Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

(2023/C 40/07)

To sporočilo je objavljeno v skladu s členom 6b(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Obvestilo o odobritvi standardne spremembe (Uredba (EU) št. 1151/2012)

„Wiśnia nadwiślanka“

EU št.: PDO-PL-0586-AM01

Datum zahtevka: 26. oktober 2022

ZGO ( ) ZOP (X)

1. Ime proizvoda

„Wiśnia nadwiślanka“

2. Država članica, ki ji pripada geografsko območje

Poljska

3. Organ države članice, ki sporoči standardno spremembo

Ministrstvo za kmetijstvo in razvoj podeželja ul. Wspólna 30, 00-930 Varšava Poljska

oznaczenia@minrol.gov.pl

4. Opis odobrenih sprememb

Geografsko območje

Opis

Besedilo iz točke 5 specifikacije proizvoda in točke 4 enotnega dokumenta (Jedrnata opredelitev geografskega območja):

„Češnje ‚Wiśnia nadwiślanka‘ se proizvajajo na geografskem območju, ki zajema:

občine Lipsko, Sienno in Solec nad Wisłą v okrožju Lipsko, v regiji Mazowieckie,

občine Ożarów in Tarłów v okrožju Opatów, v regiji Świętokrzyskie,

občina Annopol v okrožju Kraśnik, v regiji Lubelskie.“

je bilo nadomeščeno z naslednjim:

„Višnje ‚Wiśnia nadwiślanka‘ se pridelujejo na geografskem območju, ki zajema:

občine Lipsko, Sienno, Solec nad Wisłą in Rzeczniów v okrožju Lipsko v regiji Mazowieckie,

občini Ożarów in Tarłów v okrožju Opatów ter občine Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtów in Bodzechów v okrožju Ostrowiec v regiji Świętokrzyskie,

občino Annopol v okrožju Kraśnik, v regiji Lubelskie.“

S to spremembo se geografsko območje razširja na občine Rzeczniów, Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtów in Bodzechów.

Te občine, ki ležijo neposredno ob primarnem območju, imajo enaka tla in enako podnebje, tamkajšnji pridelovalci pa imajo enako znanje in spretnosti. Tako je mogoče pridelati in ponuditi višnje „Wiśnia nadwiślanka“ z značilnostmi, opredeljenimi v zahtevku, ter doseči zadovoljiv pridelek. Glavni dejavniki, povezani s tlemi, ki temu območju dajejo edinstven značaj, so apnenčasta podlaga in vodotoki, vključno z reko Kamienna, saj med cvetenjem omilijo podnebne razmere ter s tem omogočijo učinkovito opraševanje in oploditev cvetov. Nasadov višenj „Wiśnia nadwiślanka“, ki so bili doslej maloštevilni, je v teh občinah vse več, kar je najboljši dokaz, da je na tem območju mogoče pridelovati to sorto višenj.

Ta sprememba zadeva geografsko območje in kot taka spada v opredelitev standardne spremembe, kot je določeno v členu 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Ta sprememba ne spada v kategorijo sprememb iz člena 53(2), točke (a) do (d).

Sprememba vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

„Wiśnia nadwiślanka“

EU št.: PDO-PL-0586-AM01— 26-10-2022

ZGO ( ) ZOP (X)

1. Ime [ZOP ali ZGO]

„Wiśnia nadwiślanka“

2. Država članica ali tretja država

Poljska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda [v skladu s Prilogo XI]

Razred 1.6. Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Pod zaščiteno označbo „Wiśnia nadwiślanka“ se lahko prodajajo le sadeži višenj sorte sokówka odroślowa.

Zaščitena označba porekla se nanaša na sadeže višenj „Wiśnia nadwiślanka“, ki se pridelujejo za uporabo v predelovalni industriji, zaradi izjemnega okusa pa tudi za neposredno uživanje. „Wiśnia nadwiślanka“ je ena od sort višenj sokówka odroślowa, ki se pojavljajo na Poljskem, in se je uveljavila predvsem na porečju reke Visle (poljsko Wisła), od koder izhaja tudi njeno ime (ki pomeni „višnja z območij vzdolž Visle“). Ta sorta nima latinskega imena. Nastala je s selekcijo, in sicer izhaja iz evropske pritlikave vrste (Prunus fruticosa), ki se razmnožuje vegetativno, s poganjki iz korenin. Prunus fruticosa Pall. spada v družino Rosaceae Juss, poddružino Prunoideae, rod Prunus L., podrod Cerasus (Mill.). Da „Wiśnia nadwiślanka“ resnično izhaja iz Prunus fruticosa Pall., dokazujejo njen način razmnoževanja, velikost sadeža, intenzivnost barve in dejstvo, da je mogoče na območju gojenja danes najti reliktne primerke dreves Prunus fruticosa Pall v le še nekaj naravnih enklavah. Sadeži „Wiśnia nadwiślanka“ so manjši od sadežev gojenih sort, ki izhajajo iz sort Prunus avium L. in Prunus cerasus L ter njunih hibridov.

Izraz sokówka pomeni, da je sadež namenjen predvsem proizvodnji soka (poljsko sok), pri čemer ima meso višnje (sadeža) intenzivno barvo, pečka je temna, njena barva pa je podobna barvi mesa višnje. Izraz odroślowa se nanaša na dejstvo, da višnje te sorte pet let po posaditvi začnejo iz korenin poganjati nove poganjke za razmnoževanje.

Sadež ima intenzivno barvo od temno rdeče do burgundsko rdeče in je po vsej površini enakomerno obarvan. Je okrogel in rahlo sploščen Je okrogel in rahlo sploščen. Razmerje med težo pečke in težo sadeža je sorazmerno s starostjo dreves in navadno znaša med 9,4 % in 11,3 %. Povprečni premer sadeža je 12–20 mm, teža pa 1,6–3,3 g, odvisno od starosti in lege drevesa. Rezultat dodatnega foliarnega gnojenja in ugodnih vremenskih razmer so lahko večji sadeži s premerom do 25 mm in težo do 4 g. Meso sadeža je enakomerne temno rdeče barve. Intenzivna barva se ohrani tudi po predelavi. Sadež je aromatičen, njegov okus in vonj pa sta značilna za višnje, pri čemer je okus izjemno močan in kiselkast.

Ne glede na namen uporabe morajo biti višnje „Wiśnia nadwiślanka“ čvrste, brez znakov gnilobe in brez vidnih tujih snovi, brez škodljivih organizmov ali poškodb, ki bi jih ti povzročili, brez odvečne zunanje vlage in brez tujega vonja oziroma okusa.

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“, namenjene industrijski predelavi, morajo biti obrane brez pecljev, ko kožica sadeža doseže barvo zrelega sadeža. Višnje so lahko različnih velikosti in imajo lahko vidne sončne ožige ali poškodbe zaradi toče, če se ohranijo značilnosti višenj „Wiśnia nadwiślanka“.

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“, namenjene neposrednemu uživanju, morajo biti obrane ročno. Sadeži morajo biti brez poškodb in svežega videza.

3.3. Surovine (samo za predelane proizvode) in krma (samo za proizvode živalskega izvora)

–

3.4. Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse proizvodne postopke je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju. Sadovnjaki se morajo nahajati na geografskem območju, opredeljenem v točki 4, na apnenčastih ali apnenčasto-glinastih tleh. Sadilni material se pridobi iz poganjkov iz korenin v najmanj pet let starih rodovitnih sadovnjakih, ki ležijo na zadevnem geografskem območju. Prostor za sadike ne sme biti manjši od 4 m x 2 m, kar pomeni 8 m2 na drevo. Gnojilo se uporablja skladno s standardnimi pravili za uporabo gnojil na sadnih rastlinah.

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“, namenjene neposrednemu uživanju, morajo biti obrane ročno. Julija se obirajo s pecljem, kasneje pa lahko tudi brez peclja.

Višenj „Wiśnia nadwiślanka“, ki dospejo do predelovalnega obrata v 24 urah, ni treba ohlajati. Če se višnje hranijo dlje časa, jih je treba primerno ohladiti.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Višnje, namenjene neposrednemu uživanju, se pakirajo v embalaže z vsebnostjo od 0,5 do 5 kg.

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“, namenjene predelavi, se obirajo v mrežaste košare, katerih največja teža ne presega 13 kg, ali paletne košare z zaprtim dnom s primerno težo.

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“ se pakirajo v primerno embalažo že pri obiranju. Ta obveznost je bila uvedena za zagotavljanje primerne kakovosti proizvoda ter zaradi nadzora in spremljanja porekla.

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“ se pridelujejo na geografskem območju, ki zajema:

— občine Lipsko, Sienno, Solec nad Wisłą in Rzeczniów v okrožju Lipsko v regiji Mazowieckie,

— občini Ożarów in Tarłów v okrožju Opatów ter občine Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtów in Bodzechów v okrožju Ostrowiec v regiji Świętokrzyskie,

— občino Annopol v okrožju Kraśnik v regiji Lubelskie.

5. Povezava z geografskim območjem

Območje pridelave višenj „Wiśnia nadwiślanka“ leži vzdolž reke Visle, zanj pa so značilne ugodne podnebne razmere in apnenčasta ali apnenčasto-glinasta podlaga. Vrhnja plast tal navadno ni globlja od 0,5 m, pod njo pa je trdna apnenčasta skalnata podlaga. Na podnebne razmere na opisanem območju vpliva tudi njegova lega vzdolž reke Visle, najdaljše reke na Poljskem, katere bližnja okolica ima posebno mikroklimo. Na območju gojenja višenj „Wiśnia nadwiślanka“ se v obdobju cvetenja običajno pojavi slana, kar je razlog, da višnje v posameznih letih različno bogato obrodijo, vendar ta vpliv blaži toplotni učinek reke Visle. Posledično je na tem geografskem območju stopnja zanesljivosti pridelave višenj razmeroma visoka.

Tla na območju pridelave višenj so predvsem nevtralna in alkalna, višnja „Wiśnia nadwiślanka“ pa v primerjavi z drugimi gojenimi sortami, ki najbolje uspevajo pri vrednosti pH med 6,7 in 7,1, dobro prenaša tudi vrednosti pH nad 7,0. Visoka vrednost pH teh tal je povezana z visoko vsebnostjo kalcija (več kot 1 000 mg/l).

Pomemben vidik posebnosti tega območja so znanje in spretnosti lokalnih pridelovalcev, ki so se naučili pridelovati višnje, značilne za to območje, ter so pridelovalne metode prilagodili prevladujočim tlom in podnebnim razmeram. To se odraža predvsem v pravi izbiri gostote sajenja in načina odstranjevanja poganjkov glede na vrsto tal, v katerih višnje rastejo, ter v odstranjevanju poganjkov iz korenin po petem letu pridelave. Če se poganjki ne odstranijo, drevesa postanejo grmičasta, poslabšajo se fitosanitarni pogoji za pridelek, sadeži so manjši in pridelek upade. Za povečano odpornost višnje „Wiśnia nadwiślanka“ proti boleznim je treba izbrati tudi primerne ukrepe varstva rastlin. To velja predvsem za ukrepe za zatiranje češnjeve muhe (Rhagoletis cerasi), saj se ob toplejši pomladi v kombinaciji z zgodnejšim cvetenjem višnje „Wiśnia nadwiślanka“ povečajo možnosti za napad odraslih osebkov te muhe tudi v obdobjih, ko to ne velja za druge gojene sorte.

Posebnosti proizvoda

Značilnosti višnje „Wiśnia nadwiślanka“ so naslednje:

— sadež je precej manjši od sadežev drugih gojenih sort,

— izjemno intenzivna barva soka,

— izjemno visoka vsebnost anticianinov: več kot 115 mg/100 g (z uporabo metode HPLC),

— visok refraktometrični indeks: 16–23 oBx,

— visoka vsebnost sladkorja: več kot 13 %,

— visoka kislost (vsebnost organske kisline): najmanj 1,4 %, izražena kot jabolčna kislina, z vrednostjo pH 8,1.

Vsebnost anticianinov v višnjah „Wiśnia nadwiślanka“ je za najmanj 20 % višja kot pri višnji łutówka, ki je najbolj priljubljena sorta gojene višnje na Poljskem in priznana kot najprimernejša za predelavo, pri čemer je razlika lahko tudi do 100 %. Razlika in dejanska vsebnost v absolutnem merilu sta odvisni od podnebnih razmer posameznega leta in lege.

Še ena posebnost višnje „Wiśnia nadwiślanka“ je, da se po odstranitvi peclja (zlasti v prvem tednu obiranja) manjša količina soka zlije v peceljno jamico in se spremeni v nekakšen žele, kar preprečuje nadaljnje cejenje soka, s tem pa se podaljša življenjska doba sadeža v primerjavi z drugimi gojenimi sortami.

Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda

Višnje sorte sokówka odroślowa so prvotno gojili v okolici vasi Słupia Nadbrzeżna. Sčasoma so se razširile vzdolž celotnega pasu ob reki Visli, kjer so podobna tla in podobne podnebne razmere. Ker se višnja, ki izhaja iz lokalne sorte višnje sokówka odroślowa, pojavlja na tem natančno opredeljenem območju vzdolž reke Visle, je znana kot „Wiśnia nadwiślanka“.

Če se ta drevesa gojijo v alkalnih tleh z višjo vsebnostjo kalcija, imajo krajšo življenjsko dobo (20–25 let), njihovi sadeži pa so manjši, bolj aromatični in intenzivnejše barve. V glinastih tleh, kjer se apnenec nahaja globlje, je mogoče najti drevesa, starejša od 50 let, z večjimi, vendar manj aromatičnimi sadeži. Zaradi prisotnosti kalcija v podtalju je njihov sok gostejši, na kar kaže razmeroma visoka stopnja ekstrakta in pigmenta, višnje pa imajo tudi odličen okus in so v predelovalni industriji zelo iskane. Takih značilnosti ni mogoče doseči s tlemi, katerih vrednost pH je nižja od nevtralne in ki imajo nizko vsebnost kalcija.

Lokalna sorta višnje sokówka odroślowa pri prenosu na druga geografska območja navadno dobro raste, vendar precej težje obrodi. To je posledica razmeroma zgodnjega cvetenja in s tem povezane škode, ki jo povzroča hladno spomladansko vreme, kar onemogoča zadovoljiv pridelek. Zaradi mikroklimatskih razmer, ki so drugačne od razmer na opredeljenem geografskem območju, so sadeži večji ter imajo višjo vsebnost vode in nižjo stopnjo ekstrakta.

Kombinacija vpliva tamkajšnjih tal in bližine reke se kaže v rasti in cvetenju, pa tudi v bogati rodnosti in sadežih najboljše kakovosti z navedenimi specifičnimi značilnostmi. Kakovost je tesno in neločljivo povezana z lego sadovnjakov ter tlemi in podnebnimi razmerami, ki v njih prevladujejo. Vse druge sorte višenj na tleh in v podnebnih razmerah, ki prevladujejo na zadevnem območju, rastejo slabše in obrodijo manj.

Poleg specifičnega okolja, v katerem rastejo višnje „Wiśnia nadwiślanka“, so za kakovost pomembne tudi zgoraj opisane izjemne spretnosti lokalnih pridelovalcev.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://www.gov.pl/web/rolnictwo/produkty-zarejestrowane-jako-chronione-nazwy-pochodzenia-chronione-oznaczenia-geograficzne-oraz-gwarantowane-tradycyjne-specjalnosci

(1) UL L 179, 19.6.2014, str. 17.