POROČILO KOMISIJE LETNO POROČILO O SUBSIDIARNOSTI IN SORAZMERNOSTI ZA LETO 2013 /* COM/2014/0506 final */





1. Uvod To je enaindvajseto letno poročilo o izvajanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti pri pripravi zakonodaje EU, predloženo v skladu s členom 9 Protokola št. 2 o uporabi teh načel (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki je priloga k Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU). Poročilo opisuje, kako institucije in organi EU izvajajo ti načeli in kako se je praksa razvila v primerjavi s prejšnjimi leti. Zagotavlja tudi podrobnejšo analizo številnih predlogov Komisije, obravnavanih v obrazloženih mnenjih, ki so jih leta 2013 predložili nacionalni parlamenti. Glede na tesno povezavo med mehanizmom za nadzor subsidiarnosti, političnim dialogom med nacionalnimi parlamenti in Komisijo se to poročilo razlaga kot dopolnitev letnega poročila Komisije za leto 2013 o odnosih z nacionalnimi parlamenti[1]. 2. Kako so načeli uporabljale institucije 2.1. Komisija Komisija je pri razvoju politik uvedla postopke za oceno skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti v različnih fazah postopka odločanja v skladu z načeli pametne pravne ureditve. Preden predlaga nove pobude, preveri, ali so ukrepi na ravni EU zakoniti in potrebni. Za vse pomembne nove pobude se objavijo časovni načrti.[2] Časovni načrti vsebujejo predhodni opis teh morebitnih pobud in opredeljujejo načrte Komisije za delo na področju politik in posvetovanj. Poleg tega vključujejo tudi začetno utemeljitev ukrepanja glede na subsidiarnost in sorazmernost. Ko je treba izvesti oceno učinka, se opravi javno posvetovanje, v okviru katerega se deležnike povabi, naj predstavijo pripombe o potrebi po ukrepanju in možnih rešitvah opredeljenih težav. Na podlagi mnenj s posvetovanja in drugih ustreznih prispevkov se v okviru ocen učinka analizirata subsidiarnost in sorazmernost preučenih možnosti. Smernice za oceno učinka vsebujejo navodila za oceno potrebe po ukrepih EU in njihove dodane vrednosti.[3] Ocene učinka v poznejših fazah postopka razvoja politik podrobno preuči odbor za oceno učinka.[4] Leta 2013 je odbor preučil 97 ocen učinka in izdal 142 mnenj. V več kot tretjini (34 %) preučenih primerov je dal pripombe glede zadev, povezanih s subsidiarnostjo in sorazmernostjo. To izraža pomen, ki ga Komisija pripisuje obravnavi subsidiarnosti in sorazmernosti pri pripravi zakonodajnih predlogov. Tudi obrazložitveni memorandum, ki je del zakonodajnega predloga, določa, kako je predlog skladen z načelom subsidiarnosti. Predlog direktive o začasni brezplačni pravni pomoči za osumljene ali obdolžene osebe, ki jim je bila odvzeta prostost, ter osebe v postopkih na podlagi evropskega naloga za prijetje[5] je eden izmed primerov, o katerih je potekala intenzivna razprava o vidikih subsidiarnosti. Odbor za oceno učinka je izdal pozitivno mnenje, vendar je menil, da mora „poročilo jasneje predstaviti, katere težave, povezane s temeljnimi pravicami, so nezadostno obravnavane na ravni držav članic ali EKČP in zahtevajo ukrepe EU. Opredeliti mora države članice, ki nimajo vzpostavljenih okvirov za pravno pomoč, potrebnih za zagotovitev pravilnega izvajanja direktive o dostopu do odvetnika, da bo jasno, na katerem področju države članice ne izpolnjujejo zahtev in kje so potrebni ukrepi EU za zagotovitev minimalnih standardov pravic“. Na podlagi tega so bili okrepljeni ustrezni deli ocene učinka, pomanjkljivosti veljavnih rešitev pa so bile bolj jasno razložene. Med takšnimi primeri je tudi predlog direktive o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede standardnega obračuna DDV.[6] Odbor je menil, da mora „poročilo dodatno razviti analizo subsidiarnosti“. Natančneje, zahteval je več podrobnosti, ki bi pokazale, da so obračuni DDV zdaj neučinkoviti in podjetjem nalagajo nepotrebna bremena ter da prednostna možnost ne bo povzročila dodatnih bremen za države članice z manj zapletenimi sistemi DDV. V skladu s temi priporočili so bili spremenjeni ustrezni deli ocene učinka, pri čemer se je zagotovila boljša razlaga vzrokov za potrebo po nekaterih minimalnih standardih za zmanjšanje ovir za čezmejno trgovino in upravnih bremen za podjetja. O vidikih sorazmernosti se je med drugim razpravljalo v okviru ocene učinka predloga uredbe o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah[7]. Odbor je priporočil, naj ocena učinka „bolje pojasni, kako bo zagotovljena sorazmernost, zlasti za male ali manj tvegane ponudnike/pripravljavce referenčnih vrednosti“. Na podlagi tega je bilo v revidirano oceno učinka vključeno podrobnejše pojasnilo, in sicer predvsem o tem, kako bodo zahteve prilagojene, da bodo načrtovani ukrepi manj zahtevni za manjše pripravljavce. Odbor s svojimi priporočili pomaga izboljšati analizo skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. Njegova mnenja Komisiji pomenijo ključno podporo postopku sprejemanja političnih odločitev. Subsidiarnost in sorazmernost sta ključni tudi v okviru retrospektivnih vrednotenj, s katerimi se ugotovi, ali so ukrepi EU še naprej potrebni, ali dejansko zagotavljajo pričakovane rezultate in ali v končni fazi ustvarjajo boljše pogoje za evropske državljane in podjetja ter prispevajo h globalni vlogi EU v večji meri, kot bi jo lahko zagotovile države članice same. Komisija ravna po načelu „najprej ovrednoti“ in analizira pretekle rezultate, preden obravnava morebitne spremembe. Z zbiranjem dokazov in opredelitvijo spoznanj, ki so lahko v pomoč pri odločanju, postaja vrednotenje politik EU stalni sestavni del oblikovanja politik EU. Dodana vrednost za EU, tj. ocena analiza vloge ukrepov na ravni EU in presoja, ali je še treba nadaljevati ukrepe na tej ravni, je eno od petih ključnih meril za presojo (uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost, dodana vrednost za EU), na podlagi katere se redno vrednotijo politike in zakonodaja EU.[8] 2.2. Nacionalni parlamenti Leta 2013 je Komisija prejela 88 obrazloženih mnenj[9] nacionalnih parlamentov glede načela subsidiarnosti (glej prilogo), kar je 25 % več kot v prejšnjem letu (70 obrazloženih mnenj leta 2012). Obrazložena mnenja, prejeta v letu 2013, so tvorila tudi večji delež (14 %) skupnega števila mnenj, ki jih je Komisija prejela v okviru širšega političnega dialoga z nacionalnimi parlamenti (621). V letih 2012 in 2011 so obrazložena mnenja zajemala malo več kot 10 % vseh mnenj. Leta 2013 so nacionalni parlamenti v okviru mehanizma za nadzor subsidiarnosti drugič uporabili postopek „rumenega kartona“, in sicer v zvezi s predlogom Komisije o uredbi Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva[10]. Podrobneje o tem v poglavju 3. Obrazložena mnenja se še vedno zelo razlikujejo po obliki in vrsti argumentov, ki jih nacionalni parlamenti navajajo v podporo svojemu sklepu, da je bilo kršeno načelo subsidiarnosti. Tako kot leta 2012 so nacionalni parlamenti tudi leta 2013 izdali obrazložena mnenja glede različnih vprašanj. Oseminosemdeset obrazloženih mnenj se je nanašalo na 36[11] predlogov Komisije. V zvezi s predlogom o vzpostavitvi Evropskega javnega tožilstva je bilo izdanih 13 obrazloženih mnenj; drugo največje število obrazloženih mnenj (devet) se je nanašalo na predlog direktive o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij.[12] Nacionalni parlamenti so izdali sedem obrazloženih mnenj v zvezi s predlogom direktive o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov[13] ter v zvezi s predlogom uredbe o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč[14]. (Za več informacij glej prilogo k temu poročilu.) Kot že v letu 2012 je švedski Riksdag izmed vseh nacionalnih parlamentov izdal največ obrazloženih mnenj (devet), čeprav precej manj kot leta 2012 (20). Drugo najvišje število obrazloženih mnenj sta izdala avstrijski Bundesrat in litovski Seimas (vsak po šest), sledijo pa jima španska domova (Congreso de los Diputados in Senado), malteški Kamra tad-Deputati, nizozemski Tweede Kamer in britanski House of Commons (vsak po pet). 2.3. Evropski parlament in Svet a) Evropski parlament Evropski parlament je v zvezi z vprašanji subsidiarnosti in sorazmernosti utrdil svojo prakso podpore zakonodajnim samoiniciativnim poročilom na podlagi člena 225 PDEU z analizo morebitne dodane vrednosti za EU, podprto z dokazi. Leta 2013 je bilo končanih skupno pet ocen, ki so spremljale zakonodajna samoiniciativna poročila Evropskega parlamenta. Zajemala so: · boljše upravljanje enotnega trga; · boj proti nasilju nad ženskami; · direktivo o čezmejnih prenosih registriranih sedežev družb (14. direktivo na področju prava družb); · izvajanje načela enakega plačila za enako delo enake vrednosti za moške in ženske in · statut evropskih vzajemnih družb. Poleg tega je bilo leta 2013 končanih pet poročil o „stroških ne-Evrope“. Njihov namen je bil preučiti možnosti za napredek in/ali uresničevanje „javne koristi“ z ukrepi na ravni EU, ki se nanašajo na posebna področja politike. Zajemala so: · skupno varnostno in obrambno politiko; · izboljšanje usklajevanja med donatorji EU; · evropski kodeks o mednarodnem zasebnem pravu; · enotni trg za energijo in · spodbujanje prostega gibanja državljanov in podjetij s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin v EU. Oddelek Evropskega parlamenta za predhodne ocene je leta 2013 izdal 50 izhodiščnih vrednotenj ocen učinka, ki jih je izdala Komisija, dve podrobni vrednotenji ocen učinka Komisije, tri ocene učinka sprememb Parlamenta (skupno je bilo ocenjenih 20 sprememb) in eno alternativno oceno učinka (v zadevi, v zvezi s katero Komisija ni izdala poročila). b) Svet Svet v skladu s tretjim odstavkom člena 4 Protokola št. 2 nacionalnim parlamentom pošlje vse osnutke zakonodajnih aktov in spremenjene osnutke, ki izvirajo iz skupine držav članic, Sodišča, Evropske centralne banke (ECB) ali Evropske investicijske banke (EIB). Predsednik Sveta na podlagi navedene obveznosti (v skladu z drugim odstavkom člena 6 Protokola) pošlje vsa mnenja o osnutku zakonodajnega akta, ki izvira iz skupine držav članic, vladam navedenih držav članic. Predsednik Sveta pošlje vsa mnenja o osnutku zakonodajnega akta, ki izvira iz Sodišča, ECB ali EIB, tudi zadevnim institucijam ali organom (v skladu s tretjim odstavkom člena 6 Protokola). Poleg teh obveznosti, ki izhajajo iz Pogodbe, generalni sekretariat Sveta obvešča člane Sveta o mnenjih držav članic glede osnutkov zakonodajnih aktov, ki izvirajo iz drugih institucij. Sekretariat Sveta je leta 2013 prejel veliko mnenj in obrazloženih mnenj nacionalnih parlamentov, izdanih v skladu s Protokolom in v okviru političnega dialoga med nacionalnimi parlamenti in Komisijo. Ta mnenja je članom Sveta posredoval v vednost. Poleg tega Svet v okviru zakonodajnih postopkov preverja skladnost z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti med preverjanjem ocen učinka, ki so del predlogov Komisije. 2.4. Odbor regij Odbor regij je leta 2013 sprejel in izvedel svoj prvi delovni program za subsidiarnost[15]. Ta je vključeval pet pobud[16] iz delovnega programa Komisije, ki so bili izbrani na podlagi dogovorjenih meril[17] za posebej pozorno spremljanje na področju subsidiarnosti. V večini držav članic so za izvajanje zakonodaje EU na področju ravnanja z odpadki pristojni lokalni in regionalni organi, zato je Odbor regij pozorno spremljal pregled tovrstne politike in zakonodaje EU, pri čemer se je posvetoval s skupino strokovnjakov za subsidiarnost in mrežo za nadzor subsidiarnosti. V zvezi s pristaniškim svežnjem je bilo zaskrbljujoče to,, da ta pobuda ne bi ustrezno upoštevala lokalnih in regionalnih posebnosti v Evropi, zato so vzporedno z osemtedenskim obdobjem v okviru mehanizma zgodnjega opozarjanja potekala posvetovanja z regionalnimi parlamenti in vladami glede vprašanj, povezanih s subsidiarnostjo in sorazmernostjo. Vsi udeleženci posvetovanja so soglašali, da je pobuda skladna z načelom subsidiarnosti, nekaj vprašanj pa je bilo izpostavljenih glede sorazmernosti. Za pregled te pobude je 25. septembra 2013 potekala delavnica na temo metodologije Quick Scan[18] za podporo oceni teritorialnega učinka. V zvezi s to pobudo sta 25. septembra 2013 delavnico organizirala Odbor regij in Evropsko omrežje za spremljanje prostorskega razvoja in kohezije (ESPON). Odbor regij je takrat prvič uporabil metodologijo Quick Scan za izvedbo ocene teritorialnega učinka. Posvetovanje o subsidiarnosti in sorazmernosti predloga direktive o elektronskem izdajanju računov v postopkih javnega naročanja je potekalo tudi z regionalnimi parlamenti in vladami, in sicer zaradi morebitnega učinka te pobude na stroške in upravno breme na lokalni in regionalni ravni. Udeleženci so se večinoma strinjali, da je pobuda skladna z načelom subsidiarnosti, nekaj vprašanj pa so izpostavili glede načela sorazmernosti. Opozorili so zlasti na nezadostno upoštevanje stališč lokalnih in regionalnih organov. Zunaj okvira delovnega programa Komisije je potekalo tudi posvetovanje s skupino strokovnjakov za subsidiarnost v zvezi s pripravo samoiniciativnega mnenja Odbora regij o decentralizaciji v EU ter vlogi lokalne in regionalne samouprave pri oblikovanju in izvajanju politik EU.[19] Odbor regij je za podporo nadzoru subsidiarnosti dodatno nadgradil REGPEX – spletno orodje za regije z zakonodajnimi pooblastili –, in sicer z interaktivnim zemljevidom regij z zakonodajnimi pooblastili in profili vseh regionalnih parlamentov. Za pomoč pri analizi izkušenj s sistemom zgodnjega opozarjanja in širjenju dobre prakse je objavil tudi študijo z naslovom „Sistem zgodnjega opozarjanja za subsidiarnost, ki ga uvaja Lizbonska pogodba – vloga regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili in drugih podnacionalnih organov“. Odbor regij je v nekaterih mnenjih iz leta 2013 izrazil zaskrbljenost glede skladnosti zakonodajnih pobud EU z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. V mnenju o predlagani direktivi o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij[20] je trdil, da predlog ni skladen z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. V svojih mnenjih o predlogu uredbe o izvajanju uradnega nadzora[21] in o predlogu direktive o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov[22] je izrazil tudi zaskrbljenost glede uporabe delegiranih aktov. Naveden je tudi sklic na letno poročilo o subsidiarnosti 2013, ki ga je izdal Odbor regij.[23] 2.5. Sodišče Sodišče leta 2013 ni izreklo nobenih ključnih sodb glede načela subsidiarnosti, vendar je Splošno sodišče v zvezi s tem načelom izreklo dve sodbi. V zadevi T-31/07, Du pont de Nemours in drugi proti Komisiji, je več podjetij vložilo tožbo za razglasitev ničnosti direktive Komisije o spremembi Direktive 91/414/EGS glede vključitve flusilazola kot aktivne snovi v fitofarmacevtska sredstva ob upoštevanju nekaterih omejitev[24]. Med razlogi za tožbo je bila tudi kršitev načela subsidiarnosti. Splošno sodišče je v svoji sodbi z dne 12. aprila 2013 poudarilo, da se navedeno načelo uporablja samo za področja, ki niso v izključni pristojnosti EU (točka 202). Ker sta presoja aktivnih snovi, ki se lahko uporabljajo v fitofarmacevtskih sredstvih, in določitev omejitev za njihovo sprejemanje v skladu z Direktivo 91/414/EGS v izključni pristojnosti organov Unije (točki 203 in 204), je sodišče odločilo, da se načelo subsidiarnosti ne uporablja za ukrep, sprejet pri izvajanju navedene pristojnosti (točka 205). Splošno sodišče je tako zavrnilo trditve tožečih strank, in s tem potrdilo svojo sodno prakso.[25] V zadevi T-526/10, Inuit Tapiriit Kanatami in drugi proti Komisiji, so tožeče stranke zahtevale razglasitev ničnosti uredbe Komisije o določitvi podrobnih pravil o trgovini z izdelki iz tjulnjev[26], med drugim zaradi kršitve načela subsidiarnosti. Splošno sodišče je v svoji sodbi z dne 25. aprila 2013 tožbo zavrnilo. Sklicevalo se je na sodno prakso, v skladu s katero se načelo subsidiarnosti uporablja za ukrepe EU na podlagi člena 114 PDEU, „saj [EU] ta določba ne daje izključne pristojnosti za urejanje gospodarskih dejavnosti na notranjem trgu, temveč samo pristojnost za izboljšanje pogojev za njegovo vzpostavitev in delovanje, tako da se odstranijo ovire za prosti pretok blaga in svobodo opravljanja storitev ali se odpravi izkrivljanje konkurence“ (točka 84)[27]. Sodišče je menilo, da je jasno, da „cilj osnovne uredbe, kot se kaže iz heterogenega razvoja nacionalnih zakonodaj v obravnavani zadevi [...], ne bi bil zadovoljivo dosežen z ukrepom, sprejetim le v državah članicah, in predpostavlja ukrepanje na ravni Unije“. Zato je menilo, da je bilo cilj načrtovanega ukrepa mogoče bolje doseči na ravni Unije in da uredba ne krši načela subsidiarnosti (točka 85). 3. Pomembni primeri, v zvezi s katerimi so bili izraženi pomisleki glede upoštevanja načela subsidiarnosti in sorazmernosti Predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva Dne 17. julija 2013 je bil sprejet predlog Komisije o Evropskem javnem tožilstvu[28]. Namen predloga je vzpostaviti Evropsko javno tožilstvo, pristojno za preiskavo in pregon storilcev kršitev, ki vplivajo na finančne interese Unije. Evropsko javno tožilstvo bi bil organ EU z decentralizirano strukturo, ki bi se pri večini svojih dejavnosti opiral na nacionalne preiskovalne organe, organe za pregon in na nacionalno zakonodajo. Nacionalni parlamenti so v zvezi s predlogom izdali 13 obrazloženih mnenj[29], ki zastopajo 18 glasov od skupno 56 možnih glasov[30]. V skladu s členom 7(2) Protokola št. 2 je bilo za začetek postopka rumenega kartona v tej zadevi potrebnih 14 glasov. V zvezi s tem predlogom je leta 2013 mnenja v okviru političnega dialoga izdalo sedem drugih domov nacionalnih parlamentov.[31] Ti niso trdili, da je predlog Komisije nezdružljiv z načelom subsidiarnosti, ampak so dali pripombe glede posebnih elementov predloga.[32] Komisija je 6. novembra 2013 potrdila, da je mehanizem za nadzor subsidiarnosti iz člena 7(2) Protokola št. 2 začel delovati. Na podlagi tega je opravila pregled predloga, po katerem je izdala sporočilo[33] z natančno analizo obrazloženih mnenj nacionalnih parlamentov z vidika načela subsidiarnosti. Pri analizi obrazloženih mnenj je Komisija razlikovala med argumenti, ki se nanašajo na načelo subsidiarnosti ali ki bi se lahko razlagali kot pomisleki glede subsidiarnosti, ter drugimi argumenti, ki se nanašajo na načelo sorazmernosti, strateške odločitve, ki niso povezane s subsidiarnostjo, ali druga strateška ali pravna vprašanja. Glavni ugovori nacionalnih parlamentov, vezani na načelo subsidiarnosti, so bili naslednji: · Obrazložitev subsidiarnosti Več domov nacionalnih parlamentov je menilo, da Komisija ni dovolj dobro obrazložila skladnosti predloga z načelom subsidiarnosti. Menili so, da so razlogi, ki jih je navedla Komisija, nezadostni. Poleg tega so menili, da bi bilo treba obrazložitve vključiti v obrazložitveni memorandum in oceno učinka. Komisija je po pregledu ugotovila, da je v obrazložitvenem memorandumu in spremni presoji finančnih posledic zakonodajnega predloga dovolj dobro obrazloženo, zakaj cilja politike ne bi bilo mogoče doseči z ukrepi na ravni držav članic in zakaj bi se zastavljeni cilj lažje dosegel z ukrepanjem na ravni Unije (npr. zaradi pomanjkanja neprekinjenosti izvršilnih ukrepov in pomanjkanja osnovne skupne evropske politike sodnega pregona). · Domnevna zadostnost obstoječih mehanizmov Več domov je izrazilo mnenje, da je ukrepanje držav članic na področju preiskav in pregona zadostno in da bi bili zadostni že obstoječi usklajevalni in preiskovalni mehanizmi na ravni Unije (Eurojust, Europol in urad OLAF). Nekateri so menili, da bi morala Komisija pred uvedbo nove zakonodaje za to področje počakati na sprejetje svojega predloga direktive o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava. Komisija je navedla, da je iz jasnih statističnih podatkov razvidno, da cilj učinkovite, odvračilne in enakovredne zaščite finančnih interesov EU iz Pogodbe ni bil dosežen. Poudarila je, da nobeden od obstoječih mehanizmov ali organov ne more odpraviti ugotovljenih pomanjkljivosti v zvezi z dopustnostjo čezmejnih dokazov, identifikacijo čezmejnih povezav ali pridobivanjem pomoči organov v drugih državah članicah, niti teh težav ni mogoče rešiti z ukrepi, sprejetimi izključno na ravni držav članic. Navedla je še, da bi imele izboljšave obstoječih mehanizmov v najboljšem primeru le obrobne učinke, saj so po svoji naravi omejene. Nazadnje, izpostavila je, da se cilji predloga direktive o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava in cilji predloga o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva resda med seboj dopolnjujejo, vendar so različni. · Dodana vrednost predloga o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva Več domov je izrazilo dvome glede dodane vrednosti predloga, nekateri pa so priznali prednosti ustanovitve Evropskega javnega tožilstva. Nacionalni parlamenti so trdili, da Komisija ni dokazala, da bodo ukrepi na ravni Unije zagotovili boljše rezultate od ukrepov na nacionalni ravni. Komisija je v zvezi s temi mnenji pojasnila, da bo predlagani sistem po pričakovanjih zagotovil precejšnjo dodano vrednost v boju proti goljufijam v EU. Eno glavnih izboljšav bi po pričakovanjih prinesla politika za pregon na ravni EU, s katero bi se odpravile velike razlike med državami članicami na področju preiskav in pregona goljufij v EU. Omogočila bi tudi odkrivanje čezmejnih povezav, ki jih zgolj na nacionalni ravni preiskave morda ne bi zaznale, ter učinkovitejše vodenje in usklajevanje preiskav. Poleg tega bi ustanovitev decentraliziranega Evropskega javnega tožilstva omogočila združevanje strokovnega znanja in izkušenj na področju preiskav in pregona primerov goljufij v EU na evropski ravni, hkrati pa zagotovila, da bi to potekalo v bližini kraja kaznivega dejanja. · Vprašanja glede strukture Evropskega javnega tožilstva ter narave in obsega njegovih pristojnosti Komisija je glede strukture navedla, da bi lahko ustanovitev Evropskega javnega tožilstva s popolno kolegijsko strukturo, kot jo podpirajo številni nacionalni parlamenti, ovirala učinkovitost tožilstva in zmanjšala učinkovitost njegovega odločanja. Komisija je v odgovoru na vprašanja o naravi in obsegu pristojnosti Evropskega javnega tožilstva poudarila, da imajo zadevna kazniva dejanja, vključno z zadevami znotraj meja posamezne države članice, sama po sebi evropsko razsežnost. Z omejevanjem obsega pristojnosti bi se zmanjšala dodana vrednost tožilstva, vprašljiva pa bi postala tudi pristojnost Unije na tem področju. Vendar izključna pristojnost Evropskega javnega tožilstva ne bi pomenila, da bi bili nacionalni organi izključeni iz obravnave zadev, ki jih obravnava tožilstvo, saj bi bili v obravnavo vključeni nacionalni organi kazenskega pregona in evropski delegirani tožilci iz držav članic, ki so hkrati državni tožilci. Na podlagi tega poglobljenega pregleda je Komisija sklenila, da je predlog skladen z načelom subsidiarnosti in da ga bo ohranila. Predlog direktive o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij[34] Leta 2013 je bilo drugo največje število obrazloženih mnenj izdanih v zvezi s predlogom Komisije o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij. Nacionalni parlamenti so v zvezi s predlogom[35] izdali devet obrazloženih mnenj, ki zastopajo 13 glasov. Poleg tega je leta 2013 mnenja v okviru političnega dialoga poslalo dodatnih pet domov, ki niso trdili, da je predlog nezdružljiv z načelom subsidiarnosti.[36] Nekateri nacionalni parlamenti so menili, da Komisija ni zadovoljivo dokazala dodane vrednosti obveznosti na področju pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnih območij na ravni EU ter da bi direktiva močno povečala upravno breme in zahteve za poročanje, ne da bi pri tem zagotovila ustrezne koristi. Nekatera obrazložena mnenja so izražala dvome tudi glede predlagane pravne podlage predloga. Komisija je v svojih odgovorih na ta obrazložena mnenja poudarila, da bi dodana vrednost predlagane direktive izhajala iz zagotovitve minimalnih skupnih točk med državami članicami, s katerimi bi se izboljšalo čezmejno sodelovanje in podprlo pravočasno izvajanje povezane zakonodaje. Navedla je, da imajo pomorske in obalne dejavnosti čezmejni vpliv, ki pogosto zajame celotno EU, in da so nacionalni postopki načrtovanja zelo različni. Zato je potreben okvir na ravni EU za usmerjanje postopkov načrtovanja na morju in vključitev upravljanja obalnih območij. Poudarila je, da bi predlagana direktiva državam članicam pustila pomembno raven diskrecije glede tega, kako doseči zastavljene cilje. Poudarila je še, da bi mednarodno sodelovanje olajšalo vključitev zadevnih držav zunaj EU na področju pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnih območij. Predlagana direktiva bi državam članicam omogočila, da izberejo obliko in način tega sodelovanja s tretjimi državami, pri čemer bi si morale prizadevati, da bi svoje načrte in strategije uskladile z načrti in strategijami tretje države. Politično dogovorjeno besedilo sozakonodajalcev je bilo skladno s temi odzivi. Predlog direktive o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov[37] Zakonodajni predlog vsebuje nova in strožja pravila glede proizvodnje, predstavitve in prodaje tobačnih izdelkov v EU. V zvezi s predlogom je bilo izdanih sedem obrazloženih mnenj, ki zastopajo enajst glasov.[38] Poleg tega je mnenja v okviru političnega dialoga poslalo osem nacionalnih parlamentov[39], ki niso trdili, da je predlog nezdružljiv z načelom subsidiarnosti. Dva domova[40] sta poslala mnenji, v katerih sta trdila, da predlog ni skladen z načelom subsidiarnosti, vendar sta ju predložila po izteku roka, zato ju ni bilo mogoče upoštevati pri ugotavljanju, ali je bil dosežen prag. Nekateri domovi so menili, da je urejanje nekaterih vrst tobačnih izdelkov, kot so izdelki z majhnim tveganjem, v nacionalni pristojnosti. Drugi so bili kritični do prenosa pooblastil za sprejemanje delegiranih aktov na Komisijo. Izraženi so bili tudi dvomi glede pravne podlage predloga, saj naj ne bi zagotovila uskladitve zakonov držav članic na področju tobačnih izdelkov. Nacionalni parlamenti so tudi trdili, da prepoved tankih cigaret, cigaret z mentolom in zavojčkov tobaka za zvijanje z manj kot 40 g tobaka ne bi prispevala k delovanju notranjega trga. Komisija je v svojih odgovorih poudarila, da predlog ne bi uveljavljal omejitev glede dajanja izdelkov z majhnim tveganjem na trg. Pojasnila je tudi, da je uporaba pooblastil za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU potrebna za to, da bi direktiva delovala v celoti. Prenos pooblastil, določen v predlogu, zagotavlja jasna in jedrnata merila ter Komisiji podeljuje le omejeno diskrecijo. Komisija je v zvezi s pravno podlago predloga navedla, da so cilji veljavne direktive večinoma isti kot cilji predloga njene revizije ter da je Sodišče potrdilo zakonitost člena 114 kot pravne podlage veljavne direktive.[41] Zato je pravna podlaga ustrezna za posodobitev sedanje stopnje uskladitve, odpravo ovir za notranji trg, ki so posledica različnega razvoja na področju regulacije v državah članicah, in preprečevanje izogibanja pravilom notranjega trga. Komisija je menila, da člen 114 PDEU zagotavlja pravno podlago za popolno, delno ali minimalno uskladitev, pri čemer urejanje nekaterih zadev prepušča državam članicam. Izpostavila je, da so države članice začele sprejemati ukrepe za urejanje tobačnih izdelkov z značilnimi aromami, zato je predlagala uskladitev, da bi preprečila izkrivljanje trga. Poudarila je še, da je v predlogu predvidena standardizacija le nekaterih vidikov zavojčkov, kot so število cigaret, ki jih vsebujejo, in velikost zdravstvenih opozoril, ki so koristni za pretok izdelkov na notranjem trgu, hkrati pa zagotavljajo popolno vidnost zdravstvenih opozoril. Predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč[42] Namen predloga je izboljšati pristaniške dejavnosti in povezave za nadaljnji prevoz v morskih pristaniščih, ki so del vseevropskega prometnega omrežja. Predlagani pravni okvir bi prispeval k resničnim pravnim pogojem in okrepil pravno varnost za upravljavce pristanišč in vlagatelje. V predlogu so opredeljeni pregledni in odprti postopki za imenovanje ponudnikov pristaniških storitev, pravila, ki upravljavcem z izključnimi pravicami preprečujejo morebitne zlorabe cen, ter pravila za zagotovitev preglednosti pri porabi javnih sredstev. V zvezi s predlogom so nacionalni parlamenti izdali sedem obrazloženih mnenj, ki zastopajo enajst glasov.[43] Poleg tega so v okviru političnega dialoga mnenja poslali trije domovi, ti niso trdili, da je predlog nezdružljiv z načelom subsidiarnosti.[44] Nekateri nacionalni parlamenti so trdili, da bi se cilji bolje izpolnili z mehkim pravom ali direktivo. Drugi so kritično opozorili, da bi države članice izgubile svojo pravico in možnost, da še naprej urejajo svoje pristaniške sektorje z nacionalnimi pravnimi akti, in opozorili, da bi predlagana uredba lahko imela nasprotne učinke na uspešnost gospodarstev in infrastrukturo na zadevnih področjih. Komisija je v svojih odgovorih dejala, da se predlog uredbe nanaša samo na pristanišča, ki so del vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki sta ga Evropski parlament in Svet v okviru Uredbe (EU) št. 1315/2013 za razvoj TEN-T označila kot pomembnega za notranji trg in ozemeljsko kohezijo EU. Uredba vključuje veljavna načela iz Pogodbe, ki se že uporabljajo za pristaniški sektor, z uvedbo dveh osnovnih sklopov pravil, in sicer o nediskriminatornih in preglednih pogojih za dostop do trga za ponudnike pristaniških storitev ter spoštovanju pravil finančne preglednosti pri porabi javnih sredstev v pristaniščih. Komisija je poudarila, da si je prizadevala za ohranitev nevtralnosti določb iz uredbe v razmerju do notranje organizacije držav članic na področju pristaniških sistemov. V zvezi z izbiro pravnega instrumenta je poudarila, da daje prednost uredbi pred direktivo, ker je eden izmed glavnih ciljev predloga zagotoviti enake konkurenčne pogoje, kar zahteva enotno izvajanje le nekaj pravil, ki pa so ključna. Komisija je še poudarila, da bi uredba državam članicam omogočila potrebno fleksibilnost pri upoštevanju posebnih okoliščin in da bi države članice lahko izbirale med različnimi oblikami dostopa do trga. Ne bi jim bilo treba na primer za konkurenco odpreti tistih storitev, ki jih je v skladu z njihovo izbiro treba še naprej urejati zaradi javnega interesa. Komisija je še poudarila, da je za privabljanje vlagateljev potrebna neizkrivljena konkurenca med pristanišči v TEN-T, predvsem med tistimi, ki so v več državah članicah, tega pa po njenem mnenju države članice same ne bi mogle doseči. 4. Sklepne ugotovitve Leta 2013 so se nadaljevale medinstitucionalne razprave o načelih subsidiarnosti in sorazmernosti, pomembno pa je bilo tudi, da so nacionalni parlamenti drugič uporabili postopek rumenega kartona. Oseminosemdeset obrazloženih mnenj, ki so jih leta 2013 poslali nacionalni parlamenti, se je nanašalo na 36 dokumentov Komisije. Zdi se, da to potrjuje gibanje, opaženo v preteklih letih, namreč, da imajo nacionalni parlamenti različne politične interese in sledijo različnim prednostnim nalogam, ko izbirajo predloge Komisije za pregled v okviru mehanizma za nadzor subsidiarnosti. Prav tako se zdi, da uporabljajo različna merila pri presoji skladnosti predloga z načelom subsidiarnosti. Vse institucije, vključene v zakonodajni postopek, so dejavno sodelovale pri zagotavljanju nadzora načela subsidiarnosti. Komisija je še naprej izvajala poglobljene presoje skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti v različnih fazah. Pred sprejetjem zakonodajnih predlogov zagotavlja ocene (npr. v časovnih načrtih in ocenah učinka), po sprejetju pa preučuje obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov, ki izražajo pomisleke glede subsidiarnosti, in odgovarja nanje. Z nadzorom subsidiarnosti in vprašanji spremljanja sta se precej ukvarjala tudi Evropski parlament in Odbor regij. Evropski parlament je še naprej zagotavljal analize morebitne dodane vrednosti za EU na podlagi dokazov za podporo svojim zakonodajnim samoiniciativnim poročilom. Tudi Odbor regij je okrepil svoja prizadevanja glede vprašanj subsidiarnosti, zlasti s sprejetjem in izvedbo prvega delovnega programa za subsidiarnost. Priloga Seznam dokumentov Komisije, v zvezi s katerimi so nacionalni parlamenti Komisiji leta 2013 izdali obrazložena mnenja[45] glede skladnosti z načelom subsidiarnosti || Dokument Komisije || Naslov || Število obrazloženih mnenj (Protokol št. 2) || Število glasov (Protokol št. 2)[46] || Nacionalni parlamentarni domovi, ki so predložili obrazložena mnenja 1 || COM(2013) 534 || Predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva || 13[47] || 18 (dosežen prag za postopek rumenega kartona[48]) || CY Vouli ton Antiprosopon (2 glasova) CZ Senát (1 glas) FR Sénat (1 glas) HU Országgyűlés (2 glasova) IE Houses of the Oireachtas (oba domova – 2 glasova) MT Kamra tad-Deputati (2 glasova) RO Camera Deputaților (1 glas) SI Državni zbor (1 glas) SE Riksdag (2 glasova) NL Eerste Kamer (1 glas) NL Tweede Kamer (1 glas) UK House of Commons (1 glas) UK House of Lords (1 glas) 2 || COM(2013) 133 || Predlog direktive o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij || 9[49] || 13 || BE Vlaams Parlement (1 glas) FI Eduskunta (2 glasova) DE Bundesrat (1 glas) IE Houses of the Oireachtas (oba domova – 2 glasova) LT Seimas (2 glasova) PL Senat (1 glas) SE Riksdag (2 glasova) NL Eerste Kamer (1 glas) NL Tweede Kamer (1 glas) 3 || COM(2012) 788 || Predlog direktive o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov || 7 || 11 || CZ Poslanecká sněmovna (1 glas) DK Folketing (2 glasova) EL Vouli ton Ellinon (2 glasova) IT Senato della Republica (1 glas) PT Assembleia da República (2 glasova) RO Camera Deputaților (1 glas) SE Riksdag (2 glasova) 4 || COM(2013) 296 || Predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč || 7[50] || 11 || FR Assemblée nationale (1 glas) IT Senato della Republica (1 glas) LV Saeima (2 glasova) MT Kamra tad-Deputati (2 glasova) PL Sejm (1 glas) ES Congreso de los Diputados in Senado (oba domova – 2 glasova) SE Riksdag (2 glasova) 5 || COM(2013) 28[51] || Predlog uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za domače storitve železniškega potniškega prevoza || 6 || 9 || AT Bundesrat (1 glas) LT Seimas (2 glasova) LU Chambre des Députés (2 glasova)[52] SE Riksdag (2 glasova)[53] NL Eerste Kamer (1 glas)[54] NL Tweede Kamer (1 glas)[55] 6 || COM(2013) 29[56] || Predlog direktive o spremembi Direktive 2012/34/EU o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture || 6 || 9 || FR Sénat (1 glas) LT Seimas (2 glasova) LU Chambre des Députés (2 glasova)[57] SE Riksdag (2 glasova)[58] NL Eerste Kamer (1 glas)[59] NL Tweede Kamer (1 glas)[60] 7 || COM(2012) 614[61] || Predlog direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih || 5[62] || 5 || CZ Poslanecká sněmovna (1 glas)[63] PL Sejm (1 glas) PL Senat (1 glas) UK House of Commons (1 glas) UK House of Lords (1 glas)[64] 8 || COM(2013) 627 || Predlog uredbe o ukrepih za evropski enotni trg elektronskih komunikacij in doseganje povezane celine ter spremembi direktiv 2002/20/ES, 2002/21/ES in 2002/22/ES ter uredb (ES) št. 1211/2009 in (EU) št. 531/2012 || 4[65] || 7 || AT Bundesrat (1 glas) IE Houses of the Oireachtas (oba domova – 2 glasova) MT Kamra tad-Deputati (2 glasova) SE Riksdag (2 glasova) 9 || COM(2013) 27[66] || Predlog uredbe o Agenciji Evropske unije za železniški promet in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 || 3 || 5 || LT Seimas (2 glasova) RO Senatul (1 glas) SE Riksdag (2 glasova)[67] 10 || COM(2013) 31[68] || Predlog direktive o varnosti na železnici (prenovitev) || 3 || 5 || LT Seimas (2 glasova) RO Senatul (1 glas) SE Riksdag (2 glasova)[69] 11 || COM(2013) 173 || Predlog uredbe o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) in razveljavitvi sklepov 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ || 3[70] || 4 || BE Chambre des Représentants (1 glas) DE Bundesrat (1 glas) ES Congreso de los Diputados in Senado (oba domova – 2 glasova) 12 || COM(2012) 615[71] || Sporočilo „Uravnotežena zastopanost spolov v vodstvih podjetij: prispevek k pametni, trajnostni in vključujoči rasti“ || 2 || 2 || CZ Poslanecká sněmovna (1 glas)[72] UK House of Lords (1 glas)[73] 13 || COM(2013) 30[74] || Predlog direktive o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev) || 2 || 4 || LT Seimas (2 glasova) SE Riksdag (2 glasova)[75] 14 || COM(2013) 147 || Predlog uredbe o ukrepih za znižanje stroškov za izgradnjo visokohitrostnih elektronskih komunikacijskih omrežij || 2 || 2 || NL Tweede Kamer (1 glas) UK House of Commons (1 glas) 15 || COM(2013) 262 || Predlog uredbe o pridelavi rastlinskega razmnoževalnega materiala in omogočanju njegove dostopnosti na trgu (zakonodaja o rastlinskem razmnoževalnem materialu) || 2 || 2 || AT Bundesrat (1 glas) NL Tweede Kamer (1 glas) 16 || COM(2013) 472 || Predlog uredbe o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za zdravila za izvajanje dejavnosti farmakovigilance v zvezi z zdravili za uporabo v humani medicini || 2[76] || 4 || EL Vouli ton Ellinon (2 glasova) ES Congreso de los Diputados in Senado (oba domova – 2 glasova) 17 || COM(2013) 618[77] || Predlog direktive o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2004/757/PNZ o opredelitvi minimalnih določb glede elementov kaznivih dejanj in kazni na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami, kar zadeva opredelitev pojma droga || 2 || 2 || UK House of Commons (1 glas)[78] UK House of Lords (1 glas)[79] 18 || COM(2013) 619[80] || Predlog uredbe o novih psihoaktivnih snoveh || 2 || 2 || UK House of Commons (1 glas)[81] UK House of Lords (1 glas)[82] 19 || COM(2013) 721 || Predlog direktive o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede standardnega obračuna DDV || 2 || 2 || FR Sénat (1 glas) DE Bundesrat (1 glas) 20 || COM(2012) 724 || Predlog uredbe o spremembi nekaterih zakonodajnih aktov na področju kmetijske in ribiške statistike || 1[83] || 2 || ES Congreso de los Diputados in Senado (oba domova – 2 glasova) 21 || COM(2013) 48[84] || Predlog direktive o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij v Uniji || 1 || 2 || SE Riksdag (2 glasova) 22 || COM(2013) 71 || Predlog direktive o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije || 1 || 2 || SE Riksdag (2 glasova) 23 || COM(2013) 151 || Predlog direktive o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au-pair (prenovitev) || 1 || 2 || EL Vouli ton Ellinon (2 glasova) 24 || COM(2013) 168 || Spremenjeni predlog direktive o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja || 1[85] || 2 || ES Congreso de los Diputados in Senado (oba domova – 2 glasova) 25 || COM(2013) 207 || Predlog direktive o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin || 1 || 2 || EE Riigikogu (2 glasova) 26 || COM(2013) 228 || Predlog uredbe o spodbujanju prostega gibanja državljanov in podjetij s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin v Evropski uniji ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 || 1 || 1 || RO Senatul (1 glas) 27 || COM(2013) 260 || Predlog uredbe o zdravju živali || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 glas) 28 || COM(2013) 265 || Predlog uredbe o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zdravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih || 1 || 2 || LU Chambre des Députés (2 glasova) 29 || COM(2013) 267 || Predlog uredbe o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 glas) 30 || COM(2013) 409 || Predlog uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z aerodromi, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 glasova) 31 || COM(2013) 410 || Predlog uredbe o izvajanju enotnega evropskega neba (prenovitev) || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 glasova) 32 || COM(2013) 520 || Predlog uredbe o ustanovitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in nekaterih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje bank ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta || 1 || 2 || SE Riksdag (2 glasova) 33 || COM(2013) 535 || Predlog uredbe o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) || 1 || 1 || CZ Senát (1 glas) 34 || COM(2013) 550 || Predlog uredbe o medbančnih provizijah za kartične plačilne transakcije || 1 || 1 || FR Sénat (1 glas) 35 || COM(2013) 620 || Predlog uredbe o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 glas) 36 || COM(2013) 641 || Predlog uredbe o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah || 1 || 1 || UK House of Commons (1 glas) Število obrazloženih mnenj o posameznih dokumentih || 99 Število obrazloženih mnenj, ki se nanašajo na več kot en dokument[86] || 11[87] SKUPNO ŠTEVILO prejetih obrazloženih mnenj || 88 [1] COM(2014) XXX final. [2] Http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/planned_ia_sl.htm. [3] Http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm. [4] Http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/iab/iab_en.htm. [5] COM(2013) 824 final. [6] COM(2013) 721 final. [7] COM(2013) 641 final. [8] Sporočilo z dne 2. oktobra 2013 z naslovom „Krepitev temeljev pametne pravne ureditve – izboljšanje vrednotenja“, COM(2013) 686 final. [9] Glej sprotno opombo 44. [10] COM(2013) 534 final. [11] Komisija je prejela 88 obrazloženih mnenj, pri čemer so se nekatera nanašala na več kot en dokument. [12] COM(2013) 133 final. [13] COM(2012) 788 final. [14] COM(2013) 296 final. [15] CdR 2336/2012, ki ga je predsedstvo Odbora regij sprejelo 30. januarja 2013. [16] 1. pregled politike in zakonodaje EU na področju ravnanja z odpadki; 2. pristaniški sveženj (ki je nadomestil prvotno izbrano pobudo „modri pas“); 3. mobilnost v mestih; 4. elektronsko izdajanje računov v postopkih javnega naročanja in 5. ocenjevalni okvir za vprašanja v zvezi z okoljem, podnebjem in energijo za zagotovitev varnega pridobivanja nekonvencionalnih ogljikovodikov. [17] a) pobude morajo predstaviti jasen politični interes za lokalne in regionalne organe; b) pobude morajo obravnavati pristojnosti lokalnih in regionalnih organov in c) pobude morajo vključevati razsežnost morebitne subsidiarnosti. [18] Ta metodologija omogoča hitro predhodno analizo morebitnega učinka zakonodaje EU na razvoj regij. Združuje standardizirano orodje, temelječe na kazalnikih, in sistematično zbiranje strokovnega znanja na delavnicah. Zajema morebitne učinke v splošnem smislu in skupne kazalnike za evropske regije NUTS 2. [19] CdR 2214/2012. [20] CdR 3766/2013. [21] CdR 5295/2013. [22] CdR 2062/2013. [23] Https://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/Documents/Annual%20Report%202013%20Exec%20Summary/Subsidiarity%20Annual%20Report%202013%20Exec%20Sum%20SL.pdf. [24] Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1). [25] Zadeva T-420/05 R, Vischim proti Komisiji,ZOdl. 2009, str. II‑3841, točka 223. [26] Uredba Komisije (EU) št. 737/2010 z dne 10. avgusta 2010 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev (UL L 216, 17.8.2010, str. 1). [27] Zadeva C-491/01, British American Tobacco (Investments) in Imperial Tobacco, Recueil2002,str. I-11453, točka 179. [28] COM(2013) 534 final. [29] Ciprski Vouli ton Antiprosopon (2 glasova), češki Senát (1 glas), francoski Sénat (1 glas), madžarski Országgyűlés (2 glasova), irska Houses of the Oireachtas (oba domova – 2 glasova), malteški Kamra tad-Deputati (2 glasova), romunski Camera Deputaților (1 glas), slovenski Državni zbor (1 glas), švedski Riksdag (2 glasova), nizozemski Eerste Kamer (1 glas), nizozemski Tweede Kamer (1 glas), britanski House of Commons (1 glas) in House of Lords Združenega kraljestva (1 glas). [30] Vsak nacionalni parlament ima po dva glasova; v primeru dvodomnih nacionalnih parlamentov ima vsak dom po en glas. Vsak dom ima pravico, da neodvisno izda obrazloženo mnenje. [31] Poljski Senat, nemški Bundesrat, portugalski Assembleia da República, romunski Senatul, italijanski Senato della Repubblica, francoski Assemblée nationale, finski Eduskunta. Dodatna mnenja so bila predložena leta 2014. [32] Komisija je na te pripombe, ki se niso nanašale na subsidiarnost, odgovorila v ločenih pismih, poslanih nacionalnih parlamentom. [33] COM(2013) 851 final. [34] COM(2013) 133 final. [35] Belgijski Sénat, finski Eduskunta, nemški Bundesrat, irska Houses of the Oireachtas (oba domova), litovski Seimas, poljski Senat, švedski Riksdag, nizozemski Eerste Kamer, nizozemski Tweede Kamer. [36] Italijanski Senato della Repubblica, danski Folketing, estonski Riigikogu, romunski Senatul in portugalski Assembleia da República. [37] COM(2012) 788 final. [38] Češki Poslanecká sněmovna (1 glas), danski Folketing (2 glasova), grški Vouli ton Ellinon (2 glasova), italijanski Senato della Repubblica (1 glas), portugalski Assembleia da República (2 glasova), romunski Camera Deputaților (1 glas) in švedski Riksdag (2 glasova). [39] Avstrijski Bundesrat, češki Sénat, nemški Bundesrat, francoski Assemblée nationale, poljski Senat, romunski Senat, slovaški Národná Rada, madžarski Országgyűlés. [40] Bolgarski Narodno Sabranie in italijanski Camera dei Deputati. [41] Glej zadevo C-491/01, BAT, Recueil 2002, str. I-11453. [42] COM(2013) 296 final. [43] Francoski Assemblée nationale (1 glas), italijanski Senato della Repubblica (1 glas), latvijski Saeima (2 glasova), malteški Kamra tad-Deputati (2 glasova), poljski Sejm (1 glas), španski Congreso de los Diputados in Senado (oba doma – 2 glasova) in švedski Riksdag (2 glasova). [44] Portugalski Assembleia da República, poljski Senat in nemški Bundesrat. [45] Da se lahko obravnava kot obrazloženo mnenje v skladu z opredelitvijo iz Protokola št. 2, mora mnenje navesti, zakaj nacionalni parlament meni, da zakonodajni predlog ni skladen z načelom subsidiarnosti, Komisiji pa ga je treba poslati v osmih tednih od predložitve predloga nacionalnim parlamentom. [46] V skladu s Protokolom št. 2 ima vsak nacionalni parlament po dva glasova; v primeru dvodomnih parlamentarnih sistemov ima vsak dom po en glas. Če obrazložena mnenja o neskladnosti osnutka zakonodajnega akta z načelom subsidiarnosti tvorijo najmanj tretjino vseh glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom, to pomeni, da je dosežen prag za uporabo postopka rumenega kartona in je treba osnutek znova preučiti. Od 1. julija 2013, ko je Hrvaška pristopila k EU, to tretjino tvori 19 glasov od skupno 56 glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom. [47] Od katerih sta eno skupaj izdala dva domova irskega Houses of the Oireachtas – to se je štelo kot eno obrazloženo mnenje dveh domov. [48] V skladu s Protokolom št. 2 je prag za postopek rumenega kartona za osnutke zakonodajnih aktov, predložene v skladu s členom 76 PDEU (o svobodi, varnosti in pravici), dosežen, če obrazložena mnenja tvorijo vsaj eno četrtino vseh glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom. Od 1. julija 2013, ko je Hrvaška pristopila k EU, to četrtino tvori 14 glasov od skupno 56 glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom. [49] Od katerih sta eno skupaj izdala dva domova irskega Houses of the Oireachtas – to se je štelo kot eno obrazloženo mnenje dveh domov. [50] Od katerih sta eno skupaj izdala dva španska domova – to se je štelo kot eno obrazloženo mnenje dveh domov. [51] Štiri obrazložena mnenja v zvezi s tem dokumentom Komisije so se nanašala tudi na razne druge dokumente Komisije. [52] To obrazloženo mnenje luksemburškega Chambre des Députés se je nanašalo na COM(2013) 28 in COM(2013) 29. [53] To obrazloženo mnenje švedskega Riksdag se je nanašalo na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 in COM(2013) 31 – četrti železniški paket. [54] To obrazloženo mnenje nizozemskega Eerste Kamer se je nanašalo na COM(2013) 28 in COM(2013) 29. [55] To obrazloženo mnenje nizozemskega Tweede Kamer se je nanašalo na COM(2013) 28 in COM(2013) 29. [56] Štiri obrazložena mnenja v zvezi s tem dokumentom Komisije so se nanašala tudi na razne druge dokumente Komisije. [57] Kot je navedeno zgoraj, se je to obrazloženo mnenje luksemburškega Chambre des Députés nanašalo na COM(2013) 28 in COM(2013) 29. [58] Kot je navedeno zgoraj, se je to obrazloženo mnenje švedskega Riksdag nanašalo na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 in COM(2013) 31 – četrti železniški paket. [59] Kot je navedeno zgoraj, se je to obrazloženo mnenje nizozemskega Eerste Kamer nanašalo na COM(2013) 28 in COM(2013) 29. [60] Kot je navedeno zgoraj, se je to obrazloženo mnenje nizozemskega Tweede Kamer nanašalo na COM(2013) 28 in COM(2013) 29. [61] Dve obrazloženi mnenji v zvezi s tem dokumentom Komisije sta se nanašali tudi na COM(2012) 615. [62] Komisija je pred 1. julijem 2013 prejela tri obrazložena mnenja v zvezi s tem dokumentom, in sicer mnenje danskega Folketing, švedskega Riksdag in mnenje, ki sta ga skupaj izdala nizozemska Eerste Kamer in Tweede Kamer (oba domova). [63] To obrazloženo mnenje češkega Poslanecká sněmovna se je nanašalo na COM(2012) 614 in COM(2012) 615. [64] To obrazloženo mnenje britanskega House of Lords se je nanašalo na COM(2012) 614 in COM(2012) 615. [65] Od katerih sta eno skupaj izdala dva domova irskega Houses of the Oireachtas – to se je štelo kot eno obrazloženo mnenje dveh domov. [66] Eno izmed obrazloženih mnenj v zvezi s tem dokumentom Komisije se je nanašalo tudi na COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 in COM(2013) 31. [67] Kot je navedeno zgoraj, se je to obrazloženo mnenje švedskega Riksdag nanašalo na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 in COM(2013) 31 – četrti železniški paket. [68] Eno izmed obrazloženih mnenj v zvezi s tem dokumentom Komisije se je nanašalo tudi na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 in COM(2013) 30. [69] Kot je navedeno zgoraj, se je to obrazloženo mnenje švedskega Riksdag nanašalo na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 in COM(2013) 31 – četrti železniški paket. [70] Od katerih sta eno skupaj izdala dva španska domova – to se je štelo kot eno obrazloženo mnenje dveh domov. [71] Obrazložena mnenja v zvezi s tem dokumentom Komisije so se nanašala tudi na COM(2012) 614. [72] Kot je navedeno zgoraj, se je to obrazloženo mnenje češkega Poslanecká sněmovna nanašalo na COM(2012) 614 in COM(2012) 615. [73] Kot je navedeno zgoraj, se je to obrazloženo mnenje britanskega House of Lords nanašalo na COM(2012) 614 in COM(2012) 615. [74] Obrazloženo mnenje v zvezi s tem dokumentom Komisije se je nanašalo tudi na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 in COM(2013) 31. [75] Kot je navedeno zgoraj, se je to obrazloženo mnenje švedskega Riksdag nanašalo na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 in COM(2013) 31 – četrti železniški paket. [76] Od katerih sta eno skupaj izdala dva španska domova – to se je štelo kot eno obrazloženo mnenje dveh domov. [77] Obrazložena mnenja v zvezi s tem dokumentom Komisije so se nanašala tudi na COM(2013) 619. [78] To obrazloženo mnenje britanskega House of Commons se je nanašalo na COM(2012) 618 in COM(2012) 619. [79] To obrazloženo mnenje britanskega House of Lords se je nanašalo na COM(2012) 618 in COM(2012) 619. [80] Obrazložena mnenja v zvezi s tem dokumentom Komisije so se nanašala tudi na COM(2013) 618. [81] Kot je navedeno zgoraj, se je to obrazloženo mnenje britanskega House of Commons nanašalo na COM(2012) 618 in COM(2012) 619. [82] Kot je navedeno zgoraj, se je to obrazloženo mnenje britanskega House of Lords nanašalo na COM(2012) 618 in COM(2012) 619. [83] To obrazloženo mnenje sta skupaj izdala dva španska domova – to se je štelo kot eno obrazloženo mnenje dveh domov. [84] Eno izmed obrazloženih mnenj v zvezi s tem dokumentom Komisije se je nanašalo tudi na JOIN(2013) 1. [85] To obrazloženo mnenje sta skupaj izdala dva španska domova – to se je štelo kot eno obrazloženo mnenje dveh domov. [86] Nekatera obrazložena mnenja se nanašajo na več kot en dokument, zato tabela prikazuje število obrazloženih mnenj, izdanih za vsak posamezni dokument. Da bi lahko prikazali tudi število obrazloženih mnenj, ki jih je prejela Komisija, se dodatno število obrazloženih mnenj, ki zadevajo več kot en dokument, odšteje. [87] To zadeva zgoraj navedena obrazloženo mnenje luksemburškega Chambre des Députés, ki se nanaša na COM(2013) 28 in COM(2013) 29, obrazloženo mnenje švedskega Riksdag, ki se nanaša na COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 in COM(2013) 31 – četrti železniški paket, obrazloženo mnenje nizozemskega Eerste Kamer, ki se nanaša na COM(2013) 28 in COM(2013) 29, obrazloženo mnenje nizozemskega Tweede Kamer, ki se nanaša na COM(2013) 28 in COM(2013) 29, obrazloženo mnenje češkega Poslanecká sněmovna, ki se nanaša na COM(2012) 614 in COM(2012) 615, obrazloženo mnenje britanskega House of Lords, ki se nanaša na COM(2012) 614 in COM(2012) 615, obrazloženo mnenje britanskega House of Commons, ki se nanaša na COM(2012) 618 in COM(2012) 619, in obrazloženo mnenje britanskega House of Lords, ki se nanaša na COM(2012) 618 in COM(2012) 619.