Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme na 32. zasedanju stalnega odbora Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (Bernska konvencija) /* COM/2012/0520 final - 2012/0249 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Konvencija Sveta Evrope o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (v nadaljnjem besedilu: Bernska konvencija) je bila sprejeta 19. septembra 1979 v Bernu (Švica) in je začela veljati 1. junija 1982. Podpisalo jo je 50 pogodbenic: 45 držav članic Sveta Evrope, 4 države, ki niso članice Sveta Evrope, in Evropska unija. Cilj te konvencije je „ohranitev prosto živečega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov, še posebej tistih vrst in življenjskih prostorov, katerih ohranitev zahteva sodelovanje med državami ter spodbuja takšno sodelovanje. Poseben poudarek je namenjen ogroženim in ranljivim vrstam, vključno s selivskimi vrstami.“ Vse pogodbenice Bernske konvencije morajo sprejeti ukrepe za: – spodbujanje nacionalnih politik za ohranjanje prosto živečega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov; – upoštevanje ohranitve prosto živečega rastlinstva in živalstva v načrtovalni in razvojni politiki ter v ukrepih proti onesnaževanju; – spodbujanje izobraževanja in razširjanje splošnih informacij o potrebi po ohranjanju vrst prosto živečega rastlinstva in živalstva ter njunih življenjskih prostorov; – sodelovanje in s tem izboljšanje učinkovitosti teh ukrepov z usklajevanjem prizadevanj za varstvo selivskih vrst ter izmenjavo informacij, izkušenj in strokovnega znanja. Bernska konvencija se na ravni EU izvaja z Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic[1] (Direktiva o pticah) ter Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst[2] (Direktiva o habitatih), ki tvorita skupni okvir za ohranjanje prosto živečih vrst in habitatov v EU ter sta ključna pravna instrumenta EU za ohranjanje biotske raznovrstnosti v državah članicah. Omenjeni direktivi predstavljata tudi pravni okvir za mrežo EU Natura 2000, ki je največja mreža zaščitenih območij na svetu. Stalni odbor je vodilni organ Bernske konvencije. Njegova glavna naloga je, da spremlja, ali so določbe te konvencije prilagojene razvoju prosto živečega rastlinstva in ocenjenim potrebam. V ta namen je stalni odbor pristojen zlasti za dajanje priporočil pogodbenicam ter preučevanje in sprejemanje sprememb dodatkov, v katerih so navedeni seznami teh zaščitenih vrst. Člen 22(1) Bernske konvencije določa naslednje: 1 Vsaka država lahko ob podpisu ali ko deponira svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, izrazi enega ali več pridržkov v zvezi z nekaterimi vrstami, navedenimi v dodatkih I do III, in/ali vrstami, navedenimi v pridržku ali pridržkih o določenih sredstvih ali načinih ubijanja, lovljenja in drugega načina izkoriščanja, ki ga navaja seznam v Dodatku IV. Splošni pridržki niso dopustni. V pripravi na 32. zasedanje stalnega odbora, ki bo potekalo v Strasbourgu od 27. do 30. novembra 2012, je Švica podala predlog za spremembo člena 22 Bernske konvencije, da bi lahko pogodbenice tudi po podpisu Bernske konvencije ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu izrazile pridržke glede zavez, ki so jih prvotno sprejele v okviru konvencije. Švica predlaga, da se členu 22 doda nov odstavek 1a, ki bi se glasil: 1a Vsaka država lahko poleg možnosti iz odstavka 1 izrazi enega ali več pridržkov v zvezi z nekaterimi vrstami, navedenimi v dodatkih I do III, če se po začetku veljavnosti te konvencije okoliščine na njenem ozemlju bistveno spremenijo. Švica ni predložila analiz ali znanstvenih podatkov, s katerimi bi svoj predlog podkrepila. Poleg tega bi predlog Švice, da se vsem podpisnicam Bernske konvencije omogoči, da izrazijo enega ali več pridržkov v zvezi z nekaterimi vrstami iz dodatkov I do III, lahko imel večje negativne posledice za populacije živalskih in rastlinskih vrst, ki so pomembne za Evropo. To bi močno oslabilo konvencijo in prizadevanja EU na področju varstva evropskih vrst. Glede na navedeno ter zaradi zagotavljanja skladnosti med Bernsko konvencijo in zakonodajo EU ter nadaljnjega uspešnega izvajanja konvencije, Unija na naslednjem zasedanju stalnega odbora predloga Švice ne bi smela podpreti. 2012/0249 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme na 32. zasedanju stalnega odbora Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (Bernska konvencija) SVET EVROPSKE UNIJE JE - ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropska unija je pogodbenica Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (Bernska konvencija). (2) Bernska konvencija se na ravni EU izvaja z Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic[3] ter Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst[4]. (3) Vsako spremembo členov Bernske konvencije preuči stalni odbor. V pripravi na 32. zasedanje stalnega odbora, ki bo potekalo v Strasbourgu od 27. do 30. novembra 2012, je Švica podala predlog za spremembo člena 22 Bernske konvencije, da se pogodbenicam omogoči, da lahko tudi po podpisu Bernske konvencije ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu izrazijo pridržke glede zavez, ki so jih prvotno podale v okviru konvencije. To bi vsem podpisnicam Bernske konvencije omogočilo, da izrazijo enega ali več pridržkov v zvezi z nekaterimi vrstami iz dodatkov I do III. (4) Ta predlog ni bil podkrepljen z analizami ali znanstvenimi podatki in bi lahko imel negativne posledice za populacije živalskih in rastlinskih vrst, ki so pomembne za Evropo. Poleg tega tudi ni v skladu z zakonodajo Unije. (5) Glede na navedeno Unija na naslednjem zasedanju stalnega odbora predloga Švice ne bi smela podpreti. SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Stališče, ki ga Evropska unija zavzame na 32. zasedanju stalnega odbora Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (Bernska konvencija), je, da ne podpre predloga Švice za spremembo člena 22 navedene konvencije. Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 20 z dne 26.1.2010, str. 7. [2] UL L 206 z dne 22.7.1992, str. 7. [3] UL L 20 z dne 26.1.2010, str. 7. [4] UL L 206 z dne 22.7.1992, str. 7.