost v obliki izrednih posojil
27. Kakor je ECB v 
preteklosti redno poudarjala, je nacionalna zakonodaja, ki določa, da nacionalna centralna banka 
ESCB fina ncira nacionalni sistem jamstva za vloge, združljiva s prepovedjo denarnega financiranja 
iz člena 123 Pogodbe samo, če so izpolnjeni nekateri omejevalni pogoji, tj.  da je tako financiranje 
kratkoročno, da rešuje nujne situacije, da so izpostavljena vprašanja sistemske stabilnosti in da 
odločanje ostane v diskreciji NCB28. ECB razume, da predlog zakona ta merila upošteva.  
3.3 Vključenost ECB v določanje metodologije za izračun rednih prispevkov  
Peti odstavek 31.  člena predloga zakona predvideva vključit ev ECB v  d oločanje metodologije za 
izračun rednih prispevkov , kar temelji na členu  13(2) Direktive 2014/49/EU. Taka navedba se ne 
sme razlagati kot prenos zadevnih nalog na ECB. ECB izpostavlja, da samo Uredba (EU) 
št. 1024/2013 prenaša na ECB bonitetne naloge v skl adu s členom 127(6) Pogodbe.  
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
 V Frankfurtu na Majni, 3. februarja 2016 
[podpis]  
Predsednik ECB  
Mario DRAGHI  
                                              
27  Glej 35.  člen predloga zakona.  
28  Glej Konvergenčno poročilo ECB iz leta 2014, str.  38. Glej tudi nedavno odstavek  3.1 Mnenja CON/2016/3 in 
odstavek  2.3.2 Mnenja CON/2015/52, pa tudi odstavek  3.2 Mnenja CON/2015/40, odstavek  4.1 Mnenja 
CON/2015/17 in odstavek  2.2 Mnenja CON/2014/86.