[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 17.12.2007

COM(2007) 819 konc.

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Poročilo o oceni programa „Aktivno evropsko državljanstvo“ za obdobje 2004–2006

KAZALO

1. UVOD 3

1.1. Program 3

1.2. Naknadno ocenjevanje 4

2. GLAVNE UGOTOVITVE OCENJEVALCA 5

2.1. Načrtovanje in ustreznost 5

2.2. Splošna učinkovitost in vpliv programa 5

2.3. Splošna učinkovitost programa 7

2.4. Dodana vrednost in izkoriščanje rezultatov 7

3. SPREMLJANJE PRIPOROČIL 7

3.1. Večja vključenost državljanov 8

3.2. Večja skladnost, spodbujanje partnerstev in krepitev sinergij 8

3.3. Izboljšanje povezav z nacionalno ravnjo 9

3.4. Boljše upravljanje programa 9

4. SKLEPI 10

1. UVOD

V tem dokumentu so predstavljene glavne ugotovitve in priporočila zunanjega naknadnega ocenjevanja programa „Aktivno evropsko državljanstvo“ za obdobje 2004–2006[1] ter odzivi in sklepi Komisije v zvezi s temi priporočili.

1.1. Program

Svet je januarja 2004 vzpostavil akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba). Cilji programa so bili:

1. okrepiti odprt dialog s civilno družbo in povezave med državljani različnih držav;

2. spodbujati in razširjati vrednote in cilje Evropske unije (EU);

3. približati državljane EU in njenim institucijam ter jih spodbuditi k pogostejšim stikom z institucijami;

4. v čim večji meri vključiti državljane v razmišljanje in razprave o izgradnji EU;

5. okrepiti povezave in izmenjave med državljani držav udeleženk programa, vključno s partnerstvi med mesti;

6. spodbujati pobude ustanov, ki se usmerjajo v hitrejši razvoj aktivnega in participativnega državljanstva.

Proračun programa je znašal 72 milijonov EUR in je bil namenjen zlasti za:

- zagotavljanje podpore v obliki subvencij za poslovanje organizacijam s področja aktivnega evropskega državljanstva (organizacijam, ki spodbujajo evropske ideje in razprave, ter organizacijam in strokovnim skupinam, ki spodbujajo evropske vrednote in cilje);

- podporo projektom organizacij civilne družbe (nevladnih organizacij, društev in združenj v evropskem interesu ali medpanožnih sindikatov);

- podporo partnerstvu med mesti.

Predvideni rezultati programa so vključevali:

- programe dejavnosti pod vodstvom organizacij, ki so prejemale subvencije za poslovanje, vključno s srečanji, dialogom z institucijami EU, dokumenti o stališčih, mrežnim povezovanjem, izmenjavo dobrih praks in ozaveščanjem;

- srečanja, programe in orodja za izobraževanje in usposabljanje, publikacije, razširjanje dejavnosti pod okriljem organizacij civilne družbe;

- srečanja državljanov, konference, informacijske kampanje in usposabljanje uradnikov za partnerstva med mesti.

Za program je bila značilna tudi podpora številnim manjšim projektom: v celotnem programskem obdobju (2004–2006) je bilo subvencioniranih 4 062 dogodkov v okviru partnerstev med mesti in 343 projektov organizacij civilne družbe, 40 subvencij za poslovanje pa je bilo dodeljenih strokovnim skupinam in organizacijam civilne družbe. Program je tako podpiral številne dogodke in druge dejavnosti, kjer so neposredno sodelovali državljani iz različnih evropskih držav. Za program, ki se upravlja centralno, je ta struktura predstavljala velik upravni izziv. Odgovorni oddelki so obravnavali več kot 7 000 prošenj za subvencije in 4 500 sporazumov o subvenciji.

Program je zajemal 25 držav članic EU. Poleg tega sta se programu leta 2005 pridružili tudi Bolgarija in Romunija. Udeležba organizacij s sedežem v novih državah članicah ali državah kandidatkah se je med programskim obdobjem povečala. Na primer: pri partnerstvih med mesti se je delež dogodkov, ki so jih organizirali v teh državah, povečal s 17 % leta 2004 na 24 % leta 2006.

1.2. Naknadno ocenjevanje

Naknadno ocenjevanje je opravilo svetovalno podjetje[2]. Splošni nameni in cilji ocenjevanja so bili:

7. oceniti učinek dejavnosti, izvedenih v okviru akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (civilne udeležbe) in

8. pridobiti izkušnje za izvajanje programa „Evropa za državljane“ (2007–2013).

Ocenjevanje je bilo osredotočeno na ustreznost, učinkovitost in uspešnost programa ter njegovo skladnost z drugimi pobudami, ki podpirajo razvoj aktivnega evropskega državljanstva.

Ocenjevanje se je izvajalo v letu 2006, temeljilo pa je na podatkih[3] iz let 2004 in 2005.

Predlog Evropske komisije za nov program „Evropa za državljane“ za leto 2005 je temeljil na obširnem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi. Že v okviru tega posvetovanja je bilo razkritih veliko ugotovitev, te pa so bile nato potrjene tudi pri naknadnem ocenjevanju. Zato je novi program že vseboval veliko priporočil na podlagi tega ocenjevanja. Vendar pa je veliko sklepov zunanjega ocenjevanja še vedno pomembnih pri izvajanju novega programa[4].

2. GLAVNE UGOTOVITVE OCENJEVALCA

2.1. Načrtovanje in ustreznost

Zunanje ocenjevanje je potrdilo, da obstaja velika potreba po posredovanju Skupnosti na področju aktivnega evropskega državljanstva in da je bil program ustrezen odgovor na to potrebo. Ocenjevalec je tudi potrdil, da je bila združitev prej ločenih ukrepov v en program koristna.

Po mnenju ocenjevalca so bili cilji in dejavnosti programa na splošno skladni z njegovim splošnim namenom in okvirom politike. Program je bil namenjen vrsti ciljnih skupin, ki so bile po mnenju ocenjevalca jasno določene.

Ocenjevalec meni, da je treba skromen proračun programa in zastavljene cilje bolje uskladiti; vzpostavitev programa je predstavljala velik izziv in je bila zelo obsežna, sredstva programa pa so bila v primerjavi s tem omejena. Po mnenju ocenjevalca bi lahko to povzročilo razhajanje med cilji programa in tem, kaj se lahko s programom dejansko doseže.

2.2. Splošna učinkovitost in vpliv programa

Glede učinkovitosti je bil program najuspešnejši v smislu krepitve povezav in izmenjav med državljani različnih držav. 75 % anketirancev je poročalo, da so v veliki meri dosegli ta cilj. 45 % jih meni, da je programu v veliki meri uspelo doseči cilj spodbujanja in razširjanja vrednot EU. Samo 31 % pa jih meni, da je programu uspelo državljane približati EU.

Te ugotovitve kažejo, da je bil program uspešnejši na horizontalni ravni, tj. na področju krepitve povezav med državljani EU, organizacijami civilne družbe in občinami, kot na vertikalni ravni, tj. na področju približevanja državljanov EU. Slednje zato še naprej ostaja zelo pomemben izziv za novi program „Evropa za državljane“.

Po mnenju ocenjevalca so glavni rezultati programa vključevali oprijemljive izdelke (kot so publikacije), metodološko učenje, izkušnje in znanje, ugotovitve glede politike in obsežnejše evropsko sodelovanje ter ozaveščanje o vprašanjih državljanstva in drugih kultur. Program je dosegel tudi pomembne rezultate v smislu krepitve zmogljivosti njegovih upravičencev.

Vpliv programa je mogoče povzeti v naslednjih štirih kategorijah:

a) Državljani EU so bolje seznanjeni z dejavnostmi EU.

- Večje zanimanje udeležencev za razprave in politike EU ter njihovo boljše razumevanje le-teh – nekatere organizacije so poročale, da se je zanimanje udeležencev projekta za evropske projekte povečalo.

- Boljši dostop do institucij EU za posamezne državljane.

b) Okrepljene organizacije civilne družbe na ravni EU in državni ravni.

- Mrežno povezovanje – veliko organizacij je poročalo, da so zaradi projekta oblikovale novo mrežo ali pa so opazile znatno povečanje članstva v že obstoječi mreži.

- Boljše delovanje organizacij – na področju projektov civilne družbe je financiranje EU zelo pogosto privabilo sredstva za sofinanciranje s strani drugih organizacij, tako zasebnih kot javnih.

- Večje zanimanje za vprašanja EU, okrepljena trajnost evropskih dejavnosti in povečana uporaba drugih virov financiranja EU – skoraj polovica organizacij, ki so sodelovale v programu, je poročala, da se je zaradi njihove udeležbe v programu povečalo tudi njihovo zanimanje za udeležbo pri dejavnostih EU.

- Boljše storitve organizacij na področju državljanstva – subvencije za poslovanje so se štele za pomemben prispevek k sposobnosti organizacij, da uspešno delujejo na področju aktivnega evropskega državljanstva.

- Okrepitev – veliko organizacij je poročalo, da so s subvencijami EU postale bolj prepoznavne, kar je projektnim dejavnostim na lokalni ravni dalo verodostojnost.

c) Večja interakcija in močnejše mednarodne mreže med partnerskimi mesti.

- Višja raven evropskih dejavnosti.

- Mreže partnerskih mest so se kot posledica programa razvile in okrepile – številni lokalni organi so ustanovili novo mrežo ali utrdili in razširili že obstoječo mrežo, vedno več dogodkov med partnerskimi mesti pa je organiziranih na večstranski podlagi.

d) Povečana uporaba prispevkov organizacij civilne družbe pri oblikovanju politike EU.

- Prispevek k razpravam o politiki in pripravi zakonodaje – nekatere organizacije, ki so prejele podporo, so se izkazale za pomemben vir strokovnega znanja in informacij za oblikovalce politike na nacionalni in evropski ravni. V nekaterih primerih je njihovo delo neposredno prispevalo k spremembam politike/zakonodaje v nacionalnem ali evropskem okviru.

Primer spremembe ali vpliva na politiko je objava poročila ECAS o prostem pretoku delavcev v EU, ki je pozneje postalo eden izmed virov za prizadevanja Evropske komisije na tem področju. Podoben vpliv so s subvencijo za poslovanje dosegle tudi druge organizacije, kot na primer Socialna platforma med pripravo direktive o storitvah, Free Trials Abroad ali Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije, ki sta prispevala k spremembi belgijske zakonodaje v zvezi z begunci [5].

Ocenjevanje tako zagotavlja dokaze o vplivu programa v skladu z njegovimi cilji.

2.3. Splošna učinkovitost programa

Glede učinkovitosti ocena kaže, da so bili upravičenci na splošno zadovoljni z upravljanjem programa Evropske komisije. 74 % anketirancev je na primer menilo, da je bila jasnost dokumentov, kot so prijavni obrazci, dobra. Upravičenci so tudi poudarili, da so imeli dobro neposredno komunikacijo z uradniki Komisije. Vendar je ocenjevalec izpostavil precejšnjo fluktuacijo osebja med uradniki Komisije, ki so odgovorni za upravljanje projektov/subvencij, kar so upravičenci zaznali kot problem.

Med glavnimi točkami za izboljšanje upravljanja programa so bili v oceni omenjeni zaostanki plačil in razmeroma malo povratnih informacij o zadovoljstvu Komisije glede kakovosti rezultatov, pa tudi potreba po več informacijah, podpori pri iskanju partnerjev ter nasvetih in smernicah za dejavnosti v okviru programa.

2.4. Dodana vrednost in izkoriščanje rezultatov

Dodana vrednost programa je vključevala predvsem okrepitev „evropske“ dimenzije financiranih dejavnosti in možnost neposredne udeležbe evropskih državljanov ne glede na njihov izvor. Približno 80 % anketiranih upravičencev je poročalo, da drugje ne bi mogli dobiti finančnih sredstev za svoje dejavnosti.

Po mnenju ocenjevalca bi program „Aktivno evropsko državljanstvo“ lahko imel večji potencial za razširjanje in izkoriščanje rezultatov, zlasti na ravni EU. Informacije o rezultatih projekta so razširjali zlasti na lokalni ravni, le malo organizacij pa se je ukvarjalo z razširjanjem na evropski ravni. Podobno je bilo razširjanje rezultatov med projekti precej omejeno – po mnenju ocenjevalca je bilo le malo anketirancev obveščenih o rezultatih drugih projektov.

Poročilo o oceni vsebuje sedem primerov dobre prakse. Te študije primerov zagotavljajo tudi dobre primere razširjanja. Italijanski projekt partnerstva med mesti v mestu Specchia je bil na primer znan po vsej državi, njegov učinek pa se je razširil tudi na lokalno gospodarstvo in javno upravo. Primer ECAS je dober primer vseevropskega medijskega pokrivanja nekaterih posebnih dejavnosti[6].

3. SPREMLJANJE PRIPOROČIL

Ta del besedila določa priporočila na štirih velikih tematskih področjih skupaj z ukrepi, ki jih je Evropska komisija izvajala ali jih namerava izvajati z namenom, da se odzove na priporočila.

3.1. Večja vključenost državljanov

Pomembno je bilo, da se v oblikovanje namenov, ciljev in ukrepov novega programa neposredno vključijo državljani in njihove organizacije. Poleg tega je bilo treba razviti nove ukrepe za približevanje državljanov EU.

Pred sprejetjem programa „Evropa za državljane“ so potekala številna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, ki so lahko podale mnenja o vsebini, ciljih in izvajanju programa „Evropa za državljane“. Ta praksa se bo nadaljevala skozi celotno obdobje programa v obliki strukturiranega dialoga z mrežami evropskih krovnih organizacij iz različnih delov programa.

Poleg tega je neposredna udeležba državljanov pri izvajanju dejavnosti programa ključna značilnost Akcije 1 novega programa „Evropa za državljane“.

Nove vrste dejavnosti, kot so posvetovanja državljanov, so bile z novimi ukrepi vključene v novi program „Evropa za državljane“. Te dejavnosti se trenutno preskušajo v pilotnih projektih. Glede na analize pilotnih projektov bodo novi ukrepi v program „Evropa za državljane“ vključeni leta 2008.

Poleg tega novi program vključuje dobro prepoznavne dogodke, na katere bodo povabljeni predstavniki lokalnih organov, civilne družbe in evropski državljani, da predstavijo svoje mnenje v zvezi z nadaljnjim potekom evropskega združevanja in vloge državljanov v tem procesu.

3.2. Večja skladnost, spodbujanje partnerstev in krepitev sinergij

Evropska komisija je prepoznala izziv krepitve notranje skladnosti programa. Novi program odraža ta izziv, posledično pa cilji in prednostne naloge novega programa pripomorejo k večji skladnosti med različnimi ukrepi novega programa.

V prihodnjem obdobju programa bo velik poudarek na partnerstvih in medsektorskih perspektivah, ki združujejo civilno družbo, oblikovalce politike in poslovni svet, s čimer se bodo postopno spodbujale sinergije in mrežno povezovanje med različnimi deli dejavnosti in različnimi vrstami organizacij, ki se financirajo v okviru programa. Ena izmed prednostnih nalog novega programa Evropa za državljane je tako namenjena spodbujanju medsektorskih partnerstev in projektov, ki temeljijo na sodelovanju med različnimi akterji, vključno z organizacijami civilne družbe, lokalnimi organi, strokovnimi skupinami, nevladnimi organizacijami itd.

Razvijanje tesnejših povezav med državljani različnih držav članic, ki so pristopile leta 2004, in tistimi, ki so 30. aprila 2004 že bile članice EU, je eden izmed posebnih ciljev novega programa, močno pa se spodbuja tudi partnerstvo med organizacijami iz starih in novih držav članic. To se odraža tudi v merilih nagrajevanja, ki se uporabljajo za vse ukrepe programa.

Glede sinergije z drugimi akcijskimi programi Skupnosti je Evropska komisija prepričana, da je nova generacija programov za obdobje 2007–2013 na tem področju napredovala. Treba je razviti sinergijo pri izvajanju programov, to pa se bo počelo ves čas trajanja programov. Komisija trenutno razvija nov horizontalni pristop k razširjanju rezultatov na področjih izobraževanja, kulture, mladine in državljanstva. S tem se bodo zgradile nove povezave med različnimi ustreznimi programi.

3.3. Izboljšanje povezav z nacionalno ravnjo

Povezave z nacionalnimi programi in pobudami na področju aktivnega državljanstva je treba krepiti z izboljšanjem stikov z nacionalnimi organi, pristojnimi za udeležbo državljanov. Evropska komisija se strinja, da je treba resnično okrepiti povezavo med razvojem aktivnega evropskega državljanstva na evropski in nacionalni ravni. Njuno povezovanje bo imelo pozitiven učinek na občutek povezanosti z dejavnostmi na področju aktivnega evropskega državljanstva na nacionalni ravni.

S temeljnim aktom programa „Evropa za državljane“ je bil ustanovljen tudi programski odbor, ki Evropski komisiji pomaga pri izvajanju programa. To pomeni, da bo imela Evropska komisija možnost za dialog z državami članicami o vprašanjih, povezanih s programom. To je že pritegnilo pozornost držav članic k vprašanjem aktivnega evropskega državljanstva, kar lahko okrepi povezave med novim programom in nacionalnimi pobudami na tem področju.

Poleg tega veliko držav članic vzpostavlja usklajevalne in podporne strukture za program „Evropa za državljane“. Te strukture lahko poleg svoje vloge informiranja in razširjanja zagotovijo povratne informacije Evropski komisiji o izvajanju programa ter nacionalnih programov, pobud in politik s področja aktivnega evropskega državljanstva.

3.4. Boljše upravljanje programa

Priporočila za izboljšanje upravljanja programa so:

a) finance in uprava:

- hitrejše izplačilo sredstev upravičencem in poenostavitev postopkov finančnega poročanja;

- vzpostavitev individualnih točk za stalno podporo pri Evropski komisiji ali izvajalski agenciji za projekte v času izvajanja;

- zagotovitev dodatnih smernic v zvezi z oddajo vlog in merili o izpolnjevanju pogojev;

- večja stabilnost osebja na področju upravljanja subvencij;

b) spremljanje in ocenjevanje:

- spremljanje na kraju samem z namenom boljše ureditve spremljanja;

- določitev standardov in kazalnikov, s pomočjo katerih se meri uspešnost projektov in celotnega programa;

- smernice za projekte glede podatkov, ki jih je treba zbrati za posamezna vrednotenja;

c) dodana vrednost, razširjanje in iskanje partnerjev:

- strukturiranje dejavnosti programa in zagotavljanje podpore večjim projektom z boljšo prepoznavnostjo;

- spodbujanje zunanje uporabe rezultatov (na primer s priznavanjem razširjanja in izkoriščanja rezultatov kot merila za izbor);

- spodbujanje razširjanja rezultatov projektov z vzpostavitvijo spletnega centra informacij ter izdelavo študij primerov in navodil za dobro prakso;

- podpora povezovanju partnerjev;

- izdelava logotipa programa, ki od projektov zahteva večjo prepoznavnost s pomočjo medijev.

Evropska komisija meni, da so ta priporočila uporabna, in je že sprejela številne ukrepe za izboljšanje upravljanja programa.

K izboljšanju upravljanja programa znatno prispeva ustanovitev izvajalske agencije. Ta omogoča bolj stabilen razvoj sistemov upravljanja s finančno pomočjo in zagotavlja možnost zmanjšanja fluktuacije zaposlenih. Pred kratkim sprejete poenostavitve, kot je obsežna uporaba pavšalnega sistema in spletnih orodij, so v skladu s priporočili na tem področju. Komisija je vzpostavila obširno programsko mrežo, ki potencialnim upravičencem zagotavlja visoko stopnjo predvidljivosti in stabilnosti. Uporaba večletnih partnerstev prav tako predstavlja pomembno poenostavitev in izboljšanje za upravičence.

V obdobju novega programa je podpora, ki je na voljo upravičencem, že bila okrepljena in se še naprej razvija, na primer prek decentralizirane podpore in informacijskih struktur. Novi program vsebuje tudi nove značilnosti, kot je večletnost, ki bodo prispevale k boljšemu strukturiranju dejavnosti. To omogoča večjo prepoznavnost dejavnosti in njihovih rezultatov, Komisiji pa tudi omogoča, da razvije tesnejše partnerske odnose z organizacijami upravičenkami. Komisija je razvila tudi strategijo in praktičen akcijski načrt za izkoriščanje in razširjanje rezultatov. Ta vsebuje jasne ukrepe, kot je razvoj spletnih orodij za razširjanje najboljših praks in dejanskih rezultatov projektov različnim zainteresiranim stranem. Poleg tega se razvija bolj strukturiran sistem spremljanja, ki vključuje oceno učinka, ki temelji na raziskavi, izvedeni na ravni neposredno sodelujočih.

4. SKLEPI

Ocena potrjuje pomembnost programa „Aktivno evropsko državljanstvo“ v smislu spodbujanja civilne udeležbe in razprav o skupnih vrednotah v Evropi. Program je številnim državljanom Evrope in njihovim organizacijam ponudil priložnost, da sodelujejo v postopku izgradnje Evrope, podajo svoja mnenja in se vključijo v evropski politični proces. Program je povezal ljudi in lokalne skupnosti v različnih državah. Podpora Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva v EU se mora torej nadaljevati, v ta namen pa morajo biti na voljo ustrezna sredstva.

Ocena je opozorila tudi na nekaj pomanjkljivosti v preteklem programu in poudarila velike možnosti za nadaljnji razvoj. Zato obstaja možnost krepitve inovacij in strukturnih ukrepov, da se poveča vpliv novega programa „Evropa za državljane“ v smislu večje udeležbe državljanov, razvoja skladnosti in sinergij, izboljšanja povezav z nacionalno ravnjo in nadaljnjega izboljševanja upravljanja programa.

Med pripravami novega programa in oblikovanjem njegovega izvajanja je Komisija začela z bolj strukturiranim dialogom in partnerstvom s ključnimi organizacijami na področju aktivnega evropskega državljanstva. Ocena je potrdila, da je tovrstni dialog ključni element pri krepitvi vpliva programa, zlasti v smislu oblikovanja sklepov v okviru politike in pridobivanja izkušenj iz programa. Evropska komisija bo zato nadaljevala z razvojem in krepitvijo tega dialoga.

[1] Sklep Sveta št. 2004/100/ES z dne 26. januarja 2004 za obdobje od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2006, UL L 30, str. 6, 4.2.2004.

[2] ECOTEC.

[3] 31 subvencij za poslovanje, 250 projektov civilne družbe in 2 800 dogodkov v okviru partnerstev med mesti.

[4]Celotno poročilo zunanjega ocenjevanja je na voljo na naslednji spletni strani: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader.

[5] Bolj podrobne informacije o študijah primerov so na voljo v Prilogi 7 h končnemu poročilu o oceni na: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader.

6 Več informacij je na voljo v Prilogi 7 h končnemu poročilu o oceni na:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader.