P8_TA(2018)0011

Upravljanje energetske unije ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o upravljanju energetske unije, spremembi Direktive 94/22/ES, Direktive 98/70/ES, Direktive 2009/31/ES, Uredbe (ES) št. 663/2009, Uredbe (ES) št. 715/2009, Direktive 2009/73/ES, Direktive Sveta 2009/119/ES, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU in Direktive Sveta (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 458/17)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1) Ta uredba določa potrebno zakonodajno podlago za zanesljivo in pregledno upravljanje, ki zagotavlja uresničitev ciljev energetske unije s prizadevanji Unije in njenih držav članic, ki se dopolnjujejo, so skladna in ambiciozna , ter se hkrati zavzema za načela boljšega pravnega urejanja . (1) Ta uredba določa potrebno zakonodajno podlago za zanesljivo , vključujočo, stroškovno učinkovito, pregledno in predvidljivo upravljanje, s katerim se zagotovi uresničevanje ciljev za leto 2030 ter dolgoročnih ciljev energetske unije v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah iz leta 2015, sklenjenim na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) , in sicer z medsebojno dopolnjujočimi se , skladnimi in ambicioznimi prizadevanji Unije in držav članic ter z zmanjšano upravno zapletenostjo .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3) Cilj trdne energetske unije, katere temelj je visoko zastavljena podnebna politika, je odjemalcem v Uniji, tako gospodinjstvom kot podjetjem, zagotoviti zanesljivo, trajnostno, konkurenčno in cenovno sprejemljivo oskrbo z energijo, kar zahteva temeljito prenovo energetskega sistema v Evropi. Ta cilj je mogoče uresničiti samo z usklajenim ukrepanjem, ki združuje zakonodajne in nezakonodajne akte na ravni Unije in na nacionalni ravni. (3) Cilj trdne energetske unije, katere temelj je visoko zastavljena podnebna politika, je odjemalcem v Uniji, tako gospodinjstvom kot podjetjem, zagotoviti zanesljivo, trajnostno, konkurenčno in cenovno sprejemljivo oskrbo z energijo ter s privabljanjem naložb spodbujati raziskave in inovacije , kar zahteva temeljito prenovo energetskega sistema v Evropi. Ta cilj je mogoče uresničiti samo z usklajenim ukrepanjem, ki bo zajemalo zakonodajne in nezakonodajne akte na ravni Unije in na makroregionalni, regionalni, nacionalni in lokalni ravni.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3a) Unija bi s povsem delujočo in trdno energetsko unijo postala vodilna regija na področju inovacij, naložb, rasti ter družbenega in gospodarskega razvoja, bila pa bi tudi dober zgled v zvezi s tem, kako se lahko visoke ambicije v smislu blaženja podnebnih sprememb prepletajo z ukrepi za spodbujanje inovacij, naložb in rasti.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (4) Predlog Komisije se je oblikoval vzporedno z vrsto pobud v sektorski energetski politiki, zlasti v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitostjo in zasnovo trga, ter se sprejema skupaj. Te pobude predstavljajo sveženj v okviru splošne teme energijske učinkovitosti kot prednostne naloge, vodilnega položaja Unije v svetu z vidika obnovljivih virov energije in poštene kupčije za odjemalce energije. (4) Predlog Komisije se je oblikoval vzporedno z vrsto pobud v sektorski energetski politiki, zlasti v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitostjo (tudi energijsko učinkovitostjo stavb) in zasnovo trga, ter se sprejema skupaj z njimi . Te pobude tvorijo sveženj v okviru krovne teme energijske učinkovitosti kot prednostne naloge, vodilnega svetovnega položaja Unije na področju obnovljivih virov energije in poštene kupčije za odjemalce energije , med drugim z odpravljanjem energijske revščine in s spodbujanjem poštene konkurence na notranjem trgu .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (5) Evropski svet je 24. oktobra 2014 potrdil okvir podnebne in energetske politike za Unijo do leta 2030 na podlagi štirih ključnih ciljev: najmanj 40-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu, najmanj 27-odstotnega izboljšanja energijske učinkovitosti s ciljem 30-odstotnega izboljšanja, najmanj 27-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov, porabljene v Uniji, in najmanj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti. Določil je, da je cilj v zvezi z energijo iz obnovljivih virov zavezujoč na ravni Unije in da bo izpolnjen s prispevki držav članic, ki temeljijo na potrebi po skupnem prispevku k cilju Unije. (5) Evropski svet je 24. oktobra 2014 predlagal okvir podnebne in energetske politike za Unijo do leta 2030 na podlagi štirih ključnih ciljev: najmanj 40-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu, najmanj 27-odstotnega izboljšanja energijske učinkovitosti s ciljem 30-odstotnega izboljšanja, najmanj 27-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov, porabljene v Uniji, in najmanj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti. Določil je, da je cilj v zvezi z energijo iz obnovljivih virov zavezujoč na ravni Unije in da bo izpolnjen s prispevki držav članic, ki temeljijo na potrebi po skupnem prispevku k cilju Unije. V tej uredbi pa so upoštevani tudi cilji, določeni v sektorski zakonodaji.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (5a) Evropski svet se je 24. oktobra 2014 dogovoril, da bo Komisija ob podpori držav članic sprejela nujne ukrepe za uresničitev minimalnega cilja o 10-odstotni elektroenergetski povezanosti najpozneje do leta 2020, vsaj za države članice, ki še niso dosegle minimalne stopnje vključitve v notranji energetski trg.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6a) S Pariškim sporazumom so se bistveno povečala svetovna prizadevanja za ublažitev podnebnih sprememb, saj so se podpisnice zavezale, da bodo „zadržale zviševanje povprečne globalne temperature na precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in si prizadevale omejiti povišanje temperature na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo“. Unija se mora pripraviti na veliko obsežnejše in hitrejše zniževanje emisij, kot je bilo sprva predvideno. Je pa zniževanje izvedljivo ob nižjih stroških, kot se je ocenjevalo doslej, saj se zelo hitro razvijajo in uveljavljajo tehnologije obnovljivih virov energije.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6b) V skladu s ciljem Pariškega sporazuma, da bi v drugi polovici 21. stoletja dosegli ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov iz virov in odvzemi toplogrednih plinov po ponorih, bi si morala Unija prizadevati, da bi do leta 2050 na pravični podlagi dosegli neto ničte domače emisije, čemur bi sledilo obdobje negativnih emisij.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6c) V podnebnem sistemu je za skupno koncentracijo toplogrednih plinov v ozračju relevanten skupni seštevek antropogenih emisij skozi čas. V skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma je treba analizirati svetovni ogljični proračun, ki bo skladen s prizadevanji za omejitev zvišanja temperature na 1,5 oC nad industrijsko oziroma predindustrijsko ravnjo, in določiti pravičen prispevek Unije k preostalemu svetovnemu ogljičnemu proračunu. S tem ogljičnim proračunom bi morale biti skladne dolgoročne podnebne in energetske strategije.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6d) Unija in države članice bi morale podnebne in energetske cilje redno pregledovati in po potrebi popraviti navzgor, in sicer upoštevaje zaporedne preglede, opravljene v okviru postopka UNFCCC, ter najnovejše znanstvene dokaze o hitrosti in vplivih podnebnih sprememb.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 e (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6e) Četudi je Unija obljubila, da bo do leta 2030 daleč najbolj ambiciozno zmanjšala emisije toplogrednih plinov, se proti podnebnim spremembam ne more bojevati sama. Komisija in države članice bi morale izkoristiti vsako priložnost, da bi zlasti države, ki imajo koristi od trgovine z Unijo, prepričale, naj prevzamejo sorazmeren delež globalne odgovornosti in svoje ambicije dvignejo na enako raven, kot jih je Unija.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (7) Evropski Svet je dne 24. oktobra 2014 (14) sprejel tudi sklep, da bi bilo treba oblikovati zanesljiv in pregleden sistem upravljanja brez nepotrebnih upravnih bremen, ki bi pomagal zagotoviti, da bi Unija uresničila cilje svoje energetske politike ob tem , da bi državam članicam zagotavljal potrebno prožnost in v celoti spoštoval njihovo svobodo pri določanju njihove mešanice virov energije. Svet je poudaril, da bi tak sistem upravljanja moral temeljiti na obstoječih gradnikih, kot so nacionalni podnebni programi, nacionalni načrti za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost ter potreba po racionalizaciji in združitvi nepovezanih področij načrtovanja in poročanja. Dogovorili so se tudi o povečanju vloge in pravic odjemalcev, preglednosti in predvidljivosti za vlagatelje, med drugim s sistematičnim spremljanjem ključnih kazalnikov za cenovno sprejemljiv, varen, konkurenčen, zanesljiv in trajnosten sistem oskrbe z električno energijo, ter o olajšanju usklajevanja nacionalnih energetskih politik in spodbujanju regionalnega sodelovanja med državami članicami. (7) Evropski Svet je dne 24. oktobra 2014 (14) sprejel tudi sklep, da bi bilo treba oblikovati zanesljiv in pregleden sistem upravljanja, brez nepotrebnih upravnih bremen in z zadostno prožnostjo za države članice , ki bi pomagal zagotoviti, da bi Unija uresničila cilje svoje energetske politike, obenem pa popolnoma spoštoval njihovo svobodo pri določanju njihove mešanice virov energije. Svet je poudaril, da bi tak sistem upravljanja moral temeljiti na obstoječih gradnikih, kot so nacionalni podnebni programi, nacionalni načrti za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost ter potreba po racionalizaciji in združitvi nepovezanih področij načrtovanja in poročanja. Dogovorili so se tudi o povečanju vloge in pravic odjemalcev, preglednosti in predvidljivosti za vlagatelje, med drugim s sistematičnim spremljanjem ključnih kazalnikov za cenovno sprejemljiv, varen, konkurenčen, zanesljiv in trajnosten sistem oskrbe z električno energijo, ter o olajšanju usklajevanja nacionalnih podnebnih in energetskih politik in spodbujanju regionalnega sodelovanja med državami članicami.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10) Svet je v svojih sklepih z dne 26. novembra 2015 (16) ugotovil, da bo upravljanje energetske unije nujno orodje za učinkovito in uspešno izgradnjo energetske unije ter uresničitev njenih ciljev. Poudaril je, da bi sistem upravljanja moral temeljiti na načelih integracije strateškega načrtovanja in poročanja o izvajanju podnebne in energetske politike ter usklajenosti med akterji, ki so odgovorni za energetsko in podnebno politiko na ravni Unije ter na regionalni in nacionalni ravni. Poudaril je tudi, da bi upravljanje moralo zagotoviti uresničitev dogovorjenih energetskih in podnebnih ciljev za leto 2030 in da bo upravljanje spremljalo skupni napredek Unije v smeri uresničevanja ciljev politik v vseh petih razsežnostih energetske unije. (10) Svet je v svojih sklepih z dne 26. novembra 2015 (16) ugotovil, da bo upravljanje energetske unije nujno orodje za učinkovito in uspešno izgradnjo energetske unije ter uresničitev njenih ciljev. Poudaril je, da bi sistem upravljanja moral temeljiti na načelih integracije strateškega načrtovanja in poročanja o izvajanju podnebne in energetske politike ter usklajenosti med akterji, ki so odgovorni za energetsko in podnebno politiko na ravni Unije ter na regionalni in nacionalni ravni. Poudaril je tudi, da bi upravljanje moralo zagotoviti uresničitev dogovorjenih energetskih in podnebnih ciljev za leto 2030 in da bo upravljanje spremljalo skupni napredek vsake države članice in Unije v smeri uresničevanja ciljev v vseh petih razsežnostih energetske unije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12) Zato bi moral biti glavni cilj upravljanja energetske unije omogočiti uresničitev ciljev energetske unije in zlasti ciljev okvira podnebne in energetske politike do leta 2030. Zato je ta uredba povezana s sektorsko zakonodajo, na podlagi katere se izvajajo energetski in podnebni cilji do leta 2030. Medtem ko države članice potrebujejo prožnost pri izbiri politik, ki so najbolj usklajene z njihovo nacionalno mešanico virov energije in preferencami, bi ta prožnost morala biti skladna z nadaljnjim povezovanjem trgov, večjo konkurenco, uresničevanjem podnebnih in energetskih ciljev ter postopnim prehodom na nizkoogljično gospodarstvo. (12) Zato bi moral biti glavni cilj upravljanja energetske unije omogočiti uresničitev ciljev energetske unije in zlasti ciljev okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 na področju zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti . Zato je ta uredba povezana s sektorsko zakonodajo, na podlagi katere se izvajajo energetski in podnebni cilji do leta 2030. Medtem ko države članice potrebujejo prožnost pri izbiri politik, ki so najbolj usklajene z njihovo nacionalno mešanico virov energije in preferencami, bi ta prožnost morala biti skladna z nadaljnjim povezovanjem trgov, večjo konkurenco, uresničevanjem podnebnih in energetskih ciljev ter postopnim prehodom na trajnostno nizkoogljično gospodarstvo , ki se bo opiralo na energetski sistem z obnovljivimi viri energije . Za dolgoročne podnebne in energetske strategije bi morali uvesti obvezno predlogo, da bi zagotovili njihovo kakovost in primerljivost.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13) Prehod na nizkoogljično gospodarstvo zahteva spremembe naložbenega ravnanja ter spodbude na vseh področjih politike. Uresničitev cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov zahteva povečanje učinkovitosti in več inovacij v evropskem gospodarstvu, še zlasti pa bi morala privesti tudi do izboljšanja kakovosti zraka. (13) Družbeno sprejet prehod na trajnostno nizkoogljično gospodarstvo zahteva obsežnejše spremembe naložbenega ravnanja , zlasti pri javnih in zasebnih naložbah, ter spodbude na vseh področjih politike , pa tudi reforme regionalnih trgov . Uresničitev cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov zahteva povečanje učinkovitosti in več inovacij v evropskem gospodarstvu, še zlasti pa bi morala ustvariti trajnostna delovna mesta in privesti do izboljšanja kakovosti zraka.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13a) Unija in države članice bi morale sprejeti konkretne ukrepe, s katerimi bi prepovedale energetske subvencije, vsaj za fosilna goriva, da bi upoštevale mednarodne zaveze skupin G-7 in G-20 in zaveze iz Pariškega sporazuma.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (14) Ker toplogredni plini in onesnaževala zraka večinoma izhajajo iz skupnih virov, ima lahko politika, katere namen je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, vzporedne koristi za kakovost zraka, ki bi lahko izravnale nekatere ali vse kratkoročne stroške blažitve emisij toplogrednih plinov. Ker podatki, ki se sporočajo na podlagi Direktive 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18), predstavljajo pomembne vhodne podatke za pripravo evidence toplogrednih plinov in nacionalnih načrtov, bi bilo treba priznati pomembnost priprave in poročanja skladnih podatkov med direktivo 2001/81/ES in evidenco toplogrednih plinov. (14) Ker toplogredni plini in onesnaževala zraka večinoma izhajajo iz skupnih virov, ima lahko politika, katere namen je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, zlasti v mestih, vzporedne koristi tudi za javno zdravje in kakovost zraka, s čimer bi se lahko izravnali vsi kratkoročni stroški zmanjševanja emisij toplogrednih plinov. Ker podatki, ki se sporočajo na podlagi Direktive 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18), predstavljajo pomembne vhodne podatke za pripravo evidence toplogrednih plinov in nacionalnih načrtov, bi bilo treba priznati pomembnost priprave in poročanja skladnih podatkov med direktivo 2001/81/ES in evidenco toplogrednih plinov.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16) Skladno z močno zavezo Komisije boljšemu pravnemu urejanju bi upravljanje energetske unije moralo prispevati k znatnemu zmanjšanju upravnega bremena za države članice, Komisijo in druge institucije EU ter pomagati zagotoviti skladnost in ustreznost politik in ukrepov na ravni Unije in na nacionalni ravni v zvezi s preoblikovanjem energetskega sistema v smeri nizkoogljičnega gospodarstva. (16) Skladno z močno zavezo Komisije boljšemu pravnemu urejanju in v skladu s politiko za raziskave, inovacije in naložbe bi upravljanje energetske unije moralo prispevati k znatnemu zmanjšanju upravne zapletenosti za države članice in ustrezne deležnike , Komisijo in druge institucije EU ter pomagati zagotoviti skladnost in ustreznost politik in ukrepov na ravni Unije , na makroregionalni, regionalni, nacionalni in lokalni ravni v zvezi s preoblikovanjem energetskega sistema v smeri trajnostnega nizkoogljičnega gospodarstva.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17) Uresničitev ciljev energetske unije bi bilo treba zagotoviti s kombinacijo pobud Unije in usklajenimi nacionalnimi politikami, opredeljenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem, ki so se izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni. Njihova uvedba v različnih trenutkih je povzročila prekrivanja ter nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik. Zato bi bilo treba zdajšnje ločeno načrtovanje, poročanje in spremljanje na področju energetike in podnebja čim bolj racionalizirati in integrirati. (17) Uresničevanje ciljev energetske unije bi bilo treba zagotoviti s kombinacijo pobud Unije in usklajenimi nacionalnimi politikami, opredeljenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem, ki so se izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni. Njihova uvedba v različnih trenutkih je povzročila prekrivanja ter nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik na škodo stroškovne učinkovitosti . Zato bi bilo treba zdajšnje ločeno načrtovanje, poročanje in spremljanje na področju energetike in podnebja po potrebi racionalizirati in integrirati.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17a) Oceniti je treba medsebojne vplive obstoječih in načrtovanih politik in ukrepov, s katerimi naj bi dosegli razogljičenje, države članice pa bi morale izdelati kvantitativno ali kvalitativno oceno.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17b) Države članice bi morale poskrbeti za skladnost politik v svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih ter dolgoročnih strategijah za nizke emisije z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (18) Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti bi morali zajeti desetletna obdobja ter zagotoviti pregled nad obstoječim stanjem energetskega sistema in politike. Določati bi morali nacionalne cilje za vsako od petih ključnih razsežnosti energetske unije ter ustrezne politike in ukrepe za izpolnitev teh ciljev in temeljiti na analitični osnovi. Nacionalni načrti, ki zajemajo prvo obdobje od leta 2021 do leta 2030, bi morali posebno pozornost posvetiti ciljem za leto 2030 za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitost in elektroenergetsko povezanost. Države članice bi si morale prizadevati, da so nacionalni načrti skladni s cilji trajnostnega razvoja in prispevajo k njihovemu uresničevanju. (18) Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti bi morali zajeti desetletna obdobja ter zagotoviti pregled nad obstoječim stanjem energetskega sistema in politike. Določati bi morali nacionalne ožje ali širše cilje za vsako od petih ključnih razsežnosti energetske unije ter ustrezne politike in ukrepe za izpolnitev teh ciljev in temeljiti na analitični osnovi. Nacionalni načrti, ki zajemajo prvo obdobje od leta 2021 do leta 2030, bi morali posebno pozornost posvetiti ciljem za leto 2030 za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitost in elektroenergetsko povezanost. Države članice bi si morale prizadevati, da so nacionalni načrti skladni s cilji trajnostnega razvoja in prispevajo k njihovemu uresničevanju.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (18a) Države članice bi morale pri pripravi svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov oceniti število energijsko revnih gospodinjstev, ob tem pa upoštevati potrebne domače energetske storitve, s katerimi bi v ustreznih nacionalnih okoliščinah zagotovili osnovni življenjski standard, ki si ga ta gospodinjstva morda ne morejo privoščiti zaradi kombinacije nizkih dohodkov, visokih izdatkov za energijo in slabe energijsko neučinkovitega stanovanja. Države članice bi morale opredeliti obstoječe in načrtovane politike in ukrepe za boj proti energetski revščini in po potrebi vključiti nacionalni cilj za zmanjšanje števila energijsko revnih gospodinjstev. Komisija bi morala za države članice sprejeti skupno metodologijo za opredelitev energijske revščine, vsaka država članica pa bi morala energijsko revna gospodinjstva opredeliti glede na svoje posebne okoliščine.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (18b) Države članice bi morale zagotoviti, da bodo v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte vključena sredstva Unije iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Nacionalno dodeljena sredstva iz večletnega finančnega okvira po letu 2020 bi morala dejavno prispevati k doseganju ciljev energetske unije, zlasti glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov s ponori, obnovljivimi viri energije in energijsko učinkovitostjo. Da se to doseže, bi moralo načrtovanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za večletni finančni okvir po letu 2020 potekati v povezavi z oceno Komisije o celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, da se bodo upoštevale visoke ambicije, zlasti glede na dolgoročne cilje Pariškega sporazuma in cilje trajnostnega razvoja.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (19a) Države članice bi morale vzpostaviti stalno platformo za dialog o energiji na več ravneh, ki bi povezala lokalne oblasti, organizacije civilne družbe in poslovno skupnost, vlagatelje in druge deležnike, da bi razpravljali o različnih predvidenih možnostih za energetsko in podnebno politiko. V okviru platforme bi bilo treba razpravljati o celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih ter dolgoročnih podnebnih in energetskih strategijah.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (20) Izvajanje politik in ukrepov na področjih energetike in podnebja ima učinek na okolje. Zato bi morale države članice javnosti zagotoviti čimprejšnje in učinkovite možnosti sodelovanja in posvetovanja o pripravi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov po potrebi v skladu z določbami Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24) in Konvencije Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo z dne 25. junija 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah („Aarhuška konvencija“). Države članice bi morale tudi zagotoviti vključitev socialnih partnerjev k pripravi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. (20) Izvajanje politik in ukrepov na področjih energetike in podnebja ima učinek na okolje. Zato bi morale države članice javnosti zagotoviti čimprejšnje in učinkovite možnosti dejavnega sodelovanja in posvetovanja o pripravi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter dolgoročnih podnebnih in energetskih strategij, po potrebi v skladu z določbami Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24) in Konvencije Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo z dne 25. junija 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah („Aarhuška konvencija“). Države članice bi morale tudi zagotoviti vključitev socialnih partnerjev , lokalnih organov in vseh ustreznih deležnikov iz zgodnejših faz načrtovanja in poročanja v pripravo celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov in dolgoročnih strategij .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (21) Regionalno sodelovanje je ključnega pomena za zagotovitev dejanske uresničitve ciljev energetske unije . Države članice bi morale dobiti možnost predložitve pripomb na načrte drugih držav članic, preden se ti dokončajo, da se preprečijo nedoslednosti in morebitni negativni učinki na druge države članice ter zagotovi, da se skupni cilji uresničujejo s skupnimi prizadevanji. Regionalno sodelovanje bi pri pripravi in dokončanju nacionalnih načrtov ter naknadnem izvajanju nacionalnih načrtov moralo biti bistveno za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti ukrepov ter za spodbujanje povezovanja trgov in energetske varnosti. (21) Makroregionalno in regionalno sodelovanje je za države članice idealno za skupno izvajanje nekaterih politik in ukrepov, s katerimi bi prispevali k stroškovno učinkovitemu doseganju skupnih ciljev . Komisija bi morala olajšati tovrstno sodelovanje med državami članicami. Države članice bi morale dobiti tudi možnost predložitve pripomb na načrte drugih držav članic, preden se ti dokončajo, da se preprečijo nedoslednosti in morebitni negativni učinki na druge države članice ter zagotovi, da se skupni cilji uresničujejo s skupnimi prizadevanji. Makroregionalno in regionalno sodelovanje pri pripravi in dokončanju nacionalnih načrtov ter naknadnem izvajanju nacionalnih načrtov bi moralo biti bistveno za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti ukrepov ter za spodbujanje povezovanja trgov in energetske varnosti.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (22) Nacionalni načrti bi morali biti stabilni, da se zagotovijo preglednost in predvidljivost nacionalnih politik in ukrepov ter s tem varnost za vlagatelje . V desetletnem obdobju, ki ga zajemajo nacionalni načrti, bi bilo treba enkrat vendarle predvideti posodobitve teh načrtov , da se državam članicam omogoči prilagoditev na bistvene spreminjajoče se okoliščine . Države članice bi morale imeti možnost, da načrte, ki zajemajo obdobje od leta 2021 do leta 2030, posodobijo do 1. januarja 2024. Cilji in prispevki bi se morali spreminjati samo zato, da se odražajo povečane splošne ambicije, zlasti v zvezi s cilji za leto 2030 za področji energetike in podnebja. Kot del posodobitev bi si države članice morale prizadevati za blažitev morebitnih negativnih učinkov na okolje, ki se pokažejo v okviru celovitega poročanja. (22) Nacionalni načrti bi morali biti stabilni, da se zagotovijo preglednost in predvidljivost nacionalnih politik in ukrepov ter s tem varnost naložb . Redne predložitve teh načrtov za zaporedna desetletna obdobja bi državam članicam omogočile , da bi se prilagodile na bistvene spreminjajoče se okoliščine. Cilji bi se morali spreminjati samo zato, da bi odražali povečane splošne ambicije, zlasti v zvezi s cilji za področji energetike in podnebja. Kot del načrtov bi si države članice morale prizadevati za blažitev morebitnih negativnih učinkov na okolje, ki se pokažejo v okviru celovitega poročanja.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23) Stabilne dolgoročne strategije za nizke emisije so ključnega pomena, saj prispevajo k preobrazbi gospodarstva, delovnim mestom, rasti in uresničitvi širših ciljev trajnostnega razvoja ter omogočajo približevanje dolgoročnemu cilju, ki je določen s Pariškim sporazumom, na pošten in stroškovno učinkovit način. Poleg tega so pogodbenice Pariškega sporazuma pozvane, da do leta 2020 sporočijo svoje dolgoročne strategije za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja. (23) Stabilne dolgoročne podnebne in energetske strategije so ključnega pomena, saj prispevajo k preobrazbi gospodarstva, delovnim mestom, rasti in uresničitvi širših ciljev trajnostnega razvoja ter omogočajo približevanje dolgoročnemu cilju, ki je določen s Pariškim sporazumom, na pošten in stroškovno učinkovit način. Poleg tega so pogodbenice Pariškega sporazuma pozvane, da do leta 2020 sporočijo svoje dolgoročne strategije za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23a) Države članice bi morale razviti dolgoročne energetske in podnebne strategije za leto 2050 in naprej, v katerih bi opredelile spremembe v različnih sektorjih, ki bodo potrebne za prehod na sistem oskrbe z energijo iz obnovljivih virov in za doseganje ciljev Pariškega sporazuma. Te strategije bi morale biti skladne s pravičnim deležem Unije pri preostalem svetovnem ogljičnem proračunu in bi jih bilo treba oblikovati na odprt in pregleden način ter ob polnem sodelovanju ustreznih deležnikov. Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti bi se morali opirati na dolgoročne podnebne in energetske strategije in bi morali biti skladni z njimi.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23b) Sektor rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (v nadaljnjem besedilu: sektor LULUCF) je zelo izpostavljen podnebnim spremembam in zelo občutljiv zanje. Obenem ima zelo velik potencial za zagotavljanje dolgoročnih podnebnih koristi ter lahko znatno prispeva k doseganju dolgoročnih evropskih in mednarodnih podnebnih ciljev. K blažitvi podnebnih sprememb lahko prispeva na več načinov, zlasti z zmanjševanjem emisij ter vzdrževanjem in povečevanjem ponorov in zalog ogljika pa tudi z zagotavljanjem biomaterialov, ki lahko nadomestijo fosilno ali ogljično intenzivne materiale. Da bi bili ukrepi, s katerimi naj bi predvsem povečali sekvestracijo ogljika, zares učinkoviti, so bistveni trajnostno gospodarjenje z viri ter dolgoročna stabilnost in prilagodljivost skladišč ogljika. Da bodo na dolgi rok mogoče trajnostne naložbe, so potrebne dolgoročne strategije.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23c) Pri razvoju dodatnih elektroenergetskih povezav je treba opraviti popolno oceno stroškov in koristi, vključno z vsemi tehničnimi, socialno-ekonomskimi in okoljskimi vplivi, kot zahteva uredba TEN-E, in upoštevati pozitivne zunanje učinke elektroenergetske povezanosti, kot so vključevanje obnovljivih virov energije, zanesljiva oskrba z energijo in večja konkurenca na notranjem trgu.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (24) Tako kot velja za načrtovanje, sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem, ki so se izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni, vendar so bile te zahteve uvedene ob različnih trenutkih, kar je povzročilo prekrivanja ter nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik, kot so blažitve emisij toplogrednih plinov, energija iz obnovljivih virov, energijska učinkovitost in povezovanje trgov. Za vzpostavitev pravega ravnotežja med potrebo po zagotovitvi ustreznega spremljanja izvajanja nacionalnih načrtov in potrebo po zmanjšanju upravnega bremena bi države članice morale uvesti dveletna poročila o napredku pri izvajanju načrtov in drugih gibanjih v energetskem sistemu. Vendar bi določena poročila, zlasti v zvezi z zahtevami poročanja na področju podnebja, ki izhajajo iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja („UNFCCC“) in uredb Unije, bila še vedno potrebna na letni ravni. (24) Tako kot velja za načrtovanje, sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem, od katerih so se poleg reform trga mnoge izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni, vendar so bile te zahteve uvedene ob različnih trenutkih, kar je povzročilo prekrivanja ter stroškovno neučinkovitost, pa tudi nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik, kot so blažitve emisij toplogrednih plinov, energija iz obnovljivih virov, energijska učinkovitost in povezovanje trgov. Za vzpostavitev pravega ravnotežja med potrebo po zagotovitvi ustreznega spremljanja izvajanja nacionalnih načrtov in potrebo po zmanjšanju upravne zapletenosti bi države članice morale uvesti dveletna poročila o napredku pri izvajanju načrtov in drugih gibanjih v energetskem sistemu. Vendar bi določena poročila, zlasti v zvezi z zahtevami poročanja na področju podnebja, ki izhajajo iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja („UNFCCC“) in uredb Unije, bila še vedno potrebna na letni ravni.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (25) Iz celovitih poročil držav članic o napredku bi morali biti razvidni sestavni deli, določeni v predlogi za nacionalne načrte. Predloga za celovita poročila o napredku bi morala biti podrobno določena v naknadnem izvedbenem aktu ozirom aktih ob upoštevanju njihove tehnične narave in dejstva, da je treba prva poročila o napredku predložiti leta 2021. Poročila o napredku bi bilo treba pripravljati, da se zagotovi preglednost v odnosu do Unije, drugih držav članic in akterjev na trgu, vključno s porabniki . Obsegati bi morala vseh pet razsežnosti energetske unije in v prvem obdobju hkrati nameniti pozornost področjem, ki jih zajema okvir podnebne in energetske politike do leta 2030. (25) Iz celovitih poročil držav članic o napredku bi morali biti razvidni sestavni deli, določeni v predlogi za nacionalne načrte. Predloga za celovita poročila o napredku bi morala biti podrobno določena v naknadnem izvedbenem aktu ozirom aktih ob upoštevanju njihove tehnične narave in dejstva, da je treba prva poročila o napredku predložiti leta 2021. Poročila o napredku bi bilo treba pripravljati, da se zagotovi preglednost v odnosu do Unije, drugih držav članic , regionalnih in lokalnih organov, akterjev na trgu, vključno z odjemalci, ter drugih deležnikov in širše javnosti . Obsegati bi morala vseh pet razsežnosti energetske unije in v prvem obdobju hkrati nameniti pozornost področjem, ki jih zajema okvir podnebne in energetske politike do leta 2030.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (28) Izkušnje z izvajanjem Uredbe (EU) št. 525/2013 so razkrile pomen preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti informacij. Na podlagi teh izkušenj bi ta uredba morala zagotavljati, da je poročanje držav članic o njihovih politikah in ukrepih ter napovedih ključni sestavni del poročil o napredku. Informacije v navedenih poročilih bi morale biti nujne za izkazovanje pravočasnega izvajanja zavez na podlagi Uredbe [] [ESR]. Upravljanje in stalno izboljševanje sistemov na ravni Unije in držav članic bi morala skupaj z boljšimi smernicami za poročanje bistveno prispevati k stalnemu izboljševanju informacij, potrebnih za spremljanje napredka v zvezi z razsežnostjo razogljičenja. (28) Izkušnje z izvajanjem Uredbe (EU) št. 525/2013 so razkrile pomen preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti informacij. Na podlagi teh izkušenj bi ta uredba morala zagotavljati, da države članice uporabljajo verodostojne in dosledne podatke in predpostavke v vseh petih razsežnostih, objavljajo podatke, ki se uporabljajo pri pripravi scenarijev in modeliranju ter poročajo o svojih politikah, ukrepih in napovedih kot ključni sestavni del poročil o napredku. Informacije v navedenih poročilih bi morale biti nujne za izkazovanje pravočasnega izvajanja zavez na podlagi Uredbe [] [ESR]. Upravljanje in stalno izboljševanje sistemov na ravni Unije in držav članic bi morala skupaj z boljšimi smernicami za poročanje bistveno prispevati k stalnemu izboljševanju informacij, potrebnih za spremljanje napredka v zvezi z razsežnostjo razogljičenja.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (30) Za omejitev upravnega bremena za države članice in Komisijo bi slednja morala vzpostaviti spletno platformo za poročanje , ki bi olajšala komunikacijo in spodbujala sodelovanje. To bi moralo zagotoviti pravočasno oddajo poročil in omogočilo boljšo preglednost nacionalnega poročanja. Platforma za elektronsko poročanje bi morala dopolnjevati obstoječe procese poročanja, podatkovne zbirke in e-orodja, na primer tista, ki jih uporabljajo Evropska agencija za okolje (EEA), Eurostat (ESTAT), Skupno raziskovalno središče (JRC), ter spoznanja, pridobljena s sistemom za okoljsko ravnanje in presojo, ki ga je vzpostavila Evropska unija (EMAS), ter temeljiti na njih in jih izkoriščati. (30) Da bi povečali preglednost pri oblikovanju energetske in podnebne politike ter omejili upravno zapletenost za države članice in Komisijo, bi slednja morala vzpostaviti javno spletno platformo, ki bi olajšala javni dostop do informacij, komunikacijo med Komisijo in državami članicami ter sodelovanje med državami članicami . To bi moralo zagotoviti pravočasno oddajo poročil in omogočilo boljšo preglednost nacionalnega poročanja. Elektronska platforma bi morala dopolnjevati obstoječe procese poročanja, podatkovne zbirke in e-orodja, na primer tista, ki jih uporabljajo Evropska agencija za okolje (EEA), Eurostat (ESTAT), Skupno raziskovalno središče (JRC), ter spoznanja, pridobljena s sistemom za okoljsko ravnanje in presojo, ki ga je vzpostavila Evropska unija (EMAS), ter temeljiti na njih in jih izkoriščati.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (31) Glede podatkov, ki jih je treba Komisiji posredovati v okviru nacionalnega načrtovanja in poročanja, informacije držav članic ne bi smele podvajati podatkov in statistike, ki so že na razpolago prek Eurostata na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (27) v enaki obliki, kot jo določa obveznost načrtovanja in poročanja iz te uredbe ter so še vedno na voljo pri Eurostatu v enakih vrednostih. Kjer je mogoče in primerno z vidika pravočasnosti, bi morali poročani podatki in projekcije v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih temeljiti na podatkih Eurostata in metodologiji, ki se uporablja za poročanje evropske statistike v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009, in biti z njimi skladni. (31) Da bi preprečili zapoznelo ukrepanje na ravni Unije, bi morala Komisija uporabiti letne ocene emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti, ki jih je pripravila Evropska agencija za okolje, da bi ocenila napredek pri uresničevanju ciljev za leto 2030. Glede podatkov, ki jih je treba Komisiji posredovati v okviru nacionalnega načrtovanja in poročanja, informacije držav članic ne bi smele podvajati podatkov in statistike, ki so že na razpolago prek Eurostata na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (27) v enaki obliki, kot jo določa obveznost načrtovanja in poročanja iz te uredbe ter so še vedno na voljo pri Eurostatu v enakih vrednostih. Kjer je mogoče in primerno z vidika pravočasnosti, bi morali poročani podatki in projekcije v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih temeljiti na podatkih Eurostata in metodologiji, ki se uporablja za poročanje evropske statistike v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009, in biti z njimi skladni.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (32) Komisija bo morala nujno oceniti nacionalne načrte in glede na poročila o napredku tudi njihovo izvajanje z vidika skupnega uresničevanja ciljev strategije za energetsko unijo . Za prvo desetletno obdobje to zadeva zlasti uresničevanje ciljev za leto 2030 na ravni Unije za področji energetike in podnebja ter nacionalnih prispevkov k tem ciljem . Takšno ocenjevanje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, enkrat letno pa samo po potrebi, in moralo bi biti konsolidirano v sporočilih Komisije o stanju energetske unije. (32) Komisija bo morala s poročili o napredku nujno oceniti osnutke nacionalnih načrtov in izvajanje priglašenih nacionalnih načrtov z vidika skupnega uresničevanja ciljev petih razsežnosti strategije za energetsko unijo , zlasti z vidika oblikovanja v celoti delujoče in trdne energetske unije. To velja zlasti za cilje za leto 2030 na ravni Unije za področji energetike in podnebja za prvo desetletno obdobje . Takšno ocenjevanje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, enkrat letno pa samo po potrebi, in moralo bi biti konsolidirano v sporočilih Komisije o stanju energetske unije.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (33) Letalstvo vpliva na globalno podnebje z izpusti CO2, pa tudi z drugimi emisijami, vključno z emisijami dušikovih oksidov in mehanizmi, kot so krepitev cirusov. Ob upoštevanju hitrega razvoja znanstvenega razumevanja teh vplivov je v Uredbi (EU) št. 525/2013 že predvidena posodobljena ocena vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, na globalno podnebje. Pri tem uporabljeno modeliranje bi bilo treba prilagoditi znanstvenemu napredku. Komisija bi lahko na podlagi svojih ocen takšnih vplivov razmislila o ustreznih možnostih politike za njihovo obravnavanje. (33) Letalstvo vpliva na globalno podnebje z izpusti CO2, pa tudi z drugimi emisijami, vključno z emisijami dušikovih oksidov in mehanizmi, kot so krepitev cirusov. Ob upoštevanju hitrega razvoja znanstvenega razumevanja teh vplivov je v Uredbi (EU) št. 525/2013 že predvidena posodobljena ocena vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, na globalno podnebje. Pri tem uporabljeno modeliranje bi bilo treba prilagoditi znanstvenemu napredku. Komisija bi morala na podlagi svojih ocen takšnih vplivov do 1. marca 2020 razmisliti o ustreznih možnostih politike za njihovo obravnavanje ter po potrebi predložiti zakonodajni predlog .

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (33a) V skladu z veljavnimi smernicami UNFCCC za poročanje o emisijah toplogrednih plinov izračun emisij metana in poročanje o njih temeljita na potencialu globalnega segrevanja v obdobju 100 let. Zaradi visokega potenciala globalnega segrevanja in razmeroma kratke razpolovne dobe metana v atmosferi, kar znatno vpliva na podnebje na kratek in srednji rok, bi morala Komisija preučiti, kako bi sprejetje 20-letnega obdobja za metan vplivalo na politike in ukrepe. Komisija bi morala na podlagi svoje analize razmisliti o ustreznih možnostih politike za hitro obravnavanje emisij metana na podlagi strategije Unije za metan, pri tem pa prednostno obravnavati emisije metana, povezane z energijo in odpadki.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (34) Med Komisijo in državami članicami bi se moral odvijati stalen dialog, kar bi pomagalo zagotoviti skladnost med nacionalnimi politikami in politikami Unije ter cilji energetske unije. Komisija bi po potrebi morala izdati priporočila državam članicam, tudi o stopnji ambicioznosti osnutkov nacionalnih načrtov, o naknadnem izvajanju politik in ukrepov priglašenih nacionalnih načrtov ter o drugih nacionalnih politikah in ukrepih, ki so pomembni za izvajanje energetske unije. Države članice bi morale taka priporočila čim bolj upoštevati in v naknadnih poročilih o napredku pojasniti, kako so jih izvedle. (34) Med Komisijo in državami članicami ter po potrebi med državami članicami bi moral potekati stalen dialog, kar bi pomagalo zagotoviti skladnost med nacionalnimi politikami in politikami Unije ter cilji energetske unije. Komisija bi po potrebi morala izdati priporočila državam članicam, tudi o stopnji ambicioznosti osnutkov nacionalnih načrtov, o naknadnem izvajanju politik in ukrepov priglašenih nacionalnih načrtov ter o drugih nacionalnih politikah in ukrepih, ki so pomembni za izvajanje energetske unije. Države članice bi morale taka priporočila upoštevati in v naknadnih poročilih o napredku pojasniti, kako so jih izvedle.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (35) Če ambicioznost celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ali njihovih posodobitev ne bi zadoščala za skupno uresničitev ciljev energetske unije in v prvem obdobju zlasti ciljev za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost, bi morala Komisija sprejeti ukrepe na ravni Unije, da bi zagotovila skupno uresničitev teh ciljev (tako bi zapolnila morebitno ”vrzel v prizadevanjih”). Če napredek, ki ga doseže Unija na poti uresničevanja teh ciljev, ne bi zadoščal za njihovo realizacijo, bi morala Komisija poleg izdaje priporočil sprejeti ukrepe na ravni Unije ali pa bi države članice morale sprejeti dodatne ukrepe , da se zagotovi uresničitev teh ciljev (tako bi se zapolnila morebitna „vrzel v realizaciji“). Taki ukrepi bi morali upoštevati prvotne visoko zastavljene prispevke držav članic k ciljem za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost v skupnih prizadevanjih za uresničitev skupnih ciljev. Taki ukrepi na področju energije iz obnovljivih virov lahko vključujejo tudi finančne prispevke držav članic za finančno platformo, ki jo upravlja Komisija in bi se uporabila za prispevanje projektom na področju energije iz obnovljivih virov v celotni Uniji. Nacionalni cilji držav članic za energijo iz obnovljivih virov za leto 2020 bi se morali uporabiti kot izhodiščni deleži energije iz obnovljivih virov od leta 2021 naprej. Na področju energijske učinkovitosti je lahko cilj dodatnih ukrepov zlasti izboljšanje energijske učinkovitosti izdelkov, stavb in prometa. (35) Če ambicioznost ter cilji, politike in ukrepi, opisani v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, ne bi zadoščali za skupno uresničitev ciljev energetske unije in v prvem obdobju zlasti ciljev za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost, bi morala Komisija sprejeti ukrepe na ravni Unije, da bi zagotovila skupno uresničitev teh ciljev , države članice pa bi morale navzgor prilagoditi svoje nacionalne cilje na področju obnovljivih virov energije do 31. decembra 2020 (tako bi zapolnili morebitno „vrzel v prizadevanjih“). Če napredek, ki ga doseže Unija na poti uresničevanja teh ciljev, ne bi zadoščal za njihovo realizacijo, bi morala Komisija poleg izdaje priporočil sprejeti ukrepe na ravni Unije, da se zagotovi uresničitev teh ciljev (tako bi se zapolnila morebitna „vrzel v realizaciji“). Taki ukrepi bi morali upoštevati prvotna ambiciozna prizadevanja držav članic k ciljem za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost v skupnih prizadevanjih za uresničitev skupnih ciljev. Taki ukrepi na področju energije iz obnovljivih virov lahko vključujejo tudi prostovoljne finančne prispevke držav članic za finančno platformo, ki jo upravlja Komisija in bi se uporabila za prispevanje projektom na področju energije iz obnovljivih virov v celotni Uniji , vključno s tistimi v interesu energetske unije . Nacionalni cilji držav članic za energijo iz obnovljivih virov za leto 2020 bi se morali uporabiti kot izhodiščni deleži energije iz obnovljivih virov od leta 2021 naprej in bi jih bilo treba ohraniti med celotnim obdobjem . Na področju energijske učinkovitosti je lahko cilj dodatnih ukrepov zlasti izboljšanje energijske učinkovitosti izdelkov, stavb in prometa.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (38) Države članice in Komisija bi morale zagotoviti tesno sodelovanje v zvezi z vsemi zadevami, ki se nanašajo na izvajanje energetske unije in te uredbe, ob tesnem sodelovanju Evropskega parlamenta. Komisija bi morala ustrezno pomagati državam članicam pri izvajanju te uredbe, zlasti v povezavi s sprejetjem nacionalnih načrtov in s tem povezano krepitvijo zmogljivosti. (38) Države članice in Komisija bi morale zagotoviti tesno sodelovanje v zvezi z vsemi zadevami, ki se nanašajo na izvajanje energetske unije in te uredbe, ob tesnem sodelovanju Evropskega parlamenta. Komisija bi morala pomagati državam članicam pri izvajanju te uredbe, zlasti v povezavi s sprejetjem , izvajanjem in spremljanjem celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter dolgoročne podnebne in energetske strategije in s tem povezane krepitve zmogljivosti, pri čemer naj uporabi notranje vire Evropske agencije za okolje in Skupnega raziskovalnega središča, notranje zmogljivosti modeliranja ter po potrebi zunanje strokovno znanje in izkušnje .

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (41a) Ta uredba vsebuje določbe v zvezi z obravnavanjem energetske učinkovitosti kot infrastrukturne prednostne naloge in priznava, da ustreza opredelitvi infrastrukture, ki jo uporabljajo Mednarodni denarni sklad in druge ekonomske institucije, in s katerimi energetska učinkovitost postaja bistveni element in prednostna naloga v prihodnjih naložbenih odločitvah glede energetske infrastrukture Unije (1a) .

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (43) Komisiji bi moral v okviru izvajanja njenih nalog na podlagi te uredbe pri pripravi izvedbenih aktov pomagati odbor za energetsko unijo. Ta bi moral nadomestiti Odbor za podnebne spremembe in po potrebi druge odbore ter prevzeti njihove naloge . (43) Komisiji bi moral v okviru izvajanja njenih nalog na podlagi te uredbe pri pripravi izvedbenih aktov pomagati odbor za energetsko unijo in podnebje . Kar zadeva vprašanja o izvajanju posebnih določb v zvezi s podnebjem bi moral Komisiji pomagati Odbor za podnebne spremembe, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 525/2013.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (44a) Komisija bi morala v okviru priprav na prihodnji pregled te uredbe in v okviru strategije Unije za kibernetsko varnost v tesnem sodelovanju z državami članicami oceniti, ali bi bilo treba uvesti dodatne enotne zahteve glede načrtovanja in poročanja o prizadevanjih držav članic za izboljšanje zaščite kritične infrastrukture energetskega sistema Unije pred vsemi oblikami kibernetskih groženj, zlasti z vidika vse večjega števila potencialno kritičnih kibernetskih napadov v zadnjih desetih letih, da bi zagotovili zanesljivo oskrbo z energijo v vseh okoliščinah. Vendar boljše usklajevanje znotraj Unije ne bi smelo posegati v interese nacionalne varnosti držav članic z razkritjem občutljivih informacij.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 1 Člen 1 Vsebina in področje uporabe Vsebina in področje uporabe 1. Ta uredba vzpostavlja mehanizem upravljanja za: 1. Ta uredba vzpostavlja mehanizem upravljanja za: (-a) izvajanje dolgoročnih podnebnih in energetskih strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev obvez Unije glede emisij toplogrednih plinov v skladu s Pariškim sporazumom; (a) izvajanje strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev ciljev energetske unije, za prvo desetletno obdobje od 2021 do 2030 pa zlasti energetskih in podnebnih ciljev EU za leto 2030; (a) izvajanje strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev ciljev energetske unije, za prvo desetletno obdobje od 2021 do 2030 pa zlasti energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030; (aa) vzpostavljanje partnerstev in sodelovanj med državami članicami na makroregionalni in regionalni ravni, zasnovanih za izpolnjevanje ciljev in zavez energetske unije; (b) zagotavljanje pravočasnosti, preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti poročanja Unije in njenih držav članic sekretariatu UNFCCC in sekretariatu Pariškega sporazuma. (b) zagotavljanje pravočasnosti, preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti poročanja Unije in njenih držav članic sekretariatu UNFCCC in sekretariatu Pariškega sporazuma; (ba) prispevanje k večji regulativni varnosti in varnosti za vlagatelje ter pomoč pri celovitem izkoriščanju priložnosti za gospodarski razvoj, spodbujanje naložb, ustvarjanje delovnih mest ter socialno kohezijo; (bc) podpiranje pravičnega prehoda za državljane in regije, na katere bi prehod na nizkoogljično gospodarstvo lahko imel negativen vpliv. Mehanizem upravljanja temelji na celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, ki obsegajo desetletna obdobja z začetkom od 2021 do 2030, ki ustrezajo celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim poročilom o napredku držav članic in ureditvam za celostno spremljanje s strani Evropske komisije. Opredeljuje strukturiran, iterativen proces med Komisijo in državami članicami z vidika dokončanja nacionalnih načrtov in njihovega poznejšega izvajanja, vključno z upoštevanjem regionalnega sodelovanja ter ustreznega ukrepanja Komisije. Mehanizem upravljanja temelji na celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, ki obsegajo desetletna obdobja z začetkom od 2021 do 2030, ki ustrezajo celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim poročilom o napredku držav članic in ureditvam za celostno spremljanje s strani Evropske komisije. Opredeljuje strukturiran, pregleden in iterativen proces med Komisijo in državami članicami , ki zagotavlja polno sodelovanje splošne javnosti in lokalnih organov z vidika dokončanja nacionalnih načrtov in njihovega poznejšega izvajanja, vključno z upoštevanjem makroregionalnega in regionalnega sodelovanja ter ustreznega ukrepanja Komisije. 2. Ta uredba se uporablja za naslednjih pet razsežnosti energetske unije: 2. Ta uredba se uporablja za naslednjih pet razsežnosti energetske unije: (a) energetsko varnost, (a) energetsko varnost, (b) trg energije, (b) notranji trg energije; (c) energijsko učinkovitost, (c) energijsko učinkovitost, (d) razogljičenje ter (d) razogljičenje ter (e) raziskave, inovacije in konkurenčnost. (e) raziskave, inovacije in konkurenčnost.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767], Direktive 2010/31/EU in Direktive 2012/27/EU. V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767 ], [prenovitev Direktive 2009/72/ES, kot je predlagano s COM(2016)XXXX] , Direktive 2010/31/EU in Direktive 2012/27/EU.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3) „sprejete politike in ukrepi“ pomenijo politike in ukrepe, za katere je na dan predložitve nacionalnega načrta ali poročila o napredku bila sprejeta uradna odločitev vlade in obstaja jasna zavezanost k začetku izvajanja; (3) „sprejete politike in ukrepi“ pomenijo politike in ukrepe, za katere je bila na dan predložitve nacionalnega načrta ali poročila o napredku sprejeta uradna odločitev osrednje ali podnacionalne vlade in obstaja jasna zavezanost k začetku izvajanja;

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 9

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9) „energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030“ pomenijo zavezujoče cilje za celotno Unijo, in sicer vsaj 40-odstotno domače zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 v primerjavi z letom 1990, zavezujoči cilj na ravni Unije v obliki vsaj 27-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov, ki se porabi v Uniji v letu 2030, cilj na ravni Unije v obliki vsaj 27-odstotnega izboljšanja energijske učinkovitosti v letu 2030, ki se pregleda do leta 2020 z vidika 30-odstotne ravni v EU, in cilj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti do leta 2030 ali katere koli nadaljnje cilje v tem smislu, ki jih za leto 2030 sprejme Evropski svet ali Svet in Parlament; črtano

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 11 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (11a) „zgodnja prizadevanja“ pomeni zgodnji napredek, ki ga država članica od leta 2021 doseže k njenemu zavezujočemu cilju glede energije iz obnovljivih virov, navedenemu v členu 3 [prenovljena direktiva o energiji iz obnovljivih virov], in zavezujočemu cilju za izboljšanje energetske učinkovitosti, kot je naveden v členu 1(1) in členu 3(4) Direktive 2012/27/EU;

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 17 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17a) „energijska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni, da se pri vseh odločitvah glede načrtovanja, politik in naložb na področju energije daje prednosti ukrepom za učinkovitejše povpraševanje in ponudbo energije, in sicer s stroškovno optimalni prihranki porabe končne energije, pobudami za prilagajanje odjema ter učinkovitejšo pretvorbo, prenosom in distribucijo energije;

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 3 Člen 3 Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti 1. Do 1. januarja 2019 in potem vsakih deset let vsaka država članica Komisiji priglasi celovit nacionalni energetski in podnebni načrt. Načrti vsebujejo elemente iz odstavka 2 in Priloge I. Prvi načrt obsega obdobje od 2021 do 2030. Naslednji načrti obsegajo desetletno obdobje, ki neposredno sledi koncu obdobja, zajetega v prejšnjem načrtu. 1. Do 1. januarja 2019 in potem vsakih deset let vsaka država članica Komisiji priglasi celovit nacionalni energetski in podnebni načrt. Načrti vsebujejo elemente iz odstavka 2 in Priloge I. Prvi načrt obsega obdobje od 2021 do 2030. Naslednji načrti obsegajo desetletno obdobje, ki neposredno sledi koncu obdobja, zajetega v prejšnjem načrtu. 2. Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti so sestavljeni iz naslednjih glavnih oddelkov: 2. Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti so sestavljeni iz naslednjih glavnih oddelkov: (a) pregleda postopka, uporabljenega za oblikovanje celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki je sestavljen iz povzetka, opisa posvetovanj in vključitvijo zainteresiranih strani ter rezultatov posvetovanj in regionalnega sodelovanja z drugimi državami članicami pri pripravi načrta; (a) pregleda postopka, uporabljenega za oblikovanje celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki je sestavljen iz: (1) povzetka, (2) opisa posvetovanj z lokalnimi organi, civilno družbo, podjetji, socialnimi partnerji in državljani ter rezultatov teh posvetovanj, (3) opisa makroregionalnega in regionalnega sodelovanja z drugimi državami članicami pri pripravi načrta; (b) opisa nacionalnih ciljev in prispevkov za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije; (b) opisa nacionalnih ciljev in ciljev za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije; (c) opisa politik in ukrepov , predvidenih za doseganje ustreznih ciljev in prispevkov iz točke (b); (c) opisa načrtovanih politik , ukrepov in naložbenih strategij , predvidenih za doseganje ustreznih ciljev in ciljev iz točke (b); (d) opisa trenutnega stanja petih razsežnosti energetske unije, tudi v zvezi z energetskim sistemom ter emisijami toplogrednih plinov in odvzemov ter s projekcijami za cilje iz točke (b) z že obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) politikami in ukrepi; (d) opisa trenutnega stanja petih razsežnosti energetske unije, tudi v zvezi z energetskim sistemom ter emisijami toplogrednih plinov in odvzemi ter s projekcijami za cilje iz točke (b) z že obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) politikami in ukrepi , ter opisa regulativnih in neregulativnih ovir in preprek pri izpolnjevanju ciljev ; (e) ocene učinkov načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz točke (b) ; (e) ocene učinkov posameznih in skupnih načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz členov 1, 4, 13a in 14, ter učinkov na okolje, vključno s kakovostjo zraka in varstvom narave, na zdravje, makroekonomskih učinkov in socialnih učinkov ; (ea) ocene učinkov načrtovanih politik in ukrepov na konkurenčnost, povezano s petimi razsežnostmi energetske unije; (eb) ocene morebitnih učinkov podnebnih sprememb v državi članici, vključno z neposrednimi in posrednimi učinki, in strategij za odpornost za obvladovanje učinkov podnebnih sprememb, kot so nacionalni načrti za prilagajanje; (ec) po razvoju naložbene strategije, ocene javnih in zasebnih naložb, potrebnih za izvajanje načrtovanih politik in ukrepov; (f) priloge, pripravljene v skladu z zahtevami in strukturo iz Priloge II k tej uredbi, kjer so predstavljene metodologije in ukrepi politike držav članic za izpolnjevanje zahtev glede prihrankov energije v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] in Prilogo V Direktive. (f) priloge, pripravljene v skladu z zahtevami in strukturo iz Priloge II k tej uredbi, kjer so predstavljene metodologije in ukrepi politike držav članic za izpolnjevanje zahtev glede prihrankov energije v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] in Prilogo V Direktive. 3. Pri pripravi nacionalnih načrtov iz odstavka 1 države članice upoštevajo medsebojne povezave med petimi razsežnostmi energetske unije in za vseh pet razsežnosti dosledno uporabijo podatke in predpostavke , kadar je ustrezno . 3. Pri pripravi nacionalnih načrtov iz odstavka 1 države članice: (a) omejijo upravno zapletenost in stroške za vse zadevne deležnike; (b) upoštevajo medsebojne povezave med petimi razsežnostmi energetske unije , zlasti načelo, da je energijska učinkovitost na prem mestu; (c) za vseh pet razsežnosti po potrebi uporabijo verodostojne in dosledne podatke in predpostavke ter objavijo podatke, ki se uporabljajo pri oblikovanju modelov; (d) zagotovijo skladnost s cilji iz člena 1 in nacionalnimi dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami, kot je določeno v členu 14; (e) ocenijo število energetsko revnih gospodinjstev in pri tem upoštevajo nujne domače energetske storitve, ki so potrebne za zagotavljanje osnovnega življenjskega standarda v ustreznih nacionalnih okoliščinah, ter orišejo obstoječe in načrtovane politike in ukrepe za boj proti energetski revščini, vključno z ukrepi socialne politike in drugimi ustreznimi nacionalnimi programi. Če je v kateri državi članici energetsko revnih znatno število gospodinjstev, kot je razvidno iz ocene na podlagi preverljivih podatkov ob uporabi kazalnikov geografske razpršenosti, bi morala v svoj načrt vključiti okvirni nacionalni cilj za zmanjšanje energijske revščine; (f) vključijo določbe, s katerimi bi preprečile, ublažile ali, če je projekt v javnem interesu in ni na voljo nadomestnih možnosti, izravnale vse škodljive okoljske vplive, ki postanejo očitni kot del celovitega poročanja na podlagi členov 15 do 22; (g) upoštevajo zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra. 3a. Država članica zagotovi, da po prvih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih vsak naslednji načrt, priglašen Komisiji v skladu z odstavkom 1, spreminja njene nacionalne cilje, kot je navedeno v členu 4, da bi odražal večjo ambicioznost v primerjavi s ciljem iz predhodnega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta. 3b. Države članice objavijo načrte, ki jih predložijo Komisiji v skladu s tem členom. 4. Komisija je zaradi spremembe Priloge I pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 36, da jo prilagodi spremembam okvira podnebne in energetske politike Unije, razvoju trga energije in novim zahtevam iz UNFCCC in Pariškega sporazuma. 4. Komisija je zaradi spremembe Priloge I pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 36, da jo prilagodi spremembam okvira podnebne in energetske politike Unije, razvoju trga energije in novim zahtevam iz UNFCCC in Pariškega sporazuma.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 4 – naslov

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Nacionalni cilji in prispevki za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije Cilji za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih navedejo naslednje glavne cilje in prispevke , kot je določeno v oddelku A.2 Priloge I: Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih navedejo naslednje glavne cilje, kot je določeno v oddelku A.2 Priloge I:

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 1 – točka ii a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (iia) začrtane poteke, s katerimi namerava država članica ohraniti ali okrepiti odvzeme ogljika po ponorih v skladu z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami iz člena 14;

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 1 – točka iii

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba iii. kadar je ustrezno, druge nacionalne cilje, skladne z obstoječimi dolgoročnimi strategijami za nizke emisije ; iii. druge nacionalne cilje, skladne s Pariškim sporazumom in dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami ;

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba i. z vidika doseganja zavezujočega cilja Unije vsaj 27 -odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov v letu 2030, kot je navedeno v členu 3 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767] , prispevek k temu cilju v obliki deleža energije iz obnovljivih virov države članice v bruto porabi končne energije v letu 2030 z linearnim začrtanim potekom za navedeni prispevek od leta 2021 ; i. z vidika doseganja zavezujočega cilja Unije vsaj 35 -odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov v letu 2030, kot je navedeno v členu 3 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767];

Sprememba 291

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba ia. nacionalni cilj države članice za delež energije iz obnovljivih virov v končni bruto porabi energije v letu 2030, določen v skladu s členom 3 in Prilogo Ia k Direktivi (EU) …/… [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagana v dokumentu COM(2016)0767], z začrtanim potekom, ki bi se postopno povečeval, tako da bi se energija iz obnovljivih virov redno uvajala od leta 2021 naprej, kot je določeno v Prilogi Ia k tej uredbi;

Sprememba 292

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba ib. Začrtani potek iz odstavka ia: (i) se začne z deležem energije iz obnovljivih virov v letu 2020, kot je določeno v tretjem stolpcu tabele v delu A Priloge I k Direktivi (EU) …/… [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagana v dokumentu COM(2016)0767]. Če država preseže svoj zavezujoči nacionalni cilj za leto 2020, se lahko njen začrtani potek začne na ravni, doseženi v letu 2020; (ii) je sestavljen iz vsaj treh referenčnih točk, izračunanih kot povprečje v preteklih dveh ali treh letih, kot je določeno v Prilogi Ia; (iii) dosega vsaj nacionalni cilj za leto 2030;

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba ic. začrtani potek države članice iz točk ia in ib skupaj prispeva k zavezujočemu linearnemu poteku Unije in dosega zavezujoči cilj Unije vsaj 35 % energije iz obnovljivih virov v bruto porabi energije v letu 2030;

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba id. začrtani potek za državo članico za skupni delež energije iz obnovljivih virov v končni porabi energije od leta 2031 je skladen z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami.

Spremembi 69 in 287

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka ii

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba ii. začrtani potek za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od 2021 do 2030 za sektorje ogrevanja in hlajenja, električne energije in prometa; ii. okvirni začrtani potek za državo članico za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od 2021 do 2030 za sektorje ogrevanja in hlajenja, električne energije in prometa;

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka iii

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba iii. začrtani potek na tehnologijo za obnovljive vire, ki jo država članica namerava uporabiti za uresničevanje začrtanega poteka v zvezi z energijo iz obnovljivih virov v celoti in v sektorjih od 2021 do 2030, vključno s skupno pričakovano bruto porabo končne energije na tehnologijo in sektor v Mtoe in skupnimi načrtovanimi nameščenimi zmogljivostmi na tehnologijo in sektor v MW; iii. okvirni začrtani potek na tehnologijo za obnovljive vire, ki jo država članica namerava uporabiti za uresničevanje začrtanega poteka v zvezi z energijo iz obnovljivih virov v celoti in v sektorjih od 2021 do 2030, vključno s skupno pričakovano bruto porabo končne energije na tehnologijo in sektor v Mtoe in skupnimi načrtovanimi nameščenimi zmogljivostmi na tehnologijo in sektor , vključno z novimi zmogljivostmi, v MW;

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka iii a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba iiia. delež, cilje in začrtani potek države članice glede energije iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo mesta, skupnosti, ki uporabljajo obnovljive vire energije, in proizvajalci-odjemalci od leta 2021 do leta 2030, vključno s pričakovano končno bruto porabo energije v Mtoe;

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1) okvirni nacionalni prispevek k energijski učinkovitosti za doseganje zavezujočega 30 -odstotnega cilja energijske učinkovitosti Unije do leta 2030, kot je navedeno v členu 1(1) in členu 3(4) Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761], na osnovi porabe primarne ali končne energije, prihrankov primarne ali končne energije ali energijske intenzivnosti. (1) zavezujoči nacionalni cilj energijske učinkovitosti za doseganje zavezujočega 40 -odstotnega cilja energijske učinkovitosti Unije do leta 2030, kot je navedeno v členu 1(1) in členu 3(4) Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761], na osnovi porabe primarne ali končne energije, prihrankov primarne ali končne energije ali energijske intenzivnosti , z linearnim začrtanim potekom za ta cilj od leta 2021 naprej; Države članice izrazijo svoj prispevek v obliki absolutne ravni porabe primarne energije in porabe končne energije v letih 2020 in 2030 z linearnim začrtanim potekom za navedeni prispevek od leta 2021. Pojasnijo svojo temeljno metodologijo in uporabljene pretvorbene faktorje ; Države članice izrazijo svoje cilje energijske učinkovitosti v obliki absolutne ravni porabe primarne energije in porabe končne energije v letih 2020 in 2030. Pojasnijo svojo temeljno metodologijo in uporabljene pretvorbene faktorje v skladu s prilogama IV in V k … [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] . Začrtani potek iz prvega pododstavka je sestavljen iz dveletnih vmesnih ciljev, z začetkom leta 2022 in nato vsaki dve leti;

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2) kumulativne prihranke energije, ki se bodo dosegli v obdobju 2021–2030 iz člena 7 o sistemih obveznosti energijske učinkovitosti Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]; (2) kumulativne dodatne prihranke energije, ki se bodo dosegli v obdobju 2021–2030 iz člena 7 o sistemih obveznosti energijske učinkovitosti Direktive 2012/27/EU in pozneje [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761];

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3) cilje dolgoročne prenove nacionalnega fonda stanovanjskih in poslovnih stavb (javnih in zasebnih); (3) na podlagi analize obstoječega stavbnega fonda, mejnike za leti 2030 in 2040 za dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb , tako javnih kot zasebnih , za merjenje napredka pri doseganju cilja za leto 2050 v skladu s členom 2a Direktive 2010/31/EU [kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016 ) 0765];

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 3 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3a) načrtovane politike in ukrepe ter napredek v smeri preoblikovanja nacionalnega stavbnega fonda v energetsko zelo učinkovit in brezogljičen stavbni fond, vključno z dokazi podprto oceno pričakovanega prihranka energije in širših koristi, ki se bodo dosegli od leta 2020 do leta 2030;

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (4) skupno tlorisno površino, ki se bo prenovila, ali enakovredne letne prihranke energije, ki se bodo dosegli od 2020 do 2030 iz člena 5 Direktive 2012/27/EU o obnovi stavb osrednje vlade ; (4) skupno tlorisno površino, ki se bo prenovila, in ustrezne prihranke energije, dosežene s prenovo, ali enakovredne letne prihranke energije, ki izhajajo iz alternativnega pristopa in ki se bodo dosegli od 2020 do 2030 v skladu s členom 5 Direktive 2012/27/EU [kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] ;

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 4 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (4a) ugotovljeni potencial za prihranke energije pri ogrevanju in hlajenju, vključno z rezultati celovite ocene potenciala za uporabo soproizvodnje z visokim izkoristkom ter učinkovitega ter inovativnega daljinskega ogrevanja in hlajenja;

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (5) druge nacionalne cilje energijske učinkovitosti, vključno z dolgoročnimi cilji ali strategijami in sektorskimi cilji na področjih, kot so promet, ogrevanje in hlajenje ; (5) druge nacionalne cilje energijske učinkovitosti, vključno z dolgoročnimi cilji ali strategijami in sektorskimi cilji na področjih, kot so promet, predelovalna industrija ter voda in odpadna voda ali iz politik spajanja sektorjev; kot tudi učinkovitost v drugih sektorjih z visoko stopnjo potenciala za energijsko učinkovitost v celotni energetski verigi od primarne energije do končnih uporabnikov, kot so podatkovni centri ;

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1) nacionalne cilje v zvezi s povečanjem diverzifikacije virov energije in oskrbe iz tretjih držav; (1) nacionalne cilje v zvezi s povečanjem diverzifikacije virov energije in oskrbe iz tretjih držav za namene povečanja trdnosti makroregionalnih, regionalnih in nacionalnih energetskih sistemov ;

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2) nacionalne cilje v zvezi z zmanjšanjem odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav; (2) nacionalne cilje v zvezi z zmanjšanjem odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav , za namen povečanja odpornosti makroregionalnih, nacionalnih in regionalnih energetskih sistemov ;

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (4) nacionalne cilje v zvezi z uvedbo domačih virov energije (zlasti obnovljivih virov energije) ; (4) nacionalne cilje v zvezi s povečanjem prožnosti nacionalnega energetskega sistema, zlasti z uvedbo ukrepov za energijsko učinkovitost, domačih in regionalnih obnovljivih virov energije , prilagajanja odjema in skladiščenja ;

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1) raven čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 ob upoštevanju cilja vsaj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti za leto 2030. Države članice pojasnijo uporabljeno temeljno metodologijo; (1) raven čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 ob upoštevanju okvirnega cilja vsaj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti za leto 2030 , pri čemer se upošteva cilj 10-odstotne medsebojne povezanosti do leta 2020, razmere in potencial na nacionalnih in regionalnih trgih, vse vidike analiz stroškov in koristi, dejansko raven izvajanja projektov v skupnem interesu ter ukrepe za povečanje zmogljivosti, na voljo za trgovanje, v obstoječih medsebojnih povezavah; Države članice pojasnijo uporabljeno temeljno metodologijo , pri čemer upoštevajo metodologijo, ki jo predlaga Komisija ;

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2) ključne nacionalne cilje za infrastrukturo za prenos električne energije in plina, ki so potrebni za uresničevanja ciljev iz katere koli izmed petih razsežnosti strategije za energetsko unijo; (2) ključne nacionalne cilje za infrastrukturo za prenos in distribucijo električne energije in plina ter njeno posodobitev , ki so potrebni za uresničevanje ciljev iz katere koli izmed petih razsežnosti strategije za energetsko unijo . Za vsak načrtovan večji infrastrukturni projekt, predhodno oceno njegove združljivosti z energetsko unijo s prispevki za pet razsežnosti energetske unije, zlasti glede zanesljivosti oskrbe in konkurence ;

Sprememba 85

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3) nacionalne cilje v zvezi z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot je povezovanje in spajanje trgov, vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči; (3) nacionalne cilje v zvezi z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot so povečanje prilagodljivosti sistema, predvsem z odpravo ovir za prosto oblikovanje cen, povezovanje in spajanje trgov , pametna omrežja, združevanje, prilagajanje odjema, skladiščenje, razpršena proizvodnja, mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje in omejevanje prenosa, cenovni signali v realnem času , vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči;

Sprememba 86

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 3 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3a) nacionalne cilje glede nediskriminatornega deleža energije iz obnovljivih virov, prilagajanja odjema in skladiščenja, tudi z združevanjem na vseh energetskih trgih ter s časovnim okvirom, kdaj bi bilo cilje treba doseči;

Sprememba 87

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 3 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3b) nacionalne cilje glede zagotavljanja, da so odjemalci udeleženi v energetskem sistemu ter da imajo korist od lastne proizvodnje in novih tehnologij, tudi pametnih števcev;

Sprememba 88

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (4) nacionalne cilje v zvezi z zagotavljanjem zadostnosti elektroenergetskega sistema kot tudi prožnosti energetskega sistema v zvezi s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov , vključno s časovnim okvirom, kdaj bi bilo cilje treba doseči; (4) nacionalne cilje v zvezi z zagotavljanjem zadostnosti elektroenergetskega sistema , ob zagotavljanju, da se mehanizmi zmogljivosti ne uporabljajo, oziroma da je v primerih, ko se ti mehanizmi uporabljajo zaradi zanesljivosti oskrbe, njihova uporaba čim bolj omejena , vključno s časovnim okvirom, kdaj bi bilo cilje treba doseči;

Sprememba 89

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1) nacionalne cilje in cilje financiranja za javne in zasebne raziskave ter inovacije v zvezi z energetsko unijo; po potrebi vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči. Takšni cilji bi morali biti skladni s cilji iz strategije za energetsko unijo in načrta SET. (1) nacionalne cilje in cilje financiranja za javno podporo za raziskave ter inovacije v zvezi z energetsko unijo in njenim pričakovanim učinkom vzvoda na zasebne raziskave ; po potrebi vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči. Takšni cilji bi morali biti skladni s cilji iz strategije za energetsko unijo in načrta SET.

Sprememba 90

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2) nacionalni cilji za leto 2050 za uvedbo nizkoogljičnih tehnologij; (2) nacionalni cilji za leto 2050 v zvezi s spodbujanjem trajnostnih tehnologij;

Sprememba 91

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3) nacionalni cilji v zvezi s konkurenčnostjo. črtano

Sprememba 92

Predlog uredbe

Člen 5 – naslov

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Postopek držav članic za določitev prispevkov na področju energije iz obnovljivih virov Postopek držav članic za določitev cilja na področju energije iz obnovljivih virov

Sprememba 93

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Pri določanju svojih prispevkov za svoje deleže energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2030 in zadnjem letu iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(a)(2)(i), države članice upoštevajo naslednje: 1. Pri določanju svojega cilja za svoje deleže energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2030 in zadnjem letu iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(a)(2)(i), države članice upoštevajo naslednje:

Sprememba 94

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka d – točka i

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (i) pravična porazdelitev uvedbe v celotni Evropski uniji; (i) pravična in stroškovno učinkovita porazdelitev uvedbe v celotni Evropski uniji;

Sprememba 95

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (da) osnovni delež energije iz obnovljivih virov v svoji bruto porabi končne energije, kot je določeno v členu 3(3) Direktive (EU) …/… [prenovitev Direktive 2009/28/ES];

Sprememba 96

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Države članice skupaj zagotovijo, da vsota njihovih prispevkov znaša vsaj 27 % energije , proizvedene iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije na ravni Unije do leta 2030 . 2. Države članice skupaj zagotovijo, da se njihovi cilji do leta 2030 seštevajo tako , da bo v linearno začrtanem poteku delež energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije na ravni Unije znašal vsaj 35 % .

Sprememba 97

Predlog uredbe

Člen 6 – naslov

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Postopek držav članic za določitev prispevkov na področju energijske učinkovitosti Postopek držav članic za določitev zavezujočega cilja na področju energijske učinkovitosti

Sprememba 98

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Pri določanju svojih okvirnih nacionalnih prispevkov k energijski učinkovitosti za leto 2030 in zadnje leto iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(b)(1), države članice zagotovijo, da: 1. Pri določanju svojega zavezujočega nacionalnega cilja glede energijske učinkovitosti za leto 2030 in zadnje leto iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(b)(1), države članice zagotovijo, da:

Sprememba 99

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (a) poraba energije Unije v letu 2020 ne presega 1 483 Mtoe primarne energije in 1 086 Mtoe končne energije, v letu 2030 pa ne presega 1 321 Mtoe primarne energije in 987 Mtoe končne energije za prvo desetletno obdobje; (a) poraba energije Unije v letu 2020 ne presega 1 483 Mtoe primarne energije in 1 086 Mtoe končne energije, v letu 2030 pa ne presega 1 132 Mtoe primarne energije in 849 Mtoe končne energije za prvo desetletno obdobje;

Sprememba 100

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – uvodni del

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Pri določanju prispevkov iz odstavka 1 države članice lahko upoštevajo okoliščine, ki vplivajo na porabo primarne in končne energije, kot so: 2. Pri določanju cilja iz odstavka 1 države članice lahko upoštevajo okoliščine, ki vplivajo na porabo primarne in končne energije, kot so:

Sprememba 101

Predlog uredbe

Člen 7

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 7 Člen 7 Nacionalne politike in ukrepi za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije Nacionalne politike , ukrepi in naložbene strategije za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije Države članice v skladu s Prilogo I v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih opišejo glavne obstoječe (izvedene in sprejete) ter načrtovane politike in ukrepe, zlasti za dosego ciljev iz nacionalnih načrtov, vključno z ukrepi za zagotovitev regionalnega sodelovanja in ustreznega financiranja na nacionalni ter regionalni ravni. Države članice v skladu s Prilogo I v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih opišejo glavne obstoječe (izvedene in sprejete) ter načrtovane politike in ukrepe, zlasti za dosego ciljev iz nacionalnih načrtov, vključno z ukrepi za zagotovitev regionalnega sodelovanja in ustreznega financiranja na nacionalni , regionalni in lokalni ravni , vključno z uporabo programov in instrumentov Unije . Opisu osrednjih obstoječih in načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz nacionalnih načrtov se priloži splošni pregled naložb, potrebnih za uresničitev teh ciljev. Države članice energetsko učinkovitost obravnavajo kot prednostno nalogo na področju infrastrukture. Programe energetske učinkovitosti vključijo v načrtovanje infrastrukture, obnovo stavb pa uvrstijo med prednostne naložbe.

Sprememba 102

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Države članice ob predložitvi nacionalnih načrtov ali na podlagi zadnjih razpoložljivih informacij opišejo, v skladu s strukturo in formatom iz Priloge I, trenutno stanje vsake izmed petih razsežnosti energetske unije, vključno za energetski sistem ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme. Države članice prav tako predstavijo in opišejo projekcije za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2040 (vključno z letom 2030), za katere se pričakuje, da bodo izvirale iz obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov. 1. Države članice ob predložitvi nacionalnih načrtov ali na podlagi zadnjih razpoložljivih informacij opišejo, v skladu s strukturo in formatom iz Priloge I, trenutno stanje vsake izmed petih razsežnosti energetske unije, vključno za energetski sistem ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme. Države članice prav tako predstavijo in opišejo projekcije za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030 (vključno z letom 2030), za katere se pričakuje, da bodo izvirale iz obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov. Države članice objavijo predpostavke, parametre in metodologije, uporabljene za projekcije in scenarije.

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka a

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (a) vplivov na razvoj energetskega sistema ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2040 (vključno z letom 2030) v okviru načrtovanih politik in ukrepov, vključno s primerjavo s projekcijami, temelječimi na obstoječih (izvedenih in sprejetih) politikah in ukrepih iz odstavka 1; (a) vplivov na razvoj energetskega sistema ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2040 (vključno z letom 2030) v okviru načrtovanih politik in ukrepov, vključno s primerjavo s projekcijami, temelječimi na obstoječih (izvedenih in sprejetih) politikah in ukrepih iz odstavka 1 . To bi moralo zajemati oceno sinergij, doseženih s sektorskim spajanjem, digitalizacijo in izboljšanjem tržne zasnove, pa tudi koristi v smislu kakovosti zraka in zanesljivosti oskrbe ;

Sprememba 104

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka b

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (b) makroekonomskih, okoljskih in družbenih vplivov načrtovanih politik in ukrepov iz člena 7, podrobneje določenih v Prilogi I, ter njihovih vplivov na znanja in spretnosti, in sicer za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030, vključno s primerjavo s projekcijami na podlagi obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov iz odstavka 1; (b) makroekonomskih, zdravstvenih, okoljskih in družbenih vplivov posameznih in skupnih načrtovanih politik in ukrepov iz člena 7, podrobneje določenih v Prilogi I, ter njihovih vplivov na znanja in spretnosti, in sicer za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030, vključno s primerjavo s projekcijami obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov iz odstavka 1 . Metodologija, uporabljena za oceno teh vplivov, se objavi, spodbuja pa se tudi uporaba analize stroškov in koristi ;

Sprememba 105

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka c

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (c) medsebojnih vplivov med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi znotraj razsežnosti politike in med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi za različne razsežnosti za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030. Projekcije v zvezi z zanesljivostjo oskrbe, infrastrukturo in povezovanjem trgov so povezane s stabilnimi scenariji za energijsko učinkovitost. (c) medsebojnih vplivov med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi znotraj razsežnosti politike in med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi za različne razsežnosti za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030. Ocena vključuje kvantitativno ali kvalitativno ovrednotenje vseh dokumentiranih interakcij med nacionalnimi politikami in ukrepi ter ukrepi Unije na področju podnebja in energetske politike. Projekcije v zvezi z zanesljivostjo oskrbe, infrastrukturo in povezovanjem trgov so povezane s stabilnimi scenariji za energijsko učinkovitost.

Sprememba 106

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (ca) načina, kako s posameznimi in skupnimi obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi poleg javnega financiranja privabljati zasebne naložbe, potrebne za izvajanje teh politik in ukrepov.

Sprememba 107

Predlog uredbe

Člen 9

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 9 Člen 9 Osnutki celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov Osnutki celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov 1. Do 1. januarja 2018 in potem vsakih deset let države članice pripravijo in Komisiji predložijo osnutke celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov iz člena 3(1). 1. Do 1. junija 2018 vsaka država članica pripravi in Komisiji predloži osnutek svojega prvega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta iz člena 3(1). Do 1. januarja 2023 vsaka država članica pripravi in Komisiji predloži osnutek drugega načrta, nato pa vsakih pet let osnutek poznejših načrtov. 2. Komisija lahko v skladu s členom 28 državam članicam izda priporočila o osnutkih načrtov. Navedena priporočila vsebujejo zlasti : 2. Komisija osnutke načrtov oceni in izda priporočila za posamezne države članice v skladu s členom 28 najpozneje tri mesece pred rokom za predložitev načrta, navedenega v členu 3(1), da : (a) raven ambicioznosti ciljev in prispevkov z vidika skupnega doseganja ciljev energetske unije in zlasti ciljev Unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost ; (a) zagotovi, da bodo države članice skupaj dosegle cilje vseh razsežnosti energetske unije; (aa) zagotovi, da bodo države članice dosegale nacionalne cilje; (b) politike in ukrepe, ki se nanašajo na cilje na ravni držav članic in Unije ter druge politike in ukrepe s potencialnim čezmejnim pomenom; (b) izboljša posamezne obstoječe in načrtovane politike in ukrepe, ki jih vsebujejo nacionalni energetski in podnebni načrti, tudi tiste s potencialnim čezmejnim pomenom; (ba) predlaga sprejetje dodatnih politik in ukrepov v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih; (c) interakcije med obstoječimi ( izvedenimi in načrtovanimi ) politikami in ukrepi , vključenimi v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte v okviru ene razsežnosti in med različnimi razsežnostmi energetske unije ter doslednost teh politik in ukrepov (c) zagotovi doslednost obstoječih ( izvedenih in načrtovanih ) in načrtovanih politik in ukrepov , vključenih v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte v okviru ene razsežnosti in med različnimi razsežnostmi energetske unije; (ca) zagotovi skladnost naložbenih strategij in instrumentov s politikami in ukrepi držav članic, predvidenih za uresničitev ustreznih ciljev; 3. Države članice pri pripravi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v največji meri upoštevajo vsa priporočila Komisije. 3. Države članice pri pripravi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v največji meri upoštevajo vsa priporočila Komisije. Kadar se stališče zadevne države članice razhaja s priporočilom Komisije, država članica zagotovi in objavi utemeljitev svojega stališča. 3a. Države članice objavijo osnutke načrtov iz odstavka 1.

Sprememba 108

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Brez poseganja v katere koli zahteve iz zakonodaje Unije države članice zagotovijo, da ima javnost zgodaj in učinkovito možnost sodelovati pri pripravi osnutkov načrtov iz člena 9 , pri predložitvi Komisiji pa osnutkom celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov priložijo povzetek mnenja javnosti. Če je možno uporabiti določbe Direktive 2001/42/ES se za posvetovanja, opravljena v skladu z navedeno direktivo, šteje, da izpolnjujejo tudi obveznosti javnega posvetovanja iz te uredbe . Brez poseganja v katere koli zahteve iz zakonodaje Unije države članice zagotovijo, da ima javnost zgodaj in učinkovito možnost sodelovati pri pripravi osnutkov načrtov iz člena 9 in dolgoročnih strategij iz člena 14, če so vse možnosti odprte in če se lahko vzpostavi dejansko posvetovanje z javnostjo .

Sprememba 109

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1a. Države članice določijo razumne roke, ki omogočajo dovolj časa za obveščanje javnosti, da se bo lahko pripravila in dejansko sodelovala v različnih fazah načrtovanja. Države članice ustrezno upoštevajo enakopravno sodelovanje in zagotovijo, da je javnost obveščena bodisi z javnimi obvestili bodisi na druge primerne načine, kot so elektronski mediji, če so na voljo, o vseh praktičnih ureditvah v zvezi z njenim sodelovanjem ter da lahko dostopa do vseh relevantnih dokumentov.

Sprememba 110

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1b. Države članice osnutku in končnemu celovitemu nacionalnemu energetskemu in podnebnemu načrtu ter dolgoročnim strategijam, ki jih predložijo Komisiji, priložijo povzetek mnenja javnosti in načina, kako je bilo upoštevano.

Sprememba 111

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1c. Če je možno uporabiti določbe Direktive 2001/42/ES se za posvetovanja, opravljena v skladu s to direktivo, šteje, da izpolnjujejo tudi obveznosti javnega posvetovanja iz te uredbe.

Sprememba 112

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1d. Pri izvajanju tega člena države članice omejijo upravno zapletenost.

Sprememba 113

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 10a Platforma za podnebni in energetski dialog na več ravneh 1. Države članice v duhu partnerstva vzpostavijo stalno platformo za podnebni in energetski dialog na več ravneh, da bi podprle dejavno udeležbo lokalnih organov, organizacij civilne družbe, poslovne skupnosti, vlagateljev, vseh drugih pomembnih deležnikov in širše javnosti pri upravljanju energetskega prehoda. 2. Države članice v okviru svojih platform za podnebni in energetski dialog predložijo različne možnosti in scenarije, predvidene za kratko-, srednje- in dolgoročne energetske in podnebne politike, skupaj z analizo stroškov in koristi za vsako možnost. Platforme za podnebni in energetski dialog so forumi za razpravo in pripravo načrtov, strategij in poročil v skladu s členom 10. 3. Države članice zagotovijo, da se platformam za podnebni in energetski dialog namenijo ustrezni človeški viri in finančna sredstva ter da delujejo na pregleden način.

Sprememba 114

Predlog uredbe

Člen 11

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 11 Člen 11 Regionalno sodelovanje Makroregionalno in regionalno sodelovanje 1. Države članice medsebojno sodelujejo na regionalni ravni, da učinkovito dosegajo cilje in prispevke iz svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. 1. Države članice medsebojno sodelujejo na makroregionalni in regionalni ravni, pri čemer se kar najbolj upoštevajo vse obstoječe in potencialne oblike sodelovanja, da učinkovito dosegajo cilje iz svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. 2. Države članice dovolj zgodaj pred predložitvijo osnutkov celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov Komisiji v skladu s členom 9(1) opredelijo priložnosti za regionalno sodelovanje in se posvetujejo s sosednjimi državami članicami ter drugimi državami članicami, ki izkažejo interes. Države članice v osnutkih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov predstavijo rezultate takšnega regionalnega posvetovanja, vključno, kadar je ustrezno, z obrazložitvijo, kako so bile upoštevane pripombe. 2. Države članice dovolj zgodaj pred predložitvijo osnutkov celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov Komisiji v skladu s členom 9(1) opredelijo pril