I.UVOD

Direktiva o kapitalskih zahtevah (v nadaljnjem besedilu: direktiva CRD) in uredba o kapitalskih zahtevah (v nadaljnjem besedilu: uredba CRR) vsebujeta več zahtev v zvezi s politikami in praksami prejemkov v kreditnih institucijah in investicijskih podjetjih. Te zahteve so bile uvedene po finančni krizi leta 2008 za zagotovitev, da politike prejemkov ne spodbujajo prekomernega prevzemanja tveganja.

Prvi sklop pravil o prejemkih v finančnem sektorju je bil na ravni EU predstavljen v priporočilu Komisije z dne 30. aprila 2009. Nato so bila z direktivo CRD III, ki je bila sprejeta leta 2010, uvedena zavezujoča pravila o prejemkih za kreditne institucije in investicijska podjetja. Ta pravila, ki so jih morale države članice začeti izvajati januarja 2011, so bila po sprejetju direktive CRD IV leta 2013 nadalje razširjena (nova pravila so se začela uporabljati leta 2014).

To poročilo je bilo pripravljeno v skladu s členom 161(2) direktive CRD, ki od Komisije zahteva, da Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o učinkovitosti, izvajanju in izvrševanju pravil o prejemkih, zlasti o vplivu največjega dovoljenega razmerja med variabilnimi in fiksnimi prejemki.

Komisija je med izvajanjem tega pregleda opravila več delovnih postopkov. Preučila je razpoložljivo strokovno literaturo in pri zunanjem izvajalcu naročila študijo, ki ji je bila v pomoč pri ocenjevanju. V okviru javnega posvetovanja, konference deležnikov za ugotavljanje dejstev in dvostranskih srečanj s predstavniki sektorja je zbrala prispevke deležnikov. Poleg tega je sodelovala s predstavniki in nadzornimi organi držav članic. Evropski bančni organ je v skladu s pooblastili iz direktive CRD dejavno sodeloval v pregledu in zagotovil dragocene informacije. Zlasti njegova poročila o osebah z visokimi prejemki in o primerjalni analizi praks prejemkov na ravni EU so bila dragocen vir podatkov za obdobje 2010–2014.

Podrobnosti o oceni učinkovitosti, izvajanja in izvrševanja pravil o prejemkih na splošno, ki jo zahteva direktiva CRD, so navedene v Delovnem dokumentu služb Komisije SWD(2016) 265, ki je priložen temu poročilu. Ta ocena je omogočila opredelitev več pravil, v zvezi s katerimi bi lahko Komisija razmislila o nadaljnjem ukrepanju, podrobna ocena teh posameznih pravil pa je predstavljena v Delovnem dokumentu služb Komisije SWD(2016) 266. Ta ocena se bo upoštevala v obširnejši reviziji direktive CRD in uredbe CRR, o kateri trenutno razmišlja Komisija.

Pregled pravil o prejemkih iz direktive CRD in uredbe CRR, ki ga je opravila Komisija, je povezan tudi z njenim sedanjim delom v zvezi s pozivom k predložitvi dokazov glede regulativnega okvira EU za finančne storitve, ki je bil objavljen 30. septembra 2015 za preučitev učinka zakonodaje (vključno z direktivo CRD in uredbo CRR). V tem pregledu je bilo upoštevanih več odgovorov na ta poziv k predložitvi dokazov v zvezi s pravili o prejemkih iz direktive CRD.

Na splošno je bil pregled v določeni meri oviran zaradi dejstva, da so nekatera pravila o prejemkih začela veljati razmeroma nedavno in da se ne uporabljajo vedno v celoti, pogosto zaradi upoštevanja sorazmernosti. To je razlog za omejeno razpoložljivost podatkov in je vplivalo na trenutno zmožnost oblikovanja dokončnih ugotovitev o nekaterih vidikih analize. Druga težava izhaja iz same narave pravil, saj so namenjena omejevanju spodbud, ki bi lahko posameznikom pošiljale napačna sporočila in tako vplivale na njihovo ravnanje. Merjenje konkretnega vpliva na ravnanje posameznikov je zelo zapleteno. Poleg tega je treba upoštevati, da so pravila o prejemkih samo en element regulativnega okvira, ki je bil vzpostavljen za krepitev finančne stabilnosti. Iz navedenih razlogov ni bilo mogoče natančno količinsko opredeliti vpliva samih pravil o prejemkih na finančno stabilnost, zato je bila izvedena bolj kvalitativna ocena nekaterih vidikov.

II.OZADJE

Uvedbo pravil o prejemkih je treba obravnavati ob upoštevanju finančne krize, ki se je začela leta 2008. Ukrepi za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti so vključevali neprimerljive ravni javne podpore. Splošno priznano je, da so bile finančne spodbude, ki so osebju pošiljale napačna sporočila, eden od dejavnikov, ki so prispevali h krizi. Prakse prejemkov v sektorju finančnih storitev so pomenile, da te spodbude niso bile skladne z dolgoročnimi cilji podjetij in s potrebo po odgovornem prevzemanju tveganj.

Vodje skupine G-20 so v izjavi z vrha v Washingtonu o finančnih trgih in svetovnem gospodarstvu z dne 15. novembra 2008 na mednarodni ravni pozvali k prednostnemu „pregledovanju praks nadomestil, saj so te povezane s spodbudami za prevzemanje tveganj in inovacije“. Izjava z vrha G-20 v Londonu z dne 2. aprila 2009 o utrditvi finančnega sistema in izjava z vrha v Pittsburgu, ki je potekal 24. in 25. septembra 2009, sta potrdili dogovor svetovnih voditeljev, da je „reforma politik in praks nadomestil bistven del naših prizadevanj za okrepitev finančne stabilnosti,“ ter njihovo zavezo, da bodo potrdili in izvajali načela in standarde za dobro prakso nadomestil, ki jih je sprejel Odbor za finančno stabilnost.

Direktiva CRD je namenjena izvajanju navedenih mednarodno dogovorjenih načel v EU. Ena izmed glavnih razlik med pravili EU ter temi načeli in standardi je največje dovoljeno razmerje med variabilnimi in fiksnimi prejemki, ki je določeno samo v EU.

Prejemki so prednostna naloga, ki ima še vedno pomembno mesto v programu mednarodne politike. Mednarodne razprave so zdaj osredotočene na vlogo praks prejemkov pri spodbujanju dobrega ravnanja. Odbor za finančno stabilnost preučuje, ali je treba okrepiti s prejemki povezane dejavnike, ki odvračajo od kršitev.

III.OCENA PRAVIL O PREJEMKIH

V tem oddelku sta najprej na kratko obravnavana izvajanje in izvrševanje pravil o prejemkih (pododdelek A). Nato je obravnavano splošno področje njihove uporabe (pododdelek B). V naslednjih pododdelkih so obravnavani različni sestavni deli pravil, in sicer je pododdelek C osredotočen na pravila o prejemkih, ki se uporabljajo od sprejetja direktive CRD III (tj. razen največjega dovoljenega razmerja), pododdelek D pa na največje dovoljeno razmerje, ki je bilo uvedeno šele z direktivo CRD IV.

A.Izvajanje in izvrševanje pravil

Države članice so morale pravila o prejemkih iz direktive CRD IV prenesti do konca 2013 in jih takrat začeti uporabljati. Do takrat, ko je bilo pripravljeno to poročilo, so vse države članice Komisijo obvestile o prenosu teh pravil (ena država članica je sporočila, da je pravila delno prenesla). Komisija je v zvezi s 17 državami članicami opravila oceno prima facie teh sporočenih ukrepov, trenutno pa preverja, ali je bil prenos popoln v vseh državah članicah.

To poročilo je osredotočeno na eno vprašanje, ki se vedno znova pojavlja po vsej EU in ki je bilo ugotovljeno med preverjanjem prenosa, ter eno vprašanje, v zvezi s katerim so bile v več jurisdikcijah ugotovljene pomanjkljivosti pri učinkovitem izvrševanju.