42. pričakuje rezultate zunanje študije o sorazmernosti med lastništvom in nadzorom v podjetjih, ki koti-
rajo na borzi v EU, ki jo je naročila Komisija, če bo v tej študiji opravljena ne samo nepristranska analiza
empiri čnih in teoretičnih dokazov o učinkih, ki jih imajo različni lastniški modeli v državah članicah na
gospodarsko učinkovitost, lastniški nadzor podjetij in možnosti za čezmejne transakcije, pač pa tudi teme-
ljita analiza prava družb, kar zadeva širši gospodarski in pravni položaj v državah članicah ter različne
modele upravljanja podjetij; poudarja, da je treba ustrezno upoštevati potrebo po preglednosti strukture
nadzornih pravic;
43. pričakuje, da bo Komisija po potrebi pripravila zakonodajni predlog o načelu „ena delnica –en glas“
šele po končanem pregledu Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 oponudbah za prevzem (
1), kakor je predvideno v členu 20 te direktive, in oceni te direktive;
44. poziva Komisijo, da predlaga ukrepe za večjo preglednost na področju institucionalnih vlagateljev;
opozarja, da je potrebna preglednost pri naložbeni politiki, glasovalni politiki in lastništvu delnic, ter datakšna preglednost ne sme biti omejena na odnos med skladi in posameznimi vlagatelji; opozarja, da bimorale za institucionalne vlagatelje veljati tudi določene obveznosti razkritja, ki jih imajo do podjetij, vkaterih so dejavni, npr. glede njihovih namenov in predvidenega trajanja njihove dejavnosti;
45. poziva Komisijo, da obvesti Parlament o rezultatih posvetovanja o prihodnjih prednostnih nalogah za
akcijski načrt 2003, ki ga je začela Komisija decembra 2005, ter da podrobno razloži odločitve, ki jih jesprejela kot posledico rezultata tega posvetovanja;
46. poziva Komisijo, da analizira težave, povezane z izvajanjem obstoječe zakonodaje, zato da se rezultati
te analize upoštevajo pri razmišljanju o novih zakonodajnih predlogih;
47. poziva Odbor za pravne zadeve in Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, da spremljata delo
Komisije;
*
* *
48. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
(1) UL L 142, 30.4.2004, str. 12.
P6_TA(2006)0296
Zmanjševanje vpliva letalstva na podnebne spremembe
Resolucija Evropskega parlamenta o zmanjševanju vpliva letalstva na podnebne spremembe
(2005/2249(INI))
Evropski parlament,
—ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu
odboru ter Odboru regij z naslovom „Zmanjševanje vpliva letalstva na podnebne spremembe“
(KOM(2005)0459),
—ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2005 o uspešnem boju proti globalnim podnebnim
spremembam (1),13.12.2006 C 303 E/119 Uradni list Evropske unije
Torek, 4. julij 2006SL
(1) Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0433.
—ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
—ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter mnenja Odbora za promet
in turizem (A6-0201/2006),
A. ker je EU sprejela obveznost, da bo reševala težave v zvezi s podnebnimi spremembami, in je predlagala
globalni cilj, da se segrevanje podnebja omeji na + 2 °C v primerjavi z vrednostmi iz predindustrijskegaobdobja,
B. ker je Evropski parlament v svoji zgoraj omenjeni resoluciji z dne 16. novembra 2005 navedel, da
morajo razvite države močno zmanjšati emisije, in sicer za 30 % do leta 2020 in od 60 % do 80 % do
leta 2050,
C. ker je prispevek letalstva k podnebnim spremembam velik in naglo narašča,D. ker za mednarodno letalstvo ne velja nobena obveznost iz Okvirne konvencije Združenih narodov o
spremembi podnebja (UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola niti nobena mednarodna obveznostglede podnebnih sprememb,
E. ker bi morala EU prevzeti vodstvo v boju proti podnebnim spremembam ter z regionalnimi in vnaprejš-
njimi ukrepi pokazati, kako se obvladuje vplive letalstva na podnebje,
1. pozdravlja sporočilo Komisije in njeno priznanje, da je potreben celovit sveženj ukrepov, ki vključuje
zakonodajne, gospodarske, tehnološke in operativne instrumente za obravnavanje vseh vplivov letalstva napodnebje ob uveljavitvi načela „onesnaževalec plača“ ter zagotovitvi popolne internalizacijo stroškov;
2. poudarja, da mora stroškovno učinkovito zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe biti
splošni cilj izbranih instrumentov politike; meni, da je treba te instrumente politike izbrati tako, da se čim
bolj zmanjšajo emisije toplogrednih plinov, pri čemer je izkrivljanje konkurence med letalskimi prevozniki iz
Evrope in tistimi zunaj nje minimalno, zmanjšati pa se mora tudi nelojalna konkurenca med sektorjem zrač-nega prevoza in drugimi prevoznimi sektorji v EU;
3. poudarja, da bi bilo treba v zvezi s tem izključiti vsako nepotrebno birokratsko breme, še posebej zaradi
malih letalskih prevoznikov na trgu;
4. v celoti podpira namero Komisije, da si bo prizadevala za uvedbo davka na kerozin in jo poziva, naj s
tem nemudoma začne, tako da uvede davek na vse domače lete in lete znotraj EU (z možnostjo izvzetja vseh
prevoznikov na relacijah, kjer opravljajo storitve prevozniki iz tretjih držav); poziva Komisijo, naj predlagaureditev za uvedbo tega davka po vsem svetu;
5. poudarja nujnost doseganja rezultatov v sedanjem krogu ponovnih pogajanjih o sporazumih o zračnem
prevozu, zlasti sporazumu z ZDA, ki bodo omogočili brezpogojno in nediskriminacijsko obdavčenje goriva
tako za prevoznike iz EU kot za prevoznike iz tretjih držav;
6. poudarja, da oprostitev davka na zračni prevoz in druga neravnovesja vodijo k zelo nelojalni konkurenci
med sektorjem letalskega prevoza in drugimi prevoznimi sektorji;
7. poudarja, da je to breme zlasti za železniški sektor, saj zanj ne veljajo le davki, ampak tudi evropski
sistem za trgovanje z emisijami, kar znatno povečuje stroške tega okolju prijaznega prevoznega sistema;
8. poudarja, da izkrivljanje konkurence med prevoznimi sektorji povzroča tudi izkrivljanje konkurence
med turističnimi regijami, kar škoduje zlasti regijam, ki so dostopne predvsem z avtom, avtobusom ali
vlakom;
9. poudarja, da je treba poiskati pravične rešitve za okoljske težave, ki jih povzročajo letala;13.12.2006 C 303 E/120 Uradni list Evropske unije
Torek, 4. julij 2006SL
10. spodbuja uvedbo dajatev kot koraka v smeri popolne internalizacije stroškov, katerih vloga in obseg
morata odražati, do katere stopnje sistem za trgovanje z emisijami ne izpolnjuje spodaj navedenih zahtev;
11. prosi, naj se posebna pozornost nameni položaju večine izoliranih ozemelj, ki so še posebej odvisna
od letalskih prevoznih storitev, ter zlasti otoškim in najbolj oddaljenim regijam, kjer so drugačne rešitveomejene ali ne obstajajo;
12. pozdravlja govor predsedujočega Evropskemu svetu in avstrijskega kanclerja Wolfganga Schüssla v
Evropskem parlamentu 18. januarja 2006, v katerem se je posvetil temu vprašanju, in poziva predsedstvo
Sveta, naj na tem področju pripravi konkretne predloge;
13. poudarja, da je nujen boljši sistem upravljanja zračnega prometa za zmanjšanje emisij CO
2, kondenza-
cijskih sledi in oblakov cirusov ter da bi bil to stroškovno učinkovit ukrep;
14. poziva k nadaljnjim raziskovalnim prizadevanjem za izboljšanje razumevanja vplivov letalstva na
podnebne spremembe; meni, da je še posebej pomembno pojasniti posledice kondenzacijskih sledi (vodne
pare) ter v kolikšni meri bi letenje na manjši višini zmanjšalo skupne emisije in s tem vpliv na podnebje ter
oceniti učinek segrevanja, ki nastane zaradi prehajanja razpršil v stratosfero;
15. poziva Komisijo, naj spodbuja uvajanje biogoriv v letalstvu kot prispevek k zmanjšanju vpliva na
podnebne spremembe;
16. poudarja, da je tudi v Sedmem okvirnem programu za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene
dejavnosti (Sedmi okvirni program RTR) treba nameniti prednost raziskavam in razvoju, povezanim s tehno-logijami čistih motorjev in alternativnimi gorivi; meni, da bi bilo treba uporabiti celosten pristop, v katerem
sta združena trgovanje z emisijami ter razvoj čistih motorjev in goriv, da se v letalskem sektorju zmanjšajo
tudi emisije drugih snovi, ne le CO
2;
17. meni, da si je treba še naprej prizadevati za doseganje znanstvenih in tehničnih ciljev, da bi izboljšali
energetsko učinkovitost letal in helikopterjev;
18. poudarja, da so ukrepi za spodbujanje tehnolo ških inovacij v letalskem in vesoljskem sektorju v okviru
Sedmega okvirnega programa RTR ter izboljšano upravljanje zračnega prometa prek zakonodaje o enotnem
evropskem nebu odločilnega pomena za zmanjšanje emisij;
19. poziva Komisijo, naj nemudoma prevzame pobude za izboljšanje nadzora zračnega prometa in uprav-
ljanje zračnega prometa v okviru projekta SESAR (raziskave upravljanja zračnega prometa v okviru enotnegaevropskega neba) in zakonodaje o enotnem nebu za izboljšanje energetske učinkovitosti letov in zmanjšanjeali odpravi kondenzacijskih pramenov za letali;
20. poziva Komisijo, naj zagotovi, da se odobrena sredstva na podlagi Sedmega okvirnega programa RTR
dodelijo v postavko raziskovanja s sodelovanjem za izboljšanje okolja in energetske učinkovitosti letalskih in
helikopterskih motorjev;
Vključitev letalstva v sistem trgovanja EU z emisijami
21. priznava, da lahko trgovanje z emisijami predstavlja del obsežnega svežnja ukrepov za obravnavo
vplivov letalstva na podnebje, če je ustrezno načrtovano;
22. poudarja, da bo okoljska učinkovitost sistema za trgovanje z emisijami odvisna od tega, ali bo
geografsko področje njegove veljavnosti dovolj veliko, ali bo določena stroga zgornja meja, ali bodo začetne
dodeljene pravice licitirane; ali bodo upoštevani tehnološka raven in vnaprejšnji ukrepi in ali bo vpliv na
podnebje obravnavan kot celota;13.12.2006 C 303 E/121 Uradni list Evropske unije
Torek, 4. julij 2006SL
23. poziva Komisijo, naj nemudoma predloži presojo vpliva o posebnih parametrih iz njenih predlogov
načrtovanja, npr. raven zgornje meje za letalstvo, skladnost, izbira sodelujočega subjekta (letalskih prevo-
znikov ali letališč), in naj poda predloge, ki bodo zagotavljali, da bo evropski sistem trgovanja z emisijamiveljal tudi za letalske prevoznike izven Evropske unije;
24. kljub temu predlaga uvedbo ločenega sistema, namenjenega zgolj emisijam v letalstvu, saj priznava, da
letalski sektor ne more trgovati z emisijami v okviru sistema trgovanja EU z emisijami, ker Kjotski protokolin UNFCCC ne predvidevata zavezujočih obveznosti za emisije v mednarodnem letalstvu;
25. ugotavlja, da bi zaprt, ločen sistem bistveno poenostavil izračunavanje; meni, da bi bilo treba možnost
dostopa letalskih prevoznikov do nakupa prek sistema trgovanja EU z emisijami natančno preučiti in dovolitile v omejenem okviru;
26. poudarja, da je treba za primer morebitne vključitve letalstva v razširjeni sistem trgovanja EU z emisi-
jami predvideti vsaj pilotno fazo za ločen sistem za obdobje 2008-2012;
27. ugotavlja, da je treba morebitno vključitev zunanjih kreditov v ločen sistem (npr. mehanizem čistega
razvoja in skupno izvajanje (CDM/JI) ali kreditov iz regionalnih shem omejitev in trgovanja z emisijami v
državah, ki niso podpisnice Kjotskega protokola) zmanjšati ter omejiti na raven, ki zagotavlja, da sektorprispeva k doseganju skupnega cilja preprečevanja podnebnih sprememb, zmanjšanju birokracije in pove-čanju preglednosti;
28. predlaga, da je treba za primer vključitve letalstva v splošni sistem trgovanja EU z emisijami zagotoviti
posebne pogoje, ki bodo preprečili izkrivljanje trga na škodo manj zaščitenih sektorjev: omejitev števila
pravic do emisij, ki jih je možno kupiti na trgu, in dolžnost, da se pred odobritvijo nakupa dovoljenj dosežedel potrebnega zmanjšanja emisij brez trgovanja;
29. poziva Komisijo, naj poleg sistema trgovanja EU z emisijami predlaga druge politične instrumente za
obravnavo vplivov letalstva, ki niso povezani s CO
2; meni, da bi politika v primeru negotovosti glede kate-
rega teh vplivov morala izhajati iz previdnostnega načela; meni, da je treba poleg vplivom na podnebje
posebno pozornost nameniti onesnaževanju zraka in hrupu med vzletanjem in pristajanjem letal; pozivaKomisijo, naj spodbuja raziskovalne programe za izboljšanje znanstvenih spoznanj o vplivih letalstva, ki nisopovezani s CO
2, in naj podpre ukrepe Mednarodne organizacije za civilno letalstvo pri oblikovanju stan-
dardov za NOx;
30. ne izključuje, da bo treba v prihodnje sprejeti tudi spremljajoče lokalne ukrepe;
Področje uporabe sistema za letalstvo
31. je prepričan, da bi moral sistem za letalstvo najprej kriti vse lete do in iz kateregakoli letališča v EU (če
je mogoče, tudi medcelinski letalski tranzit po zračnem prostoru EU), ne glede na državo izvora zadevne
letalske družbe, da bi zagotovili enake pogoje za vse izvajalce, ki delujejo na različnih relacijah, preprečiliizkrivljeno delovanje trga v korist letov v namembne kraje zunaj EU, zagotovili okoljsko učinkovitost inpreprečili navzkrižno subvencioniranje ter vplivali na načrtovanje zrakoplovov; poudarja, da je treba čim prej
uvesti svetovni sistem trgovanja z emisijami;
32. navaja, da Komisija po skrbni presoji meni, da je tako širok obseg združljiv z mednarodnimi spora-
zumi, npr. s pravili STO; poziva Komisijo in Svet, naj zagovarjata to stališče pred morebitnimi napadi tretjihdržav v mednarodnih organizacijah;
Začetna dodelitev
33. poudarja, da je treba skupno začetno dodelitev opredeliti v skladu z obveznostmi iz Kjotskega proto-
kola in zato ni dovoljen porast emisij nad vrednosti iz izhodiščnega leta;13.12.2006 C 303 E/122 Uradni list Evropske unije
Torek, 4. julij 2006SL
34. meni, da moral biti obseg začetne dodelitve določen na ravni EU, saj bi z dodelitvijo na nacionalni
ravni tvegali, da bodo države članice pri tem preveč radodarne, kar bi izkrivljalo razmere na trgu in zmanj-
šalo okoljsko učinkovitost sistema;
35. poudarja, da z metodologijo dodeljevanja ne bi smeli posredno ali neposredno kaznovati podjetij, ki
že uporabljajo učinkovita letala, zato je treba na vsak način priznavati vnaprejšnje ukrepanje in izvajatinajve čji pritisk k spremembam na prevoznike z letali z nizko učinkovitostjo goriva;
Metodologija dodeljevanja
36. meni, da je licitiranje najbolj primerno za dodelitev pravic za emisije, ker odraža dinamičnost sektorja
in ne izključuje novih udeležencev ali regij, ki se morajo v tem sektorju šele razviti;
37. ugotavlja, da licitiranje ustreza tudi zahtevam načela krivde povzročitelja in prinaša dodatne koristi za
okolje, če so prihodki ustrezno zastavljeni, ter da samodejno nagrajuje dobre rezultate izvajalcev v preteklosti
in prihodnosti;
38. poudarja, da končno delno brezplačno dodeljevanje dovoljenj z „dedovanjem“ ali primerjalno oceno
ne bi smelo povzročati razlikovanja med izvajalci, ki se vključijo v sistem po začetni dodelitvi; zato meni, dabi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi zajemala nove udeležence;
39. ugotavlja, da bodo verjetno z brezplačno dodelitvijo dovoljenj z „dedovanjem“ ali primerjalno oceno v
tem sektorju ustvarjeni nepričakovani dobički na račun potrošnikov, ker cene mejnih stroškov kljub brez-
plačni dodelitvi temeljijo na tržni ceni pravic za emisije; poudarja, da to ne sme biti cilj te politike;
40. meni, da je brezplačna dodelitev „podedovanih“ emisij najslabša rešitev, saj kaznuje vnaprejšnje ukre-
panje letalskih prevoznikov, da je brezplačna dodelitev na podlagi primerjalne ocene teoretično nekolikoboljša, vendar je lahko preveč zapletena in birokratska, poleg tega z nobeno metodo izračuna ni mogoče
zanesljivo opredeliti najboljšega rezultata;
*
* *
41. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom
držav članic.13.12.2006 C 303 E/123 Uradni list Evropske unije
Torek, 4. julij 2006SL