[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.9.2005

KOM(2005) 445 končno

2005/0190 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o posebnem programu, s katerim se bo izvajal sedmi okvirni program (2007 do 2011) Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) na področju jedrskih raziskav in usposabljanja

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. KONTEKST PREDLOGOV

Komisija je 6. aprila 2005 sprejela predlog[1] sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2007 do 2011). Navedla je, da se bodo dejavnosti delile na dva posebna programa, ki ustrezata „posrednim“ ukrepom na področju raziskav fuzijske energije ter jedrske fisije in varstva pred sevanjem ter „neposrednim“ raziskovalnim dejavnostim Skupnega raziskovalnega središča na področju jedrske energije. Ta programa sta predmet zadevnih predlogov. Komisija bo predstavila tudi predloge s tem povezanih „pravil za udeležbo in razširjanje“.

Politični okvir in cilji so določeni v sporočilu „Oblikovanje ERP znanja za rast“[2].

Posebna programa sedmega okvirnega programa Euratoma sta v povezavi z nujnimi nacionalnimi ukrepi in ukrepi v industriji namenjena reševanju glavnih vprašanj in izzivov na tem področju raziskav v Evropi.

Finančna podpora na evropski ravni nudi priložnosti za povečanje odličnosti in učinkovitosti raziskav na način, ki ni mogoč na nacionalni ravni. Posebna programa sedmega okvirnega programa Euratom omogočata nadaljnjo konsolidacijo Evropskega raziskovalnega prostora na tem področju, saj dosegata kritično maso in strukture na novih področjih raziskav z novimi sredstvi in podpirata prost pretok idej, znanja in raziskovalcev.

Z izvajanjem posebnih programov se bo potencial ukrepov na evropski ravni, da povečajo odličnost pri raziskavah, izkoristil v največji možni meri. To vključuje prepoznavanje in podporo obstoječi odličnosti na tem področju v Evropski uniji, pa tudi ustvarjanje zmogljivosti za prihodnjo odličnost na področju raziskovanja.

Kjer bo mogoče, se bo vpliv posebnih programov povečal z dopolnjevanjem z drugimi programi Skupnosti, kot so na primer strukturni skladi. To je v skladu s pristopom, kateremu bo sledil posebni program ES „Zmogljivosti“, saj bo pomemben vidik posebnega programa Euratoma za posredne ukrepe tudi podpora raziskovalnim infrastrukturam, v tem primeru na posebnem področju jedrske znanosti in tehnologije.

2. PREDHODNO POSVETOVANJE

Pri pripravi teh predlogov je Komisija tako kot pri okvirnem programu upoštevala stališča, ki so jih v obsežnem posvetovanju izrazile druge institucije EU in države članice, pa tudi številne zainteresirane strani, vključno z znanstveno skupnostjo in industrijo. Poleg tega se predloga posebnih programov naslanjata na temeljito presojo vplivov, ki je bila narejena za predlog sedmega okvirnega programa[3], in rezultate petletnega ocenjevanja okvirnega programa[4].

3. PRAVNI VIDIKI

Zadevna predloga posebnih programov obsegata isto obdobje kot okvirni program (2007 do 2011), ki temelji na členu 7 Pogodbe Euratom. V skladu z drugim odstavkom tega člena se raziskovalni programi pripravijo za obdobje največ petih let. Tako obdobje trajanja zadevnih predlogov ne ustreza obdobju trajanja posebnih programov ES.

Komisija predlaga, da se v skladu s predvidenim zakonodajnim postopkom predvidi možnost obnovitve teh posebnih programov za obdobje od 2012 do 2013, v kolikor okoliščine temu ne nasprotujejo.

4. PORABA PRORAčUNSKIH SREDSTEV

V „zakonodajnem finančnem izkazu“, ki je priložen tej odločbi, so določene proračunske posledice ter človeški in upravni viri, pa tudi okvirne številke za obdobje od 2012 do 2013.

Komisija namerava ustanoviti izvajalsko agencijo in ji zaupati določene naloge, ki so potrebne za izvajanje posebnega programa posrednih ukrepov[5].

5. IZVAJANJE NA SKLADEN IN FLEKSIBILEN NAčIN

5.1. Prilagajanje novim potrebam in priložnostim

Bistvenega pomena je, da je izvajanje posebnih programov dovolj fleksibilno, da lahko ostanejo na čelu znanstvenega in tehnološkega razvoja na jedrskem področju na splošno in da upoštevajo nastajajoče industrijske, politične ali družbene potrebe. Pri posrednih ukrepih se bo to doseglo zlasti z delovnimi programi, ki se bodo s pomočjo odborov predstavnikov držav članic posodobili vsako leto in ki bodo določili teme za načrtovane pozive k oddaji predlogov. Če se pojavijo nove prednostne naloge, ki zahtevajo hiter odziv, so mogoče hitrejše spremembe, zlasti če te nove prednostne naloge izhajajo iz nepredvidenih političnih potreb.

To večletno načrtovanje programov bo odprto za širok obseg prispevkov, da bi zagotovili, da bodo podrte dejavnosti ohranile neposreden pomen za razvijajoče se raziskovalne potrebe industrije in politik EU na jedrskem področju. Enega izmed teh prispevkov bo zagotovila zunanja svetovalna skupina za energetiko, ustanovljena v okviru posebnega programa ES „Sodelovanje“, z učinkovitim multidisciplinarnim članstvom in ravnotežjem akademskih in industrijskih stališč.

Tehnološke platforme, ki naj bi se v bližnji prihodnosti uvedle na določenih tematskih področjih posebnih programov, bi lahko zagotovile dodatne zunanje prispevke.

Drugi forumi in skupine, npr. Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), lahko Komisiji primerno svetujejo glede priložnosti in prednostnih nalog v zvezi z raziskovalnim sektorjem Euratoma.

5.2. Medsektorska vprašanja

Komisija bo zagotovila splošno skladnost pri izvajanju sedmega okvirnega programa Euratom. Delovni programi v okviru posebnih programov se bodo pregledovali na usklajen način, da se bodo lahko medsektorska vprašanja popolnoma upoštevala.

Odbori predstavnikov držav članic imajo tudi pomembno nalogo, da Komisiji pomagajo dosegati učinkovito skladnost in usklajenost izvajanja v in med posebnimi programi. To pomeni visoko raven usklajenosti med predstavniki različnih sestavov odborov znotraj držav članic.

Posebna pozornost bo posvečena tistim ukrepom, ki spadajo tako na področje Euratoma kot tudi posebnih programov ES, npr. uporabi naprednih reaktorjev pri proizvodnji vodika ali razvoju naprednih materialov. Če je možno glede na težave, ki izhajajo iz tega, da obstajata dva okvirna programa, ki spadata na področji različnih pogodb, se lahko na podlagi izkušenj, pridobljenih v okviru šestega okvirnega programa, izvedejo skupni pozivi.

Posebno pomembna so naslednja vprašanja, za katera so predvideni posebni ukrepi za usklajen pristop:

- Mednarodno sodelovanje: to je pomemben vidik programa Euratom. S strateškim pristopom se bo spodbujalo ukrepe na tem področju in obravnavalo posebna vprašanja, pri katerih gre za skupni interes in korist.

- Raziskovalne infrastrukture: potrebno je tesno sodelovanje s programom ES „Zmogljivosti“, da bi zagotovili podporo ključnim infrastrukturam za jedrske raziskave, ki se pri raziskavah splošno uporabljajo.

- Povezava s politiko Skupnosti : uredilo se bo vse potrebno za učinkovito usklajevanje znotraj služb Komisije, zlasti da bi zagotovili, da bodo dejavnosti še naprej ustrezale potrebam razvoja politik EU. V ta namen lahko skupine uporabnikov iz različnih služb Komisije, ki so pristojne za zadevne politike, pomagajo pri večletnem načrtovanju programov.

- Razširjanje in prenos znanja : potreba po uporabi rezultatov raziskav je pomembna lastnost posebnih programov, pri čemer je poseben poudarek na prenosu znanja med državami, med disciplinami in z akademskega področja v industrijo, tudi s pomočjo mobilnosti raziskovalcev.

- Znanost v družbi: ta dejavnost programa ES „Zmogljivosti“ ima tudi vzporednice v dejavnostih na jedrskem področju. Očitna je možnost za obe strani koristnega bogatenja na področjih, kot sta vodenje in vprašanja, povezana z zainteresiranimi stranmi, zlasti tista, ki so povezana s strinjanjem lokalnega prebivalstva glede spornih zmogljivosti.

6. POENOSTAVITEV IN METODE VODENJA

Zamisli iz delovnega dokumenta Komisije z dne 6. aprila 2005 in obširne razprave, ki so sledile temu dokumentu, bodo prispevale k znatni poenostavitvi pri izvajanju sedmega okvirnega programa. Mnogi izmed predlaganih ukrepov bodo predstavljeni v pravilih za udeležbo in razširjanje, predvsem za občutno skrajšanje upravnih postopkov ter poenostavitev shem financiranja in zahtev za poročanje.

V okviru dela posebnega programa za posredne ukrepe, namenjenega fisiji, bodo predlagane izboljšave, ki so primerljive s tistimi, ki so predvidene za ukrepe dela „Sodelovanje“ programa ES.

7. VSEBINA POSEBNIH PROGRAMOV

7.1. Jedrske raziskave in usposabljanje (posredni ukrepi)

Ta posebni program obsega naslednji tematski prednostni nalogi:

(i) Raziskave fuzijske energije: razvoj baze znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodarno izvedljive, ter izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) kot pomemben korak na poti k temu cilju. Ta tematska prioriteta obsega naslednja področja dejavnosti:

- izgradnja reaktorja ITER,

- raziskave in razvoj za pripravo obratovanja reaktorja ITER,

- tehnološke dejavnosti za pripravo elektrarne DEMO,

- dolgoročne raziskovalne in razvojne dejavnosti,

- človeški viri, izobraževanje in usposabljanje,

- infrastrukture,

- odziv na nastajajoče in nepredvidene politične potrebe.

(ii) Jedrska fisija in varstvo pred sevanjem: spodbujanje varne uporabe in izkoriščanja jedrske fisije in drugih uporab sevanja v industriji in medicini. Ta tematska prednostna naloga obsega naslednja področja dejavnosti:

- ravnanje z radioaktivnimi odpadki,

- reaktorski sistemi,

- varstvo pred sevanjem,

- podpora in dostop do raziskovalnih infrastruktur,

- človeški viri in usposabljanje, vključno z mobilnostjo.

Na splošno ima ta posebni program močne elemente kontinuitete s prejšnjimi okvirnimi programi, saj gradi na dokazani dodani vrednosti evropske podpore te vrste. Poleg tega vsebuje pomembne novosti, ki zahtevajo poseben premislek glede izvajanja:

- Okrepljen pristop k usklajevanju nacionalnih raziskovalnih programov na področju jedrske fisije in varstva pred sevanjem.

- Skupna izvedba projekta ITER v mednarodnem okviru, ustanovitev skupnega podjetja za ITER v okviru Euratoma in nadaljnja krepitev usklajenosti integriranih evropskih raziskovalnih dejavnosti na področju fuzijske energije.

- Predviden je bolj ciljno usmerjen pristop k mednarodnemu sodelovanju znotraj vsake teme, pri čemer se v delovnih programih v skladu s strateškim pristopom k predvidenemu mednarodnemu sodelovanju določijo posebni ukrepi sodelovanja.

- V okviru vsake izmed tem se bo podprla komponenta, ki omogoča fleksibilen odgovor na nastajajoče potrebe in nepredvidene politične potrebe, izvajanje pa bo temeljilo na izkušnjah, pridobljenih pri ukrepih znanstvene pomoči politiki ter novih in nastajajočih znanstvenih in tehnoloških shemah, ki jih je uvedel šesti okvirni program, pa tudi na izkušnjah, pridobljenih na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij na področju IKT.

V času trajanja tega posebnega programa in predvidenega podaljšanja do leta 2013 se lahko pokažejo priložnosti za ustanovitev učinkovitega skupnega podjetja, na primer na področju ravnanja z radioaktivnimi odpadki[6]. Službe Komisije bodo Svetu ob ustreznem času predložile predloge za ustanovitev takih podjetij.

7.2. Skupno raziskovalno središče (neposredni ukrepi)

Skupno raziskovalno središče (JRC) bo pri izpolnjevanju svojih nalog upoštevalo notranji razvoj znotraj služb Komisije, pa tudi razvoj na evropski in svetovni ravni na jedrskem področju.

V ta namen se bo sistematično prizadevalo za krepitev sodelovanja Skupnega raziskovalnega središča z raziskovalnimi organizacijami držav članic.

V povezavi z Lizbonsko agendo in na zahtevo večine svojih zainteresiranih strani se bo Skupno raziskovalno središče močno posvečalo usposabljanju in upravljanju znanja. Nadaljevalo bo s svojimi dejavnostmi raziskav in tehnološkega razvoja na področjih, povezanih z ravnanjem z odpadki in vplivom na okolje.

Na področju jedrske varnosti so najpomembnejše spremembe odgovor na razvoj politik Skupnosti, nove potrebe, ki so jih izrazile službe Komisije, in na sodelovanje Skupnosti pri mednarodnih pobudah, kot je IV. generacija.

Skupno raziskovalno središče se z jedrsko varnostjo ukvarja 30 let, vendar se je mednarodni okvir v zadnjih letih močno spremenil in postavka o neširjenju postaja vedno bolj pomembna. Vendar notranji razvoj služb Komisije temelji tudi na neprekinjeni podpori Skupnega raziskovalnega središča na bolj tradicionalnih področjih.

8. OBLIKOVANJE ERP ZNANJA ZA RAST

Za nujni hitri napredek k gospodarstvu in družbi znanja so potrebne nove ambicije in učinkovitost evropskih raziskav. Vsi akterji v Evropski uniji imajo svojo vlogo – nacionalne vlade, raziskovalne družbe, industrija.

Vsi posebni programi, s katerimi se izvaja sedmi okvirni program (ES in Euratom), so usmerjeni v to, da ob razpoložljivih sredstvih čimbolj povečajo učinek in vpliv sredstev za raziskave na evropski ravni. Ključni vidiki so: poudarek na tematskih prednostnih nalogah ustreznih posebnih programov z dejavnostmi in sredstvi za izvajanje, usmerjenimi v izpolnjevanje teh ciljev; močna kontinuiteta; dosleden poudarek na podpiranju obstoječe odličnosti in ustvarjanju možnosti za bodočo odličnost pri raziskavah; usmerjeno in poenostavljeno upravljanje za zagotovitev prijaznosti do uporabnika in stroškovne učinkovitosti in taka notranja fleksibilnost, da okvirni program ustreza novim potrebam in priložnostim.

2005/0190 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o posebnem programu, s katerim se bo izvajal sedmi okvirni program (2007 do 2011) Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti prvega odstavka člena 7 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[7],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[8],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[9],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s Sklepom Sveta št. /Euratom o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2007 do 2011) (v nadaljnjem besedilu „okvirni program“) se okvirni program izvaja s posebnimi programi, ki določijo podrobna pravila za njihovo izvajanje in trajanje ter predvidijo potrebna sredstva.

(2) Okvirni program je sestavljen iz dveh vrst dejavnosti: (i) neposredni ukrepi na področju raziskav fuzijske energije ter raziskav jedrske fisije in varstva pred sevanjem ter (ii) neposredni ukrepi za dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča na področju jedrske energije. Dejavnosti iz točke (i) se izvajajo v okviru tega posebnega programa.

(3) Za ta program morajo veljati pravila za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter za razširjanje rezultatov raziskav za okvirni program (v nadaljnjem besedilu „pravila za udeležbo in razširjanje“).

(4) Okvirni program mora dopolnjevati druge ukrepe EU na področju raziskovalne politike, ki so nujni za celotna strateška prizadevanja za izvajanje Lizbonske strategije, zlasti tiste s področja izobraževanja, usposabljanja, konkurenčnosti in inovacij, industrije, zdravstva, varstva potrošnikov, zaposlovanja, energetike, prometa in okolja.

(5) Ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 26. novembra 2004 o spremembi pogajalskih direktiv v zvezi s projektom ITER[10] bo v okviru širšega pristopa k fuzijski energiji izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja ITER v Evropi osrednji vidik dejavnosti na področju raziskav fuzije, ki se bodo izvajale v okviru okvirnega programa.

(6) Dejavnosti EU, ki prispevajo k uresničevanju projekta ITER, zlasti tiste, ki so potrebne za začetek gradnje reaktorja ITER v Cadaracheju ter za raziskave in razvoj na področju tehnologije ITER v času trajanja okvirnega programa, usmerja skupno podjetje v smislu poglavja 5 naslova II Pogodbe.

(7) Tudi vidiki raziskav in tehnološkega razvoja na področju znanosti in tehnologije jedrske fisije se lahko izvajajo preko skupnih podjetij, ustanovljenih na podlagi naslova II poglavja 5 Pogodbe.

(8) V skladu s členom 101 Pogodbe je Skupnost sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na področju jedrskih raziskav. Zaradi nadaljnjega vključevanja Skupnosti v svetovno raziskovalno skupnost si je treba prizadevati za krepitev mednarodnega sodelovanja na področju raziskav. Zato mora biti ta posebni program odprt za države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa mora biti odprt tudi za subjekte iz tretjih držav in mednarodne organizacije za znanstveno sodelovanje.

(9) Raziskovalne dejavnosti, izvedene v okviru tega programa, spoštujejo temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah.

(10) Okvirni program mora prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja.

(11) Zagotoviti je treba dobro finančno upravljanje okvirnega programa in njegovo izvajanje na kar se da učinkovit in uporabnikom prijazen način ter tudi lahek dostop za vse udeležence, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami.

(12) Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, prav tako pa je treba storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[11], Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[12], in Uredbo (ES) št. 1074/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[13].

(13) Vsako tematsko področje mora imeti lastno proračunsko vrstico v splošnem proračunu Evropskih skupnosti.

(14) Pri izvajanju tega programa je treba primerno pozornost posvetiti integraciji načela enakosti spolov ter med drugim tudi delovnim pogojem, preglednosti postopkov zaposlovanja in poklicnemu razvoju v zvezi z raziskovalci, zaposlenimi pri projektih in programih, ki se financirajo v okviru ukrepov tega programa, za katere nudi referenčni okvir Priporočilo Komisije z dne 11. marca 2005 o Evropski listini za raziskovalce ter o Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev[14].

(15) Po posvetovanju z Znanstveno-tehničnim odborom –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen

V okviru sedmega okvirnega programa Euratoma se za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011 sprejme posebni program za jedrske raziskave in usposabljanje na področju fuzijske energije, jedrske fisije in varstva pred sevanjem, v nadaljnjem besedilu „posebni program“.

Člen 2

Posebni program podpira raziskovalne dejavnosti in usposabljanje na področju jedrske energije, pri čemer podpira vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo na naslednjih tematskih področjih:

1. raziskave fuzijske energije

2. raziskave jedrske fisije in varstvo pred sevanjem.

Na področju raziskav fuzijske energije se na podlagi naslova 5 Pogodbe II poglavja ustanovi skupno podjetje za upravljanje in izvajanje evropskega prispevka k projektu ITER in dodatnih dejavnosti, ki so usmerjene v hitro uresničenje fuzijske energije.

Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so določeni v Prilogi.

Člen 3

V skladu s členom 3 okvirnega programa znaša znesek, potreben za izvajanje posebnega programa, 2 553 milijonov EUR, od česar je odhodkom za poslovanje Komisije namenjeno 15 %.

Raziskave fuzijske energije | 2 159 |

Jedrska fisija in varstvo pred sevanjem | 394 |

Člen 4

1. Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa, se izvedejo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.

2. Naslednje raziskovalne dejavnosti se ne financirajo v okviru tega programa:

- raziskovalne dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah,

- raziskovalne dejavnosti, ki naj bi se izvajale v državi članici, kjer so takšne raziskovalne dejavnosti prepovedane.

Člen 5

1. Posebni program se izvaja s shemami financiranja, ki so določene v Prilogi II k okvirnemu programu.

2. Za ta posebni program se uporabljajo pravila za udeležbo in razširjanje.

Člen 6

1. Komisija sestavi delovni program za izvedbo posebnega programa, v katerem podrobno navede cilje ter prednostne naloge na področju znanosti in tehnologije, določene v Prilogi, sheme financiranja, ki se bodo uporabile za temo, za katero se lahko predloži predloge, ter časovni razpored izvajanja.

2. Delovni program upošteva ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Po potrebi se posodablja.

3. Delovni program določi merila, v skladu s katerimi se ocenjujejo predlogi za neposredne ukrepe v okviru shem financiranja in izbirajo projekti. Merila so odličnost, učinek in izvajanje, v tem okviru pa se v delovnem programu lahko nadalje opredeli ali dopolni dodatne zahteve, ponderje in mejne vrednosti.

4. Delovni program lahko opredeli:

3. organizacije, ki prejemajo prispevke v obliki članarine

4. podporne ukrepe za dejavnosti nekaterih pravnih subjektov.

Člen 7

1. Za izvedbo posebnega programa je odgovorna Komisija.

2. Komisiji pri izvajanju posebnega programa pomaga posvetovalni odbor. Člani tega odbora se lahko menjujejo glede na različne točke dnevnega reda odbora. Za vidike, povezane s fisijo, so sestava tega odbora in podrobni operativni predpisi in postopki, ki se za njega uporabljajo, določeni v Sklepu Sveta 84/338/Euratom, ESPJ, EGS z dne 29. junija 1984 o strukturah in postopkih za upravljanje in usklajevanje raziskovalnih, razvojnih in predstavitvenih dejavnosti v Skupnosti[15]. Za vidike, povezane s fisijo, je isto določeno v Sklepu Sveta z dne 16. decembra 1980 o ustanovitvi posvetovalnega odbora za fuzijski program, kakor ga spreminja Sklep Sveta 2005/336/Euratom z dne 18. aprila 2005[16].

3. Komisija odbor redno obvešča o splošnem napredku pri izvajanju posebnega programa in mu predloži podatke o vseh dejavnostih RTR, ki se financirajo v okviru tega programa.

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN DEJAVNOSTI

1. UVOD

Jedrska energija je s skupno inštalirano zmogljivostjo okrog 135 GWe v EU glavni vir električne energije, ki ne proizvaja ogljika, za pokrivanje osnovnih obremenitev in prispeva tretjino trenutno proizvedene električne energije. Zato ima ključno vlogo pri omejevanju emisij toplogrednih plinov v EU in pomembno prispeva k izboljšanju neodvisnosti, zanesljivosti in raznolikosti oskrbe z energijo v Uniji.

Dolgoročno nudi jedrska fuzija možnost skoraj neomejene zaloge čiste energije, pri čemer predstavlja reaktor ITER ključni naslednji korak k doseganju tega končnega cilja. Uresničitev projekta ITER je zato v ospredju sedanje strategije EU, čeprav jo mora spremljati močan in usmerjen evropski program raziskav in razvoja za pripravo na izkoriščanje reaktorja ITER ter razvoj tehnologij in baze znanja, potrebnih med njegovim obratovanjem in tudi pozneje.

Po drugi strani je jedrska fuzija uresničljiva možnost za tiste države članice, ki bi to tehnologijo rade izkoristile za uravnoteženo kombinacijo oskrbe z energijo. Raziskave in usposabljanje so odločilnega pomena pri zagotavljanju visoke ravni jedrske varnosti tako sedaj kot tudi v prihodnosti, ohranjanju napredka v smeri trajnostnih rešitev glede ravnanja z odpadki in izboljševanju učinkovitosti in konkurenčnosti sektorja kot celote. Raziskave na področju varstva pred sevanjem predstavljajo bistven vidik te politike, saj zagotavljajo optimalno varnost javnosti in delovne sile pri vseh medicinskih in industrijskih aplikacijah.

Na vseh področjih je bistvenega pomena ustrezna raven vlaganja v raziskave, če naj Evropa ostane konkurenčna; da bi dosegli največjo možno učinkovitost, to zahteva usklajeno delovanje na ravni EU s stalnim sodelovanjem med državami članicami in velika prizadevanja za ohranitev infrastruktur, sposobnosti in znanja. Na splošno bodo raziskave potrebne tudi za odkrivanje novih znanstvenih in tehnoloških možnosti in za prožen odziv na nove politične potrebe, ki nastajajo v času trajanja okvirnega programa.

2. TEMATSKA PODROčJA RAZISKAV

2.1. Fuzijska energija

Izgradnja reaktorja ITER v Cadaracheju v Franciji in projekti „širšega pristopa“ za pospešitev razvoja fuzijske energije se bodo izvajali v okviru mednarodnega sodelovanja. Z mednarodnim sporazumom ITER se bo ustanovila Organizacija ITER. Izgradnja reaktorja ITER in projekti širšega pristopa, pa tudi njihova uporaba skupaj z drugimi zmogljivostmi na področju mednarodnega sodelovanja, bosta tako sodelovanje povzdignili na raven brez primere. To bo Evropi prineslo številne koristi, zlasti v smislu učinkovitosti in morebitne delitve stroškov.

Evropska agencija (Domestic Agency) za ITER bo ustanovljena kot skupno podjetje v okviru Pogodbe Euratom. Preko nje bo Euratom izpolnjeval svoje mednarodne obveznosti, ki izhajajo iz Sporazuma ITER, poleg tega pa bo zagotavljala, da bo Euratom na učinkovit in skladen način zagotavljal evropski prispevek k projektu ITER in projektom širšega pristopa, vključno z dejavnostmi na področju raziskav in razvoja, ki podpirajo te projekte.

Evropa ima na področju raziskav fuzijske energije vodilno vlogo zaradi enotnega in v celoti integriranega evropskega fuzijskega programa v smislu Evropskega raziskovalnega prostora (ERP), močne stalne podpore Skupnosti, usklajevanja s strani Euratoma in razvoja človeškega kapitala v Euratomovih združenjih za fuzijo. Združenja za fuzijo so središča odličnosti na področju raziskav fuzije in razpolagajo z obširno mrežo sodelovanja, ki v veliki meri temelji na njihovih eksperimentalnih zmogljivostih. Izjemni razvoj tehnologije, ki ga je Euratom prispeval k dejavnostim tehničnega projektiranja reaktorja ITER, in uspešna uporaba zmogljivosti JET sta močno prispevala k nadaljnjemu spodbujanju tesne povezanosti evropskega fuzijskega programa. To je Evropi tudi zagotovilo znanje in izkušnje, potrebne za široko zastavljeno sodelovanje pri vseh vidikih raziskav fuzijske energije, vključno z uresničevanjem projekta ITER in projektov širšega pristopa. Na podlagi teh dosežkov bosta organizacija in upravljanje sedmega okvirnega programa zagotovila učinkovito usklajenost dejavnosti na področju raziskav in razvoja za doseganje kratkoročnih in dolgoročnih ciljev programa.

Hiter razvoj fuzije zahteva tudi obsežno industrijsko bazo, da se zagotovi pravočasna uporaba fuzijske energije. Evropska industrija je že občutno prispevala k tehničnemu projektiranju reaktorja ITER. V času trajanja sedmega okvirnega programa bo evropska industrija, vključno z MPS, igrala vodilno vlogo pri izgradnji reaktorja ITER, poleg tega pa si bo prizadevala za polno sodelovanje pri razvoju tehnologij fuzijske energije za elektrarno DEMO („predstavitvena“ fuzijska elektrarna) in prihodnje fuzijske elektrarne.

Projekt ITER in evropski program raziskav fuzijske energije bosta prispevala k nekaterim izmed nujnih ukrepov, ki jih je poročilo skupine na visoki ravni („Kokovo poročilo“) označilo kot bistvene za napredek Lizbonske strategije. Zlasti bo ITER postal privlačen za najboljše znanstvenike s področja fuzije, inženirje in industrije visoke tehnologije. To bo koristilo tako evropskemu fuzijskemu programu kot tudi splošni znanstveni in tehnični bazi znanja. Spretnosti in znanje, ki jih bo evropska industrija pridobila ob gradnji sistemov in komponent za reaktor ITER, ki bodo morali izpolnjevati visoke tehnične zahteve, bodo pomagali povečati njeno konkurenčnost.

Splošni cilj

Razviti bazo znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodarno izvedljive, ter izgradnja reaktorja ITER kot pomemben korak na poti k temu cilju.

Dejavnosti

(i) Izgradnja reaktorja ITER

To vključuje dejavnosti, potrebne za skupno izgradnjo reaktorja ITER kot mednarodne raziskovalne infrastrukture:

- EU bo imela kot gostiteljica projekta posebno odgovornost znotraj Organizacije ITER in bo igrala vodilno vlogo, zlasti pri pripravi lokacije, ustanovitvi Organizacije ITER, upravljanju in izbiri kadra, pa tudi pri splošni tehnični in administrativni podpori.

- EU bo kot pogodbena stran pri projektu ITER prispevala k izgradnji opreme in objektov, ki so znotraj območja reaktorja ITER in so bistvene za njegovo uporabo, ter podpirala projekt med gradnjo.

- Dejavnosti na področju raziskav in razvoja v podporo izgradnji reaktorja ITER bodo potekale v okviru združenj za fuzijo in evropskih industrij. Vključevale bodo razvoj in testiranje komponent in sistemov.

(ii) Raziskave in razvoj za pripravo obratovanja reaktorja ITER

Usmerjen fizikalno-tehnološki program se bo osredotočil na konsolidacijo projektnih odločitev v zvezi z reaktorjem ITER in na priprave na hiter začetek obratovanja reaktorja, pri čemer bo občutno zmanjšal čas in znižal stroške, potrebne za doseganje osnovnih ciljev projekta. Izvajal se bo preko usklajenih eksperimentalnih in teoretičnih dejavnosti ter modeliranja z uporabo zmogljivosti JET in drugih naprav združenj, zagotavljal bo potrebni vpliv Evrope na projekt ITER, poleg tega pa bo pripravil vse potrebno za zagotovitev velikega vpliva Evrope pri uporabi reaktorja. Program bo vključeval:

- oceno posebnih ključnih tehnologij za obratovanje reaktorja ITER z dokončanjem in uporabo izboljšav na reaktorju JET (prva stena, sistemi ogrevanja, diagnostika);

- preverjanje scenarijev za obratovanje reaktorja ITER z usmerjenimi eksperimenti na reaktorju JET in drugih zmogljivostih ter z usklajenim modeliranjem.

V času trajanja sedmega okvirnega programa se bo izvedel pregled zmogljivosti, vključenih v program, pri čemer se bosta v povezavi z uporabo reaktorja ITER ocenili možnost postopnega prenehanja uporabe sedanjih zmogljivosti in potreba po novih napravah. Na tem pregledu bo temeljila morebitna podpora novim ali nadgrajenim napravam, da bi zagotovili, da bo program za ustrezne raziskave in razvoj ohranil zadostne zmogljivosti za fuzijo.

(iii) Tehnološke dejavnosti za pripravo elektrarne DEMO

V združenjih in industriji se bodo nadalje razvijale ključne tehnologije in materiali, potrebni za izdajo licence, izgradnjo in obratovanje elektrarne DEMO, da se bodo lahko testirali na reaktorju ITER in da se bo evropski industriji omogočilo, da bo sposobna izgraditi elektrarno DEMO in razvijati prihodnje fuzijske elektrarne. Izvajale se bodo naslednje dejavnosti:

- vzpostavitev posebne projektne skupine in izvajanje dejavnosti tehnične validacije in tehničnega projektiranja (EVEDA) za pripravo na izgradnjo Eksperimentalne obsevalne naprave za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij (IFMIF), ki se bo uporabljala za testiranje materialov za fuzijsko elektrarno – bistveni predpogoj za izdajo licence elektrarni DEMO;

- razvoj, testiranje materialov s pomočjo obsevanja in razvoj materialov z nizko aktivacijo, ki so odporni na radiacijo; razvoj ključnih tehnologij, potrebnih za obratovanje fuzijske elektrarne; načrt zasnove elektrarne DEMO z upoštevanjem varnostnih in okoljskih vidikov.

(iv) Dolgoročne raziskovalne in razvojne dejavnosti

Na podlagi dejavnosti projektov ITER in DEMO bo fuzijski program razvijal sposobnosti in povečal bazo znanja na področjih, ki so strateško pomembna za prihodnje fuzijske elektrarne. Te raziskovalne dejavnosti bodo izboljšale tehnično in gospodarsko izvedljivost fuzijske energije. Znotraj sedmega okvirnega programa so v ta namen predvidene naslednji posebni ukrepi:

- pri postopkih, ki veliko obetajo v zvezi z uporabo na reaktorjih, se bodo preučevali izboljšani koncepti za sheme magnetne konfinacije. Delo se bo osredotočilo na dokončanje izgradnje steleratorja W7-X; uporabo obstoječih naprav za povečanje eksperimentalnih podatkovnih baz in oceno prihodnjih perspektiv teh konfiguracij;

- izvedel se bo eksperimentalni program s področja fizike fuzije s ciljem zagotoviti celovito razumevanje fuzijske plazme, da bi optimalizirali projektiranje elektrarne;

- nadaljevalo se bo teoretično delo in modeliranje s končnim ciljem celovitega razumevanja fuzijske plazme za uporabo v reaktorjih

- izvedle se bodo študije družbenih in gospodarskih vidikov pridobivanja energije z jedrsko fuzijo ter ukrepi za spodbujanje osveščanja in izobraževanja javnosti v zvezi s fuzijo;

- nadaljevale se bodo sedanje dejavnosti na področju raziskav fuzijske energije preko inercialne konfinacije, s katerimi se bodo še naprej nadzorovale civilne raziskovalne dejavnosti držav članic na področju inercialne konfinacije.

(v) Človeški viri, izobraževanje in usposabljanje

Z naslednjimi ukrepi se bo tako za takojšnje kot tudi za srednjeročne potrebe projekta ITER in za nadaljnji razvoj fuzije zagotovilo primerne človeške vire in visoko raven sodelovanja v okviru programa:

- podpora mobilnosti raziskovalcev med organizacijami, ki sodelujejo pri programu, za izboljšanje sodelovanja in integracije programa ter za spodbujanje mednarodnega sodelovanja;

- visoka raven usposabljanja za inženirje in raziskovalce na podiplomski in podoktorski ravni, vključno z uporabo zmogljivosti programa kot učne platforme ter posebnimi seminarji in delavnicami

- spodbujanje inovacij in izmenjave znanja z ustreznimi univerzami, raziskovalnimi inštituti in industrijo.

(vi) Infrastrukture

Izvedba projekta ITER v Evropi v mednarodnem okviru Organizacije ITER bo del novih raziskovalnih infrastruktur z močno evropsko razsežnostjo.

(vii) Odziv na nastajajoče in nepredvidene politične potrebe

„Hitri program“ za razvoj fuzijske energije bi lahko fuzijsko energijo hitreje pripeljal na trg v okviru širše zastavljene politike za reševanje vprašanj zagotavljanja neprekinjene oskrbe z energijo v Evropi, podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja. Glavni cilj in pomemben mejnik „hitrega programa“ bi bila predčasna izgradnja elektrarne DEMO. V okviru sedmega okvirnega programa bi to pomenilo dejavnosti in projekte, ki so del mednarodnega širšega pristopa k fuzijski energiji, ki ga izvaja Euratom v sodelovanju s partnerji ITER.

2.2. Jedrska fisija in varstvo pred sevanjem

Na petih glavnih področjih dejavnosti, ki so opisana spodaj, se bodo izvajali posredni ukrepi. Vendar pa v okviru programa obstajajo pomembne medsektorske povezave, tako da je treba ustrezno upoštevati interakcije med različnimi dejavnostmi. V tem pogledu so bistvene podpora usposabljanju in raziskovalne infrastrukture. Potrebe po usposabljanju morajo biti ključni vidik vseh projektov v tem sektorju, ki jih financira EU, skupaj s podporo infrastrukturam pa bodo bistvenega pomena pri reševanju vprašanja sposobnosti na področju jedrske energije.

Za krepitev Evropskega raziskovalnega prostora je potreben skupni evropski pogled na ključne probleme in pristope. Vzpostavile se bodo povezave med nacionalnimi programi, poleg tega pa se bo spodbujalo povezovanje v mreže z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami, vključno z ZDA, NND, Kanado in Japonsko. Če je jasno razviden interes Skupnosti, mora Euratom v obstoječih forumih igrati aktivno vlogo pri usklajevanju dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja RTR na mednarodni ravni. Po potrebi se bo usklajevanje zagotovilo tudi s programom neposrednih ukrepov, ki jih na tem področju izvaja Skupno raziskovalno središče, pa tudi s posrednimi ukrepi v okviru raziskav fuzijske energije.

Prav tako je pomembna vzpostavitev povezav z raziskovalnimi dejavnostmi okvirnega programa ES, zlasti pri dejavnostih na področju evropskih standardov, izobraževanja in usposabljanja, varovanja okolja, raziskav materialov, upravljanja, skupnih infrastruktur, varnosti, varnostne kulture in energetike. Na mnogih tematskih področjih bo glavna značilnost dejavnosti mednarodno sodelovanje.

(i) Ravnanje z radioaktivnimi odpadki

Cilji

Z raziskavami in tehnološkim razvojem, usmerjenimi v izvajanje, naj bi se vzpostavila trdna znanstvena in tehnična podlaga za predstavitev tehnologij ter varnosti odlaganja izrabljenega goriva in dolgoživih radioaktivnih odpadkov v geološke formacije, podprl razvoj skupnega evropskega pogleda na glavna vprašanja v zvezi z ravnanjem z odpadki in njihovim odlaganjem in raziskale možnosti za zmanjšanje količine in/ali nevarnosti odpadkov z ločevanjem in pretvorbo ali na druge načine.

Dejavnosti

- Odlaganje v geološke formacije: raziskave in tehnološki razvoj na področju odlaganja visoko radioaktivnih in/ali dolgoživih odpadkov v geološke formacije, ki vključujejo tehnične študije in predstavitev zasnove odlagališč, opredelitev okolnih kamnin odlagališča v podzemnih raziskovalnih laboratorijih (tako splošno kot tudi glede na značilnosti lokacije), raziskave okolja odlagališča, študije pomembnih procesov v bližnjem (oblika odpadkov in umetne pregrade) in oddaljenem polju (skalna podlaga in možnosti za širjenje v biosfero), razvoj trdnih metodologij za oceno uspešnosti in varnosti ter preučevanje upravljanja in družbenih vprašanj, povezanih s strinjanjem javnosti.

- Ločevanje in pretvorba: raziskave in tehnološki razvoj na vseh tehničnih področjih ločevanja in pretvorbe za razvoj pilotskih zmogljivosti in predstavitvenih sistemov za najbolj napredne procese ločevanja in sisteme pretvorbe, ki vključujejo podkritične in kritične sisteme, da bi zmanjšali količino in nevarnost visoko radioaktivnih dolgoživih odpadkov, ki nastanejo pri obdelavi izrabljenega jedrskega goriva. Raziskoval se bo tudi potencial konceptov, ki omogočajo zmanjšanje količine odpadkov pri pridobivanju jedrske energije, vključno z bolj učinkovito uporabo cepljivih snovi v obstoječih reaktorjih.

(ii) Reaktorski sistemi

Cilji

Ti ukrepi naj bi zagotovili neprekinjeno in varno delovanje obstoječih naprav in, kot prispevek k spodbujanju raznolikosti in varnosti oskrbe z energijo ter prispevek k preprečevanju globalnega segrevanja, raziskali potencial naprednejših tehnologij v zvezi z omogočanjem še varnejšega, z vidika virov učinkovitejšega in bolj konkurenčnega izkoriščanja jedrske energije.

Dejavnosti

- Varnost jedrskih naprav: raziskave in tehnološki razvoj na področju obratovalne varnosti sedanjih in prihodnjih jedrskih naprav, zlasti v zvezi z naslednjimi vidiki: ocena življenjske dobe elektrarn in njihovo upravljanje, varnostna kultura, napredne metodologije za oceno varnosti, orodja za numerično simulacijo, instrumentacija in nadzor ter preprečevanje in ublažitev hujših nesreč, s spremljajočimi dejavnostmi za optimalizacijo upravljanja znanja in ohranjanje sposobnosti.

- Trajnostni jedrski sistemi: raziskave in tehnološki razvoj za izboljšanje učinkovitosti sedanjih sistemov in goriv in, v okviru mednarodnih prizadevanj na tem področju, na primer mednarodnega foruma za raziskave IV. generacije, za raziskovanje vidikov določenih naprednih reaktorskih sistemov, da bi ocenili njihov potencial, sposobnost preprečevanja širjenja in dolgoročno trajnost, vključno z dejavnostmi na področju temeljnih raziskav (zlasti raziskav materialov) in raziskav gorivnih ciklusov in inovativnih goriv.

(iii) Varstvo pred sevanjem

Cilji

Varna uporaba sevanja v medicini in industriji temelji na zanesljivi politiki varstva pred sevanjem in njenem učinkovitem izvajanju. Pri ohranjanju in izboljševanju standardov varstva, kar je skupni cilj vseh dejavnosti programa, igrajo raziskave ključno vlogo. Pomembna cilja raziskav sta tudi podpora politikam Skupnosti in njihovo učinkovito izvajanje ter hiter in učinkovit odziv na nastajajoče potrebe.

Ključni cilj teh raziskav bo pomagati razjasniti sporno vprašanje nevarnosti dolgotrajne izpostavljenosti nizkemu sevanju. Razrešitev tega znanstvenega in političnega vprašanja bi lahko imela pomembne posledice za stroške in/ali zdravje v zvezi z uporabo sevanja v medicini in industriji.

Dejavnosti

- Količinska opredelitev nevarnosti dolgotrajne izpostavljenosti nizkemu sevanju: boljša količinska opredelitev nevarnosti za zdravje pri dolgotrajni izpostavljenosti nizkemu sevanju ob upoštevanju individualnih razlik s pomočjo epidemioloških študij in boljšega razumevanja mehanizmov na podlagi raziskav na področju celične in molekularne biologije.

- Uporaba sevanja v medicini: izboljšanje varnosti in učinkovitosti uporabe sevanja v medicini pri diagnostiki in zdravljenju (vključno z nuklearno medicino) s pomočjo najnovejšega tehnološkega razvoja in doseganje pravega razmerja med koristmi in nevarnostjo takih uporab.

- Ukrepanje v primeru izrednih dogodkov in rehabilitacija: izboljšanje skladnosti in integracije ukrepov v primeru izrednih dogodkov (vključno z rehabilitacijo ozemelj, ki so bila kontaminirana v nesreči) v Evropi s pomočjo razvoja skupnih orodij in strategij ter prikaz njihove učinkovitosti v operativnih okoljih.

- Zlonamerna uporaba sevanja ali radioaktivnih snovi: razvoj trdnih in izvedljivih pristopov k zmanjševanju posledic ob zlonamerni uporabi (ali grožnji zlonamerne uporabe) sevanja ali radioaktivnih snovi z ozirom na njene morebitne neposredne in posredne posledice za zdravje in kontaminacijo okolja, zlasti naseljenih območij ter zalog vode in hrane.

- Druge teme: nacionalne raziskovalne dejavnosti na drugih področjih (npr. naravno sevanje, radioekologija, varstvo okolja, dozimetrija, poklicna izpostavljenost, obvladovanje tveganja itd.) se bodo bolj učinkovito integrirale.

(iv) Infrastrukture

Cilji

Raziskovalne infrastrukture so bistven del raziskav in tehnološkega razvoja na področju jedrske znanosti in tehnologije ter radioloških znanosti, in sicer od zelo velikih in dragih mrež elektrarn in laboratorijev do veliko manjših zmogljivosti, kot so podatkovne baze, orodja za numerično simulacijo in tkivne banke. Cilji programa so zagotoviti podporo ključnim infrastrukturam, ki imajo za EU jasno izraženo dodano vrednost, zlasti za zagotavljanje kritične mase in za zamenjavo starih zmogljivosti, na primer raziskovalnih reaktorjev. To bo utrdilo uspeh prejšnjih programov Skupnosti, ki so lajšali nadnacionalni dostop do teh infrastruktur, in prispevalo k ohranjanju visokih standardov tehničnih dosežkov, inovacij in varnosti na jedrskem področju v Evropi.

Infrastrukture so zelo pomembne tudi za usposabljanje znanstvenikov in inženirjev.

Dejavnosti

- Podpora infrastrukturam: podpora zasnovi, prenovi, izgradnji in/ali obratovanju ključnih raziskovalnih infrastruktur, potrebnih pri kateri koli izmed zgoraj navedenih tematskih področij, kot so na primer podzemni laboratoriji za raziskave odlaganja radioaktivnih odpadkov v geološke formacije, pilotne/testne zmogljivosti za naprave za ločevanje in pretvorbo, komponente in sistemi reaktorjev, vroče celice, zmogljivosti za testiranje pri težjih nesrečah in termohidravlične poizkuse, reaktorji za testiranje materialov, orodja za numerično simulacijo in radiobiološke zmogljivosti, podatkovne baze in tkivne banke za uporabo pri raziskavah varstva pred sevanjem.

- Dostop do infrastruktur: olajšati mednarodni dostop do obstoječih in prihodnjih infrastruktur za posamezne raziskovalne delavce in raziskovalne skupine.

(v) Človeški viri in usposabljanje

Cilji

Zaradi skrbi za ohranitev zahtevane visoke ravni strokovnega znanja in človeških virov v vseh sektorjih jedrske fisije in varstva pred sevanjem ter posledic, ki jih to lahko ima zlasti za sposobnost ohraniti sedanje visoke ravni jedrske varnosti, bo program usmerjen v podporo širjenju znanstvenih sposobnosti in znanja po vsem sektorju s pomočjo cele vrste ukrepov. Ti ukrepi naj bi zagotovili razpoložljivost ustrezno usposobljenih raziskovalcev in tehnikov, na primer z izboljšanim usklajevanjem med izobraževanimi ustanovami v EU, da bi zagotovili enakovrednost kvalifikacij v vseh državah članicah, ali s spodbujanjem usposabljanja in mobilnosti študentov in znanstvenikov. Samo resnično evropski pristop lahko zagotovi zahtevane spodbude in usklajeno raven visoke izobrazbe in usposabljanja ter tako spodbuja mobilnost nove generacije znanstvenikov in upošteva potrebe inženirjev, soočenih s prihodnjimi znanstvenimi in tehničnimi izzivi v vse bolj integriranem jedrskem sektorju, po usposabljanju skozi celotno delovno dobo.

Dejavnosti

- Usposabljanje: Uskladitev nacionalnih programov in izpolnjevanje splošnih potreb po usposabljanju na področju jedrske znanosti in tehnologije s pomočjo cele vrste instrumentov, vključno s konkurenčnimi, kot del splošne podpore človeškim virom na vseh tematskih področjih. Vključuje podporo tečajem in mrežam usposabljanja.

- Mobilnost raziskovalnih delavcev: podpora povečanju mobilnosti znanstvenikov in inženirjev med različnimi univerzami in inštituti v državah članicah, pa tudi v državah izven EU, zlasti s pomočjo štipendij. V primeru raziskovalnih delavcev iz NND je mogoča posebna pomoč.

3. ETIčNI VIDIKI

Med izvajanjem tega programa in raziskovalnih dejavnosti, ki izhajajo iz njega, je treba spoštovati temeljna etična načela. Sem sodijo med drugim načela iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, vključno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, kakor tudi živali in okolja v skladu s pravom Skupnosti in najnovejšimi različicami ustreznih mednarodnih konvencij, smernic in kodeksov ravnanja, npr. Helsinško deklaracijo, Konvencijo Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisano v Oviedu dne 4. aprila 1997, in njenimi dodatnimi protokoli, Konvencijo ZN o otrokovih pravicah, Splošno deklaracijo o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco, Konvencijo ZN o biološkem in toksičnem orožju (BTWC), Mednarodno pogodbo o rastlinskih genskih virih za kmetijstvo in prehrano ter ustreznimi resolucijami Svetovne zdravstvene organizacije (WHO).

Upoštevajo se tudi mnenja Evropske skupine svetovalcev glede etičnih posledic biotehnologije (1991-1997) in mnenja Evropske skupine za etiko na področju znanosti in novih tehnologij (od 1998).

V skladu z načelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoječih pristopov morajo udeleženci v raziskovalnih projektih spoštovati trenutne zakonske in podzakonske predpise ter etična merila v državah, kjer raziskave potekajo. V vsakem primeru se uporabljajo nacionalni predpisi in nobena raziskava, ki je prepovedana v kateri koli dani državi članici ali drugi državi, se ne bo podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali državi.

Po potrebi morajo izvajalci raziskovalnih projektov pridobiti odobritev ustreznih nacionalnih ali lokalnih odborov za etiko še pred začetkom izvajanja dejavnosti RTR. Komisija bo sistematično izvedla tudi pregled izpolnjevanja etičnih meril pri predlogih, ki obravnavajo etično občutljiva vprašanja, ali kadar etični vidiki niso bili ustrezno obravnavani. V posebnih primerih se lahko pregled izpolnjevana etičnih meril izvede med izvajanjem projekta.

Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri oblikovanju in izvajanju svojih politik, vključno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po dobrem počutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS glede varstva živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene, zahteva, da morajo biti vsi poskusi načrtovani tako, da bi se izognili povzročanju stisk in nepotrebnih bolečin ter trpljenja poskusnim živalim; z uporabo najmanjšega števila živali; uporabo živali z najnižjo mero nevrofiziološke občutljivosti ter povzročanjem najmanjše možne bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb. Spreminjanje genske dediščine živali in kloniranje živali je dovoljeno zgolj v primerih, ko so cilji etično utemeljeni, pogoji zagotavljajo dobro počutje živali in se spoštujejo načela biološke raznolikosti. Med izvajanjem tega programa bo Komisija redno spremljala najnovejša znanstvena dognanja ter nacionalne in mednarodne predpise, tako da bo lahko upoštevala kakršen koli razvoj dogodkov.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog Odločbe Sveta o sprejetju posebnega programa za jedrske raziskave in usposabljanje v okviru sedmega okvirnega programa Euratom

2. OKVIR ABM/ABB

Raziskave fuzijske energije:

- izgradnja reaktorja ITER,

- raziskave in razvoj za pripravo obratovanja reaktorja ITER,

- tehnološke dejavnosti za pripravo elektrarne DEMO,

- dolgoročne raziskovalne in razvojne dejavnosti,

- človeški viri, izobraževanje in usposabljanje,

- infrastrukture,

- odziv na nastajajoče in nepredvidene politične potrebe.

Raziskave jedrske fisije in zaščite pred sevanjem:

- ravnanje z radioaktivnimi odpadki,

- reaktorski sistemi,

- varstvo pred sevanjem,

- infrastrukture,

- človeški viri in usposabljanje.

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč) z navedbo imena postavke:

08 11 01 01 Nadzorovana termonuklearna fuzija; 08 11 01 02 Ravnanje z radioaktivnimi odpadki; 08 11 01 03 Varstvo pred sevanjem; 08 11 02 Druge dejavnosti s področja jedrskih tehnologij in varnosti

(končna proračunska nomenklatura za sedmi okvirni program bo oblikovana pravočasno)

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

Obdobje 2007-2011, odvisno od odobritve novega okvira finančnih perspektiv

3.3. Značilnosti proračuna ( po potrebi se dodajo vrstice ):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

08 | neobvezni | dif.[17] | DA | NE | DA | št. [1a] |

XX.01 | neobvezni | nedif.[18] | NE | NE | NE | št. [1a…] |

XX.01.05 | neobvezni | nedif. | DA | NE | DA | št. [1a…] |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)[19]

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[20] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2.137,324 |

Odobritve plačil (OP) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1.002,185[21] | 2.137,324 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[22] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3.091,512 |

Odobritve plačil | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1.186,830[23] | 3.091,512 |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[24] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3.118,228 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1.192,387[25] | 3.118,228 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če predlog vključuje sofinanciranje držav članic ali drugih organov (treba jih je navesti), se v spodnjo preglednico vpiše ocenjena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n +2 | n +3 | n +4 | n + 5 in kasneje | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

( Predlog je skladen z naslednjim finančnim programiranjem (Sporočilo Komisije iz februarja 2004 o finančnih perspektivah 2007–2013 COM (2004) 101).

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[26] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Nekatere pridružene države lahko prispevajo k financiranju okvirnih programov.

V skladu s členom 161 finančne uredbe lahko Skupno raziskovalno središče uporabi prihodke iz različnih vrst konkurenčnih dejavnosti in iz drugih storitev zunanjih subjektov.

V skladu s členom 18 finančne uredbe se lahko nekateri prihodki uporabijo za financiranje posebnih postavk.

v milijonih EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ[27] | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 25) | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 5) | 1.848 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Ta posebni program obravnava potrebo po krepitvi odličnosti in inovacij ter zagotavljanju sodelovanja ter učinkovitosti s podporo raziskavam in usposabljanju na področju (i) raziskav fuzijske energije ter (ii) jedrske fisije in varstva pred sevanjem.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Dodana vrednost podpore, ki jo nudi ta posebni program, bo krepitev jedrskih raziskav na področju (i) raziskav fuzijske energije ter (ii) jedrske fisije in varstva pred sevanjem na ravni Skupnosti. Po potrebi se bo iskalo sinergije in dopolnjevanje z drugimi politikami in programi Skupnosti.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

1. Raziskave fuzijske energije: razvijanje baze znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodarno izvedljive, ter izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) kot pomemben korak na poti k temu cilju.

2. Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem: vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili praktične rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, spodbujali varnejše, z vidika virov učinkovitejše in bolj konkurenčno izkoriščanje jedrske energije ter zagotovili močan in družbeno sprejemljiv sistem zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja.

Kazalniki učinkovitosti se bodo oblikovali na treh ravneh. Kvantitativni in kvalitativni kazalniki se bodo razvili zato, da bodo nakazali pot ali smer znanstvenemu in tehničnemu napredku, kot so novi standardi in orodja, znanstvene tehnike, patentne prijave in licenčni dogovori za nove proizvode, postopki in storitve.

Kazalniki za upravljanje se bodo razvili za spremljanje učinkovitosti od znotraj in za podporo sprejemanju odločitev na visoki ravni upravljanja. Vključujejo lahko raven izvajanja proračuna, čas do podpisa pogodbe in čas do izvršitve plačila.

Kazalniki izidov (vpliva) se bodo uporabljali za oceno celotne učinkovitosti raziskav v zvezi s cilji na visoki ravni. Vključujejo lahko oceno na ravni celotnega okvirnega programa (npr. vpliv na dosego lizbonskih, göteborških, barcelonskih in drugih ciljev) in oceno na ravni posebnega programa (npr. prispevek k učinkovitosti EU na področju znanosti in tehnologije ter gospodarstva).

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e) izvedbe ukrepa.

( Centralizirano upravljanje

( neposredno s strani Komisije

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

ٱ Deljeno ali decentralizirano upravljanje

ٱ z državami članicami

ٱ s tretjimi državami

ٱ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Komisija predlaga centralizirano upravljanje tega programa, neposredno s strani Komisije in posredno s prenosom pooblastil na izvajalsko agencijo ali na strukture, vzpostavljene v skladu s Pogodbo Euratom.

Del programa bo izvajal evropski pravni subjekt za ITER (Barcelona).

Za nekatere dele programa, kjer je povezava med podrobnim spremljanjem financiranih projektov in razvojem politike na področju znanosti in tehnologije jasna, bo izvajalski agenciji zaupano upravljanje pozivov in ocen, izvajala pa bo tudi naloge, kot so sprejemanje in administrativno upravljanje predloženih predlogov, vabila in plačila strokovnih ocenjevalcev (ki jih izbere Komisija), zagotavljanje logistične podpore za vrednotenje predlogov in morebitne prihodnje naloge, kot so preverjanje finančne zmogljivosti in zagotavljanje statističnih podatkov. Tudi v prihodnosti bo možno posebne naloge zaupati zasebnim podjetjem (npr. za razvoj, delovanje in podporo orodjem informacijske tehnologije). Vrednotenje, sklepanje podizvajalskih pogodb in upravljanje projektov bodo izvajale službe Komisije, da bi ohranili tesno povezavo med takšnimi dejavnostmi in oblikovanjem politike.

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

Vidiki nadzora in vrednotenja so določeni v zakonodajnem finančnem izkazu predloga sedmega okvirnega programa, COM(2005) 119 konč.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, prav tako pa je treba storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[28], Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta št. 1605/2002[29], Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[30], Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[31], in Uredbo (ES) št. 1074/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[32].

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 |

Uradniki ali začasno osebje[34] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Osebje[35], financirano iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[36], financirano iz člena XX 01 05 | A*/AD |

B*, C*/AST |

SKUPAJ[37] | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 25) | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 5) | 1.848 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Izvajanje okvirnega programa

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

(Pri navedbi več virov se navede število delovnih mest, ki izhajajo iz vsakega vira)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto 2006

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 05 – Odhodki za upravno poslovodenje)[38]

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | SKUPAJ |

Notranje osebje xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 |

Zunanje osebje xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 |

Drugi upravni stroški xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek[39]

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | SKUPAJ |

Uradniki in začasno osebje (08 0101 in) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Izračun – Upravni odhodki

Izračunani so bili ob upoštevanju naslednjih domnev:

-število uradnega osebja v okviru prejšnjega dela A proračuna ostaja na ravni leta 2006

-odhodki, povečani za 2 % vsako leto glede na predvideno inflacijo, kot je navedeno v Fiche 1 REV (delovni dokument služb Komisije v zvezi s finančnimi perspektivami),

- predvidenih 108 000 EUR za vsakega uradnika in 70 000 EUR za vsakega zunanjega sodelavca (cene za leto 2004)

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Po potrebi s sklicevanjem na točko 8.2.

8.2.6 Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[40] v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 |

XX 01 02 11 03 – Odbori[41] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

Te številke so ocenjene na podlagi zahtev GD RTD za leto 2006 in povečane za 2 % glede na predvideno letno inflacijo. (Fiche 1 REV)

Potrebe po človeških in upravnih virih se krijejo iz sredstev, dodeljenih GD za upravljanje v okviru postopka letne dodelitve sredstev. Dodelitev delovnih mest mora upoštevati morebitno ponovno dodelitev delovnih mest med oddelki na osnovi novih finančnih perspektiv.

[1] COM(2005)119 konč.

[2] COM(2005)118.

[3] SEC(2005) 430.

[4] COM(2005)387.

[5] Člen 54(2)(a) finančne uredbe (ES, Euratom) določa, da lahko Komisija naloge javne oblasti prenese na izvajalske agencije. Vendar sta Uredba Sveta 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti in Uredba Komisije 1653/2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 Uredbi ES, ki zato ne veljata na področju Euratoma. Komisija namerava od Sveta zahtevati, da obseg uporabe teh uredb razširi na Pogodbo Euratom.

[6] Glej Obrazložitveni memorandum k spremenjenemu predlogu Komisije o „jedrskem paketu“, COM(2004) 526 konč., 8.9.2004.

[7] UL C , , str. .

[8] UL C , , str. .

[9] UL C , , str. .

[10] Ni objavljeno v UL.

[11] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[12] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[13] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[14] C(2005) 576 konč..

[15] UL L 177, 04.7.1984, str. 25.

[16] UL L 108, 29.4.2005, str. 64.

[17] Diferencirana sredstva.

[18] Nediferencirana sredstva, v nadaljevanju NS.

[19] Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program EURATOM (glej COM(2005)119 konč.).

[20] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[21] Odobritve plačil se nanašajo na leto 2011 in naslednja leta.

[22] Odhodki v okviru člena xx 01 05 naslova xx.

[23] Odobritve plačil se nanašajo na leto 2011 in naslednja leta.

[24] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 05.

[25] Odobritve plačil se nanašajo na leto 2011 in naslednja leta.

[26] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[27] Številke, navedene v preglednici, veljajo le za osebje, ki se financira s kadrovskim načrtom za vse posredne ukrepe v pristojnosti GD RTD, INFSO, TREN, ENTR in FISH, vključno s 60 dodatnimi delovnimi mesti za ITER. Te številke zato ne vključujejo delovnih mest iz kadrovskega načrta operativnega proračuna in delovnih mest iz kadrovskega načrta Skupnega raziskovalnega središča (glej dokumenta COM(2005)439 in 445 konč.).

[28] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[29] UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

[30] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[31] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[32] UL L 136, 31.5.1999, str. 8.

[33] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[34] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[35] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[36] Stroški zanje so vključeni v referenčni znesek.

[37] Številke, navedene v preglednici, veljajo le za osebje, ki se financira s kadrovskim načrtom za vse posredne ukrepe v pristojnosti GD RTD, INFSO, TREN, ENTR in FISH, vključno s 60 dodatnimi delovnimi mesti za ITER. Te številke zato ne vključujejo delovnih mest iz kadrovskega načrta operativnega proračuna in delovnih mest iz kadrovskega načrta Skupnega raziskovalnega središča (glej dokumenta COM(2005)439 in 445 konč.).

[38] Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program EURATOM (glej COM(2005)119 konč.).

[39] Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program EURATOM (glej COM(2005)119 konč.).

[40] Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program EURATOM (glej COM(2005)119 konč.).

[41] Znanstveno-tehnični odbor Euratom.