EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 6.6.2018 COM(2018) 439 final 2018/0229(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi programa InvestEU {SEC(2018) 293 final}

{SWD(2018) 314 final}

{SWD(2018) 316 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Za večletni finančni okvir od leta 2021 je treba zagotoviti naložbeni program EU, ki bi upošteval medsektorske cilje v smislu poenostavitve, prožnosti, sinergij in skladnosti med ustreznimi politikami EU. Pomisleki, navedeni v razmisleku Komisije o prihodnosti financ EU, kažejo, da „je treba storiti več z manj“ in doseči čim večji vzvod proračuna EU v času proračunskih omejitev. V razmisleku je za reševanje problema številnosti obstoječih finančnih instrumentov na ravni EU kot možna rešitev predlagana njihova vključitev v enoten sklad, ki bi zagotavljal podporo prek različnih finančnih produktov, hkrati pa bi bil osredotočen na področja in cilje politik. Prav tako je predlagano, da se finančni instrumenti na ravni EU in tisti, ki jih v okviru kohezijske politike upravljajo države članice, dopolnjujejo. Finančni instrumenti so se v sedanjem in prejšnjih večletnih finančnih okvirih razširili v okviru različnih programov. Komisija je v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 vzpostavila 16 centralno upravljanih finančnih instrumentov. Dodeljena proračunska sredstva za instrumente za notranje ukrepe trenutno znašajo 5,2 milijarde EUR. Namen teh instrumentov je podpirati naložbe na različnih področjih, kot so raziskave in inovacije, financiranje malih in srednjih podjetij (MSP), infrastruktura in kulturni sektorji, ter spodbujanje okoljske in socialne trajnosti. Finančni instrumenti so tudi izvedbeni mehanizem za programe evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI), ki jih izvajajo organi upravljanja v okviru deljenega upravljanja. Skupni načrtovani proračun, ki naj bi bil izvršen prek finančnih instrumentov v okviru deljenega upravljanja v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, znaša približno 21 milijard EUR. Poleg tega je v obdobju po finančni in državni dolžniški krizi od leta 2008 do leta 2015 spodbujanje delovnih mest, rasti in naložb ena od desetih najpomembnejših prednostnih nalog Komisije v obliki naložbenega načrta za Evropo, ki se je začel izvajati leta 2014 kot odziv na nizke ravni naložb. Jedro tega je Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), ustanovljen leta 2015, s katerim naj bi do sredine leta 2018 mobilizirali vsaj 315 milijard EUR dodatnih naložb, in sicer s podporo, namenjeno sposobnosti skupine Evropske investicijske banke za prevzemanje tveganj z jamstvom EU v višini 16 milijard EUR, skupaj s financiranjem iz lastnih sredstev Evropske investicijske banke v višini 5 milijard EUR. EFSI je bil na podlagi svojega uspeha konec leta 2017 podaljšan, obseg njegovih sredstev pa povečan. Zdaj zagotavlja proračunska jamstva v višini 26 milijard EUR, ki so podprta z rezervacijami proračunskih sredstev v višini 9,1 milijarde EUR. Poleg tega skupina Evropske investicijske banke zagotavlja dodatno sposobnost prevzemanja tveganj v višini 7,5 milijarde EUR. Cilj je mobilizirati vsaj 500 milijard EUR dodatnih naložb do konca leta 2020. Program InvestEU bo temeljil na enakem uspešnem modelu proračuna kot EFSI, pri čemer bo zagotovljeno, da bodo omejena proračunska sredstva mobilizirala čim več zasebnih naložb. Pogoji za povečanje naložb so se od leta 2014 izboljšali zaradi izboljšanja gospodarskih razmer in javnih posredovanj, kot je EFSI. Vendar na različnih področjih še vedno obstajajo pomembne naložbene vrzeli, ki jih pogosto zadržuje vztrajno nedelovanje trga. Da bi dosegli ambiciozne cilje politik Unije, je bistvenega pomena pritegniti zasebni kapital za financiranje naložb, hkrati pa prilagoditi pristop, tako da bo bolj ustrezal politikam. Program InvestEU bo prispeval k doseganju ciljev politik Unije, med drugim zlasti v okviru programov COSME in Obzorje Evropa, vedno, ko je primerna uporaba vračljive podpore za naložbe. Predlog Komisije za sodoben proračun za Evropo določa, da se 3,5 milijarde EUR sredstev za program Obzorje Evropa dodeli v okviru sklada InvestEU kot prispevek za sklop za raziskave, inovacije in digitalizacijo s skupno okvirno dodelitvijo jamstva EU v višini 11,25 milijarde EUR. Vzpostavitev programa InvestEU zagotavlja enoten mehanizem EU za podporo naložbam za notranje ukrepe v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Program InvestEU temelji na uspešnih izkušnjah z EFSI in sedanjimi finančnimi instrumenti za notranje politike. Temeljil bo na štirih stebrih: (i) skladu InvestEU, ki bo zagotavljal jamstvo EU; (ii) svetovalnem vozlišču InvestEU, s katerim se bo zagotavljala zlasti tehnična pomoč pri razvijanju projektov; (iii) portalu InvestEU, ki bo zagotavljal zlahka dostopno podatkovno zbirko za spodbujanje projektov pri iskanju financiranja, in (iv) operacijah mešanega financiranja. Sklad InvestEU bo pri privabljanju zasebnih naložb temeljil na povpraševanju. Predvsem bo spodbujal naložbe v inovacije, digitalizacijo in trajnostno infrastrukturo, hkrati pa bo skrbel tudi za potrebe v socialnem sektorju ter potrebe malih in srednjih podjetij. Pomembno bo tudi doseganje manjših in lokalnih projektov. Sklad InvestEU je sestavljen iz proračunskega jamstva EU, ki bo podprlo finančne produkte, ki jih bodo zagotovili izvajalski partnerji. Namenjen je projektom z dodano vrednostjo EU in spodbuja usklajen pristop k financiranju ciljev politik EU. Zagotavlja uspešno in učinkovito kombinacijo instrumentov EU za financiranje posameznih področij. V tem predlogu je za datum začetka uporabe določen 1. januar 2021, pripravljen pa je za Unijo s 27 državami članicami, v skladu z uradnim obvestilom Združenega kraljestva, ki ga je Evropski svet prejel 29. marca 2017, o nameri Združenega kraljestva, da na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji izstopi iz Evropske unije in Euratoma. •Razlogi in cilji Program InvestEU je kot enotna naložbena shema za notranje politike Unije hkrati instrument politike in orodje za njeno izvajanje. Splošni cilj programa InvestEU kot instrumenta politike je podpirati cilje politik Unije z mobilizacijo javnih in zasebnih naložb v EU ter tako odpravljati nedelovanje trga in naložbene vrzeli, ki ovirajo doseganje ciljev EU glede trajnosti, konkurenčnosti in vključujoče rasti. Njegov namen je zagotoviti financiranje gospodarskim subjektom s profilom tveganja, ki ga zasebni vlagatelji ne morejo ali pa niso pripravljeni vedno sprejeti, da se spodbujajo konkurenčnost gospodarstva EU, trajnostna rast, socialna odpornost in vključevalnost ter povezovanje kapitalskih trgov v EU v skladu s cilji politik EU na različnih področjih. Program InvestEU, podprt z jamstvom EU, bo prispeval k posodobitvi proračuna EU in povečal učinek proračuna EU, tako da bo „storil več z manj“. Pri ekonomsko vzdržnih projektih z zmožnostjo ustvarjanja prihodkov lahko bolj sistematična uporaba proračunskega jamstva pomaga povečati učinek javnih sredstev. Program InvestEU bi moral biti sposoben oblikovati strategijo EU za odpravljanje še vedno šibke naložbene dejavnosti v Uniji. Z razpršenostjo financiranja in spodbujanjem dolgoročnega in trajnostnega financiranja bo program InvestEU prispeval k povezovanju evropskih kapitalskih trgov v okviru unije kapitalskih trgov in krepitvi enotnega trga. Program InvestEU bi moral biti kot vir na ravni EU, ki združuje finančno, tržno, tehnično in politično strokovno znanje, tudi katalizator za finančne inovacije v okviru ciljev politik. Sklad InvestEU je kot izvedbeno orodje namenjen učinkovitejšemu izvrševanju proračuna EU s proračunskim jamstvom, s čimer se lahko doseže ekonomija obsega, poveča prepoznavnost ukrepanja EU ter poenostavi okvir za poročanje in odgovornost. Namen predlagane strukture je poenostavitev, večja prožnost in odprava morebitnih prekrivanj med navidezno podobnimi instrumenti podpore EU. V predlogu je poleg jamstva EU na ravni Unije predvidena možnost, da države članice del sredstev v okviru deljenega upravljanja uporabijo prek posebnega oddelka v jamstvu EU v okviru sklada InvestEU za doseganje istih ciljev, kjer na nacionalni ali regionalni ravni trg ne deluje ali naložbene okoliščine niso optimalne. Poleg tega bo svetovalno vozlišče InvestEU nudilo svetovalno podporo pri razvoju projektov in spremljevalne ukrepe v celotnem naložbenem ciklu za spodbujanje zamisli o projektih in njihovega razvoja ter dostopa do financiranja. Svetovalno vozlišče InvestEU bo delovalo na področjih, ki jih pokriva program InvestEU, ter zagotovilo enotno točko dostopa za nosilce projektov in posrednike. Svetovalno vozlišče InvestEU bo dopolnjevalo dejavnosti tehnične pomoči, ki se izvajajo v okviru programov deljenega upravljanja.

Portal InvestEU bo povečal opaznost naložbenih priložnosti v Uniji in tako nosilcem projektov pomagal pri iskanju financiranja. •Skladnost z veljavnimi predpisi Predlog je v celoti usklajen z obstoječimi določbami politik, saj program InvestEU zagotavlja jamstvo EU za učinkovito porabo proračunskih sredstev EU, kadar se v skladu s cilji politik EU financirajo dejavnosti z zmožnostjo ustvarjanja prihodka. Te vključujejo unijo kapitalskih trgov, strategijo za enotni digitalni trg, sveženj Čista energija za vse Evropejce, akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo, strategijo za mobilnost z nizkimi emisijami, obrambno strategijo in vesoljsko strategijo za Evropo. Sklad InvestEU v okviru svojega področja uporabe s finančnega vidika podpira te strategije, ki se vzajemno krepijo. •Skladnost z drugimi politikami Unije Program InvestEU dopolnjuje financiranje z nepovratnimi sredstvi in druge ukrepe na področjih politik, ki jih podpira, kot so program Obzorje Evropa, instrument za povezovanje Evrope, program za digitalno Evropo, program za enotni trg, konkurenčnost MSP in evropsko statistiko, evropski program za vesolje, Evropski socialni sklad+, program za ustvarjalno Evropo, program za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE) in Evropski obrambni sklad. Kjer je ustrezno, se bodo zagotovile sinergije z instrumenti zunanje politike. Kombiniranje s financiranjem z nepovratnimi sredstvi bo zagotovilo dopolnjevanje z drugimi programi porabe. Program InvestEU dopolnjuje tudi evropske strukturne in investicijske sklade. Za lažje izvajanje nekaterih skladov v okviru deljenega upravljanja (Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad+ (ESS+), Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)) prek finančnih produktov bodo imele države članice možnost, da se oprejo na program InvestEU. To je najpomembnejša poenostavitev v primerjavi s sedanjimi razmerami, saj se bo v tem primeru uporabljal le en sklop pravil. Ukrepi programa InvestEU bi morali biti sorazmerno uporabljeni za ukrepanje za odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer, ne da bi podvajali ali izrinjali zasebno financiranje, hkrati pa bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. To bo zagotovilo skladnost med ukrepi programa in pravili EU o državni pomoči, kar bo preprečilo neupravičeno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Predlog temelji na členu 173 (Industrija) in tretjem odstavku člena 175 (Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). V skladu z ustaljeno sodno prakso navedena pravna podlaga odraža glavno vsebino predloga. Postopki, določeni za oba člena iz pravne podlage, so enaki (redni zakonodajni postopek). •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Program InvestEU bo zajemal naložbe in dostop do financiranja, ki podpirajo prednostne naloge politik EU, in sicer z odpravljanjem nedelovanja trga in naložbenih vrzeli na celotnem območju EU. Podpira tudi oblikovanje, razvoj in tržno preskušanje inovativnih finančnih produktov na trgu EU ter sisteme za njihovo širjenje v primeru novih ali zapletenih načinov nedelovanja trga in naložbenih vrzeli. Prostovoljni oddelek za države članice bi omogočil odpravljanje nedelovanja trga in naložbenih vrzeli, značilnih za posamezne države, pri čemer bi se opiral na finančne produkte, zasnovane na centralni ravni, kar bi zagotovilo učinkovitejšo geografsko uporabo virov, kjer je to upravičeno. To bi državam članicam omogočilo, da del svojih sredstev v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada+ (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) izvršujejo prek sklada InvestEU. Predlagana struktura z dvema oddelkoma v vsakem sklopu politike omogoča učinkovito uporabo načela subsidiarnosti. Poleg tega bodo za oba oddelka znotraj vsakega sklopa veljala enaka pravila sklada InvestEU, kar bo omogočilo jasnejši in enostavnejši okvir za uporabo različnih virov skladov EU. •Sorazmernost Za doseganje dolgoročnih ciljev EU glede trajnosti, konkurenčnosti in vključujoče rasti so potrebne znatne naložbe na različnih področjih politike. To med drugim vključuje nove modele, povezane z mobilnostjo, energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitostjo, naravnim kapitalom, inovacijami, digitalizacijo, spretnostmi, socialno infrastrukturo, krožnim gospodarstvom, podnebnimi ukrepi, oceani ter ustanavljanjem in rastjo malih podjetij. Potrebna so nova prizadevanja za spoprijemanje z vztrajno razdrobljenostjo trgov in nedelovanjem trga, ki sta posledica nenaklonjenosti zasebnih vlagateljev tveganju, omejenih zmogljivosti javnega sektorja glede financiranja in strukturnih neučinkovitosti naložbenega okolja. Države članice teh naložbenih vrzeli same ne morejo premostiti v zadostni meri. Posredovanje na ravni EU zagotavlja, da je kot vzvod mogoče uporabiti kritično maso sredstev, da se čim bolj poveča učinek naložb na terenu. Predlog ne nadomešča naložb držav članic, temveč jih dopolnjuje, saj se osredotoča zlasti na podporo projektom, ki zagotavljajo dodano vrednost EU. Poleg tega posredovanje na ravni EU zagotavlja ekonomije obsega pri uporabi inovativnih finančnih produktov, ker spodbuja zasebne naložbe po vsej EU in v ta namen v največji možni meri izkorišča evropske institucije in njihovo strokovno znanje. Posredovanje na ravni EU zagotavlja tudi dostop do razpršenega portfelja evropskih projektov, kar spodbuja zasebne naložbe ter omogoča razvoj inovativnih rešitev za financiranje, ki se lahko, kot je ustrezno, posnemajo ali uporabijo v večjem obsegu v vseh državah članicah.

Posredovanje EU je edino orodje, s katerim je mogoče učinkovito obravnavati naložbene potrebe, povezane s cilji politik na ravni EU. Poleg tega bodo za odpravo preostalih naložbenih vrzeli v obdobju 2021–2027 še naprej potrebne strukturne reforme in izboljšano zakonodajno okolje. •Izbira instrumenta Namen predloga je zagotoviti enoten instrument za zagotavljanje proračunskega jamstva EU za podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam izvajalskih partnerjev v skladu z ugotovitvami ocene učinka, da je treba izhajati iz uspeha sklada EFSI in prejšnjih finančnih instrumentov, ob tem pa upoštevati spoznanja, pridobljena med drugim v zvezi s preprečevanjem razdrobljenosti in možnih prekrivanj. Zato se predlaga uredba. 3.REZULTATI RETROSPEKTIVNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Retrospektivne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Predlog temelji na spoznanjih, pridobljenih na podlagi ocen prejšnjih finančnih instrumentov in sklada EFSI. Leta 2018 je bila izvedena neodvisna ocena sklada EFSI [vstaviti sklicevanje na zunanjo oceno in delovni dokument služb Komisije], poleg te pa je bilo od uvedbe sklada opravljenih več drugih ocen: ·ocena Komisije o uporabi jamstva EU in delovanju jamstvenega sklada EFSI , skupaj z mnenjem Računskega sodišča , ·ocena EIB o delovanju EFSI (oktober 2016) in ·neodvisna zunanja ocena uporabe uredbe o EFSI (november 2016). Glavne ugotovitve teh ocen so bile povzete v sporočilu Komisije o naložbenem načrtu za Evropo (COM(2016) 764). Vse ocene so pokazale, da se je jamstvo EU izkazalo za ustrezno ter EIB omogočilo izvajanje bolj tveganih dejavnosti in uvedbo produktov z večjim tveganjem v podporo širšemu krogu upravičencev. EFSI se je izkazal tudi kot pomembno orodje za mobilizacijo zasebnega kapitala. Kar zadeva upravljanje, je neodvisna ocena iz leta 2018 opozorila na pomen naložbenega odbora za verodostojnost sheme, preglednost njegovih odločitev in kakovost preglednice kazalnikov, ki je bila ocenjena kot ustrezno orodje, ki omogoča dosleden pristop k predstavitvi projektov in povzemanje ugotovitev njihovega ocenjevanja. Na podlagi podpisanih operacij je EFSI do konca leta 2017 mobiliziral za 207 milijard EUR naložb, kar ustreza 66 % ciljne vrednosti. To se je povečalo na 256 milijard EUR za odobrene operacije in ustreza 81 % ciljne vrednosti. Z ekstrapoliranjem tega trenda v nadaljnjih 6 mesecev z zaključkom EFSI sredi leta 2018 se pričakuje, da bodo mobilizirane naložbe iz odobrenih operacij do sredine leta 2018 ali kmalu zatem dosegle ciljno vrednost 315 milijard EUR. Ocene so pokazale nekaj koncentracije v državah članicah z dobro razvitimi institucionalnimi zmogljivostmi. Če pa se mobilizirane naložbe upoštevajo glede na bruto domači proizvod držav članic, je ta koncentracija veliko manj izrazita. Kljub temu je bil pri EFSI 2.0 za izboljšanje geografske uravnoteženosti okrepljen pomen Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe. Na dan 31. decembra 2017 je bil dejanski multiplikacijski učinek EFSI na splošno skladen s tem, kar je bilo ocenjeno na začetku, do konca leta 2017 je bil namreč dosežen skupni globalni multiplikator 13,5 v primerjavi s ciljnim multiplikatorjem 15 ob koncu naložbenega obdobja. EFSI je bil učinkovit tudi pri mobilizaciji zasebnih naložb. Približno 64 % mobiliziranih naložb je iz zasebnega sektorja. Z vidika učinkovitosti se je razpoložljivost jamstva EU izkazala kot učinkovito orodje za znatno povečanje obsega bolj tveganih operacij Evropske investicijske banke. Jamstvo EU v primerjavi s finančnimi instrumenti predvsem blokira manj proračunskih sredstev, saj v primerjavi s stopnjo finančne udeležbe zahteva previdno, vendar omejeno oblikovanje rezervacij. Predpostavlja se namreč pogojna obveznost in zato se pričakuje, da bodo dosežene ekonomije obsega, ki bodo privedle do večjih mobiliziranih naložb na vsak porabljen euro. Dokazi, analizirani kot del neodvisne ocene leta 2018, so prav tako jasno pokazali, da je bil obseg jamstva EU v okviru EFSI ustrezen. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bil pristop, uporabljen za določitev ciljne stopnje EFSI, na splošno ustrezen in skladen s standardi panoge, vendar je bil predlagan določen nadaljnji razvoj. Proračunsko jamstvo se je za proračun EU tudi izkazalo kot stroškovno učinkovitejše, saj omejuje plačilo provizij za upravljanje izvajalskemu partnerju. V primeru EFSI prejme EU celo nadomestilo za jamstvo EU, zagotovljeno v okviru sklopa za infrastrukturo in inovacije. V neodvisni oceni iz leta 2016 je bilo poudarjeno, da je treba bolje opredeliti in pojasniti koncept dodatnosti. Zato uredba o EFSI 2.0 vključuje več ukrepov za pojasnitev tega koncepta in meril, postopek pa je postal tudi preglednejši. Neodvisna ocena iz leta 2018, pri kateri so bile lahko ocenjene samo operacije, odobrene v okviru EFSI, in zato ni bilo mogoče preskusiti ukrepov novega EFSI 2.0, je potrdila potrebo po dodatni pojasnitvi koncepta dodatnosti in opredelitve neoptimalnih naložbenih razmer. Zlasti je bilo ugotovljeno, da je za operacije EFSI značilna višja raven tveganja v primerjavi s standardnimi (ne-EFSI) operacijami Evropske investicijske banke, kot zahteva uredba o EFSI. Vendar pa so različne ankete in razgovori pokazali, da je v okviru sklopa EFSI za infrastrukturo in inovacije morda prišlo do določenega izrivanja. Pomembno je, da se takšna situacija v okviru programa InvestEU prepreči. Neodvisna ocena iz leta 2018 je prav tako izpostavila nefinančno dodano vrednost privabljanja novih vlagateljev, zagotavljanja predstavitev ter tržnega preskušanja novih produktov in modelov financiranja ter podporo in sprejetje višjih standardov poslovanja s strani ponudnikov finančnih storitev. Ocena EIB iz leta 2016 in neodvisna ocena iz leta 2018 sta potrdili začetne motnje, ki jih je EFSI povzročil pri drugih finančnih instrumentih na ravni EU, ker je ponujal podobne finančne produkte, zlasti pri dolžniškem instrumentu v okviru instrumenta za povezovanje Evrope in pri delu InnovFina, ki pa so bili delno rešeni s preusmeritvijo obstoječih instrumentov na nove tržne segmente.

Predlog za sklad InvestEU temelji tudi na spoznanjih, pridobljenih na podlagi ocen prejšnjih finančnih instrumentov, ki se izvajajo že dve desetletji (instrument za povezovanje Evrope, Obzorje 2020, COSME itd.), in instrumentov, ki so bili uvedeni v okviru prejšnjih finančnih okvirov, kot je Program za konkurenčnost in inovacije. Na splošno te ocene potrjujejo, da v Evropi še vedno obstajajo vrzeli v financiranju v sektorjih in na področjih politik, ki jih pokrivajo finančni instrumenti EU, in da je naložbena podpora na ravni EU še vedno pomembna in potrebna za doseganje ciljev politik EU. Poudarjajo pa tudi, da bi bilo treba okrepiti skladnost različnih finančnih instrumentov na ravni EU z drugimi pobudami EU, da bi bilo treba bolje izkoristiti sinergije z nacionalnimi in regionalnimi pobudami ter da se sedanji instrumenti ponekod prekrivajo. Opozarjajo na potrebo po boljšem usklajevanju in oblikovanju instrumentov za podporo naložbam, da se kar najbolj zmanjšajo možna prekrivanja. Zaradi razširitve dejavnosti je treba okrepiti mehanizme za skupno usklajevanje ukrepov ter se pri tem izogniti nepotrebnemu širjenju in doseči večje sinergije. Kar zadeva instrumente programa COSME, ki zagotavljajo podporo MSP, ki so ključna za prihodnjo konkurenčnost Unije, ocene kažejo, da te instrumente podpirajo močni razlogi, povezani z nedelovanjem trga, in da jih spodbujajo omejitve, s katerimi se srečujejo MSP pri dostopu do financiranja. Zlasti zagonska podjetja, manjša MSP in tista, ki nimajo zadostnega zavarovanja s premoženjem, se soočajo z vztrajnimi in strukturnimi vrzelmi na trgu dolžniškega financiranja, ki prevladujejo po vsej EU. Računsko sodišče je v posebnem poročilu ugotovilo, da je imel jamstveni instrument za MSP pozitiven učinek na rast MSP, ki jih je podprl. V skladu s priporočili Sodišča sta potrebna boljša ciljna usmerjenost v upravičence in boljše usklajevanje z nacionalnimi shemami. Ocene zlasti v zvezi s finančnimi instrumenti InnovFin v okviru programa Obzorje 2020 kažejo, da ostaja dostop do financiranja bistveno vprašanje za izboljšanje inovacijske uspešnosti Evrope. Potrjujejo, da so bili finančni instrumenti InnovFin uspešni v času naraščajočega povpraševanja po tveganem financiranju na področju raziskav in inovacij ter da so skupini EIB omogočili, da je pokrila nove segmente z večjim tveganjem. Vendar sta ponovno poudarjeni potreba po krepitvi sinergij z drugimi programi financiranja EU in potreba po obravnavi preostalih ovir pri pomoči inovativnim podjetjem, da bodo zrasla od začetne faze do razširitve. Prav tako je bilo poudarjeno, da je le razmeroma malo podjetij, ki so prejela nepovratna sredstva v okviru programa Obzorje 2020, izkoristilo finančne instrumente v okviru programa Obzorje 2020, kar lahko ovira razširitev inovativnih podjetij. Sklad InvestEU bo temeljil na teh izkušnjah in bo namenjen prejemnikom na področju raziskav in inovacij (vključno z inovativnimi MSP in podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo), da se jim zagotovi boljši dostop do financiranja na vseh stopnjah njihovega razvoja. Z omogočanjem kombiniranja bo izkoristil sinergije med financiranjem z nepovratnimi sredstvi in financiranjem na trgu. Poleg tega je Evropsko računsko sodišče po reviziji jamstvenega instrumenta priporočilo boljšo ciljno usmerjenost v upravičence v bolj inovativnih podjetjih. Z združevanjem strokovnega znanja in virov bo sklad InvestEU vedno bolj usmerjen v podporo podjetjem, ki sodelujejo v inovacijskih dejavnostih z večjim tveganjem. Na socialnem področju in v zvezi s programom zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) obstajajo empirični dokazi, da je v Uniji bistveno premalo naložb v socialno infrastrukturo, socialna podjetja, ki proizvajajo blago („opredmetena sredstva“), ter socialne storitve, zamisli in ljudi („neopredmetena sredstva“), čeprav so ključnega pomena za njene države članice, da se razvijejo v pošteno, vključujočo in na znanju temelječo družbo. Mikrofinanciranje in socialna podjetja so se v Evropi pojavila šele pred kratkim in so del nastajajočega trga, ki še ni v celoti razvit. Kot je bilo poudarjeno v vmesni oceni programa EaSI, izvedeni leta 2017, so finančni instrumenti EaSI podpirali ranljive osebe in mikropodjetja ter socialnim podjetjem omogočili lažji dostop do financiranja in s tem dosegli pomemben socialni učinek. Pri oceni je bilo ugotovljeno, da uporaba celotnega potenciala, ki ga kažejo doslej doseženi rezultati, upravičuje nadaljnjo naložbeno podporo na socialnem področju in potrebo po dodatnih sredstvih, ki jih je treba zagotoviti v okviru programa InvestEU. Poročilo o oceni učinka za program InvestEU vsebuje podroben povzetek rezultatov teh ocen. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Ocena učinka se je oprla na odprto javno posvetovanje o skladih EU na področju naložb, raziskav in inovacij, MSP in enotnega trga ter zlasti na odgovore v zvezi s podporo EU za naložbe . Ta predlog upošteva rezultate tega odprtega javnega posvetovanja. Večina sodelujočih je zlasti menila, da trenutna naložbena podpora EU ne obravnava dovolj izzivov politik, kot so zmanjšanje brezposelnosti, podpiranje socialnih naložb, omogočanje lažjega prehoda na digitalno tehnologijo, omogočanje lažjega dostopa do financiranja, zlasti za MSP, zagotavljanje čistega in zdravega okolja ter podpiranje industrijskega razvoja. Sodelujoči so poudarili pomen izzivov politik na ravni EU, med drugim na področjih, kot so raziskave, podpora izobraževanju in usposabljanju, čisto in zdravo okolje, prehod na nizkoogljično in krožno gospodarstvo ter zmanjšanje brezposelnosti. Približno 60 % sodelujočih v odprtem javnem posvetovanju o strateški infrastrukturi je izrazilo stališče, da so težave pri dostopu do finančnih instrumentov ovira, ki sedanjim programom preprečuje, da bi uspešno dosegli cilje politike. Velika večina sodelujočih je podprla opredeljene korake, ki bi lahko pripomogli k poenostavitvi in zmanjšanju upravnih bremen. To je vključevalo zlasti manj pravil, ki so hkrati jasnejša in krajša, uskladitev pravil med skladi EU ter stabilen, vendar prožen okvir med programskimi obdobji. Cilj predloga je obravnavati te rezultate z večjim poudarkom na prednostnih nalogah politik Unije v okviru podpore iz sklada InvestEU. Enoten sklop pravil, vzpostavljen s skladom InvestEU, bi moral obravnavati vprašanje možnih prekrivanj in zlasti končnim prejemnikom olajšati vlaganje prošenj za podporo. Sklad InvestEU ima tudi vgrajeno prožnost, ki mu omogoča, da se prilagodi razvoju razmer na trgu in njegovih potreb. Usklajene so tudi zahteve za poročanje. •Zunanje strokovno mnenje Zunanja ocena je bila izvedena v skladu s členom 18(6) Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe, kot je pojasnjeno v podpoglavju „Retrospektivne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje“. Objavljena je skupaj s tem predlogom. •Ocena učinka V oceni učinka [vstaviti sklic na oceno učinka] so podrobno proučeni glavni izzivi za naslednji večletni finančni okvir, zlasti naložbene vrzeli in neoptimalne naložbene razmere na različnih področjih politike, kot so raziskave in inovacije, trajnostna infrastruktura, financiranje MSP in socialne naložbe. V njej so analizirane in pojasnjene odločitve glede predlagane strukture sklada InvestEU ter njegovega upravljanja, ciljev, ciljnih ukrepov, finančnih produktov in končnih prejemnikov. Kjer je primerno, so v oceni učinka opisane obravnavane alternativne rešitve in pojasnjeni razlogi za predlagane odločitve. To se zlasti nanaša na utemeljitev razlogov za vzpostavitev enotnega instrumenta za podporo naložbam, mehanizme za izvajanje in izvajalske partnerje ter za predlagano strukturo upravljanja. V oceni učinka je poudarjeno, da so sedanje izkušnje s finančnimi instrumenti EU in proračunskim jamstvom EFSI pokazale potrebo po poenostavitvi, racionalizaciji in boljšem usklajevanju instrumentov EU za podporo naložbam v naslednjem večletnem finančnem okviru. Izkušnje z EFSI so pokazale tudi znatne koristi in večjo učinkovitost, ki so neločljivo povezane z uporabo proračunskega jamstva namesto običajnih finančnih instrumentov, kjer je to mogoče. V oceni učinka so opredeljene naslednje glavne značilnosti sklada InvestEU:

·Enotna struktura, ki se neposredno sporoči finančnim posrednikom, nosilcem projektov in končnim prejemnikom, ki iščejo financiranje. ·Povečanje finančnega vzvoda in učinkovitejša poraba proračunskih sredstev z uporabo enotnega proračunskega jamstva, ki je podlaga za različne finančne produkte, ki obravnavajo razpršen portfelj tveganj. To pomeni večjo učinkovitost v primerjavi z možnostjo uvedbe različnih finančnih instrumentov ali omejenih proračunskih jamstev za obravnavanje omejenega obsega tveganj, saj zahteva nižjo stopnjo rezervacij in hkrati zagotavlja enakovredno raven zaščite. ·Poenostavljena in usmerjena ponudba instrumentov za podporo naložbam, ki so namenjeni doseganju glavnih ciljev politik EU. Taka ponudba bi omogočila tudi kombiniranje nepovratnih sredstev in financiranja iz različnih programov EU, konvencionalnih posojil EIB ali zasebnega financiranja. ·Zmogljivost izvajanja sektorskih instrumentov za podporo v primeru specifičnega nedelovanja trga (npr. okolju prijazen ladijski prevoz, demonstracijski projekti na področju energije, naravni kapital). ·Ukrepi prožnosti, ki bodo skladu InvestEU omogočili, da se hitro odzove na spremembe na trgu in prednostne naloge politike, ki se razvijajo. ·Integrirana struktura upravljanja in izvajanja, ki krepi notranje usklajevanje in položaj Komisije pri izvajalskih partnerjih. To bi privedlo tudi do učinkovitejših stroškov upravljanja, preprečevanja podvajanja in prekrivanja ter povečalo opaznost za vlagatelje. ·Poenostavljene zahteve za poročanje, spremljanje in kontrolo. Zaradi enotnega okvira bo sklad InvestEU predvidel celostna in poenostavljena pravila za spremljanje in poročanje. ·Boljše dopolnjevanje centralno upravljanih programov in programov v okviru deljenega upravljanja. To vključuje možnost, da države članice usmerijo sredstva, dodeljena v okviru deljenega upravljanja, prek sklada InvestEU (v oddelku za države članice). ·Povezanost svetovalnega vozlišča InvestEU in sklada InvestEU, da se podpreta razvoj in izvajanje nabora projektov v pripravi, ki so zanimivi za vlagatelje. Ukrepi, predvideni v okviru sklada InvestEU, se bodo izvajali z različnimi produkti, namenjenimi različnim tveganjem, ki bi sama po sebi zahtevala visoke, srednje ali nizke stopnje rezervacij, odvisno od vrste zagotovljenega jamstva in podprtih operacij. Komisija bo zagotovila smernice ter spremljala uporabo in tveganja, nastala pri različnih produktih, da se zagotovi združljivost celotnega portfelja s stopnjo rezervacij, določeno v predlogu. Odbor za regulativni nadzor je 27. aprila 2018 izdal pozitivno mnenje s pridržki. [vstaviti povezavo na mnenje Odbora za regulativni nadzor] Izraženi pomisleki so obravnavani v delovnem dokumentu služb Komisije o oceni učinka [vstaviti sklic/povezavo]. Poročilo zdaj bolje pojasnjuje trenutna prekrivanja med EFSI in centralno upravljanimi finančnimi instrumenti. Prav tako pojasnjuje, kako bodo preprečena morebitna prekrivanja v okviru sklada InvestEU. Poleg tega sta podrobneje predstavljeni izbira predlagane strukture upravljanja in vloga različnih organov. To vključuje primerjavo ureditev upravljanja, ki se trenutno uporabljajo za EFSI in finančne instrumente, z ureditvami, ki so predlagane za sklad InvestEU. Dodana so bila dodatna pojasnila o predpostavkah glede predvidene stopnje tveganja in stopnje rezervacij, vključno z dodatnimi pojasnili glede funkcije ocenjevanja tveganja v strukturi upravljanja. •Poenostavitev Neoptimalne naložbene razmere se trenutno obravnavajo v heterogenem in razdrobljenem portfelju finančnih instrumentov EU in EFSI. Takšna situacija povzroča tudi zapletenost za finančne posrednike in končne prejemnike, ki se soočajo z različnimi pravili glede upravičenosti in poročanja. Cilj sklada InvestEU je poenostavitev naložbene podpore EU z vzpostavitvijo enotnega okvira, ki bo prispeval k zmanjšanju zapletenosti. Zaradi zmanjšanega števila sporazumov v okviru enega sklopa pravil bo sklad InvestEU poenostavil dostop končnih prejemnikov do podpore EU ter upravljanje instrumentov za podporo naložbam. Ker sklad InvestEU pokriva vse potrebe politik po naložbeni podpori, omogoča racionalizacijo in uskladitev zahtev za poročanje in kazalnikov smotrnosti. •Temeljne pravice Predlog ne vpliva na temeljne pravice. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE V skladu s Sporočilom Komisije o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2017 je za program InvestEU predviden proračunski okvir (obveznosti v tekočih cenah) v višini 14 725 000 000 EUR, kar vključuje tudi 525 000 000 EUR za pomoč pri razvoju projektov in druge spremljevalne ukrepe. Skupne rezervacije bodo znašale 15 200 000 000 EUR, od tega se bo 1 000 000 000 EUR krila s prihodki, vračili in izterjavami, nastalimi pri obstoječih finančnih instrumentih in EFSI. V skladu s [členom 211(4)(d)] [finančne uredbe] prihodki in izterjave od sklada InvestEU zagotavljajo tudi dodatne prispevke k oblikovanju rezervacij. Predlog vsebuje oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga.

5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Sklad InvestEU (jamstvo EU) se bo izvajal v okviru posrednega upravljanja. Komisija bo z izvajalskimi partnerji sklenila potrebne sporazume o jamstvu. Svetovalno vozlišče InvestEU se bo izvajalo v okviru posrednega ali neposrednega upravljanja, odvisno od narave pomoči. Portal InvestEU se bo večinoma izvajal v okviru neposrednega upravljanja. Učinek programa InvestEU bo ocenjen z ocenjevanji. Ocenjevanja se bodo izvajala v skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016, v katerem so vse tri institucije potrdile, da bi morale podlago za ocene učinka glede možnosti za nadaljnje ukrepanje zagotoviti ocene obstoječe zakonodaje in politike. Med ocenjevanji bodo ocenjeni učinki programa InvestEU na terenu na podlagi kazalnikov/ciljev programa InvestEU in podrobne analize stopnje, do katere se lahko šteje, da je program InvestEU relevanten, uspešen, učinkovit, zagotavlja dovolj dodane vrednosti EU in je skladen z drugimi politikami EU. Ta ocenjevanja bodo vsebovala pridobljene izkušnje za opredeljevanje vrzeli/težav ali morebitnega potenciala za izboljšanje ukrepov ali njihovih rezultatov ter za pomoč pri njihovem čim boljšem izkoriščanju/čim večjem učinku. Spremljanje smotrnosti se bo merilo po kazalnikih, določenih v predlogu. Poleg teh osnovnih kazalnikov bodo v naložbene smernice ali v sporazume o jamstvu vključeni podrobnejši kazalniki na podlagi specifičnih finančnih produktov, ki bodo uporabljeni. Poleg tega bodo za svetovalno vozlišče InvestEU in portal InvestEU oblikovani posebni kazalniki. Od izvajalskih partnerjev se bo zahtevalo usklajeno poročanje v skladu s [finančno uredbo]. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Poglavje I – Splošne določbe Splošne določbe določajo splošne in specifične cilje programa InvestEU, ki se nato odražajo v sklopih politike. Operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih podpira jamstvo EU v okviru sklada InvestEU, prispevajo h (i) konkurenčnosti Unije, vključno z inovacijami in digitalizacijo; (ii) trajnosti gospodarstva Unije in njegovi rasti; (iii) socialni odpornosti in vključenosti; (iv) povezovanju kapitalskih trgov Unije in krepitvi enotnega trga, vključno z rešitvami za razdrobljenost kapitalskih trgov Unije, razpršenost virov financiranja za podjetja Unije in spodbujanje vzdržnega financiranja. Jamstvo EU se predlaga v višini 38 000 000 000 EUR, stopnja rezervacij pa v višini 40 %, tj. za rezervacije je potrebnih 15 200 000 000 EUR (oba zneska v tekočih cenah). Okvirna razdelitev jamstva EU med sklope politike je določena v Prilogi I. Obseg rezervacij temelji na vrsti predvidenih finančnih produktov in tveganosti portfeljev, ob tem pa so upoštevane izkušnje, pridobljene z izvajanjem EFSI in prejšnjih finančnih instrumentov. Za svetovalno vozlišče InvestEU, portal InvestEU in spremljevalne ukrepe so predlagana finančna sredstva v višini 525 000 000 EUR (v tekočih cenah). Predvideno je tudi, da bi bile lahko s finančnimi produkti v okviru sklopov politike sklada InvestEU povezane tretje države, in sicer z zagotavljanjem celotnega svojega deleža v denarnih sredstvih. Ta možnost je predvidena predvsem zato, da se omogoči nadaljevanje obstoječih ureditev, kjer je to upravičeno, med drugim na področju raziskav, ali da se predvidijo možnosti podpore v zvezi s pristopom. Prispevajo lahko tudi države članice, ki želijo del svojih sredstev v okviru deljenega upravljanja uporabiti prek sklada InvestEU. Ti zneski dopolnjujejo jamstvo EU v višini 38 000 000 000 EUR (v tekočih cenah). Poglavje II – Sklad InvestEU V tem poglavju so opredeljeni štirje sklopi politike v okviru sklada InvestEU: (i) trajnostna infrastruktura; (ii) raziskave, inovacije in digitalizacija; (iii) MSP; (iv) socialne naložbe in spretnosti. Opredeljena sta tudi dva oddelka, ki sta del jamstva EU: (i) oddelek za EU in (ii) oddelek za države članice, ki bo sestavljen iz enega pododdelka za vsako državo članico, ki se odloči, da bo del svojih sredstev v okviru deljenega upravljanja prispevala v sklad InvestEU. Posebna pravila, povezana z oddelkom za države članice, predvidevajo sklenitev sporazuma o prispevku med Komisijo in državo članico ter opredeljujejo glavne elemente prispevka, kot so njegova velikost, stopnja rezervacij in pogojna obveznost. Potrebne pooblastitvene določbe bodo vsebovane v uredbi o skupnih določbah in drugi ustrezni pravni podlagi. Po prenosu v sklad InvestEU bo oddelek za države članice deloval v skladu s pravili sklada InvestEU. Komisija izbere izvajalskega partnerja na podlagi predloga države članice in z zadevno državo članico podpiše sporazum o jamstvu. Predlog Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 določa ambicioznejši cilj za vključevanje podnebnih ukrepov v vse programe EU, pri čemer je skupni cilj nameniti 25 % odhodkov EU za podnebne cilje. Prispevek programa InvestEU k doseganju tega skupnega cilja se bo spremljal v okviru sistema EU za spremljanje podnebnih ukrepov. Komisija bo informacije predstavila enkrat letno v okviru predloga letnega proračuna. Komisija želi podpreti popoln izkoristek potenciala programa InvestEU, da prispeva k podnebnim ciljem, zato si bo prizadevala opredeliti ustrezne ukrepe v celotnem postopku priprave, izvajanja, pregledovanja in ocenjevanja programa InvestEU. Poglavje III – Jamstvo EU To poglavje vsebuje določbe v zvezi z jamstvom EU in njegovo uporabo. Te določajo, da je jamstvo EU nepreklicno in zagotovljeno na podlagi povpraševanja, da naložbeno obdobje zajema obdobje večletnega financiranja, prav tako pa določajo še zahteve za upravičene operacije financiranja in naložbene operacije ter upravičene vrste financiranja. Sektorji, upravičeni do operacij financiranja in naložbenih operacij, so podrobneje določeni v Prilogi II. Poleg tega so v tem poglavju določene zahteve za izvajalske partnerje, ki morajo med drugim opraviti stebrno oceno v skladu s [finančno uredbo], in za sporazume o jamstvu med Komisijo in izvajalskimi partnerji.

Komisija bo pri izbiri izvajalskih partnerjev upoštevala njihovo zmožnost, da dosežejo cilje sklada InvestEU in prispevajo lastna sredstva, privabijo zasebne vlagatelje, zagotovijo ustrezno geografsko in sektorsko pokritost ter prispevajo k novim rešitvam za odpravljanje nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer. Skupina Evropske investicijske banke bi morala glede na vlogo v skladu s Pogodbama, zmožnost delovanja v vseh državah članicah ter obstoječe izkušnje v okviru sedanjih finančnih instrumentov in EFSI ostati privilegiran izvajalski partner v okviru oddelka za EU. Upoštevane bodo tudi nacionalne spodbujevalne banke ali institucije. Poleg tega bodo lahko izvajalski partnerji tudi druge mednarodne finančne institucije, zlasti kadar predstavljajo primerjalno prednost v smislu posebnega strokovnega znanja in izkušenj v določenih državah članicah. Prav tako bi moralo biti omogočeno, da kot izvajalski partnerji delujejo tudi drugi subjekti, ki izpolnjujejo merila iz finančne uredbe. Izvajalski partnerji bodo morali pokrivati vsaj tri države članice, vendar lahko v ta namen oblikujejo skupino. Po pričakovanjih bo približno 75 % jamstva EU v okviru oddelka za EU dodeljenih izvajalskemu partnerju ali partnerjem, ki lahko ponudijo finančne produkte v vseh državah članicah. Vključeno je tudi podrobno kritje jamstva EU pri različnih oblikah financiranja, ki se lahko zagotovijo v okviru jamstva. Poglavje IV – Upravljanje Svetovalni odbor sklada InvestEU se bo sestajal v dveh sestavah: (i) predstavniki izvajalskih partnerjev in (ii) predstavniki držav članic. Njegove naloge v sestavi z izvajalskimi partnerji vključujejo svetovanje Komisiji pri oblikovanju finančnih produktov, ki se bodo uporabljali v okviru sklada InvestEU, in svetovanje glede nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer ter glede tržnih pogojev. Svetovalni odbor bo prav tako obveščal države članice o izvajanju sklada InvestEU in omogočal redno izmenjavo mnenj o razvoju trga ter izmenjavo najboljših praks. Projektna skupina, sestavljena iz strokovnjakov, ki jih bodo dali Komisiji na razpolago izvajalski partnerji, bo pripravila preglednico kazalnikov o možnih operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jo bo uporabil naložbeni odbor pri odločanju o dodelitvi jamstva EU tem operacijam. Predlog o operaciji financiranja ali naložbeni operaciji se lahko predloži projektni skupini šele potem, ko Komisija potrdi, da je operacija skladna s pravom EU. Naložbeni odbor odobri uporabo jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije. Njegovi člani bodo zunanji strokovnjaki s strokovnim znanjem iz zadevnih sektorjev. Odbor se bo sestajal v štirih različnih sestavah, ki ustrezajo sklopom politike. V vsaki sestavi je šest članov, od katerih so štirje stalni člani, ki sodelujejo v vseh sestavah. Preostala dva člana se izbereta tako, da se bolj izrecno upoštevajo področja, ki jih zajema ta sklop politike. Poglavje V – Svetovalno vozlišče InvestEU Svetovalno vozlišče InvestEU bo zagotavljalo svetovalno podporo pri opredeljevanju, pripravi, razvoju, strukturiranju in izvajanju projektov ter javnem naročanju, povezanem z njimi, kar vključuje s tem povezano gradnjo zmogljivosti. Na voljo bo javnim in zasebnim nosilcem projektov ter finančnim in drugim posrednikom. Poglavje VI – Portal InvestEU Portal InvestEU bo vzpostavljen na podlagi izkušenj s projektnim portalom v okviru naložbenega načrta za Evropo. Vključeval bo sistematično preverjanje skladnosti prejetih projektov s pravom in politikami Unije ter obveznost izvajalskih partnerjev, da razmislijo o projektih, ki izpolnjujejo merila za skladnost in spadajo na njihovo področje delovanja. Njegov cilj je zagotoviti opaznost projektov v EU, ki so primerni za naložbe in iščejo finančna sredstva. Vendar pa projekta ni treba objaviti na portalu, da bi bil upravičen do financiranja EU. Podobno njegova objava na portalu ne pomeni, da bo na koncu dobil jamstvo EU. Poglavje VII – Spremljanje in poročanje, ocenjevanje in kontrola Predlaga se, da se uporaba jamstva EU oceni z vmesno in končno oceno v skladu z zahtevami [finančne uredbe]. V tem poglavju sta določena tudi redno spremljanje in poročanje, medtem ko so kazalniki za merjenje smotrnosti določeni v Prilogi III. To poglavje vsebuje tudi določbe o reviziji in pravicah urada OLAF v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami v tretjih državah. Nazadnje sta v tem poglavju določena postopek za delegirane akte in predvidena uporaba Uredbe od 1. januarja 2021. Poglavje VIII – Preglednost in prepoznavnost Vsebuje standardne določbe za zagotavljanje ustrezne preglednosti in prepoznavnosti. Poglavje IX – Prehodne in končne določbe To poglavje vsebuje določbe v zvezi z uporabo prihodkov, vračil in izterjav iz predhodnih programov. Seznam teh programov, poleg EFSI, je v Prilogi IV. 2018/0229 (COD) Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi programa InvestEU EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 173 in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora , ob upoštevanju mnenja Odbora regij , v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Naložbe v infrastrukturo so bile v Uniji v letu 2016 z 1,8 % BDP EU, kar je zmanjšanje z 2,2 %, kolikor so znašale leta 2009, za približno 20 % nižje od stopenj naložb pred svetovno finančno krizo. Zato so še vedno nižje, kot bi bilo mogoče pričakovati v obdobju močnega okrevanja, in premajhne, da bi nadomestile leta nezadostnega vlaganja, čeprav je mogoče opaziti zvišanje njihovega deleža v BDP v Uniji. Še pomembneje je, da sedanje naložbene ravni in napovedi ne pokrivajo potreb Unije po strukturnih naložbah zaradi tehnoloških sprememb in globalne konkurenčnosti, vključno s področji inovacij, spretnosti, infrastrukture, malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MSP), ter potrebe po obravnavanju ključnih družbenih izzivov, kot sta trajnost ali staranje prebivalstva. Zato je potrebna nadaljnja podpora za odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer za zmanjšanje naložbene vrzeli v ciljnih sektorjih, da se dosežejo cilji politike Unije. (2)V ocenah je bilo poudarjeno, da je raznolikost finančnih instrumentov, ki se izvajajo v obdobju večletnega finančnega okvira 2014–2020, povzročila nekatera prekrivanja. Ta raznolikost je povzročila tudi zapletenost za posrednike in končne prejemnike, ki so bili soočeni z različnimi pravili glede upravičenosti in poročanja. Odsotnost združljivih pravil je ovirala tudi kombiniranje več skladov Unije, čeprav bi bilo tako kombiniranje koristno za podporo projektom, ki potrebujejo različne vrste financiranja. Zato bi bilo treba vzpostaviti enoten sklad, tj. sklad InvestEU, da se doseže učinkovitejša podpora končnim prejemnikom s povezovanjem in poenostavitvijo finančne ponudbe v okviru sheme enotnega proračunskega jamstva, kar bi izboljšalo učinek posredovanja Unije in hkrati zmanjšalo stroške za proračun Unije. (3)Unija je v zadnjih letih sprejela ambiciozne strategije za dokončanje enotnega trga ter spodbujanje trajnostne rasti in delovnih mest, kot so unija kapitalskih trgov, strategija za enotni digitalni trg, sveženj za čisto energijo za vse Evropejce, akcijski načrt Unije za krožno gospodarstvo, strategija za mobilnost z nizkimi emisijami ter obrambna in vesoljska strategija za Evropo. Sklad InvestEU bi moral izkoriščati in okrepiti sinergije med strategijami, ki se medsebojno krepijo, in sicer z zagotavljanjem podpore naložbam in dostopa do financiranja. (4)Na ravni Unije je okvir za opredelitev nacionalnih prednostnih reform in spremljanje njihovega izvajanja evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik. Države članice v podporo navedenim prednostnim reformam oblikujejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije. Strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način za načrtovanje in usklajevanje prednostnih naložbenih projektov, ki naj bi se financirali z nacionalnimi sredstvi ali sredstvi Unije, ali z obojimi. Prav tako bi morale strategije prispevati k usklajeni uporabi financiranja Unije in doseganju kar najvišje dodane vrednosti finančne podpore, prejete zlasti iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, evropske stabilizacijske funkcije za naložbe in sklada InvestEU, kjer je ustrezno. (5)Sklad InvestEU bi moral prispevati k izboljšanju konkurenčnosti Unije, tudi na področju inovacij in digitalizacije, trajnosti gospodarske rasti Unije, socialne odpornosti in vključevalnosti ter povezovanja kapitalskih trgov Unije, vključno z rešitvami za njihovo razdrobljenost in razpršenost virov financiranja za podjetja Unije. V ta namen bi moral podpirati tehnično in ekonomsko vzdržne projekte, in sicer z zagotavljanjem okvira za uporabo dolžniških in lastniških instrumentov ter instrumentov delitve tveganja, ki bi jih podpirali jamstvo proračuna Unije in prispevki izvajalskih partnerjev. Sklad bi moral temeljiti na povpraševanju, hkrati pa bi se morala njegova podpora osredotočiti na prispevek k doseganju ciljev politike Unije. (6)Sklad InvestEU bi moral podpirati naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva za spodbujanje rasti, naložb in zaposlovanja ter s tem prispevati k povečanju blaginje in pravičnejši porazdelitvi dohodka v Uniji. Posredovanje prek sklada InvestEU bi moralo dopolnjevati podporo Unije, ki se zagotavlja z nepovratnimi sredstvi. (7)Unija je potrdila cilje iz Agende 2030 Združenih narodov in njene cilje trajnostnega razvoja, cilje iz Pariškega sporazuma iz leta 2015 ter Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030. Za uresničitev dogovorjenih ciljev, vključno s tistimi, ki so vključeni v okoljske politike Unije, je treba znatno okrepiti ukrepe za trajnostni razvoj. Zato bi morala imeti načela trajnostnega razvoja pomembno vlogo v oblikovanju sklada InvestEU. (8)Program InvestEU bi moral prispevati k vzpostavitvi vzdržnega finančnega sistema v Uniji, ki podpira preusmeritev zasebnega kapitala v trajnostne naložbe v skladu s cilji iz Akcijskega načrta Komisije za financiranje trajnostne rasti . (9)Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo program InvestEU prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in k doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih podnebnim ciljem. Za ukrepe v okviru programa InvestEU se pričakuje, da bodo za doseganje podnebnih ciljev namenili 30 % skupnih finančnih sredstev programa InvestEU. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa InvestEU ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih ocen in pregledov.

(10)Prispevek sklada InvestEU k doseganju podnebnih ciljev se bo spremljal prek sistema EU za spremljanje podnebnih ukrepov, ki ga bo razvila Komisija v sodelovanju z izvajalskimi partnerji, in z ustrezno uporabo meril, določenih v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ], da se ugotovi, ali je gospodarska aktivnost okoljsko trajnostna. (11)V skladu s poročilom o svetovnih tveganjih za leto 2018, ki ga je izdal Svetovni gospodarski forum, je polovica najbolj kritičnih tveganj, ki ogrožajo svetovno gospodarstvo, povezanih z okoljem. Ta tveganja vključujejo onesnaženje zraka, tal in vode, ekstremne vremenske pojave, izgubo biotske raznovrstnosti in neuspeh pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. Okoljska načela so globoko zakoreninjena v Pogodbah in številnih politikah Unije. Zato bi bilo treba pri operacijah, povezanih s skladom InvestEU, spodbujati vključevanje okoljskih ciljev. Pri pripravi in izvajanju naložb bi bilo treba upoštevati varstvo okolja in s tem povezano preprečevanje in obvladovanje tveganj. EU bi morala prav tako slediti odhodkom, povezanim z biotsko raznovrstnostjo in nadziranjem onesnaženosti zraka, da bi izpolnila obveznosti poročanja v skladu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti in Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta . Zato bi bilo treba naložbe, dodeljene ciljem okoljske trajnosti, spremljati z uporabo skupnih metodologij, skladnih s tistimi, ki so bile razvite v okviru drugih programov Unije, ki se uporabljajo za upravljanje podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaženosti zraka, da se omogoči ocena individualnega in skupnega učinka naložb na ključne sestavine naravnega kapitala, vključno z zrakom, vodo, zemljo in biotsko raznovrstnostjo. (12)Za naložbene projekte, ki prejmejo znatno podporo Unije, zlasti na področju infrastrukture, bi moralo biti obvezno preverjanje trajnosti v skladu s smernicami, ki bi jih morala pripraviti Komisija v sodelovanju z izvajalskimi partnerji v okviru programa InvestEU, z ustrezno uporabo meril, določenih v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb], da se določi, ali je gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna ter v skladu s smernicami, pripravljenimi za druge programe Unije. Takšne smernice bi morale vključevati ustrezne določbe, da bi se izognili nepotrebni upravni obremenitvi. (13)Nizke stopnje naložb v infrastrukturo v Uniji med finančno krizo so ogrozile sposobnost Unije za spodbujanje trajnostne rasti, konkurenčnosti in konvergence. Obsežne naložbe v evropsko infrastrukturo so bistvene za doseganje trajnostnih ciljev Unije, vključno z energetskimi in podnebnimi cilji za leto 2030. V skladu s tem bi se morala podpora sklada InvestEU usmeriti v naložbe v prometno, energetsko (tudi na področju energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov), okoljsko, podnebno, pomorsko in digitalno infrastrukturo. Da bi čim bolj povečali učinek in dodano vrednost finančne podpore Unije, je primerno spodbujati racionaliziran naložbeni proces, ki bo omogočil opaznost nabora projektov in doslednost v relevantnih programih Unije. Pri naložbenih projektih, ki prejmejo podporo Unije, bi bilo treba zaradi varnostnih groženj upoštevati načela za zaščito državljanov na javnih mestih. To bi moralo dopolnjevati prizadevanja drugih skladov Unije, kot je Evropski sklad za regionalni razvoj, ki zagotavljajo podporo za varnostne elemente naložb v javne prostore, promet, energetiko in drugo kritično infrastrukturo. (14)Čeprav raven skupnih naložb v Uniji narašča, so naložbe v dejavnosti z večjim tveganjem, kot so raziskave in inovacije, še vedno nezadostne. Posledične premajhne naložbe v raziskave in inovacije škodijo industrijski in gospodarski konkurenčnosti Unije ter kakovosti življenja njenih državljanov. Sklad InvestEU bi moral zagotoviti ustrezne finančne produkte za kritje različnih faz inovacijskega cikla in velikega razpona zainteresiranih strani, zlasti da se omogočita povečanje in uporaba rešitev v komercialnem obsegu v Uniji, da bodo take rešitve konkurenčne na svetovnih trgih. (15)Nujno so potrebna znatna prizadevanja za naložbe v digitalno preobrazbo ter za širjenje njene koristi na vse državljane in podjetja v Uniji. Trdni okvir politike pri strategiji za enotni digitalni trg bi bilo zdaj treba dopolniti s podobno ambicioznimi naložbami, tudi v umetno inteligenco. (16)Mala in srednja podjetja (MSP) imajo ključno vlogo v Uniji. Vendar se zaradi domnevnega visokega tveganja in pomanjkanja zadostnega zavarovanja s premoženjem soočajo z izzivi pri dostopu do financiranja. Dodatni izzivi izhajajo iz njihove potrebe, da ostanejo konkurenčna z izvajanjem dejavnosti na področju digitalizacije, internacionalizacije in inovacij ter izpopolnjevanjem znanja svoje delovne sile. Poleg tega imajo v primerjavi z večjimi podjetji dostop do bolj omejenega nabora virov financiranja: običajno ne izdajajo obveznic ter imajo le omejen dostop do borz vrednostnih papirjev ali velikih institucionalnih vlagateljev. Izziv pri dostopu do finančnih sredstev je še večji za tista MSP, katerih dejavnosti so osredotočene na neopredmetena sredstva. MSP v Uniji so močno odvisna od bank in dolžniškega financiranja v obliki prekoračitev stanj na bančnih računih, bančnih posojil ali zakupov. Podpiranje MSP, ki se soočajo z navedenimi izzivi, in zagotavljanje bolj razpršenih virov financiranja je nujno za povečanje sposobnosti MSP, da financirajo svojo ustanovitev, rast in razvoj ter prenesejo upade gospodarske rasti, ter za povečanje odpornosti gospodarstva in finančnega sistema v času upada gospodarske rasti ali pretresa. To dopolnjuje tudi pobude, ki se že izvajajo v okviru unije kapitalskih trgov. Sklad InvestEU bi moral zagotoviti priložnost za osredotočanje na specifične in bolj usmerjene finančne produkte. (17)Kot je navedeno v razmisleku o socialni razsežnosti Evrope in evropskem stebru socialnih pravic , je vzpostavitev bolj vključujoče in poštene Unije ključna prednostna naloga Unije pri odpravljanju neenakosti in spodbujanju politik socialnega vključevanja v Evropi. Neenake možnosti vplivajo zlasti na dostop do izobraževanja, usposabljanja in zdravstva. Naložbe v gospodarstvo, povezane s socialo, spretnostmi in človeškimi viri ter vključevanjem ranljivih skupin prebivalstva v družbo lahko povečajo gospodarske priložnosti, zlasti če so usklajene na ravni Unije. Sklad InvestEU bi bilo treba uporabiti za podporo naložbam v izobraževanje in usposabljanje, povečanje zaposlenosti, zlasti med neusposobljenimi in dolgotrajno brezposelnimi, ter za izboljšanje razmer glede medgeneracijske solidarnosti, zdravstvenega sektorja, brezdomstva, digitalnega vključevanja, razvoja skupnosti, vloge in prostora mladih v družbi ter ranljivih skupin, vključno z državljani tretjih držav. Program InvestEU bi moral prispevati tudi k podpori evropske kulture in ustvarjalnosti. Da bi obvladali globoke spremembe v družbah Unije in na trgu dela v prihodnjem desetletju, je treba vlagati v človeški kapital, mikrofinanciranje, financiranje socialnih podjetij in nove poslovne modele socialnega gospodarstva, vključno z naložbami v socialni učinek in sklepanjem pogodb z družbenimi učinki. Program InvestEU bi moral okrepiti nastajajoči ekosistem socialnega trga s povečanjem ponudbe in dostopa do financiranja za mikro- in socialna podjetja, da se zadosti povpraševanju tistih, ki to najbolj potrebujejo. V poročilu skupine na visoki ravni o vlaganju v socialno infrastrukturo v Evropi so opredeljene vrzeli pri vlaganju v socialno infrastrukturo in storitve, vključno z izobraževanjem, usposabljanjem, zdravstvom in stanovanji, ki zahtevajo podporo, tudi na ravni Unije. Zato bi bilo treba izkoristiti združeno moč javnega, komercialnega in človekoljubnega kapitala ter podporo fundacij za pomoč razvoju vrednostne verige socialnega trga in odpornejši Uniji. (18)Sklad InvestEU bi moral delovati v okviru štirih sklopov politike, ki odražajo ključne prednostne naloge politike Unije; to so trajnostna infrastruktura; raziskave, inovacije in digitalizacija; MSP ter socialne naložbe in spretnosti. (19)Vsak sklop politike bi moral biti sestavljen iz dveh oddelkov, tj. oddelka za EU in oddelka za države članice. Oddelek za EU bi moral sorazmerno ukrepati za odpravo nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer na ravni EU in podprte dejavnosti bi morale imeti jasno evropsko dodano vrednost. Oddelek za države članice bi moral državam članicam omogočiti, da prispevajo delež svojih sredstev iz skladov v okviru deljenega upravljanja k oblikovanju rezervacij za jamstvo EU za uporabo jamstva EU za operacije financiranja ali naložbene operacije, da se na njihovem ozemlju, tudi na ranljivih in oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije Unije, odpravijo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere, da se dosežejo cilji Sklada v okviru deljenega upravljanja. Ukrepi, ki jih podpira sklad InvestEU prek oddelka za EU ali oddelka za države članice, ne bi smeli podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. (20)Oddelek za države članice bi moral biti zasnovan tako, da omogoča uporabo sredstev v okviru deljenega upravljanja za oblikovanje rezervacij za jamstvo, ki ga izda Unija. Ta kombinacija je namenjena uporabi visoke bonitetne ocene Unije za spodbujanje nacionalnih in regionalnih naložb ob hkratnem zagotavljanju doslednega obvladovanja tveganj pri pogojnih obveznostih, in sicer z izvajanjem jamstva, ki ga da Komisija v okviru posrednega upravljanja. Unija bi morala zagotoviti jamstvo za operacije financiranja in naložbene operacije, predvidene v sporazumih o jamstvu, sklenjenih med Komisijo in izvajalskimi partnerji v oddelku za države članice, skladi v okviru deljenega upravljanja bi morali zagotoviti oblikovanje rezervacij za jamstvo v skladu s stopnjo rezervacij, ki jo določi Komisija na podlagi narave operacij in iz tega izhajajočih pričakovanih izgub, država članica pa bi z izdajo kritnega jamstva v korist Unije prevzela izgube, ki bi presegle pričakovane izgube. Te ureditve bi morale biti določene v enem samem sporazumu o prispevku z vsako državo članico, ki prostovoljno izbere to možnost. Sporazum o prispevku bi moral zajemati enega ali več posebnih sporazumov o jamstvu, ki se bodo izvajali v zadevni državi članici. Določitev stopnje rezervacij za vsak primer posebej zahteva odstopanje od [člena 211(1)] Uredbe (EU, Euratom) št. XXXX (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Takšna zasnova zagotavlja tudi enoten sklop pravil za proračunska jamstva, podprta s centralno upravljanimi sredstvi ali s sredstvi v okviru deljenega upravljanja, kar bi olajšalo njihovo kombiniranje. (21)Sklad InvestEU bi moral biti odprt za prispevke tretjih držav, ki so članice Evropskega združenja za prosto trgovino, držav pristopnic, držav kandidatk in potencialnih kandidatk, držav, ki jih zajema sosedska politika, ter drugih držav v skladu s pogoji, ki jih določijo Unija in navedene države. To bi moralo omogočiti nadaljnje sodelovanje z zadevnimi državami, kjer je primerno, zlasti na področju raziskav in inovacij ter MSP. (22)Ta uredba določa finančna sredstva tudi za druge ukrepe programa InvestEU poleg oblikovanja rezervacij za jamstvo EU, ki za Evropski parlament in Svet pomeni prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [sklic se ustrezno posodobi v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ]. (23)Jamstvo EU v višini 38 000 000 000 EUR (v tekočih cenah) na ravni Unije bo po pričakovanjih mobiliziralo več kot 650 000 000 000 EUR dodatnih naložb po vsej Uniji in bi ga bilo treba okvirno razporediti med sklope politik. (24)Jamstvo EU, ki podpira sklad InvestEU, bi morala posredno izvajati Komisija z opiranjem na izvajalske partnerje, ki lahko dosežejo končne prejemnike. Komisija bi morala z vsakim izvajalskim partnerjem skleniti sporazum o jamstvu, s katerim se dodeli ustrezna jamstvena zmogljivost sklada InvestEU, da podpre operacije financiranja in naložbene operacije tega izvajalskega partnerja, ki izpolnjujejo cilje in merila za upravičenost sklada InvestEU. Sklad InvestEU bi moral imeti posebno strukturo upravljanja, da se zagotovi ustrezna uporaba jamstva EU. (25)Ustanoviti bi bilo treba svetovalni odbor, ki bi ga sestavljali predstavniki izvajalskih partnerjev in držav članic, da bi si izmenjevali informacije, razpravljali o uporabi finančnih produktov, ki se izvajajo v okviru Sklada EU, ter se pogovarjali o nastajajočih potrebah in novih produktih, vključno s tržnimi vrzelmi na specifičnih ozemljih. (26)Komisija bi morala oceniti združljivost operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih predložijo izvajalski partnerji, s pravom in politikami Unije, odločitve o operacijah financiranja in naložbenih operacijah pa bi moral nazadnje sprejeti izvajalski partner. (27)Operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih izvajalski partnerji predložijo v oceno naložbenemu odboru, bi morala oceniti projektna skupina, sestavljena iz strokovnjakov, ki jih dajo Komisiji na razpolago izvajalski partnerji, da se zagotovi finančno in tehnično strokovno znanje pri ocenjevanju predlaganih operacij financiranja in naložbenih operacij. (28)O dodelitvi podpore jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije, ki izpolnjujejo merila za upravičenost, bi moral odločati naložbeni odbor, ki bi bil sestavljen iz neodvisnih strokovnjakov in tako zagotavljal zunanje strokovno znanje pri ocenah naložb v zvezi s projekti. Da bi se kar najbolje pokrili različna področja in sektorji politike, bi se moral naložbeni odbor sestajati v različnih sestavah. (29)Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev za izvrševanje sklada InvestEU upoštevati zmožnost nasprotne stranke, da izpolni cilje sklada InvestEU in prispeva lastna sredstva, da se zagotovita ustrezna geografska pokritost in razpršenost, vključijo zasebni vlagatelji ter zagotovijo zadostna razpršenost tveganja in nove rešitve za odpravljanje nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer. Skupina Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB) bi morala glede na vlogo v skladu s Pogodbama, zmožnost delovanja v vseh državah članicah ter obstoječe izkušnje v okviru sedanjih finančnih instrumentov in EFSI ostati privilegiran izvajalski partner v okviru oddelka za EU. Poleg skupine EIB bi morale imeti možnost ponuditi dopolnilno paleto finančnih produktov nacionalne spodbujevalne banke ali institucije, saj bi lahko njihove izkušnje in zmogljivosti na regionalni ravni koristile pri doseganju največjega možnega učinka javnih sredstev na ozemlju Unije. Poleg tega bi moralo biti omogočeno, da so lahko izvajalski partnerji tudi druge mednarodne finančne institucije, zlasti kadar predstavljajo primerjalno prednost v smislu posebnega strokovnega znanja in izkušenj v določenih državah članicah. Prav tako bi moralo biti omogočeno, da kot izvajalski partnerji delujejo tudi drugi subjekti, ki izpolnjujejo merila iz finančne uredbe.

(30)Da se zagotovita osredotočenost posredovanja v okviru oddelka za EU pri skladu InvestEU na nedelovanje trga in neoptimalne naložbene razmere na ravni Unije ter sočasno uresničevanje ciljev največjega možnega geografskega dosega, bi bilo treba jamstvo EU dodeliti izvajalskim partnerjem, ki lahko sami ali skupaj z drugimi izvajalskimi partnerji pokrijejo vsaj tri države članice. Vendar se pričakuje, da bo približno 75 % jamstva EU v okviru oddelka za EU dodeljenih izvajalskemu partnerju ali partnerjem, ki lahko ponudijo finančne produkte v okviru sklada InvestEU v vseh državah članicah. (31)Jamstvo EU v okviru oddelka za države članice bi bilo treba dodeliti vsakemu izvajalskemu partnerju, ki je upravičen v skladu s [členom 62(1)(c)] [finančne uredbe], vključno z nacionalnimi ali regionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami, EIB, Evropskim investicijskim skladom in drugimi multilateralnimi razvojnimi bankami. Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev v okviru oddelka za države članice upoštevati predloge vsake države članice. V skladu s [členom 154] [finančne uredbe] mora Komisija oceniti pravila in postopke izvajalskega partnerja, da se prepriča, da zagotavljajo enako raven zaščite finančnih interesov Unije, kot jo zagotavlja Komisija. (32)O operacijah financiranja in naložbenih operacijah bi moral nazadnje odločati izvajalski partner v svojem imenu, izvedene bi morale biti v skladu z njegovimi notranjimi pravili in postopki ter obračunane v njegovih računovodskih izkazih. Zato bi morala Komisija poročati izključno o vsaki finančni obveznosti, ki izhaja iz jamstva EU, in razkriti najvišji znesek jamstva, vključno z vsemi relevantnimi informacijami o zagotovljenem jamstvu. (33)Sklad InvestEU bi moral, kjer je primerno, omogočiti nemoteno in učinkovito kombiniranje nepovratnih sredstev ali finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna Unije ali inovacijskega sklada sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ali obojih s tem jamstvom v primerih, ko je to potrebno za najboljšo podporo naložbam za odpravo določenega nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer. (34)Projekti, ki jih izvajalski partnerji predložijo za podporo iz programa InvestEU in vključujejo kombiniranje s podporo iz drugih programov Unije, bi morali biti kot celota skladni tudi s cilji in merili za upravičenost, ki jih vsebujejo pravila zadevnih programov Unije. O uporabi jamstva EU bi se bilo treba odločiti v skladu s pravili programa InvestEU. (35)Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo podpirati razvoj trdnega nabora naložbenih projektov v vsakem sklopu politike. Poleg tega bi bilo treba v okviru programa InvestEU predvideti tudi medsektorsko komponento, ki bi zagotovila enotno vstopno točko in medsektorsko pomoč pri razvoju projektov za centralno upravljane programe Unije. (36)Da bi zagotovili široko geografsko pokritost s svetovalnimi storitvami po vsej Uniji in uspešno povečali lokalno znanje o skladu InvestEU, bi bilo treba po potrebi in ob upoštevanju obstoječih podpornih shem zagotoviti lokalno prisotnost svetovalnega vozlišča InvestEU, da bi lahko omogočili konkretno, proaktivno in prilagojeno podporo na kraju samem. (37)V okviru sklada InvestEU je treba zagotoviti podporo za gradnjo zmogljivosti, da bi se razvile organizacijske zmogljivosti in dejavnosti vzdrževanja trga, ki so potrebne za pripravljanje kakovostnih projektov. Poleg tega je cilj ustvariti pogoje za razširitev možnega števila upravičenih prejemnikov v nastajajočih tržnih segmentih, zlasti kadar majhen obseg posameznih projektov znatno poveča stroške poslovanja na ravni projekta, kot velja za ekosistem socialnega financiranja. Zato bi morala ukrepe, sprejete v okviru drugih programov Unije, ki zajemajo specifično področje politike, dopolnjevati podpora za gradnjo zmogljivosti, ki bi se izvajala poleg teh ukrepov. (38)Treba bi bilo vzpostaviti Portal InvestEU, ki bi zagotavljal zlahka dostopno in uporabniku prijazno podatkovno zbirko projektov za spodbujanje opaznosti naložbenih projektov, ki iščejo financiranje, z večjim poudarkom na zagotavljanju morebitnega nabora naložbenih projektov, ki so združljivi s pravom in politikami Unije, izvajalskim partnerjem. (39)V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba program InvestEU oceniti na podlagi informacij, zbranih na podlagi specifičnih zahtev glede spremljanja, pri čemer se je treba izogibati pretiranemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so podlaga za ocenjevanje učinkov programa InvestEU na terenu. (40)Za spremljanje napredka pri doseganju ciljev Unije bi bilo treba izvajati trden okvir za spremljanje, ki temelji na kazalnikih izložkov, rezultatov in učinka. Za zagotovitev odgovornosti do evropskih državljanov bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročati o napredku, učinku in operacijah programa InvestEU. (41)Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. (42)Za program InvestEU se uporablja Uredba (EU, Euratom) št. [nova finančna uredba]. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o proračunskih jamstvih. (43)V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta , Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 , Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta . V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. (44)Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko sodelujejo v programih Unije v okviru sodelovanja, vzpostavljenega s Sporazumom EGP, ki določa, da se programi izvajajo s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, s katero bi zagotovili potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bodo lahko nemoteno izvajali svoje pristojnosti. (45)V skladu s [sklic se posodobi po potrebi v skladu z novim sklepom o čezmorskih državah in ozemljih: členom 88 Sklepa Sveta 2013/755/EU] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa InvestEU ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. (46)Da bi dopolnili nebistvene elemente te uredbe z naložbenimi smernicami, ki bi morale biti upoštevane pri operacijah financiranja in naložbenih operacijah, da bi olajšali hitro in prožno prilagajanje kazalnikov smotrnosti ter da bi prilagodili stopnjo rezervacij, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pripravo naložbenih smernic za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru različnih sklopov politike, za spremembo Priloge III k tej uredbi, da se pregledajo ali dopolnijo kazalniki, ter za prilagoditev stopnje rezervacij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (47)Program InvestEU bi moral odpravljati nedelovanje trga in neoptimalne naložbene razmere v celotni EU ter pri novih ali zapletenih primerih nedelovanja trga zagotoviti tržno preskušanje inovativnih finančnih produktov in sisteme za njihovo širjenje v celotni EU. Zato so upravičeni ukrepi na ravni Unije – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predmet urejanja S to uredbo se vzpostavi sklad InvestEU, ki zagotavlja jamstvo EU za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih izvajajo izvajalski partnerji v podporo notranjim politikam Unije. S to uredbo se vzpostavi tudi mehanizem za svetovalno podporo, namenjen podpori razvoja projektov, primernih za naložbe, in dostopa do financiranja, ter zagotavljanju s tem povezane gradnje zmogljivosti (svetovalno vozlišče InvestEU). Poleg tega se vzpostavi podatkovna zbirka, ki vidno izpostavlja projekte, za katere si nosilci projektov prizadevajo pridobiti sredstva in ki vlagateljem zagotavlja informacije o naložbenih priložnostih (portal InvestEU). V njej so določeni cilji programa InvestEU, proračun in znesek jamstva EU za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takšnega financiranja. Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1)„operacije mešanega financiranja“ pomenijo operacije, ki jih podpira proračun Unije in združujejo nepovratne oblike podpore ali povratno podporo ali oboje iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; za namene te opredelitve se programi Unije, ki se ne financirajo iz proračuna Unije, kot je inovacijski sklad sistema EU za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: ETS), lahko vključijo med programe Unije, ki se financirajo iz proračuna Unije; (2)„jamstvo EU“ pomeni celovito jamstvo proračuna Unije, v skladu s katerim ob podpisu posameznih sporazumov o jamstvu z izvajalskimi partnerji začnejo učinkovati proračunska jamstva v skladu s [členom 219(1) finančne uredbe]; (3)„finančni produkt“ pomeni finančni mehanizem ali ureditev, o kateri se dogovorita Komisija in izvajalski partner ter ki določa pogoje, pod katerimi izvajalski partner zagotavlja neposredno ali posredno financiranje končnim prejemnikom v kateri koli obliki iz člena 13; (0)„operacije financiranja in/ali naložbene operacije“ pomeni operacije, s katerimi se končnim uporabnikom zagotovi neposredno ali posredno financiranje v obliki finančnih produktov in ki jih v lastnem imenu izvaja izvajalski partner, ki jih izvaja v skladu s svojimi notranjimi pravili, in se obračunajo v njegovih računovodskih izkazih; (1)„sredstva v okviru deljenega upravljanja“ pomeni sredstva, za katera je predvidena možnost, da se deloma dodelijo za oblikovanje rezervacij za proračunsko jamstvo v okviru oddelka sklada InvestEU za države članice, to je za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad+ (ESS+), Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP); (2)„sporazum o jamstvu“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in izvajalski partner določita pogoje za predlaganje operacij financiranja ali naložbenih operacij, ki naj se jim dodelijo ugodnosti jamstva EU, za zagotovitev proračunskega jamstva za take operacije in za njihovo izvajanje v skladu z določbami te uredbe; (3)„izvajalski partner“ pomeni upravičeno nasprotno stranko, kot je finančna institucija ali drug posrednik, s katerimi je Komisija podpisala sporazum o jamstvu in/ali sporazum o izvajanju svetovalnega vozlišča InvestEU; (4)„svetovalno vozlišče InvestEU“ pomeni tehnično pomoč, opredeljena v členu 20;

(5)„portal InvestEU“ je podatkovna zbirka, opredeljena v členu 21; (6) (7)„mikrofinanciranje“ je mikrofinanciranje, kot je opredeljeno v Uredbi [[ESS+] številka]; (8)„podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ so subjekti z do 3 000 zaposlenimi, ki niso MSP ali mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; (9)„nacionalne spodbujevalne banke ali institucije“ so pravni subjekti, ki profesionalno opravljajo finančne dejavnosti in imajo pooblastilo države članice ali subjekta države članice na državni, regionalni ali lokalni ravni za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti; (10)„mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ so mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v Prilogi k Priporočilu Komisije 2003/361/ES ; (11)„mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ so subjekti z do 499 zaposlenimi, ki niso MSP; (12)„socialno podjetje“ je socialno podjetje, kot je opredeljeno v Uredbi [[ESS+] številka]; (13)„tretja država“ je država, ki ni članica Unije. Člen 3 Cilji programa InvestEU 1.Splošni cilj programa InvestEU je podpreti cilje politike Unije s pomočjo operacij financiranja in naložbenih operacij, ki prispevajo k naslednjemu: (a)konkurenčnosti Unije, vključno z inovacijami in digitalizacijo; (b)trajnosti gospodarstva Unije in njegovi rasti; (c)socialni odpornosti in vključevalnosti Unije; (d)povezovanju kapitalskih trgov Unije in krepitvi enotnega trga, vključno z rešitvami za razdrobljenost kapitalskih trgov Unije, diverzifikacijo virov financiranja za podjetja Unije in spodbujanje vzdržnega financiranja. 2.Specifični cilji programa InvestEU so: (a)podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v trajnostni infrastrukturi na področjih iz člena 7(1)(a);

(b)podpirati operacije financiranja in naložbene operacije na področju raziskav, inovacij in digitalizacije; (c)povečati razpoložljivost financiranja in dostop do njega za MSP, v ustrezno utemeljenih primerih pa tudi za mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; (d)povečati razpoložljivost mikrofinanciranja in financiranja ter dostop do njiju za socialna podjetja, podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi s socialnimi naložbami in spretnostmi ter utrditi trge za socialne naložbe na področjih iz člena 7(1)(d). Člen 4 Proračun in znesek jamstva EU 1.Jamstvo EU za namene oddelka za EU iz člena 8(1)(a) znaša 38 000 000 000 EUR (v tekočih cenah). Oblikujejo se rezervacije v višini 40 %. Za namene oddelka za države članice iz člena 8(1)(b) se lahko zagotovi dodaten znesek jamstva EU, če države članice v skladu s [členom 10(1)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] in členom [75(1)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka] dodelijo ustrezne zneske. Prispevki tretjih držav iz člena 5 prav tako povečajo jamstvo EU iz prvega pododstavka, če se rezervacije zagotovijo v celoti v obliki gotovine v skladu s [členom 218(2)] [finančne uredbe]. 2.Okvirna razdelitev zneska iz prvega pododstavka odstavka 1 je določena v Prilogi I k tej uredbi. Komisija lahko, kjer je to primerno, spremeni zneske iz navedene priloge I, in sicer do 15 % za posamezen cilj. O morebitnih spremembah obvesti Evropski parlament in Svet. 3.Predlagana finančna sredstva za izvajanje ukrepov iz poglavij V in VI znašajo 525 000 000 EUR (v tekočih cenah). 4.Znesek iz odstavka 3 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programa InvestEU, npr. dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi. Člen 5 Tretje države, pridružene skladu InvestEU V oddelek sklada InvestEU za EU iz člena 8(1)(a) in v vse sklope politik iz člena 7(1) lahko za sodelovanje pri nekaterih finančnih produktih v skladu s [členom 218(2)] [finančne uredbe] prispevajo naslednje tretje države: (1)članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP; (2)države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za svojo udeležbo v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; (3)države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

(4)tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum: (5)zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije; (6)določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s [členom 21(5)] [finančne uredbe]; (7)na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom; (8)Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. Člen 6 Izvajanje in oblike financiranja Unije 1.Jamstvo EU se izvaja s posrednim upravljanjem z organi iz [člena 62(1)(c)(ii) do (vii)] [finančne uredbe]. Druge oblike financiranja EU v okviru te uredbe se izvajajo v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s [finančno uredbo], vključno z nepovratnimi sredstvi, ki se izvajajo v skladu z [naslovom VIII] [finančne uredbe]. 2.Operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih krije jamstvo EU in so del operacije mešanega financiranja, ki kombinirajo podporo na podlagi te uredbe in podporo, dodeljeno v okviru enega ali več drugih programov Unije ali inovacijskega sklada sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), morajo biti: (a) skladne s cilji politike in merili za upravičenost, določenimi v pravilih programa Unije, v okviru katerega se odloči o podpori; (b) skladne s to uredbo. 3.Operacije mešanega financiranja, ki vključujejo finančni instrument, ki se v celoti financira iz drugih programov Unije ali iz inovacijskega sklada ETS, ne da bi se uporabilo jamstvo EU v okviru te uredbe, morajo biti skladne s cilji politike in merili za upravičenost, ki so določeni v pravilih programa Unije, v okviru katerega se zagotavlja podpora. 4.V skladu s členom 6(2) se o nepovratnih oblikah podpore in/ali finančnih instrumentih iz proračuna Unije, ki so del operacije mešanega financiranja iz odstavkov 2 in 3, odloči v skladu s pravili zadevnega programa Unije in se izvajajo v okviru operacije mešanega financiranja v skladu s to uredbo in z [naslovom X] [finančne uredbe]. Poročanje vključuje tudi elemente o skladnosti s cilji politike in merili za upravičenost, ki so določeni v pravilih programa Unije, v okviru katerega se odloči o podpori, in tudi o skladnosti s to uredbo. POGLAVJE II Sklad InvestEU Člen 7 Sklopi politike

1.Sklad InvestEU deluje prek naslednjih štirih sklopov politike, ki odpravljajo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere v okviru svojega specifičnega področja uporabe: (a) sklop politike za trajnostno infrastrukturo: zajema trajnostne naložbe na področju prometa, energije, digitalne povezljivosti, dobave in predelave surovin, vesolja, oceanov in voda, odpadkov, narave in druge okoljske infrastrukture, opreme, mobilnih sredstev in uporabe inovativnih tehnologij, ki prispevajo k okoljskim ali socialnim trajnostnim ciljem Unije oziroma obojim ali izpolnjujejo okoljske ali socialne standarde Unije; (b) sklop politike za raziskave, inovacije in digitalizacijo: zajema dejavnosti s področja raziskav in inovacij, prenos rezultatov raziskav na trg, predstavitev in uvajanje inovativnih rešitev, podporo širitvi inovativnih podjetij, ki niso MSP, in digitalizacijo industrije Unije; (c) sklop politike za MSP: zajema dostop do financiranja in njegovo razpoložljivost za MSP, v ustrezno utemeljenih primerih pa tudi za mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; (d) sklop politike za socialne naložbe in spretnosti: zajema mikrofinanciranje, financiranje socialnih podjetij in socialno gospodarstvo; spretnosti, izobraževanje, usposabljanje in s tem povezane storitve; socialno infrastrukturo (vključno s socialnimi in študentskimi stanovanji); socialne inovacije; zdravstveno varstvo in dolgotrajno nego; vključevanje in dostopnost; kulturne dejavnosti s socialnim ciljem; vključevanje ranljivih oseb, vključno z državljani tretjih držav. 2.Če operacija financiranja ali naložbena operacija, predlagana naložbenemu odboru iz člena 19, spada v več kot en sklop politike, se pripiše sklopu politike, v okvir katerega spada njen glavni cilj oziroma glavni cilj večine njenih podprojektov, razen če se z naložbenimi smernicami ne določi drugače. 3.Za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru sklopa politike za trajnostno infrastrukturo iz točke (a) odstavka 1 se uporablja podnebno in okoljsko preverjanje ter preverjanje socialne vzdržnosti, da bi čim bolj zmanjšali negativne učinke in čim bolj povečali koristi za podnebno, okoljsko in socialno razsežnost. Nosilci, ki zaprosijo za financiranje, v ta namen predložijo ustrezne informacije na podlagi smernic, ki jih pripravi Komisija. Projekti, ki ne dosegajo določene velikosti, opredeljene v smernicah, se izključijo iz preverjanja. Smernice Komisije omogočajo, da se: (a) kar zadeva prilagajanje, zagotovi odpornost na morebitne neugodne vplive podnebnih sprememb na podlagi ocene tveganja in ranljivosti zaradi podnebnih sprememb, vključno z ustreznimi prilagoditvenimi ukrepi, in, kar zadeva blažitev, vključijo stroški emisij toplogrednih plinov in pozitivni učinki ukrepov za blažitev podnebnih sprememb v analizo stroškov in koristi; (b) upošteva konsolidirani učinek projekta v smislu osnovnih elementov naravnega kapitala, ki se nanašajo na zrak, vodo, tla in biotsko raznovrstnost; (c) oceni učinek na socialno vključevanje nekaterih območij ali populacij. 4.Izvajalski partnerji zagotovijo informacije, potrebne za sledenje naložb, ki prispevajo k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev Unije, na podlagi smernic, ki jih da Komisija. 5.Izvajalski partnerji si ciljno prizadevajo, da vsaj 50 % naložbe v okviru sklopa politike za trajnostno infrastrukturo prispeva k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev Unije na področju podnebja in okolja. 6.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za opredelitev naložbenih smernic za vsak sklop politike. Člen 8 Oddelki 1.Vsak sklop politike iz člena 7(1) je sestavljen iz dveh oddelkov, ki obravnavata specifično nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere, in sicer: (9)oddelek za EU obravnava katere koli izmed naslednjih razmer:

(i) nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere, ki so povezane s prednostnimi nalogami politike Unije in se obravnavajo na ravni Unije; (ii) nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere po vsej Uniji; (iii) novi ali zapleteni načini nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer, z namenom razviti nove finančne rešitve in tržne strukture; (10)oddelek za države članice obravnava specifično nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere v eni ali več državah članicah, in sicer za izpolnjevanje ciljev skladov, ki prispevajo v okviru deljenega upravljanja. 2.Oddelka iz odstavka 1 se lahko uporabita na dopolnjevalen način za podporo operaciji financiranja ali naložbeni operaciji, tudi s kombiniranjem podpore iz obeh oddelkov. Člen 9 Posebne določbe, ki se uporabljajo za oddelek za države članice 1.Zneski, ki jih dodeli država članica v skladu s členom [10(1)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] ali členom [75(1)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka], se uporabijo za oblikovanje rezervacij za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki zajema operacije financiranja in naložbene operacije v zadevni državi članici. 2.Za vzpostavitev tega dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice se sklene sporazum o prispevku med državo članico in Komisijo. Država članica in Komisija skleneta sporazum o prispevku ali njegovo spremembo v štirih mesecih po sklepu Komisije o sklenitvi partnerskega sporazuma ali načrta SKP oziroma sočasno s sklepom Komisije o spremembi programa ali načrta SKP. Dve ali več držav članic lahko s Komisijo sklenejo skupni sporazum o prispevku. Z odstopanjem od [člena 211(1)] [finančne uredbe] se stopnja rezervacij za jamstva EU v okviru oddelka za države članice določi na 40 % in se lahko v vsakem sporazumu o prispevku prilagodi navzdol ali navzgor, da se upoštevajo tveganja, povezana s finančnimi produkti, ki se želijo uporabiti. 3.Sporazum o prispevku vsebuje vsaj naslednje elemente: a) skupni znesek dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki se nanaša na zadevno državo članico, stopnjo rezervacij zanj, znesek prispevka iz skladov v okviru deljenega upravljanja, obdobje zasnove rezervacij v skladu z letnim finančnim načrtom in znesek nastale pogojne obveznosti, ki se pokrije s kritnim jamstvom, ki ga da zadevna država članica; b) strategijo, ki vključuje finančne produkte in njihov minimalni vzvod, geografsko pokritost, naložbeno obdobje in, kjer je to primerno, kategorije končnih prejemnikov in upravičenih posrednikov; c) izvajalskega partnerja ali partnerje, ki so izrazili svoj interes, in obveznost Komisije, da državo članico obvesti glede izbranega izvajalskega partnerja ali partnerjev; d) možni prispevek iz skladov v okviru deljenega upravljanja za svetovalno vozlišče InvestEU; e) letne obveznosti poročanja državi članici, vključno s poročanjem v skladu s kazalniki, navedenimi v sporazumu o prispevku; f) določbe o nadomestilu za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice;

g) možno kombiniranje z viri iz oddelka EU, tudi v večplastni strukturi, za doseganje boljšega kritja tveganja v skladu s členom 8(2). 4.Sporazume o prispevku izvaja Komisija prek sporazumov o jamstvu, podpisanih z izvajalskimi partnerji v skladu s členom 14. Če se v devetih mesecih od podpisa sporazuma o prispevku ne sklene sporazum o jamstvu ali se obveznost za znesek iz sporazuma o prispevku ne prevzame v celoti z enim ali več sporazumi o jamstvu, se sporazum o prispevku v prvem primeru prekine, v drugem primeru pa ustrezno spremeni, neuporabljeni znesek rezervacij pa se ponovno uporabi v skladu s [členom 10(5)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] in členom [75 (5)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP ] številka]. Če se sporazum o jamstvu ne izvede pravilno v roku, določenem v členu [10(6)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] ali členu [75(6)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka], se sporazum o prispevku spremeni in neporabljeni znesek rezervacij ponovno uporabi v skladu s [členom 10(6)] [[uredbe o skupnih določbah] številka] in členom [75 (6)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka]. 5.Za oblikovanje rezervacij za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki se oblikuje s sporazumom o prispevku, se uporabljajo naslednja pravila: (a)po obdobju zasnove rezervacij iz točke (a) odstavka 3 tega člena se vsak letni presežek rezervacij, izračunan na podlagi primerjave zneska rezervacij, ki se zahtevajo po stopnji rezervacij, in dejanskih rezervacij, ponovno uporabi v skladu s [členom 10(6)] [uredbe o skupnih določbah] in členom [75(6)] [[uredbe o strateškem načrtu SKP ] številka]; (b)z odstopanjem od [člena 213(4)] [finančne uredbe] po obdobju zasnove rezervacij iz točke (a) odstavka 3 tega člena letna dopolnitev rezervacij ni mogoča, dokler je na voljo tisti del jamstva EU v okviru oddelka za države članice; (c)Komisija državo članico takoj obvesti, če zaradi unovčitve tistega dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice raven rezervacij za tisti del jamstva EU pade pod 20 % prvotno oblikovanih rezervacij; (d)če raven rezervacij za tisti del jamstva EU v okviru oddelka za države članice doseže 10 % prvotno oblikovanih rezervacij, zadevna država članica na zahtevo Komisije v skupni sklad za oblikovanje rezervacij prispeva do 5 % prvotno oblikovanih rezervacij. POGLAVJE III Jamstvo EU Člen 10 Jamstvo EU 1.Jamstvo EU se odobri izvajalskim partnerjem v skladu s [členom 219(1)] [finančne uredbe] in se upravlja v skladu z [naslovom X] [finančne uredbe]. 2.Podpora jamstva EU se lahko odobri za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba, za naložbeno obdobje, ki se konča 31. decembra 2027. Pogodbe med izvajalskim partnerjem in končnim prejemnikom ali finančnim posrednikom ali drugim subjektom iz člena 13(1)(a) se podpišejo do 31. decembra 2028. Člen 11 Upravičene operacije financiranja in naložbene operacije 1.Sklad InvestEU podpira le operacije financiranja in naložbene operacije, ki:

(a)izpolnjujejo pogoje iz [člena 209(2)(a) do (e)] [finančne uredbe], zlasti zahtevo glede dodatnosti iz [člena 209(2)(b)] [finančne uredbe], in, kjer je to ustrezno, maksimizirajo zasebne naložbe v skladu s [členom 209(2)(d)] [finančne uredbe]; (b)prispevajo k ciljem politike Unije in spadajo na področja, upravičena do operacij financiranja in naložbenih operacij v ustreznem sklopu v skladu s Prilogo II k tej uredbi; ter (c)so skladne z naložbenimi smernicami. 2.Poleg projektov v Uniji lahko sklad InvestEU podpira naslednje projekte in operacije prek operacij financiranja in naložbenih operacij: (a)čezmejne projekte med subjekti, ki se nahajajo ali imajo sedež v eni ali več državah članicah in zajemajo eno ali več tretjih držav, tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, države, vključene v evropsko sosedsko politiko, Evropski gospodarski prostor ali Evropsko združenje za prosto trgovino, ali čezmorske države ali ozemlja, določene v Prilogi II k PDEU, ali pridruženo tretjo državo, ne glede na to, ali je v teh tretjih državah oziroma čezmorskih državah ali ozemljih partner; (b)operacije financiranja in naložbene operacije v državah iz člena 5, ki so prispevale k posameznemu finančnemu produktu. 3. Sklad InvestEU lahko podpira operacije financiranja in naložbene operacije za zagotavljanje financiranja prejemnikom, ki so pravni subjekti s sedežem v kateri od naslednjih držav: (a)državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; (b)tretji državi ali ozemlju, pridruženem programu InvestEU, v skladu s členom 5; (c)kjer je primerno, tretji državi iz točke (a) odstavka 2; (d)drugih državah, kadar je to potrebno za financiranje projekta v državi ali na ozemlju iz točk (a) do (c). Člen 12 Izbira izvajalskih partnerjev 1.Komisija v skladu s [členom 154] [finančne uredbe] izvajalske partnerje ali skupino izvajalskih partnerjev, kot je navedeno v drugem pododstavku tega odstavka, izbere med primernimi nasprotnimi strankami. Za oddelek za EU primerne nasprotne stranke izrazijo svoj interes in morajo biti sposobne pokrivati operacije financiranja in naložbene operacije v najmanj treh državah članicah. Izvajalski partnerji lahko tudi skupaj krijejo operacije financiranja in naložbene operacije v vsaj treh državah članicah, tako da oblikujejo skupino. Za oddelek za države članice lahko zadevna država članica kot izvajalske partnerje predlaga eno ali več nasprotnih strank izmed tistih, ki so izrazile svoj interes v skladu s členom 9(3)(c). Kadar zadevna država članica ne predlaga izvajalskega partnerja, Komisija ravna v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka in izbira med tistimi izvajalskimi partnerji, ki lahko krijejo operacije financiranja in naložbene operacije na zadevnih geografskih območjih. 2.Komisija pri izbiri izvajalskih partnerjev zagotovi, da portfelj finančnih produktov v okviru sklada InvestEU:

(a)čim bolj poveča zajetje ciljev, določenih v členu 3; (b)čim bolj poveča učinek jamstva EU prek lastnih sredstev, ki jih je za to dodelil izvajalski partner; (c)kadar je to primerno, maksimizira zasebne naložbe; (d)dosega geografsko razpršenost; (e)zagotavlja zadostno razpršenost tveganja; (f)spodbuja inovativne rešitve v zvezi z financiranjem in tveganji za odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer. 3.Komisija pri izbiri izvajalskih partnerjev upošteva tudi: (a)morebitne stroške in nadomestila za proračun Unije; (b)zmogljivost izvajalskega partnerja za temeljito izvajanje zahtev iz [člena 155(2)] [finančne uredbe] v