OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Unija in njene države članice so pogodbenice več konvencij in protokolov Združenih narodov, namenjenih boju proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, in sicer:

·Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu;

·Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu;

·Protokola proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu.

Pri takšnih nezakonitih dejavnostih se zelo pogosto izkoriščajo različna prevozna sredstva in načini prevoza, zaradi česar je treba v preprečevanje teh dejavnosti in boj proti njim tesno vključiti prevoznike.

Na tem področju je bilo na mednarodni ravni sprejetih že več sektorskih pobud. Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) je sprejela okrožnico 357 „Smernice glede poročanja o trgovini z ljudmi za letalsko posadko in kabinsko osebje“ in okrožnico 352 „Smernice za usposabljanje kabinskega osebja za prepoznavanje trgovine z ljudmi in odzivanje nanjo“. V skladu s tema okrožnicama bi morali državni organi za civilno letalstvo zahtevati, da prevozniki v zvezi s tem za svoje zaposlene zagotovijo politike, postopke, usposabljanje in smernice. Tudi Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IATA) je leta 2018 izdalo resolucijo proti trgovini z ljudmi in pripravilo smernice za svoje članice. Mednarodna pomorska organizacija (IMO) je objavila začasne ukrepe za boj proti nevarnim praksam, povezanim s trgovino z migranti ter tihotapljenjem ali prevozom migrantov po morju. Mednarodna zbornica za pomorski promet (ICS) je izdala smernice za zagotavljanje varnosti in zaščite pomorščakov in rešenih oseb.

Številni prevozniki imajo vzpostavljene politike, s katerimi po svojih najboljših močeh preprečujejo, da bi postali soudeleženi pri tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi. Vendar v nekaterih primerih take politike niso vzpostavljene ali se ne izvajajo dobro.

Nedavni dogodki so pokazali tudi, kako se migranti lahko izkoristijo za politične namene ter kako nekateri prevozniki prispevajo k operacijam tihotapljenja ljudi in trgovine z njimi, ki ogrožajo življenja ranljivih ljudi in varnost zunanjih meja Unije, ter v nekaterih primerih s temi operacijami tudi kujejo dobiček.

Da bi se izognili takim situacijam, je zato treba sprejeti zakonodajo, ki bo obravnavala prevoznike, ki trgovino z ljudmi ali tihotapljenje migrantov v povezavi z nezakonitim vstopom na ozemlje Unije omogočajo ali pri tem sodelujejo. Za učinkovito uresničevanje tega cilja bi se morala ta zakonodaja uporabljati po vsej Uniji. Pogoje za njeno uporabo bi bilo treba določiti čim bolj v skladu s tistimi iz navedene konvencije ZN, ki jo je ratificirala velika večina držav sveta, vključno z vsemi državami članicami Unije. Tako bo Unija lahko v celoti uporabila orodja, ki jih ponuja navedena konvencija, tudi v situacijah, predvidenih v členu 15(2) navedene konvencije, v primerih, ko so operacije tihotapljenja ali trgovine z ljudmi storjene z namenom storitve hudih kaznivih dejanj v Uniji.

Ta uredba bi zato morala zagotoviti pravni okvir, ki bi Uniji omogočal sprejetje ukrepov zoper prevoznike pri vseh vrstah prevoza (zračni, pomorski, celinski vodni, železniški in cestni), ki sodelujejo v navedenih dejavnostih. Vrste sprejetih ukrepov bi morale biti primerne in sorazmerne glede na posebne okoliščine zadevnega primera. Vključevati bi morale zlasti preprečevanje kakršne koli nadaljnje širitve tekočih prevoznih dejavnosti ali njihovo omejitev, začasni odvzem licenc ali dovoljenj, izdanih v skladu s pravom Unije, začasni odvzem pravice do uporabe zračnega prostora Unije, tranzita prek ozemlja Unije ali pristanka v pristaniščih Unije, začasni odvzem pravic do oskrbe z gorivom ali izvajanja vzdrževanja v Uniji ali začasni odvzem pravic do opravljanja letov v Unijo, iz nje in znotraj nje.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Ta predlog dopolnjuje zunanje delovanje Unije, vključno z njeno skupno zunanjo in varnostno politiko. Glede na možno varnostno razsežnost je primerno, da se splošna strategija v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti, opredeli v sodelovanju z visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Predlog temelji na členih 91 in 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s prometnimi zadevami.

•Subsidiarnost