SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 13.9.2005 
KOM(2005)425 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
E-dostopnost 
   
[SEC(2005) 1095] 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
E-dostopnost 
 
Dostopne informacijske in komunikacijske te hnologije (IKT) bodo znat no izboljšale kakovost 
življenja invalidov. Isto časno pa za invalide pomanjkanje enakih možnosti dostopa do IKT 
lahko vodi v izklju čenost. V tem sporo čilu Komisija predlaga vrsto ukrepov politik za 
pospeševanje e-dostopnosti. Poziva države članice in zainteresira ne strani, naj podprejo 
prostovoljne pozitivne ukrepe za precej širši dostop do Izdelkov IKT in storitev v Evropi.  
To sporo čilo o e-dostopnosti prispeva k iz vajanju nedavno uvedene pobude „ i2010 - 
Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje “1, ki predstavlja nov strateški 
okvir in širše usmeritve politik za pospeševanje odprtega in konkuren čnega digitalnega 
gospodarstva, s poudarkom na IKT kot gonilni sili vklju čevanja in kakovosti življenja. 
Komisija ima visoko zastavljen cilj doseganja „informacijske  družbe za vse“, spodbujanja 
vključujoče digitalne družbe, ki zagotavlja prilož nosti za vse in minimizira tveganje 
izključenosti.  
1. U VOD 
Invalidi sestavljajo 15 % evropskega prebivalst va in mnogi od njih se pri uporabi izdelkov in 
storitev IKT sre čujejo z ovirami. Starejši se v nekaterih primerih lahko soo čajo s podobnimi 
težavami. Zaradi demografskih sprememb: leta  1990 je bilo starejših 18 % Evropejcev od 60 
let , po predvidevanjih pa  jih bo do leta 2030 30 %2, je dostop do Izdel kov IKT in storitev 
zdaj postala evropska prednostna naloga. 
Nedavna raziskava v ZDA3 je pokazala, da 60 % aktivne ga prebivalstva, ki ob uporabi 
obstoječe tehnologije trpi zaradi blage prizad etosti ali težav, lahko uživa ugodnosti uporabe 
tehnologij s prila gojenim dostopom. 
Raziskava iz leta 20024 je pokazala, da ve č kot 48 % oseb v Evropi, starejših od 50, meni, da 
izdelovalci pri na črtovanju svojih izdelkov niso ustr ezno upoštevali njihovi h potreb. Kljub 
temu pa je bilo med njimi med 10 in 12 milijoni potencialnih kupcev novih mobilnih 
telefonov, ra čunalnikov in internetnih storitev.  
Posledice so jasne: dostop do koristi IKT za najširši  možni krog ljudi je družbena, eti čna 
in politična nujnost . Poleg tega to ustvarja trge, ki so gospodarsko vedno pomembnejši. 
„E-dostopnost “ je premagovanje tehni čnih ovir in težav, ki jih invalidi in drugi ob čutijo, ko 
želijo enakopravno sodelovati v informacijski  družbi (ID). Gre za del širše zasnove e-
                                                 
1 COM(2005)229 kon čno, 1. junij 2005. 
2 Napovedi ZN o svetovnem prebivalstvu (popravljena izdaja 2002) in demografske napovedi Eurostata. 
3 Mnogo razli čnih sposobnosti in njihov vpliv na ra čunalniško tehnologijo – Forrester Research Inc., 
2003. 
4 Seniorwatch IST-1999-29086 www.seniorwatch.de  
 
SL 3   SL vključenosti, ki obravnava tudi druge  vrste preprek, kot so finan čne, geografske ali 
izobraževalne. 
To sporočilo temelji na prejšnjem delu glede e- dostopnosti, torej na dveh akcijskih na črtih e-
Evropa in zaklju čkih ter rezultatih projektov RTR. Vklju čuje tudi glavne rezultate spletnega 
posvetovanja5, izvajanega na za četku leta 2005, ki je izkazalo mo čno podporo (ve č kot 88% 
odgovorov) pobudi evropskih institucij za reše vanje položaja, ki ga znatna ve čina (več kot 
74%) vidi kot neusklajenost dostopnih Izdelkov IKT in storitev v Evropi. Poleg tega je treba 
povečati razpoložljivost dost opnih izdelkov in storitev (84 % respondentov). 
Glavni cilj tega sporo čila je spodbujati dosleden pr istop k prostovoljnim pobudam v 
državah članicah v zvezi z e-dostopnostjo in pospeševati samourejanje v panogi. 
2. P RAKTIČNI IZZIVI  
Nove tehnologije so invalidom že jasno podporo omogo čile samostojno izvajanje dejavnosti, 
za katere so pred tem potrebovali človeško pomo č. Vendar invalidi ne glede na prizadevanja 
panoge še vedno poro čajo o velikem številu teža v, ki jih imajo, ko želijo  uporabljati izdelke in 
storitve informacijske tehnologije, na primer: 
• pomanjkanje usklajenih rešitev, npr. v mnogih državah članicah na tekstovnih 
telefonih številka 112 ni dostopna; 
• pomanjkanje interoperabilnih  rešitev za dostopno IKT; 
• programska orodja, ki niso združljiva s pripomo čki, programi za branje besedila 
za slepe uporabnike so pogosto neupor abni z novimi operacijskimi sistemi; 
• težave med prevladujo čimi izdelki in pripomo čki, npr. mobilnimi telefoni in 
slušnimi aparati; 
• pomanjkanje vseevropskih evrops kih standardov, npr. sedem razli čnih, 
nezdružljivih sistemov tekstovnih telefonov za gluhe in naglušne; 
• pomanjkanje ustreznih storitev, npr. m noge spletne strani so za duševno manj 
razvite ali neizkušene uporabnike prezaple tene, ali jih osebe s prizadetim vidom 
ne morejo prebrati in po njih brskati; 
• pomanjkanje izdelkov in storitev za dolo čene skupine, npr. telefonska 
komunikacija za uporabnike znakovnega jezika; 
• oblikovanje, ki je težko za uporabo, npr. tipkovnice in prikazovalniki na mnogih 
napravah; 
• pomanjkanje dostopnih vsebin; 
• omejena izbira elektronskih komunikaci jskih storitev, kakovosti in cene.  
Večina teh težav bi lahko bila s tehni čnega vidika hitro rešena, vendar zahteva sodelovanje, 
koordinacijo in odlo čnost na evropski ravni, saj do sedaj trg sam za rešitev teh težav ni 
zadostoval.  
V bližnji prihodnosti primeri novih tehnologij,  ki morajo že zgodaj upoštevati vidik 
dostopnosti, vklju čujejo: 
                                                 
5 Rezultati so dostopni na: 
http://europa.eu.int/in formation_society/policy/accessibility/ com_ea_2005/a_documents/com_consult_r
es.html#_Toc97028181.  
 
SL 4   SL • digitalno televizijo, npr. upoš tevanje standardov in zdru žljivosti ter oblike storitev 
in strojne opreme; 
• tretjo generacijo mobilnih telefonov, npr. upoštevanje oblike strojne opreme in 
programske opreme ter storitev; 
• širokopasovno povezavo, npr. z uporabo možnosti multimodalnih predstavitev na 
način, ki namesto težjega omogo ča lažji dostop. 
Reševanje teh vprašanj, za katere se je pr ej mislilo, da so v interesu zgolj dolo čenega dela 
družbe, bo imelo pozitivne posledice za ve čino uporabnikov informacijske tehnologije. 
3. T RŽNA IN GOSPODARSKA VPRAŠANJA  
Raziskave IKT in trg so odkrile inovativne reš itve za nekatere od teh izzivov. Glavne ovire za 
njihovo širšo dostopnost so naslednje: 
• do sedaj so bile namenjene majhnemu trgu (katerega so predstavljali invalidi in v 
posameznih primerih starejši), zlasti pr eko malih in srednjih podjetij (MSP) na 
državni ali regionalni ravni; 
• pomanjkanje uporabnih tehni čnih standardov in specifikacij; 
• ustrezna evropska zakonodaja je šele v zadnjem času pričela izrecno preudarjati o 
možnostih uporabe zahtev  za dostopnost v tehni čnih specifikacijah v postopkih 
javnih naro čil; 
• v rešitvah, ki so jih razvile posamezne države članice, so mnoge znatne razlike. 
Posledično je trg dostopnih izdelkov IKT in  storitev v Evr opi še vedno v za četni fazi razvoja 
in razdrobljen v nacionalne okvirje ter ni ma usklajene zakonodaje in uporabnih tehni čnih 
standardov. To ne olajšuje delovanj a enotnega trga, industriji pa povzro ča dodatno breme pri 
izpolnjevanju razli čnih zahtev v državah članicah. 
Vse bolj se kot ciljni potrošniki ne štejejo ve č le invalidi in v nekate rih primerih starejši, 
temveč vse prebivalstvo. Rezultat tega s poznanja so spremembe na trgu, ko ve čji evropski 
industrijski akterji pozornost namenjajo temu tržnemu sektorju, čeprav so še dale č od polne 
vključitve. 
To v enaki meri velja tudi za podro čje telekomunikacij – prodornost telekomunikacijskih 
izdelkov in storitev je zdaj taka, da je celo ta (trenu tno relativno maj hna) tržna niša 
pomembna kot diferenciator in  generator rasti, ki privla či večje tržne akterje. 
Za zaklju ček, e-dostopnost in povezana podporna tehnologija in storitve so sedaj v 
srednjeročnem načrtu večjih evropskih in drugih doba viteljev glavne tehnologije. 
4. P RAVNA VPRAŠANJA IN VPRAŠANJA POLITIK  
Svet je ob ve č priložnostih pozval k ukrepanju na ravni EU, na primer, ko je pozval države 
članice in povabil Komisijo, da: „ izkoristijo možnost informacijske tehnologije za invalide in 
 
SL 5   SL zlasti za odstranitev tehni čnih in drugih ovir za njihovo u činkovito sodelovanje v na znanju 
temelječem gospodarstvu in družbi “6. Ta načrt je podprl tudi Evropski parlament7. 
Zlasti evropske politike in zakonodaja so spoz nali, da sta zaposlovanje in delo bistvena 
elementa enakih možnosti za vse in velik prispevek k polni udeleženosti državljanov v 
gospodarskem, kulturnem in socialnem življenju ter k uresni čevanju njihovih osebnih 
zmogljivosti. Možni u činek širše dostopnosti kvalitetnih in dostopnih Izdelkov IKT in storitev 
na zaposlovanje in delo je o čiten. Spodbujala bo ve čjo zaposljivost, ve čjo socialno 
vključenost in dala možnost daljšega neodvisnega življenja. 
Potreba po vklju čitvi vseh Evropejcev v informacijsko družbo je bila s strani evropskih 
institucij izražena v mnogih pomenih. Komisija je v dveh akcijskih na črtih za e-Evropo dala 
dve pobude za izgradnjo dostopnejše in formacijske družbe. Akcijski na črt 2002 je v zvezi s 
temi vprašanji vklju čeval ločeno podro čje ukrepov. Predlagala je sp rejetje smernic Pobude za 
spletno dostopnost (Web Acce ssibility Inititiative - WAI)8, razvoj kurikuluma Evropsko 
oblikovanje za vse (DFA) in krepitev podpornih  tehnologij in standardizacije DFA. Cilj 
akcijskega na črta e-Evropa 2005 je bil vklju čitev e-vklju čenosti v vse smeri ukrepanja. 
Predlagala je tudi vklju čitev zahtev za dostopnost IKT pri javnih naro čilih. 
Svet za telekomunikacije je podprl to delo in  izrazil potrebo po izbol jšanju e-dostopnosti v 
Evropi9. Poleg tega je Ministrska deklaracija10 o e-vklju čenosti predlagala sprejetje potrebnih 
ukrepov za odprto, na znanju temelje čo družbo, dostopno vsem državljanom. 
Poleg tega je Svet za socialne zade ve v svoji Resoluciji o e-dostopnosti 200311 pozval države 
članice, da ukrepajo za odstranitev tehni čnih, pravnih in drugih ovir za u činkovito 
sodelovanje invalidov v na znanju temelje čem gospodarstvu in družbi. 
V skladu s tem je Evropski parlament v svoji Resoluciji o spletni dostopnosti 200212 
„ponovno poudaril, da se je treba izogibati vsem oblikam izklju čenosti iz informacijske 
družbe in pozval k vklju čitvi še zlasti invalidov in starejših “. Poleg tega je v neki drugi 
resoluciji omenjena uporaba znakovnega  jezika v telekomunikacijah v Evropi13. 
Na splošno že člen 13 Pogodbe o ustanovitvi ES predvideva ukrepe proti diskriminaciji, med 
drugim zaradi invalidnosti.  
                                                 
6 Resolucija Sveta o „e-dostopnosti za invalide“, 2 – 3 december 2002,  
http://www.socialdialogu e.net/docs/cha_key/cons ilium_2002_14892en2.pdf  
7 Resolucija Evropskega parlamenta o e-Evropi 2002: Dostopnost javnih spletnih strani in njihove 
vsebine (2002(0325)). 
8 „e-Evropa 2002: Dostopnost javnih spletnih strani in njihove vsebine“, COM(2001)529 kon čno,  
http://europa.eu.int/eur-lex/en/co m/cnc/2001/com 2001_0529en01.pdf  
9 Resolucija Sveta o akcijskem na črtu e-Evropa 2002: Dostopnost javnih spletnih strani in njihove 
vsebine, UL C 86, 10.4.2002. 
10 Ministrska deklaracija o e-vklju čenosti, 11. april 2003: 
http://www.eu2003.gr/en/articles/2003/4/11/2502/  
11 Resolucija Sveta 14892/02. 
12 Resolucija Evropskega parlamenta o e-Evropi 2002: Dostopnost javnih spletnih strani in njihove 
vsebine (2002(0325)). 
13 Resolucija Evropskega parlamenta o znakovnem jeziku-Resolucija B4/ 0985/98. 
 
SL 6   SL Na podlagi tega člena je izrecni namen Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 
200014 (člen1) „… opredeliti splošni okvir boja proti diskriminaciji zaradi vere ali 
prepričanja, hendikepiranosti, star osti ali spolne usmerjenos ti pri zaposlovanju in delu “. 
Direktiva izrecno navaja, da „ Poskrbeti bi bilo treba za ustrezne - tj. u činkovite in prakti čne - 
ukrepe za prilagoditev delovnih mest hendike piranim, denimo s prilagoditvijo delovnih 
prostorov  in opreme …“ . 
Poleg tega vrsta evropskih di rektiv o informacijski druž bi vsebuje klavzule o vklju čevanju 
invalidov in starejših.  Te vključujejo direktive o elektronskih komuni kacijah zlasti, okvirna direktiva
15 in direktive o 
univerzalni storitvi16, Direktivo o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi 
(RTTE)17, Direktivo o javnih naro čilih18 in Direktivo o enakem obravnavanju pri 
zaposlovanju in delu19. 
Akcijski na črt Komisije20, objavljen decembra 2003, o spremlja nju evropskega leta invalidov, 
je kot eno od svojih štirih podro čij vključeval dostop in uporabo novi h tehnologij in navedel 
izvedene ukrepe za izboljšanje  dostopnosti do informacijske dr užbe z uporabo instrumentov, 
ki so na voljo na ravni EU. 
Ukrepi na ravni EU imajo doda tno vrednost, saj vrsta držav članic pripravlja zakonodajo, 
predpise, standarde ali smernice za rešitev teh vprašanj na državni  ravni. Ti uk repi vodijo do 
podobnih, pa vendar razli čnih zahtev za izdelke in storitve v zvezi z e-dostopnostjo in tako za 
evropsko industrijo ustvarjajo veliko tveganje , tj. nujnost delovanja na razdrobljenem trgu s 
posledično izgubo konkuren čnosti in učinkovitosti. 
Tveganje za uporabnike, zlasti i nvalide in starejše , pa je še ve čje: razdrobljeni trg namre č 
pomeni dražje, manj znane in nezdružljive izdelke, ve č težav pri dostopanju/prenašanju 
informacij preko meja ipd. 
Ukrepi EU upoštevajo mednarodne izkušnje, kot so tiste iz ZDA in Kanade, s katerima je 
Evropska komisija za čela pogovor zlasti glede uporabe zakonskih dolo čb v okviru javnih 
naročil, ki delujejo kot mo čen izenačevalni dejavnik.  
tako so vzpostavljeni osnovni pogoji za pobude na ravni EU – to je bilo tudi mnenje, ki ga je 
izrazila velika ve čina (84 %) zainteresiranih strani med javno razpravo. 
5. T EKOČE DEJAVNOSTI NA RAVNI EU 
Na ravni EU se že izvaja nekaj ukrepov, ki  bodo okrepljeni in izvajani še naprej. 
                                                 
14 Dostopna na: 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/legisln/2000_78_en.pdf  
15 Direktiva 2002/21/ES. 
16 Direktiva 2002/22/ES. 
17 Direktiva 1999/5/ES. 
18 Direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES. 
19 Direktiva 2000/78/ES. 
20 Enake možnosti za invalide; Akcijski na črt za Evropo COM(2003)650 kon čno. 
 
SL 7   SL Zahteve za dostopnost in standardi 
Standardi so strateško orožje za indus trijo in javni sektor kakor tudi klju čni dejavnik, ki 
omogoča nove tržne priložnosti. Čeprav sta izdelava in izvaja nje standardov prostovoljno, sta 
pomemben dejavnik podpore izvajanja ukrepov politik. Evropski standardi e-dostopnosti bi 
prispevali k pravilnem delovanju evr opskega enotnega trga in posledi čno spodbujali razvoj 
novih trgov, konkuren čnosti in zaposlovanja. Zato bo Komisija še  naprej zagotavljala 
finančno pomo č posebnim dejavnostim, ki jih predlagajo Evropske organizacije za 
standardizacijo v okviru akcijskega na črta za evropske standa rde ali izdajo naro čil za 
Evropske organizacije za standardizacijo21. 
Da se ne bi zavirali krea tivnost in inovativnos t, morajo zahteve  za dostopnost, dolo čene s 
standardi, ustrezati potrebam industrije, ob likovalcev in ponudnikov iz delkov in storitev. 
Obenem pa morajo ustrezati potrebam upor abnikov in zato je n jihovo sodelovanje pri 
razvijanju standardov nujno: treba je najti ravnotežje med intereso m industrije in javnim 
interesom. Standardi morajo omogo čiti lažje izvrševanje in  sklicevanje v zakonodaji, 
predpisih in drugih instrumen tih, ki spodbujajo dostopnost. Pros t dostop ali dostop po znižani 
ceni do standardov bi omogo čil njihovo lažje spre jetje, zlasti za MSP z omejenimi sredstvi za 
njihov nakup ali za uporabniški dostop. 
Ob spodbujanju interoperabilnosti je treba paziti, da patentiran e tehnologije brez primerne in 
nediskriminatorne izdaje licenc niso spodbujane kot standardne rešitve.  
Oblikovanje za vse 
Metodologija DFA ozna čuje obliko izdelkov in storitev, ki naj bo dostopna kar najširšemu 
možnemu krogu uporabnikov22. DFA je sedaj že dobro uveljavljeno, čeprav še ne splošno 
uporabljeno. Zato je bistveno nadaljevanje ozaveš čanja in spodbujanja DFA v Evropi. 
Komisija je v ta namen vzpostavila mrežo centrov odli čnosti, znanih kot EDEAN23, ki ima 
več kot sto članov.  
DFA ne dovoljuje samo natan čnejšega upoštevanja zahtev za dostopnost pri oblikovanju 
izdelka ali storitve , ampak z izogibanjem dragemu pon ovnemu oblikovanju ali tehni čnim 
popravkom  po montaži izdelka t udi spodbuja pomembne ekonomije . 
Osnovna struktura za kurikulum evropskega DFA za inženirje in oblikovalce je bila razvita in 
države članice so zagotovile ve č pilotskih izobraževanj. Krepitev njegove uporabe v 
nadaljevanju srednješolskega in strokovnega izobraževanja je pot do zagotovitve prihodnje 
dostopne informacijske družbe24. Možnost profesionalizacije e- dostopnosti je v nastavitvi 
strokovnjakov za dostopnost z znanjem DFA v ustreznih organizacijah.  
Dostopnost do spleta 
                                                 
21 Te postopke ureja Direktiva 98/34.  
http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/1998/l_204/l_20419980721en00370048.pdf  
22 DFA vklju čuje tri glavne strategije: 1) oblikovanje brez sprememb za ve čino uporabnikov, 2) 
oblikovanje z možnostjo hitrih prilagoditev za razli čne uporabnike (npr. uporaba nastavljivih 
vmesnikov), 3) oblikovanje z namenom lahke povezave s pripomo čki. 
23 Spletna stran EDEAN (European Design  for All e-Accessibility Network),  
http://www.e-accessibility.org/  
24 Poro čilo kurikuluma DFA pri projektu IDCnet. 
 
SL 8   SL Sporočilu Komisije25 o dostopnosti do javnih spletnih stra ni iz leta 2001 sta leta 2002 sledili 
resoluciji Sveta in Parlamenta. Rezultat tega je bil, da so se države članice zavezale, da bodo 
njihove javne spletne strani dostopn e v skladu z mednarodnimi smernicami26.  
Komisija z državami članicami preko strokovne skupine za  e-dostopnost spremlja razvoj, 
vključno z novimi metodami27 in postopki ocenjevanja, pr imerjalno analizo, zbiranjem 
podatkov in ugotavljanjem dobrih praks. Spletna dostopnost omogo ča dostopne sprotne 
storitve, ki so v javnem interesu. Za poenos tavitev tega procesa je pomembno spodbujati 
razvoj avtorskih orodij, ki vklju čujejo dostopnost28. 
Potreba po sistemskem certificiranje dos topnosti izhaja iz dejstva, da ima ve č držav članic 
obvezujočo zakonodajo, ki dolo ča dostopnost in potrebo po o ceni skladnosti. Delavnica 
evropskega tehni čnega odbora (CEN)29 trenutno pripravlja ustrezne rešitve.  
Primerjalne analize in spremljanje 
Več držav članic uvaja primerjalne analize dostopnos ti in spremljanja v svojo nacionalno 
zakonodajo. Na ravni EU sta Svet in Evropski  parlament zahtevala spremljanje spletne 
dostopnosti. Parlament je poleg tega zahte val spremljanje podnaslavljanja in zvo čnih opisov 
za digitalno TV. 
Sposobnost nadaljnjega razvoja ustreznih  politik evropske e-dostopnosti je bistveno odvisna 
od evropskih podatkov, pr imerljivih med državami članicami . Komisija bo ob 
upoštevanju prenovljenega lizbonske ga pristopa gradila na teko čih evropskih dejavnostih v 
zvezi s spremljanjem. 
Da bi razvila in izboljšala ustrez ne kazalnike, zl asti da bi vklju čila vprašanja glede 
dostopnosti v obstoje če kazalnike, ostaja Komisija v stiku s statisti čnimi organi. 
Raziskave 
Raziskave in tehnološki razvoj (RTR) so osnovni element na poti do dostopne informacijske 
družbe. Skoraj 200 evropskih RTR projektov po letu 1991, ki predstav ljajo približno 200 
milijonov EUR v sofinanciranju30 ES, je že prispevalo k izboljšanju dostopnosti in s 
povečanim znanjem o težavah v zvezi z dostopnostjo ter želenimi rešitvami. 
Posebni rezultati so dali rešitve, kot so dostopne daljinske storitve na domu za starejše 
(vključno z alarmi in storitvami v nevarnosti). Razvite so bile rešitve za izboljšanje 
dostopnosti do digitalnih informacij za slepe in slabovidne (besedilo, grafi čni prikazi, 3D 
slike, kodirana glasba, televizijski programi) . Predstavljeni so bili sistemi, ki motori čno 
prizadetim olajšujejo mobilnost, upravljanje in nadzor, kakor tudi storitve za izboljšanje 
komunikacijskih možnosti za služno prizadete, vklju čno z znakovnim jezikom in 
programskimi orodji za prepoznavanje gi banja ustnic. Drugi primeri so vklju čevali 
                                                 
25 COM(2001)529 kon čno. 
26 W3C/WAI/WCAG1.0 Smernice za dostopnost spletnih vsebin 1.0. Razli čica 2 je v pripravi in bo sledila 
razvoju spletnih tehnologij in olajšala upoštevanje rezultatov testiranj. 
27 Skupina primerjalne analize spletne dostopnosti (WAB). 
28 W3C/WAI/ATAG. Smernice avtorskih orodij za dostopnost (ATAG). 
29 http://www.cenorm.be/ cenorm/businessdomains/business domains/isss/activity/ws-wac.asp  
30 Za primer projektov glej http://www.cordis.lu/ist/so/einclusion/home.html  in 
http://www.cordis.lu/ist/directorate_ f/einclusion/previous-research.htm  
 
SL 9   SL računalniška okolja za olajšanje in tegriranega izobraževanja prizadetih otrok ali zaposlovanja 
prizadetih odraslih in prispevke k oblikova nju politik (e-Evropa tj. spletna dostopnost, 
oblikovanje za vse). 
Veliko rezultatov projektov Skupnosti je bilo uspe šno uporabljenih pri izdelkih na trgu ali pa 
je pridobljeno znanje prispevalo k izboljš anju dostopnosti izdelkov IKT in storitev.  
S hitrim razvojem tehnologij, kar ponuja nove tehni čne rešitve, je bistveno investiranje v 
raziskave, ki bi omogo čile izrabo potenciala invalidov in star ejših. Da bi bolj razvil podporno 
industrijo Evrope31 in bi vprašanje dostopnosti postalo  v industriji vsakdanje je obstoje či 
predlog 7. Okvirnega programa vklju čil potrebo po nadaljevanju in širitvi RTR v e-
dostopnosti . 
6. P OVEČANJE E -DOSTOPNOSTI IZDELKOV IKT  IN STORITEV V EVROPI – TRIJE NOVI 
PRISTOPI  
Poleg spodbujanj prej navedenih ukrepov, ki že potekajo, bo Komisija spodbujala uporabo 
treh pristopov, ki v Evropi še niso širše uporabljani: (i) zahteve po dostopnosti pri javnih 
naročilih, (ii) certificiran je dostopnosti in (iii) boljšo uporabo obstoje če zakonodaje. 
Dve leti po objavi tega sporo čila bo Komisija ocenila re zultate teh ukrepov. V skladu z 
načelom boljše pravne ureditve32 bo Komisija izmenjala mnenja z državami članicami in ob 
upoštevanju polne presoje vpliva mo rda izvedla dodatne ukrepe vklju čno z zakonodajo, če bo 
to potrebno. 
1. Javna naro čila 
Skupna javna naro čila v Evropi znašajo pr ibližno 16 % bruto doma čega proizvoda. Javni 
organi na vseh ravneh lahko ob nakupu izdelkov in  storitev zahtevajo, da le-ti izpolnjujejo 
zahteve glede dostopnosti. Dejansko direktive o evropskih javnih naro čilih izrecno omenjajo 
možnost vklju čitve DFA in zahtev o dost opnosti in pogoje javnih naro čil (tehnične zahteve).  
To pomeni jasno zavezo k politiki vklju čevanja za ve čji dostop do izdelkov in storitev za 
več uporabnikov, državljanov in zaposlenih . To spodbuja industrijske družbe k vklju čitvi 
dostopnosti kot vgrajene lastnosti v njihove izdelke in ustvarja ve čji trg za dostopno IKT. 
Taki učinki so bili videni v ZDA33, kjer zakonodaja dolo ča vključitev zahtev za dostopnost v 
zvezna javna naro čila. 
V spletnem posvetovanju je ve č kot 90 % respondentov podprlo na čelo zahteve, da javne 
agencije zahtevajo dostopnost vs eh izdelkov in storitev IKT, ki jih kupujejo. Nekatere države 
članice že vklju čujejo zahteve o dostopnos ti v svoja javna naro čila. Skupne zahteve o 
dostopnosti na ravni EU lahko zm anjšajo razdrobljenost trga in krepijo interoperabilnost. 
V Evropi obstaja mo čna potreba po skladnosti zahtev za dostopnost v javnih naro čilih. 
Zato Komisija pripravlja pooblastilo za evropske  organizacije za standa rdizacijo, naj razvijejo 
                                                 
31 Dostop do podporne tehnologije v EU, poro čilo DG EMPL, CE-V/5-03-003-EN-C. 
32 Evropska komisija „Bela knjiga o upravi“ COM(2001)428 kon čno. 
33 Podro čje 508 Zakona o rehabilitaciji, kakor je bil spremenjen z Zakonom o financiranju delovne sile iz 
leta 1998. 
 
SL 10   SL evropske zahteve o dostopnosti za javna naro čila izdelkov in storitev na podro čju IKT. 
Pooblastilo je trenutno predloženo državam članicam v posvetovanje. Predvideno je, da bo 
evropskim organizacijam za standard izacijo predloženo do konca leta 2005. 
Komisija bo v okviru strokovne skupine za e-dostopnost34 podpirala pogovore z državami 
članicami na to temo. Nadaljevala bo z zbir anjem izkušenj iz Evrope in spodbujala 
mednarodni dialog o usklajevanju za htev o e-dostopnosti za javna naro čila še zlasti z ZDA v 
okviru Transatlantskega gospodarskega partnerstva (TEP).  
2. Certificiranje Ob nakupu izdelkov IKT ni vedno  razvidno, katere zahteve izpolnjujejo. To je še posebej 
pomembno ob nakupu dostopne IKT. Nekateri standardi, kako lahko izdelki in storitve 
postanejo dostopni, obstajajo ali so v razvoj u. Vendar zaenkrat ni nobenega zanesljivega 
načina za oceno skladnosti izde lkov s temi standardi dostopnosti. Ustrezni sistemi 
certificiranja dostopnosti izde lkov, organizacijskih postopkov in strokovnjakov (na podlagi 
evropskega znaka kakovosti
35 in evropskih standardov) bi zagotovili smernice za potrošnike 
in stranke, ki želijo dostopne izdelke in storitve, ter bi la hko izdelovalcem in izvajalcem 
storitev ponudili ustrezno prizna nje njihovih prizadevanj. Poleg tega bi olajšali spremljanje 
skladnosti s predpisi o dostopnosti.  
Svet je v resoluciji o e-dostopnosti januarja 2003 pozval k uvedbi „znak a za e-dostopnost“ za 
blago in storitve. Ministrska deklaracija o e-vklju čenosti iz leta 2002 je navedla, da „ bi se za 
izognitev tržni razdrobljenosti l ahko razmislilo o evropski ozna čbi spletne dostopnosti, ki 
certificira skladnost s smernicami W3C WAI36“. 
Komisija bo skupaj s klju čnimi zainteresiranimi stranmi prou čila možnosti za razvoj, 
uvedbo in izvajanje sistemskega certif iciranja dostopnih izdelkov in storitev , vključno z 
opredelitvijo testnih meril in ocenjevalnih metod. Prou čena bo tudi možnost samoprijave ali 
pooblastila overitelju in izvedena bo primerjava razli čnih možnosti z vidika u činkovitosti37. 
Komisija bo v zvezi s tem vprašanjem v zadnjem četrtletju leta 2005 sprožila raziskavo38. 
                                                 
34 Strokovna skupina za e-dostopnost usklajuje strokovnjake držav članic, ki podpirajo izvajanje 
akcijskega na črta za eEvropo. 
35 http://www.cenorm.be/conf_asse ss/keymark/keymarktext.htm  
36 Konzorcij za svetovni splet (World Wide Web Consortium – W3C), pobuda za dostopnost spletnih 
strani (Web Accessibility Initiative – WAI). 
37 Sprotno posvetovanje je pokazalo mo čno podporo (ve č kot 72 %) za certificiranje in ozna čevanje e-
dostopnosti izdelkov IKT in storitev, vendar z bistvenimi razlikami glede na ciljne skupine (samo 
61,4% strinjanje med proizvajalci, ponudniki ali prodajalci e-dostopnih izdelkov in storitev ). Poleg tega 
med temi, ki podpirajo certificiranje in ozna čevanje izdelkov, skupini „ zasebniki s prizadetostjo “ in 
„javne agencije “ očitno podpirata obvezne sheme, medtem ko „ proizvajalci, ponudniki ali prodajalci e-
dostopnih izdelkov “ podpirajo prostovoljne postopke, ostale skupine pa stojijo med obema stališ čema. 
38 Glej poglavji Nadaljnje ukrepanje in Zaklju čki. 
 
SL 11   SL 3. Boljša uporaba obstoje če zakonodaje 
Več direktiv vsebuje dolo čbe, ki se lahko uporabijo za izvaja nje e-dostopnosti (kot Direktiva 
o enakem obravnavanju pri zaposlovanju in delu39, Direktiva o radijski opremi in 
telekomunikacijskih terminalih in direktive o javnih naro čilih). 
Za razvoj prakti čnega načina uporabe teh direktiv za reš itev e-dostopnosti je pomembno 
sodelovanje z državami članicami. 
Zlasti izvajanje predlogov povezovaln e skupine za komunikacije (INCOM)40 bi rešilo nekaj 
obstoječih evropskih izzivov, npr. invalidnim upora bnikom bi zagotovilo dostop do reševalnih 
služb z uporabo enotne evropske telefonske številke 112, omogo čilo bi usklajene frekvence za 
podporne brezži čne rešitve v Evropi, zagotovilo bi be sedilno in znakovno komunikacijo širom 
Evrope in javnim organom olajšalo nakup dost opnega blaga. Rešiti je treba možne težave 
izvajanja obstoje če zakonodaje v praksi. 
Komisija bo v svojem dialogu glede avdi ovizualne politike s podbujala splošne ali 
interoperabilne rešitve na podro čju, na primer, izboljšanega dostopa do digitalnih TV 
programov. Take skupne rešitv e bodo pomagale pri izkoriš čanju ekonomije obsega. 
„Potencial e-dostopnosti“ obstoje če evropske zakonodaje je treba polno izkoristiti. 
Komisija bo 2005 za čela z raziskavo41 za opredelitev najboljših pr aks in vzpostavitev dialoga 
z državami članicami in klju čnimi zainteresiranimi stranmi pr eko ustreznih skupin, ki so 
pristojne izvajanje direktiv.  
7. Z AKLJUČKI IN NADALJNJI UKREPI  
To sporo čilo in rezultati sprotnega posve tovanja kažejo in potrjujejo odlo čitev Evropske 
komisije za rešitev vprašanj e-dostopnosti ter ponujajo rešitve, ki (i) državam članicam 
sporočajo nujno potrebo po skupnem delovanju za usklajen pristop k e-dostopnosti; (ii) 
spodbujajo industrijo k razvoju dos topnih rešitev za izdelke in st oritve IKT; (iii ) dokazujejo 
invalidom dejavno zavezanost za izboljšan je dostopnosti v informacijski družbi. 
Za oblikovanje odlo čitev na podlagi informacij na podro čju e-dostopnosti bo Komisija v 
naslednjih dveh letih (2005–2007) nadaljevala z ozaveš čanjem, spodbujala uporabo 
predlaganih instrumentov, zbirala gradivo in nadaljevala posvetovanje z zainteresiranimi 
stranmi. 
Komisija zato namerava v zadnjem četrtletju leta 2005 za četi raziskavo o „merjenju napredka 
e-dostopnosti v Evropi“, da bi opredelila in ocenila možnosti politik, ki se nanašajo na 
izboljšanje e-dostopnosti v Evropi. Pr vi rezultati študije bodo na voljo v za četku leta 2007.  
Nadaljnji ukrepi v zvezi z e-dostopnostjo se  bodo izvajali dve leti po objavi tega sporo čila. 
Vključevali bodo oceno rezultata tu pr edlaganih pristopov v skladu z na čelom boljše pravne 
ureditve42, ob upoštevanju polne presoje vpliva pa  bo Komisija morda izvedla dodatne 
                                                 
39 Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 prepoveduje diskriminacijo invalidov med 
drugim, pri delu in vklju čuje tudi razumne prilagoditve, vklju čno z IKT. 
40 Oblikovana 2003 in sestavlj ena iz predstavnikov držav članic, operaterjev telekomunikacijskih storitev, 
uporabniških organizacij ter organov za standardizacijo. 
41 Glej Nadaljnje ukrepanje in Zaklju čke. 
42 Evropska komisija „Bela knjiga o upravi“ COM(2001)428 kon čno. 
 
SL 12   SL ukrepe, vklju čno z zakonodajo, če bo to potrebno. To delo v zvezi z e-dostopnostjo bo 
prispevalo k že objavljeni evropski pobudi za e-vklju čevanje v letu 200843. 
                                                 
43 COM(2005) 229 „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“.