OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Povezovanje finančnih trgov EU temelji zlasti na direktivi o trgih finančnih instrumentov, ki se uporablja od novembra 2007. Sprejeta je bila po Lamfalussyjevem postopku[1] ter vključuje okvirno direktivo (Direktiva 2004/39/ES)[2], izvedbeno direktivo (Direktiva 2006/73/ES)[3] in izvedbeno uredbo (Uredba št. 1287/2006)[4]. Direktiva o trgih finančnih instrumentov vzpostavlja regulativni okvir za izvajanje investicijskih storitev v zvezi s finančnimi instrumenti (npr. posredništvo, svetovanje, trgovanje, upravljanje portfeljev, izvedba prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov itd.), ki jih opravljajo banke in investicijska podjetja, ter za delovanje organiziranih trgov, ki jih upravljajo upravljavci trga. Poleg tega določa pooblastila in obveznosti nacionalnih pristojnih organov v zvezi s temi posli.

Splošni cilj je izboljšati povezovanje, konkurenčnost in učinkovitost finančnih trgov EU. V praksi to pomeni odpravo možnosti, da države članice zahtevajo, da se celotno trgovanje s finančnimi instrumenti izvaja na posebnih borzah, poleg tega je omogoča vseevropsko konkurenco med tradicionalnimi borzami in drugimi mesti. Bankam in investicijskim podjetjem zagotovlja tudi večje možnosti za opravljanje investicijskih storitev v EU ob upoštevanju organizacijskih zahtev in zahtev glede poročanja ter celovitih pravil za zagotovitev zaščite vlagateljev.

Po treh letih in pol veljavnosti navedene direktive je mogoče ugotoviti, da se je povečala konkurenca med mesti trgovanja s finančnimi instrumenti ter da imajo vlagatelji večjo izbiro glede izvajalcev storitev in razpoložljivih finančnih instrumentov, pri čemer je k temu prispeval tudi tehnološki napredek. Na splošno so se stroški poslovanja zmanjšali, trgi pa so bolj povezani[5].

Vendar je nastalo nekaj težav. Prvič, zaradi bolj konkurenčnega okolja so se pojavili novi izzivi. Prednosti večje konkurence niso enakovredno porazdeljene med vse udeležence na trgu in se ne vedno prenesejo na končne male ali velike vlagatelje. Zaradi razdrobljenosti trga kot posledice konkurence je postalo trgovanje bolj zapleteno, zlasti glede zbiranja podatkov o trgovanju. Drugič, z razvojem trga in tehnološkim razvojem so nekatere določbe direktive o trgih finančnih instrumentov postale zastarele. To ogroža skupni interes, da se zagotovijo pregledni enaki konkurenčni pogoji za mesta trgovanja in investicijska podjetja. Tretjič, finančna kriza je razkrila pomanjkljivosti pri urejanju instrumentov, ki niso delnice in s katerimi trgujejo zlasti poklicni vlagatelji. Prejšnje predpostavke, da čim manjše stopnje preglednosti, nadzora in zaščite vlagateljev pri tem trgovanju več prispevajo k učinkovitosti trga, ne veljajo več. Poleg tega je treba zaradi hitrih inovacij in vedno bolj zapletenih finančnih instrumentov zagotoviti visoko stopnjo zaščite vlagateljev, ki ustreza najnovejšemu razvoju. Čeprav so bila celovita pravila iz direktive o trgih finančnih instrumentov med finančno krizo na splošno utemeljena, je treba zagotoviti njihovo ciljno usmerjeno in hkrati ambiciozno izboljšanje.

Zato je revizija direktive o trgih finančnih instrumentov bistven del reform za vzpostavitev varnejšega, trdnejšega, preglednejšega in odgovornejšega finančnega sistema, ki deluje v korist gospodarstva in družbe kot celote, po finančni krizi ter za zagotovitev bolj povezanega, učinkovitega in konkurenčnega finančnega trga EU[6]. Poleg tega je bistvena za izpolnitev obveznosti, določene v okviru skupine G-20[7], glede obravnave manj reguliranih in bolj nejasnih delov finančnega sistema ter izboljšanja organizacije, preglednosti in nadzora različnih tržnih segmentov, zlasti tržnih segmentov za instrumente, s katerimi se trguje predvsem na prostem trgu[8], pri čemer dopolnjuje zakonodajni predlog o izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov[9].

Ciljno usmerjeno izboljšanje je potrebno tudi zaradi izboljšanja nadzora in preglednosti trgov izvedenih finančnih instrumentov na blago, da se zagotovi njihova funkcija pri varovanju pred tveganjem in učinkovitem oblikovanju cen, ter ob upoštevanju razvoja tržnih struktur in tehnologije zaradi zagotovitve poštene konkurence in učinkovitih trgov. Poleg tega so potrebne določene spremembe okvira zaščite vlagateljev, pri katerih se upoštevajo razvijajoče se prakse in s katerimi se okrepi zaupanje vlagateljev.

EU se je v skladu s priporočili de Larosièrove skupine ter sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve[10] zavezala, da bo po potrebi zmanjšala diskrecijske pravice držav članic iz direktiv EU o finančnih storitvah. To je skupna smernica za vsa področja, ki jih zajema revizija direktive o trgih finančnih instrumentov, pri čemer bo prispevala k določitvi enotnih pravil za finančne trge EU, nadaljnjemu oblikovanju enakih konkurenčnih pogojev za države članice in udeležence na trgu, izboljšanju nadzora in uveljavljanja, zmanjšanju stroškov za udeležence na trgu ter izboljšanju pogojev dostopa in okrepitvi konkurenčnosti finančnega sektorja EU na svetovni ravni.

Zato je predlog za spremembo direktive o trgih finančnih instrumentov razdeljen na dva dela. V uredbi so določene zahteve v zvezi z razkritjem podatkov o preglednosti trgovanja javnosti in razkritjem podatkov o poslih pristojnim organom, odpravi ovir za nediskriminatorni dostop do klirinškega sistema, obveznem trgovanju z izvedenimi finančnimi instrumenti na organiziranih mestih, posebnih nadzornih ukrepih glede finančnih instrumentov in pozicij v izvedenih finančnih instrumentih ter opravljanju storitev s strani podjetij iz tretjih držav, ki nimajo podružnice. V Direktivi so spremenjene posebne zahteve v zvezi z opravljanjem investicijskih storitev, področje uporabe izjem iz sedanje direktive, organizacijske zahteve in zahteve v zvezi s poslovanjem za investicijska podjetja, organizacijske zahteve za mesta trgovanja, določbe o dovoljenju in obveznosti v zvezi s stalnim razkritjem, ki se uporabljajo za ponudnike podatkovnih storitev, pooblastila pristojnih organov, ter sankcije in pravila, ki se uporabljajo za podjetja tretjih držav, ki poslujejo prek podružnice.

REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

Pobuda je rezultat obsežnega in stalnega dialoga in posvetovanja z vsemi glavnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z regulativnimi organi za vrednostne papirje, vsemi vrstami udeležencev na trgu, vključno z izdajatelji in neprofesionalnimi vlagatelji. Upoštevana so stališča, predložena v okviru javnega posvetovanja, ki je potekalo od 8. decembra 2010 do 2. februarja 2011[11], ter obsežne in dobro obiskane dvodnevne javne predstavitve mnenj, ki je potekala 20. in 21. septembra 2010[12], ter prispevki z obsežnih srečanj z različnimi skupinami zainteresiranih strani, ki so potekala od decembra 2009. V predlogu so upoštevane tudi ugotovitve in analiza iz zadevnih dokumentov ter tehnični nasveti, ki jih je objavil Odbor evropskih zako[pic]nodajalcev za vrednostne papirje, ki ga je nadomestil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA)[13].

Poleg tega sta bili pri zunanjih svetovalnih podjetjih kot priprava na revizijo direktive o trgih finančnih instrumentov naročeni dve študiji[14]. V prvi študiji, ki je bila 10. februarja 2010 naročena pri podjetju PriceWaterhouseCoopers in jo je Komisija prejela 13. julija 2010, je bilo obravnavano zlasti zbiranje podatkov o tržnih dejavnostih in drugih vprašanjih, povezanih z direktivo o trgih finančnih instrumentov. Druga študija, ki je bila 21. julija 2010 na podlagi javnega razpisa naročena pri podjetju Europe Economics in jo je Komisija prejela 23. junija 2011, je vključevala analizo stroškov in koristi različnih možnosti politike, ki jih je treba upoštevati pri reviziji direktive o trgih finančnih instrumentov.

Komisija je v skladu s politiko „boljše priprave zakonodaje“ izvedla oceno učinka za različne možnosti politike. Možnosti politike so bile ocenjene na podlagi različnih meril: preglednosti delovanja trga za regulativne organe in udeležence na trgu, zaščite in zaupanja vlagateljev, enakih konkurenčnih pogojev za mesta trgovanja in sisteme trgovanja v EU ter stroškovne učinkovitosti, tj. v kakšnem obsegu se z možnostmi stroškovno učinkovito in uspešno dosežejo zastavljeni cilji in omogoči delovanje trgov vrednostnih papirjev. Ocenjuje se, da bodo zaradi revizije direktive o trgih finančnih instrumentov nastali enkratni stroški za skladnost v znesku od 512 milijonov EUR do 732 milijonov EUR ter tekoči stroški v znesku od 312 milijonov EUR do 586 milijonov EUR. To pomeni, da učinek enkratnih stroškov znaša od 0,10 % do 0,15 % skupnih stroškov poslovanja v bančnem sektorju EU, učinek tekočih stroškov pa od 0,06 % do 0,12 % navedenih skupnih stroškov. Ti stroški so precej nižji od stroškov ob uvedbi direktive o trgih finančnih instrumentov. Učinki enkratnih stroškov zaradi uvedbe direktive o trgih finančnih instrumentov so bili ocenjeni na 0,56 % (banke za poslovanje z občani in hranilnice) in 0,68 % (investicijske banke) skupnih stroškov poslovanja, medtem ko so bili tekoči stroški za skladnost ocenjeni na 0,11 % (banke za poslovanje z občani in hranilnice) do 0,17 % (investicijske banke) skupnih stroškov poslovanja.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Pravna podlaga

Predlog temelji na členu 114(1) PDEU, ki je pravna podlaga za sprejetje uredbe, ki opredeljuje enotne določbe za delovanje notranjega trga.

Medtem ko Direktiva obravnava zlasti dostop podjetij do gospodarske dejavnosti in temelji na členu 53 PDEU, je treba zaradi potrebe po enotnih pravilih o opravljanju takšnih gospodarskih dejavnosti uporabiti drugo pravno podlago, ki omogoča oblikovanje uredbe.

Uredba je potrebna, da se ESMA dodelijo posebna neposredna pooblastila za poseganja v zvezi s produkti in upravljanje pozicij. Na področjih preglednosti trgovanja in poročanja o poslih je uporaba pravil pogosto odvisna od številčnih pragov in posebnih identifikacijskih oznak. Kakršno koli odstopanje na nacionalni ravni bi povzročilo izkrivljanje trga in regulativno arbitražo ter s tem preprečilo vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev. S sprejetjem uredbe se zagotovi, da se navedene zahteve neposredno uporabljajo za investicijska podjetja, in prispeva k vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev, ker se tako prepreči določitev različnih nacionalnih zahtev zaradi prenosa Direktive v nacionalno zakonodajo.

Poleg tega bi na podlagi predlagane uredbe investicijska podjetja na vseh trgih EU večinoma upoštevala enaka pravila, ki temeljijo na enotnem pravnem okviru, zato bi se povečala pravna varnost in znatno olajšale dejavnosti podjetij, ki poslujejo v različnih državah. Z uredbo bi lahko EU morebitne prihodnje spremembe izvajala hitreje, ker lahko spremembe začnejo veljati skoraj takoj po sprejetju. Zato bi lahko EU izpolnila mednarodno dogovorjene roke za izvajanje in upoštevala pomemben razvoj trga.

Subsidiarnost in sorazmernost

V skladu z načelom subsidiarnosti (člen 5(3) PDEU) se ukrepi na ravni EU sprejmejo le, če države članice zastavljenih ciljev ne morejo zadovoljivo doseči same, ampak jih je mogoče zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa uspešneje uresničiti na ravni EU.

Večino tem, obravnavanih pri reviziji, vključuje že sedanji pravni okvir direktive o trgih finančnih instrumentov. Poleg tega so finančni trgi čezmejni in se v tem smislu še širijo. Glede na to morajo biti pogoji, v skladu s katerimi lahko podjetja in upravljavci konkurirajo med sabo, ne glede na to, ali gre za pravila o preglednosti pred trgovanjem in po njem, zaščiti vlagateljev ali oceni in nadzoru tveganja s strani udeležencev na trgu, v različnih državah enaki in so zdaj glavna tema v zvezi z direktivo o trgih finančnih instrumentov. Zdaj je treba na evropski ravni sprejeti ukrepe za posodobitev in spremembo regulativnega okvira iz direktive o trgih finančnih instrumentov, da se upošteva razvoj na finančnih trgih od njene uveljavitve. Izboljšave glede povezovanja ter učinkovitosti finančnih trgov in storitev v Evropi, ki so že dosežene z direktivo, bi bile tako podprte z ustreznimi prilagoditvami, s tem pa bi se zagotovila izpolnitev ciljev trdnega regulativnega okvira za enotni trg. Nacionalno posredovanje posamezne države bi bilo zaradi tega povezovanja precej manj učinkovito ter bi povzročilo razdrobitev trgov, s tem pa regulativno arbitražo in izkrivljanje konkurence. Različne stopnje preglednosti trga ali zaščite vlagateljev v državah članicah bi povzročile razdrobitev trgov, ogrozile likvidnost in učinkovitost ter prispevale k škodljivi regulativni arbitraži.

Pri izvajanju novih pravnih predlogov bi bil ključen tudi Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). Eden od namenov ustanovitve Evropskega organa je dodatno okrepiti delovanje enotnega trga za vrednostne papirje, pri čemer so nova pravila na ravni Unije potrebna, da se ESMA dodelijo vsa ustrezna pooblastila.

V predlogu se v celoti upošteva načelo sorazmernosti, saj zadošča za izpolnitev ciljev in ne presega okvirov, ki so za to potrebni. Predlog je združljiv tudi z načelom sorazmernosti , ker upošteva ustrezno ravnovesje med zadevnim javnim interesom in stroškovno učinkovitostjo ukrepa. Zahteve, ki jih morajo upoštevati različne strani, so natančno opredeljene. Pri njihovi določitvi je bilo na splošno upoštevano dejstvo, da je treba zagotoviti ravnovesje med zaščito vlagateljev, učinkovitostjo trgov in stroški v sektorju. V zvezi z novimi pravili glede preglednosti, ki bi se uporabljala za trge obveznic in izvedenih finančnih instrumentov, se pri reviziji kot prednostna možnost na primer zagovarja natančno opredeljena ureditev, pri kateri so upoštevane posebne značilnosti posameznega razreda sredstev in posamezne vrste izvedenih finančnih instrumentov, če je možno.

Skladnost s členoma 290 in 291 PDEU

Komisija je 23. septembra 2009 sprejela predloge uredb o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (EBA), Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA). V zvezi s tem želi Komisija opozoriti na izjave v zvezi s členoma 290 in 291 PDEU, ki jih je dala ob sprejetju uredb o ustanovitvi evropskih nadzornih organov: „Komisija v zvezi s postopkom sprejemanja regulativnih standardov poudarja edinstven značaj sektorja finančnih storitev, ki izhaja iz Lamfalussyjeve strukture in je izrecno priznan v izjavi št. 39 k PDEU. Vendar ima Komisija resne dvome o tem, ali so omejitve glede njene vloge pri sprejemanju delegiranih aktov in izvedbenih ukrepov v skladu s členoma 290 in 291 PDEU.“

Podrobna obrazložitev predloga

Splošna obrazložitev – enaki konkurenčni pogoji

Osrednji cilj predloga je zagotoviti, da vse organizirano trgovanje poteka na organiziranih mestih trgovanja: na organiziranih trgih, v večstranskih sistemih trgovanja (MTF) in organiziranih trgovalnih sistemih (OTF). Za vsa ta mesta se bodo uporabljale enake zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem. Prav tako so za vsa tri mesta določene skoraj enake zahteve v zvezi z organizacijskimi vidiki in nadzorom trga. S tem bodo pri funkcionalno podobnih dejavnostih, ki povezujejo trgovske interese tretjih oseb, zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji. Vendar je treba upoštevati, da bodo zahteve po preglednosti natančno opredeljene za različne vrste instrumentov, zlasti lastniške instrumente, obveznice in izvedene finančne instrumente, ter za različne vrste trgovanja, zlasti sistem za povezovanje naročil in sistem na podlagi kotacij.

Na vseh treh mestih je upravljavec platforme nevtralen. Za organizirane trge in večstranske sisteme trgovanja je značilno nediskrecijsko izvajanje poslov. To pomeni, da se posli izvajajo v skladu s predhodno določenimi pravili. Poleg tega je vzpostavljena konkurenca glede omogočanja dostopa različnim članom, če izpolnjujejo pregleden sklop meril.

Upravljavec OTF lahko v določeni meri presodi, kako bo posel izveden. Zato zanj veljajo zahteve o zaščiti vlagateljev, poslovanju in najboljši izvedbi, ki jih mora upoštevati v razmerju do strank, ki uporabljajo platformo. Čeprav morajo biti pravila o dostopu in metodologiji izvedbe za OTF pregledna in jasna, omogočajo upravljavcu, da za stranke opravlja storitev, ki se kakovostno ali celo funkcionalno razlikuje od storitev, ki se za člane in udeležence opravljajo na organiziranih trgih in v MTF. Vendar je treba upravljavcu OTF prepovedati uporabo lastnega kapitala pri trgovanju, da se zagotovita nevtralnost upravljavca OTF do izvedenega posla ter da obveznosti do strank, ki so na ta način povezane, niso ogrožene zaradi možnosti ustvarjanja dobička na njihov račun.

Organizirano trgovanje se lahko izvaja tudi v obliki sistematične internalizacije. Sistematični internalizator lahko izvaja posle strank z uporabo lastnega kapitala. Vendar sistematični internalizator ne sme nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb združiti na funkcionalno enak način kot na organiziranem trgu, v MTF ali OTF, zato se ne šteje za mesto trgovanja. Pri tem bi se uporabljala pravila o najboljši izvedbi in druga pravila poslovanja, tako da bi stranka točno vedela, kdaj trguje z investicijskim podjetjem in kdaj s tretjimi osebami. Za sistematične internalizatorje veljajo posebne zahteve po preglednosti pred trgovanjem in dostopu. Tudi v tem primeru bodo zahteve po preglednosti natančno opredeljene za različne vrste instrumentov, zlasti lastniške instrumente, obveznice in izvedene finančne instrumente, ter bodo veljale pod opredeljenimi pragi. Zato se šteje, da trgovanje investicijskih podjetij za svoj račun s strankami, ki vključujejo druga investicijska podjetja, poteka na prostem trgu. Dejavnost trgovanja na prostem trgu, ki se ne bo ujemala z opredelitvijo dejavnosti sistematičnega internalizatorja, pri čemer jo je treba s spremembami izvedbene zakonodaje razširiti, bo morala biti nesistematična in neredna.

Razširitev pravil o preglednosti na instrumente, ki so podobni lastniškim instrumentom, in navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati (naslov II, poglavje 1, členi 3–6)

Preglednost je utemeljena predvsem z dejstvom, da je treba vlagateljem zagotoviti dostop do informacij o trenutnih priložnostih za trgovanje, da je treba olajšati oblikovanje cen in pomagati podjetjem pri zagotavljanju najboljše izvedbe za stranke. V direktivi o trgih finančnih instrumentov so določena pravila o preglednosti pred trgovanjem in po njem, ki se uporabljajo za delnice, uvrščene v trgovanje na organiziranih trgih, vključno z delnicami, s katerimi se trguje v MTF ali izven organiziranega trga vrednostnih papirjev (OTC).

Predlagane določbe najprej razširijo pravila o preglednosti, ki se uporabljajo za te delnice, na instrumente, ki so podobni lastniškim instrumentom, kot so potrdila o lastništvlastništvu, skladi, s katerimi se trguje na borzi (EFT), certifikati in drugi podobni finančni instrumenti, ki jih izdajo družbe. Ti instrumenti so podobni delnicam, zato se mora zanje uporabljati enaka ureditev glede preglednosti. Z razširitvijo bodo zahteve po preglednosti veljale tudi za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati. S tem bodo preprečene okoliščine, v katerih se lahko z navedbami interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati, zagotovijo informacije skupini udeležencev na trgu, medtem ko so drugi udeleženci izključeni.

Večja usklajenost pri uporabi opustitev preglednosti pred trgovanjem za trge lastniških vrednostnih papirjev (člen 4)

Predlagane določbe so namenjene bolj dosledni in usklajeni uporabi opustitev preglednosti pred trgovanjem. Razlogi za uporabo teh opustitev obveznosti za objavo trenutnih naročil in ponudb v realnem času še vedno veljajo; poslovanje velikega obsega je treba na primer obravnavati posebej, da se prepreči prevelik vpliv takšnega poslovanja na trg. Vendar je treba izboljšati natančno opredelitev, dejansko vsebino in usklajeno izvajanje. Zato bodo morali pristojni organi v skladu s predlaganimi določbami obvestiti ESMA o uporabi opustitev na svojih trgih, ESMA pa bo izdal mnenje o združljivosti opustitve z zahtevami iz te uredbe in predvidenih delegiranih aktov.

Razširitev pravil o preglednosti na obveznice, strukturirane finančne produkte in izvedene finančne instrumente (naslov II, poglavje 2, členi 7–10)

Določbe razširjajo načela o preglednosti, ki so do zdaj veljala le za trge lastniških vrednostnih papirjev, na obveznice, strukturirane finančne produkte, emisijske kupone in izvedene finančne instrumente. To razširitev utemeljuje dejstvo, da sedanja stopnja preglednosti teh produktov, s katerimi se večinoma trguje na prostem trgu, ni vedno dovolj visoka.

Določbe opredeljujejo nove zahteve o preglednosti pred trgovanjem in po njem za te štiri skupine instrumentov. Zahteve po preglednosti bodo za vsa tri mesta trgovanja, tj. organizirani trg, MTF in OTF, enake, vendar bodo natančno opredeljene glede na instrumente, s katerimi se trguje. Opustitve bodo opredeljene v delegiranih aktih.

Za organizirane trge se bodo zahteve po preglednosti razširile na obveznice, strukturirane finančne produkte, emisijske kupone in izvedene finančne instrumente, uvrščene v trgovanje. V zvezi z MTF in OTF pa bodo vključevale obveznice in strukturirane finančne produkte, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu ali za katere je objavljen prospekt, ter emisijske kupone in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje v MTF in OTF.

Glede zahtev po preglednosti pred trgovanjem bodo lahko pristojni organi najprej uporabili oprostitev za posebno vrsto instrumentov na podlagi tržnega modela, likvidnosti ali drugih ustreznih meril. Uporabili bodo lahko tudi sklop različnih oprostitev, v skladu s katerimi zahteve po preglednosti ne bodo veljale za nekatere posle. V obeh primerih bodo morali pristojni organi v primeru lastniških instrumentov obvestiti ESMA o predvideni uporabi oprostitev, ESMA pa bo izdal mnenje o združljivosti oprostitve z zakonskimi zahtevami. Oblika in stopnj podrobnosti informacij pred trgovanjem, ki jih je treba zagotoviti, ter izjema in oprostitve teh zahtev bodo opredeljeni v delegiranih aktih.

V zvezi s preglednostjo po trgovanju predlagane določbe vključujejo možnost odložene objave v nekaterih primerih, kar je odvisno od obsega ali vrste poslov. Podobno kot velja za preglednost pred trgovanjem, bodo obseg informacij in pogoji za odloženo objavo določeni v delegiranih aktih.

Boljša in učinkovitejša konsolidacija podatkov (naslov II, poglavje 3, člena 11 in 12)

Vprašanja, povezana s kakovostjo, obliko, stroški in zmožnostjo konsolidacije tržnih podatkov, so ključna za ohranitev splošnega načela direktive o trgih finančnih instrumentov glede preglednosti, konkurence in zaščite vlagateljev. Na tem področju predlagane določbe iz Uredbe in Direktive vključujejo veliko bistvenih sprememb.

V uredbi bodo prispevale k zmanjšanju stroškov v zvezi s podatki, ker bodo morala mesta trgovanja, tj. organizirani trgi, MTF ali OTF, informacije po trgovanju brezplačno zagotoviti 15 minut po izvedenem poslu, pri čemer bodo morali biti podatki pred trgovanjem in po njem ločeni, Komisija pa bo lahko v delegiranih aktih pojasnila, kaj pomenijo razumni poslovni pogoji.

Ta uredba od investicijskih podjetij zahteva tudi, da objavijo posle, ki jih izvedejo zunaj mest trgovanja, in sicer prek sistema odobrenih objav, ki bo urejen z direktivo. Tako bi se morala znatno izboljšati kakovost podatkov o trgovanju izven organiziranega trga, s tem pa bi se morala olajšati tudi konsolidacija teh podatkov.

Preglednost za investicijska podjetja, ki trgujejo izven organiziranega trga, vključno s sistematičnimi internalizatorji (naslov III, členi 13–20)

Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev, podporo učinkovitemu oblikovanju cen na celotnem trgu ter zaščito malih vlagateljev so predlagana posebna pravila o preglednosti za investicijska podjetja, ki delujejo kot sistematični internalizator. Sedanja pravila o preglednosti za sistematične internalizatorje se bodo uporabljala za delnice in instrumente, podobne lastniškim instrumentom, nove določbe pa bodo sprejete za obveznice, strukturirane finančne produkte, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu ali za katere je objavljen prospekt, emisijske kupone in izvedene finančne instrumente, ki so primerni za kliring ali so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu ali se z njimi trguje v MTF ali OTF. Poleg tega je za delnice in instrumente, podobne lastniškim instrumentom, uvedena minimalna velikost ponudbe, pri čemer so nujne dvosmerne kotacije. Predlagano je, da se pravila o preglednosti po trgovanju, ki so enaka zadevnim pravilom za posle, izvedene na mestih trgovanja, uporabljajo za vse delnice, vključno z instrumenti, podobnimi lastniškim instrumentom, ter za obveznice in strukturirane finančne produkte, za katere je objavljen prospekt, emisijske kupone in izvedene finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF, in izvedene finančne instrumente, ki so primerni za kliring ali so sporočeni repozitoriju sklenjenih poslov.

Poročanje o poslih (naslov IV, členi 21–23)

Poročanje o poslih v skladu z direktivo o trgih finančnih instrumentov omogoča nadzornikom, da spremljajo posle investicijskih podjetij, zagotavljajo skladnost z direktivo o trgih finančnih instrumentov in spremljajo zlorabe v skladu z direktivo o zlorabi trga. Poročanje o poslih je uporabno tudi za splošno spremljanje trga. S predlaganimi določbami se bo kakovost poročanja o poslih izboljšala na več področjih.

Pristojne organe bo treba obvestiti o vseh poslih s finančnimi instrumenti, razen poslov s finančnimi instrumenti, s katerimi se ne trguje organizirano, ki niso izpostavljeni zlorabam trga in jih ni mogoče uporabiti za zlonamerne namene Pristojni organi bodo imeli popoln dostop do evidenc na vseh stopnjah postopka izvajanja naročil od začetne odločitve za trgovanje do izvedbe.

Prvič, s spremembami je določena nova obveznost, v skladu s katero morajo organizirani trgi, MTF in OTF hraniti podatke o naročilih tako, da so dostopni nadzornikom najmanj 5 let. Tako bodo lahko pristojni organi spremljali poskuse zlorabe trga in nepooblaščeno poseganje v knjigo naročil. Shranjene informacije bodo morale vključevati vse podatke, ki so prav tako potrebni za posle, o katerih se poroča, med drugim zlasti identifikacijo stranke in oseb, odgovornih za opravljanje posla, na primer trgovcev, ali računalniške algoritme.

Drugič, področje uporabe poročanja o poslih, ki je bilo omejeno na finančne instrumente, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu, vključno s posli s takšnimi instrumenti, opravljenimi zunaj trga, se bo znatno povečalo in bo usklajeno s področjem uporabe pravil o zlorabi trga. Ta zahteva ne bo veljala le za (i) instrumente, ki niso uvrščeni v trgovanje in s katerimi se ne trguje v MTF ali OTF, (ii) instrumente, katerih vrednost ni odvisna od vrednosti finančnega instrumenta, uvrščenega v trgovanje ali s katerim se trguje v MTF ali OTF, in (iii) instrumente, trgovanje s katerimi ne more vplivati na instrument, uvrščen v trgovanje, ali s katerimi se ne trguje v MTF ali OTF.

Tretjič, na podlagi določb se bo izboljšala kakovost poročanja, ker bo zagotovljena boljša identifikacija strank, v imenu katerih investicijsko podjetje izvede posel, in oseb, odgovornih za izvedbo posla, in ker bodo morali organizirani trgi, MTF in OTF poročati podatke o poslih, ki jih opravijo podjetja, za katera ne veljajo splošne obveznosti poročanja. Na področju kakovosti bo moralo poročanje v skladu s predlaganimi določbami potekati v okviru mehanizmov poročanja, ki jih v skladu z Direktivo odobrijo pristojni organi.

Za identifikacijo strank in oseb, odgovornih za izvedbo posla, v poročilih o poslih in shranjenih informacijah o naročilih, vključno z računalniškimi algoritmi, bodo morala investicijska podjetja te informacije posredovati, ko bodo naročilo poslala drugemu podjetju. Če teh informacij ne bodo želela posredovati drugim podjetjem, bodo lahko poročilo o naročilu poslala v obliki, ki se uporablja za posle.

Četrtič, zaradi stroškov in učinkovitosti je treba preprečiti dvojno poročanje o trgovanju v skladu z direktivo o trgih finančnih instrumentov in nedavno predlaganimi zahtevami glede poročanja za repozitorije sklenjenih poslov (uredba o infrastrukturi evropskega trga). Zato bodo morali repozitoriji sklenjenih poslov poročila poslati pristojnim organom.

Petič, če bi bilo ugotovljeno, da z zadevnimi spremembami ni mogoče zagotoviti popolnega in natančnega pregleda nad trgovanjem in posameznimi pozicijami, klavzula o pregledu določa, da lahko Komisija 2 leti po začetku veljavnosti uredbe sprejme ukrepe, v skladu s katerimi se poročila, ki jih predložijo investicijska podjetja, vnesejo neposredno v sistem, ki ga določi ESMA.

Trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti (naslov V, členi 24–27)

Skupina G-20 si močno prizadeva za izboljšanje stabilnosti, preglednosti in nadzora trgov izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje izven organiziranega trga, in se je v zvezi s tem dogovorila, da je treba trgovanje s standardiziranimi izvedenimi finančnimi instrumenti izven organiziranega trga preseliti na borze ali elektronske trgovalne platforme, če je to primerno.

V skladu z zahtevami, ki jih je Komisija že predlagala (uredba o infrastrukturi evropskega trga) za okrepitev centralnega kliringa izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje izven organiziranega trga, bo moralo trgovanje z ustrezno oblikovanimi izvedenimi finančnimi instrumenti v skladu s predlaganimi določbami iz te uredbe potekati le na platformah, ki izpolnjujejo pogoje, tj. na organiziranih trgih, v MTF ali OTF. Ta obveznost bo veljala za finančne in nefinančne nasprotne stranke, ki presegajo prag kliringa iz uredbe o infrastrukturi evropskega trga. V skladu z določbami lahko Komisija in ESMA v tehničnih standardih določita seznam izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja takšna obveznost, pri čemer upoštevata likvidnost posameznih instrumentov.

Nediskriminacijski dostop do kliringa (naslov VI, členi 28–30)

Poleg zahtev iz Direktive 2004/39/ES, ki državam članicam preprečujejo neupravičeno omejevanje dostopa do infrastrukture po trgovanju, kot so centralna nasprotna stranka in ureditve poravnave, je treba s to uredbo odpraviti druge trgovske ovire, ki se lahko uporabljajo za preprečevanje konkurence pri kliringu finančnih instrumentov. Ovire lahko nastanejo v zvezi s centralnimi nasprotnimi strankami, ki ne zagotavljajo storitev kliringa za nekatera mesta trgovanja, mesti trgovanja, ki ne zagotavljajo toka podatkov možnim novim klirinškim sistemom, ali zaradi nezagotavljanja informacij o merilih uspešnosti ali indeksih klirinškim sistemom ali mestom trgovanja.

S predlaganimi določbami bodo prepovedane diskriminacijske prakse in odpravljene ovire, ki lahko preprečujejo konkurenco pri kliringu finančnih instrumentov. S tem se bo povečala konkurenca pri kliringu finančnih instrumentov, da se znižajo stroški naložb in najemanja posojil, odpravijo neučinkovitosti in spodbudijo inovacije na evropskih trgih.

Nadzor produktov in pozicij (naslov VII, členi 31–35)

Na podlagi sklepov Sveta o krepitvi finančnega nadzora EU (10. junij 2009) je bil sprejet splošen dogovor, da je treba izboljšati učinkovitost nadzora in uveljavljanja ter da je treba pristojnim organom po krizi dodeliti posebna nova pooblastila, zlasti za nadzor ponujenih produktov in storitev.

S predlaganimi spremembami se bo bistveno povečala stopnja nadzora nad produkti in storitvami, saj bodo lahko pristojni organi v sodelovanju z ESMA določili trajno prepoved finančnih produktov ali poslov ali praks, ESMA pa bo lahko uvedel tudi začasno prepoved produktov, praks in storitev. Prepoved bo lahko vključevala prepoved ali omejitev glede trženja ali prodaje finančnih instrumentov, glede določene prakse ali glede oseb, ki opravljajo posamezno dejavnost. V določbah so opredeljeni posebni pogoji za uporabo obeh prepovedi, zlasti kadar je ogrožena zaščita vlagateljev, pravilno delovanje finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema.

Poleg tega je v predlaganih določbah iz uredbe kot dopolnitev pooblastil iz revidirane direktive, v skladu s katerimi lahko pristojni organi upravljajo pozicije, vključno z določitvijo omejitev za pozicije, določeno, da ESMA usklajuje ukrepe, sprejete na nacionalni ravni. ESMA so dodeljena tudi posebna pooblastila za upravljanje ali omejevanje pozicij za udeležence na trgu. V predlaganih določbah so opredeljeni natančni pogoji za to, in sicer če je ogroženo pravilno delovanje trgov, ureditev dobave fizičnega blaga ali stabilnost finančnega sistema v Uniji.

Emisijski kuponi (člen 1)

V nasprotju s trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti, so promptni sekundarni trgi z emisijskimi kuponi EU večinoma neorganizirani. Na promptnih trgih se je pojavilo več goljufivih praks, ki bi lahko ogrozile zaupanje v sistem EU za trgovanje z emisijami, uveden z direktivo o sistemu EU za trgovanje z emisijami[15]. Vzporedno z ukrepi v okviru direktive o sistemu EU za trgovanje z emisijami za izboljšanje sistema registrov emisijskih kuponov EU in pogojev za odprtje računa za trgovanje s temi kuponi bi se na podlagi predloga za celoten trg z emisijskimi kuponi EU uporabljala uredba o finančnih trgih. Promptni trgi in trgi izvedenih finančnih instrumentov bi bili pod enotnim nadzorom. Uporabljali bi se Direktiva o trgih finančnih instrumentov in Direktiva 2003/6/ES o zlorabi trga, s čimer bi se celovito izpopolnila varnost trga brez poseganja v njegov namen, ki je še vedno zmanjšanje emisij. Poleg tega se bo s tem zagotovila skladnost z že obstoječimi pravili za izvedene finančne instrumente na emisijske kupone EU in večja varnost, ker bodo banke in investicijska podjetja, subjekti, zavezani k spremljanju dejavnosti trgovanja zaradi odkrivanja goljufij, zlorab ali pranja denarja, prevzeli večjo vlogo v zvezi s preverjanjem morebitnih trgovcev na promptnih trgih.

Investicijske storitve, ki jih opravljajo podjetja tretjih držav brez podružnice (naslov VIII, členi 36–39)

Predlog vzpostavlja usklajen okvir za odobritev dostopa do trgov EU podjetjem in upravljavcem trga s sedežem v tretjih državah, da bi se odpravila sedanja razdrobljenost na nacionalne ureditve tretjih držav in zagotovili enaki konkurenčni pogoji za vse ponudnike finančnih storitev na ozemlju EU. Predlog uvaja ureditev na podlagi predhodne ocene enakovrednosti sodne pristojnosti tretjih držav, ki jo je izvedla Komisija. Podjetja tretjih držav, za katera je bil sprejet sklep o enakovrednosti, bodo lahko zahtevala opravljanje storitev v Uniji. Za opravljanje storitev za neprofesionalne stranke bi bilo treba ustanoviti podružnico. Podjetje tretje države mora pridobiti dovoljenje v državi članici, v kateri je ustanovljena podružnica, za podružnico pa bi se na nekaterih področjih (organizacijske zahteve, pravila poslovanja, zahteve glede navzkrižja interesov, preglednosti in drugo) uporabljale zahteve EU. Za opravljanje storitev upravičenim nasprotnim strankam ustanovitev podružnice ne bi bila potrebna, pri čemer bi jih lahko podjetja tretjih držav opravljala na podlagi registracije ESMA. Podjetja bi se nadzirala v matični državi. Potreben bi bil ustrezen dogovor o sodelovanju med nadzorniki v tretjih državah, nacionalnimi pristojnimi organi in ESMA.

PRORAČUNSKE POSLEDICE

Posebne proračunske posledice predloga so povezane z nalogo ESMA, opredeljeno v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena temu predlogu. V oceni finančnih posledic, ki je priložena temu predlogu, so ocenjene tudi posebne proračunske posledice za Komisijo.

Predlog vpliva na proračun Skupnosti.

2011/0296 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe [uredba o infrastrukturi evropskega trga] o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[16],

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Zaradi finančne krize so se pokazale pomanjkljivosti pri preglednosti finančnih trgov. Krepitev preglednosti je zato eno od skupnih načel za izboljšanje finančnega sistema, kot je bilo potrjeno z izjavo skupine G-20, sprejeto v Londonu 2. aprila 2009. Za okrepitev preglednosti in izboljšanje delovanja notranjega trga za finančne instrumente je treba uvesti nov okvir, s katerim se vzpostavljajo enotne zahteve po preglednosti poslov na trgih finančnih instrumentov. V tem okviru je treba določiti celovita pravila za različne finančne instrumente. Okvir mora dopolnjevati zahteve po preglednosti naročil in poslov v zvezi delnicami iz Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004.

2. Skupina na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki jo vodi Jacques de Larosière, je Unijo pozvala k razvoju bolj usklajenega sklopa finančnih predpisov. V okviru prihodnje evropske nadzorne strukture je Evropski svet na zasedanju 18. in 19. junija 2009 poudaril tudi potrebo po vzpostavitvi enotnih evropskih pravil, ki se bodo uporabljala za vse finančne institucije na enotnem trgu.

3. Novo zakonodajo morata zato sestavljati dva različna pravna instrumenta, tj. Direktiva in ta uredba. Oba pravna instrumenta morata tvoriti pravni okvir, ki bo urejal zahteve v zvezi z investicijskimi podjetji, organiziranimi trgi in izvajalci storitev sporočanja podatkov. To uredbo je treba zato brati skupaj z Direktivo. Potreba po vzpostavitvi enotnega sklopa pravil za vse institucije glede nekaterih zahtev in preprečitvi morebitne regulativne arbitraže ter zagotovitvi večje pravne varnosti in manjše regulativne zapletenosti za udeležence na trgu upravičuje uporabo pravne podlage, ki omogoča oblikovanje uredbe. Za odpravo preostalih ovir za trgovanje in precejšnjih izkrivljanj konkurence, ki nastajajo zaradi razlik med nacionalnimi zakonodajami, ter za preprečitev nastanka morebitnih ovir in precejšnjih izkrivljanja konkurence je potrebno sprejeti uredbo o uveljavitvi enotnih pravil, ki veljajo v vseh državah članicah. Cilj tega neposredno veljavnega pravnega akta je odločilno prispevati k nemotenemu delovanju notranjega trga, zato mora temeljiti na določbah člena 114 PDEU, kot se razlagajo v skladu z dosledno sodno prakso Sodišča Evropske unije.

4. Z Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 so bila uvedena pravila, v skladu s katerimi je treba zagotoviti preglednost trgovanja z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu, pred trgovanjem in po njem, ter pravila za poročanje o poslih s finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu, pristojnim organom; Direktivo je treba preoblikovati, da se bo ustrezno upošteval razvoj na finančnih trgih ter obravnavale pomanjkljivosti in zapolnile vrzeli, na katere je bilo med drugim opozorjeno med krizo finančnih trgov.

5. Določbe glede zahtev po preglednosti trgovanja in regulativni preglednosti morajo biti sprejete v obliki zakonodaje, ki se uporablja neposredno za vsa investicijska podjetja, ki morajo upoštevati enotna pravila na vseh trgih Unije, da se zagotovi enotna uporaba enega samega regulativnega okvira, okrepi zaupanje v preglednost trgov v Uniji, zmanjšajo regulativna zapletenost in stroški za skladnost, ki jih imajo podjetja, predvsem za finančne institucije, ki poslujejo čezmejno, ter prispeva k odpravi izkrivljanja konkurence. Sprejetje uredbe, ki zagotavlja neposredno veljavnost, je najbolj primerno orodje za uresničitev teh regulativnih ciljev in zagotovitev enotnih pogojev, saj prepreči različne nacionalne zahteve, ki nastanejo pri prenosu direktive.

6. Uvesti je treba opredelitvi organiziranega trga in MTF ter ju med seboj dobro uskladiti, tako da bo razvidno, da oba predstavljata sredstvo za organizirano trgovanje. Opredelitvi morata izključevati dvostranske sisteme, v katerih se investicijsko podjetje udeležuje vsakega posla za svoj račun, tudi kot nasprotna stranka, ki brez tveganja posreduje med kupcem in prodajalcem. Izraz „sistem“ zajema vse trge, ki jih sestavljata sklop pravil in trgovalna platforma, ter vse tiste, ki delujejo le na podlagi sklopa pravil. Za organizirane trge in MTF ni obvezno, da imajo „tehnični“ sistem za usklajevanje naročil. Trg, sestavljen le iz sklopa pravil, ki veljajo za vidike v zvezi s članstvom, uvrstitvijo instrumentov v trgovanje, trgovanjem med člani, poročanjem in po potrebi obveznostmi glede preglednosti, je organizirani trg ali MTF v smislu te direktive, pri čemer se za posle, sklenjene v okviru teh pravil, šteje, da so sklenjeni v okviru sistemov organiziranega trga ali MTF. Izraz „nakupni in prodajni interesi“ je treba razumeti v širšem pomenu in zajema naročila, ponudbe in navedbe interesov. Zahteva po združitvi interesov znotraj sistema na podlagi pravil, ki niso diskrecijska in jih določi upravljavec sistema, pomeni, da so ti interesi združeni v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali internih operativnih postopkov (vključno s postopki, ki se izvajajo s pomočjo računalniške programske opreme). Izraz „pravila, ki niso diskrecijska“ pomeni, da ta pravila investicijskemu podjetju, ki upravlja MTF, ne dopuščajo nobene svobode glede medsebojnega vpliva interesov. Opredelitve zahtevajo, da se interesi združujejo tako, da se sklene pogodba, kar pomeni, da se izvršitev opravi v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali po internih operativnih postopkih.

7. Za večjo preglednost evropskih trgov in zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev med različnimi mesti, ki ponujajo storitve trgovanja, je treba uvesti novo kategorijo organiziranega trgovalnega sistema (OTF). Ta nova kategorija je široko opredeljena, tako da lahko zdaj in v prihodnje vključuje vse vrste organiziranega izvrševanja in urejanja poslov, ki ne ustrezajo funkcijam ali regulativnim specifikacijam obstoječih mest. Zato je treba uporabljati ustrezne organizacijske zahteve in pravila o preglednosti, ki podpirajo učinkovito oblikovanje cen. Nova kategorija vključuje zasebne sisteme trgovanja, ki jih je mogoče opisati kot notranje elektronske sisteme usklajevanja, ki jih upravlja investicijsko podjetje in ki izvršujejo naročila strank glede na druga naročila strank. Nova kategorija zajema tudi sisteme, ki so upravičeni do trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring in so dovolj likvidni. Ne vključuje sistemov brez pravega izvrševanja poslov ali urejanja udeležbe v sistemu, kot so oglasne deske za oglaševanje nakupnih in prodajnih interesov, drugi sistemi za združevanje morebitnih nakupnih in prodajnih interesov ali elektronske storitve za potrditev po trgovanju.

8. Ta nova kategorija organiziranega trgovalnega sistema bo dopolnjevala obstoječe vrste mest trgovanja. Medtem ko je za organizirane trge in večstranske sisteme trgovanja značilno opravljanje poslov, ki ni diskrecijsko, je treba upravljavcu organiziranega trgovalnega sistema omogočiti, da se samostojno odloči, kako bo posel izveden. Zato je treba za posle, sklenjene v okviru OTF, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga, uporabljati pravila poslovanja, obveznost najboljše izvedbe in obveznost obravnavanja naročil strank. Vendar mora biti upravljavec platforme nevtralen, ker je OTF prava trgovalna platforma. Zato se upravljavcu OTF ne sme dovoliti, da bi v okviru OTF izvajal kakršne koli posle med več nakupnimi in prodajnimi interesi tretjih oseb, vključno z naročili strank, povezanimi v sistemu z uporabo lastnega kapitala. Zaradi tega prav tako ne morejo delovati kot sistematični internalizatorji v OTF, ki ga upravljajo.

9. Vsako organizirano trgovanje se mora izvajati na organiziranih mestih in biti popolnoma pregledno pred trgovanjem in po njem. Zahteve po preglednosti se morajo zato uporabljati za vse vrste mest trgovanja in vse finančne instrumente, s katerimi se na teh mestih trguje.

10. Trgovanje s potrdili o lastništvlastništvu, skladi, s katerimi se trguje na borzi, certifikati, podobnimi finančnimi instrumenti in delnicami, ki niso uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu, se izvaja na podoben način in ima skoraj enak ekonomski namen kot trgovanje z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu. Določbe o preglednosti, ki se uporabljajo za delnice, uvrščene v trgovanje na organiziranih trgih, je treba zato razširiti na te instrumente.

11. Medtem ko se načeloma priznava potreba po ureditvi opustitev preglednosti pred trgovanjem za podporo učinkovitega delovanja trgov, je treba preučiti nadaljnjo ustreznost dejanskih določb o opustitvi za delnice, ki se trenutno uporabljajo na podlagi Direktive 2004/39/ES in Uredbe (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o poslih, tržno preglednostjo, uvrstitvijo finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi[17], in sicer v smislu njihovega področja uporabe in pogojev, ki veljajo zanje. Za zagotovitev enotne uporabe opustitev preglednosti pred trgovanjem z delnicami ter nazadnje z drugimi podobnimi instrumenti in nelastniškimi produkti za posebne tržne modele ter vrste in velikosti naročil, mora Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) oceniti združljivost posameznih zahtev za uporabo opustitve s to uredbo in prihodnjimi delegiranimi akti. ESMA mora svojo oceno pripraviti v obliki mnenja v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Poleg tega mora ESMA obstoječe opustitve za delnice pregledati v ustreznem časovnem okviru in v skladu z enakim postopkom oceniti, ali so opustitve še vedno skladne s pravili iz te uredbe in prihodnjih delegiranih aktov.

12. Zaradi finančne krize so se pokazale posebne pomanjkljivosti načina, na katerega so udeležencem trga na voljo informacije o priložnostih za trgovanje s finančnimi instrumenti, ki niso delnice, ter njihovih cenah, in sicer kar zadeva časovno razporeditev, razdrobljenost, enak dostop in zanesljivost. Zato je treba uvesti zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem, pri čemer se upoštevajo različne značilnosti in tržne strukture posebnih vrst instrumentov, ki niso delnice. Za zagotovitev učinkovitega okvira preglednosti za vse ustrezne instrumente se morajo te zahteve uporabljati za obveznice in strukturirane finančne produkte s prospektom ali finančne produkte, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu ali s katerimi se trguje v večstranskem sistemu trgovanja (MTF) ali organiziranem trgovalnem sistemu (OTF), za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje ali so uvrščeni v trgovanje na organiziranih trgih, v MTF in OTF ali ki se štejejo kot primerni za centralni kliring, v primeru preglednosti po trgovanju pa tudi za izvedene finančne instrumente, ki so sporočeni repozitoriju sklenjenih poslov. Zato bodo iz področja uporabe obveznosti glede preglednosti izključeni le tisti finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu in se štejejo za še zlasti nelikvidne ali imajo prilagojeno obliko.

13. Uvesti je treba ustrezno raven preglednosti trgovanja na trgih za obveznice, strukturirane finančne produkte in izvedene finančne instrumente, da se zagotovita podpora pri vrednotenju produktov in učinkovitost oblikovanja cen. Strukturirani finančni produkti morajo zlasti vključevati s premoženjem zavarovane vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 2(5) Uredbe (ES) št. 809/2004, kar med drugim vključuje vrednostne papirje, zavarovane z dolžniškimi instrumenti.

14. Za zagotovitev enotnih pogojev za mesta trgovanja se morajo za različne vrste mest trgovanja uporabljati enake zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem. Zahteve po preglednosti je treba opredeliti za različne vrste instrumentov, vključno z lastniškimi finančnimi instrumenti, obveznicami in izvedenimi finančnimi instrumenti, ter za različne vrste trgovanja, vključno s sistemom za povezovanje naročil in sistemom na podlagi kotacij ter hibridnimi in glasovnimi borznoposredniškimi sistemi, pri čemer se upoštevajo izdaja, obseg posla in značilnosti nacionalnih trgov.

15. Za zagotovitev, da zaradi trgovanja na prostem trgu ne bo ogroženo učinkovito oblikovanje cen ali pregledni enaki konkurenčni pogoji za različne načine trgovanja, se morajo uporabljati ustrezne zahteve po preglednosti pred trgovanjem za investicijska podjetja, ki poslujejo za svoj račun s finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, če to izvajajo kot sistematični internalizatorji v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvlastništvu investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati ali drugimi podobnimi finančnimi instrumenti ter obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti in izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring.

16. Investicijsko podjetje, ki izvršuje naročila strank v breme lastnega kapitala, se šteje za sistematičnega internalizatorja, razen če se posli občasno, priložnostno in neredno izvršujejo izven organiziranih trgov, MTF in OTF. Sistematične internalizatorje je treba opredeliti kot investicijska podjetja, ki organizirano, pogosto in sistematično poslujejo za svoj račun tako, da izvršujejo naročila strank izven organiziranega trga, MTF ali OTF. Za zagotovitev objektivne in učinkovite uporabe te opredelitve pri investicijskih podjetjih mora biti vsako dvostransko trgovanje, opravljeno s strankami, relevantno, količinska merila iz člena 21 Uredbe Komisije št. 1287/2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES pa je treba dopolniti s količinskimi merili za določitev investicijskih podjetij, ki jih je treba registrirati kot sistematične internalizatorje. Medtem ko je OTF kateri koli sistem ali instrument, v katerem medsebojno vpliva več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb, sistematičnemu internalizatorju ne sme biti dovoljeno, da združuje nakupne in prodajne interese tretjih oseb.

17. Sistematični internalizatorji se lahko odločijo, da bodo dostop do svojih ponudb omogočili le neprofesionalnim strankam, le profesionalnim strankam ali obojim. Ne sme se jim dovoliti razlikovanje znotraj teh kategorij strank. Sistematičnim internalizatorjem ni treba objavljati zavezujočih ponudb v zvezi s posli nad standardnim tržnim obsegom. Standardni tržni obseg za kateri koli razred finančnega instrumenta ne sme biti znatno nesorazmeren s katerim koli finančnim instrumentom iz tega razreda.

18. Namen te uredbe ni zahtevati uporabo pravil o preglednosti pred trgovanjem za posle, ki se opravljajo izven organiziranega trga, za katere je tudi značilno, da so priložnostni in neredni ter se izvajajo z nasprotnimi strankami, ki so trgovci na debelo, in so del poslovnega odnosa, za katerega so značilni posli nad standardnim tržnim obsegom, in pri katerih se posli opravljajo izven sistemov, ki jih zadevna družba običajno uporablja za svoje poslovanje kot sistematični internalizator.

19. Podatki o trgu morajo biti preprosto in takoj na voljo uporabnikom v čim bolj razčlenjeni obliki, tako da se vlagateljem in izvajalcem podatkovnih storitev, ki izpolnjujejo njihove potrebe, omogoči čim večja prilagoditev podatkovnih rešitev. Zato morajo biti podatki o preglednosti pred trgovanjem in po njem javnosti na voljo posamezno, da se zmanjšajo stroški, ki jih imajo udeleženci trga v zvezi s pridobivanjem podatkov.

20. Države članice in ESMA morajo pri izmenjavi, prenosu in obdelavi osebnih podatkov za namene te uredbe, zlasti naslova IV, v celoti uporabljati Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[18] ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[19].

21. Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu z dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu, na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, je treba opredeliti uradni regulativni postopek za pooblastitev trgovanja med finančnimi nasprotnimi strankami in velikimi nefinančnimi nasprotnimi strankami z vsemi izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja, da so primerni za kliring, in so dovolj likvidni, da se z njimi trguje na mestih trgovanja, za katere velja primerljiva ureditev, in omogočanje, da udeleženci trgujejo z več nasprotnimi strankami. Pri oceni zadostne likvidnosti je treba upoštevati značilnosti trga na nacionalni ravni, vključno z elementi, kot sta število in vrsta udeležencev na določenem trgu, ter značilnosti posla, kot sta obseg in pogostost poslov na zadevnem trgu.

22. Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu z dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu, na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, in sorazmerno manjšo likvidnost različnih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu, je ustrezno zagotoviti ustrezen sklop primernih mest, kjer se lahko izvaja trgovanje v skladu s to obveznostjo. Za vsa primerna mesta morajo veljati dobro usklajene pravne zahteve v zvezi z organizacijskimi in operativnimi vidiki, ureditvijo za zmanjšanje navzkrižij interesov, nadzorom vseh dejavnosti trgovanja, preglednosti pred trgovanjem in po njem, ki se opredeli s finančnim instrumentom, ter v zvezi z omogočanjem medsebojnega vpliva med več trgovskimi interesi tretjih oseb. Kljub temu je treba predvideti možnost za upravljavce mest, da diskretno urejajo posle v skladu s to obveznostjo med več tretjimi osebami, da se izboljšajo pogoji za izvajanje in likvidnost.

23. Obveznost trgovanja, uvedena za te izvedene finančne instrumente, mora omogočati učinkovito konkurenco med upravičenimi mesti trgovanja. Zato ta mesta trgovanja ne morejo zahtevati izključnih pravic v zvezi s katerimi koli izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se uporablja ta obveznost trgovanja, ki bi drugim mestom trgovanja preprečila ponujanje storitev trgovanja s temi instrumenti. Za učinkovito konkurenco med mesti trgovanja za izvedene finančne instrumente je bistveno, da imajo mesta trgovanja nediskriminacijski in pregleden dostop do centralnih nasprotnih strank. Nediskriminacijski dostop do centralne nasprotne stranke mora pomeniti, da ima mesto trgovanja pravico do nediskriminacijske obravnave v smislu načina obravnavanja pogodb, s katerimi trguje na svoji platformi, v zvezi z zahtevami glede zavarovanja, pobotanjem ekonomsko enakovrednih pogodb in navzkrižnim kritjem povezanih pogodb, za katere kliring opravi ista centralna nasprotna stranka, ter do nediskriminacijskih pristojbin za kliring.

24. Pooblastila pristojnih organov je treba dopolniti z izrecnim mehanizmom za prepoved ali omejitev trženja, razširjanja in prodaje katerega koli finančnega instrumenta, pri katerem so resno ogroženi zaščita vlagateljev, pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali njegovega dela, skupaj z ustreznimi pooblastili, ki jih ima ESMA v zvezi z usklajevanjem in sprejemanjem nujnih ukrepov. Za izvajanje takšnih pooblastil morajo biti izpolnjeni številni posebni pogoji.

25. Pristojni organi morajo obvestiti ESMA o podrobnostih katere koli njihove zahteve za zmanjšanje pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, o katerih koli enkratnih omejitvah in katerih koli predhodnih omejitvah pozicije, da bi se izboljšali usklajenost in konvergenca uporabe teh pooblastil. Bistvene podrobnosti katerih koli prejšnjih omejitev pozicije, ki jih uporablja pristojni organ, je treba objaviti na spletni strani ESMA.

26. ESMA mora imeti možnost, da zahteva informacije od katere koli osebe glede njene pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, zahtevati zmanjšanje te pozicije in omejiti zmožnost oseb za izvajanje posameznih poslov v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago. ESMA mora nato obvestiti ustrezne pristojne organe o predlaganih ukrepih in te ukrepe tudi objaviti.

27. Podrobnosti o poslih s finančnimi instrumenti je treba sporočiti pristojnim organom, da se jim omogoči odkrivanje in preiskovanje morebitnih primerov zlorabe trga, spremljanje poštenega in pravilnega delovanja trgov ter poslov investicijskih podjetij. Ta nadzor se izvaja nad vsemi instrumenti, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu, v MTF ali OTF, ter vsemi instrumente, katerih vrednost je odvisna od vrednosti teh instrumentov ali vpliva nanjo. Da bi preprečili nepotrebno upravno obremenitev investicijskih podjetij, je treba finančne instrumente, s katerimi se ne trguje organizirano in ki niso izpostavljeni zlorabam trga, izključiti iz obveznosti poročanja.

28. Za izpolnjevanje namena poročil o poslih kot orodja za spremljanje trga mora biti v njih opredeljena oseba, ki je sprejela odločitev o naložbi, ter osebe, odgovorne za njeno izvedbo. Pristojni organi morajo poleg tega imeti popoln dostop do evidenc v vseh fazah postopka izvajanja naročil od začetne odločitve za trgovanje do izvedbe. Zato se od investicijskih podjetij zahteva vodenje evidenc za vse posle s finančnimi instrumenti, od upravljavcev platform pa vodenje evidenc za vsa naročila, prejeta v njihovih sistemih. ESMA mora uskladiti izmenjavo informacij med pristojnimi organi za zagotovitev dostopa do vseh evidenc poslov in naročil, vključno s posli in naročili, vnesenimi na platformah, ki delujejo zunaj njihovega ozemlja, v finančnih instrumentih pod njihovim nadzorom.

29. Preprečiti je treba dvojno poročanje istih informacij. Poročil, predloženih v repozitorije sklenjenih poslov, ki so registrirani ali priznani v skladu z Uredbo [uredba o infrastrukturi evropskega trga] za ustrezne instrumente, ki vsebujejo vse zahtevane informacije za namene poročanja o poslu, ni treba sporočati pristojnim organom, ampak jim jih je treba prenesti prek repozitorijev sklenjenih poslov. Zato je treba spremeniti Uredbo [uredba o infrastrukturi evropskega trga].

30. Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi mora biti skladna s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[20]. Vsaka izmenjava ali prenos informacij, ki ga izvede ESMA, mora biti skladna s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[21], ki se morajo v celoti uporabljati za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe.

31. Uredba [uredba o infrastrukturi evropskega trga] določa merila, v skladu s katerimi se za razrede izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu, uporablja obveznost kliringa. Poleg tega preprečuje izkrivljanje konkurence z zahtevo po nediskriminatornem dostopu do mest trgovanja centralnim nasprotnim strankam, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje izven organiziranega trga, in nediskriminatorni dostop centralnim nasprotnim strankam, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje izven organiziranega trga do podatkov o trgovanju mest trgovanja. Ker so izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, opredeljeni kot pogodbe na izvedene finančne instrumente, ki se ne izvajajo na organiziranem trgu, je treba uvesti podobne zahteve za organizirane trge iz te uredbe. Če je ESMA tako določil, je treba tudi za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na organiziranih trgih, uporabljati obveznost kliringa.

32. Poleg zahtev iz Direktive 2004/39/ES, ki državam članicam preprečujejo neupravičeno omejevanje dostopa do infrastrukture po trgovanju, kot so centralna nasprotna stranka in ureditve poravnave, je treba s to uredbo odpraviti druge trgovske ovire, ki se lahko uporabljajo za omejevanje konkurence pri kliringu finančnih instrumentov. Da bi se izognili diskriminatorni praksi, morajo centralne nasprotne stranke sprejeti kliring poslov, ki se izvajajo na različnih mestih trgovanja, če so ta mesta v skladu z operativnimi in tehničnimi zahtevami centralne nasprotne stranke. Dostop se lahko zavrne le, če niso izpolnjena nekatera merila za dostop iz delegiranih aktov.

33. Mesta trgovanja morajo tudi na pregleden in nediskriminatoren način zagotoviti dostop, vključno s prenosi podatkov, centralnim nasprotnim strankam, ki želijo opraviti kliring poslov, izvedenih na zadevnem mestu trgovanja. Centralnim nasprotnim strankam in drugim mestom trgovanja je treba na nediskriminatoren način zagotoviti tudi izdajanje dovoljenj in dostop do informacij o indeksih in drugih merilih uspešnosti, s katerimi se določi vrednost finančnih instrumentov. Namen odprave ovir in diskriminatornih praks je povečati konkurenčnost pri kliringu finančnih instrumentov in trgovanju z njimi, da se znižajo stroški naložb in posojil, odpravijo neučinkovitosti in spodbudijo inovacije na trgih Unije. Komisija mora še naprej pozorno spremljati razvoj infrastrukture po trgovanju in po potrebi posredovati, da se prepreči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.

34. Za opravljanje storitev s strani podjetij tretjih držav v Uniji veljajo nacionalne ureditve in zahteve. Te ureditve so zelo različne, pri čemer podjetja, ki so pooblaščena v skladu z njimi, ne morejo svobodno opravljati storitev in imajo pravico do ustanavljanja le v državi članici, v kateri imajo sedež. Primerno je, da se na ravni Unije uvede skupni regulativni okvir. Z ureditvijo se mora uskladiti obstoječi razdrobljeni okvir, zagotoviti gotovost in enakopravna obravnava podjetij tretjih držav, ki imajo dostop do Unije, zagotoviti, da Komisija izvede oceno enakovrednosti v zvezi z regulativnim in nadzornim okvirom tretjih držav, ter omogočiti primerljivo stopnjo zaščite vlagateljev v EU, ki prejemajo storitve podjetij tretjih držav.

35. Za opravljanje storitev za neprofesionalne stranke v vsakem primeru velja zahteva za ustanovitev podružnice v Uniji. Podružnica se ustanovi na podlagi dovoljenja in nadzora v Uniji. Skleniti je treba primerne dogovore o sodelovanju med zadevnim pristojnim organom in pristojnim organom v tretji državi. Opravljanje storitev s strani podjetij brez podružnic je treba omejiti na primerne nasprotne stranke, pri čemer sta potrebna registracija pri ESMA in nadzor tretje države. Skleniti je treba primerne dogovore o sodelovanju med ESMA in pristojnimi organi v tretji državi.

36. Določbe te uredbe, ki urejajo opravljanje storitev v Uniji s strani podjetja tretje države, ne smejo vplivati na možnost, da osebe v Uniji izključno na lastno pobudo prejemajo investicijske storitve podjetja tretje države. Kadar podjetje tretje države opravlja storitve izključno na lastno pobudo osebe v Uniji, se za storitve ne sme šteti, da se opravljajo na ozemlju Unije. Če podjetje tretje države poskuša pridobiti stranke ali potencialne stranke v Uniji ali spodbuja ali oglašuje investicijske storitve ali posle skupaj s pomožnimi storitvami v Uniji, se storitve ne štejejo za storitve, ki se opravljajo izključno na lastno pobudo stranke.

37. Na promptnih sekundarnih trgih z emisijskimi kuponi EU se je pojavila vrsta goljufivih praks, ki bi lahko ogrozile zaupanje v sisteme trgovanja z emisijami, vzpostavljene z Direktivo 2003/87/ES, pri čemer se sprejemajo ukrepi za izboljšanje sistema registrov emisijskih kuponov EU in pogojev za odprtje računa za trgovanje z emisijskimi kuponi EU. Za izboljšanje celovitosti in zaščito učinkovitega delovanja zadevnih trgov, vključno s celovitim nadzorom dejavnosti trgovanja, je primerno dopolniti ukrepe, sprejete v okviru Direktive 2003/87/ES, tako da se emisijske kupone z uvrstitvijo med finančne instrumente v celoti prenese na področje uporabe te direktive in Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga).

38. Komisija mora biti v skladu s členom 290 Pogodbe pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov. Delegirane akte je treba sprejeti zlasti glede posebnih podrobnosti v zvezi z opredelitvami, natančnih značilnosti zahtev po preglednosti trgovanja, podrobnih pogojev za opustitve preglednosti pred trgovanjem, ureditev za odloženo objavo po trgovanju, meril za uporabo obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem za sistematične internalizatorje, posebnih določb v zvezi s stroški, povezanimi z razpoložljivostjo podatkov o trgu, meril za dodelitev ali zavrnitev dostopa med mesti trgovanja in centralnimi nasprotnimi strankami ter nadaljnje določitve pogojev, pod katerimi je lahko zaradi ogrožanja zaščite vlagateljev, pravilnega delovanja in celovitosti finančnih trgov ali stabilnosti celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela upravičeno delovanje ESMA.

39. Izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem sklepa o enakovrednosti glede pravnega in nadzornega okvira tretje države za opravljanje storitev s strani podjetij tretjih držav je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[22].

40. Čeprav so nacionalni pristojni organi v boljšem položaju za spremljanje razvoja trga, je splošen vpliv težav v zvezi s preglednostjo trga, poročanjem o poslih, trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti ter prepovedmi proizvodov in praks mogoče v celoti razumeti le na ravni celotne Unije. Zato je cilje te uredbe lažje doseči na ravni Unije, ki lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za izpolnitev navedenih ciljev.

41. S tehničnimi standardi v finančnih storitvah je treba zagotoviti ustrezno zaščito vlagateljev, investitorjev in potrošnikov po vsej Uniji. Ker je ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in ustrezno, da pripravi osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev politike, pri čemer se ti osnutki predložijo Komisiji.

42. Komisija mora sprejeti osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA v skladu s členom 23 o vsebini in specifikacijah poročanja o poslih, členom 26 o merilih likvidnosti za izvedene finančne instrumente, za katere velja obveznost trgovanja na organiziranih mestih trgovanja, ter členom 36 o informacijah, ki jih podjetje tretje države, ki je vlagatelj, predloži ESMA v svoji vlogi za registracijo prek delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

43. Komisijo je treba pooblastiti tudi za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU ter členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA mora biti pooblaščen za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov, ki se predložijo Komisiji v skladu s členom 26, ki določa, ali se lahko z razredom izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost kliringa iz Uredbe [ ] (uredba o infrastrukturi evropskega trga), ali ustrezno podskupino tega razreda trguje le na organiziranih mestih trgovanja.

44. Uporabo zahtev iz te uredbe je treba odložiti, da se njihova uporaba uskladi z uporabo prenesenih pravil iz preoblikovane direktive ter da se vzpostavijo vsi bistveni izvedbeni ukrepi. Celotni regulativni sveženj se mora nato začeti uporabljati hkrati. Odložiti se ne sme le začetka uporabe pooblastil za izvedbene ukrepe, tako da se lahko čim prej začnejo izvajati potrebni ukrepi za pripravo osnutkov in sprejem teh izvedbenih ukrepov.

45. Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), svobodo gospodarske pobude (člen 16), pravico do varstva potrošnikov (člen 38), pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47) in pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat (člen 50), ter jo je treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Naslov I

VSEBINA, PODROčJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

ČLEN 1 VSEBINA IN PODROčJE UPORABE

46. Ta uredba vzpostavlja enotne zahteve v zvezi z:

47. razkritjem podatkov o trgovanju javnosti;

48. poročanjem o poslih pristojnim organom;

49. trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti na organiziranih mestih;

50. nediskriminatornim dostopom do kliringa in nediskriminatornim dostopom do trgovanja z merili uspešnosti;

51. pooblastili pristojnih organov in ESMA na področju poseganja v zvezi s produkti ter pooblastili ESMA na področju upravljanja in omejevanja pozicij;

52. opravljanjem investicijskih storitev ali poslov, ki jih opravljajo podjetja tretjih držav brez podružnice.

53. Ta uredba se uporablja za investicijska podjetja, kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], če opravljajo eno ali več investicijskih storitev in/ali opravljajo investicijske posle, ter za organizirane trge.

54. Naslov V te uredbe se uporablja tudi za vse finančne nasprotne stranke, kakor so opredeljene v členu [2(6)], in za vse nefinančne nasprotne stranke iz člena [5(1b)] Uredbe [ ] (uredba o infrastrukturi evropskega trga).

55. Naslov VI te uredbe se uporablja tudi za centralne nasprotne stranke in osebe z lastninskimi pravicami do meril uspešnosti

56. Člen 2Opredelitve pojmov

57. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

58. „investicijsko podjetje“ pomeni pravno osebo, katere redna dejavnost ali posel je profesionalno opravljanje ene ali več investicijskih storitev za tretje stranke in/ali profesionalno opravljanje enega ali več investicijskih poslov.

Države članice lahko v opredelitev investicijskih podjetij vključijo podjetja, ki niso pravne osebe, če:

59. njihov pravni status zagotavlja stopnjo zaščite interesov tretjih strank, enakovredno stopnji, ki jo zagotavljajo pravne osebe; in

60. so predmet enakovrednega skrbnega nadzora, ki ustreza njihovi pravni obliki.

Vendar se lahko fizična oseba, če opravlja storitve, ki zajemajo posedovanje sredstev ali prenosljivih vrednostnih papirjev tretjih strank, šteje za investicijsko podjetje za namene te uredbe in Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] le, če brez poseganja v druge zahteve iz Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], te uredbe in Direktive [nova direktiva o kapitalskih zahtevah] izpolnjuje naslednje pogoje:

61. zaščitena mora biti lastninska pravica tretjih oseb v zvezi z instrumenti in sredstvi, zlasti v primeru plačilne nesposobnosti podjetja ali njegovih lastnikov, rubeža, pobota ali kakršnega koli drugega ukrepa upnikov podjetja ali njegovih lastnikov;

62. za podjetje morajo veljati pravila za spremljanje plačilne sposobnosti podjetja in njegovih lastnikov;

63. letne računovodske izkaze podjetja mora revidirati ena ali več oseb, pooblaščenih v skladu z nacionalno zakonodajo za revidiranje računovodskih izkazov;

64. če ima podjetje le enega lastnika, mora ta poskrbeti za zaščito vlagateljev v primeru prenehanja poslovanja podjetja po njegovi smrti, njegove poslovne nesposobnosti ali kakršnega koli drugega takega primera;

65. „kreditne institucije“ pomeni kreditne institucije, kakor so opredeljene v Direktivi 2006/48/ES;

66. „sistematični internalizator“ pomeni investicijsko podjetje, ki organizirano, pogosto in sistematično posluje za svoj račun tako, da izvršuje naročila strank izven organiziranega trga, MTF ali OTF;

67. „upravljavec trga“ pomeni osebo ali osebe, ki vodijo in/ali upravljajo posle na organiziranem trgu. Upravljavec trga je lahko organizirani trg sam;

68. „organizirani trg“ pomeni večstranski sistem, ki ga upravlja in/ali vodi upravljavec trga in ki združuje ali omogoča združevanje več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti – znotraj sistema in v skladu s pravili, ki niso diskrecijska – pri čemer se sklene pogodba v zvezi s finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje v skladu z njegovimi pravili in/ali sistemi ter za katerega je pridobljeno dovoljenje in ki deluje redno in v skladu z določbami naslova III Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

69. „večstranski sistem trgovanja (MTF)“ pomeni večstranski sistem, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga ter združuje več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti – znotraj sistema in v skladu s pravili, ki niso diskrecijska – pri čemer se sklene pogodba v skladu z določbami naslova II Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

70. „organiziran trgovalni sistem (OTF)“ pomeni kateri koli sistem ali instrument, ki ni organizirani trg ali MTF, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga ter v katerem lahko medsebojno vpliva več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti, pri čemer se sklene pogodba v skladu z določbami naslova II Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

71. „finančni instrument“ pomeni instrumente, ki so opredeljeni v oddelku C Priloge I k Direktivi [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

72. „prenosljivi vrednostni papirji“ pomenijo razrede vrednostnih papirjev, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih, razen plačilnih instrumentov, kot so:

73. delnice družb in drugi vrednostni papirji, enakovredni delnicam v podjetjih, partnerskih podjetjih ali drugih subjektih, ter potrdila o lastništvlastništvu;

74. obveznice in druge oblike listinjenega dolga, vključno s potrdili o lastništvlastništvu v zvezi s takimi vrednostnimi papirji;

75. vsi drugi vrednostni papirji, ki dajejo pravico do pridobitve ali prodaje kakršnega koli takega prenosljivega vrednostnega papirja ali ki privedejo do denarnega plačila, določeni glede na prenosljive vrednostne papirje, valute, obrestne mere ali donose, blago ali druge indekse ali ukrepe;

76. „potrdila o lastništvu“ pomenijo vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih in ki pomenijo lastništvo vrednostnih papirjev nerezidenčnega izdajatelja, pri čemer so lahko uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu in se z njimi trguje neodvisno od vrednostnih papirjev nerezidenčnega izdajatelja;

77. „investicijski skladi, ki kotirajo na borzi“ pomenijo enote v odprtih kolektivnih investicijskih shemah, s katerimi se lahko prosto trguje na kapitalskih trgih in pri katerih se večinoma upošteva uspešnost indeksa;

78. „certifikati“ pomenijo vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih in ki se v primeru odplačila naložbe s strani izdajatelja uvrščajo pred delnicami, vendar za instrumenti nezavarovanih obveznic in drugimi podobnimi instrumenti;

79. „strukturirani finančni produkti“ pomenijo vrednostne papirje, ki so oblikovani za listinjenje in prenos kreditnega tveganja, povezanega s skladom finančnih sredstev in dajejo lastniku vrednostnih papirjev pravico do prejemanja rednih plačil, ki so odvisna od denarnega toka, ki izhaja iz osnovnih sredstev;

80. „izvedeni finančni instrumenti“ pomenijo finančne instrumente, ki so opredeljeni v odstavku 9(c) in so navedeni v oddelku C(4) do (10) Priloge I k Direktivi [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

81. „izvedeni finančni instrumenti na blago“ pomenijo finančne instrumente, ki so opredeljeni v odstavku 9(c) v zvezi z blagom ali podlago iz oddelka C(10) Priloge I k Direktivi [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] ali iz točk (5), (6), (7) in (10) oddelka C Priloge I k Direktivi [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

82. „navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati“, pomenijo sporočilo enega od udeležencev drugemu udeležencu v sistemu trgovanja o razpoložljivem trgovskem interesu, ki vsebuje vse potrebne informacije za sklenitev dogovora o trgovanju;

83. „pristojni organ“ pomeni organ, ki ga imenuje posamezna država članica v skladu s členom 48 Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], razen če je v tej direktivi določeno drugače;

84. „sistem odobrenih objav (APA)“ pomeni osebo, ki je v skladu določbami iz Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] pooblaščena za zagotavljanje storitve objavljanja poročil o trgovanju v imenu investicijskih podjetij v skladu s členoma [11 in 12] te uredbe;

85. „ponudnik stalnih informacij (CTP)“ pomeni osebo, ki je v skladu z določbami iz Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] pooblaščena za zagotavljanje storitve zbiranja poročil o trgovanju za finančne instrumente iz členov [5, 6, 11 in 12] te uredbe iz organiziranih trgov, MTF, OTF in APA ter njihovo združevanje v stalni elektronski tok podatkov v živo, ki v realnem času zagotavlja podatke o ceni in količini podatkov za posamezen finančni instrument;

86. „odobreni mehanizem poročanja“ pomeni osebo , ki je v skladu z določbami iz Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] pooblaščena za zagotavljanje storitve poročanja o podrobnostih poslov pristojnim organom ali ESMA v imenu investicijskih podjetij;

87. „uprava“ pomeni vodstveni organ izvajalca storitev sporočanja podatkov, ki opravlja nadzorne in vodstvene funkcije, ima končna pooblastila za odločanje in je pristojen za določanje strategije, ciljev in splošnih usmeritev subjekta. Uprava je sestavljena iz oseb, ki dejansko vodijo posle subjekta;

88. „nadzorna funkcija“ pomeni upravo, kadar opravlja nadzorno funkcijo, tj. nadzorovanje in spremljanje odločanja vodstva;

89. „višje vodstvo“ pomeni posameznike, ki pri izvajalcu storitev sporočanja podatkov opravljajo izvršno funkcijo ter so pristojni za tekoče vodenje;

90. „merilo uspešnosti“ pomeni kateri koli trgovinski indeks ali objavljeni znesek, izračunan z uporabo enačbe za vrednost enega ali več osnovnih sredstev ali cen, glede na katero se določi plačljivi znesek na podlagi finančnega instrumenta;

91. „mesto trgovanja“ pomeni kateri koli organizirani trg, MTF ali OTF;

92. „centralna nasprotna stranka“ pomeni centralno nasprotno stranko, kakor je opredeljena v členu 2(1) Uredbe [ ] (uredba o infrastrukturi evropskega trga);

93. „investicijske storitve in posli“ pomenijo storitve in posle, opredeljene v členu 4(1)(2) Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

94. „finančna institucija tretje države“ pomeni subjekt, ki ima sedež v tretji državi in je pooblaščen ali ima v skladu z zakonodajo te tretje države dovoljenje za opravljanje katerih koli dejavnosti iz Direktive 2006/48/ES, Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], Direktive 2009/138/ES, Direktive 2009/65/ES, Direktive 2003/41/ES ali Direktive 2011/61/EU;

95. „energetski proizvod na debelo“ pomeni pogodbe in izvedene finančne instrumente, ki so opredeljeni v členu 2(4) Uredbe [uredba o celovitosti in preglednosti energetskega trga].

96. Opredelitve iz odstavka 1 se uporabljajo tudi v Direktivi [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov].

97. Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki določajo nekatere tehnične elemente opredelitev iz odstavka 1 za njihovo prilagoditev razvoju trga.

Naslov II

PREGLEDNOST ZA MESTA TRGOVANJA

POGLAVJE 1

Preglednost za lastniške vrednostne papirje

Člen 3Zahteve po preglednosti pred trgovanjem za mesta trgovanja v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti

98. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, objavijo trenutne ponudbene nakupne in prodajne cene ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate ali druge podobne finančne instrumente, uvrščene v trgovanje ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF. Ta zahteva se uporablja tudi za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zagotavljajo, da so te informacije v času običajnih ur trgovanja stalno na voljo javnosti.

99. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 13 obvezana objavljati svoje ponudbe glede delnic, potrdil o lastništvu, investicijskih skladov, ki kotirajo na borzi, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminacijski način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij v skladu s prvim odstavkom.

Člen 4 Odobritev opustitev

100. Pristojni organi lahko opustijo obveznost organiziranih trgov ter investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, da objavijo informacije iz člena 3(1), na podlagi tržnega modela ali vrste in obsega naročil v primerih, opredeljenih v skladu z odstavkom 3. Zlasti morajo biti pristojni organi pooblaščeni, da lahko opustijo to obveznost v zvezi z naročili, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za zadevno delnico, potrdilo o lastništvu, investicijski sklad, ki kotira na borzi, certifikat ali drug podoben finančni instrument ali vrsto delnice, potrdila o lastništvu, investicijskega sklada, ki kotira na borzi, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta.

101. Pred odobritvijo opustitve v skladu z odstavkom 1 pristojni organi obvestijo ESMA in druge pristojne organe o predvideni uporabi vsake posamezne zahteve za opustitev in predložijo obrazložitev glede njihovega delovanja. Namero o odobritvi opustitve je treba priglasiti najmanj 6 mesecev pred predvidenim začetkom veljavnosti opustitve. V treh mesecih od prejema obvestila ESMA predloži zadevnemu pristojnemu organu mnenje, v katerem oceni združljivost posamezne opustitve z zahtevami iz odstavka 1, ki so opredeljene v delegiranem aktu, sprejetem v skladu z odstavkom 3(b) in (c). Kadar zadevni pristojni organ odobri opustitev in se pristojni organ druge države članice s tem ne strinja, lahko zadevni pristojni organ o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA spremlja uporabo opustitev in Komisiji predloži letno poročilo o njihovi uporabi v praksi.

102. Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki določajo:

103. razpon ponujenih nakupnih in prodajnih cen ali določenih ponudb ustvarjalcev trga ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta;

104. obseg ali vrsto naročil, pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta;

105. tržni model, pri katerem se lahko opusti razkritje pred trgovanjem v skladu z odstavkom 1, in zlasti veljavnost obveznosti za metode trgovanja, s katerimi upravljajo organizirani trgi in po katerih se sklepajo posli v skladu z njihovimi pravili glede na cene, določene izven organiziranega trga ali z rednimi dražbami, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta.

106. Oprostitve, ki jih odobrijo pristojni organi v skladu s členoma 29(2) in 44(2) Direktive 2004/39/ES in členi od 18 do 20 Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 pred začetkom uporabe te Uredbe, preuči ESMA do preteka [2 let od dne začetka uporabe te uredbe]. ESMA izda mnenje zadevnemu pristojnemu organu, v katerem oceni stalno združljivost vsake od teh oprostitev z zahtevami, določenimi v tej uredbi in v delegiranih aktih na podlagi te uredbe.

Člen 5 Zahteve po preglednosti po trgovanju za mesta trgovanja v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti

107. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, objavijo ceno, obseg in uro izvršenih poslov za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate ali druge podobne finančne instrumente, uvrščene v trgovanje ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, objavljajo podrobnosti vseh teh poslov čim bolj sprotno, kolikor je to tehnično izvedljivo..

108. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 19 obvezana objavljati podrobnosti o svojih poslih za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente, pod razumnimi poslovnimi pogoji in na nediskriminacijski način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij v skladu z odstavkom 1.

Člen 6 Pooblastilo za odloženo objavo

109. Pristojni organi lahko organizirane trge pooblastijo, da določijo odlog objave podrobnosti o poslih na podlagi njihove vrste in obsega. Zlasti lahko pristojni organi dovolijo odlog objave podrobnosti o poslih, ki so veliki v primerjavi z običajnim trgom za zadevno delnico, potrdilo o lastništvlastništvu, investicijski sklad, ki kotira na borzi, certifikat ali drug podoben finančni instrument ali zadevni razred delnice, potrdila o lastništvlastništvu, investicijskega sklada, ki kotira na borzi, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, od pristojnega organa pridobijo predhodno odobritev predlagane ureditve za odlog objave v zvezi s trgovanjem ter to ureditev jasno razkrijejo udeležencem na trgu in javnosti. ESMA spremlja uporabo te ureditve za odlog objave podrobnosti o trgovanju in Komisiji predloži letno poročilo o njeni uporabi v praksi.

110. Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki določajo:

111. podrobnosti, ki jih morajo organizirani trgi in investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji ter investicijskimi podjetji in organiziranimi trgi, ki upravljajo MTF ali OTF, navesti v okviru informacij, ki jih je treba dati na voljo javnosti za vsak razred zadevnega finančnega instrumenta;

112. pogoje, pod katerimi se organizirani trg ali investicijsko podjetje, vključno s sistematičnim internalizatorjem, investicijskim podjetjem ali upravljavcem trga, ki upravlja MTF ali OTF, pooblasti za odlog objave poslov, in merila, ki se uporabijo pri določanju poslov, za katere je zaradi njihovega obsega ali vrste zadevne delnice, potrdila o lastništvu, investicijskega sklada, ki kotira na borzi, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta odložena objava dovoljena za vsak zadevni razred finančnega instrumenta.

Poglavje 2

Preglednost za nelastniške vrednostne papirje

Člen 7 Zahteve po preglednosti pred trgovanjem za mesta trgovanja v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, emisijskimi kuponi in izvedenimi finančnimi instrumenti

113. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF na podlagi sistema trgovanja, s katerim se upravlja, objavijo cene in globino trgovskih interesov pri teh cenah za naročila ali ponudbe, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov za obveznice in strukturirane finančne produkte, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu ali za katere je bil izdan prospekt, emisijske kupone ter izvedene finančne instrumente, uvrščene v trgovanje ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF. Ta zahteva se uporablja tudi za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zagotavljajo, da so te informacije v času običajnih ur trgovanja stalno na voljo javnosti.

114. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 17 obvezana objavljati svoje ponudbe glede obveznic, strukturiranih finančnih produktov, emisijskih kuponov in izvedenih finančnih instrumentov, pod razumnimi poslovnimi pogoji in na nediskriminacijski način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij iz odstavka 1.

Člen 8Odobritev opustitev

115. Pristojni organi lahko opustijo obveznost organiziranih trgov ter investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, da objavijo informacije iz člena 7(1) za posebne sklope produktov, na podlagi tržnega modela, posebnih značilnosti dejavnosti trgovanja in likvidnosti v primerih, opredeljenih v skladu z odstavkom 4.

116. Pristojni organi lahko opustijo obveznost organiziranih trgov ter investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, da objavijo informacije iz člena 7(1), na podlagi vrste in obsega naročil ter metode trgovanja v skladu z odstavkom 4. Zlasti morajo imeti pristojni organi možnost, da opustijo to obveznost v zvezi z naročili, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za obveznico, strukturirani finančni produkt, emisijske kupone ali izvedeni finančni instrument ali vrsto zadevne obveznice, strukturiranega finančnega produkta, emisijskega kupona ali izvedenega finančnega instrumenta.

117. Pred odobritvijo opustitve v skladu z odstavkoma 1 in 2 pristojni organi obvestijo ESMA in druge pristojne organe o načrtovani uporabi opustitev in predložijo obrazložitev glede njihovega delovanja. Namero o odobritvi opustitve je treba priglasiti najmanj 6 mesecev pred načrtovanim začetkom veljavnosti opustitve. V treh mesecih od prejema obvestila ESMA predloži mnenje zadevnemu pristojnemu organu, v katerem oceni združljivost vsake posamezne zahteve za opustitev z zahtevami iz odstavkov 1 in 2, ki so opredeljene v delegiranem aktu, sprejetem v skladu z odstavkom 4(b). Kadar zadevni pristojni organ odobri opustitev in se pristojni organ druge države članice s tem ne strinja, lahko zadevni pristojni organ o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA spremlja uporabo opustitev in Komisiji predloži letno poročilo o njihovi uporabi v praksi.

118. Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki določajo:

119. razpon naročil ali ponudb ter cene in globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 7(1);

120. pogoje, pod katerimi se lahko za posamezen razred zadevnega finančnega instrumenta opusti razkritje pred trgovanjem v skladu z odstavkoma 1 in 2, pri čemer se upoštevajo:

(i) tržni model;

(ii) posebne značilnosti produkta v zvezi s dejavnostjo trgovanja;

(iii) profil likvidnosti, vključno s številom in vrsto udeležencev na določenem trgu ter kakršnimi koli drugimi ustreznimi merili za oceno likvidnosti;

(iv) obseg ali vrsta naročil ter obseg in vrsta izdaje finančnega instrumenta.

121. Oprostitve, ki jih odobrijo pristojni organi v skladu s členoma 29(2) in 44(2) Direktive 2004/39/ES in členi od 18 do 20 Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 pred začetkom uporabe te Uredbe, preuči ESMA do preteka [2 let od dne začetka uporabe te uredbe]. ESMA izda mnenje zadevnemu pristojnemu organu, v katerem oceni stalno združljivost vsake od teh oprostitev z zahtevami, določenimi v tej uredbi in v delegiranih aktih na podlagi te uredbe.

Člen 9 Zahteve po preglednosti po trgovanju za mesta trgovanja v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, emisijskimi kuponi in izvedenimi finančnimi instrumenti

122. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, objavijo ceno, obseg in čas opravljenih poslov za obveznice in strukturirane finančne produkte, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu ali za katere je bil izdan prospekt, emisijske kupone ter izvedene finančne instrumente, uvrščene v trgovanje ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, objavljajo podrobnosti vseh teh poslov čim bolj sprotno ob razumnih poslovnih pogojih.

123. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 20 obvezana objavljati podrobnosti o svojih poslih za obveznice, strukturirane finančne produkte, emisijske kupone in izvedene finančne instrumente, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminacijski način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij iz prvega odstavka.

Člen 10Pooblastilo za odlog objave

124. Pristojni organi lahko pooblastijo organizirane trge ter investicijska podjetja in upravljavce trga, ki upravljajo MTF ali OTF, da predvidijo odlog objave podrobnosti o poslih na podlagi njihove vrste in obsega. Zlasti lahko pristojni organi dovolijo odlog objave podrobnosti o poslih, ki so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za zadevno obveznico, strukturirani finančni produkt, emisijski kupon ali izvedeni finančni instrument ali zadevni razred obveznice, strukturiranega finančnega proizvoda, emisijskega kupona ali izvedenega finančnega instrumenta.

Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, od pristojnega organa pridobijo predhodno odobritev predlagane ureditve za odlog objave podrobnosti o trgovanju ter to ureditev jasno razkrijejo udeležencem na trgu in javnosti, ki zagotovi naložbe. ESMA spremlja uporabo te ureditve za odlog objave v zvezi s trgovanjem in Komisiji predloži letno poročilo o njeni uporabi v praksi.

125. Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki določajo:

126. podrobnosti, ki jih morajo organizirani trgi in investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji ter investicijskimi podjetji in organiziranimi trgi, ki upravljajo MTF ali OTF, navesti v okviru informacij, ki jih je treba dati na voljo javnosti za vsak razred zadevnega finančnega instrumenta;

127. pogoje, pod katerimi se organizirani trg ali investicijsko podjetje, vključno s sistematičnimi internalizatorji, investicijskim podjetjem ali upravljavcem trga, ki upravlja MTF ali OTF, pooblasti za odloženo objavo poslov, in merila, ki se uporabijo pri določanju poslov, za katere je zaradi njihovega obsega ali vrste zadevne obveznice, strukturiranega finančnega produkta, emisijskega kupona ali izvedenega finančnega instrumenta odložena objava in/ali opustitev obsega posla dovoljena za vsak razred zadevnega finančnega instrumenta.

Poglavje 3

Obveznost glede zagotavljanja podatkov o trgovanju ob ločenih in razumnih poslovnih pogojih

Člen 11Obveznost zagotovitve ločene razpoložljivosti podatkov pred trgovanjem in po njem

128. Organizirani trgi ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo MTF in OTF, dajo informacije, objavljene v skladu s členi 3 do 10, na voljo javnosti, tako da podatke o preglednosti pred trgovanjem in po njem zagotovijo ločeno.

129. Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki določajo zagotavljanje podatkov o preglednosti pred trgovanjem in po njem, vključno z ravnijo razdruževanja podatkov za objavo v skladu z odstavkom 1.

Člen 12 Obveznost zagotovitve razpoložljivosti podatkov pred trgovanjem in po njem ob razumnih poslovnih pogojih

130. Organizirani trgi, MTF in OTF dajo informacije, objavljene v skladu s členi 3 do 10, na voljo javnosti ob razumnih poslovnih pogojih. Informacije so brezplačno na voljo 15 minut po objavi posla.

131. Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki pojasnjujejo razumne poslovne pogoje za objavo informacij v skladu z odstavkom 1.

NASLOV III

PREGLEDNOST ZA INVESTICIJSKA PODJETJA, KI TRGUJEJO NA PROSTEM TRGU, VKLJUčNO S SISTEMATIčNIMI INTERNALIZATORJI

ČLEN 13 OBVEZNOST INVESTICIJSKIH PODJETIJ, DA OBJAVIJO ZAVEZUJOčE PONUDBE

132. Sistematični internalizatorji za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente objavijo zavezujočo ponudbo za zadevne delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF, za katere so sistematični internalizatorji ter za katere obstaja likvidni trg. V primeru delnic, potrdil o lastništvu, investicijskih skladov, ki kotirajo na borzi, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov, za katere likvidni trg ne obstaja, sistematični internalizatorji razkrijejo ponudbe svojim strankam na njihovo zahtevo.

133. Ta člen ter členi 14, 15 in 16 se uporabljajo za sistematične internalizatorje pri opravljanju poslov z obsegom do standardnega tržnega obsega. Za sistematične internalizatorje, ki opravljajo samo posle z obsegom nad standardnim tržnim obsegom, določbe tega člena ne veljajo.

134. Sistematični internalizatorji se lahko odločijo za obseg ali obsege, za katere bodo dajali ponudbe. Najmanjši dovoljeni obseg ponudbe je vsaj enak 10 % standardnega tržnega obsega delnice, potrdila o lastništvu, investicijskega sklada, ki kotira na borzi, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta. Za posamezno delnico, potrdilo o lastništvu, investicijski sklad, ki kotira na borzi, certifikat ali drug podoben finančni instrument mora vsaka ponudba zajemati zavezujočo nakupno ceno in prodajno ceno ali cene za obseg ali obsege do standardnega tržnega obsega za razred delnic, potrdil o lastništvu, investicijskih skladov, ki kotirajo na borzi, certifikatov ali drugih podobnih finančnih instrumentov, kateremu finančni instrument pripada. Cena ali cene odražajo tudi prevladujoče tržne pogoje za zadevno delnico, potrdilo o lastništvu, investicijski sklad, ki kotira na borzi, certifikat ali drug podoben finančni instrument.

135. Delnice, potrdila o lastništvu, investicijski skladi, ki kotira na borzi, certifikati in drugi podobni finančni instrumenti se razvrstijo v razrede glede na aritmetično povprečno vrednost naročil, izvršenih na trgu v zvezi z zadevnim finančnim instrumentom. Standardni tržni obseg za posamezen razred delnic, potrdil o lastništvu, investicijskih skladov, ki kotirajo na borzi, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov je obseg, ki predstavlja aritmetično povprečno vrednost naročil, izvršenih na trgu v zvezi s finančnimi instrumenti v posameznem razredu.

136. Trg posamezne delnice, potrdila o lastništvu, investicijskega sklada, ki kotira na borzi, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta zajema vsa naročila, izvršena v Evropski uniji v zvezi z zadevnim finančnim instrumentom, razen naročil, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom.

137. Pristojni organ trga, ki je za posamezno delnico, potrd