Za politike Unije o azilu in njihovem izvajanju načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, vključno s finančnim področjem.

Za ta namen se sprejmejo ukrepi za skupni evropski azilni sistem, ki zajema: enoten status azila za državljane tretjih držav, ki velja v celotni Uniji; enoten status subsidiarne zaščite za državljane tretjih držav, ki bi brez pridobitve evropskega azila potrebovali mednarodno zaščito; skupen sistem začasne zaščite razseljenih oseb v primeru množičnega prihoda; skupne postopke za dodelitev ali odvzem enotnega statusa azila ali subsidiarne zaščite; merila in mehanizme za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošenj za azil ali subsidiarno zaščito; standarde glede pogojev za sprejem prosilcev za azil ali subsidiarno zaščito; partnerstvo in sodelovanje s tretjimi državami za obvladovanje prihoda oseb, ki prosijo za azil ali subsidiarno ali začasno zaščito.

Unija oblikuje skupno politiko o azilu, subsidiarni zaščiti in začasni zaščiti z namenom ponuditi ustrezen status vsem državljanom tretjih držav, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in zagotoviti skladnost z načelom nevračanja. Ta politika mora biti v skladu z Ženevsko konvencijo z dne 28. julija 1951 in Protokolom z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev ter drugimi ustreznimi Pogodbami.

Unija nudi svojim državljanom območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je v povezavi z ustreznimi ukrepi glede kontrole na zunanjih mejah, azila, priseljevanja ter glede preprečevanja kriminala in boja proti njemu zagotovljeno prosto gibanje oseb.

(člen 3 Pogodbe o Evropski uniji in členi 67, 78 in 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije)

Podpora tretjim državam: podpiranje zunanje razsežnosti, podpiranje partnerstev s tretjimi državami za doseganje skupnih rešitev, na primer z gradnjo zmogljivosti in regionalnimi programi zaščite ter usklajevanjem ukrepov držav članic o ponovnem naseljevanju.

Podpora za informacije in analize: izmenjava in združevanje informacij in podatkov, analiz in ocen: ne le primerjava in izmenjava informacij, temveč tudi skupna analiza trendov in skupna ocena.

Podpora v izrednih razmerah: organizacija solidarnosti z državami članicami s posebnimi obremenitvami z zagotavljanjem začasne podpore in pomoči za popravilo ali obnovitev azilnega sistema.

Posebna podpora: prikrojena pomoč, gradnja zmogljivosti, proces posebne podpore za premestitev in proces posebnega preverjanja kakovosti.

Stalna podpora: podpiranje in izboljševanje skupne kakovosti azilnega procesa s skupnim usposabljanjem, skupnim azilnim načrtom, skupno kakovostjo in skupnimi informacijami o državi izvora.

EASO prispeva k ustanovitvi skupnega evropskega azilnega sistema. Podporni urad spodbuja, usklajuje in krepi različne oblike praktičnega sodelovanja med državami članicami na področju azila, na primer: zagotavlja praktično in operativno pomoč državam članicam; zagotavlja operativno pomoč državam članicam, katerih azilni sistemi so posebej obremenjeni, med drugim z usklajevanjem podpornih skupin za azil, ki jih sestavljajo nacionalni strokovnjaki s področja azila; zagotavlja znanstveno in tehnično podporo oblikovanju politike in zakonodaje EU na vseh področjih, ki neposredno ali posredno vplivajo na azil.

(Uredba (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega azilnega podpornega urada)

Leta 2011, v prvem letu svojega delovanja, je EASO v skladu s členom 51 uredbe o ustanovitvi EASO vzpostavil svetovalni forum, ki mu omogoča tesen dialog z organizacijami civilne družbe in ustreznimi pristojnimi organi. Svetovalni forum je mehanizem za izmenjavo informacij in združevanje znanja med EASO in organizacijami civilne družbe ter ustreznimi organi s področja azila. V skladu z uredbo o ustanovitvi EASO se svetovalni forum sestane vsaj enkrat na leto. Poleg tega ima EASO letni razpored za organizacijo svojih posvetovanj o metodologijah in dejavnostih, tj. srečanj strokovnjakov, delavnic, seminarjev in spletnih posvetovanj.

Izvršni direktor je neodvisen pri opravljanju svojih nalog in je zakoniti zastopnik Urada ter je med drugim odgovoren za upravno poslovanje EASO ter uresničevanje delovnega programa in odločitev upravnega odbora. Od 1. februarja 2011 je izvršni direktor EASO dr. Robert K. Visser. Njegov mandat traja pet in se lahko enkrat podaljša za največ tri leta.

Ključne naloge upravnega odbora kot upravnega organa in organa za načrtovanje EASO so opredeljene v členu 29 uredbe o ustanovitvi EASO in vključujejo imenovanje izvršnega direktorja in sprejetje delovnih programov in letnih poročil EASO ter splošnega proračuna EASO. Upravni odbor je v celoti odgovoren, da zagotovi učinkovito izvajanje nalog EASO.

Tudi Hrvaška lahko sodeluje na vseh sejah upravnega odbora in drugih sejah kot opazovalka, po začetku veljavnosti pristopne pogodbe med EU in Hrvaško z dne 9. decembra 2011 pa bo postala polnopravna članica EASO.

Danska lahko sodeluje na vseh sejah upravnega odbora in drugih sejah kot opazovalka.

Upravni odbor EASO sestavljajo po en član iz vsake države članice razen Danske, dva člana Evropske komisije in član UNHCR brez glasovalne pravice. Vsi člani so imenovani na podlagi izkušenj, po poklicni dolžnosti in na osnovi visoke stopnje strokovnega znanja na področju azila.

upravne in podporne naloge: 28

Druga delovna mesta (pogodbeni uslužbenci in napoteni nacionalni strokovnjaki): 23. Zasedena delovna mesta: 20

10 milijonov EUR (EASO je postal finančno samostojen 20. septembra 2012, do takrat je njegov proračun izvrševala Evropska komisija).

Viri, ki so bili Uradu na voljo v letu 2012

Proizvodi in storitve, zagotovljeni v letu 2012