[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 22.12.2010

COM(2010) 815 konč.

2010/0395 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Ta predlog upošteva nedavne zakonodajne in politične spremembe v zvezi s finančno uredbo [1].

1. Zaradi pravne jasnosti in lažjih pogajanj med Evropskim parlamentom in Svetom (v nadaljnjem besedilu: zakonodajni organ), ta predlog nadomešča dva prejšnja predloga Komisije za pregled finančne uredbe in ju združuje v enotno besedilo, pripravljeno v standardni zakonodajni obliki (ne gre za prenovitev). Prejšnja predloga sta zadevala na eni strani triletni pregled finančne uredbe (COM(2010) 260 konč.), zlasti dejansko potrebo po pregledu mehanizmov za izvrševanje proračuna v sedanjih gospodarskih razmerah in ob upoštevanju prihodnjih izzivov politik, na drugi strani pa pregled finančne uredbe zaradi uskladitve z Lizbonsko pogodbo (COM(2010) 71 konč.), vključno z obveznostmi držav članic glede notranje kontrole in revizije ter njihovimi posledičnimi pristojnostmi pri deljenem upravljanju. Zato sta ta prvotna predloga (COM(2010) 260 konč. in COM(2010) 71 konč.) umaknjena.

2. Poleg tega ta predlog vključuje tudi spremembe finančne uredbe zaradi sprejetja Uredbe št. 1081/2010 v zvezi z ustanovitvijo Evropske službe za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD)[2].

1.1. Postopek

Od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba za pregled finančne uredbe uporabiti redni zakonodajni postopek iz člena 322 PDEU. Da bi zakonodajnemu organu omogočili celovit pregled nad predlaganimi spremembami, so izvedbena pravila finančne uredbe[3] predstavljena v delovnem dokumentu služb Komisije in predložena skupaj s finančno uredbo v enem svežnju. Izvedbena pravila, ki vsebujejo podrobnejše določbe in dopolnjujejo finančno uredbo, bo sprejela Komisija na podlagi prenesenih pooblastil v skladu s členom 290 PDEU.

Ta predlog ne vsebuje nikakršnih vsebinskih sprememb glede na prejšnja predloga iz točke 1 zgoraj. Zato delovni dokument služb Komisije v zvezi z izvedbenimi pravili finančne uredbe (SEC(2010)), ki ga je Komisija predložila skupaj s triletnim pregledom, ostaja v celoti veljaven.

1.2. Časovni načrt

Spomniti velja, da trenutni pregled finančne uredbe poteka hkrati s pripravo programov za obdobje po letu 2013. Zato ga je treba obravnavati v tem širšem okviru. Pomembno je, da se vsi udeleženci v zakonodajnem postopku, še zlasti Evropski parlament in Svet, držijo ambicioznega časovnega načrta tega pregleda ter zagotovijo skladnost med finančnimi pravili, določenimi v finančni uredbi, in vsebino pravnih podlag posameznih sektorjev. Da bi to uresničili, bi si morali prizadevati doseči dogovor o svežnju (finančna uredba in izvedbena pravila), tako da bi se ta lahko začel uporabljati 1. januarja 2012, kar je glede na notranje omejitve rednega zakonodajnega postopka zelo ambiciozen načrt.

CILJ PREDLOGA

Proračun je eden od ključnih instrumentov za izvajanje politik EU. V letu 2011 bo evropskim politikam, namenjenim Uniji in njenim državljanom, predvidoma dodeljenih več kot 126 milijard EUR. V sedanjih gospodarskih razmerah je še pomembneje, da mehanizmi za izvrševanje proračuna delujejo kar najbolj učinkovito in olajšujejo izvajanje politik EU, hkrati pa zagotavljajo preudarno porabo denarja evropskih davkoplačevalcev. Predvsem je pomembno, da so ti mehanizmi preprosti in pregledni (zlasti za končne prejemnike sredstev EU), da omogočajo uporabo finančnega vzvoda za sredstva zunaj proračuna EU , obenem pa krepijo odgovornost Komisije za izvrševanje proračuna, kot je določeno v členu 317 PDEU.

Finančna uredba vsebuje vsa načela in pravila, ki urejajo izvrševanje proračuna. Gre za horizontalno uredbo, ki se uporablja za vsa področja odhodkov in vse prihodke.

2.1. Podlaga za izvedbo tega pregleda

Finančna uredba bi morala vsebovati samo temeljna načela (finančna uredba, naslov II) ter temeljna pravila za upravljanje proračuna in finančno poslovodenje, podrobnosti pa bi bilo treba določiti v izvedbenih pravilih in nezavezujočih aktih, kot so notranje smernice. Ta načela je treba upoštevati v vseh zakonodajnih aktih[4] in spoštovati jih morajo vse institucije; biti morajo stabilna, odstopanja od njih pa čim bolj omejena.

Kar zadeva vsebino, bi bilo treba ohraniti ključne elemente finančnih reform, še zlasti vlogo finančnih udeležencev, pomembnost sklepa o financiranju, ki ga kolegij sprejme za odhodke iz poslovanja, združevanje kontrol v operativnih službah, funkcijo notranje revizije, oblikovanje proračuna po dejavnostih ter posodobitev računovodskih načel in osnovnih pravil, ki se uporabljajo za donacije. Pravila za oddajo naročil bi bilo treba ohraniti v skladu z direktivami o oddaji naročil.

Poleg tega je treba upoštevati, da problemi, ki se pojavljajo pri izvajanju pravil, ne zahtevajo vedno sprememb finančne uredbe. Težave, na katere je bilo opozorjeno med javnim posvetovanjem, v veliki večini primerov ne izvirajo iz finančne uredbe ali pa bi jih bilo mogoče rešiti z razlago pravil. Težave izvirajo tudi iz predpisov posameznih sektorjev, pri katerih je zaradi podrobnih in zapletenih določb tveganje napak ali napačnih razlag precej večje.

Kar zadeva metodo, so bile vse vsebinske spremembe ocenjene na podlagi naslednjih meril:

- zmanjšanje upravnega bremena za upravičence, izvajalce in partnerje pri izvrševanju,

- kadar koli je mogoče, olajšanje uporabe finančnega vzvoda pri zagotavljanju proračunskih sredstev,

- olajšanje uresničevanja obveznosti Komisije za izvrševanje proračuna in izpolnjevanje ciljev politik v skladu s členom 317 Pogodbe z izboljšanjem instrumentov za izvrševanje ter poenostavitvijo pravil in postopkov,

- zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja ter zaščita finančnih interesov Unije pred goljufijami in drugimi protipravnimi ravnanji[5].

2.2. POTREBA PO REFORMI

Reforma je potrebna zaradi prilagoditve finančnih pravil novim zahtevam izvrševanja proračuna (sofinanciranje z drugimi donatorji, posebni finančni instrumenti, javno-zasebna partnerstva), ter da se prepreči, da bi temeljna načela ustvarjala nesorazmerno delovno obremenitev (obresti na predhodno financiranje) ali po nepotrebnem zavirala učinkovitost (prepoved izvrševanja proračuna s strani zasebnih subjektov). Treba je olajšati tudi dodeljevanje donacij in naročil nizkih vrednosti.

Poleg tega naj bi se zaradi novega postopka, ki se uporablja za izvedbena pravila, kot je določeno v Lizbonski pogodbi, spremenilo razmerje med finančno uredbo in izvedbenimi pravili, kar zahteva celovit pregled vseh finančnih pravil. Zato bi bilo treba nekatere določbe izvedbenih pravil, ki zdaj opredeljujejo izjeme ali odstopanja od določb finančne uredbe, vključiti v samo finančno uredbo, medtem ko bi morala biti izvedbena pravila omejena na tehnične podrobnosti in izvedbene postopke[6].

V tem okviru predlog Komisije temelji na naslednjih ciljih:

- uvesti večjo prožnost pri uporabi proračunskih načel, kar naj bi bolj ustrezalo operativnim potrebam in zmanjšalo nepotrebno upravno breme za prejemnike sredstev Unije,

- racionalizirati odnose med partnerji pri izvrševanju, ki jih Komisija pooblasti za upravljanje programov ali delov načrtovanih ukrepov (projektov), zlasti ob upoštevanju narave partnerja pri izvrševanju (države članice, agencije, EIB, javni in zasebni subjekti itd.) in finančnih tveganj (sorazmernost),

- preiti od sistema donacij, ki temelji na upravljanju na podlagi dejanskih stroškov (vložkov), k shemi, ki temelji na uspešnosti (rezultatih), da bi dosegli boljšo ciljno naravnanost politik ter znatno poenostavitev postopkovnih in dokumentacijskih zahtev za upravičence ter olajšali uporabo pavšalnih zneskov,

- zagotavljati dobro finančno poslovodenje, hkrati pa odredbodajalcem dati dovolj manevrskega prostora, da lahko prilagodijo sredstva glede na svoje operativne omejitve in finančna tveganja, s katerimi se soočajo,

- posodobiti sistem obvladovanja tveganj in kontrolnih ukrepov, tako da bo bolj sorazmeren z verjetnostjo napak in zadevnimi stroški.

2.3. USKLADITEV Z LIZBONSKO POGODBO

Lizbonska pogodba (Pogodba o delovanju Evropske unije – PDEU), ki je začela veljati 1. decembra 2009, prvič po nekaj desetletjih predvideva obsežne spremembe na področju proračunskih in finančnih vprašanj. Te spremembe bi bilo treba vključiti v finančno uredbo, nanašajo pa se zlasti na:

– vključitev večletnega finančnega okvira v Pogodbo in njegovo povezavo z letnim proračunskim postopkom: zaradi vključitve večletnega finančnega okvira v PDEU je treba v finančno uredbo vključiti nekatere določbe Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju,

– novi letni proračunski postopek in opustitev razlikovanja med obveznimi in neobveznimi odhodki, ki vplivata na določbe v zvezi s prerazporeditvami in začasnimi dvanajstinami;

– nove določbe, uvedene s členom 317 PDEU, glede obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in nadzorom izvrševanja proračuna, skupaj s točko 44 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (za podrobnosti glej točko 4.3.1. ).

Predlog omogoča tudi racionalizacijo finančne uredbe v skladu z Lizbonsko pogodbo, in sicer s tehničnimi prilagoditvami ter črtanjem zastarelih določb.

REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

Predlog upošteva rezultate javnega posvetovanja z dne 19. oktobra 2009[7], v katerem je bilo zbranih 235 prispevkov različnih zainteresiranih strani, ki izvršujejo ali prejemajo sredstva Unije, kot so državljani, javni in zasebni subjekti ter regionalne in nacionalne uprave. Njegov cilj je zlasti odpraviti glavni pomislek, izražen v javnem posvetovanju, in sicer glede pretiranega upravnega bremena za prejemnike sredstev Unije.

Komisija se je opirala tudi na izkušnje svojih operativnih služb, ki so sodelovale v širokem internem posvetovanju, in izkušnje, pridobljene pri preteklih pregledih.

PODROBNA VSEBINA PREDLOGA

Ta pregled ima tri glavne cilje .

4.1. Poenostavitev

Zaradi poenostavitve postopkov za dodelitev donacij in prehoda na bolj k rezultatom usmerjen pristop Komisija predlaga, da se olajša uporaba pavšalnih zneskov in drugih instrumentov , kar ji bo omogočilo, da bo lahko vnaprej razumno ocenila in določila znesek, potreben za izvedbo projekta. V prihodnje naj bi se donacije v večjem obsegu izplačevale na podlagi takšnih predhodnih ocen pod pogojem, da je projekt izveden.

Komisija predlaga tudi, da se pregledajo pravila, ki določajo obveznost vračila obresti, ustvarjenih iz predhodnega financiranja. Veljavna finančna uredba upravičencem do donacij nalaga preveliko upravno breme, saj morajo odpreti poseben bančni račun, da lahko vrnejo obresti, pripisane na prejeta sredstva. V praksi so zadevni zneski pogosto zelo majhni. Komisija predlaga obraten pristop od sedanjega: obresti iz predhodnega financiranja načeloma ne bi bilo treba vrniti Uniji, razen če je v sporazumu o donaciji zaradi sorazmernosti (npr. če gre za zelo velike zneske) in dobrega finančnega poslovodenja predvideno, da je treba obresti investirati v projekt ali jih izterjati.

Kar zadeva pravila za oddajo javnih naročil , so določbe, povezane z bančnimi jamstvi, ki jih mora zagotoviti izvajalec, in postopki za oddajo naročil nizkih vrednosti spremenjeni zaradi poenostavitve.

4.2. Izboljšanje rezultatov z omejenimi viri (uporaba finančnih vzvodov)

Komisija meni, da mora Unija okrepiti uporabo finančnih vzvodov, in sicer zaradi dveh političnih dejavnikov: političnih smernic, ki jih je predsednik Komisije Manuel Barroso sprejel leta 2009 za svoj drugi mandat in v katerih predlaga povečanje vlaganj in oblikovanje inovativnih finančnih instrumentov, ter proračunskih omejitev na nacionalni ravni in na ravni Unije, ki bodo vplivale na pogajanja o prihodnjem večletnem finančnem okviru (po letu 2013).

Za okrepitev sredstev Unije s finančnimi vzvodi je predlaganih več instrumentov, med njimi naslednji:

- združevanje sredstev v zunanjih odnosih: v povezavi s spremenjenimi pravili o zunanjih namenskih prejemkih bo vzpostavitev skrbniških skladov EU omogočila združevanje sredstev iz različnih virov (držav članic, proračuna Unije, tretjih držav),

- sinergija z lastnimi sredstvi EIB: namen predloga je spodbujati sistematično uporabo mešanih instrumentov (sredstva EU / sredstva EIB za tvegani kapital, jamstveni skladi, dolgoročna posojila) ob upoštevanju statusa EIB kot „privilegiranega partnerja“ po Pogodbi EU in njenega prispevka h krepitvi notranjega trga,

- sinergija z zasebnimi skladi in javno-zasebnimi partnerstvi: Komisija predlaga, da se olajša vzpostavljanje javno-zasebnih partnerstev, bodisi tako, da Komisija pooblasti zasebni subjekt, ki je uspešno prestal predhodno preverjanje (glede sposobnosti za upravljanje javnofinančnih sredstev v skladu s standardi dobrega finančnega poslovodenja), bodisi prek temeljnega akta, s katerim se izvrševanje javno-zasebnega partnerstva prenese na javni organ EU, v okviru „poenostavljene“ okvirne uredbe,

- učinek nagrad kot finančnega vzvoda v sektorju raziskav in razvoja : na podlagi uspešnih izkušenj v tujini Komisija predlaga razjasnitev pravil glede nagrajevanja, ki bi se lahko v prihodnje v večji meri uporabljalo za spodbujanje zasebnih vlaganj v raziskave in razvoj.

4.3. Povečanje odgovornosti: dolžnosti partnerjev pri izvrševanju in „dopustno tveganje napake“

4.3.1. Preoblikovanje različnih načinov izvrševanja

Predlog si prizadeva poenostaviti različne načine izvrševanja (centralizirano neposredno/posredno, deljeno, decentralizirano in skupno upravljanje), da bi dosegli večjo skladnost pravil, ki se uporabljajo za različne načine izvrševanja, in okrepili odgovornost partnerjev pri izvrševanju, saj bi Komisija tako lažje opravljala svoje naloge v skladu s Pogodbo.

Komisija predlaga niz skupnih načel , ki naj bi se uporabljala v vseh primerih neposrednega upravljanja, tj. kadar koli Komisija prenese izvrševanje proračuna Unije na tretje osebe. Ta načela (ki se lahko dopolnijo s pravili posameznih sektorjev), so:

- predhodno preverjanje sposobnosti za upravljanje sredstev EU ob ustreznem upoštevanju posebnih tveganj, povezanih z zadevnimi ukrepi (prožnost in sorazmernost),

- obveznosti v zvezi z upravljanjem, revizijo in nadzorom (dobro finančno poslovodenje),

- „enotna veriga“ odgovornosti, vzpostavljena zlasti prek letnih izjav o zanesljivosti upravljanja, ki jih podpišejo partnerji Komisije pri izvrševanju, ter rednih potrditev obračuna.

Države članice so najpomembnejše partnerice Komisije in imajo pri izvrševanju proračuna ključno vlogo (člen 317(5) PDEU). Tako veljavna finančna uredba kot predlog Komisije vsebujeta posebna pravila, ki odražajo zgornja skupna načela.

Predlog glede deljenega upravljanja gradi na obstoječih pravilih, saj se je pokazalo, da ta dobro delujejo. Na podlagi člena 317 PDEU, v skladu s katerim mora finančna uredba določiti obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in nadzorom izvrševanja proračuna in nastalih obveznosti, so v tem predlogu opredeljene ključne funkcije, ki jih morajo opravljati sistemi poslovodenja in kontrol v okviru deljenega upravljanja. Države članice imajo dokaj proste roke pri prilagajanju svojih obstoječih upravnih struktur tem funkcijam.

4.3.2. Uvedba pojma dopustnega tveganja napake

Do zdaj je bilo merilo za ocenjevanje, kako Komisija obvladuje tveganja, standardna 2-odstotna stopnja pomembnosti, ki jo Računsko sodišče uporablja za celoten proračun ne glede na tveganja in stroške kontrol po posameznih področjih politik. Da bi zagotovili ustreznejše merilo za presojanje kakovosti obvladovanja tveganj s strani Komisije, Komisija predlaga, da Svet in Evropski parlament določita dopustno tveganje napake za vsako področje na podlagi predloga Komisije, ki vsebuje oceno stroškov in koristi kontrol.

Dopustno tveganje napake, določeno za vsako posamezno področje politik, bi bilo koristno orodje za Komisijo, ki bi ga uporabljala predhodno za prilagoditev načina upravljanja programov ob upoštevanju tveganj, povezanih z njimi. To orodje ne vpliva na sisteme kontrol ali korektivne ukrepe, ki se uporabljajo, kadar se odkrijejo napake. Poleg tega se stopnja dopustnega tveganja napake ne bi razlikovala po državah članicah, temveč bi bila določena za posamezna področja politik na ravni Unije.

2010/0395 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 322 Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členom 106a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije[8],

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča[9],

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

3. Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[10], je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, med drugim zaradi upoštevanja sprememb, uvedenih z Lizbonsko pogodbo, bi bilo zaradi jasnosti treba Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 nadomestiti s to uredbo.

4. Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je določila proračunska načela in finančna pravila, ki jih morajo vse institucije upoštevati v vseh zakonodajnih aktih. Treba bi bilo ohraniti temeljna načela, zasnovo in zgradbo navedene uredbe ter osnovna pravila upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja. Odstopanja od navedenih temeljnih načel bi bilo treba pregledati in čim bolj poenostaviti, pri čemer je treba upoštevati, ali so še relevantna, kakšna je njihova dodana vrednost za letni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun) in kakšno breme nalagajo zainteresiranim stranem. Treba je ohraniti in okrepiti ključne elemente finančne reforme – vlogo finančnih udeležencev, združevanje kontrol v operativnih službah, notranje revizorje, oblikovanje proračuna po dejavnostih, posodobitev računovodskih načel in pravil ter osnovna načela za donacije.

5. Zaradi specifične narave in nalog Evropske centralne banke, zlasti njene neodvisnosti pri upravljanju financ, je treba to institucijo izvzeti iz področja uporabe te uredbe.

6. Glede na izkušnje iz prakse bi bilo treba v to uredbo vključiti ustrezna pravila, da bi sledili razvijajočim se zahtevam izvrševanja proračuna, kot je sofinanciranje z drugimi donatorji, ter da bi povečali učinkovitost zunanje pomoči in olajšali uporabo posebnih finančnih instrumentov, npr. tistih, vzpostavljenih z Evropsko investicijsko banko, ali izvajanja prek javno-zasebnih partnerstev.

7. Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je bila omejena na določitev splošnih načel in temeljnih pravil za celotni proračunski sektor, ki ga zajemata Pogodbi , izvedbena pravila pa so bila določena v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[11], da bi zagotovili boljšo hierarhijo pravil in razumljivost Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 . Na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) se lahko Komisija pooblasti za sprejemanje aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnih aktov. Zato bi bilo treba nekatere določbe iz Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 vključiti v to uredbo. Podrobna pravila za uporabo te uredbe, ki jih sprejme Komisija, bi morala biti omejena na tehnične podrobnosti in izvedbene postopke.

8. Policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah je postalo sestavni del drugih politik in notranjih ukrepov Unije. Posebne finančne določbe za to politiko torej niso več upravičene in zato ne bi smele biti vključene v to uredbo.

9. V skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2007–2013, določenim z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[12], za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe ne velja več posebna ureditev. Plačila v ta sklad iz proračuna se zdaj knjižijo v namensko proračunsko vrstico. Posebne finančne določbe, ki so se uporabljale v ta namen, niso več potrebne in zato ne bi smele biti vključene v to uredbo.

10. Pravila, ki se nanašajo na obresti iz predhodnega financiranja, bi bilo treba poenostaviti, ker povzročajo pretirano upravno breme tako za prejemnike sredstev Unije kot tudi za službe Komisije, poleg tega pa povzročajo nesporazume med službami Komisije ter subjekti in partnerji. Zaradi poenostavitve, zlasti v zvezi s prejemniki donacij, ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba odpraviti obveznost ustvarjanja obresti iz predhodnega financiranja in izterjave teh obresti. Vendar pa bi bilo treba ohraniti možnost, da se ta obveznost vključi v sporazum o prenosu pooblastil, da se omogoči ponovna uporaba obresti iz predhodnega financiranja za programe, ki jih upravljajo nekateri pooblaščeni subjekti, oziroma njihova izterjava.

11. Pravila o prenosu namenskih prejemkov bi morala upoštevati razlikovanje med zunanjimi in notranjimi namenskimi prejemki. Da bi spoštovali namen, ki ga je določil donator, bi bilo treba zunanje namenske prejemke avtomatsko prenesti in uporabljati, dokler niso izvedene vse dejavnosti v zvezi s programom ali ukrepom, kateremu so namenjeni. Kadar so zunanji namenski prejemki prejeti v zadnjem letu programa ali ukrepa, bi bilo treba omogočiti tudi, da se lahko porabijo v prvem letu naslednjega programa ali ukrepa. Obstajati bi morala možnost, da se notranji namenski prejemki lahko prenesejo samo za eno leto, če ni v zadevnem temeljnem aktu drugače določeno, oziroma v ustrezno utemeljenih okoliščinah.

12. Kar zadeva začasne dvanajstine, bi bilo treba določiti jasnejša pravila za primere, ko se Evropski parlament odloči zmanjšati znesek dodatnih odhodkov poleg začasnih dvanajstin, ki jih odobri Svet v skladu s členom 315 PDEU.

13. Pogodba zahteva, da je treba večletni finančni okvir določiti v obliki uredbe. Zato je treba nekatere določbe večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 vključiti v to uredbo. Zlasti je treba vzpostaviti povezavo med večletnim finančnim okvirom in letnim proračunskim postopkom zaradi zagotavljanja proračunske discipline. Vključiti je treba tudi določbe o zavezanosti Evropskega parlamenta in Sveta k spoštovanju dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti, določenih v temeljnih aktih za strukturne ukrepe, razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo.

14. Odstopanje v zvezi z namenskimi prejemki bi bilo treba spremeniti tako, da se na eni strani upoštevajo posebnosti notranjih namenskih prejemkov, ki izhajajo iz proračunskih sredstev proračunskega organa, ter na drugi strani posebnosti zunanjih namenskih prejemkov, ki jih različni donatorji zberejo in namenijo za določen program ali ukrep. Poleg tega bi bilo treba zunanjim donatorjem omogočiti sofinanciranje zunanjih ukrepov, zlasti humanitarnih, tudi kadar temeljni akt takega sofinanciranja izrecno ne določa. Zaradi lažjega upravljanja nepremičnin bi moral seznam notranjih namenskih prejemkov vključevati tudi prejemke od prodaje stavb in s tem povezanih transakcij.

15. V zvezi s predstavitvijo namenskih prejemkov v predlogu proračuna bi bilo treba zagotoviti večjo preglednost, in sicer z določbo, da je treba v predlog proračuna vključiti zneske namenskih prejemkov, ki so na dan njegove določitve nedvoumni.

16. Kar zadeva načelo specifikacije, ni več razlikovanja med obveznimi in neobveznimi odhodki. Zato je treba ustrezno prilagoditi določbe v zvezi s prerazporeditvami.

17. Prav tako bi bilo treba poenostaviti in v nekaterih točkah pojasniti pravila o prerazporejanju proračunskih sredstev, saj so se v praksi pokazala kot okorna ali nejasna. Treba je zagotoviti boljše izvrševanje proračuna, zlasti v zvezi z odobrenimi proračunskimi sredstvi za plačila, namenskimi prejemki in proračunskimi sredstvi za upravo, ki so skupni več naslovom. V ta namen bi bilo treba poenostaviti tipologijo prerazporeditev in v postopku sprejemanja nekaterih prerazporeditev omogočiti večjo prožnost. Zlasti možnost, da lahko Komisija odloča o prerazporeditvah neporabljenih proračunskih sredstev v primeru mednarodnih humanitarnih nesreč in kriz, se je izkazala za koristno in učinkovito. To možnost bi bilo zato treba razširiti na podobne dogodke, ki se zgodijo po 1. decembru. V navedenih primerih bi morala Komisija zaradi preglednosti takoj obvestiti proračunski organ o svoji odločitvi. Komisija bi morala z določenimi omejitvami samostojno odločati tudi o prerazporeditvah iz rezerve za nujno pomoč.

18. V zvezi z določbami o sorazmernosti bi bilo treba v okviru ocene tveganja, ki jo opravlja odredbodajalec, uvesti pojem dopustnega tveganja napake. Institucije bi morale imeti možnost odstopanja od splošnega 2-odstotnega praga pomembnosti, ki ga uporablja Računsko sodišče pri presojanju zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Raven dopustnega tveganja je ustreznejša podlaga za organ, ki da razrešnico, pri presojanju kakovosti obvladovanja tveganja s strani Komisije. Evropski parlament in Svet bi morala zato določiti raven dopustnega tveganja napake po področjih politik ter pri tem upoštevati stroške in koristi kontrol.

19. Zaradi člena 316 PDEU bi bilo treba določiti, da imata Evropski svet in Svet isti oddelek proračuna.

20. V tej uredbi je treba upoštevati spremenjeni letni proračunski postopek v skladu s PDEU.

21. V zvezi z določitvijo proračuna je pomembno, da se jasno opredelita sestava in priprava predloga proračuna, ki ga pripravi Komisija. Treba bi bilo natančneje opredeliti vsebino splošnega uvoda k predlogu proračuna. Prav tako bi bilo treba vključiti določbo o finančnem načrtovanju za naslednja leta ter o možnosti Komisije, da predloži delovne dokumente za utemeljitev proračunskih zahtev.

22. Kar zadeva posebnosti skupne zunanje in varnostne politike, bi bilo treba posodobiti oblike temeljnih aktov, ki se lahko sprejemajo na podlagi PDEU ter na podlagi naslovov V in VI Pogodbe o Evropski uniji. Poleg tega bi bilo treba postopek sprejemanja pripravljalnih ukrepov na področju zunanjega delovanja prilagoditi določbam PDEU.

23. Pravila v zvezi z načini izvrševanja, zlasti glede pogojev za prenos pooblastil za izvrševanje tretjim osebam, so z leti postala prezapletena in bi jih bilo treba poenostaviti. Hkrati bi bilo treba ohraniti prvotni cilj prenosa pooblastil, tj. zagotavljati, da se ne glede na način izvrševanja odhodki izvršujejo z enako stopnjo kontrole in preglednosti, kot se pričakuje od služb Komisije. Zato bi bilo treba jasno razlikovati med situacijami, v katerih proračun neposredno izvršujejo Komisija ali njene izvajalske agencije, in situacijami, v katerih proračun posredno izvršujejo tretje osebe. To naj bi omogočilo vzpostavitev skupne ureditve za posredno upravljanje z možnostjo, da se ta prilagodi pravilom posameznih sektorjev, zlasti kadar proračun posredno izvršujejo države članice v okviru deljenega upravljanja. Taka skupna ureditev bi morala vključevati zlasti temeljna načela, ki jih mora upoštevati Komisija, kadar se odloči za posredno izvrševanje proračuna, in temeljna načela, ki jih morajo upoštevati pooblaščeni subjekti. Komisija bi morala imeti možnost, da uporablja pravila in postopke Unije ali da sprejme uporabo pravil in postopkov pooblaščenega subjekta, če slednji zagotavlja enakovredno zaščito finančnih interesov Unije.

24. Pravila o „predhodni oceni“ subjektov – razen držav članic, pri katerih predhodna ocena ni potrebna – bi bilo treba prilagoditi tako, da bodo vsi pooblaščeni subjekti in osebe zagotavljali raven zaščite finančnih interesov Unije, ki je enakovredna ravni, določeni v tej uredbi. V okviru nadzornih nalog Komisije je treba določiti obveznosti v zvezi z nadzorom in revizijo, vključno s postopkom za potrditev obračunov za vse vrste upravljanja proračuna.

25. Zaradi upoštevanja operativnih potreb in lažjega dela s strani potencialnih upravičencev ali partnerjev pri izvrševanju bi morale zahteve ostati sorazmerne s posebnimi tveganji ukrepa in njegovim splošnim okvirom kontrol. Pri ocenjevanju sposobnosti tretje osebe ali subjekta za izpolnjevanje teh zahtev bi bilo treba upoštevati naravo nalog in ukrepov, ki jih izvaja Komisija v okviru nadzora in podpore pri izvrševanju ukrepa. Poleg tega bi morala ta uredba vključevati nove finančne instrumente, kot so finančni instrumenti ter javno-zasebna partnerstva, za boljše izvrševanje proračuna in izvajanje politik.

26. Izkušnje z javno-zasebnimi partnerstvi, ki so v členu 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 institucionalizirana kot organi Unije, kažejo, da bi bilo treba uvesti dodatne možnosti, da bi povečali izbiro instrumentov, tako da bodo vključevali organe, katerih pravila bodo za zasebne partnerje prožnejša in dostopnejša od pravil, ki se uporabljajo za institucije Unije. Taki organi bi morali delovati v okviru posrednega upravljanja. Ustanovljeni bi morali biti s temeljnim aktom, njihovo delovanje pa bi morala urejati finančna pravila, ki bi upoštevala načela, potrebna za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja sredstev Unije. Ta načela bi bilo treba sprejeti v delegirani uredbi in bi morala temeljiti na načelih, ki jih morajo spoštovati tretje osebe, ki so pooblaščene za opravljanje nalog izvrševanja proračuna. Po drugi možnosti bi lahko javno-zasebna partnerstva izvajali organi, katerih delovanje ureja zasebno pravo države članice.

27. V to uredbo bi bilo zaradi člena 317 PDEU treba vključiti osnovne obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom in revizijo, kadar posredno izvršujejo proračun v okviru deljenega upravljanja, ki so trenutno določene samo v predpisih posameznih sektorjev. Zato je treba vključiti določbe, ki bodo sestavljale skladen okvir za vsa zadevna področja o usklajeni upravni strukturi na nacionalni ravni, skupnih obveznostih upravljanja in kontrole za navedene strukture, letni upravni izjavi o zanesljivosti z neodvisnim revizijskim mnenjem o njej in letno izjavo držav članic, s katero prevzamejo odgovornost za upravljanje sredstev Unije, za katera so pooblaščene, ter mehanizmih finančne potrditve, odložitve in popravkov, ki jih izvaja Komisija. Podrobne določbe bi morale ostati v predpisih posameznih sektorjev.

28. V zvezi z nalogami odredbodajalca na podlagi prenosa bi bilo treba nekaj določb natančneje pojasniti, zlasti določbe glede notranjih postopkov predhodne in naknadne kontrole, ki jih vzpostavi, ter glede obveznosti poročanja. V tem okviru bi bilo treba posodobiti vsebino letnega poročila o dejavnostih odredbodajalca na podlagi prenosa v skladu s prakso, da se vanj vključijo potrebni finančni podatki in informacije o upravljanju, na katerih temelji njegova izjava o zanesljivosti o opravljanju njegovih nalog.

29. Treba bi bilo pojasniti odgovornosti računovodje Komisije, in sicer bi bilo treba zlasti pojasniti, da je računovodja Komisije edina oseba, ki ima pravico določati računovodska pravila in usklajeni kontni okvir, medtem ko računovodje drugih institucij določajo računovodske postopke, ki se uporabljajo v zadevnih institucijah.

30. Zaradi lažjega izvajanja nekaterih programov ali ukrepov, katerih izvajanje je preneseno na finančne institucije, je treba v to uredbo uvesti možnost odprtja fiduciarnih računov. Taki bančni računi bi se odprli v imenu in za račun Komisije v poslovnih knjigah finančne institucije. Vodila bi jih finančna institucija pod pristojnostjo odredbodajalca, odpreti pa bi jih bilo mogoče tudi v drugih valutah, ne le v eurih.

31. V zvezi s prihodki je treba racionalizirati pravila o ocenah terjatev zaradi upoštevanja proračunskih potreb. Evidentiranje ocen terjatev bi moralo biti zahtevano, kadar so prihodki pričakovani z določeno stopnjo verjetnosti in jih je mogoče ovrednotiti z razumno stopnjo približka. Poenostavitev bi bilo treba doseči z uvedbo nekaterih posebnih določb o postopkih za prilagoditev ali razveljavitev ocene zneska terjatev.

32. Pravila o izterjavi bi bilo treba pojasniti in okrepiti. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da razveljavitev ugotovljenega zneska terjatve ne pomeni odpovedi ugotovljene upravičenosti Evropske unije. Poleg tega države članice zaradi okrepitve zaščite finančnih interesov Unije ne bi smele obravnavati sredstev Unije, katerih povračilo se zahteva, manj ugodno, kot obravnavajo terjatve javnih podjetij na svojem ozemlju.

33. Ob upoštevanju sporočila Komisije o upravljanju začasno zbranih glob[13] bi bilo treba globe, denarne kazni in sankcije ter vse prejemke iz njih evidentirati kot prihodke proračuna v letu, ki sledi letu, v katerem so bila izčrpana vsa pravna sredstva zoper sklepe, s katerimi so bile naložene. Izjema pri tem pravilu bi moral biti delež, omejen na 2 % skupnega zneska glob ali denarnih kazni, ki se vključijo v proračun, in sicer se ta delež zadrži za oskrbovanje sklada, ustanovljenega z navedenim sporočilom.

34. V zvezi s plačili bi bilo v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja treba pojasniti različne vrste plačil. Poleg tega bi moral odgovorni odredbodajalec redno obravnavati plačila predhodnega financiranja v skladu z računovodskimi pravili, ki jih določi računovodja Komisije. Zato bi bilo treba v pogodbe, sklepe o donacijah, sporazume o donacijah ter sporazume o prenosu pooblastil s tretjimi osebami vključiti ustrezne določbe.

35. Institucijam bi moralo biti omogočeno, da dajo predhodno soglasje, s katerim uradno sprejmejo prenos dokumentov z elektronskim postopkom. Poleg tega bi bilo treba v skladu s sklepi Komisije o elektronskih in digitaliziranih dokumentih posodobiti finančne določbe o preverjanjih, ki se uporabljajo za obveznosti, ter izrecno priznati pravno veljavnost elektronskih obrazcev in računov za evidentiranje pravnih obveznosti.

36. Zaradi okrepitve zaščite finančnih interesov Unije bi bilo treba izboljšati pravila za izključitev. Dodati bi bilo treba sklic na pranje denarja, kot določa Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev[14]. Poleg tega bi bilo treba primere izključitev, ki zadevajo kandidate ali ponudnike, ki so bili pravnomočno obsojeni za kaznivo dejanje v zvezi s svojim poslovanjem ali zaradi goljufije, korupcije, sodelovanja v kriminalni združbi, pranja denarja ali podobnih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, razširiti na osebe, ki so pooblaščene za zastopanje teh kandidatov ali ponudnikov, odločanje o njih ali imajo nadzor nad njimi. Zaradi sorazmernosti pa izključitev ne bi smela veljati za kandidate in ponudnike, ki lahko dokažejo, da so ustrezno ukrepali zoper zadevne osebe, pooblaščene za zastopanje. Zaradi zagotavljanja neprekinjenega delovanja institucije bi bilo treba pri postopkih s pogajanji, v katerih se zaradi tehničnih ali umetniških razlogov ali razlogov, povezanih z zaščito izključnih pravic, naročilo lahko odda samo določenemu gospodarskemu subjektu, uvesti odstopanje od obveznosti izključitve zaradi stečaja ali podobnih okoliščin, hujše kršitve poklicnih pravil ali neizpolnjevanja obveznosti plačevanja prispevkov za socialno varnost.

37. Čeprav imata Evropska centralna banka (ECB) in Evropska investicijska banka (EIB) poseben status v okviru Unije, je način porabe njunih lastnih sredstev v finančnem interesu Unije. Zato bi morali ti instituciji imeti dostop do informacij v centralni bazi podatkov o izključitvah, ki je bila vzpostavljena zaradi zaščite finančnih interesov Unije, ter bi morali te informacije upoštevati v okviru svoje pristojnosti za oddajo naročil v skladu s svojimi pravili za oddajo javnih naročil. Poleg tega bi morali ECB in EIB Komisiji tudi pošiljati informacije o ponudnikih, ki so bili pravnomočno obsojeni zaradi goljufije ali podobnega kaznivega dejanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

38. V zvezi z upravnimi in denarnimi kaznimi bi bilo treba uvesti trdno pravno podlago za objavljanje sklepov, s katerimi se te kazni naložijo, v skladu z zahtevami glede varstva podatkov. Objavljanje teh sklepov bi moralo zaradi varstva podatkov in pravne varnosti ostati neobvezno.

39. Zaradi pravne jasnosti in poenostavitve bi bilo treba pregledati okvir za dodeljevanje in spremljanje donacij Unije, zlasti posebne določbe za izvajanje načel preglednosti, enake obravnave, sofinanciranja, neprofitnega, degresivnega dodeljevanja donacij za poslovanje, prepovedi dodeljevanja za nazaj in nadzora.

40. Zaradi okvira za dodeljevanje in spremljanje donacij Unije ter glede na izkušnje iz prakse bi bilo treba pojasniti sistem pavšalnih zneskov (pavšalni zneski, standardni stroški na enoto in zneski pavšalnega financiranja) in ga jasno ločiti od naknadnih preverjanj dejanskih stroškov. Kontrolne ukrepe bi bilo treba prilagoditi temu novemu pristopu z možnostjo, da se zahtevajo operativne revizije in da se ugotovitve razširijo na nerevidirane projekte istega upravičenca, če so bile v podobnih projektih ugotovljene ponavljajoče se napake. Možnost upravičenca, da svojo donacijo prek subvencij prerazdeli tretjim osebam, bi bilo treba pod določenimi pogoji razširiti, da se olajša pravilno izvajanje programov, namenjenih številnim fizičnim osebam, ki jih je mogoče doseči le prek dveh ravni. Če upravičenec prve stopnje predloži ustrezna jamstva ter sporazum o donaciji vsebuje ustrezne določbe o omejitvi možnosti proste presoje pri izbiri podupravičencev in zneska naročila, bi bilo treba to prerazdelitev odobriti.

41. Nagrade kot nova oblika finančne podpore bi morale biti urejene ločeno od sistema donacij, in sicer s posebnimi pravili, v katerih ne bi bilo sklicevanja na predvidljive stroške. Nagrade bi morale biti del letnega delovnega programa in bi jih moral nad določenim pragom dodeljevati upravičenec ali izvajalec šele potem, ko bi Komisija odobrila pogoje in merila za njihovo dodelitev.

42. Finančni instrumenti so vse koristnejši za povečevanje učinka sredstev Unije, kadar so ta sredstva združena z drugimi sredstvi ali vključujejo učinek finančnega vzvoda. Ker ti finančni instrumenti ne morejo biti izenačeni s storitvami ali donacijami, bi bilo treba vzpostaviti novo vrsto finančne podpore.

43. V zvezi s pravili o računovodstvu in zaključnem računu bi bilo treba pripravo zaključnega računa poenostaviti, tako da se določi, da zaključni račun Unije zajema samo konsolidirane računovodske izkaze in zbirni proračunski izkaz. Poleg tega bi bilo zaradi upoštevanja posebnega neodvisnega statusa ECB treba pojasniti tudi, da postopek konsolidacije zadeva le institucije, ki se financirajo iz proračuna.

44. Zaradi jasnega ločevanja nalog in odgovornosti računovodje Komisije od nalog in odgovornosti računovodij drugih institucij ali organov, katerih zaključni računi se konsolidirajo, bi bilo treba določiti, da mora vsaka institucija ali organ pripraviti poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju med proračunskim letom ter ga do 31. marca naslednjega proračunskega leta poslati proračunskemu organu in Računskemu sodišču.

45. Treba je posodobiti računovodska pravila in načela Unije, da se zagotovi njihova skladnost s pravili mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (International Public Sector Accounting Standard).

46. Določbe v zvezi z začasnimi zaključnimi računi in končnim zaključnim računom bi bilo treba posodobiti, in sicer bi bilo treba določiti informacije, ki jih je treba priložiti zaključnim računom, poslanim računovodji Komisije za namen konsolidacije. Treba bi bilo vključiti tudi sklicevanje na spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki ga institucije in organi, ki se financirajo iz proračuna, priložijo zaključnim računom, ki jih pošljejo Računskemu sodišču, ter spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki se priloži ob predložitvi končnega konsolidiranega zaključnega računa Unije. Poleg tega bi bilo treba določiti krajši rok za predložitev opažanj Računskega sodišča na začasne zaključne račune drugih institucij (razen Komisije) in organov, ki se financirajo iz proračuna, da se jim omogoči priprava zaključnih računov ob upoštevanju pripomb Računskega sodišča.

47. Kar zadeva podatke, ki jih mora Komisija predložiti v okviru razrešnice, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 318 PDEU predložiti zlasti finančno poročilo Unije na podlagi doseženih rezultatov. Zato je v to uredbo treba vključiti ustrezne določbe v zvezi z navedenim poročilom v razmerju do drugih obstoječih obveznosti poročanja.

48. V zvezi s posebnimi določbami te uredbe glede strukturnih skladov, kohezijskega sklada, Evropskega sklada za ribištvo, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja ter skladov na področju svobode, varnosti in pravice, ki spadajo pod deljeno upravljanje, je treba ohraniti določbo za vračilo predplačil in ponovno uporabo proračunskih sredstev iz izjave Komisije v Prilogi k Uredbi Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih[15]. Poleg tega bi bilo z odstopanjem od pravila v zvezi s prenosi treba omogočiti, da se odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti, ki so na voljo ob koncu proračunskega leta in izhajajo iz povračil ali predplačil, lahko prenesejo do zaključka programa ter da se navedena odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti lahko uporabijo, kadar druga odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti niso več na voljo.

49. Poleg tega je potrebno pojasnilo glede sodelovanja Skupnega raziskovalnega središča v postopkih za oddajo naročil in dodelitev donacij, kadar izvaja dejavnosti, ki se delno ali v celoti financirajo iz proračuna zunaj proračunskih vrstic, ki so sicer namenjene Skupnemu raziskovalnemu središču v okviru sredstev za raziskave. Kadar Skupno raziskovalno središče sodeluje v postopkih za dodelitev donacij in oddajo javnih naročil kot tretja oseba, bi moralo biti izvzeto iz uporabe določb v zvezi z merili za izključitev, upravnimi in denarnimi kaznimi, poslovno in finančno sposobnostjo ter zagotavljanjem jamstev. Poleg tega je treba upoštevati znanstveno-tehnične storitve, ki jih Skupno raziskovalno središče zagotavlja drugim institucijam ali službam Komisije na podlagi notranjih upravnih dogovorov, ki ne spadajo v okvir pravil o javnih naročilih. Za učinkovito izpolnjevanje teh nalog bi morali biti prihodki, ki izvirajo iz dejavnosti, povezanih z navedenimi nalogami, izjemoma obravnavani kot zunanji namenski prejemki.

50. Posebne določbe glede izvajanja zunanjih ukrepov je treba prilagoditi predlaganim spremembam glede načinov izvajanja.

51. Da bi okrepila mednarodno vlogo Unije na področju zunanjih ukrepov in razvoja ter povečala njeno prepoznavnost in učinkovitost, bi morala biti Komisija pooblaščena za ustanavljanje in upravljanje evropskih skrbniških skladov za ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. Čeprav navedeni skrbniški skladi niso vključeni v proračun, bi jih bilo v obsegu, potrebnem za zagotavljanje varnosti in preglednosti sredstev Unije, treba upravljati v skladu s to uredbo. Zato bi morala Komisija predsedovati upravnemu odboru, ustanovljenemu za posamezen skrbniški sklad, da bi zastopala donatorje in odločala o uporabi sredstev. Poleg tega bi moral biti računovodja Komisije hkrati tudi računovodja vseh skrbniških skladov.

52. Subjekti, ki so v okviru posrednega upravljanja pooblaščeni za izvajanje zunanjih ukrepov, bi morali skleniti pogodbe in sporazume o dodelitvi donacij v roku treh let po podpisu sporazuma o prenosu pooblastil s Komisijo, razen če obstajajo izjemne in zunanje okoliščine. Ta rok pa se ne bi smel uporabljati za večletne programe, ki se izvajajo v okviru postopkov strukturnih skladov. Za te večletne programe bi bilo treba pravila za sprostitev proračunskih sredstev določiti v pravilih posameznih sektorjev.

53. V zvezi s posebnimi pravili o javnih naročilih, ki se uporabljajo za zunanje ukrepe, je treba državljanom tretjih držav omogočiti udeležbo v razpisnih postopkih, kadar se program izvaja brez temeljnega akta in kadar obstajajo utemeljene izjemne okoliščine.

54. V zvezi s posebnimi določbami o proračunskih sredstvih za upravo bi morale imeti institucije možnost, da razvijejo dolgoročno nepremičninsko politiko in izkoristijo nižje obrestne mere, ki so jim na voljo zaradi ugodne bonitetne ocene Unije na finančnem trgu. Zato bi jim moralo biti dovoljeno, da za nakup nepremičnin najemajo posojila na trgu. Na ta način bi lahko zmanjšali zapletenost sedanjega sistema ter hkrati prihranili pri stroških in zagotovili večjo preglednost.

55. V zvezi z okvirnimi raziskovalnimi programi bi bilo na podlagi izkušenj iz prakse treba pojasniti področje uporabe posebnega postopka za izbiro strokovnjakov, ki so fizične osebe, saj je njihova pomoč potrebna pri oceni predlogov projektov, vlog za donacije, projektov in razpisov ter za zagotavljanje strokovnih mnenj in svetovanja.

56. Komisija bi morala imeti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da bi lahko določila podrobna pravila za uporabo te uredbe, okvirne finančne uredbe za organe, ustanovljene na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom, in vzorčne finančne uredbe za javno-zasebna partnerstva, v katerih bi določila potrebna načela za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja.

57. Pregled te uredbe bi bilo treba opraviti le, kadar je potrebno. Prepogosti pregledi finančne uredbe ustvarjajo nesorazmerne stroške zaradi prilagajanja upravnih struktur in postopkov novim pravilom. Poleg tega se lahko zgodi, da za tehtne ugotovitve na podlagi uporabe veljavnih pravil ni na voljo dovolj časa.

58. Zaradi zagotavljanja neprekinjenega izvajanja programov, ki se trenutno izvajajo, bi se morale določbe glede obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in nadzorom, kadar izvršujejo proračun posredno v okviru deljenega upravljanja, uporabljati samo za naslednjo generacijo predpisov posameznih sektorjev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

PRVI DELSKUPNE DOLOČBE

NASLOV I PREDMET IN PODROČJE UPORABE

Člen 1 Predmet

Ta uredba določa pravila za oblikovanje in izvrševanje letnega proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun) ter pripravo in revizijo zaključnega računa.

Člen 2 Področje uporabe

Vsaka določba o izvrševanju prihodkov in odhodkov proračuna, ki jo vsebuje drug zakonodajni akt, mora biti v skladu s proračunskimi načeli iz naslova II.

Ta uredba se uporablja za Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Evropsko komisijo, Sodišče Evropske unije in Evropsko računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropsko službo za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: institucija/institucije).

Ta uredba se ne uporablja za Evropsko centralno banko.

Ta uredba se uporablja za izvrševanje upravnih odhodkov v zvezi s proračunskimi sredstvi, zagotovljenimi v proračunu za Agencijo za oskrbo Euratom.

NASLOV IIPRORAČUNSKA NAČELA

Člen 3 Proračunska načela

Proračun se oblikuje in izvršuje v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter preglednosti, kakor je določeno v tej uredbi.

POGLAVJE 1NAČELO ENOTNOSTI IN TOČNOSTI PRORAČUNA

Člen 4 Opredelitev proračuna

1. Proračun je instrument, s katerim se za vsako proračunsko leto načrtujejo in odobravajo vsi prihodki in odhodki, ki se štejejo za potrebne za Unijo in Evropsko skupnost za atomsko energijo.

2. Prihodki in odhodki Unije obsegajo:

(a) prihodke in odhodke Unije, vključno z upravnimi odhodki, ki nastanejo za institucije na podlagi določb Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, in odhodke iz poslovanja v zvezi z izvajanjem teh določb, kadar bremenijo proračun;

(b) odhodke in prihodke Evropske skupnosti za atomsko energijo.

Člen 5 Pravila, ki urejajo načelo enotnosti in točnosti proračuna

1. Ob upoštevanju člena 80 se ne sme noben prihodek pobrati in noben odhodek izvršiti, če ni evidentiran v vrstici v proračunu.

2. Nobenega odhodka ni mogoče prevzeti kot obveznost ali odobriti izven okvira odobrenih proračunskih sredstev.

3. Proračunskih sredstev ni mogoče vključiti v proračun, če niso namenjena za odhodkovno postavko, ki se šteje za potrebno.

4. Obresti iz sredstev, ki so last Unije, se ne izplačajo Uniji, če ni v sporazumih, sklenjenih s pooblaščenimi subjekti iz točk (ii) do (viii) člena 55(1)(b), in v sklepih o donacijah ali sporazumih, sklenjenih z upravičenci, drugače določeno. V teh primerih se obresti ponovno uporabijo za ustrezen program ali se izterjajo.

POGLAVJE 2NAČELO ENOLETNOSTI

Člen 6 Opredelitev

Proračun se sprejme za eno proračunsko leto, ki traja od 1. januarja do 31. decembra.

Člen 7 Vrsta proračunskih sredstev

1. Proračun vsebuje diferencirana sredstva, ki jih sestavljajo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve za plačila, in nediferencirana sredstva.

2. Ob upoštevanju člena 83(2) in člena 180(2) odobritve za prevzem obveznosti zajemajo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu.

3. Odobritve plačil zajemajo plačila za poravnavanje pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali v preteklih proračunskih letih.

4. Odstavka 1 in 2 ne posegata v posebne določbe naslovov I, IV in VI drugega dela. Ne preprečujeta, da se določijo celotne pravice porabe ali da se proračunske obveznosti prevzamejo v letnih obrokih.

Člen 8 Računovodska pravila za prihodke in proračunska sredstva

1. Prihodki v proračunskem letu se knjižijo v poslovne knjige za proračunsko leto v dejanskih zneskih, pobranih v proračunskem letu. Lastna sredstva za mesec januar naslednjega proračunskega leta pa se lahko plačajo vnaprej v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000[16].

2. Vknjižbe lastnih sredstev iz davka na dodano vrednost, dodatnih sredstev na podlagi bruto nacionalnega dohodka in drugih finančnih prispevkov se lahko popravijo v skladu z uredbo iz odstavka 1.

3. Proračunska sredstva, sprejeta za določeno proračunsko leto, se lahko uporabljajo izključno za poravnavanje odhodkov, prevzetih in plačanih v navedenem proračunskem letu, ter za pokrivanje neporavnanih zneskov za prevzete obveznosti iz preteklih proračunskih let.

4. Prevzete obveznosti se knjižijo v poslovnih knjigah na podlagi pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra, ob upoštevanju celotnih pravic porabe iz člena 83(2) ter sporazumov iz člena 180(2), sklenjenih s tretjimi državami, ki se knjižijo v poslovne knjige na podlagi prevzetih obveznosti v breme proračuna do 31. decembra.

5. Plačila se knjižijo v poslovnih knjigah za proračunsko leto na podlagi plačil, ki jih je računovodja izvršil najpozneje do 31. decembra navedenega leta.

6. Z odstopanjem od odstavkov 3, 4 in 5 se odhodki Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada knjižijo v poslovnih knjigah za proračunsko leto v skladu s pravili iz naslova I drugega dela.

Člen 9 Razveljavitev in prenos proračunskih sredstev

1. Proračunska sredstva, ki ostanejo neporabljena na koncu proračunskega leta, za katero so bila odobrena, se razveljavijo.

Lahko pa se na podlagi odločitve zadevne institucije, ki jo institucija sprejme najpozneje do 15. februarja, prenesejo samo v naslednje proračunsko leto v skladu z odstavkoma 2 in 3 ali pa se avtomatsko prenesejo v naslednje leto v skladu z odstavkom 4.

2. Sredstva za prevzem obveznosti in nediferencirana sredstva , za katera obveznosti ob koncu proračunskega leta še niso bile prevzete, se lahko prenesejo:

(a) v višini odobritev za prevzem obveznosti, za katere je bila večina pripravljalnih faz v postopku za prevzem obveznosti do 31. decembra že končana. Za te zneske se nato lahko prevzamejo obveznosti do 31. marca naslednjega leta;

(b) v potrebni višini, če je zakonodajni organ sprejel temeljni akt v zadnjem četrtletju proračunskega leta in Komisija ni mogla prevzeti obveznosti za sredstva, predvidena za ta namen, do 31. decembra.

3. Odobritve plačil se lahko prenesejo v višini, ki je potrebna za pokrivanje obstoječih obveznosti ali obveznosti za prenesene odobritve za prevzem obveznosti, kadar sredstva proračuna, ki so predvidena v ustreznih vrsticah v proračunu za naslednje proračunsko leto, niso zadostna glede na zahteve. Zadevna institucija najprej porabi sredstva, ki so odobrena za tekoče proračunsko leto, in dokler niso porabljena tekoča sredstva, ne uporablja prenesenih sredstev.

4. Nediferencirana sredstva proračuna v višini obveznosti, za katere so bile pravilno sklenjene pogodbe ob zaključku proračunskega leta, se avtomatsko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto.

5. Zadevna institucija o odločitvi o prenosu obvesti Evropski parlament in Svet (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ) najpozneje do 15. marca in za vsako proračunsko vrstico navede, kako je za prenos uporabila merila iz odstavkov 2 in 3.

6. Brez poseganja v člen 10 se sredstva proračuna, ki se razporedijo v rezervo, in sredstva za plače ne smejo prenašati v naslednje obdobje.

Člen 10 Pravila za prenos namenskih prejemkov

Prihodki in sredstva proračuna iz namenskih prejemkov iz člena 18, ki 31. decembra ostanejo neporabljena, se prenesejo v naslednje obdobje, kot sledi:

(a) zunanji namenski prejemki se prenesejo avtomatsko in jih je treba uporabljati, dokler niso izvedene vse dejavnosti v zvezi s programom ali ukrepom, za katerega so namenjeni; zunanji namenski prejemki, prejeti v zadnjem letu programa ali ukrepa, se lahko porabijo v prvem letu naslednjega programa ali ukrepa;

(b) notranji namenski prejemki se prenesejo samo za eno leto, če ni v zadevnem temeljnem aktu drugače določeno, oziroma v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah; ustrezna razpoložljiva proračunska sredstva je treba porabiti najprej.

Člen 11 Sprostitev obveznosti za proračunska sredstva

Kadar se odobrena sredstva sprostijo, ker ukrepi, za katere so bili zneski namenjeni, v celoti ali delno niso bili izvedeni, se zadevna sredstva brez poseganja v člena 170 in 174 razveljavijo v katerem koli proračunskem letu po letu, v katerem so bila sredstva sprejeta v proračunu.

Člen 12 Prevzemanje obveznosti za proračunska sredstva

Ko je proračun dokončno sprejet, se lahko obveznosti za sredstva, določena v proračunu, začnejo prevzemati s 1. januarjem, če ni v naslovu I in naslovu VI drugega dela drugače določeno.

Člen 13 Pravila, ki se uporabljajo v primeru poznejšega sprejetja proračuna

1. Če proračun na začetku proračunskega leta še ni dokončno sprejet, se za prevzemanje obveznosti in plačila izdatkov, ki jih je mogoče knjižiti v določeno poglavje proračuna kot del izvrševanja zadnjega proračuna, ki je bil pravilno sprejet, uporablja prvi odstavek člena 315 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU).

2. Obveznosti se lahko prevzemajo po poglavjih do največ ene četrtine skupnih odobrenih sredstev za zadevno poglavje v preteklem proračunskem letu, ki se za vsak pretečeni mesec povečajo za eno dvanajstino.

Plačila se lahko izvršujejo mesečno po poglavjih do največ ene dvanajstine odobrenih sredstev za zadevno poglavje v preteklem proračunskem letu.

Odobrena proračunska sredstva ne smejo prekoračiti omejitve, predvidene v predlogu proračuna v pripravi.

3. Če je to potrebno zaradi neprekinjenega delovanja Unije in za potrebe upravljanja, lahko Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije poleg zneskov, ki so avtomatsko na voljo v skladu z odstavkoma 1 in 2, odobri dve ali več začasnih dvanajstin za prevzem obveznosti in za plačila. Sklep o odobritvi nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu.

Sklep začne veljati trideset dni po sprejetju, razen če se Evropski parlament z večino svojih članov v teh tridesetih dneh odloči zmanjšati navedene odhodke.

Če se Evropski parlament odloči zmanjšati navedene odhodke, Svet revidira sklep o odobritvi ter pri tem upošteva znesek, ki ga je odobril Evropski parlament.

Dodatne dvanajstine se odobrijo v celoti in niso deljive.

POGLAVJE 3NAČELO RAVNOTEŽJA

Člen 14 Opredelitev in področje uporabe

1. Proračunski prihodki in odobritve plačil morajo biti uravnoteženi.

2. V okviru proračuna Unija in Evropska skupnost za atomsko energijo, pa tudi organi, ki jih ustanovi Unija, navedeni v členu 200, ne smejo najemati posojil.

Člen 15 Bilanca proračunskega leta

1. Bilanca vsakega proračunskega leta se v primeru presežka vnese v proračun za naslednje proračunsko leto kot prihodek ali v primeru primanjkljaja kot odobritev plačil.

2. Ocene takšnih prihodkov ali odobritev plačil se vnesejo v proračun v proračunskem postopku in v dopolnilno pismo k predlogu proračuna , ki se predloži v skladu s členom 35. Pripravijo se v skladu z Uredbo Sveta o izvajanju Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Unije.

3. Po pripravi zaključnega računa za proračunsko leto se vsa odstopanja od ocen vključijo v proračun za naslednje proračunsko leto s spremembo proračuna, ki se pripravi samo zaradi te razlike. V takem primeru mora Komisija v 15 dneh po predložitvi začasnega zaključnega računa predložiti predlog spremembe proračuna.

POGLAVJE 4NAČELO OBRAČUNSKE ENOTE

Člen 16 Uporaba eura

Večletni finančni okvir in proračun se pripravita in izvršujeta v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi. Toda za namene denarnega toka iz člena 65 lahko računovodja in, v primeru računov izločenih sredstev, skrbnik računov izločenih sredstev in, za potrebe upravnega poslovodenja Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD), odgovorni odredbodajalec izvaja posle v nacionalnih valutah, kakor določa delegirana uredba iz člena 199.

POGLAVJE 5NAČELO UNIVERZALNOSTI

Člen 17 Opredelitev in področje uporabe

Skupni prihodki pokrivajo skupna odobrena proračunska sredstva za plačila ob upoštevanju člena 18. Ob upoštevanju člena 20 se vsi prihodki in odhodki izkazujejo v celoti brez neto izravnave.

Člen 18 Namenski prejemki

1. Za financiranje posebnih postavk odhodkov se uporabljajo zunanji namenski prejemki in notranji namenski prejemki.

2. Zunanji namenski prejemki so:

(a) finančni prispevki držav članic za določene raziskovalne programe v skladu z Uredbo Sveta o izvajanju Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Unije;

(b) finančni prispevki držav članic, tretjih držav, v obeh primerih vključno z javnimi in paradržavnimi agencijami, pravnih oseb ali fizičnih oseb za določene projekte ali programe zunanje pomoči, ki jih financira Unija in jih v njenem imenu upravlja Komisija;

(c) obresti na depozite in globe, predvidene v Uredbi o pospešitvi in pojasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem;

(d) prejemki, predvideni za določen namen, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila ter volila, skupaj z namenskimi prejemki, ki so specifični za vsako institucijo;

(e) prispevki za dejavnosti Unije iz tretjih držav ali od različnih organov;

(f) namenski prejemki iz člena 173(2) in člena 175(2).

3. Notranji namenski prejemki so:

(a) prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo;

(b) prihodki od prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana;

(c) prihodki od vračil nepravilno plačanih zneskov;

(d) prihodek od prodaje blaga, storitev in gradbenih del za druge službe, institucije ali organe, skupaj z vračili stroškov službenih potovanj, ki so bili plačani v imenu drugih institucij ali organov;

(e) prejete zavarovalnine;

(f) prihodki od prodaje, dajanja v najem ali kakršnih koli drugih pogodb, ki zadevajo pravice, povezane z nepremičninami;

(g) prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih.

4. Temeljni akt lahko prav tako namensko dodeli prejemke, katerih podlaga je, za določene postavke odhodkov. Če ni v zadevnem temeljnem aktu drugače določeno, so ti prejemki notranji namenski prejemki.

5. Proračun vsebuje vrstice, v katere se uvrščajo zunanji namenski prejemki in notranji namenski prejemki, po možnosti pa se navede tudi znesek

V predlog proračuna se lahko vključijo samo zneski namenskih prejemkov, ki so na dan določitve predloga proračuna nedvoumni.

Člen 19 Donacije

1. Komisija lahko sprejme kakršno koli donacijo v korist Unije, kot so ustanove, subvencije, darila in volila.

2. Donacije v vrednosti 50 000 EUR ali več, ki pomenijo tudi finančno obremenitev, vključno s stroški nadaljnjega ukrepanja, in presegajo 10 % vrednosti izplačane donacije, morata odobriti Evropski parlament in Svet, pri čemer morata oba sprejeti odločitev v dveh mesecih od datuma prejema zahteve Komisije. Če v tem času ne ugovarjata, Komisija sprejme končno odločitev v zvezi s sprejetjem donacije.

Člen 20 Pravila o odbitkih in popravkih deviznih tečajev

1. V delegirani uredbi iz člena 199 lahko se določijo primeri, ko se lahko nekateri prihodki odštejejo od zahtevkov za plačilo, ki se nato predložijo za izplačilo v neto znesku.

2. Stroški proizvodov ali storitev za Unijo, ki vključujejo davke, ki jih vrnejo tretje države na podlagi ustreznih sporazumov, bremenijo proračun za znesek, ki vključuje davek. Poznejša povračila davkov se štejejo za namenske prejemke v skladu s členom 18(2).

3. Popravki so dovoljeni za tečajne razlike, ki nastanejo pri izvrševanju proračuna. Končni dobiček ali izguba se vključi v bilanco za tekoče leto.

POGLAVJE 6NAČELO SPECIFIKACIJE

Člen 21 Splošne določbe

1. Proračunska sredstva se določijo za posebne namene po naslovih in poglavjih; poglavja se naprej delijo na člene in postavke.

2. Komisija lahko v svojem oddelku proračuna samostojno prerazporedi proračunska sredstva v skladu s členom 23, v primerih, navedenih v členu 24, pa zaprosi proračunski organ za odobritev prerazporeditve proračunskih sredstev.

3. Proračunska sredstva se lahko prerazporedijo samo v proračunske vrstice, za katere so v proračunu odobrena sredstva ali imajo zaznamek „pro memoria“ (p.m.).

4. Odobrena sredstva v višini namenskih prejemkov se lahko prerazporedijo samo, če se takšni prejemki porabijo za namene, za katere so določeni.

Člen 22 Prerazporeditve, ki jih izvajajo druge institucije

1. Vsaka institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna prerazporedi odobrena proračunska sredstva:

(a) z enega naslova na drugega do največ 10 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo;

(b) iz enega poglavja v drugega in iz enega člena v drugega neomejeno.

2. Tri tedne pred prerazporeditvijo iz odstavka 1 institucije o svojih nameri obvestijo proračunski organ. Če v tem obdobju katera koli veja proračunskega organa temu iz ustrezno utemeljenih razlogov nasprotuje, se uporabi postopek iz člena 24.

3. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna proračunskemu organu predlaga prerazporeditve z enega naslova na drugega, ki presegajo 10 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere naj bi se sredstva prerazporedila. Za te prerazporeditve se uporablja postopek iz člena 24.

4. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna izvede prerazporeditve med členi, ne da bi morala o tem predhodno obvestiti proračunski organ.

Člen 23 Notranje prerazporeditve Komisije

1. Komisija lahko v svojem oddelku proračuna samostojno:

(a) prerazporedi odobritve za prevzem obveznosti znotraj posameznega poglavja;

(b) prerazporedi odobritve plačil znotraj posameznega naslova;

(c) v zvezi z izdatki za plače in upravo, ki so skupni več naslovom, prerazporedi odobrena sredstva z enega naslova na drugega;

(d) v zvezi z odhodki iz poslovanja prerazporedi med poglavji v okviru istega naslova največ 10 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za proračunsko vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo.

2. Komisija lahko v okviru svojega oddelka proračuna odloča o naslednjih prerazporeditvah proračunskih sredstev z enega naslova na drugega, pod pogojem, da o svoji odločitvi nemudoma obvesti proračunski organ:

(a) prerazporeditev proračunskih sredstev z naslova „rezervacije“ iz člena 43, pri čemer je edini pogoj za sprostitev sredstev iz rezerve sprejetje temeljnega akta v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 PDEU;

(b) v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih mednarodnih humanitarnih nesreč in kriz, ki se zgodijo po 1. decembru proračunskega leta, lahko Komisija prerazporedi neporabljena odobrena proračunska sredstva, ki so v tekočem proračunskem letu še na voljo za tiste proračunske naslove, ki spadajo v razdelek 4 večletnega finančnega okvira, na ustrezne proračunske naslove za pomoč za krizno upravljanje in ukrepe v okviru humanitarne pomoči.

Člen 24 Prerazporeditve, ki jih Komisija predlaga proračunskemu organu

1. Komisija svoj predlog prerazporeditev pošlje hkrati Evropskemu parlamentu in Svetu.

2. Proračunski organ sprejme odločitev o prerazporeditvah sredstev, kakor je določeno v odstavkih 3 do 6, če ni v naslovu I drugega dela drugače določeno.

3. Razen v nujnih okoliščinah Svet (s kvalificirano večino) in Evropski parlament odločita o predlogu Komisije v šestih tednih od datuma, ko sta obe instituciji prejeli predlog za zadevno prerazporeditev.

4. Predlog prerazporeditve se odobri, če v navedenih šestih tednih velja eden od naslednjih primerov:

(a) predlog odobrita Evropski parlament in Svet;

(b) predlog odobri bodisi Evropski parlament ali Svet, medtem ko druga institucija ne sprejme odločitve v zvezi z njim;

(c) niti Evropski parlament niti Svet ne sprejmeta odločitve oziroma ne sprejmeta negativne odločitve v zvezi s predlogom Komisije.

5. V naslednjih primerih se obdobje šestih tednov iz točke 4 skrajša na tri tedne, razen če Evropski parlament ali Svet zahtevata drugače:

(a) prerazporeditev pomeni manj kot 10 % odobrenih sredstev v vrstici, iz katere se prerazporejajo sredstva, in ne presega 5 milijonov EUR;

(b) prerazporeditev zadeva samo odobritve plačil in skupni znesek prerazporeditve ne presega 100 milijonov EUR.

6. Če ena od institucij spremeni prerazporeditev, medtem ko jo druga institucija odobri ali ne sprejme odločitve v zvezi z njo, ali če prerazporeditev spremenita obe instituciji, se za odobrenega šteje nižji od zneskov, ki ju odobrita Evropski parlament ali Svet, razen če Komisija umakne predlog.

Člen 25 Prerazporeditve, za katere veljajo posebne določbe

1. Za prerazporeditve med naslovi proračuna za Evropski kmetijski jamstveni sklad, strukturna sklada, Kohezijski sklad, Evropski sklad za ribištvo, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ter raziskave veljajo posebne določbe iz naslovov I, II in III drugega dela.

2. Odločitve o prerazporeditvah, s katerimi se dovoli uporaba rezerve za nujno pomoč, sprejme proračunski organ na predlog Komisije ali Komisija za največ 10 % proračunskih sredstev za proračunsko leto za proračunsko vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo.

Uporablja se postopek iz člena 24(3) in (4). Če obe veji proračunskega organa ne soglašata s predlogom Komisije in ne moreta doseči skupnega stališča o uporabi te rezerve, Evropski parlament in Svet ne sprejmeta odločitve o predlogu Komisije o prerazporeditvi.

POGLAVJE 7NAČELO DOBREGA FINANČNEGA POSLOVODENJA

Člen 26 Načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti

1. Odobrena proračunska sredstva morajo biti uporabljena v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.

2. Načelo gospodarnosti zahteva, da morajo biti sredstva, ki jih institucija uporablja za izvajanje svojih dejavnosti, na voljo pravočasno, v primerni količini in primerni kakovosti ter za najugodnejšo ceno.

Načelo učinkovitosti se nanaša na najboljše razmerje med uporabljenimi sredstvi in doseženimi rezultati.

Načelo uspešnosti se nanaša na doseganje specifičnih ciljev in rezultatov, za katere so bila sredstva namenjena.

3. Za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema proračun, se določijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalniki uspešnosti, proračunski uporabnik pa mora proračunskemu organu zagotoviti ustrezne informacije. Te informacije se dajejo letno in najpozneje v dokumentih, ki so priloženi predlogu proračuna.

4. Za boljše odločanje institucije izvajajo predhodne in naknadne ocene v skladu z usmeritvami Komisije. Takšne ocene se uporabljajo za vse programe in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo, rezultati ocen pa se pošljejo proračunskim uporabnikom ter zakonodajnim organom in proračunskemu organu.

Člen 27 Obvezna ocena finančnih posledic

1. Vsakemu predlogu ali pobudi, ki ga Komisija, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) ali država članica predloži zakonodajnemu organu in lahko vpliva na proračun, vključno s spremembami števila delovnih mest, je treba priložiti oceno finančnih posledic in oceno iz člena 26(4).

Vsaki bistveni spremembi predloga ali pobudi, ki se predloži zakonodajnemu organu in lahko znatno vpliva na proračun, vključno s spremembami števila delovnih mest, je treba priložiti oceno finančnih posledic, ki jo pripravi institucija, ki predlaga spremembo.

2. Za zmanjšanje tveganja goljufij in nepravilnosti so v oceni finančnih posledic iz odstavka 1 navedene informacije o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole, oceni tveganja ter obstoječih in načrtovanih ukrepih za preprečevanje goljufij in zaščitnih ukrepih.

Člen 28 Notranja kontrola izvrševanja proračuna

1. Proračun se izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, primerno za posamezen način upravljanja, in v skladu z ustreznimi predpisi posameznih sektorjev.

2. Za namene izvrševanja proračuna je notranja kontrola opredeljena kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je razumno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:

(a) uspešnosti, učinkovitosti in gospodarnosti delovanja;

(b) zanesljivosti poročanja;

(c) varovanja sredstev in informacij;

(d) preprečevanja, odkrivanja ter odprave goljufij in nepravilnosti;

(e) ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.

Člen 29 Dopustno tveganje napake

Zakonodajni organ v skladu s postopkom iz člena 322 PDEU odloči o ravni dopustnega tveganja napake za ustrezna področja politik v proračunu. Navedena odločitev se upošteva v letnem postopku razrešnice v skladu s členom 157(2).

Raven dopustnega tveganja napake temelji na analizi stroškov in koristi kontrol. Države članice ter subjekti in osebe iz člena 55(1)(b) na zahtevo poročajo Komisiji o stroških kontrol, ki jih krijejo, ter o številu in obsegu dejavnosti, ki se financirajo iz proračuna.

Raven dopustnega tveganja napake se natančno spremlja in se v primeru večjih sprememb kontrolnega okolja revidira.

POGLAVJE 8NAČELO PREGLEDNOSTI

Člen 30 Objava zaključnega računa, proračuna in poročil

1. Proračun se določi in izvršuje ter računovodski izkazi pripravijo v skladu z načelom preglednosti.

2. Predsednik Evropskega parlamenta objavi sprejeti proračun in spremembe proračuna, kakor so bili dokončno sprejeti, v Uradnem listu Evropske unije .

Proračun se objavi v treh mesecih po datumu razglasitve dokončnega sprejetja proračuna.

Konsolidirani letni zaključni računi ter poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki jih pripravijo vse institucije, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 31 Objava informacij o prejemnikih sredstev Unije in drugih informacij

1. Informacije o poslih najemanja in dajanja posojil, ki jih sklene Unija za tretje osebe, se navedejo v prilogi k proračunu.

2. Komisija na ustrezen način omogoči dostop do informacij, ki zadevajo prejemnike sredstev, ki izhajajo iz proračuna, kadar se proračun izvršuje centralizirano in neposredno s strani svojih služb ali delegacij Unije v skladu z drugim odstavkom člena 53, ter informacij, ki zadevajo prejemnike sredstev in jih je prejela od subjektov, na katere so prenesene naloge izvrševanja proračuna v okviru drugih načinov upravljanja.

3. Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti, zlasti varstva osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta[17] in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta[18] ter varnostnih zahtev ob upoštevanju posebnosti posameznih načinov upravljanja iz člena 53 ter po potrebi v skladu z ustreznimi pravili posameznih sektorjev.

NASLOV IIIDOLOČITEV IN SESTAVA PRORAČUNA

POGLAVJE 1 DOLOČITEV PRORAČUNA

Člen 32 Ocene prihodkov in odhodkov

Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Sodišče Evropske unije, Računsko sodišče, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, varuh človekovih pravic, Evropski nadzornik za varstvo podatkov in ESZD pripravijo ocene svojih prihodkov in odhodkov ter jih pošljejo Komisiji vsako leto do 1. julija.

ESZD pripravi oceno svojih prihodkov in odhodkov ter jo pošlje Komisiji vsako leto do 1. julija. Visoki predstavnik se posvetuje s člani Komisije, pristojnimi za razvojno politiko, sosedsko politiko in mednarodno sodelovanje ter humanitarno in krizno odzivanje v zvezi z njihovimi pristojnostmi.

Navedene institucije vsako leto najpozneje do 1. julija pošljejo te ocene v vednost tudi proračunskemu organu. Komisija pripravi svoje lastne ocene, ki jih do istega datuma prav tako pošlje proračunskemu organu.

Pri pripravi lastnih ocen Komisija uporablja informacije iz člena 33.

Člen 33 Ocenjeni proračun organov iz člena 200

Vsak organ iz člena 200 v skladu z aktom o ustanovitvi pošlje Komisiji in proračunskemu organu vsako leto do 31. marca oceno svojih prihodkov in odhodkov, skupaj s kadrovskim načrtom in osnutkom programa dela.

Člen 34 Predlog proračuna

1. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog proračuna najpozneje do 1. septembra v letu, ki je pred letom njegovega izvrševanja.

Predlog proračuna vsebuje povzetek splošnega izkaza odhodkov in prihodkov Unije in konsolidirane ocene iz člena 32.

Predlog proračuna sledi sestavi in pripravi proračuna iz členov 41 do 46.

Vsak oddelek predloga proračuna ima uvod, ki ga pripravi zadevna institucija.

Komisija pripravi splošni uvod k predlogu proračuna. Splošni uvod vključuje finančne preglednice, ki vsebujejo glavne podatke po naslovih ter utemeljitve sprememb proračunskih sredstev od enega do drugega proračunskega leta po kategorijah odhodkov večletnega finančnega okvira.

2. Komisija predlogu proračuna po potrebi priloži finančno načrtovanje za naslednja leta.

Finančno načrtovanje se po sprejetju proračuna posodobi, tako da se v njem upoštevajo rezultati proračunskega postopka in drugih zadevnih odločitev.

3. Komisija k predlogu proračuna priloži tudi vse delovne dokumente, ki se ji zdijo koristni za utemeljitev njenih proračunskih zahtev.

4. V skladu s členom 8(5) Sklepa 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje[19] ter za zagotovitev proračunske preglednosti na področju zunanjega delovanja Unije Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom proračuna predloži delovni dokument, v katerem celovito navede:

(a) vse upravne odhodke in odhodke iz poslovanja, povezane z zunanjim delovanjem Unije, vključno z nalogami skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ter skupne varnostne in obrambne politike, ki se financirajo iz proračuna;

(b) skupne upravne odhodke ESZD za preteklo leto, razčlenjene na odhodke po delegacijah in odhodke za centralno upravo ESZD, skupaj z odhodki iz poslovanja, razčlenjenimi po geografskih območjih (regije, države), tematskih področjih, delegacijah Unije in misijah.

V delovnem dokumentu poleg tega:

(a) navede število delovnih mest za vsak plačni razred v posamezni kategoriji ter število stalnih in začasnih delovnih mest, vključno z delovnimi mesti pogodbenega in lokalnega osebja, odobrenimi v okviru proračunskih sredstev v vsaki delegaciji Unije, kot tudi v centralni upravi ESZD;

(b) navede povečanje ali zmanjšanje števila delovnih mest po plačnih razredih in kategorijah v centralni upravi ESZD in v vseh delegacijah Unije v primerjavi s preteklim letom;

(c) navede število delovnih mest, odobrenih za tekoče proračunsko leto, število delovnih mest, odobrenih za preteklo leto, in število delovnih mest, ki jih zasedajo diplomati, začasno napoteni iz držav članic, Sveta in Komisije;

(d) zagotovi podroben pregled vseh zaposlenih v delegacijah Unije v času predložitve predloga proračuna, vključno z razčlembo po geografskih območjih, posameznih državah in misijah, pri čemer loči delovna mesta iz kadrovskega načrta, pogodbene uslužbence, lokalne uslužbence in napotene nacionalne strokovnjake ter proračunska sredstva, zahtevana v predlogu proračuna za te druge kategorije uslužbencev z ustrezno oceno prihodkov in odhodkov za osebje, ki ga je mogoče zaposliti za poln delovni čas v okviru zahtevanih proračunskih sredstev.

Člen 35 Dopolnilno pismo k predlogu proračuna

Dokler ni sklican spravni odbor iz člena 314 PDEU, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo drugih institucij v zvezi z njihovim oddelkom proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predloži dopolnilno pismo k predlogu proračuna na podlagi novih informacij, ki niso bile na voljo v času priprave predloga, vključno z dopolnilnim pismom o posodobitvi ocenjenih odhodkov za kmetijstvo.

Člen 36 Potrditev skupnega predloga spravnega odbora

Potem ko je spravni odbor dosegel dogovor o skupnem besedilu, si Evropski parlament in Svet v skladu s členom 314(6) PDEU ter svojima poslovnikoma prizadevata za čimprejšnjo potrditev skupnega predloga spravnega odbora.

Člen 37 Sprejetje proračuna

1. Predsednik Evropskega parlamenta razglasi, da je proračun dokončno sprejet po postopku iz člena 314(9) PDEU in člena 177(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom).

2. Po razglasitvi, da je proračun dokončno sprejet, vsaka država članica od 1. januarja v naslednjem proračunskem letu ali od datuma razglasitve, da je bil proračun dokončno sprejet, če je ta datum po 1. januarju, plača Uniji neporavnane zneske, kakor je določeno v Uredbi Sveta o izvajanju Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Unije.

Člen 38 Predlogi za spremembo proračuna

1. Komisija lahko predloži predloge za spremembo proračuna, če obstajajo neodložljive, izjemne ali nepredvidene okoliščine.

Institucije, razen Komisije, v istih okoliščinah, kot so navedene v predhodnem odstavku, zahteve za spremembo proračuna pošljejo Komisiji.

Pred predstavitvijo predloga za spremembo proračuna Komisija in druge institucije preučijo možnosti za prerazporeditev ustreznih odobrenih proračunskih sredstev ob upoštevanju vseh pričakovanih neporabljenih odobrenih proračunskih sredstev.

2. Razen v izjemnih primerih Komisija predloži predlog spremembe proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati vsako leto najpozneje do 1. septembra. Zahtevam za spremembo proračuna drugih institucij lahko priloži svoje mnenje.

3. Evropski parlament in Svet jih obravnavata ob upoštevanju nujnosti zadeve.

Člen 39 Zgodnejša predložitev ocen in predlogov proračunov

Komisija in proračunski organ se lahko dogovorita za skrajšanje nekaterih rokov za predložitev ocen ter za sprejetje in pošiljanje predlogov proračunov. Ta dogovor pa ne sme skrajšati ali podaljšati rokov, ki so določeni za obravnavo teh besedil na podlagi člena 314 Pogodbe PDEU in člena 177 Pogodbe Euratom.

POGLAVJE 2SESTAVA IN PRIPRAVA PRORAČUNA

Člen 40 Sestava proračuna

Proračun sestavljajo:

(a) splošni izkaz prihodkov in odhodkov;

(b) ločeni oddelki, razčlenjeni v izkaze prihodkov in odhodkov za vsako institucijo.

Evropski Svet in Svet imata isti oddelek proračuna.

Člen 41 Razčlenitev proračuna

1. Prihodke Komisije ter prihodke in odhodke drugih institucij proračunski organ razčleni po vrstah ali po namenu, za katerega so določeni v okviru naslovov, poglavij, členov in postavk.

2. Poročilo o izvrševanju odhodkov za oddelek proračuna za Komisijo se pripravi na podlagi nomenklature, ki jo sprejme proračunski organ in je razčlenjena po namenu.

Naslov se nanaša na določeno politiko, poglavje pa praviloma na dejavnost.

Vsak naslov lahko vključuje sredstva za poslovanje in za upravo.

Sredstva za upravo v okviru področja posameznega naslova se združijo v eno samo poglavje.

Člen 42 Prepoved negativnih prihodkov

Proračun ne sme vsebovati negativnih prihodkov.

Lastna sredstva, ki se plačajo na podlagi Sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Unije, so neto zneski in se kot taka prikazujejo v povzetku poročila o realizaciji prihodkov proračuna.

Člen 43 Rezervacije

1. Vsak oddelek proračuna lahko vsebuje naslov „rezervacije“. Proračunska sredstva se lahko vnesejo za ta naslov v naslednjih dveh primerih:

(a) če pri pripravi proračuna ni temeljnega akta za zadevni ukrep;

(b) če obstajajo resni razlogi za dvom glede zadostnosti proračunskih sredstev ali možnosti izvrševanja proračunskih sredstev, določenih za zadevno vrstico, pod pogoji, ki so v skladu z dobrim finančnim poslovodenjem.

Odobrena proračunska sredstva iz tega naslova se lahko uporabljajo šele po prerazporeditvi v skladu s postopkom iz člena 23(1)(d), kadar se za sprejetje temeljnega akta uporablja postopek iz člena 294 PDEU, in v skladu s postopkom iz člena 24, za vse druge primere.

2. V primeru resnih težav pri izvrševanju lahko Komisija predlaga, da se proračunska sredstva prerazporedijo na naslov „rezervacije“ med proračunskim letom. Proračunski organ sprejme odločitev o teh prerazporeditvah, kakor določa člen 24.

Člen 44 Negativna rezerva

Oddelek proračuna za Komisijo lahko vključuje „negativno rezervo“, ki je omejena na največ 200 milijonov EUR. Ta rezerva, ki se vpiše v poseben naslov, lahko zajema odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil.

To rezervo je treba črpati pred koncem proračunskega leta s prerazporeditvijo po postopku iz členov 21 in 23.

Člen 45 Rezerva za nujno pomoč

1. Oddelek proračuna za Komisijo vključuje rezervo za nujno pomoč tretjim državam.

2. Iz rezerve iz odstavka 1 se črpa pred koncem proračunskega leta s prerazporeditvijo po postopku iz členov 24 in 25.

Člen 46 Priprava proračuna

1. Proračun prikazuje:

(a) v splošnem izkazu prihodkov in odhodkov:

(i) oceno prihodkov Unije za zadevno proračunsko leto;

(ii) oceno prihodkov za preteklo proračunsko leto in prihodkov za leto n–2;

(iii) odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za zadevno proračunsko leto;

(iv) odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za preteklo proračunsko leto;

(v) prevzete odhodke in plačane odhodke v letu n–2;

(vi) ustrezne pripombe za vsako podpodročje v skladu s členom 41(1);

(b) v oddelku proračuna za vsako institucijo se prihodki in odhodki prikazujejo na enak način kakor v točki (a);

(c) v zvezi z osebjem:

(i) za vsak oddelek proračuna kadrovski načrt, ki prikazuje število delovnih mest za vsak plačni razred v vsaki kategoriji in v vsaki službi ter število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest v okviru odobrenih proračunskih sredstev;

(ii) kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz proračunskih sredstev za raziskave in tehnološki razvoj za neposredne ukrepe, in kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz istih sredstev za posredne ukrepe; kadrovski načrt se razčleni po kategorijah in plačnih razredih ter razlikuje med rednimi in začasnimi delovnimi mesti, ki se odobrijo glede na obseg proračunskih sredstev;

(iii) pri znanstvenem in tehničnem osebju lahko klasifikacija temelji na skupinah plačnih razredov v skladu s pogoji, določenimi za vsak proračun; kadrovski načrt mora določati število visokousposobljenega tehničnega ali znanstvenega osebja, ki ima na podlagi posebnih določb kadrovskih predpisov posebne ugodnosti;

(iv) kadrovski načrt, ki določa število delovnih mest po plačnih razredih in kategorijah za vsak organ iz člena 200, ki prejema donacije v breme proračuna. Kadrovski načrt poleg števila delovnih mest, ki so odobrena za proračunsko leto, prikazuje tudi število, ki je bilo odobreno za preteklo proračunsko leto;

(d) v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil:

(i) v skupnem poročilu o realizaciji prihodkov se proračunske vrstice, ki se nanašajo na te posle in so namenjene za evidentiranje povračil upravičencev, pri katerih je bilo zaradi zamude unovčeno jamstvo za dobro izvedbo obveznosti. Te vrstice imajo zaznamek (p. m.) in ustrezne opombe;

(ii) v oddelku za Komisijo:

- proračunske vrstice, ki vsebujejo jamstvo Unije za dobro izvedbo obveznosti v zvezi z zadevnimi posli. Na teh vrsticah je zaznamek (p.m.), dokler ne nastanejo dejanski stroški, ki se pokrijejo iz določenih sredstev;

- pojasnila, v katerih so navedeni temelji akt in obseg predvidenih poslov, njihovo trajanje in finančna jamstva, ki jih je dala Unija za te posle;

(iii) v dokumentu v prilogi oddelka proračuna za Komisijo kot kazalec:

- kapitalski posli v teku in upravljanje dolgov;

- kapitalski posli in upravljanje dolgov za zadevno proračunsko leto;

(e) skupni znesek odhodkov za SZVP se vključi v eno proračunsko poglavje o SZVP s posebnimi proračunskimi členi. Ti členi zajemajo odhodke za SZVP in vsebujejo posebne proračunske vrstice, v katerih so navedene vsaj posamezne večje misije.

2. Poleg dokumentov iz odstavka 1 lahko proračunski organ proračunu priloži tudi druge ustrezne dokumente.

Člen 47 Pravila glede kadrovskega načrta za osebje

1. Kadrovski načrt, opisan v členu 46(1)(c), predstavlja absolutno omejitev za vsako institucijo ali organ; nad to omejitvijo ni mogoča nobena zaposlitev.

Razen za plačne razrede AD 16, AD 15 in AD 14 pa lahko vsaka institucija ali organ spremeni kadrovski načrt za največ 10 % odobrenih delovnih mest, ob upoštevanju dveh pogojev:

(a) da se obseg sredstev za osebje za celotno proračunsko leto ne spremeni in

(b) da ni prekoračena omejitev skupnega števila delovnih mest, odobrenih z vsakim kadrovskim načrtom.

Institucije o svoji nameri obvestijo proračunski organ tri tedne pred izvedbo spremembe iz drugega pododstavka. Če katera od obeh vej proračunskega organa v tem obdobju temu upravičeno nasprotuje, institucija ne izvede sprememb in se uporabi običajni postopek.

2. Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 se lahko učinki dela s skrajšanim delovnim časom, ki ga odobri organ za imenovanje v skladu s kadrovskimi predpisi, izravnajo z drugimi zaposlitvami.

POGLAVJE 3PRORAČUNSKA DISCIPLINA

Člen 48 Skladnost proračuna z večletnim finančnim okvirom

Proračun je v skladu z večletnim finančnim okvirom.

Člen 49 Skladnost aktov Unije s proračunom in večletnim finančnim okvirom

Kadar bi bili razpoložljiva odobrena sredstva v proračunu ali razpoložljive dodelitve v večletnem finančnem okviru z izvajanjem kakega akta Unije preseženi, se zadevni akt finančno lahko izvrši šele po spremembi proračuna in, če je potrebno, po ustreznem pregledu finančnega okvira.

NASLOV IVIZVRŠEVANJE PRORAČUNA

POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 50 Izvrševanje proračuna v skladu z dobrim finančnim poslovodenjem

1. Komisija izvršuje prihodke in odhodke proračuna v skladu s to uredbo na lastno odgovornost in v mejah odobrenih proračunskih sredstev.

2. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Člen 51 Temeljni akt in izjeme

1. Preden se odobrena proračunska sredstva, vključena v proračun, lahko uporabijo za kateri koli ukrep Unije, se najprej sprejme temeljni akt.

Temeljni akt je zakonodajni akt, ki ukrepom in izvrševanju ustreznih odhodkov, vključenih v proračun, daje pravno podlago.

2. Na področju uporabe PDEU in Pogodbe Euratom temeljni akt pomeni akt, ki ga sprejme zakonodajni organ ter ima lahko obliko uredbe, direktive ali sklepa v smislu člena 288 PDEU.

3. Na področju uporabe naslova V Pogodbe o Evropski uniji ima lahko temeljni akt eno od oblik iz člena 26(2), člena 28(1), člena 29, člena 31(2) ter členov 33 in 37 Pogodbe o Evropski uniji.

4. Priporočila in mnenja niso temeljni akti v smislu tega člena, prav tako ne resolucije, sklepi, izjave ali drugi akti, ki nimajo pravnega učinka.

5. Če ukrepi, ki naj bi se financirali, spadajo v pristojnost Unije, se lahko brez temeljnega akta z odstopanjem od odstavkov 1, 2 in 3 izvršujejo:

(a) odobrena proračunska sredstva za eksperimentalne pilotne projekte, namenjene preskušanju izvedljivosti ukrepa in njegove uporabnosti. Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se lahko vključijo v proračun za največ dve zaporedni proračunski leti;

(b) odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področjih uporabe PDEU in Pogodbe Euratom, namenjene pripravi predlogov za sprejetje prihodnjih ukrepov. Pri pripravljalnih ukrepih je treba uporabiti skladen pristop, imajo pa lahko različne oblike. Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se lahko vključijo v proračun za največ tri zaporedna proračunska leta. Zakonodajni postopek mora biti zaključen pred koncem tretjega proračunskega leta. V zakonodajnem postopku je treba pri prevzemanju obveznosti za proračunska sredstva upoštevati posebnosti pripravljalnega ukrepa, ki zadevajo predvidene dejavnosti, zastavljene cilje in osebe, ki bodo imele od njega korist. Zato izvršena sredstva po obsegu ne morejo biti enaka sredstvom, predvidenim za financiranje samega končnega ukrepa.

Ob predložitvi predloga proračuna Komisija proračunskemu organu predloži poročilo o ukrepih iz točke (a) in prvega odstavka te točke, ki vsebuje tudi oceno rezultatov in predvidene poznejše ukrepe;

(c) odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področju naslova V Pogodbe o Evropski uniji. Ti ukrepi so omejeni na krajše obdobje in namenjeni vzpostavitvi pogojev za ukrepe Unije, katerih cilj je uresničitev ciljev SZVP in sprejetje potrebnih pravnih instrumentov.

V primeru operacij Unije za krizno upravljanje so pripravljalni ukrepi med drugim namenjeni oceni operativnih zahtev za zagotovitev hitre začetne razporeditve sredstev ali za vzpostavitev pogojev na kraju samem, da se lahko operacija začne izvajati.

Pripravljalne ukrepe sprejme Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

Da bi zagotovil hitro izvajanje pripravljalnih ukrepov, visoki predstavnik čim prej obvesti Komisijo, da namerava Svet začeti izvajati pripravljalni ukrep in zlasti o oceni sredstev, potrebnih za ta namen. Komisija v skladu s to uredbo sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev hitrega izplačila sredstev;

(d) proračunska sredstva za enkratne ukrepe ali celo za ukrepe za nedoločen čas, ki jih izvaja Komisija na podlagi nalog, ki izhajajo iz njenih pooblastil na institucionalni ravni v skladu s PDEU in Pogodbo Euratom, razen njene pravice do zakonodajne iniciative iz točke (b), in posebnih pristojnosti, ki jih ima neposredno po teh pogodbah in ki so navedene v delegirani uredbi iz člena 199;

(e) odobrena proračunska sredstva za delovanje vsake institucije v okviru njene upravne samostojnosti.

Člen 52 Izvrševanje proračuna s strani drugih institucij

Komisija na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje oddelkov proračuna, ki se nanašajo nanje.

Zaradi lažjega izvrševanja proračunskih sredstev za upravo delegacij Unije se s Komisijo lahko sprejme podrobna ureditev glede načina izvrševanja. Navedene ureditve ne vsebujejo nobenih odstopanj od določb te uredbe in delegirane uredbe iz člena 199.

Člen 53 Prenos pooblastil za izvrševanje proračuna

Komisija in druge institucije lahko prenesejo pooblastila za izvrševanje proračuna na svoje službe v skladu s pogoji, določenimi s to uredbo in drugimi notranjimi pravili, in z omejitvami, ki jih določajo instrumenti o prenosu pooblastil. Osebe, na katere se prenesejo pooblastila, lahko delujejo samo v okviru pooblastil, ki so bila nanje izrecno prenesena.

Vendar pa Komisija lahko prenese pooblastila za izvrševanje proračuna v zvezi s proračunskimi sredstvi za upravo v svojem oddelku proračuna na vodje delegacij Unije. O tem hkrati obvesti visokega predstavnika. Kadar vodje delegacij Unije delujejo kot odredbodajalci Komisije na podlagi nadaljnjega prenosa, spoštujejo pravila Komisije o izvrševanju proračuna ter izpolnjujejo iste naloge in obveznosti kot vsi drugi odredbodajalci Komisije na podlagi nadaljnjega prenosa ter nosijo tudi enako odgovornost.

Komisija lahko v skladu z lastnimi pravili ta prenos pooblastil prekliče.

Za namene drugega odstavka visoki predstavnik sprejme potrebne ukrepe za spodbujanje sodelovanja med delegacijami Unije in službami Komisije.

Člen 54 Navzkrižje interesov

1. Vsem finančnim udeležencem in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvrševanju, upravljanju, reviziji ali notranji kontroli proračuna, je prepovedano vsakršno dejanje, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi Unije. Če bi do tega prišlo, se mora zadevna oseba vzdržati teh dejavnosti in zadevo prepustiti pristojnemu organu.

2. Navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe iz odstavka 1 zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem.

POGLAVJE 2NAČINI IZVRŠEVANJA

Člen 55 Načini izvrševanja proračuna

1. Komisija izvršuje proračun na naslednje načine:

(a) z lastnimi službami, delegacijami Unije v skladu z drugim odstavkom člena 53 ali prek izvajalskih agencij iz člena 59;

(b) posredno, z deljenim upravljanjem z državami članicami ali s prenosom nalog izvrševanja proračuna na:

(i) tretje države ali organe, ki jih te imenujejo;

(ii) mednarodne organizacije in njihove agencije;

(iii) finančne institucije, pooblaščene za izvrševanje finančnih instrumentov v skladu z naslovom VIII;

(iv) Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad ali katero koli drugo hčerinsko družbo te banke;

(v) organe iz členov 200 in 201;

(vi) osebe javnega ali zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

(vii) osebe zasebnega prava države članice, pooblaščene za izvajanje javno-zasebnih partnerstev, ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

(viii) osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 51 te uredbe.

2. Države članice ter subjekti in osebe iz točke (b) odstavka 1 nimajo statusa odredbodajalca na podlagi prenosa.

3. Komisija ne more prenesti na tretje osebe izvršilnih pooblastil, ki jih ima po Pogodbah, kadar ta vključujejo precejšnjo možnost prostega preudarka v zvezi s političnimi odločitvami.

Člen 56 Deljeno upravljanje z državami članicami

1. Države članice pri upravljanju sredstev Unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljajo prepoznavnost delovanja Unije. V ta namen države članice izpolnjujejo obveznosti v zvezi z revizijo in nadzorom ter prevzamejo nastale obveznosti, določene v tej uredbi. Pravila posameznih sektorjev lahko vključujejo dopolnilne določbe.

2. Države članice pri opravljanju nalog, povezanih z izvrševanjem proračuna, preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije. V ta namen izvajajo predhodne in naknadne kontrole, ki po potrebi vključujejo preglede na kraju samem, s čimer zagotavljajo, da se ukrepi, ki se financirajo iz proračuna, izvajajo učinkovito in pravilno, izterjajo nepravilno plačane zneske in po potrebi začnejo pravni postopek.

Države članice prejemnikom naložijo učinkovite, odvračilne in sorazmerne denarne kazni, kot določajo pravila posameznih sektorjev in nacionalna zakonodaja.

3. V skladu s pravili posameznih sektorjev države članice akreditirajo enega ali več organov javnega sektorja, ki so edini pristojni za pravilno upravljanje in kontrolo sredstev, za katera je bila akreditacija izdana. Ne glede na to pa lahko ti organi opravljajo naloge, ki niso povezane z upravljanjem sredstev Unije, ali prenesejo nekatere od svojih nalog na druge organe.

Akreditacijo izda organ države članice v skladu s pravili posameznih sektorjev, ki zagotavljajo, da je organ sposoben pravilno upravljati sredstva. Pravila posameznih sektorjev lahko določijo tudi vlogo Komisije v postopku akreditacije.

Akreditacijski organ je pristojen za nadzor zadevnega organa in sprejemanje vseh potrebnih ukrepov za odpravo morebitnih pomanjkljivosti v njegovem delovanju, vključno z začasnim mirovanjem ali odvzemom akreditacije.

4. Akreditirani organi iz odstavka 3 tega člena:

(a) vzpostavijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje;

(b) uporabljajo letni računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive informacije;

(c) so predmet neodvisne zunanje revizije, ki jo v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi opravi revizijska služba, ki je funkcionalno neodvisna od akreditiranega organa;

(d) v skladu s členom 31(2) zagotavljajo letno naknadno objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije;

(f) zagotavljajo varstvo osebnih podatkov, ki ustreza načelom iz Direktive 95/46/ES.

5. Organi, akreditirani v skladu z odstavkom 3 tega člena, Komisiji do 1. februarja naslednjega proračunskega leta predložijo:

(a) svoj zaključni račun o izdatkih, nastalih pri izvajanju nalog, za katere so pooblaščeni;

(b) povzetek rezultatov vseh razpoložljivih izvedenih revizij in kontrol, vključno z analizo sistematičnih ali ponavljajočih se slabosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov;

(c) izjavo o zanesljivosti upravljanja glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti zaključnega računa, pravilnega delovanja sistemov notranje kontrole, kakor tudi glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij ter spoštovanja načela dobrega finančnega poslovodenja;

(d) mnenje neodvisnega revizijskega organa o izjavi o zanesljivosti upravljanja iz točke (c) tega odstavka v zvezi z vsemi njenimi elementi.

Če država članica akreditira več kot en organ za posamezno področje, do 15. februarja naslednjega proračunskega leta Komisiji predloži zbirno poročilo, ki vsebuje pregled vseh izjav o zanesljivosti upravljanja na nacionalni ravni in ustreznih revizijskih mnenj, pripravljenih za posamezno področje.

6. Komisija:

(a) uporablja postopke za pravočasno potrditev obračunov akreditiranih organov, s čimer zagotavlja, da je zaključni račun popoln, točen in verodostojen, ter omogoča pravočasno odpravo nepravilnosti;

(b) iz financiranja s sredstvi Unije izključi plačila, ki niso bila izvedena v skladu z zakonodajo Unije.

Pravila posameznih sektorjev urejajo pogoje, pod katerimi lahko Komisija začasno ustavi plačila državam članicam oziroma jih lahko prekine odredbodajalec na podlagi prenosa.

Člen 57 Posredno upravljanje s subjekti in osebami, razen držav članic

1. Subjekti in osebe, pooblaščeni za opravljanje nalog izvrševanja proračuna v skladu s členom 55(1)(b), pri upravljanju sredstev Unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljajo prepoznavnost delovanja Unije. Pri upravljanju sredstev Unije zagotavljajo raven zaščite finančnih interesov Unije, ki je enakovredna ravni, določeni v tej uredbi, pri čemer ustrezno upoštevajo:

(a) naravo nalog, za katere so pooblaščeni, in zadevne zneske,

(b) finančna tveganja,

(c) raven zanesljivosti, ki izhaja iz njihovih sistemov, pravil in