(2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(1)Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter ki se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Latvija ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

(5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

(6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Latvijo za leto 2015. V tem poročilu je ocenila napredek pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

(7)Latvija je 17. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(8)Za Latvijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast; poleg tega je v skladu s podatki Eurostata upravičena do uporabe določbe o sistemski pokojninski reformi. Latvija je v svojem programu za stabilnost zaprosila za začasno odstopanje od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja, saj še vedno izvaja večjo strukturno reformo zdravstvenega sistema. Proračunski stroški zdravstvene reforme v letu 2016 znašajo 0,2 % BDP. Po ocenah se bo z reformo zaposlovanje povečalo za 0,6 %, raven BDP pa naj bi se do leta 2023 povečala za 2,2 %. Ocenjuje je, da sta pozitiven učinek na rast in dolgoročna vzdržnost javnih financ verjetna. Vendar v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2015 napovedani strukturni primanjkljaj v višini 2,2 % BDP v letu 2016 presega ustrezen varnostni razmik glede na referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, ki jo je treba upoštevati za upravičenost do uporabe določbe o strukturnih reformah. Zato kljub priznavanju potrebnosti trenutne zdravstvene reforme Svet meni, da Latvija ne izpolnjuje zahtev za upravičenost do zahtevanega začasnega odstopanja v letu 2016.

(9)V programu za stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje razmeroma stabilen nominalni primanjkljaj v višini 1,4 % BDP v letu 2016 in 1,3 % BDP v letu 2017, v letu 2018 pa naj bi ta narasel na 1,7 % BDP. Za dosego teh ciljev vlada namerava doseči strukturni primanjkljaj v višini 1,8 % BDP v letu 2016 in 1,4 % BDP od leta 2017. Pot v programu za stabilnost vključuje odstopanje na podlagi določbe o strukturnih reformah, do katere Latvija očitno ni upravičena, načrtovani dodatni izdatki za obrambo v obdobju 2016–2019 pa so v njej opredeljeni kot enkratni ukrepi. V skladu s programom za stabilnost naj bi se delež javnega dolga s 37 % BDP v letu 2015 zmanjšal na 34 % BDP v letu 2018, z nekaj vmesnimi letnimi nihanji zaradi kopičenja likvidnih sredstev za upravljanje dolga. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je verjeten. Ukrepi za leto 2015 so bili večinoma izvedeni v skladu s proračunskim načrtom. Vendar ukrepi v podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 naprej niso dovolj podrobno opredeljeni. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2015 Latvija v letu 2015 izpolnjuje zahteve, ob upoštevanju uporabe določbe o pokojninski reformi. V letu 2016 pa obstaja tveganje znatnega odstopanja. Strukturni saldo je treba izboljšati za 0,3 % BDP ob upoštevanju olajšave za pokojninsko reformo. V skladu z napovedjo Komisije se ta poslabša za 0,3 % BDP, saj izdatkov za obrambo ni mogoče opredeliti kot enkratne ukrepe. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Latvija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast.

(10)Za latvijsko visoko šolstvo se vzpostavlja nacionalna neodvisna akreditacijska agencija in razvija nov model financiranja, ki nagrajuje kakovost. Kljub določenemu napredku pri reformi raziskovalnega in inovacijskega sistema v skladu s okvirom za pametno specializacijo prihaja do slabih znanstvenih rezultatov zaradi nezadostnega javnega financiranja v razdrobljenem raziskovalnem in inovacijskem sistemu. Latvija je leta 2013 v R&R vložila samo približno 0,6 % BDP, kar je tretji najmanjši delež v EU. Intenzivnost javnih vlaganj v R&R je v letu 2013 dosegala samo 0,43 % BDP. Pomanjkanje inovacij ter naložb zasebnega sektorja v višjo dodano vrednost in panoge z intenzivno uporabo znanja ovira konkurenčnost.

(11)Ne glede na napredek pri odpravljanju brezposelnosti so glede na krčenje delovne sile potrebni nadaljnji ukrepi za preprečevanje brezposelnosti mladih in njenih negativnih dolgoročnih posledic. Latvija je dosegla določen napredek pri reformi poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter vajeništva; privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja pa še vedno ostaja izziv zaradi omejenega angažmaja malih in srednjih podjetij.

(12)Čeprav je bilo opravljenega že veliko analitičnega dela in načrtovanja, pri reformi socialne pomoči ni bilo doseženega napredka niti jih ne podpirajo zadostni proračunski načrti. Slaba pokritost z nadomestili za brezposelnost in socialnimi pomočmi ter njihova nezadostnost onemogočata učinkovito ukrepanje za zmanjšanje revščine, socialne izključenosti in visoke stopnje neenakosti. V teh razmerah imajo izdatki za socialno zaščito le majhen učinek na zmanjšanje revščine. Leta 2014 je približno 32,7 % latvijskega prebivalstva pretila revščina ali socialna izključenost, dohodkovna neenakost pa ostaja med najvišjimi v EU. Financiranje aktivnih politik zaposlovanja in pokritost z njimi sta še vedno nizka v primerjavi z drugimi državami EU. Visok davčni primež oseb z nizkimi dohodki še vedno negativno vpliva na formalno zaposlitev in zmanjšuje povpraševanje po nizko kvalificiranih delavcih, po drugi strani pa imajo okoljski davki in učinkoviti davki na premoženje znaten neizkoriščen potencial. Zaradi nizke stopnje javnega financiranja zdravstvenega varstva, visokih neposrednih plačil, nezadostnih spodbud za večjo uspešnost in učinkovitost ter nezadostnega usklajevanja ima velik del prebivalstva zmanjšan dostop do zdravstvenega varstva. Marsikaj je še mogoče storiti za izboljšanje stroškovne učinkovitosti in kakovosti sistema ter za povezovanje financiranja bolnišnic z mehanizmi, ki nagrajujejo uspešnost.

(13)Latvija je dosegla velik napredek pri reformiranju pravosodja. Vendar stopnja reševanja civilnih in gospodarskih zadev ostaja nizka ter ustvarja dodatno breme za podjetja; okrepiti bi bilo treba vlogo sodnega sveta in predsednikov sodišč pri izvajanju reforme pravosodja. Boj proti davčnim utajam in primerno pobiranje davkov sta nezadostna, stopnja izogibanja davkom pa je še vedno visoka. Zakon o insolventnosti je bil sicer sprejet, še vedno pa ostajajo izzivi glede ustrezne politike na področju insolventnosti in učinkovitega sistema nadzora stečajnih upraviteljev. Poslovnemu okolju in kakovosti javnih storitev bi koristili odločnejši ukrepi proti navzkrižju interesov in korupciji, zlasti v izpostavljenih sektorjih, kot so javna naročila, gradbeništvo in zdravstveno varstvo. V zvezi s predlogi za spremembo zakona o konkurenci, ki bi svetu za konkurenco omogočile večjo institucionalno in finančno neodvisnost ter učinkovito ukrepanje proti javnim organom, ni bilo nobenega napredka. Parlament ni sprejel zakona o javni službi. Pomembno je, da so vključeni organi lokalne samouprave.

(14)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo latvijske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Latvija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje odločitve na nacionalni ravni, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Latviji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

(15)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Latvije za stabilnost, njegovo mnenje pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Latvija v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

1.Zagotovi, da bo odstopanje od srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016 omejeno na olajšavo, povezano z izvajanjem sistemske pokojninske reforme.

2.Izboljša poklicno izobraževanje in usposabljanje, pospeši reformo učnih načrtov in poveča ponudbo vajeništev. Zagotovi, da se bo z novim modelom financiranja visokošolskega sistema nagrajevala kakovost. Bolje usmeri financiranje raziskav in spodbudi naložbe zasebnega sektorja v inovacije na podlagi okvira za pametno specializacijo.

3.Sprejme konkretne ukrepe za reformo socialne pomoči in tako zagotovi zadostnost nadomestil ter sprejme ukrepe za povečanje zaposljivosti. Zmanjša visok davčni primež oseb z nizkimi dohodki s preusmeritvijo davčnega bremena na druge vire, ki manj škodujejo rasti. Sprejme ukrepe za izboljšanje dostopnosti, stroškovne učinkovitosti in kakovosti zdravstvenega sistema ter za povezovanje financiranja bolnišnic z mehanizmi, ki nagrajujejo uspešnost.

4.Izboljša učinkovitost pravosodja s povečanjem odgovornosti vseh strani (vključno s stečajnimi upravitelji), in sicer z zagotovitvijo ustreznih sredstev za boj proti davčnim utajam in krepitvijo vloge sodnega sveta. Izboljša zakonodajo o javni službi, tako da okrepi določbe o navzkrižju interesov in poveže prejemke z ravnjo odgovornosti.

V Bruslju,