POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 814/2000 o ukrepih za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko

I. UVOD

TO POROčILO OBRAVNAVA IZVAJANJE UREDBE SVETA (ES) šT. 814/2000 V OBDOBJU 2009–2010.

Cilji ukrepov za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko, kakor so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 814/2000, so:

pomoč pri razlagi skupne kmetijske politike ter pri njeni izvedbi in razvoju, |

promocija evropskega modela kmetijstva in pomoč ljudem pri njegovem razumevanju, |

zagotavljanje informacij kmetom in drugim, ki živijo na podeželju, |

dviganje ozaveščenosti javnosti o bistvenih vsebinah in ciljih skupne kmetijske politike. |

- Ukrepi spadajo v dve glavni kategoriji:

ukrepi, ki jih predložijo organizacije tretjih oseb za sofinanciranje iz sklada EKJS (nepovratna sredstva), |

ukrepi na pobudo Komisije, ki jih v celoti financira EKJS („neposredni ukrepi“). |

- Svet je določil (člen 8 Uredbe (ES) št. 814/2000), da je treba Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predložiti poročilo o izvajanju Uredbe. To je četrto takšno poročilo. Prvo poročilo, v katerem je bilo obravnavano obdobje2000–2002, je bilo predloženo maja 2003[1]. Drugo poročilo, v katerem je bilo obravnavano obdobje 2003–2006, je bilo predloženo junija 2007[2]. Tretje poročilo, v katerem je bilo obravnavano obdobje 2007–2008, je bilo predloženo maja 2009[3].

Priloge, navedene v besedilu, so v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije:

II. PRORAčUN

PRORAčUN, KI JE BIL DAN NA RAZPOLAGO ZA UKREPE ZA INFORMIRANJE POD PRORAčUNSKO POSTAVKO 05 08 06, JE BIL S 7 MILIJONOV EUR LETA 2008 POVEčAN NA 8 MILIJONOV EUR ZA LETO 2009, ZA LETO 2010 PA JE PRAV TAKO ZNAšAL 8 MILIJONOV EUR. RAZčLENITEV UKREPOV, KI BODO SPREJETI NA POBUDO KOMISIJE, IN UKREPOV, KI SE BODO SOFINANCIRALI (NEPOVRATNA SREDSTVA):

2009: neposredni ukrepi (4 750 000 EUR) (59 %) – nepovratna sredstva (3 250 000 EUR) (41%)

2010: neposredni ukrepi (4 750 000 EUR) (59 %) – nepovratna sredstva (3 250 000 EUR) (41 %)

Obveznosti pri izvrševanju proračuna za leto 2009 so znašale 95 %, za leto 2010 pa 88 %.

III. RAZčLENITEV FINANCIRANIH UKREPOV

V OKVIRU KOMUNIKACIJSKE POLITIKE EVROPSKE KOMISIJE, KATERE NAMEN JE, DA BI DRžAVLJANI BOLJE RAZUMELI EU, JE GD ZA KMETIJSTVO IN RAZVOJ PODEžELJA V POROčEVALNEM OBDOBJU NADALJEVAL IN STOPNJEVAL SVOJA PRIZADEVANJA ZA OBLIKOVANJE IN IZVAJANJE UKREPOV, USMERJENIH V SPLOšNO JAVNOST IN POMEMBNE ZAINTERESIRANE STRANI. S POMOčJO LETNEGA RAZPISA ZA ZBIRANJE PREDLOGOV ZA SOFINANCIRANE UKREPE SO UKREPI ZA INFORMIRANJE MAKSIMALNO IZBOLJšALI SVOJ UčINEK V SMISLU DOSEGANJA KARSEDA šIROKEGA OBčINSTVA [4]. Na splošno so prizadevanja še naprej prinašala opredelitve potreb posebnih ciljnih skupin; boljšo opredelitev ustreznih sporočil, ukrepov za informiranje in strategij razširjanja ter tudi oceno in povratne informacije, da bi se izpolnili cilji Uredbe.

1. Nepovratna sredstva (komunikacijski ukrepi, sprejeti na pobudo organizacij tretjih oseb)

V Uredbi sta predvideni dve vrsti ukrepov, posebni ukrepi za informiranje in letni delovni programi. Posebni ukrep za informiranje so informativni dogodki, omejeni v času in prostoru ter izvajani na podlagi enotnega proračuna. Letni delovni program pomeni sklope od dveh do petih posebnih ukrepov za informiranje. Za leti 2009 in 2010 je bilo odločeno (kot leta 2008), da se v letnem razpisu za zbiranje predlogov za ti leti ohranijo samo posebni ukrepi za informiranje za sofinanciranje, z namenom poenostavitve sheme nepovratnih sredstev.

Najvišja stopnja financiranja za navedene ukrepe je 50 % upravičenih stroškov. Vendar se lahko stopnja poviša do 75 % v izjemnih primerih, določenih v izvedbeni uredbi in opredeljenih v razpisu za zbiranje predlogov. V poročevalnem obdobju je bilo samo šestim ukrepom (od skupno 72) dodeljenih več kot 50 %, in sicer trem v letu 2009 in trem v letu 2010. Ukrepi so šteli za izjemno pomembne v skladu z merili iz razpisov za zbiranje predlogov, ki so zahtevala, da mora biti projekt izveden v eni izmed držav članic EU12 ter imeti visoko tehnično kakovost in stroškovno učinkovitost, njegov načrt razširjanja informacij (glede zagotavljanja kar najširše javnosti) mora biti učinkovit, poleg tega pa je moral za izpolnjevanje meril za odobritev od komisije za ocenjevanje prejeti oceno najmanj 75/100.

V skladu z razpisom za zbiranje ponudb za leto 2009 je bilo sofinanciranih 37 posebnih ukrepov. Leta 2010 je bilo sofinanciranih 35 posebnih ukrepov, kar pomeni skupno 72 ukrepov v dveh letih. Nepovratna sredstva so bila dodeljena za 41 informativnih kampanj, 17 konferenc in seminarjev, 7 avdiovizualnih produkcij, 2 udeležbi na sejmih, 1 projekt študijskih obiskov in 4 projekte na šolah.

Porast števila informativnih kampanj v letih 2009/2010 je odraz poudarka na razpisih za zbiranje predlogov za sofinancirane ukrepe z visoko dodano vrednostjo, pri katerih je mogoče številne ukrepe za informiranje med seboj kombinirati in tako doseči maksimalni učinek.

Vrste upravičencev do nepovratnih sredstev: strokovne kmetijske organizacije (13), nevladne organizacije/združenja (28), regionalne in lokalne oblasti (16) ter drugi (15).

[pic]Združenja in nevladne organizacije, ki so aktivni na področju kmetijstva in razvoja podeželja na nacionalni ravni (pogosto tudi člani organov na ravni EU), so predstavljali velik delež upravičencev. Poleg tega so med drugim sodelovali tudi regionalni organi in medijske organizacije ter, čeprav v manjši meri kot poprej, socialno-strokovne organizacije na ravni EU. Upravičenci so pri nekaterih od sofinanciranih ukrepov izkoristili možnost vključitve dodatnih organizacij kot partnerjev v izvajanje projektov.

Spodnja preglednica prikazuje število prejetih in odobrenih vlog po državah članicah.

Preglednica I

[pic]

V Prilogi 1 je podan pregled nepovratnih sredstev v poročevalnem obdobju. Podrobnosti o posameznih dodelitvah nepovratnih sredstev so na voljo na spletišču Europa: http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_en.htm .

Kot v preteklosti so razpisi za zbiranje predlogov spodbudili boljšo opredelitev ciljnih skupin in boljše razširjanje informacij. Prosilci so morali za svoje predlagane projekte predložiti medijski načrt, vključno s podrobnostmi o izvajanju projekta, posredovanju sporočil in merjenju učinkovitosti. Poudariti je treba, da je v poročevalnem obdobju tako kot v preteklosti veliko sofinanciranih ukrepov doseglo širšo javnost, in ne le neposrednih udeležencev, kar je bilo mogoče zaradi multiplikacijskega učinka specializiranih medijev in tiska ter večje uporabe spleta kot orodja razširjanja.

V poročevalnem obdobju je bilo, kot že v preteklosti, veliko zanimanja v južnem delu EU. Prav tako je treba poudariti, da je število vlog za nepovratna sredstva, ki so prišle iz EU12, v letih 2009/2010 še naprej naraščalo.

2. Komunikacijski ukrepi, sprejeti na pobudo Komisije

Kot v prejšnjem obdobju je bilo tudi v obdobju 2009–2010 veliko ukrepov financiranih na pobudo Komisije. Pogosto so bili izvedeni z zunanjo tehnično pomočjo. Za te ukrepe je bilo v poročevalnem obdobju namenjenih približno 59 % proračunskih sredstev.

V Prilogi II so podrobno opisane vse komunikacijske pobude Komisije v obdobju 2009–2010 in z njimi povezani stroški.

Konference

Pri organizaciji konferenc se je v obdobju 2009-2010 nadaljevalo tesno sodelovanje z državami članicami, Evropskim parlamentom in drugimi oddelki Komisije ter sektorjem civilne družbe.

Konference so še naprej zagotavljale forum za široko posvetovanje in dialog o vprašanjih politike EU. Junija 2009 je na primer Hrvaška gostila pomembno konferenco o širitvi. Marca 2010 so se na konferenci v Bruslju z naslovom „Kakšna je prihodnost mleka?“ zbrale vse zainteresirane strani (vključno s kmeti, proizvajalci, predelovalci, distributerji in stroko) ter pomembno prispevale k tekočim razmislekom v zvezi s sektorjem mleka in mlečnih izdelkov na ravni EU. Aprila 2010 je mednarodna zveza kmetijskih novinarjev (IFAJ) novinarje s celega sveta povabila v Bruselj na konferenco/dialog o usmeritvi SKP v prihodnosti; to je pripomoglo k boljši ozaveščenosti glede vprašanj v zvezi s to politiko tako v EU kot v tretjih državah.

„Konferenca o SKP po letu 2013“, ki je potekala julija 2010, je pomembno zaznamovala razprave o prihodnosti SKP.

Prenos v živo prek spleta je zagotovil ozaveščenost širše javnosti o delu na tej konferenci.

Udeležba/stojnice na sejmih

Kar zadeva organizacijo sejmov v obdobju 2009–2010, je bilo še vedno v ospredju poudarjanje koristi kmetovanja in razvoja podeželja za družbo kot celoto. Poudarjeni so bili primeri najboljše prakse politike EU na podeželju, in sicer na področju varstva dediščine podeželja, kakovostne politike in spopadanja z novimi izzivi, kot so na primer podnebne spremembe. Sejmi so še naprej predstavljali forum za dialog o kmetijski politiki s kmeti, drugimi zainteresiranimi stranmi in splošno javnostjo. Podobno kot v preteklosti so bile zasnovane posebne dejavnosti za osnovnošolce, vključno s spodbujanjem boljšega prehranjevanja, povezane s programi za spodbujanje uživanja mleka, sadja in zelenjave v šolah.

Publikacije

V publikacijah so se še naprej odražali zakonodajni program in zadnje raziskave Eurobarometra o komunikacijskih potrebah. Brošure so poudarjale pomembnost vprašanj, kot so trajnostnost, biogoriva in kakovostna politika, znotraj SKP, objavljenih pa je bilo tudi nekaj novih publikacij, namenjenih širši javnosti. GD za kmetijstvo in razvoj podeželja je v letih 2009 in 2010 sodeloval tudi v pobudi služb Komisije Evropski rokovnik , ki je namenjena obveščanju učencev med 15. in 18. letom o delu EU na različnih področjih, vključno s kmetijstvom. V poročevalnem obdobju se je še naprej močno spodbujalo objavljanje publikacij v elektronski obliki, povečala pa se je tudi uporaba informacijske mreže Evropske komisije za razdeljevanje publikacij, namenjenih splošni javnosti.

Spletišče

Spletišče „Kmetijstvo in razvoj podeželja“ se je v poročevalnem obdobju še naprej razvijalo, zlasti kot pomemben vir strokovnih informacij o skupni kmetijski politiki in razvoju podeželja. Igralo je tudi pomembno vlogo pri posvetovanju z zainteresiranimi stranmi in splošno javnostjo o usmeritvi kmetijske politike v prihodnosti. Opravljena sta bila dva postopka spletnega posvetovanja (javno posvetovanje o SKP po letu 2013 ter bolj strokovno posvetovanje v zvezi z oceno učinka možnosti, predlaganih v Sporočilu „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“). Mnenja, izražena v teh posvetovanjih, so bila upoštevana v tekočih razmislekih v zvezi s pripravo zakonodajnih predlogov o prihodnosti politike kmetovanja in razvoja podeželja v EU.

V letih 2009 in 2010 so bile oblikovane spletne strani, posvečene pomembnejšim pobudam politike GD AGRI, kot so na primer priprave za SKP po letu 2013, izboljšanje politike za kakovost kmetijstva v EU in predlogi za paket ukrepov na področju mleka.

Število naročnikov na glasilo in novice „Monitoring Agri-trade Policy (MAP)“ se je povečalo na 4 900, posodobitve „Agricultural commodity and food prices“ imajo trenutno okrog 1 000 naročnikov, novice „Agricultural Policy Perspectives“ pa približno 900.

Migracija na popolnoma novo različico spletišča (nov izgled, nova tehnologija za upravljanje spletne vsebine in posodobljena vsebina) že dobro napreduje.

Javnomnenjske raziskave

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja je leta 2009 ponovno uporabil kvantitativne ankete Eurobarometra za raziskovanje mnenja državljanov EU o kmetijstvu, skupni kmetijski politiki in razvoju podeželja. Poleg tega je bila leta 2010 opravljena dodatna kvalitativna študija o odnosu splošne javnosti do kmetijstva in skupne kmetijske politike ter ravni njunega poznavanja; v študijo je bilo zajeto tudi kmečko prebivalstvo.

Obiski

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja je v poročevalnem obdobju še naprej sprejemal skupine obiskovalcev, ki so zajemale predvsem kmete, predstavnike kmetov, študente in učence, regionalne in lokalne predstavnike ter akademike. Namen teh obiskov je bil razložiti in poglobiti razumevanje državljanov skupne kmetijske politike, vključno z razvojem podeželja. Nadaljevale so se pobude v zvezi z dialogom z univerzami v državah članicah.

Avdiovizualno gradivo

V poročevalnem obdobju so bili razviti avdiovizualna orodja in medijske dejavnosti z namenom, da bi informacije dosegle širšo javnost. Del tega je bilo tudi predvajanje kratkega 40-minutnega filma (videoposnetka) o kmetijstvu z naslovom „Kako bo jutri?“ v kinematografih po vsej EU27 v zimah 2009 in 2010. Njegov namen je poudariti pomembnost kmetijstva za družbo kot celoto. Sodeč po ocenah je bilo v kinematografih v EU27 v obeh obdobjih predvajanja prodanih več kot 30 milijonov vstopnic.

IV KOMUNIKACIJSKE KAMPANJE O POMEMBNEJšIH VPRAšANJIH

OMENJENE SO žE BILE RAZPRAVE S šIRšO JAVNOSTJO APRILA IN JUNIJA 2010 O PRIHODNOSTI POLITIKE KMETOVANJA V EU. NJIHOV NAMEN JE BIL DOSEčI KARSEDA VISOKO UDELEžBO V PROCESU RAZMIšLJANJA O SKP V PRVEM DELU RAZPRAVE. TAKO JE BIL OMOGOčEN ODPRT DIALOG, V KATEREM SO SPLOšNA JAVNOST, ZAINTERESIRANE STRANI, USTVARJALNE ENOTE IN AKADEMSKI ORGANI RAZPRAVLJALI O SKP. NA TEM FORUMU JE BILO PODANIH OKROG 5 600 PRISPEVKOV IZ CELOTNE EU.

Posledično je komisar za kmetijstvo in razvoj podeželja 19.–20. julija v Bruslju gostil konferenco o tej javni razpravi. Ta je pomembno zaznamovala postopek priprave Sporočila Komisije novembra 2010 „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“[5]. Obenem je GD za kmetijstvo in razvoj podeželja na trgu Ste. Catherine v Bruslju organiziral tudi dogodek, namenjen splošni javnosti, kjer so države članice predstavile jedi in pijače iz cele EU in tako prikazale bogastvo in raznolikost evropske kmetijske pridelave. Ob tej priložnosti je bil objavljen in nagrajen tudi novi logotip za organsko kmetijstvo.

Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij so na lastno pobudo k javni razpravi prispevali s podajanjem svojih mnenj.

Tako so sprejetje Sporočila Komisije zaznamovale obsežne dejavnosti v EU27, ki jih je organiziral GD za kmetijstvo in razvoj podeželja. Med te spadajo tudi predstavitve v vseh državah članicah, namenjene zainteresiranim stranem. Na njih je bilo navzočih več kot 1 300 zainteresiranih strani, ki so predstavljale različne socialno-strokovne organizacije, nevladne organizacije, regionalne in nacionalne vlade ter institucije. Izvedbo je spremljalo posebno medijsko gradivo in gradivo za tisk v vseh jezikih EU ter spletno gradivo, vključno z izdelavo in razširjanjem avdiovizualnega gradiva. Po ocenah sodeč je ta dogodek dosegel približno 40 milijonov televizijskih gledalcev po vsej EU, znaten pa je bil tudi njegov učinek, dosežen prek tiskanih medijev. Kot je to veljalo za pretekle pobude GD za kmetijstvo in razvoj podeželja na področju večjih politik, je to bil pomemben komunikacijski dogodek na lokalni ravni z vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno s splošno javnostjo, ki je bila vključena že po definiciji.

V poročevalnem obdobju sta se poleg tega odvijali še dve komunikacijski kampanji, namreč „Mleko – spijmo ga!“ in „Okusni prijatelji“, ki sta del dejavnosti za večjo ozaveščenost, povezane s programoma Mleko za šole ter Sadje in zelenjava za šole, kot del prizadevanj Komisije za izboljšanje zdravja in prehrane, kot je določeno v Beli knjigi o „strategiji za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo“[6].

V. RAZMERJE PORABE (OBVEZNOSTI IN PLAčILA) MED NEPOVRATNIMI SREDSTVI NA POBUDO TRETJIH OSEB IN UKREPI ZA INFORMIRANJE NA POBUDO KOMISIJE

2008 | 2009 | 2010 |

Nepovratna sredstva | Neposredni ukrepi | Nepovratna sredstva | Neposredni ukrepi | Nepovratna sredstva | Neposredni ukrepi |

Predvidena proračunska sredstva | 3 000 000 | 4 000 000 | 3 250 000 | 4 750 000 | 3 250 000 | 4 750 000 |

Obveznosti v EUR | 2 532 768 | 3 860 889 | 2 833 990 | 4 745 654 | 2 740 497 | 4 280 963 |

Delež porabe | 84 % | 97 % | 87 % | 99,9 % | 84 % | 90 % |

Plačila | 1 499 066 | 3 069 402 | 1 848 458 | 4 320 404 | (*) | (*) |

(EUR)(**) |

(*) Zneski še niso na voljo – večina ukrepov še poteka.

(**) Zneski iz preglednice ne predstavljajo izvedbe leta N, predstavljajo pa plačila v zvezi z obveznostmi iz leta N. Ta plačila zajemajo plačila, izvedena v letu N in letu N+1.

Opomniti je treba, da so plačila vedno nižja od prvotno dodeljenih zneskov. Pri nepovratnih sredstvih je to mogoče pojasniti, prvič, z dejstvom, da so v številnih primerih končni stroški ukrepov nižji od stroškov, ki jih je upravičenec prvotno predvidel, in drugič, ker vseh izdatkov, ki so jih prijavili upravičenci, ni mogoče šteti za upravičene. Pri ukrepih na pobudo Komisije so razlike manjše in so posledica obveznosti, pri katerih se upoštevajo vsi možni predvidljivi izdatki, ki so včasih na koncu nižji od prvotno predvidenih izdatkov.

VI SKLEPNA UGOTOVITEV

V OBDOBJU 2009–2010 SO SE NADALJEVALA PRIZADEVANJA ZA BOLJšO OZAVEščENOST O SKP PRI SPLOšNI JAVNOSTI TER ZA OHRANJANJE IN POVEčANJE PODPORE ZAINTERESIRANIH STRANI S PODROčJA KMETIJSTVA IN S PODEžELJA. POSEBNI POUDAREK JE BIL NA VKLJUčEVANJU šIRšE JAVNOSTI V PRIHODNOST KMETIJSKE POLITIKE EU PO LETU 2013 IN SPODBUJANJU IZMENJAVE MNENJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI.

Okrepile so se pobude, ki temeljijo na uporabi spleta in avdiovizualnih orodij ter katerih ciljno občinstvo so splošna javnost in mladi. Nadaljevala so se prizadevanja za zagotovitev kar največjega učinka ukrepov za informiranje tako za sofinancirane ukrepe kot za ukrepe, sprejete na pobudo Komisije. Na splošno je to prispevalo k boljši ozaveščenosti glede vprašanj in ciljev SKP ter zagotavljanju informacij kmetom in drugim, ki živijo na podeželju, kot je v skladu s cilji Uredbe 814/2000.

Tekom leta 2010 je GD za kmetijstvo in razvoj podeželja opravil podrobno analizo svojih dejavnosti za komunikacijo, ki jih je izvajal v zadnjih letih. Posledično je pregledal in posodobil svojo strategijo komuniciranja, da bi odgovoril na izzive komuniciranja in politične prednostne naloge za obdobje 2010–2015. Poudarek bo še naprej na prihodnosti SKP, pri čemer je cilj nadalje izboljšati učinkovitost naših komunikacijskih ukrepov in sinergije z našimi vladnimi in nevladnimi partnerji ob upoštevanju tehnoloških sprememb in pojavljanja novih medijev.

[1] Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 814/2000 o ukrepih za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko (COM(2003)235 konč., 8.5.2003).

[2] Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 814/2000 o ukrepih za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko (COM(2007)324 konč., 13.6.2007).

[3] Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 814/2000 o ukrepih za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko (COM(2009)237 konč., 20.5.2009).

[4] UL C 248, 30.9.2008, str. 8; UL C 215, 9.9.2009, str. 3.

[5] Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“ (COM(2010) 672 konč. z dne 18. novembra 2010.

[6] COM(2007) 279 konč., 30.5.2007.