SPOROČILO KOMISIJE

Ocena ukrepov, ki jih je sprejela Romunija



kot odgovor na priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji



0.Uvod

Svet je 18. junija 2021 na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) sprejel priporočilo Romuniji, naj najpozneje do leta 2024 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj.

Romuniji je priporočil, naj v letu 2021 primanjkljaj sektorja država zmanjša na 8,0 % BDP, v letu 2022 na 6,2 % BDP, v letu 2023 na 4,4 % BDP in v letu 2024 na 2,9 % BDP. Na podlagi podatkov iz spomladanske napovedi Komisije iz leta 2021, na kateri temelji priporočilo Sveta, to ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,7 % BDP v letu 2021, 1,8 % BDP v letu 2022, 1,7 % BDP v letu 2023 in 1,5 % BDP v letu 2024 ter nominalni stopnji rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 3,4 % v letu 2021, 1,3 % v letu 2022, 0,9 % v letu 2023 in 0,0 % v letu 2024. Svet je Romuniji priporočil, naj v celoti izvede ukrepe, ki jih je že sprejela za leto 2021, in določi in izvede dodatne ukrepe, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2024. Svet je Romuniji priporočil tudi, naj nepričakovane prihodke uporabi za zmanjšanje primanjkljaja sektorja država in z ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotovi vzdržno izboljšanje brez oviranja rasti. Svet je Romuniji poleg tega priporočil, naj zagotovi polno in učinkovito izvajanje svojega nacionalnega fiskalnega okvira ter s celovitimi reformami podpre konsolidacijo javnih financ.

V skladu s členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 je Svet kot rok, do katerega mora Romunija podrobno poročati o ukrepih, sprejetih na podlagi priporočila Sveta, določil 15. oktober 2021. Romunija je poročilo predložila 14. oktobra 2021.

Komisija je na podlagi informacij iz poročila o sprejetih ukrepih proučila proračunsko strategijo Romunije, da bi ocenila, ali je država članica ravnala v skladu s priporočilom Sveta z dne 18. junija 2021.

Okvir 1: Metodologija za ocenjevanje učinkovitih ukrepov

V skladu z Uredbo (ES) št. 1467/97 in kodeksom ravnanja bi se moralo šteti, da je država članica sprejela učinkovite ukrepe, če je ukrepala bodisi v skladu s priporočilom Sveta iz člena 126(7) PDEU bodisi v skladu s sklepom Sveta o pozivu iz člena 126(9). Ekonomsko-finančni odbor je 29. novembra 2016 sprejel mnenje z naslovom „Improving the assessment of effective action in the context of the excessive deficit procedure – a specification of the methodology“ (Izboljšanje ocenjevanja učinkovitih ukrepov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem – opredelitev metodologije), ki ga je Svet ECOFIN potrdil 6. decembra 2016. V mnenju je določeno drevo odločanja o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za oceno, ali so bili sprejeti učinkoviti ukrepi.

Če zadevna država članica doseže ciljni nominalni primanjkljaj in posledično izboljšanje njenega strukturnega salda, se postopek začasno odloži. Če država članica ne doseže ciljnega nominalnega primanjkljaja in/ali zahtevanega izboljšanja strukturnega salda oziroma obstaja tveganje, da ju ne bo dosegla, se skrbno preučijo razlogi za to. Skrbna analiza je zato osrednjega pomena za oceno učinkovitih ukrepov.

Pri skrbni analizi se najprej uporabi merilo rasti odhodkov za oceno fiskalnega napora. Na splošno je cilj skrbne analize zagotoviti ustrezno oceno obsega ukrepov politike, da se oceni, ali je zadevna država članica izpolnila svoje politične zaveze, kot so določene s priporočilom v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Če je merilo rasti odhodkov izpolnjeno, kar pomeni, da izkazuje napor, ki je enak priporočenemu ali večji od njega, se domneva, da je zadevna država članica svoje politične zaveze izpolnila. Če merilo rasti odhodkov ni izpolnjeno, se domneva, da država članica svojih političnih zavez ni izpolnila.

Kadar je to primerno, Komisija pri pripravi končne ocene uporabi kvalitativno ekonomsko presojo, zlasti glede izpolnjevanja merila rasti odhodkov, kot del skrbne analize, ki jo Komisija uporablja za ugotavljanje, ali je zadevna država članica izpolnila svoje politične zaveze ali ne. Z drugimi besedami, s skrbno analizo se oceni, ali je zadevna država članica sprejela zadostno število ukrepov za izpolnitev priporočila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Skratka, pri sklepu je treba upoštevati kvantitativne podatke iz merila rasti odhodkov skupaj z drugimi vidiki – večinoma kvalitativne narave –, ki ne izhajajo iz same referenčne vrednosti. Ti vidiki so običajno povezani z razlogi, zaradi katerih merilo rasti odhodkov ni bilo izpolnjeno, in so neposredno povezani s fiskalnimi gibanji.

Če je s skrbno analizo ugotovljeno, da je zadevna država članica izpolnila svoje politične zaveze, bo zaključek ocene, da so bili sprejeti učinkoviti ukrepi in da je rok mogoče podaljšati, čeprav ciljni nominalni primanjkljaj ni bil dosežen. Če je s skrbno analizo ugotovljeno, da politične zaveze niso izpolnjene in ciljni nominalni primanjkljaj ni dosežen, bo v oceni ugotovljeno, da niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi postopek pa bi bilo treba stopnjevati in določiti nov načrt za odpravo primanjkljaja (in po potrebi tudi rok).

Treba je poudariti, da postopek v primeru, da se doseže vmesni cilj za nominalni primanjkljaj, ne bo stopnjevan niti, če politične zaveze niso bile izpolnjene. Poudariti pa je treba tudi, da je mogoče v primeru, da postopek na podlagi medletnih podatkov ni bil stopnjevan, (priglašeni) naknadni podatki pa pokažejo, da vmesni cilj glede nominalnega primanjkljaja navsezadnje ni bil dosežen, postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem še vedno stopnjevati.