C 288/15

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 288/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Vänerlöjrom“

EU št.: PDO-SE-02412 – 6. marec 2018

(X) ZOP ( ) ZGO

1. Ime

„Vänerlöjrom“

2. Država članica ali tretja država

Švedska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Vänerlöjrom“ je naravni proizvod, izdelan samo iz iker male ozimice (Coregonus albula) in soli (NaCl). „Vänerlöjrom“ se prodaja v sveži, zamrznjeni ali odtajani obliki. Značilnosti proizvoda „Vänerlöjrom“ so iste ne glede na obliko, v kateri se prodaja.

Značilnosti proizvoda „Vänerlöjrom“ so naslednje:

Videz: naravni lesk, s svetlikanjem kot kamenčki. Vidne morajo biti cele ikre.

Konsistenca: za proizvod „Vänerlöjrom“ so značilne cele ikre, ki jasno „počijo“, če jih med okušanjem pritisnemo ob nebo v ustih.

Velikost: ikre so velike od 0,8 mm do 2,0 mm, odvisno od tega, kdaj v ribolovni sezoni in v katerem delu jezera Vänern je bila ulovljena mala ozimica.

Barva: jasna in svetla, med ribolovno sezono se spreminja od svetlo oranžne do nekoliko temnejše oranžne (od S1060-Y30R do 080-Y40R v sistemu naravnih barv).

Vsebnost soli: 4,0–4,5 odstotka NaCl.

Vsebnost vlage: biti mora dovolj nizka, da proizvod „Vänerlöjrom“ ne pade z obrnjene žlice. Ikre morajo poleg tega tudi na ravni površini ohraniti svojo obliko.

Okus: blag in čist ribji okus po lososu in umami z uravnoteženo slanostjo. Okus postane intenzivnejši, ko se male ikre zdrobijo v ustih.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Mala ozimica se prehranjuje izključno s planktonom (Bythothrepes cederstroemi, Daphnia (sp), Bosmina (sp), Eurytemora (sp), Heterocope (sp) in Diaptomus (sp)), ki se naravno pojavlja v sladkih vodah jezera Vänern.

Surovine:

Surovina za proizvod „Vänerlöjrom“ so ikre male ozimice (Coregonus albula), ulovljene v jezeru Vänern.

Druge sestavine: nejodirana sol (NaCl).

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvod „Vänerlöjrom“ se proizvaja iz iker male ozimice (Coregonus albula), ulovljene v jezeru Vänern. Vse faze v postopku proizvodnje, od ribolova do priprave proizvoda „Vänerlöjrom“ (osmukanje, mešanje, predhodno spiranje, odcejanje, temeljito čiščenje, sušenje in soljenje), morajo potekati na opredeljenem geografskem območju, opisanem v točki 4.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg splošnih pravil o označevanju morajo vsi proizvajalci proizvoda „Vänerlöjrom“ proizvod označiti s spodnjim logotipom.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje proizvoda „Vänerlöjrom“ zajema jezero Vänern in okoliške župnije:

Väse in Östra Fågelvik v okrožju Väse;

Ölme in Varnum v okrožju Ölme;

Visnum in Visnums Kil v okrožju Visnum;

podeželske in mestne župnije Karlstada ter Hammarö v okrožju Karlstad.

Segerstad, Grums in Ed v okrožju Grums:

Millesvik, Eskilsäter, Ölserud, Botilsäter, By, Bro, Södra Ny in Tveta v okrožju Näs

(vse se nahajajo v pokrajini Värmland).

Leksberg, Björsäter, Torsö, Hassle, Berga, Lyrestad, Amnehärad in mesto Mariestad v okrožju Vadsbro;

Källby, Skeby, Husaby in Sävare v okrožju Kinnefjärding;

Medelplana, Västerplana, Österplana in Forshem v okrožju Kinne;

Tådene, Norra Kedum, Örslösa, Söne, Rackeby, Skalunda, Sunnersberg, Gösslunda, Strö, Otterstad in mesto Lidköping v okrožju Kålland;

Flo, Ås, Sal, Västernäs, Tun, Karaby in Frie v okrožju Åse;

Västra Tunhem, Vassända-Naglum in mesto Vänersborg v okrožju Väne;

Bolstad, Grinstad, Gestad in Frändefors v okrožju Sundal;

Skållerud, Holm in Järn v okrožju Nordal;

podeželski in mestni župniji kraja Åmål Tössö med Tydie in Danisco v okrožju Tössbo;

(vse se nahajajo v pokrajini Västra Götaland).

5. Povezava z geografskim območjem

Posebne podrobnosti geografskega območja

Vänern je največje jezero na Švedskem in tretje največje jezero v Evropi. Leži na jugozahodu Švedske, njegova površina pa je približno 5 650 km2. Njegova povprečna globina je 27 metrov, največja globina pa 106 metrov. Jezero Vänern je zaradi njegove velikosti mogoče primerjati s celinskim morjem z obsežnim arhipelagom, ki zajema več kot 12 000 otokov. Kljub temu obsežnemu arhipelagu pa je jezero pretežno pelagično.

V središču jezera Vänern se arhipelag Lurö na severu razteza proti arhipelagu Kålland na jugu. Ta arhipelaga jezero bolj ali manj delita v dva velika bazena, pri čemer je jugozahodni znan kot jezero Dalbo, severovzhodni pa kot jezero Värmland. Jezero Dalbo je plitkejše in ima manjšo prostornino vode kot jezero Värmland. To pomeni, da se letna temperaturna cikla obeh bazenov nekoliko razlikujeta.

Jezero Vänern je nastalo pred približno 10 000 leti, ko se je po zadnji ledeni dobi z dvigom postopno ločilo od mase vode, ki je postala Baltsko morje. Danes je povprečna vodna gladina v jezeru 44,3 metra nad gladino morja. Zaradi njegove ločenosti od Baltskega morja v jezeru Vänern živijo nekateri glacialni relikti iz poddebla rakov.

Jezero ima obširno prispevno območje, ki se razteza na ozemlje Norveške. Glavni pritok je reka Klarälven s svojim 11 847,6 km2 velikim povodjem in srednjim pretokom 162,5 m3/s (visoki pretok znaša 690 m3/s).

Povprečna letna količina padavin je približno 600 mm ob jezeru Vänern in približno 1 000 mm na območju vzdolž norveške meje proti zahodu in severozahodu. Pozimi so padavine večinoma v obliki snega. Snežna odeja je lahko debela (60–65 cm), zlasti v severozahodnih delih prispevnega območja. Aprila je sneg običajno še vedno prisoten in prispeva k znatnim pomladnim poplavljanjem številnih rek, ki se stekajo v jezero Vänern.

Švedski del prispevnega območja zajema približno 10 odstotkov ozemlja države in obsega predvsem gozdnato območje, kar pomeni, da se nekaj organskega materiala vnese v jezero (skupna količina organskega materiala (skupni organski ogljik) v jezeru Vänern je približno 5–6 mg/l). Temperatura vode na površini je približno –5–0 °C od decembra do februarja in približno 10–16 °C od maja do septembra. Z nastankom jezera Vänern je bila vänernska mala ozimica ločena od sorodnih vrst v Baltskem morju, kar pomeni, da je danes genetsko drugačna od drugih malih ozimic in se je prilagodila na naravne razmere v jezeru Vänern.

Vänernska mala ozimica je pelagična riba, živeča v velikih jatah, ki se selijo med jezerom Dalbo in jezerom Värmland glede na dejavnike, med katerimi so temperatura vode in podvodni tokovi. Večinoma ostaja v hladnejši vodi pod termoklino.

Vänernska mala ozimica je pogosta in predstavlja okoli 30 odstotkov biomase v odprtih vodah. Zrelost doseže pri približno enem letu starosti. Na njen razmnoževalni cikel vpliva podnebje. Obilne padavine pozimi z močnimi pomladnimi poplavami in dobrim vnosom organskega materiala pomagajo zagotoviti visoko raven planktona, ki je za malo ozimico glavni vir hrane.

Opis človeških dejavnikov

Proizvod „Vänerlöjrom“ se proizvaja iz iker male ozimice (Coregonus albula), ulovljene v jezeru Vänern.

Lastnosti proizvoda „Vänerlöjrom“ so rezultat spretnosti in strokovnega znanja oseb, ki se ukvarjajo z ribolovom zrele ikronosne vänernske male ozimice in nadaljnjim postopkom priprave.

Kakovost proizvoda „Vänerlöjrom“ je na koncu odvisna od tega, na kateri stopnji obdobja drstenja je bila mala ozimica ulovljena. Vänernska mala ozimica se drsti med oktobrom in decembrom. Na točno obdobje drstenja vpliva temperatura vode, kar pomeni, da se čas drstenja med različnimi deli jezera Vänern razlikuje. Med obdobjem drstenja imajo male ozimice raje območja, kjer tokovi in topografija jezerskega dna potiskajo pridnene vode proti površju. V povezavi z drstenjem se jate večinoma nahajajo v globini 10–20 metrov. Kljub sodobnim pripomočkom je ribičevo znanje o vedenju male ozimice v povezavi s tokovi, topografijo dna, vremenom in smerjo vetra ključnega pomena, da se ikronosna riba ulovi na pravi stopnji obdobja drstenja, tako da je surovina (ikre) najvišje kakovosti.

Lov male ozimice poteka izključno z mrežami z velikostjo mrežnega očesa najmanj 16,5 mm. Vsak ribič lahko uporabi največ 1 400 metrov mreže na ribolovno operacijo. Ribolov male ozimice je reguliran in poteka med obdobjem njenega drstenja v pozni jeseni. Ribolovno obdobje določi švedska agencija za upravljanje morja in voda (HaV).

Kakovost surovine je nato treba med postopkom priprave ohranjati, da se zagotovijo značilne lastnosti proizvoda „Vänerlöjrom“. Priprava poteka ročno, delo pa je treba opraviti hitro. Priprava proizvoda „Vänerlöjrom“ se začne takoj, ko se ulov iztovori. Ker je za ohranitev kakovosti iker potreben hiter postopek priprave, se proizvod pripravlja v neposredni bližini jezera (največ 5 km od vodne črte ob normalnih vodostajih).

Za pripravo proizvoda „Vänerlöjrom“ se ikre ročno osmukajo iz rib ter nato z mešanjem očistijo krvi, membran in neuporabnih iker. Pri odrasli samici male ozimice lahko ikre predstavljajo 5–10 % telesne teže (približno 30 gramov). Ikre iz ikronosnih rib osmukajo zaposleni s spretnimi rokami in dolgimi izkušnjami. Med postopkom se čistost in kakovost surovine preverjata z vizualnim pregledom.

Po mešanju se ikre takoj trikrat do petkrat sperejo v čisti hladni vodi. Vse preostale nečistoče se odstranijo, ikre pa se zberejo v tkanini za odcejanje, ki se nato obesi, da lahko voda odteka. Da ikre ne bi izgubile svoje barve in nabreknile toliko, da bi začele pokati, mora biti čas med prvotnim spiranjem in odcejanjem čim krajši (okoli 10 minut).

Po odcejanju se ikre okoli 48 ur sušijo v hladilnici s temperaturo 3–6 °C. S procesom sušenja se teža zmanjša za približno 8–10 %. Sušene ikre se solijo z nejodirano soljo (NaCl).

Lastnosti končnega proizvoda se ocenijo z vzorčenjem in slepim preizkušanjem med ribolovno sezono. Ocene izvajajo neodvisni ocenjevalci. Samo ikre, ki ustrezajo specifikacijam, se pakirajo in dajo na trg kot „Vänerlöjrom“.

Proizvod „Vänerlöjrom“ je močno povezan z lokalnim okoljem. Vsako leto različni dogodki, povezani z jezerom Vänern in ribolovom rib za ikre, med njimi tudi dan iker male ozimice, privabijo številne obiskovalce.

Posebnosti proizvoda

Proizvod „Vänerlöjrom“ se proizvaja iz iker vänernske male ozimice, sladkovodne ribe, ki se je pred 8 000–9 000 leti genetsko ločila od male ozimice Botnijskega zaliva.

„Vänerlöjrom“ je naravni proizvod brez aditivov razen kuhinjske soli (NaCl). Po tem se razlikuje od večine drugih proizvodov ribjih iker na trgu.

Proizvod „Vänerlöjrom“ pridobi svoje posebnosti iz mineralov in hranil v vodah jezera Vänern. Ikre so nekolike manjše od tistih pri mali ozimici v Botnijskem zalivu. So bolj blede barve z jasnim oranžnim odtenkom.

Proizvod „Vänerlöjrom“ ima uravnoteženo slanost, ki omogoča, da se izrazi blag in zaokrožen okus iker.

Majhna velikost iker pomeni, da se proizvod „Vänerlöjrom“ zaznava kot manj „zrnat“, kar v kombinaciji z uravnoteženo slanostjo ter naravno elegantnim okusom zagotavlja prijetno gurmansko doživetje.

„Vänerlöjrom“ je dobro odcejen (osušen) proizvod, ki spušča manj vode kot podobni proizvodi na trgu.

Vzročna povezava

Jezero Vänern je zelo posebno okolje. Od Baltskega morja se je ločilo pred približno 10 000 leti. Njegov ekosistem se je od tedaj razvijal brez stika z Baltikom, zato so njegovi staleži male ozimice danes genetsko drugačni od populacije v Baltskem morju. Jezero Vänern ima tudi populacijo glacialnega reliktnega zooplanktona.

Voda v jezeru Vänern prihaja iz različnih večjih in manjših vodnih tokov, ki večinoma tečejo prek gozdnatega morenskega območja ter prek s humusom bogatih barij in jezer. Jezero ima razmeroma malo hranil, zato pritok s hranili bogate vode po obilnih padavinah spodbudi rast planktona, kar nato zagotavlja hrano edinstveni populaciji male ozimice v jezeru, znane kot vänernska mala ozimica.

Kakovost vode jezera Vänern in dejstvo, da viri hrane zajemajo samo sladkovodne organizme, prispevata k posebnostim iker vänernske male ozimice. Ikre so nekoliko manjše od tistih pri mali ozimici Botnijskega zaliva in imajo značilno oranžno barvo.

Za proizvodnjo proizvoda „Vänerlöjrom“ je treba malo ozimico uloviti na pravi stopnji obdobja drstenja za zagotovitev, da je surovina najvišje kakovosti. Zaradi velikosti jezera Vänern vreme in veter zlahka vplivata na razmere v njem. Med jesensko sezono drstenja male ozimice lahko razmere postanejo zelo težke, kar morajo ribiči tudi upoštevati. Na drstenje vänernske male ozimice vplivajo temperatura vode, tokovi in topografija jezerskega dna. Da bi ribiči ikronosne samice ulovili na pravi stopnji drstenja, morajo poznati vedenje male ozimice ter iz izkušenj predvideti, kje se bo mala ozimica v prevladujočih vremenskih razmerah drstila.

Po ulovu ikronosne male ozimice je treba kakovost iker med postopkom priprave ohranjati, da se pridobijo posebne lastnosti proizvoda „Vänerlöjrom“. Pripravo ročno izvajajo ljudje, ki imajo veliko izkušenj in smisel za spretnosti, ki so potrebne za proizvodnjo visokokakovostnih iker male ozimice, obenem pa obvladajo posebno tehniko za ročno osmukanje iker iz rib.

Posebne lastnosti, ki opredeljujejo proizvod „Vänerlöjrom“, v celoti izhajajo iz naravnih razmer na geografskem območju in sposobnosti ljudi, da izkoriščajo in upravljajo surovino, ki je rezultat naravnih razmer.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/produktspecifikation-vanerlojrom_2020_05_11-002.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.