EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 17.6.2022 COM(2022) 405 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Mnenje Komisije o prošnji Gruzije za članstvo v Evropski uniji











A. UVOD Gruzija od osamosvojitve dalje jasno izraža evropske težnje. Ta evropska ambicija je vključena v gruzijsko ustavo ter jo podpirajo Gruzijci (83 % Gruzijcev se strinja s pridružitvijo EU ) in celotni politični spekter. To je spodbudilo številne ključne reforme, ki temeljijo na evropskih vrednotah in standardih. Zavezanost Gruzije k napredku na evropski poti je bila poudarjena s prvotno namero vlade, da prošnjo predloži leta 2024. (a) Prošnja za članstvo Gruzija je 3. marca 2022 vložila prošnjo za članstvo v Evropski uniji. Prošnja je bila vložena v kontekstu ruske vojne agresije proti Ukrajini. Svet Evropske unije je 7. marca 2022 pozval Komisijo, naj predloži mnenje o tej prošnji. Voditelji in voditeljice držav ali vlad EU so to odločitev podprli na neformalnem srečanju voditeljev v Versaillesu . Gruzija je 11. aprila 2022 prejela vprašalnik o političnih in ekonomskih merilih, 19. aprila pa o poglavjih pravnega reda EU; izpolnjena vprašalnika je predložila 2. maja in 10. maja. V členu 49 Pogodbe o Evropski uniji je navedeno: „Vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote iz člena 2 in si prizadeva za njihovo spodbujanje, lahko zaprosi za članstvo v Uniji. O tej prošnji se obvestijo Evropski parlament in nacionalni parlamenti. Država prosilka naslovi prošnjo na Svet, ki o tem odloča soglasno po posvetovanju s Komisijo in po odobritvi Evropskega parlamenta, ki odloča z večino svojih članov. Upoštevajo se merila za pristop, o katerih se je dogovoril Evropski svet.“ V členu 2 je navedeno: „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ To mnenje Komisije je predloženo na podlagi navedenega pravnega okvira. Evropski svet je junija 1993 v Københavnu sklenil: „Pristop se bo izvedel, takoj ko bo država sposobna prevzeti obveznosti članstva z izpolnitvijo zahtevanih gospodarskih in političnih meril. Zahteve za članstvo so: —stabilnost institucij v državi kandidatki, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice ter spoštovanje in varstvo manjšin, —obstoj delujočega tržnega gospodarstva kot tudi sposobnosti za spoprijemanje s konkurenčnimi pritiski in tržnimi silami v Uniji; —sposobnost prevzemanja obveznosti članstva, vključno s spoštovanjem ciljev politične, gospodarske in monetarne unije.“ Evropski svet je decembra 1995 na zasedanju v Madridu poudaril potrebo „po oblikovanju razmer za postopno in usklajeno pridruževanje držav [prosilk], zlasti z razvojem tržnega gospodarstva, prilagoditvijo njihovih upravnih struktur ter oblikovanjem stabilnega gospodarskega in monetarnega okolja“. Evropski svet je decembra 2006 soglašal, da „strategija širitve, ki temelji na utrjevanju zavez, izpolnjevanju pogojev in obveščenosti, skupaj s sposobnostjo EU za vključevanje novih članic predstavlja podlago za novo soglasje o širitvi“.

Komisija v tem mnenju ocenjuje prošnjo Gruzije na podlagi tega, kako je zmožna izpolnjevati merila, ki jih je Evropski svet določil v Københavnu leta 1993 in v Madridu leta 1995, zlasti glede upravnih zmogljivosti države. V mnenju so upoštevana tudi prizadevanja Gruzije pri izvajanju obveznosti na podlagi pridružitvenega sporazuma ter poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja. Komisija bo učinek pristopa Gruzije na področja politike EU ocenila pozneje. (b) Odnosi med EU in Gruzijo Začetki odnosov med EU in Gruzijo segajo v obdobje po razglasitvi neodvisnosti Gruzije leta 1991. Evropska skupnost je odnose z Gruzijo vzpostavila leta 1992. Leta 1996 je bil podpisan sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki je začel veljati leta 1999. Pridružitveni sporazum, ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje, je bil podpisan junija 2014, v celoti pa je začel veljati 1. julija 2016. Pridružitveni sporazum/poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini je trenutno ključni dvostranski pravni instrument, ki je podlaga za poglabljanje političnih vezi, močnejše gospodarske povezave, spodbujanje skupnih vrednot in okrepljeno sodelovanje na področjih skupnega interesa. Sporazum vsebuje zavezujoče določbe in zagotavlja okrepljeno sodelovanje. EU je v preambuli priznala evropske težnje in evropsko izbiro Gruzije, vključno z zavezanostjo zgraditi trdno in trajnostno demokracijo ter tržno gospodarstvo. Gruzija je na podlagi pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini izvedla številne zahtevne reforme in svojo zakonodajo na številnih področjih uspešno približala pravnemu redu EU. Platforma civilne družbe EU-Gruzija je eden od organov, ustanovljenih s pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Gruzijo. Platforma organizacijam civilne družbe na obeh straneh omogoča, da spremljajo proces izvajanja in pripravljajo priporočila za pristojne organe. Poznejši pridružitveni načrti, o katerih sta se dogovorili EU in Gruzija, določajo jasne prednostne naloge za izvajanje pridružitvenega sporazuma in njegovega poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja. Kmalu bo sprejet nov pridružitveni načrt (2021–2027), ki se osredotoča na demokracijo, človekove pravice in dobro upravljanje; svobodo, varnost in pravico ter gospodarsko, trgovinsko in sektorsko sodelovanje. Gruzijska vlada ne izvaja dejanskega nadzora nad regijama Abhazija in Južna Osetija. EU podpira suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije znotraj njenih mednarodno priznanih meja ter si od leta 2008 prizadeva za mirno rešitev spora, tudi prek nadzorne misije EU in posebnega predstavnika EU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji. EU že dolgo podpira Gruzijo in ta podpora že kaže rezultate. Gruziji največ finančne pomoči zagotavlja EU. Pomoč EU je v obdobju 2014–2021 znašala 819,2 milijona EUR nepovratnih sredstev v okviru evropskega instrumenta sosedstva, 166 milijonov EUR v okviru programa makrofinančne pomoči v obliki posojil in nepovratnih sredstev za podporo socialno-ekonomskemu razvoju ter 159,6 milijona EUR v okviru instrumentov zunanje politike. EU zagotavlja podporo Gruziji z razvojem politik in celovitimi reformami, pri čemer države članice EU tesno sodelujejo v duhu Ekipe Evropa. Med ključnimi programi so podpora kmetijstvu in razvoju podeželja (ENPARD), podpora upravljanju javnih financ ter podpora gospodarskemu in poslovnemu razvoju. Namen gospodarskega in naložbenega načrta za vzhodno partnerstvo je sprostiti 3,9 milijarde EUR javnih in zasebnih naložb za gospodarski razvoj države, vključno s prilagojenimi vodilnimi naložbami. EU skupaj z drugimi finančnimi institucijami podpira prizadevanja Gruzije za reforme. Evropska banka za obnovo in razvoj ter Evropska investicijska banka sta od leta 2014 dodelili 2,3 milijarde EUR oziroma 1,6 milijarde EUR posojil. EU tesno sodeluje tudi s Svetovno banko in Mednarodnim denarnim skladom, ki sta od leta 2014 ključna partnerja pri zagotavljanju pomoči državi. Leta 2021 je bilo 12,5 milijona EUR dodeljenih za krepitev zmogljivosti zdravstvenih, inženirskih in logističnih enot gruzijskih obrambnih sil. Državljani Gruzije lahko od marca 2017 v schengensko območje potujejo brez vizumov. Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb velja od leta 2011. Gruzija je pogodbenica Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti in sporazuma o skupnem evropskem zračnem prostoru, ki pomagata pri približevanju gruzijske zakonodaje pravnemu redu EU. Je tudi polnopravna članica Združenih narodov in Sveta Evrope ter sodelujoča država Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE). Gruzija od leta 2014 postopoma širi svoje sodelovanje v programih EU. Trenutno sodeluje v programih Obzorje Evropa, Ustvarjalna Evropa, EU4Youth in Interreg za Črno morje, pred kratkim pa se je pridružila programu „Carina“. Organizacije in posamezniki iz Gruzije lahko koristijo tudi nekatere ukrepe programa Erasmus+ in programa evropske solidarnostne enote. Novembra 2018 je v Bruslju potekalo srečanje na visoki ravni med Evropsko komisijo in gruzijsko vlado. Država je sklenila tudi delovne dogovore ali memorandume o soglasju s številnimi agencijami EU, kot so Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex); Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA); Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust); Evropska agencija za nadzor ribištva (EFCA), Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA), Evropska agencija za okolje (EEA), Evropska agencija za varnost hrane (EFSA), Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), Evropska fundacija za usposabljanje (ETF), Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO), Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA). Gruzija sodeluje v vzhodnem partnerstvu. Vzhodno partnerstvo temelji na načelu vključevanja in razlikovanja. Ruska vojna v Ukrajini je pokazala, da sta večstransko sodelovanje in kohezija, tako kot tudi krepitev odpornosti regije, zdaj pomembnejša kot kdaj koli prej. Tudi v prihodnje se bo treba osredotočiti na dvostranske odnose, da se Gruziji omogoči izvajanje ključnih reform, tudi na področju upravljanja, pravosodja in pravne države. B. MERILA ZA ČLANSTVO

1. POLITIČNA MERILA Ta ocena temelji na københavnskih merilih, v skladu s katerimi mora imeti država stabilne institucije, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo in človekove pravice ter spoštovanje in varstvo manjšin. 1.1 Demokracija Gruzija je v skladu s svojo ustavo parlamentarna demokracija, v kateri zakonodajno oblast izvaja parlamentarna skupščina, izvršilno oblast pa vlada. Ustava zagotavlja temeljna načela demokratične države, vključno s pravno državo, svobodnimi volitvami in varstvom človekovih pravic. Primarnost mednarodnega prava je izrecno določena z ustavo, ki določa, da ima mednarodna pogodba prednost pred nacionalno zakonodajo, razen če je v nasprotju z ustavo ali ustavnim sporazumom. Vrhovno sodišče je najvišje sodišče splošne pristojnosti, ustavno sodišče pa ima ustavno pristojnost. Predsednik Gruzije je vodja države, ki je izvoljen za petletni mandat. Formalno je vodja oboroženih sil, sicer pa ima s soglasjem vlade večinoma reprezentativne funkcije, vključno z zastopanjem države v zunanjih odnosih. Izvršilno oblast izvaja vlada, ki jo sestavljajo predsednik vlade in 12 ministrov. Parlament je v Gruziji zakonodajalec, ki sprejema zakonodajo, vključno s spremembami ustave. Izvaja demokratični nadzor in pregled nad izvršilno vejo oblasti. Vsi parlamentarni postopki ne delujejo pravilno v duhu nadzora in odgovornosti, predvsem zaradi močnih napetosti med dvema glavnima političnima strankama, saj je politični dialog polariziran. Sporazum, sprejet 19. aprila 2021, ki je bil dosežen s posredovanjem EU, je bil priložnost za odpravo te polarizacije in dosego medstrankarskega soglasja o ključnih reformah, zlasti na volilnem in pravosodnem področju. Politične elite Gruzije te priložnosti niso izkoristile. Potrebna so dodatna prizadevanja za zmanjšanje te polarizacije ter izboljšanje pregleda in nadzora parlamenta nad vlado ter učinkovit pregled zakonodajnih sprememb v parlamentu. Volilni okvir je na splošno v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi. Zaradi ustavnih sprememb, sprejetih leta 2020, so parlamentarne volitve leta 2020 potekale po mešanem sistemu, pri čemer je bilo v parlamentu 120 sedežev razdeljenih po proporcionalnem, 30 sedežev pa po večinskem volilnem sistemu, z 1-odstotnim pragom. Prav tako v skladu s temi spremembami bodo parlamentarne volitve, načrtovane za leto 2024, v celoti potekale po proporcionalnem sistemu. Nadaljnje ustavne spremembe, predvidene s sporazumom z dne 19. aprila, ki med drugim določajo prag za vstop v parlament od leta 2024 naprej, čakajo na obravnavo v parlamentu. Po podatkih Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) so bile parlamentarne volitve leta 2020 konkurenčne, temeljne svoboščine pa so bile na splošno spoštovane. Urad ODIHR je opozoril tudi na domnevne pritiske na volivce, kupovanje glasov ter brisanje meje med vladajočo stranko in državo. Potrebna so dodatna prizadevanja v zvezi s preglednostjo financiranja kampanj in političnih strank ter preprečevanjem zlorabe državnih sredstev, reševanjem volilnih sporov, merili za odobritev in izvedbo ponovnega štetja glasov ter uravnoteženim in nepristranskim medijskim poročanjem. Priporočila, ki jih je urad ODIHR podal v letih 2020 in 2021, bi bilo treba v celoti upoštevati. Pogosto je bil uporabljen nujni postopek za sprejemanje zakonodaje, tudi na področjih, ki so pomembna za zaveze EU, in včasih tudi za institucionalno občutljiva vprašanja, pri katerih bi bilo potrebno širše soglasje. Pravni okvir, ki zagotavlja celovite ocene učinka predlagane zakonodaje, je vzpostavljen, vendar se le delno izvaja. Okrepiti bi bilo treba neodvisno odgovornost in funkcije demokratičnega nadzora, tudi prek urada državnega pravobranilca, pa tudi učinkovit nadzor nad organi kazenskega pregona in nadzor nad obdelavo osebnih podatkov. Civilna družba v Gruziji je dobro razvita, raznolika in dinamična ter svobodno deluje. Pravni okvir države zagotavlja ugodno okolje za dejavno civilno družbo. Svoboda združevanja je zaščitena, za neprofitni sektor pa veljajo posebna pravila, vključno z diferenciranim davčnim režimom. Mehanizmi za posvetovanje z javnostjo pri oblikovanju politik in zakonodaje obstajajo in se uporabljajo. Nedavno so bile nekatere organizacije civilne družbe izključene iz posvetovanj o politikah, kar je treba popraviti. 1.2 Reforma javne uprave Pravni okvir javne uprave in sistem javnih uslužbencev sta večinoma v skladu z evropskimi načeli javne uprave ter evropskimi standardi in praksami. Vlada mora še naprej izvajati zakonodajo ter zagotoviti stabilen, odgovoren in pregleden sistem javne uprave. Več zaporednih vlad je sledilo strateškemu okviru za reformo javne uprave, ki je temeljil na strategiji za reformo javne uprave za obdobje 2015–2020. Nova strategija za reformo javne uprave je v pripravi. Vladni program za obdobje 2021–2024 z naslovom „Na poti k oblikovanju evropske države“ opisuje vizijo za vzpostavitev strokovnega, poštenega in racionaliziranega sistema upravljanja države. Kar zadeva upravljanje na več ravneh, se vladni program za obdobje 2021–2024 osredotoča na dekoncentracijo in decentralizacijo sistema državnega upravljanja, da bi do leta 2024 vzpostavili uspešno lokalno samoupravo po evropskih standardih, sektorsko centralizirano upravljanje pa preoblikovali v učinkovito lokalno-teritorialno upravljanje. Reforma upravljanja javnih financ temelji na strategiji upravljanja javnih financ za obdobje 2019–2022. V pripravi je nova strategija upravljanja javnih financ. Srednjeročni proračunski okvir vlade za obdobje 2022–2025 je vzpostavljen, proračun za leto 2022 in letni proračunski postopek pa sta razmeroma dobro razvita. Preglednost proračuna ostaja visoka, reforme pa se izvajajo na področju zunanje revizije, parlamentarnega nadzora in javnega naročanja.

Javne storitve in upravljanje človeških virov temeljijo na skladnem pravnem okviru, ki zagotavlja izvajanje sistema javne uprave ter kontinuiteto pri posodabljanju in krepitvi zmogljivosti javne uprave. Potrebna so dodatna prizadevanja za zagotovitev strokovne javne uprave, ki temelji na kompetencah, na vseh ravneh uprave ter preglednih postopkov zaposlovanja, napredovanja in odpuščanja. Institucije in regulativni okvir za razvoj in usklajevanje politik centralne vlade so vzpostavljeni in delujejo. To je regulativna in postopkovna podlaga za z dokazi podprto oblikovanje politik. Ta okvir je treba uveljaviti, poleg tega pa je treba še naprej krepiti zmogljivosti in izvajanje spremljanja politik. Centralna vlada je racionalno organizirana, pravni okvir pa se izboljšuje, da bi se zagotovile učinkovite in skladne linije odgovornosti med nadzornimi in podrejenimi organi. Dostop do informacij javnega značaja je zagotovljen s pravnim okvirom, vendar je treba po pregledu celotnega okvira dodatno okrepiti upravno zmogljivost za njegovo učinkovito izvajanje. Ključna prednostna naloga vlade je zagotoviti bolj k uporabnikom usmerjeno izvajanje storitev. Gruzija je razširila mrežo javnih storitev „vse na enem mestu“ na centralni in lokalni ravni, vlada pa ponuja številne e-javne storitve. Strategija za osnovne podatke in usmeritve za obdobje 2018–2021 je bila osredotočena na potrebo po posodobitvi in razširitvi javnih storitev, da bi učinkoviteje služile državljanom. Poleg tega so bile v načrtu za reformo javne uprave do leta 2020 opredeljene nekatere vrzeli pri zasnovi in izvajanju javnih storitev, ki jih je treba obravnavati. 1.3 Pravna država Država je v zadnjih letih izvedla več zakonodajnih in institucionalnih reform za krepitev pravne države, tudi na področjih boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Na splošno so vzpostavljeni ustavni in pravni instrumenti, ki zagotavljajo spoštovanje pravne države na vseh ravneh, vendar je treba okrepiti praktično izvajanje in izvrševanje. Poleg tega nedavni dogodki niso bili v skladu s priporočili Beneške komisije in so oslabili neodvisnost ključnih pravosodnih institucij. (a) Sodstvo V štirih zaporednih valovih reform so se izboljšali pravni okvir za delovanje sodstva ter zmogljivost in organizacija gruzijskega pravosodnega sistema. Vendar se je napredek pri reformah pravosodja in njihovem izvajanju zdaj ustavil in storjenih je bilo nekaj korakov nazaj. Javno dojemanje neodvisnosti sodstva se je poslabšalo. Gruzija še ni sprejela strateškega okvira za reformo pravosodja po letu 2020. Ustavni in zakonodajni okvir načeloma zagotavljata neodvisnost sodstva in njegovo nepristranskost, vključno s posebnimi jamstvi za sodnike. Vzpostavljeni so etični kodeksi za sodnike in tožilce ter pritožbeni mehanizem. Sistem preverjanja prijav premoženjskega stanja sodnikov in tožilcev že obstaja, vendar ga je treba v praksi še dodelati. Imenovanje sodnikov in tožilcev večinoma temelji na kompetencah in objektivnih merilih, ki se ocenjujejo na javnih natečajih. Predsednike posameznih sodišč imenuje visoki sodni svet. Vendar pa je nujno potrebna vsebinska reforma visokega sodnega sveta, da se povečajo njegova preglednost, integriteta in odgovornost, vključno z imenovanji, ocenjevanjem, napredovanji, premestitvami, disciplinskimi ukrepi in pritožbami, v skladu s priporočili Beneške komisije in Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE). Pet članov visokega sodnega sveta, ki niso sodniki, še ni bilo imenovanih, čeprav so mesta prosta že dolgo. Izražena je bila zaskrbljenost zaradi postopka nedavnega imenovanja dveh sodnikov za člana visokega sodnega sveta. V objavljenih sklepih visokega sodnega sveta bi morala biti dodatno pojasnjena utemeljitev teh dveh imenovanj. Sistem za nominalno naključno dodeljevanje zadev sodnikom je vzpostavljen, vendar so potrebna dodatna prizadevanja za zmanjšanje številnih izjem od tega pravila, da se prepreči vpliv na dodeljevanje odmevnih zadev. Vsi sodniki vrhovnega sodišča so bili imenovani za dosmrtni mandat, kljub večkratnim pozivom EU k prekinitvi in reviziji postopka imenovanja, da bi ga uskladili s priporočili Beneške komisije. Gruzija mora zakon o splošnih sodiščih uskladiti z nasveti, ki jih je Beneška komisija podala v svojih mnenjih o veljavni zakonodaji, in priporočili ODIHR, izdanimi v zvezi s postopki. Odprt dostop do obrazloženih sodnih odločb v skladu s pravili o varstvu podatkov še ni v celoti zagotovljen. Kar zadeva tožilstvo, je treba izboljšati postopek imenovanja generalnega državnega tožilca, da bi se zagotovila avtonomija urada/položaja državnega tožilca. Gruzija se je v pridružitvenem načrtu zavezala, da bo v parlamentu uvedla glasovanje s kvalificirano večino, kar je glavno priporočilo Beneške komisije v zvezi s tem. Proračun za pravosodni sistem za leto 2020 je znašal 32,4 milijona EUR (0,23 % BDP). Število sodnikov (329) in tožilcev (414) je majhno v primerjavi z evropskim povprečjem, ki je 21 sodnikov/12 tožilcev na 100 000 prebivalcev (9 sodnikov in 12 tožilcev na 100 000 prebivalcev v Gruziji ). Sodniki se usposabljajo na visoki šoli za pravosodje, ki je ocenjena kot ustrezna. Tožilce usposablja generalno državno tožilstvo. Vrhovno sodišče za vsako leto objavi letne statistične podatke o zadevah na splošnih sodiščih v Gruziji. Visoki sodni svet objavlja poročila o dejavnostih, ki zajemajo več let. Vzpostavljen je integriran sistem vodenja zadev, vendar je treba uvesti še statistični element. Kar zadeva učinkovitost, se je čas, potreben za izdajo sodne odločbe, podaljšal na 433 dni leta 2020 v primerjavi z 274 dnevi leta 2018. Stopnja rešenih zadev se je znižala na 87 % (leta 2018 je bila 91-odstotna). Čas, potreben za izdajo sodne odločbe, ostaja glavna skrb. Zaostanki v tekočih sodnih postopkih zajemajo 4 322 zadev za prvo oziroma 746 zadev za drugo stopnjo. (b) Boj proti korupciji Gruzija je uvedla obsežne pravne reforme na področju boja proti korupciji, s čimer se je približala pravnemu redu EU in mednarodnim normam. Je sodelujoča država Skupine držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope in protikorupcijske mreže Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD/ACN). Gruzija je pogodbenica vseh ključnih mednarodnih protikorupcijskih konvencij, vključno s Konvencijo Združenih narodov proti korupciji (UNCAC). Korupcija še vedno ostaja težava, ki ji je treba stalno namenjati pozornost. Uspešno se je preganjalo veliko število primerov korupcije, v katere so bili vpleteni uradniki na nižji in srednji ravni, predvsem na področju javnega naročanja.

Sistem prijav premoženjskega stanja javnih uslužbencev je vzpostavljen, navzkrižje interesov in zaščito žvižgačev pa urejajo zakoni. Izboljšati bi bilo treba področje uporabe zakona, ki se nanaša na prijavo premoženjskega stanja, ter njegovo izvajanje in spremljanje (družinski člani namreč niso zajeti), zaščito žvižgačev pa je treba okrepiti. Gruzija nima enotne neodvisne agencije za boj proti korupciji, ki bi se neodvisno ukvarjala z navzkrižji interesov, preverjanjem prijavljenega premoženja, revizijo porabe političnih strank in zaščito žvižgačev. Okrepiti je treba upravne zmogljivosti, da se zagotovi učinkovit nadzor nad financiranjem strank in volilnih kampanj. Specializirani organi kazenskega pregona, tožilstva ali specializirana sodišča, ki bi se ukvarjala z bojem proti korupciji na visoki ravni, ne obstajajo. Za okrepitev preiskav na tem področju so potrebna dodatna prizadevanja. Subjekt za boj proti korupciji je del službe za državno varnost. Politika se trenutno izvaja, vendar na protikorupcijsko politiko v Gruziji negativno vpliva dejstvo, da se nacionalni protikorupcijski svet ni sestal od leta 2019. Sekretariat Sveta je bil na začetku leta 2021 z ministrstva za pravosodje premeščen pod državno upravo in mu še vedno primanjkuje osebja. Nova nacionalna protikorupcijska strategija in akcijski načrt za obdobje 2021–2022 še nista pripravljena. Kar zadeva število obsodb v zadevah, povezanih s korupcijo na visoki ravni, je bilo od leta 2020 izrečenih skupno 28 sodb, od tega je bilo 21 oseb obsojenih zaradi korupcije, vključno z namestnikom ministra, namestnikom okrožnega tožilca, guvernerji in člani lokalnih svetov. Potrebna so dodatna prizadevanja za odpravo korupcije na visoki ravni in zlasti za obravnavanje vloge obsežnih osebnih interesov ter njihovega vpliva na gospodarskem in političnem področju. (c) Organizirani kriminal Gruzija je ratificirala Konvencijo združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter njena protokola o trgovini z ljudmi in o tihotapljenju migrantov. Na teh področjih je kazenski zakonik delno usklajen s pravnim redom EU, zakonodaja na področju preprečevanja pranja denarja pa delno odraža priporočila, ki jih je zagotovila skupina FATF, in priporočila ustrezne mednarodne zakonodaje, vendar še vedno niso bila izvedena vsa priporočila odbora MONEYVAL. Vzpostavitev celovitega okvira za boj proti finančnemu kriminalu in pranju denarja ter zagotavljanje njegovega učinkovitega izvajanja sta ključnega pomena za obravnavanje znatnih tveganj, ki so z njima povezana. Tožilci imajo v skladu z gruzijskim zakonikom o kazenskem postopku do deset let časa, da po obsodbi izsledijo in identificirajo premoženje. Zakon o odvzemu premoženja nezakonitega izvora je delno usklajen s pravnim redom EU. Nacionalna strategija za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2024 in akcijski načrt za obdobje 2021–2022 sta bila odobrena septembra 2021. Preiskave organiziranega kriminala izvaja več agencij in institucij, odvisno od narave kaznivega dejanja. Za usklajevanje skrbi gruzijski medagencijski usklajevalni svet za boj proti organiziranemu kriminalu. Ministrstvo za notranje zadeve zbira statistične podatke o kaznivih dejanjih v zbirki podatkov za vodenje zadev. Gruzija je sklenila dogovor o sodelovanju z Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), operativni in strateški sporazum z Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter memorandum o soglasju z Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA). Gruzija sodeluje v Evropski večdisciplinarni platformi proti grožnjam kriminala (EMPACT) in je članica Interpola. Število obsodb zaradi organiziranega kriminala je še vedno razmeroma majhno v primerjavi z ocenjeno vrednostjo kriminalnega trga. Gruzija je leta 2020 kazensko preganjala pet primerov na visoki ravni, še 49 oseb pa je bilo pridržanih in obtoženih zaradi članstva v hudodelskih združbah. Policija je pridržala 152 storilcev kaznivega dejanja v kibernetskem prostoru in jih privedla pred sodišče. Število zaključenih kazenskih postopkov v zvezi z domnevnimi kaznivimi dejanji, ki so jih zagrešile organizirane kriminalne združbe, se je v zadnjih letih počasi povečevalo, vendar je še vedno razmeroma majhno (leta 2021 – 499 primerov; leta 2020 – 377 primerov; leta 2019 – 293 primerov). Zelo malo je zaključenih preiskav trgovine z ljudmi (leta 2021 – 45 primerov; leta 2020 – 57 primerov; leta 2019 – 10 primerov). Leta 2020 je bilo zaradi organiziranega kriminala pravnomočno obsojenih 20 oseb. Gruzija leži na križišču za tihotapljenje nezakonitega blaga (zlasti drog in orožja) v EU. Trgovina z ljudmi je še vedno zaskrbljujoča: Gruzija je predvsem izvorna, v manjšem obsegu pa tudi namembna in tranzitna država žrtev trgovine z ljudmi. Leta 2020 je bil pregon uveden za 13 primerov. Gruzija si je v okviru nacionalne strategije in ustreznih akcijskih načrtov močno prizadevala za boj proti organiziranemu kriminalu ter okrepila sodelovanje z Europolom in državami članicami EU. Potrebna so stalna in trajna prizadevanja za nadaljnjo krepitev zmogljivosti organov kazenskega pregona za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu. 1.4 Temeljne pravice (a) Mednarodni okvir Gruzija je ratificirala glavne mednarodne instrumente o človekovih pravicah, vključno z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, Konvencijo o otrokovih pravicah in njenimi izbirnimi protokoli, Konvencijo o odpravi vseh oblik nasilja nad ženskami ter Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulsko konvencijo) s pridržki. (b) Pravna in institucionalna ureditev Pravni in institucionalni okvir, ki ureja temeljne pravice, je večinoma vzpostavljen, zakoni pa na splošno sledijo evropskim in mednarodnim standardom. Institucija varuha človekovih pravic se imenuje urad državnega pravobranilca. Imenovan je za nacionalno institucijo za človekove pravice, mednarodni usklajevalni odbor nacionalnih institucij za spodbujanje in zaščito človekovih pravic pa mu je podelil status A, kar pomeni, da večinoma izpolnjuje pariška načela. Varuh človekovih pravic je neodvisna in dobro delujoča institucija. Na splošno je treba dodatno izboljšati zmogljivosti institucij, pristojnih za varstvo in uveljavljanje človekovih pravic, vključno s sodstvom in policijo. Strategija za človekove pravice, ki je bila pripravljena leta 2020, še ni sprejeta, zaradi česar se ne morejo odobriti in izvajati s tem povezani akcijski načrti. Državna inšpekcijska služba, pristojna za preiskovanje domnevnih kršitev človekovih pravic, ki naj bi jih zagrešili organi kazenskega pregona, in za nadzor nad varstvom osebnih podatkov, je bila nedavno razpuščena. Na novo ustanovljeni agenciji – posebna preiskovalna služba in služba za varstvo osebnih podatkov – morata še dokazati svojo učinkovitost in neodvisnost.

(c) Ključna vprašanja na področju temeljnih pravic Evropsko sodišče za človekove pravice je zoper Gruzijo izreklo 27 sodb, ki so do njihove izvršitve v postopku okrepljenega nadzora. Te vključujejo zadeve, povezane s pravico do življenja in zaščito pred grdim ravnanjem, pretirano uporabo sile, zlorabo pripora, nezagotavljanjem zaščite pred homofobnimi napadi in neukrepanjem policije v zvezi z nasiljem v družini. Primeri prekomerne uporabe sile in grdega ravnanja s strani uslužbencev organov kazenskega pregona še vedno obstajajo, vendar se obravnavajo. Fizični pogoji v objektih za odvzem prostosti so razmeroma dobri, tudi v priporu, vendar so potrebne nadaljnje naložbe v infrastrukturo. Gruzijskim državljanom je zagotovljena svoboda izražanja. Medijsko okolje je večinoma pluralno, vendar je vse več primerov ustrahovanja medijskih delavcev ter fizičnih in verbalnih napadov nanje, zlasti ob demonstracijah in volilnih shodih, preiskave pa so pomanjkljive. Sodni postopki in preiskave proti lastnikom opozicijskih medijev so postali pogosti. Nedavne sodbe imajo zastraševalen učinek na kritično poročanje medijev. Potrebna je nadaljnja uskladitev zakonodaje o medijskem regulatorju (gruzijski nacionalni komisiji za komunikacije) z evropskimi standardi. Gruzijska ustava zagotavlja zaščito pred diskriminacijo, v kazenskem zakoniku pa so opredeljene oteževalne okoliščine za kazniva dejanja, ki vključujejo (brez uporabe tega izraza) kazniva dejanja iz sovraštva. Na splošno je pravni okvir države na področju nediskriminacije in enakosti spolov večinoma skladen s pravnim redom EU, vendar se ne izvršuje ustrezno. Nadaljujejo se prizadevanja za ozaveščanje o enakosti spolov in odpravljanje še vedno prisotnih neenakosti, ki ženskam preprečujejo, da bi v celoti uveljavljale enake pravice. Med poslanci, izvoljenimi leta 2021, je 19,3 % žensk. Razsežnost nasilja na podlagi spola, vključno z nasiljem v družini in feminicidom, je še vedno močno zaskrbljujoča. Ženske se na trgu dela še vedno srečujejo z neenakostjo; plačna vrzel med spoloma ostaja, saj so ženske leta 2019 v povprečju zaslužile 36,2 % manj kot moški. Potem ko je Gruzija maja 2017 ratificirala Istanbulsko konvencijo, si je prizadevala za izboljšanje dostopa do pravnega varstva in za izboljšanje kakovosti storitev socialnega varstva. V zvezi s tem so potrebni dodatni napori, vključno z ozaveščanjem javnosti. Za zaščito pravic lezbijk, gejev, biseksualnih, transspolnih, interspolnih ali queer oseb (LGBTIQ) v Gruziji je treba storiti več, zlasti glede na dogodke iz julija 2021. Sprejet je bil zakonik o otrokovih pravicah, ki določa pravni okvir za varstvo otrokovih pravic. Nacionalne strategije za obravnavo nasilja nad otroki ni. Dokončati je treba reformo o deinstitucionalizaciji otrok. Leta 2020 je bil sprejet zakon o pravicah invalidov in ratificiran izbirni protokol h Konvenciji ZN o pravicah invalidov. Invalidi so še vedno ena izmed najbolj marginaliziranih skupin. Vzpostavljena sta državna strategija za enakost in vključevanje državljanov za obdobje 2021–2030 in njen akcijski načrt, vendar se socialne, gospodarske in kulturne pravice pripadnikov manjšin ter njihova politična udeležba še vedno premalo uveljavljajo. Spoštovanje zasebnosti komunikacij je bilo postavljeno pod vprašaj zaradi prisluškovanja politikom, novinarjem, aktivistom civilne družbe in diplomatski skupnosti, vključno s snemanjem zasebnega življenja in korespondence, ter zaradi nezakonitega nadzora nad njimi. Obljubljene preiskave običajno ne pripeljejo do verodostojnih sklepov. Večkratni pozivi k izboljšanju odgovornosti in učinkovitosti institucionalnega nadzora, tudi s strani državnega pravobranilca, se še niso upoštevali. 2. GOSPODARSKA MERILA Ta ocena temelji na københavnskih merilih, ki določajo, da mora država imeti delujoče tržno gospodarstvo in sposobnost spoprijemanja s konkurenčnimi pritiski in tržnimi silami v Uniji. 2.1 Delujoče tržno gospodarstvo Bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca v Gruziji v smislu paritete kupne moči znaša 33 % povprečja EU. Država je v letih pred pandemijo COVID-19 beležila stabilno gospodarsko rast v višini približno 5 %. Po letu 2020, ko se je BDP zaradi pandemije zmanjšal za skoraj 7 %, se je leta 2021 močno povečal za več kot 10 %. Kot je Mednarodni denarni sklad izpostavil v zaporednih pregledih programa, ima Gruzija dobre rezultate pri izvajanju trdne fiskalne in monetarne politike. Država ima stroga fiskalna pravila, ki določajo zgornje meje fiskalnega primanjkljaja (3 % BDP), javnega dolga (60 % BDP) in prihodkov. Gruzija je pred pandemijo ta pravila na splošno upoštevala. Ravni fiskalnega primanjkljaja in javnega dolga sta bili nizki: pod 2 % BDP oziroma okoli 40 % BDP. Fiskalna pravila se zaradi pandemije niso izvajala tri leta. Velika večina gruzijskega javnega dolga je zunanjega in skoraj izključno pri večstranskih in dvostranskih partnerjih pod ugodnimi pogoji. Denarna politika se izvaja pregledno prek režima za doseganje ciljne inflacije, v okviru katerega nacionalna banka Gruzije določa srednjeročni cilj glede inflacije (trenutno je 3 %) ter sprejema ustrezne odločitve o obrestnih merah in drugih instrumentih denarne politike. Dejanska inflacija je v zadnjih letih nihala okrog ciljne vrednosti, nato pa se je od sredine leta 2021 zaradi zunanjih šokov podobno kot v drugih gospodarstvih močno povečala. Gruzija ima režim drsečega deviznega tečaja, ki se oblikuje na deviznem trgu z občasnimi posredovanji nacionalne banke Gruzije. Kljub postopni devalvaciji larija (v obdobju 2016–2021 za 31 % glede na EUR) je bil saldo tekočega računa Gruzije pred letom 2020 stalno močno negativen, med pandemijo pa se je še poslabšal, zaradi česar se je nakopičil znaten zunanji dolg (tako zasebni kot javni) in pojavili so se nekateri pomisleki glede zunanje odvisnosti. Mednarodne rezerve Gruzije so se v zadnjih letih postopoma povečevale in leta 2021 pokrivale 4,6 meseca uvoza. Gruzija je v zadnjih dveh desetletjih izvedla ambiciozne reforme za izboljšanje gospodarskega upravljanja in poslovnega okolja. Gospodarske institucije, povezane z vlado, se lahko na splošno štejejo za učinkovite, saj je država glede na najnovejše (2021) kazalnike upravljanja Svetovne banke dosegla visoko oceno glede učinkovitosti vlade (75. percentil med vsemi državami sveta) in kakovosti predpisov (83. percentil). Znaten napredek je bil dosežen zlasti na področju upravljanja javnih financ, javnega naročanja, davkov in carinske uprave ob podpori programov EU in MDS ter njihovih pogojev. Poslovno okolje v Gruziji se je od sredine prvega desetletja 21. stoletja močno liberaliziralo. Po podatkih OECD je Gruziji uspelo vzpostaviti visokokakovostno regulativno in poslovno okolje, ki je zdaj mednarodno priznano. Država dosega boljše rezultate kot druge države v regiji v vseh razsežnostih nedavnega (iz leta 2020) ocenjevanja politik za mala in srednja podjetja v okviru OECD. Za registracijo podjetja je potreben le en postopek in jo je mogoče opraviti v enem dnevu. Potreba po pridobitvi dovoljenj na trgu, vključno z ostalimi ovirami za vstop na trg, se je sistematično zmanjševala. Z novim zakonom o insolventnosti, sprejetim leta 2020, so se olajšali postopki zaradi insolventnosti, povečala se je njihova preglednost, skrajšalo njihovo trajanje in zmanjšali stroški. Z zakonom o podjetnikih, sprejet leta 2021, so se posodobili predpisi o pravnih oblikah podjetij, postopkih za njihovo ustanovitev in delovanju. Da bi se zagotovilo prožno poslovno okolje, si je treba dodatno prizadevati za okrepitev pravnega okvira in izvršilnih postopkov na področju konkurenčnega prava ter okrepiti izvrševanje pogodb in neodvisnost sodstva. Vpliv države v gospodarstvu je zelo skromen. Podjetij v državni lasti je 236, ustvarijo pa manj kot 5 % skupne dodane vrednosti podjetniškega sektorja. Številna podjetja v državni lasti so v zadnjih letih poročala o finančnih izgubah, zato se izvaja reforma upravljanja podjetij v državni lasti. Vlada je leta 2021 sprejela standarde upravljanja podjetij v državni lasti v skladu s smernicami OECD in razvija celovito strategijo za ta podjetja. V sodelovanju z MDS poteka tudi delo na področju razkrivanja in preprečevanja fiskalnih tveganj, ki izvirajo iz podjetij v državni lasti. Gruzijski finančni sektor je na splošno stabilen. V njem prevladujejo banke in je močno koncentriran; dve največji domači banki od skupno 16 bank imata v lasti približno tri četrtine vseh sredstev. Gruzijski bančni sektor ima nizko stopnjo tveganja: delež slabih posojil od skupnih bruto posojil je v zadnjih petih letih majhen (med 5 in 8 %), količnik kapitalske ustreznosti pa je visok in se zvišuje (na 19,6 % ob koncu leta 2021). Nedavna ocena stabilnosti finančnega sektorja, ki jo je pripravil MDS, potrjuje, da je bančni sistem Gruzije po pandemiji kljub nekaterim izgubam, ki so nastale v tem obdobju, še vedno odporen. Bančna posojila zasebnemu sektorju so bila z 80 % BDP najvišja v regiji in so se v zadnjem desetletju več kot podvojila. Delež podjetij, ki nimajo dostopa do posojil, je v Gruziji manjši kot v drugih državah v regiji, čeprav je dostop do financiranja še vedno ovira za številna MSP.

Stopnja brezposelnosti v Gruziji je konec leta 2021 znašala 19 % in je bila visoka v primerjavi z drugimi državami v regiji. Stopnja zaposlenosti je vztrajno nizka (41,5 % ob koncu leta 2021). To je delno posledica neskladja med znanjem in spretnostmi delovne sile ter hitro razvijajočimi se potrebami delodajalcev, velikega števila samooskrbnih kmetov (ki so v statistiki opredeljeni kot osebe, ki niso vključene v trg dela, ali brezposelne osebe), pa tudi velikega deleža neformalnega zaposlovanja, ki po ocenah zajema 32 % zaposlitev zunaj kmetijskega sektorja. Javni zavodi za zaposlovanje so imeli do nedavnega zelo omejeno vlogo, vendar so se po ustanovitvi državne agencije za podporo zaposlovanju leta 2019 postopoma okrepili. 2.2 Sposobnost spoprijemanja s konkurenčnimi pritiski in tržnimi silami v EU Kljub visoki stopnji izobrazbe s povprečno 12,8 leta šolanja je kakovost izobraževalnega sistema in učnih načrtov slaba, kar delno odraža nižje izdatke za izobraževanje (3,8 % BDP v letu 2020), kot jih imajo primerljive države v regiji. Diplomanti v Gruziji se s svojim znanjem in spretnostmi v indeksu svetovne konkurenčnosti uvrščajo šele na 125. mesto med 141 državami, učni rezultati, izmerjeni v raziskavi PISA, pa zaostajajo za državami v regiji. Organi si prizadevajo za izboljšanje učnih načrtov in učnih metod ter krepitev poklicnega izobraževanja. Na tem področju je bila leta 2019 ustanovljena nacionalna agencija za poklicne spretnosti. Poraba za raziskave in razvoj je bila v zadnjih letih majhna in je znašala približno 0,3 % BDP. Kar zadeva inovacijsko zmogljivost, je Gruzija v indeksu svetovne konkurenčnosti na 91. mestu in zaostaja za večino držav v regiji. Ravni naložb v Gruziji so bile v zadnjih letih visoke, približno 25 % BDP, vendar so bili za infrastrukturo porabljeni le 3–4 % BDP. Glede na nedavno skupno oceno EIB in EBRD se je glavna energetska infrastruktura, vključno s proizvodnimi enotami, daljnovodi in plinovodi, v zadnjih dveh desetletjih bistveno izboljšala. Gruzija je kljub velikemu potencialu za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov še vedno pretirano odvisna od fosilnih goriv, zlasti od subvencioniranega plina, in je postala neto uvoznica električne energije. Na področju prometa sta kakovost in gostota cestnega in železniškega omrežja kljub postopnemu izboljšanju še vedno slabi, zaradi česar so potovalni časi dolgi, prometna varnost pa slaba. Potrebne so znatne naložbe v infrastrukturo na področju oskrbe z vodo in sanitarnih storitev zunaj velikih mest ter v objekte za ravnanje z odpadki. Kljub opazni rasti sektorja IKT v zadnjih letih je dostop do digitalne infrastrukture v nekaterih delih države še vedno nezadosten. Gruzijsko gospodarstvo ima raznoliko gospodarsko strukturo s poudarkom na sektorjih z nizko dodano vrednostjo. Storitve imajo pomembno vlogo v gospodarstvu, zlasti trgovina in popravila (17 % BDP leta 2021), nepremičnine, gradbeništvo, promet in turizem. Proizvodnja predstavlja 12 % BDP, kmetijstvo 7 %, rudarstvo pa 4 %. Izvoz blaga se je sistematično povečeval s 14 % BDP leta 2016 na 23 % BDP leta 2021. V strukturi izvoza prevladujejo kovine (bakrova ruda in železove zlitine), živila (vino, žgane pijače, mineralne vode, lešniki) in ponovno izvoženi avtomobili. Sodelovanje gruzijskih podjetij v globalnih vrednostnih verigah je zelo omejeno. Država je v zadnjih letih stalno izkazovala precejšen trgovinski primanjkljaj, ki so ga delno nadomestili prilivi nakazil izseljencev ter presežek na področju turizma in drugih storitev. Pridružitveni sporazum, ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje med EU in Gruzijo in je bil podpisan leta 2014, prispeva k razvoju gruzijskega gospodarstva z liberalizacijo trgovine ter uskladitvijo z zakonodajo in standardi EU. Med letom 2016, ko je začel veljati pridružitveni sporazum, in letom 2021 se je izvoz Gruzije v EU povečal za 30 %, uvoz iz EU pa za 11 %. EU je bila v zadnjih letih največja trgovinska partnerica Gruzije, saj je leta 2020 predstavljala 21 % njenega izvoza in 23 % uvoza. Gruzija je od leta 2000 članica STO in ima odprto trgovinsko politiko. 3. SPOSOBNOST PREVZEMANJA OBVEZNOSTI ČLANSTVA Sposobnost Gruzije, da prevzame obveznosti članstva, je bila ocenjena na podlagi naslednjih kazalnikov: — zaveze iz pridružitvenega sporazuma ter poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini in njihovo izvajanje; —stopnja sprejetja, izvajanja in uveljavljanja pravnega reda EU zunaj pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini. Pridružitveni sporazum med EU in Gruzijo, vključno s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem, spada v novo generacijo najambicioznejših pridružitvenih sporazumov, ki jih je EU sklenila s partnerskimi državami. Sporazum zajema znaten del pravnega reda EU s podrobnim časovnim razporedom izvajanja, ki zajema obdobje od dveh do desetih let, in približuje državo Evropski uniji v smislu regulativnega usklajevanja. Države članice EU so od začetka začasne veljavnosti pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini leta 2014 prek Pridružitvenega sveta in Pridružitvenega odbora tesno vključene v njegovo izvajanje. Sprejemajo se skupna stališča za Pridružitveni svet, za Pridružitveni odbor pa se sprejema podroben obrazložen dnevni red. Strateške smernice se zagotavljajo na sestankih Pridružitvenega sveta na najvišji politični ravni. Poleg tega sta s pridružitvenim parlamentarnim odborom EU-Gruzija v izvajanje sporazuma vključena Evropski parlament in gruzijski parlament. Razprave temeljijo tudi na prispevkih, ki jih prek platforme civilne družbe EU–Gruzija predloži civilna družba, in se ustrezno upoštevajo. Institucionalna ureditev vključuje tudi Pridružitveni odbor in Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi, namenske pododbore in pododbore za sklope, ki pokrivajo skoraj vsa poglavja pravnega reda EU ter omogočajo sprotno in temeljito analizo napredka v odnosih. EU in Gruzija tesno sodelujeta pri opredelitvi ključnih področij politike, določitvi ciljev reform in zakonodajnega napredka ter primerjanju dosežkov na navedenih področjih. V pridružitvenih načrtih, ki se redno posodabljajo, so določeni kratkoročni in srednjeročni cilji politike v okviru sodelovanja med EU in Gruzijo. Izvajanje pravnega reda EU v Gruziji je dokumentirano v poročilih o izvajanju pridružitvenega sporazuma, ki jih EU izdaja vsako leto od leta 2016 . Izčrpna analiza vseh poglavij se bo izvedla v poznejši fazi procesa, ta analiza pa vsebuje primere poglavij v sklopih, pri katerih je Gruzija dosegla posebno dobre rezultate, in izpostavlja področja, na katerih je bilo približevanje pravnemu redu EU omejeno. Po sprejetju revidirane metodologije in za namene širitvene politike EU je pravni red EU strukturiran v šest tematskih sklopov. Pravni red EU v teh sklopih je v veliki meri zajet v pridružitvenem sporazumu ter poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju, Gruzija pa se mu postopoma približuje. Na splošno ima Gruzija zadovoljive rezultate pri izvajanju, čeprav je napredek neenakomeren in je prišlo do nekaterih zamud pri izpolnjevanju ambicioznih časovnih okvirov v pridružitvenem sporazumu/poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini. Sklop o temeljnih prvinah vključuje poglavja pravnega reda EU o sodstvu in temeljnih pravicah, pravosodju, svobodi in varnosti, javnih naročilih, statistiki in finančnem nadzoru. Ta sklop se ocenjuje zlasti v okviru oddelkov o političnih in gospodarskih merilih. V sklopu so področja, na katerih je približevanje pravnemu redu EU še vedno omejeno, na primer na področjih sodstva in temeljnih pravic ter pravosodja, svobode in varnosti. Sklop o notranjem trgu zajema poglavja pravnega reda EU o prostem pretoku blaga, prostem gibanju delavcev, pravici do ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev, prostem pretoku kapitala, pravu gospodarskih družb, pravu intelektualne lastnine, politiki varstva konkurence, finančnih storitvah ter varstvu potrošnikov in zdravja. Gruzija je na primer precej napredovala pri približevanju pravnemu redu EU na področju prava gospodarskih družb s sprejetjem nove zakonodaje, ki ustvarja enoten in pregleden pravni okvir za podjetja, njihove delničarje, direktorje, upnike in druge zainteresirane strani.

Na drugih področjih je približevanje pravnemu redu EU še vedno omejeno, na primer na področju politike varstva potrošnikov, kjer so potrebna dodatna prizadevanja, vključno v zvezi z izvajanjem in izvrševanjem nedavno sprejete zakonodaje. Sklop o konkurenčnosti in vključujoči rasti zajema poglavja pravnega reda EU o informacijski družbi in medijih, obdavčenju, ekonomski in monetarni politiki, socialni politiki in zaposlovanju, podjetniški in industrijski politiki, znanosti in raziskavah, izobraževanju in kulturi ter carinski uniji. Pri tem so bili doseženi posebno dobri rezultati. Gruzija je na primer dosegla velik napredek na področju ekonomske in monetarne politike z zakonodajo, v kateri so opredeljena numerična fiskalna pravila za proračunski primanjkljaj in javni dolg. Na področju izobraževanja in kulture je Gruzija precej napredovala pri izpolnjevanju vseh priporočil in sklepov Sveta o boljši kakovosti vseh ravni izobraževanja. Napredek pri priznavanju kvalifikacij in kompetenc ter zagotavljanju preglednosti na področju priznavanja kvalifikacij je dober. Pridružitev Gruzije programu Obzorje Evropa je uspešen način za vključevanje v prakse EU na področju raziskav in inovacij. Na drugih področjih je približevanje pravnemu redu EU še vedno zelo omejeno; na primer na področjih elektronskih komunikacij ter socialne politike in zaposlovanja. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za zagotovitev učinkovitega izvajanja protidiskriminacijske zakonodaje. Gruzija je svojo zakonodajo na področju protimonopolne politike in nadzora koncentracij delno uskladila s pravnim redom EU. Gruzijska zakonodaja o državni pomoči ni usklajena. Sklop o zeleni agendi in trajnostni povezljivosti zajema poglavja pravnega reda EU o prometni politiki, energetiki, vseevropskih omrežjih ter okolju in podnebnih spremembah. Gruzija je s približevanjem prilagojenemu pravnemu redu EU v skladu s Pogodbo o ustanovitvi energetske skupnosti dosegla znaten napredek na področju energetike. Vendar pa mora še vedno sprejeti pomembne ukrepe za ločevanje in certificiranje operaterjev prenosnega sistema električne energije in zemeljskega plina, da bi se pospešil razvoj obnovljivih virov energije in zmanjšala energetska odvisnost od ruskih fosilnih goriv v skladu z načrtom REPowerEU. To je še posebej pomembno, ker Gruzija še nima fizičnih energetskih povezav z EU. Gruzija je sprejela ključne zakonodajne akte, ki se med drugim nanašajo na obnovljive vire energije in energijsko učinkovitost. Na drugih področjih, kot so okolje in podnebne spremembe, bo morala Gruzija vložiti veliko truda v nadaljnjo uskladitev zakonodaje s pravnim redom EU in politikami evropskega zelenega dogovora ter okrepiti upravo, da bi omogočila zeleni prehod. Usklajevanje s pravnim redom EU na področju prometa, zlasti v pomorskem in letalskem sektorju, je podprto s sporazumom o skupnem zračnem prostoru, ki je bil podpisan leta 2010, in večsektorskim dialogom o prometu, ki se je začel leta 2019. Sklop o virih, kmetijstvu in koheziji zajema poglavja v pravnem redu EU o kmetijstvu in razvoju podeželja, varnosti hrane, veterinarski in fitosanitarni politiki, ribištvu, regionalni politiki in usklajevanju strukturnih instrumentov ter finančnih in proračunskih določbah. Gruzija je že dosegla znaten napredek na področju varnosti hrane ter veterinarske in fitosanitarne politike, kar omogoča povečanje in diverzifikacijo trgovine med EU in Gruzijo. Gruzija tesno sodeluje z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, da bi ustrezno zakonodajo uskladila s pravnim redom EU in mednarodnimi standardi. Država je začela izvajati nekatere ključne mehanizme za regionalno politiko. Gruzija je bila zelo uspešna pri izvajanju ambicioznega načrta za približevanje zakonodaje iz pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini in je na dobri poti, da doseže popolno približanje, kot je načrtovano. Za učinkovito izvajanje direktiv bodo potrebna dodatna prizadevanja. Približevanje pravnemu redu EU na področju kmetijstva in razvoja podeželja je omejeno. Sklop o zunanjih odnosih zajema poglavji o zunanjih odnosih ter zunanji, varnostni in obrambni politiki. Stopnja usklajenosti Gruzije z ustreznimi izjavami visokega predstavnika v imenu EU in sklepi Sveta je bila leta 2021 53-odstotna (leta 2020: 61-odstotna; leta 2019: 55-odstotna; leta 2018: 54-odstotna; leta 2017: 56-odstotna). Gruzija dejavno prispeva k misijam in operacijam SVOP EU: trenutno sodeluje v misiji Evropske unije za usposabljanje (EUTM) v Srednjeafriški republiki z 32 člani osebja, ki zagotavljajo zaščito, in z enim vojaškim častnikom na misiji EUTM v Maliju. Leta 2017 se je z Gruzijo začel politični in varnostni dialog na visoki ravni, da bi se dopolnile redne izmenjave v okviru Pridružitvenega sveta in dodatno spodbudilo postopno zbliževanje na področju zunanje in varnostne politike. Sodelovanje na področju skupne varnostne in obrambne politike bi bilo mogoče nadalje okrepiti. Prizadevati bi si bilo treba tudi za večje približevanje Gruzije skupni zunanji in varnostni politiki, vključno s stališči EU. 4. SKLEPI IN PRIPOROČILA Gruzija je parlamentarna demokracija. Nedavne nacionalne in lokalne volitve so bile priznane kot konkurenčne in izvedene ob splošnem spoštovanju temeljnih svoboščin. Kljub temu ostajajo ključni izzivi, zlasti zaradi preveč razdeljenega političnega prizorišča. To politično polarizacijo je treba nujno odpraviti in okrepiti demokratični nadzor. Odprava osebnih interesov mora biti prednostna naloga. Gruzija ima dobro razvito in dinamično civilno družbo, katere mnenje in prispevke je treba bolj sistematično upoštevati. Vzpostavljen je strateški okvir za reforme na področju javne uprave, ki vključuje določbe za krepitev lokalnega upravljanja. Kar zadeva sodstvo, je Gruzija izvedla pomembne pravosodne reforme, vendar so poznejše spremembe zaustavile ta pozitivni trend. Okrepiti je treba neodvisnost sodstva ter zagotoviti odgovornost in nepristranskost celotne institucionalne pravosodne verige. Gruzija je sprejela pomembne ukrepe za boj proti korupciji, vendar so potrebna dodatna prizadevanja za krepitev protikorupcijskih postopkov in njihove učinkovitosti. Zlasti so potrebni odločni ukrepi za boj proti korupciji na visoki ravni in odpravo osebnih interesov, vključno z interesi oligarhov. Prav tako je treba dodatno okrepiti pomembne ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu. Gruzija ima odmevno pluralno medijsko okolje, ki ga je treba zaščititi, tudi v sodnih postopkih. Zakoni o temeljnih pravicah so na splošno v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi. Uveljavljanje teh pravic je treba okrepiti. Kar zadeva politična merila, ima Gruzija na splošno postavljene temelje za doseganje stabilnosti institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice ter spoštovanje in zaščito manjšin, čeprav so nedavni dogodki ogrozili napredek države. Kar zadeva gospodarska merila, je Gruzija dosegla dobro stopnjo makroekonomske stabilnosti z izvajanjem trdne gospodarske politike in ugodnim poslovnim okoljem. Da bi se izboljšalo delovanje njenega tržnega gospodarstva, so potrebne nadaljnje reforme in naložbe za zagotovitev dolgoročne vključujoče rasti in zunanje konkurenčnosti. Gruzija mora za okrepitev svoje zmožnosti spoprijemanja s konkurenčnimi pritiski v EU okrepiti zlasti svoj človeški kapital (predvsem z reformo izobraževanja), da bi zagotovila znanja in spretnosti za trg dela in inovativnost, fizično infrastrukturo, vključno s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in prometno infrastrukturo, ter dostop do globalnih vrednostnih verig. Kar zadeva zmožnost izpolnjevanja obveznosti članstva, si Gruzija od leta 2016 prizadeva za izvajanje pridružitvenega sporazuma med EU in Gruzijo, vključno s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem. V teh sporazumih je že zdaj zajeta količina pravnega reda EU brez primere. Gruzija se pri številnih poglavjih postopoma približuje bistvenim elementom pravnega reda EU. Na splošno so njeni rezultati pri izvajanju pozitivni, pri čemer je država v nekaterih sektorjih napredovala bolj kot v drugih. Na splošno je Gruzija vzpostavila trdno osnovo za nadaljnje usklajevanje. Gruzija je evropska država, zavezana spoštovanju in spodbujanju vrednot, na katerih temelji Evropska unija. Komisija zato priporoča Svetu, naj Gruziji da možnost, da postane članica Evropske unije. Komisija priporoča, da se Gruziji podeli status kandidatke, potem ko bo obravnavala naslednje prednostne naloge: —obravnavanje vprašanja politične polarizacije z zagotavljanjem sodelovanja med političnimi strankami v duhu sporazuma z dne 19. aprila; —zagotovitev polnega delovanja vseh državnih institucij, da se okrepijo njihova neodvisna in učinkovita odgovornost ter njihove funkcije demokratičnega nadzora; dodatno izboljšanje volilnega okvira in odprava vseh pomanjkljivosti, ki sta jih v teh procesih ugotovila OVSE/ODIHR in Svet Evrope/Beneška komisija;