SL Uradni list Evropske unije C 244/27

Objava vloge na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil

(2008/C 244/10)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 (1). Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZAJAMČENE TRADICIONALNE POSEBNOSTI

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„OLEJ RYDZOWY“

ES št.: PL-STG-007-0049-28.12.2006

1. Naziv in naslov vlagatelja

Naziv: „SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just, Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju, Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu, Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu Naslov: Śmiłowo 16 PL-64-500 Szamotuły Tel.: (48-61) 292 04 02; (48-60) 313 75 17 E-mail: info@semco.pl

2. Država članica ali tretja država

Poljska

3. Specifikacija proizvoda

3.1 Ime za registracijo: „Olej rydzowy“

3.2 Ime:

je specifično samo po sebi izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

„Olej rydzowy“ (olje navadnega rička, znano tudi kot totrovo olje) se proizvaja iz rastline Camelina sativa, tj. navadnega rička ali nepravega lana; poljsko ime je „lnianka siewna“, splošno pa je znan tudi kot „rydz“, „rydzyk“, „ryżyk“ ali redkeje „lennica“.

V nekaterih regijah Poljske se uporablja le ljudsko ime te rastline, tj. „rydz“, zaradi posebne rjavkaste barve njenih semen. Podobna je barvi gobe Lactarius deliciosus (užitna sirovka), ki se v poljskem jeziku prav tako imenuje „rydz“ in jo najdemo po vsej državi. Prav zaradi rjavkaste barve semen navadnega rička se olje iz teh semen imenuje „olej rydzowy“.

3.3 Pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006:

Registracija s pridržanjem imena Registracija brez pridržanja imena

3.4 Vrsta proizvoda: Skupina 1.5 – Olja in maščobe (maslo, margarina, olje itd.)

3.5 Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1: „Olej rydzowy“ je svetla, prozorna in oljnata tekočina rjavkaste barve z majhno količino usedline na dnu. Odvisno od tega, ali se uporablja spomladanska ali zimska različica rastline (Camelina sativa, Camelina silvestris), se barva olja spreminja od zlate do rdečkasto rjave. Na barvo vpliva tudi temperatura, pri kateri se segrevajo semena. „Olej rydzowy“ ima značilen okus po čebuli in gorčici ter močan in bogat vonj.

„Olej rydzowy“ ima naslednje fizikalno-kemične lastnosti:

kislinsko število – ne več kot 6 mg KOH/g,

peroksidno število, mval aktivnega kisika na kg – ne več kot 6,

jodovo število: 140–160,

zmrzišče: med –15 °C in –18 °C.

„Olej rydzowy“ se lahko v primerjavi z olji s podobno sestavo ter deležem nasičenih in nenasičenih maščobnih kislin skladišči dolgo časa. Razlog za to je visoka vsebnost naravnih antioksidantov iz skupine tokoferolov (vitamin E), in sicer 550–1 100 mg/kg olja.

Vsebnost nasičenih kislin je nizka, 10–11 %, medtem ko je delež nenasičenih kislin približno 90 %, od katerih je 36 % mononenasičenih, 50–60 % pa polinenasičenih.

3.6 Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1:

Korak 1

Pridobivanje semen:

Semena se pridobivajo z gojenjem spomladanskega ali zimskega navadnega rička. Odvisno od vrste se rastlina seje jeseni ali spomladi.

Rastline se oberejo le enkrat, ko so semena dozorela.

Korak 2

Sušenje in čiščenje semen:

Semena se posušijo v šestih urah po spravilu. Sušenje mora trajati, dokler vlažnost ne doseže stopnje 7–12 %.

Temu koraku sledi čiščenje semen do stopnje nad 98 %.

Korak 3

Priprava na stiskanje:

Prvi pripravljalni ukrep je kosmičenje (drobljenje) semen z gladkim valjem.

Korak 4

Kondicioniranje semen:

Zdrobljena semena se segrejejo na 38 °C v kotlu z vodnim plaščem ali segretimi pločevinastimi ploščami.

Korak 5

Stiskanje

Za pridobivanje olja z želenimi fizikalno-kemičnimi lastnostmi je treba stiskanje izvajati le v stiskalnicah, ki temperature zdrobljenih semen ne povečajo nad mejo 38 °C.

Korak 6

Čiščenje olja:

Olje se očisti s sedimentacijo, tj. procesom, ki omogoča, da se težje fuzelsko olje pri sobni temperaturi usede na dno posode, in po 7 do 10 dneh je zgornja plast olja primerna za uporabo.

Olje se na noben način ne rafinira.

Korak 7

Skladiščenje olja:

Olje se skladišči v suhem prostoru, ki ni izpostavljen sončni svetlobi, pri najvišji temperaturi 20 °C in najnižji temperaturi 4 °C. Pravilno skladiščenje vpliva na kakovost olja.

Prepovedani postopki:

Za ohranjanje posebnih lastnosti olja navadnega rička med proizvodnjo ni dovoljeno:

— segrevanje semen na temperaturo, višjo od 38 °C,

— uporaba stiskalnic za olje, ki znatno povišajo temperaturo pulpe nad določeno temperaturo 38 °C,

— povečanje pritiska med stiskanjem olja nad 300 A.

3.7 Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila: Posebnost olja navadnega rička temelji na njegovih osnovnih lastnostih, ki so:

izjemen okus in vonj,

barva,

fizikalno-kemična sestava,

možnost dolgoročnega skladiščenja.

Okus in vonj:

Olje se od drugih proizvodov te vrste razlikuje po svojem posebnem okusu, ki izrazito spominja na čebulo in gorčico, ter prijetnem in srednje močnem čistem vonju.

Barva:

Olje navadnega rička je rjavkaste barve.

Fizikalno-kemična sestava:

Olje navadnega rička je zelo posebno zlasti zaradi svoje hranilne vrednosti in bogate kemične sestave. Vključuje več sestavin, ki so v dietetiki zaželene, zlasti polinenasičene maščobne kisline (PUFA).

Vsebnost teh kislin v olju navadnega rička je med 50 % in 60 %, pri čemer je maščobnih kislin omega 3 35–40 %, maščobnih kislin omega 6 pa 15–20 %. Zaradi teh lastnosti je olje navadnega rička eden od najbogatejših človeku znanih rastlinskih virov maščobnih kislin omega 3.

Možnost dolgoročnega skladiščenja:

Olje navadnega rička je kljub visoki vsebnosti kislin trajno in primerno za porabo v šestih mesecih po datumu proizvodnje, če se upoštevajo priporočila za shranjevanje. Dolgi rok uporabnosti je mogoč zaradi antioksidantov iz skupine tokoferolov (vitamin E), ki jih vsebuje olje in jih je približno 550–1 100 mg/kg olja. To je še ena lastnost, ki potrjuje poseben značaj tega proizvoda.

3.8 Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila:

Tradicionalna surovina:

Osnovna surovina za proizvodnjo olja navadnega rička je rastlina navadni riček (ali nepravi lan), ki spada v družino križnic (Cruciferae) rodu Camelina, ki vključuje več vrst. Za proizvodnjo olja se uporabljata dve vrsti navadnega rička, in sicer spomladanska vrsta (Camelina sativa) in zimska vrsta (Camelina silvestris). Navadni riček je 30–100 centimetrov visoka rastlina s cvetom v obliki podaljšanega rumeno-belega grozda. Sadež navadnega rička je strok v obliki hruške (3–7 mm), ki hitro postane lesnat in trd ter vsebuje približno deset rjavih ali rjavo-rumenih semen v velikosti približno 0,6–2,6 mm. Rastlina se lahko goji na rahlih in peščenih tleh.

Rastlina izvira iz Bližnjega vzhoda. Glede na raziskave o zgodovini gojenja rastline in stiskanja olja iz nje so bila na poljskem ozemlju med izkopavanji v kraju Strzegom Śląski odkrita semena iz bronaste dobe, ki so torej stara 3 000 let (te informacije potrjuje članek profesorja Dembińskega iz leta 1966 z naslovom „Rośliny oleiste“ – „Oljnice“). Rastlinoslovec profesor Marian Nowiński je v svojih delih o navadnem ričku izpostavil najdbo njegovih semen na arheoloških najdiščih, kar dokazuje dejavnosti praslovanskih ljudstev lužiške kulture in dejavnosti na področju Biskupina, naselbine iz osmega stoletja pred našim štetjem in najbolj znanega arheološkega rezervata v Srednji Evropi.

Veliko število poljskih ljudskih imen za to rastlino, zlasti rydz, rydzyk, ryżyk in lennica, dodatno dokazuje dejstvo, da se semena navadnega rička uporabljajo že več stoletij (prim. Szczegółowa uprawa roślin – „Podrobno o gojenju rastlin“; zbirka iz leta 1956, katere urednik je profesor Anatol Listkowski).

Glede na ljudski pregovor „lepszy rydz niż nic“ (opomba prevajalca: poljska ustreznica pregovora „bolje vrabec v roki kot golob na strehi“), ki se še danes pogosto uporablja, je bolje imeti vsaj ta zelo razširjeni „rydz“, tj. navadni riček, kot ostati brez vsega. Tudi ta pregovor potrjuje veliko priljubljenost te rastline v skupnosti.

Ta rastlina je priljubljena tudi zaradi nezahtevnosti v zvezi s tlemi in kratkega vegetacijskega obdobja, ki traja od 70 do 100 dni.

Po besedah profesorja Tadeusza Zająca se je navadni riček do devetnajstega stoletja gojil na slabših tleh, kjer je bil zelo priljubljena oljnica, njegova semena pa so se uporabljala za olje navadnega rička (članek v reviji Magazyn Farmerski, julij 2006).

Na podlagi razširjenosti navadnega rička lahko sklepamo, da je stiskanje olja poznano že od časa prastarih slovanskih plemen, ki so živela na sedanjem poljskem ozemlju. Olje navadnega rička se je v skupnosti uporabljalo več stoletij, čeprav ni bila znana njegova kemična sestava.

Tradicionalna metoda:

Tradicija stiskanja olja iz semen navadnega rička je zelo dolga. Arheološka odkritja kažejo, da so prebivalci naselbine Biskupin poznali postopek stiskanja olja iz semen navadnega rička. Poleg semen navadnega rička so arheologi na najdišču odkrili tudi ostanke naprav za stiskanje olja.

Druga arheološka odkritja potrjujejo, da se je olje iz semen navadnega rička stiskalo tudi po koncu lužiške kulture, ko so se slovanska plemena naseljevala na poljskem ozemlju.

H. Samsonowicz v svoji knjigi Olejarnia dworska z XVII wieku („Fevdalne oljarne v sedemnajstem stoletju“) podrobno opisuje fevdalne in kmečke oljarne iz tistega časa ter naprave, ki so se takrat uporabljale za stiskanje olja, kot so stiskalnice na kline, in metode vstavljanja klinov. Knjiga navaja tudi dejstvo, da je bilo olje iz semen navadnega rička priljubljeno pri poljskem zemljiškem gospostvu. Te informacije potrjuje tudi razstava v muzeju kmečke opreme v Szreniawi, kjer so razstavljeni stroji in naprave za stiskanje olja na poljskih fevdalnih posestvih.

H. Olszański v svoji knjigi Tradycyjne olejarstwo w Polsce („Tradicionalno oljarstvo na Poljskem“) piše, da so se z razvojem tehnologije v devetnajstem stoletju tradicionalne naprave za pridobivanje olja, kot so mlinčki, možnarji ali stiskalnice na kline, zamenjale z ogrevalnimi sistemi z mešalci, napravami z več valjčki za kosmičenje semen in stiskalnicami na vzvod, pozneje pa še s hidravličnimi stiskalnicami, ki so jih poganjali mlini ter pozneje parni, motorni in v zadnjem času električni stroji. Stroji te vrste se uporabljajo še danes, medtem ko se osnovni način pridobivanja olja, tj. ohranjanje temperature zdrobljenih semen pod 38 °C, ni spremenil.

Ta lastnost potrjuje tradicionalne lastnosti olja navadnega rička, in sicer ne le zaradi nespremenjenega proizvodnega postopka, ampak tudi ker dokazuje odličnost tega postopka.

3.9 Minimalne zahteve in postopki nadzora posebnih lastnosti: V zvezi s posebnimi lastnostmi olja navadnega rička je treba zlasti nadzorovati:

kakovost surovine, ki se uporablja za proizvodnjo, tj.:

— preveriti čistost semen in

— nadzorovati postopek drobljenja, segrevanja in stiskanja semen,

kakovost končnega proizvoda, tj.:

— značilni okus po čebuli in gorčici,

— prijeten, čist vonj,

— prozornost tekočine zlate do rjavkaste barve z majhno količino usedline na dnu.

Nadzor se izvaja vsaj enkrat na leto.

4. Organi, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

4.1 Naziv in naslov:

Naziv: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych Naslov: ul. Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa Tel.: (48-22) 623 29 01 Faks: (48-22) 623 20 99 E-mail: — Javni organ Zasebna agencija

4.2 Posebne naloge organa: Zgoraj navedeni nadzorni organ je odgovoren za preverjanje celovitosti specifikacije.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 1.