Posebno poročilo Ali lahko pobuda  
za centre odličnosti EU 
uspešno prispeva 
k blaženju kemičnih, 
bioloških, radioloških  
in jedrskih tveganj  
iz držav zunaj EU?SL 2014  št. 17
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-872-1667-0
doi: 10.2865/34168
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Ali lahko pobuda  
za centre odličnosti 
EU uspešno prispeva 
k blaženju kemičnih, 
bioloških, radioloških  
in jedrskih tveganj  
iz držav zunaj EU?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU )Posebno poročiloSL 2014  št. 17
02
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
I–XI Povzetek
1–12  Uvod
1–7 Odziv na izzive za varnost EU
8–12  Pobuda za centre odličnosti EU za KBRJ
8–9 Cilji
10–12  Splošno usklajevanje in struktura
13–15  Obseg revizije in revizijski pristop
16–49  Opažanja
16–21  Koncept pobude temelji na temeljiti analizi ter spodbuja sodelovanje in lastno odgovornost  
v regijah
22–28  Organizacijska ureditev pobude je zapletena, vendar na splošno primerna
29–49  Sistemi upravljanja so vzpostavljeni, vendar še obstajajo nekatere pomanjkljivosti
29–35  Zamude pri načrtu izvajanja
36–41  Sistemi za izbiranje in izvajanje projektov so vzpostavljeni, toda pri njih morajo bolj sodelovati partnerske 
države
42–45  Med izvajalskima organoma in organoma odločanja poteka dvostransko sodelovanje, ni pa foruma za širše 
strateško sodelovanje
46–49  Vzpostavljen je bil sistem spremljanja
50–53  Zaključki in priporočila
50–51  Zaključki
52–53  Priporočila
03 Kazalo
 Priloga I – Struktura pobude
 Priloga II  – Seznam regionalnih sekretariatov
 Priloga III  – Posamezne komponente pobude in sodelujoči organi
 Priloga IV  – Izvajalska organa pobude
 Priloga V – Seznam projektov, ki so v izvajanju v okviru pobude
 Odgovor Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije
04
 Kratice
ESZD : Evropska služba za zunanje delovanje
EuropeAid : Generalni direktorat za razvoj in sodelovanje 
JRC : Generalni direktorat Skupno raziskovalno središče
KBRJ : Kemično, biološko, radiološko in jedrsko (npr. grožnje, blago)
NE: Nacionalna ekipa
RS: Regionalni sekretariat
TACIS : Tehnična pomoč za Skupnost neodvisnih držav 
Unicri : Medregijski raziskovalni inštitut Združenih narodov (ZN) za kriminal in pravico
05
 Povzetek
I
Od sredine devetdesetih let 20. stoletja je EU tveganja 
za svojo varnost blažila predvsem z ukrepi, financira ‑
nimi v okviru programa TACIS za jedrsko varnost.
II
Leta 2003 je Evropski svet sprejel strategiji, ki sta pri ‑
pravili teren za prihodnje ukrepe na področju varnosti: 
evropsko varnostno strategijo in strategijo EU proti 
širjenju orožja za množično uničevanje.
III
Eden od instrumentov, razvitih po sprejetju teh 
strategij, je bil instrument za stabilnost s proračunom 
v višini 1 820 milijonov EUR za obdobje 2007–2013. 
Obravnava izzive za varnost v državah zunaj EU ter 
zajema kratkoročno in dolgoročno komponento.
IV
Največji posamezni ukrep dolgoročne komponente je 
pobuda za centre odličnosti EU na področju kemičnih, 
bioloških, radioloških in jedrskih snovi (KBRJ), katere 
proračun za obdobje 2010–2013 znaša 100 milijonov 
EUR. Pobuda zagotavlja regionalne platforme za 
celovito obravnavanje vseh vidikov kemičnih, biolo ‑
ških, radioloških in jedrskih tveganj, katerih vzrok so 
naravne nesreče, naključne katastrofe in kazniva deja ‑
nja, in sicer s sodelovanjem vseh ključnih deležnikov v 
zelo zgodnji fazi, da se prispeva k razvoju strokovnega 
znanja v zadevnih državah.
V
Pobudo usklajujeta in upravljata Evropska služba za 
zunanje sodelovanje (ESZD) in EuropeAid.VI
Sodišče je pri reviziji ocenilo, ali lahko pobuda za cen ‑
tre odličnosti EU za KBRJ uspešno prispeva k blaženju 
tovrstnih tveganj iz držav zunaj EU.
VII
Sodišče je prišlo do zaključka, da lahko pobuda za cen ‑
tre odličnosti EU za KBRJ uspešno prispeva k blaženju 
kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj iz 
držav zunaj EU, vendar je treba nekatere elemente še 
dokončno oblikovati. 
VIII
Koncept pobude temelji na temeljiti analizi in obrav ‑
nava pomanjkljivosti, ugotovljene v nekdanjem pro ‑
gramu TACIS. Celovitost pristopa, njegova usmerjenost 
v povpraševanje in izrazita osredotočenost na regio ‑
nalno sodelovanje zagotavljajo dolgoročno odzivanje 
na prednostne naloge, opredeljene v evropski varno ‑
stni strategiji in strategiji EU proti širjenju orožja za 
množično uničevanje, ki še niso bile obravnavane. Pri 
pobudi v zelo zgodnji fazi sodelujejo vsi deležniki v 
partnerskih državah, kar prispeva k trajnosti pobude 
in lastni odgovornosti partnerskih držav v številnih 
zadevnih regijah.
IX
Organizacijska ureditev pobude je kljub zapletenosti 
na splošno primerna, vendar je potrebnih nekaj prila ‑
goditev. Izbira dveh izvajalskih organov in izbira regij 
sta bili dobro utemeljeni. Vsak sodelujoč organ ima 
svojo vlogo. Po drugi strani pa regionalnim sekretaria ‑
tom primanjkuje tehničnih zmogljivosti, delegacije EU 
pa svojega položaja ne uporabljajo dovolj za krepitev 
politične podpore v partnerskih državah in vzdrževa ‑
nje stikov z državami članicami EU.
Povzetek 06
X
Vzpostavljen je ustrezen sistem upravljanja, ki začenja 
delovati, vendar pa so pri nekaterih elementih pobude 
nastale zamude. Pri prvotnem načrtu izvajanja ni bila 
dovolj upoštevana zapletenost, ki je neločljivo pove ‑
zana s pobudo. Zato načrta izvajanja ni bilo mogoče 
izvajati v celoti, saj na začetku izbiranja projektov še 
niso bili končani ključni elementi, kot so ocene potreb. 
V zgodnejši fazi pobude partnerske države niso dovolj 
sodelovale pri izbiri projektov. Nekateri projekti pote ‑
kajo in vzpostavljeni so bili sistemi spremljanja. Sodi ‑
šče je ugotovilo, da sodelovanje med organoma odlo ‑
čanja (ESZD in EuropeAid) na eni strani ter izvajalskima 
organoma (Skupno raziskovalno središče in Unicri) na 
drugi strani poteka samo na dvostranski ravni. 
XI
Sodišče izreka številna priporočila, ki bi jih morali 
ESZD in Komisija upoštevati zaradi nadaljnjega razvoja 
pobude in zagotovitve njene trajnosti.
07
 Uvod
Odziv na izzive  
za varnost EU
01 
Evropska unija (EU) je maja 2010 
uvedla pobudo za centre odlično ‑
sti na področju kemičnih, bioloških, 
radioloških in jedrskih snovi (KBRJ) (v 
nadaljnjem besedilu: pobuda). Pobuda 
je zasnovana za krepitev institucional ‑
ne zmogljivosti držav, ki niso članice 
EU, za blaženje KBRJ tveganj. Če se 
s temi tveganj ne bi spopadali, bi lahko 
pomenila grožnjo za EU.
02 
Pobuda, katere proračun za ob ‑
dobje 2010–2013 znaša 100 milijo ‑
nov EUR, je največji posamezni ukrep 
dolgoročne komponente instrumenta 
za stabilnost1. Instrument je bil zasno ‑
van kot novo strateško orodje Evrop ‑
ske unije za obravnavanje številnih 
svetovnih varnostnih in razvojnih 
izzivov, kar je zajemalo kratkoročne 
in dolgoročne ukrepe2 s proračunom 
v višini 1 820 milijonov EUR za obdo ‑
bje 2007–2013 (73 % za odzivanje na 
krize in 27 % za preprečevanje kriz). 
Instrument za stabilnost zagotavlja 
partnerskim državam, ki niso članice 
EU, tehnično in finančno pomoč za 
blaženje tveganj in pripravljenost na 
področju kemičnih, bioloških, radi ‑
oloških in jedrskih snovi in agensov. 
Evropski parlament in Svet menita, 
da bi morali ukrepi, sprejeti v okviru 
instrumenta za stabilnost, dopolnjevati 
ukrepe, sprejete za doseganje ciljev 
skupne zunanje in varnostne politike 
EU, in biti skladni z njimi.03 
Po nesreči v Černobilu leta 1986 so 
mednarodni skupnosti povzročali 
hudo zaskrbljenost jedrski objekti 
sovjetske izdelave v srednji in vzho ‑
dni Evropi. Ta zaskrbljenost se je še 
povečala po propadu Sovjetske zveze 
in nastanku 11 novih neodvisnih držav 
(Skupnost neodvisnih držav).
04 
Evropska komisija je leta 1991 začela 
program TACIS3, zasnovan za pomoč 
Skupnosti neodvisnih držav pri preho ‑
du v demokratična tržno usmerjena 
gospodarstva. Ta program se je končal 
leta 2006.
05 
V okviru programa TACIS so se države 
članice EU in Komisija dogovorile za 
skupno stališče o jedrski varnosti. Uve ‑
dle so program TACIS za jedrsko var ‑
nost,4 katerega cilj je bil zagotavljanje 
pomoči na kraju samem, oblikovanje 
varnostnih in regulativnih pristopov, 
izboljšanje ravnanja z jedrskimi odpad ‑
ki ter nudenje zaposlitvenih možnosti 
na področju uporabe jedrske energije 
v civilne namene nekdanjim znanstve ‑
nikom ZSSR za jedrsko orožje.1 Uredba (ES) št. 1717/2006 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 15. novembra 
2006 o vzpostavitvi 
instrumenta za stabilnost 
(UL L 327, 24.11.2006, str. 1).
2 Primer kratkoročnih ukrepov: 
podpora za ustanovitev 
začasnih organov ter 
demokratičnih in pluralističnih 
državnih ustanov; primer 
dolgoročnih ukrepov: razvoj 
pravnih okvirov in 
institucionalnih zmogljivosti, 
na primer na področju 
nadzora izvoza za blago, ki ga 
je mogoče uporabiti za civilne 
in/ali vojaške ali kriminalne 
namene („blago z dvojno 
rabo“).
3 Tehnična pomoč za Skupnost 
neodvisnih držav.
4 V obdobju 1992–2006 je bilo 
programu TACIS za jedrsko 
varnost dodeljenih 
1,3 milijarde  EUR.
08 Uvod
06 
Leta 2003 je Evropski svet kot rezultat 
institucionalnih in medvladnih razprav 
o terorističnem napadu v New Yorku 
in vojni v Iraku sprejel strategiji, ki sta 
pripravili teren za prihodnje ukrepe na 
področju varnosti:
(a) evropsko varnostno strategijo5, ki 
je predstavila varnostno okolje EU 
in ključne izzive za EU, ki so:
 ο terorizem,
 ο širjenje orožja za množično 
uničevanje,
 ο regionalni konflikti,
 ο nedelovanje države,
 ο organizirani kriminal.
Svet je prišel do zaključka, da mora 
biti EU bolj dejavna, usklajena ter 
sposobnejša za obravnavanje teh 
izzivov z odzivanjem na krize in 
njihovim preprečevanjem;
(b) strategijo EU proti širjenju orožja 
za množično uničevanje6, ki je 
zagotovila načrt za ukrepe na tem 
področju. Njene prednostne nalo ‑
ge so bile zlasti:
 ο podpora mednarodnemu sistemu 
za spremljanje neširjenja,
 ο pomoč državam, ki niso članice EU, 
z vzpostavljanjem zmogljivosti,
 ο vzpostavitev zakonodajnih okvirov 
ter
 ο priprava načrtov za odziv, ki bi 
omogočali izpolnjevanje obvezno ‑
sti znotraj teh okvirov.07 
Pomisleki, ki jih je izrazila EU, so bili 
obravnavani tudi v resoluciji Varno ‑
stnega sveta Združenih narodov iz 
leta 2004.7 Nedavni dogodki v Siriji so 
pokazali, da so ti pomisleki še vedno 
relevantni.
Pobuda za centre 
odličnosti EU za KBRJ
Cilji
08 
Glavni cilji8 pobude za centre odlično ‑
sti EU za KBRJ so:
 ο okrepiti dolgoročne nacionalne in 
regionalne zmogljivosti odgovor ‑
nih organov in upravno strukturo;
 ο podpirati in okrepiti kratkoročne 
zmogljivosti za odzivanje.
09 
V okviru pobude so ti cilji obravnavani:
(a) z zagotavljanjem usposabljanja 
in pomoči državam pri izvajanju 
mednarodnih zavez o blaženju 
tveganj širjenja KBRJ snovi;
(b) s podpiranjem nacionalnih zmo ‑
gljivosti za razvoj in izvajanje prav ‑
nih, upravnih in tehničnih ukrepov 
v zvezi s tveganjem širjenja KBRJ 
snovi;5 Evropska varnostna strategija, 
Evropski svet, Bruselj, 12. in 
13. december 2003. Glej  
http://www.eeas.europa.eu/
csdp/about‑csdp/european‑  
security‑strategy/ .
6 Strategija EU proti širjenju 
orožja za množično uničeva ‑
nje, Evropski svet, Bruselj, 
12. december 2003. Glej  
http://eeas.europa.eu/
non‑proliferation‑and‑disar ‑
mament/wmd/index_en.htm .
7 Resolucija Varnostnega sveta 
Združenih narodov št. 1540 
z dne 28. aprila 2004.
8 Instrument za stabilnost – 
večletni okvirni program 
2009–2011, Evropska komisija, 
8. april 2009.
09 Uvod
(c) z zagotavljanjem lastne odgovor ‑
nosti in trajnosti v zvezi z dejav ‑
nostmi usposabljanja in pomoči 
v okviru integriranega regionalne ‑
ga pristopa;
(d) z zagotavljanjem celotnega 
svežnja usposabljanja in pomoči 
v zvezi s KBRJ (npr. nadzor izvo ‑
za, nedovoljeni promet s snovmi, 
varnost in zaščita, načrtovanje za 
izredne razmere, odzivanje na kri ‑
ze, prerazporeditev znanstvenikov, 
skladiščenje in odlaganje).
Splošno usklajevanje  
in struktura
10 
V pobudi sodelujejo številni organi 
(glej tudi Prilogo I ):
(a) Evropska služba za zunanje de ‑
lovanje (ESZD) je kot organ, ki je 
pristojen za zunanjo politiko EU, 
odgovorna za strateško usmerjanje 
pobude z večletnimi okvirnimi pro ‑
grami za instrument za stabilnost, 
katerega del je pobuda. ESZD tudi 
vzdržuje redne stike z drugimi 
mednarodnimi organi na področju 
obvladovanja KBRJ tveganj (na 
primer z Mednarodno agencijo 
za atomsko energijo) ter z njimi 
razpravlja o splošni strategiji in 
prednostnih nalogah;(b) EuropeAid – oddelek za razvojno 
pomoč Komisije – je organ odloča ‑
nja in je odgovoren za izvrševanje 
proračuna pobude. Pripravlja letne 
akcijske programe instrumenta za 
stabilnost in spremlja delo ekipe za 
upravljanje in izvajalskih organov, 
ki sta Skupno raziskovalno središče 
Komisije in Medregijski raziskoval ‑
ni inštitut ZN za kriminal in pravico 
(Unicri). Od leta 2012 tudi upravlja 
projekte, ki potekajo v okviru po ‑
bude,9 vključno z izbiro projektov, 
sklepanjem pogodb z izvajalskimi 
konzorciji10 in spremljanjem;
(c) ekipa za upravljanje, ki združuje 
strokovnjake iz nevladnih or ‑
ganizacij v EU, podpira pobudo 
z nasveti o vprašanjih upravljanja, 
predstavljanjem pobude partner ‑
skim državam in pridobivanjem nji ‑
hove politične podpore na visoki 
ravni;
(d) Skupno raziskovalno središče in 
Unicri pobudo izvajata. Skupno 
raziskovalno središče, ki je oddelek 
Komisije, specializiran za tehnično 
in znanstveno podporo, pomaga 
pri pripravi projektnih predlogov, 
izbiri projektov in ocenah potreb. 
Odgovorno je tudi za vzpostavlja ‑
nje in ohranjanje mehanizmov 
spremljanja za projekte in pobudo 
kot celoto. Unicri ustanavlja regio ‑
nalne sekretariate in pomaga pri 
vzpostavljanju struktur v partner ‑
skih državah s pripravo nacionalnih 
akcijskih načrtov in organizacijo 
okroglih miz;9 Projekte, za katere so bile 
pogodbe sklenjene pred 
letom 2012, upravlja UNICRI.
10 Pri UNICRI so bile to neprofitne 
organizacije z ustreznim 
strokovnim znanjem po vsem 
svetu, pri EuropeAid pa so to 
vladne agencije držav članic 
EU z ustreznim strokovnim 
znanjem.
10 Uvod
(e) vsaka partnerska država (teh je 
več kot 40) imenuje nacionalno 
kontaktno točko za usklajevanje 
dela deležnikov na področju KBRJ 
v svoji državi, pomoč pri ustana ‑
vljanju nacionalnih ekip11, orga ‑
nizacijo sestankov in razširjanje 
ustreznih informacij. Partnerske dr ‑
žave tudi opredelijo svoje potrebe 
s pomočjo svežnja orodij za oceno 
potreb in pripravijo nacionalne 
akcijske načrte, v katerih predno ‑
stno razvrstijo svoje potrebe. Nato 
sestavijo projektne predloge, ki so 
prilagojeni tem potrebam. V na ‑
daljevanju procesa so projektni 
predlogi obogateni z regionalno 
komponento, če ni ta že vključena. 
Skupno raziskovalno središče jih 
izpopolni, potem pa jih Europe ‑
Aid ovrednoti, razvrsti in izbere 
za financiranje. Nato se sklenejo 
pogodbe s konzorciji za izvajanje 
projektov in začne se izvajanje;
(f) partnerske države sodelujejo 
prek regionalnih sekretariatov (za 
seznam glej Prilogo II ). Sekretariati 
imajo po dva stalna uslužbenca: 
vodjo sekretariata (ki ga imenuje 
država gostiteljica) in regional ‑
nega koordinatorja (ki ga zapo ‑
sluje Unicri). Skušajo spodbujati 
regionalno sodelovanje in dajati 
regionalno razsežnost projektnim 
predlogom:
 ο z lajšanjem izmenjevanja informa ‑
cij in usklajevanja v regiji;
 ο s pomočjo državam pri vzposta ‑
vljanju zmogljivosti za ocenjevanje 
in obravnavanje potreb ter ugotav ‑
ljanje področij strokovnega znanja;
 ο s podporo pri izvajanju in spre ‑
mljanju projektov in zagotavlja ‑
njem povratnih informacij izvajal ‑
skim organom ter
 ο spodbujanjem večje regionalne 
ozaveščenosti o pobudi.11 
Delegacija EU12 v vsaki državi, ki sode ‑
luje v pobudi, redno prejema informa ‑
cije o napredku pri pobudi in zadevnih 
ukrepih, ki se izvajajo v državi.
12 
Priloga III  prikazuje posamezne kom ‑
ponente pobude in organe, ki sodelu ‑
jejo pri njenem izvajanju.11 Nacionalne ekipe v svojih 
državah dodatno usklajujejo 
delo in posredujejo 
informacije med ustanovami, 
kot so ministrstva, agencije ter 
raziskovalne in izobraževalne 
ustanove.
12 EU po svetu zastopa 
139 delegacij in uradov EU.  
Za več informacij glej  
http://eeas.europa.eu/
delegations/index_sl.htm .
11
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
13 
Sodišče je z revizijo skušalo oceniti, ali 
lahko pobuda za centre odličnosti EU 
za KBRJ uspešno prispeva k blaženju 
kemičnih, bioloških, radioloških in 
jedrskih tveganj iz držav zunaj EU. To 
splošno revizijsko vprašanje je bilo raz ‑
členjeno v naslednja tri podvprašanja:
 ο Ali pobuda temelji na temeljiti ana ‑
lizi položaja pred letom 2010?
 ο Ali je organizacijska ureditev 
pobude ustrezna za spoprijemanje 
z ugotovljenimi izzivi?
 ο Ali je vzpostavljen ustrezen sistem 
upravljanja in ali ta sistem deluje?
14 
Pobuda je dokaj nova (začela se je 
leta 2010 s prvimi projekti leta 2013), 
zato Sodišče ni revidiralo njenih izlož ‑
kov, izidov in učinka. Namesto tega je 
preučilo, ali je zaradi pristopa, strate ‑
gije in upravljanja pobude verjetno, da 
se bodo KBRJ tveganja v državah, ki 
niso članice EU, zmanjšala.
15 
Sodišče je izvedlo revizijo med okto ‑
brom 2013 in januarjem 2014. Revizij ‑
sko delo je zajemalo analitični pregled 
ustreznih dokumentov, pogovore 
z uslužbenci Komisije, ESZD, Unicri in 
ekipe za upravljanje, obiske v dveh 
regionalnih sekretariatih (v Rabatu 
in Amanu) ter udeležbo na delavnici, 
izvedeni v okviru enega od projektov.
12
 Opažanja
Koncept pobude temelji 
na temeljiti analizi ter 
spodbuja sodelovanje  
in lastno odgovornost 
v regijah
16 
Pobuda za centre odličnosti EU za KBRJ 
je ključni odziv na evropsko varnostno 
strategijo in strategijo EU proti širje ‑
nju orožja za množično uničevanje. 
Koncept pobude temelji na temeljiti 
analizi, pri kateri so bile še posebno 
upoštevane naslednje pomanjkljivosti 
nekdanjega programa TACIS:
 ο pristop je bil večinoma ad hoc  in 
nekateri ukrepi programa niso bili 
del dolgoročne strategije;
 ο izvajanje programa TACIS je pote ‑
kalo od zgoraj navzdol, pri čemer 
je bila osrednji center odločanja 
Komisija, zato možnosti za lastno 
odgovornost držav, ki niso članice 
EU, niso bile velike. Posledično 
je obstajalo veliko tveganje, da 
projekti in njihovi rezultati po 
koncu financiranja EU ne bodo 
ohranjeni13.17 
Pobuda za centre odličnosti ima nekaj 
inovativnih značilnosti. Njen namen je:
 ο celovitost  – obravnavanje KBRJ 
tveganj in groženj ne glede na to, 
ali so kriminalnega, naključnega 
ali naravnega izvora, ter vključitev 
blažilnih ukrepov na področjih 
preprečevanja, odkrivanja, odzi ‑
vanja in upravljanja. V  okviru 1  so 
navedeni primeri teh tveganj;
 ο zasnovanost na pristopu, usmer ‑
jenem v povpraševanje (od spodaj 
navzgor): strokovnjaki v partner ‑
skih državah s svežnjem orodij za 
oceno potreb (tj. analiza vrzeli) 
sistematično ugotovijo, kakšne so 
posebne potrebe v njihovi državi 
na vseh področjih KBRJ tveganj. 
Nato v nacionalnem akcijskem na ‑
črtu prednostno razvrstijo ukrepe, 
potrebne za obravnavo teh tveganj 
in groženj. Nazadnje še sestavijo 
projektne predloge, ki so prireje ‑
ni za obravnavanje ugotovljenih 
potreb in odstranjevanje vrzeli 
v sistemih za blaženje tveganj;
 ο izrazita usmerjenost v regionalno 
sodelovanje med partnerskimi 
državami: strokovno znanje in 
zmogljivosti, ki nastanejo v okviru 
pobude v partnerskih državah, se 
izmenjujejo na regionalni ravni.
Primeri KBRJ tveganj, ki jih obravnava pobuda:
– kemična tveganja : nedovoljeni promet s kemičnimi snovmi, ki jih je mogoče uporabiti za industrijske in/ali 
kriminalne namene („dvojna raba“);
– biološka tveganja : epidemije, kot je aviarna influenca (ptičja gripa), močno nalezljiva bolezen, ki se lahko 
hitro razširi po več državah;
– radiološka tveganja : bolnišnični odpadki, kot so snovi, ki se uporabljajo pri radioterapiji;
– jedrska tveganja : nesreče, podobne nesreči v Fukušimi, pri katerih so radiološke snovi nenamerno izpušče ‑
ne v okolje.Okvir 113 To je znano kot „trajnost“ 
ukrepov, ki jih financirajo 
donatorji.
13 Opažanja
18 
Vse te nove značilnosti so bile zasno ‑
vane, da bi se povečala lastna odgo ‑
vornost v partnerskih državah in s tem 
izboljšala trajnost pobude, z drugimi 
besedami, da bi se povečala verjetnost 
ohranjanja rezultatov ukrepov tudi po 
koncu financiranja EU.
19 
Regionalno sodelovanje na področju 
varnosti je ključna značilnost pobude. 
ESZD in Komisija sta imeli dobre ra ‑
zloge za to, da sta vključili ta element 
v pobudo in se osredotočili na regio ‑
nalno sodelovanje:
(a) obravnavana tveganja so po naravi 
čezmejna, saj se učinek kemičnih 
nesreč in epidemij, kot je epidemi ‑
ja ptičje gripe, ne ustavi na mejah;
(b) partnerske države so na področju 
blažitve KBRJ tveganj dosegle raz ‑
ličen napredek: regionalno sode ‑
lovanje spodbuja najboljše prakse 
in partnerske države lahko ena od 
druge pridobivajo znanje.
20 
Načrtovane koristi pobude torej niso 
omejene na izložke projektov. Srečanja 
sosednjih držav na občutljivih geograf ‑
skih območjih, kot sta severna Afrika in 
Bližnji vzhod, zaradi razprav o projek ‑
tih in njihovega izvajanja so pomemb ‑
na dodana vrednost, ki že sama po 
sebi prispeva h kulturi sodelovanja in 
varnosti.21 
Mednarodna skupnost je pobudo 
pozdravila. Podprli so jo Varnostni svet 
ZN14, globalno partnerstvo skupine G8 
(v okviru katerega je bila vzpostavljena 
delovna skupina za centre odličnosti)15 
in NATO (EU podpira njegov center za 
KBRJ v Vyskovu na Češkem16).
Organizacijska ureditev 
pobude je zapletena, 
vendar na splošno 
primerna
22 
Struktura pobude je zapletena zaradi 
številnih akterjev, decentralizirane or ‑
ganizacije, uporabe na svetovni ravni, 
različnosti regij in partnerskih držav ter 
tega, da jo skupaj upravljajo organi EU 
in ZN (glej odstavka 10 in 11). Vendar 
je ta zapletenost neločljivo povezana 
s pristopom, ki je bil izbran za pobudo: 
celovitim, od spodaj navzgor in regio ‑
nalnim (glej odstavek 17).
23 
Izbira izvajalskih organov pobude, 
Skupnega raziskovalnega središča 
in Unicri, je bila dobro utemeljena. 
Skupno raziskovalno središče, ki je 
interni znanstveni organ Komisije, 
zagotavlja ustrezno tehnično strokov ‑
no znanje, Unicri pa se lahko opira na 
diplomatsko mrežo ZN, ko se obrača 
na potencialne partnerske države in 
jih prepričuje, naj sodelujejo v pobu ‑
di. V  Prilogi IV  je prikazano ozadje 
izbire obeh izvajalskih organov, njuna 
področja strokovnega znanja in glavne 
naloge, ki so jima dodeljene.14 Izjava Varnostnega sveta ZN 
v podporo centrom odličnosti 
EU, 12. april 2012.
15 „Global partnership: against 
the spread of materials and 
weapons of mass destruction: 
President's report for 2013“ 
(Globalno partnerstvo proti 
širjenju orožja in sredstev za 
množično uničevanje: poročilo 
predsednika o letu 2013), 
Ministrstvo za zunanje zadeve 
in zadeve Commonwealtha, 
London, december 2013.
16 Za več informacij glej  
http://www.jcbrncoe.cz/ .
14 Opažanja
24 
Kljub velikemu številu sodelujočih or ‑
ganov so njihove vloge in odgovorno ‑
sti jasno opredeljene in vsak organ ima 
svojo vlogo (glej odstavka 10 in 11).
25 
Partnerske države same izberejo svojo 
nacionalno kontaktno točko in se ‑
stavijo nacionalno ekipo, pri tem pa 
upoštevajo smernice in priporočila 
Skupnega raziskovalnega središča in 
Unicri. Ta avtonomija je bistvenega po ‑
mena za to, da sprejmejo pobudo, in 
je skladna s tem, da je splošni pristop 
pobude usmerjen v povpraševanje.
26 
Pri določanju regij, v katerih naj bi 
potekala pobuda, sta ESZD in Komisija 
iz razumljivih razlogov izbrali pred ‑
vsem regije držav, ki so v sosedstvu 
držav EU in/ali pridruženih držav (glej 
Prilogo II ). Ker pa so vpletene številne 
regije in države, lahko povpraševanje 
po sredstvih za koristne projekte pre ‑
seže omejena razpoložljiva sredstva. 
Pojavi se lahko potreba po prednostni 
razvrstitvi projektov na področjih, ki so 
najbolj relevantna za varnost EU, da se 
zagotovi najboljša poraba razpoložlji ‑
vih sredstev.
27 
Regionalni sekretariati (glej odsta ‑
vek 10) imajo zdaj omejeno tehnično 
strokovno znanje. Zato težko izpol ‑
njujejo nekatere svoje naloge, kot so 
pomoč pri razvoju in izpopolnjevanje 
projektnih predlogov ter lajšanje po ‑
znejšega izvajanja projektov.28 
Delegacije EU v partnerskih državah 
redno prejemajo informacije o pobudi, 
vendar še nimajo dovolj dejavne vloge. 
Imajo strokovno znanje za podporo 
regionalnim sekretariatom in nacio ‑
nalnim kontaktnim točkam, še bolj 
pomembno pa je, da imajo strokovno 
znanje na področju diplomacije, ki bi 
lahko pomagalo pridobiti in ohrani ‑
ti politično podporo na visoki ravni 
v partnerskih državah ter povečati 
ozaveščenost o udeležbi EU.
Sistemi upravljanja so 
vzpostavljeni, vendar še 
obstajajo nekatere 
pomanjkljivosti
Zamude pri načrtu izvajanja
29 
ESZD in EuropeAid pri pripravi načrta 
izvajanja nista upoštevala zapleteno ‑
sti, ki je neločljivo povezana s pobudo 
(glej Prilogo III ). Vzpostavljanje struk ‑
tur v partnerskih državah je trajalo 
dlje, kot je bilo pričakovano, kar je po ‑
sledica političnih razmer in različnega 
obsega nacionalne podpore na visoki 
ravni, raznolike narave držav partneric 
in njihovih izkušenj na področju blaži ‑
tve KBRJ tveganj ter različnega obsega 
tega, v kolikšni meri so bile že vzpo ‑
stavljene ustrezne strukture (na primer 
nacionalne ekipe).
30 
Ta zapletenost je povzročila zamude 
pri imenovanju nacionalnih kontaktnih 
točk, pa tudi pri ustanovitvi nacional ‑
nih ekip.
15 Opažanja
31 
Načrt izvajanja je med drugim predvi ‑
deval vrsto ukrepov od ocene potreb, 
pripravljene s posebej razvitim sve ‑
žnjem orodij, do nacionalnih akcijskih 
načrtov, ki naj bi jim sledili projektni 
predlogi za obravnavanje ugotovljenih 
potreb.
32 
Namen ocene potreb je bil sistema ‑
tično ugotoviti tveganja, značilna za 
posamezne države, za vsa področja 
KBRJ tveganj. Razvoj svežnja orodij 
je bil načrtovan že v pogodbi med 
EuropeAid in Unicri iz leta 2010. Zaradi 
zamud pri izvajanju pobude (glej od ‑
stavka 29 in 30) je EuropeAid izvajanje 
prestavil v svoj letni akcijski program 
za leto 2012.
33 
EuropeAid je menil, da Unicri pri razvo ‑
ju svežnja orodij ni dovolj upošteval 
upravnih zmogljivosti partnerskih dr ‑
žav, zato je bil končni izdelek prezaple ‑
ten. Zaradi tega je nalogo marca 2013 
predodelil Skupnemu raziskovalnemu 
središču, ki je decembra 2013 predlo ‑
žilo novo, preprostejšo različico. Ta 
je po preizkušanju v treh partnerskih 
državah postala na začetku leta 2014 
v celoti na voljo. Zdaj sta na voljo 
dva nova svežnja orodij, ki bi morala 
partnerskim državam pomagati pri 
pripravi nacionalnih akcijskih načrtov.34 
Po izvedbi ocene potreb bi morali biti 
pripravljeni nacionalni akcijski načrti, 
da se predlagajo ukrepi, potrebni za 
obravnavanje potreb, ugotovljenih na 
področjih pripravljenosti na nesreče 
ter njihovega preprečevanja, odkriva ‑
nja in blaženja. Do konca leta 2013 je 
osnutke akcijskih načrtov pripravilo 
pet partnerskih držav.
35 
Zaradi teh zamud se ESZD in Europe ‑
Aid nista mogla držati pripravljenega 
načrta izvajanja. Projekti so se začeli, 
preden so bile ocenjene potrebe in 
pripravljeni nacionalni akcijski načrti.
Sistemi za izbiranje  
in izvajanje projektov so 
vzpostavljeni, toda pri njih 
morajo bolj sodelovati 
partnerske države
36 
Večino predlogov o izbiri projektov 
dajo partnerske države ali regionalni 
sekretariati, nekatere pa tudi izvajalska 
organa. Čeprav lahko izvajalska organa 
s predložitvijo projektnih predlogov 
morda pobudi dasta nekaj zagona, 
to ni v skladu s pristopom od spodaj 
navzgor.
16 Opažanja
37 
Skupno raziskovalno središče pregleda 
vse predloge in skupaj z EuropeAid 
zagotovi, da vsebujejo cilje in kazalni ‑
ke SMART17. Pri izbiri prvih projektov 
so EuropeAid, Unicri in Skupno razi ‑
skovalno središče predloge spremenili 
tako, da so nekatere združili in druge 
izločili, ne da bi o tem vedno obvestili 
predlagatelje. To je ogrožalo lastno od ‑
govornost držav in škodovalo razvoju 
pobude.
38 
Od maja 2013 lahko sodelujoče par ‑
tnerske države predlagajo projekte 
kadar koli, ne več enkrat letno. Euro ‑
peAid po razpravi med partnerskimi 
državami, regionalnimi sekretariati in 
ustreznimi strokovnjaki odobri vsak 
predlog posebej. Udeleženci med 
pogovori zagotovijo, da imajo projek ‑
tni predlogi regionalno razsežnost. 
Partnerske države so pozdravile nov 
pristop, saj pri njem bolj sodelujejo pri 
postopkih pred sprejetjem odločitve 
o financiranju projektnega predlo ‑
ga, vendar pa jih skrbi zamuda med 
projektnimi predlogi in izvajanjem 
projektov. Vesele so vsakega tovrstne ‑
ga izboljšanja.
39 
Do aprila 2014 je bilo izbranih 40 pro ‑
jektov (glej Prilogo V ). Izvajanje prvih 
se je začelo 1. januarja 2013. Večina se 
jih nanaša na večanje ozaveščenosti, 
povezovanje v mreže, prenos znanja, 
usposabljanje, vzpostavljanje zmoglji ‑
vosti in okvire za izboljševanje zakono ‑
daje (glej primer v  okviru 2 ).40 
Unicri je v skladu s pravili ZN dobil 
odgovornost za upravljanje prvih 
19 projektov v okviru pobude, vključno 
z izbiro izvajalcev projektov in skle ‑
panjem pogodb z njimi. Zato je lahko 
sodelovala katera koli neprofitna orga ‑
nizacija na svetu, ki je imela ustrezno 
strokovno znanje. Leta 2012 je upra ‑
vljanje poznejših projektov prevzel  
EuropeAid, ker so nekatere države čla ‑
nice EU izrazile pomisleke, saj so želele, 
da bi pri delu bolj sodelovali njihovi 
lastni strokovnjaki, in hotele poudariti 
donatorsko vlogo EU.
41 
Odkar izvajanje projektov organizira 
EuropeAid, se konzorciji, ki izvajajo 
projekte, ustanavljajo tako, da so osre ‑
dotočeni na agencije, organe in stro ‑
kovnjake iz držav članic EU. V konzor ‑
cijih sodeluje le malo agencij, organov 
ali strokovnjakov iz partnerskih držav, 
čeprav imajo včasih bogate izkušnje 
z zadevnimi temami. To lahko ovira 
lastno odgovornost pri ukrepih v par ‑
tnerskih državah in vpliva na trajnost 
rezultatov projektov. Poleg tega bi 
bilo za KBRJ zmogljivosti v partnerskih 
državah dobro, če bi bilo uporabljene ‑
ga več njihovega lastnega strokovnega 
znanja, kar je bil eden od glavnih ciljev 
pobude.17 SMART pomeni specifični, 
merljivi, dosegljivi, ustrezni in 
časovno določeni.
17 Opažanja
Primer projekta
Naziv   Projekt 5: Knowledge development and transfer of best practice on CBRN import/export monitoring  
(razvoj znanja in prenos najboljše prakse pri spremljanju KBRJ uvoza/izvoza)
Ciljno območje  Območje Afrike ob atlantski obali, srednja Azija, Bližnji vzhod in severna Afrika
Izvajalec   Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (zvezni urad za gospodarstvo in nadzor izvoza – 
BAFA), Nemčija
Datum  1. 1. 2013–31. 12. 2014
Proračun  (v EUR)  1 440 000
Cilji 1.  Okrepiti zmogljivosti držav na področju nadzora uvoza/izvoza z razvijanjem postopkov  
in smernic, namenjenih preprečevanju nezakonitih čezmejnih pošiljk nevarnih KBRJ snovi.
 2. Vzpostaviti zaupanje med subjekti, agencijami itd., ki sodelujejo na področju regulacije  
uvoza/izvoza na nacionalni in regionalni ravni.
 3. Razviti trajnostni sistem za izmenjavo znanja, ki bi se uporabljal za številne države in vladne 
strukture ter temeljil na prosto dostopnih svežnjih orodij za KBRJ uvoz/izvoz.
 4. Izboljšati regionalno sodelovanje med agencijami in standardizacijo z mednarodnimi  
postopki in smernicami za nadzor uvoza/izvo za.Okvir 2
18 Opažanja
Med izvajalskima organoma 
in organoma odločanja 
poteka dvostransko  
sodelovanje, ni pa foruma  
za širše strateško 
sodelovanje
42 
V začetni fazi je bil ustanovljen usklaje ‑
valni odbor, ki je združeval predstavni ‑
ke organov odločanja (ESZD in Europe ‑
Aid) in izvajalskih organov (Skupno 
raziskovalno središče in Unicri) zaradi 
razprave o tekočem procesu vzposta ‑
vljanja pobude, vključno z regional ‑
nimi prednostnimi nalogami, izbiro 
projektov, ki naj bi jih vodil Unicri, in 
drugimi zadevami. Po zaključku izbi ‑
ranja projektov Unicri je odbor nehal 
obstajati. Od takrat sodelujoči subjekti 
sodelujejo večinoma dvostransko.
43 
Več zadevnih organov je izrazilo mne ‑
nje, da bi bilo mogoče izboljšati njiho ‑
vo medsebojno sodelovanje, uskla ‑
jevanje in komunikacijo, na primer 
z obuditvijo usklajevalnega odbora kot 
foruma za širše strateško sodelovanje. 
Odbor bi pomagal pri časovno učin ‑
kovitejšem razjasnjevanju vprašanj in 
določanju prednostnih nalog, kar bi 
zmanjšalo potrebo po številnih dvo ‑
stranskih razpravah.
44 
Poleg pobude za centre odličnosti 
obstajajo tudi drugi načini za finan ‑
ciranje projektov, povezanih s KBRJ, 
npr. v okviru Mednarodne agencije za 
jedrsko energijo ali agencij v državah 
članicah EU.45 
Komisija nima skupnega pregleda nad 
vsemi projekti, financiranimi iz instru ‑
mentov na področju varnostne politi ‑
ke, ter nad blažitvami KBRJ tveganj, ki 
jih financirajo drugi donatorji.
Vzpostavljen je bil sistem 
spremljanja
46 
EuropeAid je za pobudo vzpostavil sis ‑
tem spremljanja, ki temelji na ključnih 
kazalnikih smotrnosti in učinka. Poleg 
tega ob pomoči GD Skupno raziskoval ‑
no središče in Unicri spremlja projekte. 
Letno poročilo o dejavnostih EuropeA ‑
id zagotavlja tudi informacije o izvaja ‑
nju pobude.
47 
GD Skupno raziskovalno središče je 
oblikoval dobro pripravljeno in izčrpno 
spletno stran, ki deležnikom zagotavlja 
posodobljene informacije o projek ‑
tnih predlogih ter izbiri in izvajanju 
projektov.
48 
Svet v dokumentu „Polletno poročilo 
o napredku pri izvajanju strategije 
EU proti širjenju orožja za množično 
uničevanje“18 poroča o blaženju KBRJ 
tveganj in med drugim tudi o pobudi 
za centre odličnosti.
49 
Glede na to, da so se projekti začeli 
šele leta 2013 (glej odstavek 39), je 
prezgodaj za ocenjevanje uspešnosti 
vzpostavljenega sistema spremljanja.18 Zadnje tako poročilo je bilo 
objavljeno v Uradnem listu 
C 54, 25.2.2014.
19
 Zaključki in priporočila
Zaključki
50 
Sodišče je glede splošnega revizijske ‑
ga vprašanja prišlo do zaključka, da 
lahko pobuda za centre odličnosti EU 
za KBRJ uspešno prispeva k blaženju 
kemičnih, bioloških, radioloških in 
jedrskih tveganj iz držav zunaj EU, 
vendar je treba nekatere elemente še 
dokončno oblikovati.
51 
Glede treh podvprašanj je Sodišče 
prišlo do naslednjih zaključkov:
(a) koncept pobude temelji na teme ‑
ljiti analizi in obravnava pomanj ‑
kljivosti, ugotovljene v nekdanjem 
programu TACIS. Celovitost pristo ‑
pa, njegova usmerjenost v povpra ‑
ševanje in izrazita osredotočenost 
na regionalno sodelovanje zago ‑
tavljajo dolgoročno odzivanje na 
prednostne naloge, opredeljene 
v evropski varnostni strategiji in 
strategiji EU proti širjenju orožja 
za množično uničevanje, ki še niso 
bile obravnavane. V okviru pobude 
je načrtovano sodelovanje vseh 
deležnikov v partnerskih državah 
v zelo zgodnji fazi, da se prispeva 
k trajnosti pobude in lastni odgo ‑
vornosti držav članic v številnih 
zadevnih regijah;(b) organizacijska ureditev pobude je 
kljub zapletenosti na splošno pri ‑
merna, vendar je potrebnih nekaj 
prilagoditev. Izbira dveh izvajal ‑
skih organov in izbira regij sta bili 
dobro utemeljeni. Vsak sodelujoči 
organ ima svojo vlogo. Po drugi 
strani pa regionalnim sekretaria ‑
tom primanjkuje tehničnih zmo ‑
gljivosti, delegacije EU pa svojega 
položaja ne uporabljajo dovolj za 
krepitev politične podpore v par ‑
tnerskih državah in vzdrževanje 
stikov z državami članicami EU;
(c) vzpostavljen je ustrezen sistem 
upravljanja, ki začenja delovati, 
vendar pa so pri nekaterih elemen ‑
tih pobude nastale zamude. Pri 
prvotnem načrtu izvajanja ni bila 
dovolj upoštevana zapletenost, 
ki je neločljivo povezana s pobu ‑
do. Zato načrta izvajanja ni bilo 
mogoče izvajati v celoti, saj na 
začetku izbiranja projektov še niso 
bili končani ključni elementi, kot 
so ocene potreb. V zgodnejši fazi 
pobude partnerske države niso 
dovolj sodelovale pri izbiri pro ‑
jektov. Nekateri projekti potekajo 
in vzpostavljeni so bili sistemi 
spremljanja. Sodišče je ugotovilo, 
da sodelovanje med organoma od ‑
ločanja (ESZD in EuropeAid) na eni 
strani ter izvajalskima organoma 
(Skupno raziskovalno središče in 
Unicri) na drugi strani poteka samo 
na dvostranski ravni.
20 Zaključki in priporočila
Priporočila
52 
Glede sedanje strukture pobude naj 
ESZD in Komisija:
 ο osredotočita financiranje EU na 
območja, ki so najbolj pomembna 
za varnost EU, da bodo koristi kar 
najbolj neposredne;
 ο povečata zmogljivosti regionalnih 
sekretariatov z dodanim tehničnim 
znanjem;
 ο povečata vlogo delegacij EU, zlasti 
v državah, v katerih je bil ustano ‑
vljen regionalni sekretariat.53 
Glede upravljanja projektov naj 
Komisija:
 ο sprejme ukrepe, s katerimi partner ‑
ske države ne bodo sodelovale le 
na začetku projektov, pač pa tudi 
pri njihovem izvajanju. To bi pove ‑
čalo lastno odgovornost za ukrepe 
in zagotovilo njihovo trajnost;
 ο nadaljuje prizadevanja za izbolj ‑
šanje postopkov, da se zmanjša 
časovna vrzel med projektnimi 
predlogi in izvajanjem projektov;
 ο izboljša sodelovanje med orga ‑
noma odločanja in izvajalskima 
organoma, na primer z obuditvijo 
usklajevalnega odbora.
To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi g. Karel PINXTEN, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 7. oktobra 2014.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsednik

21
 Priloga
Struktura pobude
regionalni 
sekretariati
nacionalne ekipeokrogle
mize
RS
NE
NENENE
NE
NE NENENENE
RSSvet Parlament
kontaktne
točke držav članic
za KBRJekipa za upravljanjeESZD
EuropeAid
GD Skupno
raziskovalno
središče
RS
NE NENENE
NE
RS
NE NENENE
NEstrategija
upravljanje in 
usklajevanje
izvajalska organa
in pogodbenikiagencije
držav članicUnicriPriloga I
22 Priloga
Seznam regionalnih sekretariatov
Kratica Regija Sodelujoče države
SEA jugovzhodna AzijaBrunej, Kambodža, Indonezija, Laos, Malezija, Mjanmar, Filipini,
Singapur, Tajska, Vietnam
AAF območje Afrike ob atlantski obali Slonokoščena obala, Gabon, Liberija, Mavretanija, Maroko, Senegal, Togo
NA severna Afrika Alžirija, Libija, Maroko, Tunizija
SEEjugovzhodna Evropa, južni Kavkaz, Moldavija 
in UkrajinaAlbanija, Armenija, Bosna in Hercegovina, Nekdanja jugoslovanska republika 
Makedonija, Gruzija, Moldavija, Črna gora, Srbija, Ukrajina
CA srednja Azija Kirgizistan, Tadžikistan, Uzbekistan
ME Bližnji vzhod Irak, Jordanija, Libanon
ECA vzhodna in srednja AfrikaBurundi, Demokratična republika Kongo, Gana, Kenija, Ruanda, Sejšeli, Uganda, 
Zambija
Pogajanja potekajo:
GCC Svet za sodelovanje v Zalivu še ni določenoPriloga II
23 Priloga
Posamezne komponente pobude in sodelujoči organiPriloga IIIustanavljanje nacionalnih ekip (NE)
in regionalnih sekretariatov (RS)
ugotavljanje vrzeli v zmogljivostih
z uporabo svežnja orodij za oceno potreb
pripravljanje nacionalnih akcijskih
načrtov zaradi obravnave vrzeli
ugotavljanje skupnih regionalnih
potreb in ukrepov na okroglih mizah
izpopolnjevanje in odobritev projektnega predloga
sklepanje pogodb z agencijami držav članic
izvajanje projektov
spremljanje in pregledovanje kakovostiRSpartnerskadržava Unicri
NEJRC
NEUnicri
RS
NE JRC
EuropeAidNE JRC
EuropeAidJRCRS
NE agencije
držav članic
EuropeAid JRCUnicri
24 Priloga Priloga IVIzvajalska organa pobude
GD Skupno raziskovalno središče Unicri
Polni naziv Generalni direktorat Skupno raziskovalno središčeMedregijski raziskovalni inštitut Združenih narodov  
za kriminal in pravico
SedežBruselj, Belgija; poleg tega sedem raziskovalnih inštitutov 
drugjeTorino, Italija
Področje delovanjaznanstvene raziskave, prvotno s posebno 
osredotočenostjo na jedrska in radiološka vprašanjapreprečevanje kriminala in kazensko pravosodje
Spletna stran http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10 http://www.unicri.it/
Razlogi izbire za organ  
izvajanja pobude– relevantno tehnično znanje
– uspešno sodelovanje v predhodnih programih
–  mednarodno priznan strokovni organ za zadevno 
področje
– izkušnje z upravljanjem projektov–  strokovno znanje v zvezi z vprašanji, povezanimi  
s kriminalom in pravosodjem
–  znanje o vzpostavljanju zmogljivosti v državah, ki niso 
članice EU
–  predhodno sodelovanje z Evropsko komisijo
–  sodelovati mora organ ZN, saj se pobuda dotika 
vprašanj na področju varnosti, ki so za partnerske 
države občutljiva
Glavne naloge v okviru 
pobude–  zagotavljanje tehnične in znanstvene podpore
–  pomoč pri pripravi projektnih predlogov, vključno  
z zasnovo tehničnih specifikacij
–  podpora EuropeAid pri izbiranju projektov
–  vzpostavljanje in ohranjanje mehanizmov spremljanja 
za projekte in pobudo kot celoto
–  opravljanje ocen potreb skupaj s partnerskimi 
državami–  metodološka priprava
–  ustanovitev regionalnih sekretariatov, vključno  
z zagotavljanjem stalnih uslužbencev
–  pomoč pri vzpostavljanju struktur v partnerskih 
državah (nacionalne kontaktne točke, nacionalne 
ekipe)
–  priprava nacionalnih akcijskih načrtov skupaj  
s partnerskimi državami
–  organizacija regionalnih okroglih miz, ki zagotavljajo 
regionalno sodelovanje in pomagajo pri pripravi 
projektnih predlogov
25 Priloga Priloga VSeznam projektov, ki so v izvajanju v okviru pobude1
Številka 
projektaNazivObdobje
izvajanjaProračun  
v EURDržave/regije
(za kratice glej 
Prilogo  II)
PROJEKT 040Strengthening health laboratories to minimize potential biological risks  (krepitev zdravstvenih 
laboratorijev zaradi čim večjega zmanjšanja morebitnih bioloških tveganj)1. 1. 2014–  
31. 12. 20164 495 712 CA, ME, SEE
PROJEKT 039Strengthening health security at ports, airports and ground crossings  (krepitev varovanja 
zdravja v pristaniščih, na letališčih in kopenskih mejnih prehodih)23. 7. 2013–  
22. 7. 20151 500  000 CA, ME, NA, SEE
PROJEKT 038Export control outreach for dual use items  (ozaveščanje glede nadzora izvoza blaga z dvojno 
rabo)1. 1. 2014–  
31. 12. 20152 500  000 CA, ME
PROJEKT 037MEDILABSECURE – Establishment of networks of human and animal virology laboratories  
and of medical entomology  (vzpostavitev mrež viroloških laboratorijev za ljudi in živali  
ter medicinsko entomologijo)6. 1. 2014–  
5. 1. 20183 626 410 ME, NA, SEE
PROJEKT 036Further development and consolidation of the Mediterranean Programme for Intervention 
Epidemiology Training  (nadaljnji razvoj in utrditev sredozemskega programa za usposabljanje 
na področju intervencijske epidemiologije  – MediPIET)1. 1. 2014–  
31. 12. 20176 400  000 ME, NA, SEE
PROJEKT 035Management of hazardous chemical and biological waste  (ravnanje z nevarnimi kemičnimi  
in biološkimi odpadki) 1. 1. 2014–  
30. 6. 20173 871 800 A AF, NA
PROJEKT 034 Strengthening capacities in CBRN response and in chemical and medical emergency  (krepitev 
zmogljivosti za odzivanje na področju KBRJ ter na kemične nesreče in medicinske nujne 
primere)1. 1. 2014–  
31. 12. 20163 914 034 ME
PROJEKT 033 Strengthening the national CBRN legal framework and provision of specialized and technical 
training to enhance CBRN preparedness and response capabilities  (krepitev nacionalnega 
pravnega okvira za KBRJ področje ter zagotavljanje specialističnega in tehničnega 
usposabljanja za krepitev pripravljenosti in zmogljivosti odzivanja na področju KBRJ)15. 9. 2013–  
14. 9. 20162 699  069 AAF, ECA
PROJEKT 032 Establishment of a Mediterranean Programme for Intervention Epidemiology Training  
(vzpostavitev sredozemskega programa za usposabljanje na področju intervencijske 
epidemiologije  – MediPIET)1. 1. 2013–  
31. 12. 2014440  000 AAF, ME, NA, SEE
PROJEKT 031 Network of universities and institutes for raising awareness on dual‑use concerns of chemical 
materials  (mreža univerz in institutov za ozaveščanje o težavah z dvojno rabo kemičnih snovi)1. 1. 2013–
31. 12. 2014800 000 mednarodno
PROJEKT 030 Network of Excellence for Nuclear Forensics in South East Asia Region  (mreže odličnosti  
za jedrsko forenziko v  jugovzhodni Aziji)1. 1. 2013–
31. 12. 2014600 000 SEA
PROJEKT 029 Regional Human Resource Development for Nuclear Safety, Security, and Safeguards 
Management through a University Master’s Programme carried out in Thailand  (regionalni 
razvoj človeških virov za upravljanje jedrske varnosti, zaščite in varovalnih ukrepov 
z univerzitetnim magistrskim programom na Tajskem)1. 1. 2013–
31. 12. 2014340 000 SEA
PROJEKT 028 Supporting development of an integrated national security system for nuclear and radioactive 
materials  (podpora razvoju integriranega nacionalnega varnostnega sistema za jedrske  
in radioaktivne snovi)1. 1. 2013–
31. 12. 20141 000  000 SEA
PROJEKT 027 Bio‑risk management  (obvladovanje biološkega tveganja) 1. 1. 2013–
31. 12. 2014480 000 države v  SEA
PROJEKT 026 Prerequisite to strengthening CBRN national legal frameworks  (predpogoji za krepitev 
nacionalnih pravnih okvirov za KBRJ področje)1. 1. 2013–
31. 12. 2014300 000 Libanon, Tunizija
PROJEKT 025 Knowledge development and transfer of best practice on bio‑safety/bio‑security/bio‑risk 
management  (razvoj znanja in prenos najboljše prakse pri biološki varnosti/biološki zaščiti/
obvladovanju biološkega tveganja)1. 1. 2013–
31. 12. 2014480 000 ME
PROJEKT 024 Development of a methodology for RN materials detection, management and protection of the 
public  (razvoj metodologije za zaznavanje in obvladovanje radioaktivnih in jedrskih snovi  
ter varstvo javnosti)1. 1. 2013–
31. 12. 2014600 000Mavretanija, 
Maroko,
Senegal
PROJEKT 023 Building capacity to identify and respond to threats from chemical, biological, radiological and 
nuclear substances  (vzpostavljanje zmogljivosti za ugotavljanje grožnje kemičnih, bioloških, 
radioloških in jedrskih snovi in odzivanje nanje)1. 1. 2013–
31. 12. 2014500 000države Balkana,
ME, NA in SEA
1 http: //www.cbrn‑coe.eu/Projects.aspx .
26 Priloga
Številka 
projektaNazivObdobje
izvajanjaProračun  
v EURDržave/regije
(za kratice glej 
Prilogo  II)
PROJEKT 022 Provision of specialized technical training to enhance the first responders’ capabilities in case 
of CBRN incidents  (zagotavljanje specializiranega tehničnega usposabljanja za krepitev 
zmogljivosti tistih, ki se prvi odzovejo ob KBRJ incidentih)1. 1. 2013–
31. 12. 2014700 000 AAF , SEA
PROJEKT 021 Building regional border control capacity to identify and detect CRN materials  (vzpostavljanje 
regionalnih zmogljivosti za nadzor meja zaradi prepoznavanja in zaznavanja KRJ snovi)1. 1. 2013–
31. 12. 2014700 000 AAF , SEA
PROJEKT 019 Development of procedures and guidelines to create and improve secure information 
management systems and data exchange mechanisms for CBRN materials under regulatory 
control  (razvoj postopkov in smernic za vzpostavitev in izboljšanje sistemov za varno 
upravljanje informacij in mehanizmov za izmenjavo podatkov za KBRJ snovi pod regulativnim 
nadzorom)3. 1. 2013–
2. 1. 2015400 000 mednarodno
PROJEKT 018 International Network of universities and institutes for raising awareness on dual‑use concerns 
in bio‑technology  (mednarodna mreža univerz in institutov za ozaveščanje o težavah z dvojno 
rabo na biotehnološkem področju)1. 1. 2013–
31. 12. 2014399 719 mednarodno
PROJEKT 017 Establishing a National Response Plan in Ghana and Kenya for responding to unauthorized 
events involving chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) materials  (priprava 
nacionalnih načrtov za odzivanje v Gani in Keniji, namenjenih odzivanju na nedovoljene 
dogodke, povezane s kemičnimi, biološkimi in jedrskimi (KBRJ) snovmi)15. 5. 2013–
14. 5. 2015240 000 Gana in Kenija
PROJEKT 016 Supporting development of an integrated national nuclear security system  (podpora razvoju 
integriranega nacionalnega sistema za jedrsko varnost)1. 1. 2013–
31. 12. 2014400 000 NA
PROJEKT 015 Strengthening laboratory bio‑safety and bio‑security through development of a laboratory 
iso‑bank system  (krepitev biološke varnosti in biološke zaščite v laboratorijih z razvojem 
laboratorijskega sistema „ iso‑bank “)razpis
poteka480 000 države v  SEA
PROJEKT 014 Provision of specialized and technical training to enhance the first response capabilities 
(zagotavljanje specialističnega in tehničnega usposabljanja za krepitev zmogljivosti tistih,  
ki se prvi odzovejo ob incidentih) 4. 1. 2013–
3. 1. 2015400 000 SEE
PROJEKT 013 Capacity building and raising awareness for identifying and responding to threats from chemical, 
biological, radiological and nuclear materials in Sub Saharan African countries  (vzpostavljanje 
zmogljivosti in ozaveščanje v zvezi z ugotavljanjem grožnje kemičnih, bioloških, radioloških 
in jedrskih snovi in odzivanjem nanje v državah podsaharske Afrike)1. 1. 2013–
31. 12. 2014319 924 ECA
PROJEKT 012 Sharing experience between EU and South East Asian countries on the reinforcement of 
legislations and regulations in the field of bio‑safety and bio‑security, as well as relevant 
laboratories management systems through Regional Centre of Excellence ‑ phase 2  (izmenjava 
izkušenj med državami EU in jugovzhodne Azije o krepitvi zakonodaje in predpisov na 
področju biološke varnosti in biološke zaščite ter relevantnih sistemov za upravljanje 
laboratorijev preko regionalnega centra odličnosti – faza 2)4. 1. 2013–  
3. 1. 2015320 000 države v  SEA
PROJEKT 011 Promoting good practice and inter‑agency procedures for assessing the risks of chemical, 
biological, radiological and nuclear misuse  (spodbujanje dobre prakse in medagencijskih 
postopkov za ocenjevanje tveganj kemične, biološke, radiološke in jedrske zlorabe)1. 1. 2013–
31. 12. 20141 915 452države v NA,  
na Balkanu,
v ME, SEA
PROJEKT 010 Development of e‑learning courses for CBRN risk mitigation  (razvoj tečajev e‑učenja na 
področju blaženja KBRJ tveganj)1. 1. 2013–
31. 12. 2014388 451 mednarodno
PROJEKT 009 National Response Plan in Lebanon for CBRN Events  (nacionalni načrt za odzivanje na dogodke, 
povezane s KBRJ, v Libanonu)1. 1. 2013–
31. 12. 2014159 900 Libanon
PROJEKT 008 Prerequisite to strengthening CBRN national legal frameworks  (predpogoji za krepitev 
nacionalnih pravnih okvirov za KBRJ področje)1. 1. 2013–
31. 12. 2014800 000 države v  SEA
PROJEKT 007 Guidelines, procedures and standardisation on bio‑safety/bio‑security  (smernice, postopki  
in standardizacija pri biološki varnosti/biološki zaščiti)1. 1. 2013–
31. 12. 20141 199 576države v SEA,  
na Balkanu,
Moldavija
PROJEKT 006 Knowledge development and transfer of best practice on chemical and biological waste 
management  (razvoj znanja in prenos najboljše prakse pri ravnanju s kemičnimi in biološkimi 
odpadki)1. 1. 2013–
31. 12. 2014480 000 SEAPriloga V
27 Priloga
Številka 
projektaNazivObdobje
izvajanjaProračun  
v EURDržave/regije
(za kratice glej 
Prilogo  II)
PROJEKT 005 Knowledge development and transfer of best practice on CBRN import/export monitoring   
(razvoj znanja in prenos najboljše prakse pri spremljanju KBRJ uvoza/izvoza)1. 1. 2013–
31. 12. 20141 440 000 AAF, CA, ME, NA
PROJEKT 004 Knowledge development and transfer of best practice on inter‑agency CBRN response   
(razvoj znanja in prenos najboljše prakse glede medagencijskega odzivanja na KBRJ)1. 1. 2013–
31. 12. 2014959 675 SEA, SEE
PROJEKT 003 Knowledge development and transfer of best practice on bio‑safety/bio‑security/bio‑risk 
management  (razvoj znanja in prenos najboljše prakse pri biološki varnosti/biološki zaščiti/
obvladovanju biološkega tveganja)1. 1. 2013–
31. 12. 20141 920 000 AAF, NA, SEA, SEE
PROJEKT 002 Building capacity to identify and respond to threats from chemical, biological, radiological and 
nuclear substances  (vzpostavljanje zmogljivosti za ugotavljanje grožnje kemičnih, bioloških, 
radioloških in jedrskih snovi in odzivanje nanje)1. 1. 2013–
31. 12. 2014160 000 države Balkana
PROJEKT 001 Identification and strengthening forensic capacities in the area of prevention of organized 
crime and illicit trafficking of chemical agents, including training and equipment for front line 
customs officers  (ugotavljanje in krepitev forenzičnih zmogljivosti na področju preprečevanja 
organiziranega kriminala in nedovoljenega prometa s kemičnimi agensi, vključno 
z usposabljanjem in opremo za carinske uradnike, ki neposredno delajo na tem področju)1. 1. 2013–
31. 12. 2014640 000 države Balkana
PILOTNI 
PROJEKT 2 Pilotni projekt 2 –  Reinforcement of legislations and regulations in the field of bio‑safety, 
bio‑security and laboratory management systems  (okrepitev zakonodaje in predpisov na 
področju biološke varnosti in biološke zaščite ter relevantnih sistemov za upravljanje 
laboratorijev)1. 1. 2011–
30. 11. 2012375 000 države v  SEA
PILOTNI 
PROJEKT 1 Pilotni projekt 1 – Capacity building in countering illicit nuclear trafficking  (vzpostavljanje 
zmogljivosti na področju boja proti nedovoljenemu prometu z jedrskimi snovmi)1. 1. 2011–
30. 6. 2012375 000 države v  SEAPriloga V
28
IX
Komisija in Unicri zagotavljata različno, a dopol ‑
njujočo podporo programa za pobudo. Skupina 
za upravljanje zagotavlja podporo za vprašanja 
upravljanja, kot in kadar je to potrebno. Pomoč na 
kraju samem bo zagotovljena za številne regionalne 
sekretariate, zlasti za tiste, ki delujejo v državah 
pristopnicah, državah kandidatkah in sosednjih 
državah.
Zdaj ko so vzpostavljene mreže, namerava Komisija 
izboljšati tehnične zmogljivosti, kjer se to lahko 
najbolje izkoristi. Delegacije EU imajo vse pomemb ‑
nejšo vlogo pri podpori pobude. Zdaj ko je vzposta ‑
vljena prostovoljna osnova za sodelovanje od spo ‑
daj navzgor, se lahko uporabi podpora delegacij, ne 
da bi veljala za gonilo regionalnega sodelovanja.
X
Razlika v zmogljivosti partnerskih držav, da razvi ‑
jejo pobudo, je povzročila nekoliko neenakomeren 
razvoj.
XI
Komisija in ESZD se zahvaljujeta Računskemu sodi ‑
šču za priporočila, ki bodo okrepila notranja priza ‑
devanja za izboljšanje pobude.Povzetek
VII
Komisija in ESZD pozdravljata sklepe Računskega 
sodišča in se strinjata, da je treba nekatere ele ‑
mente pobude finalizirati. Dober napredek je bil 
dosežen pri izvajanju pobude, ki temelji na prosto ‑
voljnem pristopu od spodaj navzgor, za katerega 
bo potreben čas, da se bo dosegla raven zrelosti, 
in katerega bi bilo treba stalno nadalje razvijati. 
Uporabljajo se vsa potrebna orodja, npr. vzposta ‑
vitev potrebnih struktur v večini regij, organizacija 
okroglih miz, vprašalnik za ocenjevanje potreb, 
financiranje projektov v različnih regijah, ukrepi za 
spremljanje izvajanja in ocenjevanja projektov ter 
različna orodja za prepoznavnost. Poleg tega se 
organizirajo redna srečanja s partnerskimi državami, 
izvajalskimi agencijami in mednarodnimi organiza ‑
cijami ter kontaktnimi točkami držav članic EU. Prvi 
nacionalni akcijski načrti se razvijajo v petih pilotnih 
državah. Z drugimi prizadevanji se privabljajo doda ‑
tne partnerske države k sodelovanju v programu. 
Več kot 20 novih partnerskih držav je izrazilo zani ‑
manje za sodelovanje v programu. Ob upoštevanju 
vseh teh elementov in mrež, ki so bile ustvarjene, 
lahko pobuda doseže višje ravni pri zagotavljanju 
boljše varnosti in obvladovanju tveganja za EU in 
sodelujoče države.
VIII
Pobuda poleg izpolnjevanja ciljev evropske varno ‑
stne strategije in strategije EU za boj proti krimi ‑
nalnim dejavnostim, ki so povezane z neširjenjem 
orožja za množično uničevanje, zmanjšuje tvega ‑
nja kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih (v 
nadaljnjem besedilu: CBRN) groženj, ki jih povzroči 
človek ali pa so naravnega izvora. Pri obstoju tve ‑
ganj orožja za množično uničevanje pobuda krepi 
ukrepe za preprečevanje širjenja, glede na geo ‑
grafsko področje uporabe pobude pa je podpora 
zagotovljena tudi pri pojavu širših CBRN tveganj.Odgovor Evropske službe za  
zunanje delovanje in Komisije
Odgovor Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije29
34
Vse dejavnosti v okviru pobude so na prostovoljni 
osnovi. Partnerske države se odločijo, ali želijo 
razviti nacionalni akcijski načrt na področju CBRN 
ali ne.
35
Projekt financiranja sam po sebi ni odvisen od 
izvedbe vprašalnika za ocenjevanje potreb in/
ali vzpostavitve nacionalnega akcijskega načrta. 
V nekaterih primerih Komisija ukrepa na podlagi 
posebnih zahtev partnerskih držav, da je treba rešiti 
nujen prednostni problem v povezavi s potrebami 
za zmanjšanje CBRN tveganja.
36
Izvajalske agencije so projekte predlagale samo 
v začetnih fazah pobude. To se je dogajalo, ko 
so obstajale nujne in očitne potrebe, ki jih je bilo 
mogoče pričakovati, medtem ko so bili vidiki 
pobude od spodaj navzgor v začetnih fazah razvoja.
37
Po prvih izkušnjah so bili sprejeti številni ukrepi za 
izboljšanje komunikacije s partnerskimi državami 
o zahtevah po kakovosti projektov, povezanih 
s CBRN, ki so upravičeni do financiranja EU. O ciljih 
in merilih za financiranje se zdaj redno razpravlja 
na sejah okroglih miz v regijah, na srečanju z vodji 
regio  nalnih sekretariatov ter na srečanju z nacio ‑
nalnimi kontaktnimi točkami CBRN. Predhodno 
prejeti predlogi projektov so bili pogosto preveč 
omejeni na področju uporabe in pogosto samo 
nacionalnega, ne pa regionalnega značaja. Skupno 
raziskovalno središče je podrobno spremljalo vse 
spremembe predlogov projektov. Vsi prvotni pred ‑
logi projektov so v registru in se lahko kadar koli 
ponovno pregledajo.Ugotovitve
21
Prostovoljni pristop pobude od spodaj navzgor 
velja za model spodbujanja sodelovanja pri kom ‑
pleksnih vprašanjih, povezanih z varnostjo.
26
Izbira regij je bila rezultat celovitega pristopa, pri 
čemer so ESZD, Komisijo in države regij podpirale 
države članice EU, ki so pri izbiri sodelovale s poši ‑
ljanjem strokovnjakov, ki jih je plačala Komisija.
Očitno je, da je bila prednost dana državam pristo ‑
pnicam in državam kandidatkam ter državam, ki so 
vključene v sosedsko politiko EU. Pomena tveganj in 
groženj v drugih regijah se ne sme podcenjevati, kot 
je pokazala nesreča v Fukušimi in nedavni izbruh 
ebole ter pandemij, ki izvirajo iz jugovzhodne Azije. 
Pobuda je prožna, kar omogoča njen učinkovit 
odziv na svetovne in nastajajoče grožnje.
27
Pomoč na kraju samem bo zagotovljena za številne 
regionalne sekretariate, zlasti za tiste, ki delujejo 
v državah pristopnicah, državah kandidatkah in 
sosednjih državah. Sprejemajo se ukrepi, ki bodo 
olajšali ta proces.
28
To je prednostna naloga nadaljnjih ukrepov za ESZD 
in EuropeAid, razvijamo pa orodja, ki bodo delega ‑
cijam in veleposlaništvom držav članic omogočila, 
da bodo lažje podprli pobudo.
29
Razlika v zmogljivosti partnerskih držav, da razvi ‑
jejo pobudo, je povzročila nekoliko neenakomeren 
razvoj. Dajanje prednosti nekaterim regijam na 
podlagi prednostnih nalog EU v zvezi z varnostjo in 
zmogljivosti partnerjev je bil pristop, s katerim je bil 
obravnavan ta posebni okvir izvajanja.
Odgovor Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije30
Sklepne ugotovitve in priporočila
50
Komisija in ESZD pozdravljata poročilo Računskega 
sodišča o centrih odličnosti EU CBRN. Potreben je 
pristop, ki temelji na povpraševanju, in regionalni 
pristop, ki je zelo koristen za naše institucije.
51 (a) 
Sklepe Računskega sodišča pozdravljamo. Obstajajo 
elementi pobude, ki jih je treba finalizirati. Dober 
napredek je bil dosežen pri izvajanju pobude, ki 
temelji na prostovoljnem pristopu od spodaj nav ‑
zgor, za katerega bo potreben čas, da se bo dosegla 
raven zrelosti, in ki bi ga bilo treba stalno nadalje 
razvijati. Uporabljajo se vsa potrebna orodja, npr. 
vzpostavitev potrebnih struktur v večini regij, 
organizacija okroglih miz, vprašalnik za ocenjevanje 
potreb, financiranje projektov v različnih regijah, 
ukrepi za spremljanje izvajanja in ocenjevanja pro ‑
jektov ter različna orodja za prepoznavnost. Poleg 
tega se organizirajo redna srečanja s partnerskimi 
državami, izvajalskimi agencijami in mednarodnimi 
organizacijami ter kontaktnimi točkami držav članic 
EU. Prvi nacionalni akcijski načrti se razvijajo v petih 
pilotnih državah. Z drugimi prizadevanji se priva ‑
bljajo dodatne partnerske države k sodelovanju 
v programu. Več kot 20 novih partnerskih držav 
je izrazilo zanimanje za sodelovanje v programu. 
Ob upoštevanju vseh teh elementov in mrež, ki so 
bile ustvarjene, lahko pobuda doseže višje ravni 
pri zagotavljanju boljše varnosti in obvladovanju 
tveganja za EU in sodelujoče države.38
V primerjavi z drugimi programi so roki razmeroma 
kratki zaradi tako imenovanega pravila N+1, ki se 
uporablja za pobudo. V povprečju se projekt začne 
15 mesecev po sklepu Komisije o letnem delovnem 
programu.
40
Izboljšanje prepoznavnosti pobude EU ostaja 
pomembna prednostna naloga Komisije in ESZD.
41
Sprejetih je bilo tudi nekaj ukrepov za spodbujanje 
večje udeležbe partnerskih držav pri delu, na primer 
s predlogi za konzorcije, odgovorne za izvajanje, da 
se vključi lokalno strokovno znanje.
Skupni odgovor na odstavka 42 in 43
Ponovna vzpostavitev usklajevalnega odbora bi 
morala olajšati širše sodelovanje ter bi se morala 
osredotočiti na strateške usmeritve in težave pri 
izvajanju. Oblika je lahko različna, ker je treba v raz ‑
pravah z izvajalskimi partnerji, npr. Unicri, upošte ‑
vati finančne uredbe Komisije.
Vendar je še vedno potrebno dvostransko sode ‑
lovanje, da bi se podrobno razpravljalo o neka ‑
terih vprašanjih, npr. o pogodbenih in finančnih 
vprašanjih.
45
Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za usklajeva ‑
nje dejavnosti EU na področju CBRN znotraj in zunaj 
Evropske unije.
Usklajevanje poteka v različnih forumih, npr. akcijski 
načrt EU na področju CBRN, različni delovni odbori 
na ravni Sveta, globalno partnerstvo G8/G7 (ki vklju ‑
čuje glavne stranke in partnerje, vključno s tistimi 
iz mednarodnih organizacij: IAEA; Svetovna zdrav ‑
stvena organizacija, Odbor 1540; OPCW, ISTC in 
STCU) ali Svetovna pobuda za boj proti jedrskemu 
terorizmu (pobuda, ki sta jo vzpostavili Ruska 
federacija in Združene države Amerike). Zaradi teh 
dejavnosti usklajevanja ima Komisija globalen pre ‑
gled v največjem možnem obsegu.
Odgovor Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije31
53 Prva alinea
Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. Konzor ‑
ciji, odgovorni za izvajanje, se spodbujajo, da bi 
v izvedbo projektov vključili lokalno strokovno 
znanje.
53 Druga alinea
Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. V primerjavi 
z drugimi programi so roki razmeroma kratki zaradi 
tako imenovanega pravila N+1, ki se uporablja za 
pobudo. V povprečju se projekt začne 15 mesecev 
po sklepu Komisije o letnem delovnem programu. 
Komisija si bo prizadevala za nadaljnje zmanjšanje 
časovne vrzeli.
53 Tretja alinea
Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. Usklajevalni 
odbor, ki se osredotoča na strateška vprašanja in 
težave pri izvajanju, bo ponovno vzpostavljen. Nje ‑
gova oblika je lahko različna, ker je treba v razpra ‑
vah z izvajalskimi partnerji, npr. Unicri, upoštevati 
finančne uredbe Komisije.51 (b)
Komisija in Unicri zagotavljata različno, a dopol ‑
njujočo podporo programa za pobudo. Skupina 
za upravljanje zagotavlja podporo za vprašanja 
upravljanja, kot in kadar je to potrebno. Pomoč na 
kraju samem bo zagotovljena za številne regionalne 
sekretariate, zlasti za tiste, ki delujejo v državah 
pristopnicah, državah kandidatkah in sosednjih 
državah.
Zdaj ko so vzpostavljene mreže, namerava Komisija 
izboljšati tehnične zmogljivosti, kjer se to lahko 
najbolje izkoristi. Delegacije EU imajo vse pomemb ‑
nejšo vlogo pri podpori pobude. Zdaj ko je vzposta ‑
vljena prostovoljna osnova za sodelovanje od spo ‑
daj navzgor, se lahko uporabi podpora delegacij.
51 (c)
V nekaterih pogledih je bil različen napredek neiz ‑
ogiben, vendar je zdaj, ko so vzpostavljena orodja, 
izvajanje programa bolj enotno, čeprav bo napre ‑
dek po regijah ostal različen. Preučujejo se načini, 
kako zagotoviti, da bi se dobro dvostransko sode ‑
lovanje med organi odločanja in dobro dvostran ‑
sko sodelovanje med izvajalskimi partnerji lahko 
razširilo na vse štiri organe.
52 Prva alinea
Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. Pobuda je 
prožna, kar omogoča njen učinkovit odziv na sve ‑
tovne in nastajajoče grožnje.
52 Druga alinea
Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. Pomoč na 
kraju samem bo zagotovljena za številne regionalne 
sekretariate, zlasti za tiste, ki delujejo v državah pri ‑
stopnicah, državah kandidatkah in sosednjih drža ‑
vah. Sprejmejo se ukrepi, ki bodo olajšali ta proces.
52 Tretja alinea
Komisija in ESZD sprejmeta priporočilo. To je pred ‑
nostna naloga nadaljnjih ukrepov za ESZD in Komi ‑
sijo, razvijamo pa orodja, ki bodo delegacijam in 
veleposlaništvom držav članic omogočila, da bodo 
lažje podprli pobudo.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ‑AB‑14‑017‑SL‑N ISSN 1977 ‑5784
Evropska unija je maja 2010 uvedla pobudo za 
centre odličnosti na področju kemičnih, 
bioloških, radioloških in jedrskih snovi (KBRJ). 
Pobuda je zasnovana za krepitev institucionalne 
zmogljivosti držav, ki niso članice EU, za blaženje 
KBRJ tveganj, ki bi lahko pomenila grožnjo  
za EU, če se z njimi ne bi spopadali.
Sodišče je pri reviziji ocenilo, ali lahko pobuda za 
centre odličnosti EU za KBRJ uspešno prispeva 
k blaženju tovrstnih tveganj iz držav zunaj EU. 
Prišlo je do zaključka, da lahko uspešno prispeva 
k blaženju kemičnih, bioloških, radioloških in 
jedrskih tveganj iz držav zunaj EU, vendar je 
treba nekatere elemente še dokončno oblikovati. 
Sodišče izreka številna priporočila, ki bi jih morali 
Evropska služba za zunanje delovanje in Komisija 
upoštevati pri nadaljnjem razvoju pobude  
in zagotovitve njene trajnosti.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE