GLOSAR

Dosladkanje : Postopek dodajanja sladkorja nefermentiranemu grozdnemu moštu zaradi povečanja vsebnosti alkohola po fermentaciji.

Naložbeni ukrep : Podpora za materialne ali nematerialne naložbe v predelovalne obrate, vinarsko infrastrukturo in trženje vina, ki izboljšujejo splošno uspešnost podjetja in se nanašajo na enega ali več naslednjih dejavnikov: (a) proizvodnjo ali trženje proizvodov iz Priloge XIb Uredbe (ES) št. 1234/2007; (b) razvoj novih proizvodov, postopkov in tehnologij, povezanih s proizvodi iz Priloge XIb.

Obogatitev : Povečanje naravnega volumenskega deleža alkohola v svežem grozdju, v grozdnem moštu ali vinu, ki še fermentira, z dodajanjem saharoze, zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta ali z delnim zgoščevanjem.

Pravice do posaditve : V EU je saditev sort vinske trte prepovedana, razen če zanjo obstajajo pravice do posaditve – v hektarih odobrena pravica, v skladu s katero vinogradnik lahko posadi trte. Te pravice so lahko (i) posameznikova pravica do ponovne posaditve, ki se pridelovalcu odobri po izkrčitvi obstoječega vinograda, ali (ii) pravica do nove posaditve in pravica iz nacionalne ali regionalne rezerve, ki jo upravljajo države članice, in še ni bila dodeljena posameznim vinogradnikom. Dodatne zahteve sistema pravic do posaditve so navedene v členu od 85f do 85n Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Preglednica obsega vinogradniških površin : Podatkovna zbirka s podatki o pridelovalni zmogljivosti posameznih držav članic.

Premija za izkrčitev : Podpora vinogradnikom za trajno odstranitev vseh trt s parcele ali gospodarstva.

Promocijski ukrep : Podpora za ukrepe obveščanja ali promocijske ukrepe za vina Skupnosti. Promocijski ukrep se nanaša na vina z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo ali vina z označbo sorte vinske trte. Ta ukrep lahko sestavljajo samo: (a) odnosi z javnostmi, promocijski ali oglaševalski ukrepi, (b) udeležba na prireditvah, sejmih ali razstavah mednarodnega pomena, (c) obveščevalne kampanje, (d) študije novih trgov, potrebne za povečanje prodaje in (e) študije za oceno rezultatov promocijskih ukrepov in ukrepov obveščanja. Prispevek Skupnosti k promocijskim dejavnostim ne sme preseči 50 % upravičenih odhodkov.

Shema enotnega plačila (SEP) : Shema pomoči, ki je nadomestila večino predhodnih neposrednih plačil pomoči in v kateri pomoč ni povezana z obveznostjo proizvajanja. Namesto tega morajo kmetje za izplačilo celotne pomoči vsa svoja zemljišča ohranjati v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC) ter upoštevati predpisane zahteve ravnanja (PZR) – zahteva po navzkrižni skladnosti.

Ukrep krizne destilacije : Do 31. julija 2012 podpora za prostovoljno ali obvezno destilacijo presežka vina, za katero se odločijo države članice v utemeljenih kriznih primerih zaradi zmanjšanja ali odprave presežka s hkratnim zagotavljanjem neprekinjenosti dobave med trgatvami.

Ukrep prestrukturiranja in preusmeritve za vinograde : Podpora za prestrukturiranje vinogradov in preusmeritev v drugo panogo lahko vključuje eno ali več naslednjih dejavnosti: (a) spremembo sorte, vključno s precepljanjem, (b) spremembo lokacije vinogradov, (c) izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov. Običajna obnova vinogradov, ki se jim je iztekla naravna življenjska doba, se ne razume kot dejavnost prestrukturiranja ali preusmeritve. Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev se lahko izvaja samo kot: (a) nadomestilo proizvajalcem za izgubo dohodka zaradi izvajanja tega ukrepa, (b) prispevek za stroške prestrukturiranja in preusmeritve.

Ukrep vzajemnih skladov : Vzajemni skladi zagotavljajo pomoč proizvajalcem, ki se želijo zavarovati pred tržnimi nihanji. Podpora Skupnosti za ustanovitev vzajemnih skladov se lahko odobri v obliki začasne in degresivne pomoči za pokritje upravnih stroškov skladov.

Ukrep za destilacijo pitnega alkohola : Podpora proizvajalcem kot pomoč na hektar do 31. julija 2012 za vino, ki se destilira v pitni alkohol.

Ukrep za destilacijo stranskih proizvodov : Podpora za prostovoljno ali obvezno destilacijo stranskih proizvodov pri proizvodnji vina (grozdne tropine in vinske droži), ki se je izvajala v skladu s pogoji iz točke D Priloge XVb k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

Ukrep za zavarovanje letine : Podpora, namenjena zaščiti dohodka proizvajalcev, zmanjšanega zaradi naravnih katastrof, neugodnih vremenskih razmer, bolezni ali napadov škodljivcev.

Ukrep zelene trgatve : Zelena trgatev pomeni popolno uničenje ali odstranitev grozdov v nezrelem stanju in s tem zmanjšanje pridelka na ustrezni površini na nič. Podpora za zeleno trgatev se lahko odobri kot nadomestilo v pavšalnem znesku na hektar, ki ga določi država članica.

Uporaba zgoščenega grozdnega mošta : Podpora, ki se do 31. julija 2012 dodeljuje proizvajalcem vina, ki uporabljajo zgoščeni grozdni mošt, vključno z rektificiranim zgoščenim grozdnim moštom, za povečanje naravne vsebnosti alkohola proizvodov v skladu s pogoji iz Priloge XVa Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007.

Uporabna proizvodnja : Proizvodnja mošta za predelavo vina, enakovredna skupni proizvodnji, ki ji odštejemo proizvodnjo za drugo uporabo kot za vino, zlasti mošt, namenjen samo za grozdni sok, in izgube zaradi izhlapevanja.

Vinsko leto : Proizvodno leto za vinske proizvode (opisano v delu XII Priloge I Uredbe (ES) št. 1234/2007). Začne se 1. avgusta posameznega leta in se konča 31. julija naslednjega leta.

Zgoščeni grozdni mošt : Zgoščeni grozdni mošt je nekarameliziran grozdni mošt, pridobljen z delnim izparevanjem grozdnega mošta s katero koli dovoljeno metodo, razen z neposrednim segrevanjem.

Zgoščeni mošt (rektificiran) : Rektificirani zgoščeni grozdni mošt je tekoč nekarameliziran proizvod, pridobljen z delnim izparevanjem grozdnega mošta s katero koli dovoljeno metodo, razen z neposrednim segrevanjem, in obdelan z dovoljeno metodo razkisanja in odstranjevanja drugih sestavin, razen sladkorja.

KRATICE

EKJS : Evropski kmetijski jamstveni sklad

EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

EU-27 : 27 držav članic Evropske unije

ha : hektar

hl : hektoliter

SEP : shema enotnega plačila

SKP : skupna kmetijska politika

SUT : skupna ureditev trga

POVZETEK

I. Evropska unija (EU) je največja svetovna proizvajalka vina. V EU je bilo v vinskem letu 2007/2008 na 3,5 milijona ha vinogradov proizvedenih 160 milijonov hl vina, kar je približno 60 % svetovne proizvodnje. Proizvodnja vina po ocenah dosega približno 5 % kmetijske proizvodnje EU. Francija, Španija in Italija so države članice, ki proizvedejo največ vina.

II. Svet je leta 2008 uvedel reformo skupne ureditve trga z vinom, s katero naj bi se predvsem izboljšala konkurenčnost proizvajalcev vina v EU in doseglo ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem v vinarskem sektorju ob upoštevanje dolgoletnega strukturnega presežka ponudbe in padajočega povpraševanja. Glavni finančni instrumenti te reforme so vključevali začasno shemo izkrčitve vinogradov in vzpostavitev nacionalnih programov podpore: poseben proračun, dan na voljo državam članicam, ki lahko izberejo svojim razmeram najbolje prilagojene ukrepe (izmed 11 razpoložljivih ukrepov).

III. Glavni cilj revizije je bil oceniti do zdaj dosežen napredek pri enem glavnih ciljev reforme: izboljšanje ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem. Revizija je bila osredotočena na ukrepe "izkrčitve" ter "prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov", ki sta največji področji porabe.

IV. Zaradi splošnega (v EU-27) dolgoletnega strukturnega presežka in zmanjšanja mednarodne konkurenčnosti so bila z reformo razvita ali preoblikovana orodja za reševanje glavnih problemov na trgu z vinom. Zaenkrat je še prezgodaj za ocenjevanje uspešnosti ukrepov, razen ukrepov za izkrčitev in prestrukturiranje, ki so bili uvedeni z vzpostavitvijo nacionalnih ovojnic, pri katerih se upošteva raznolikost razmer na trgih posameznih držav članic.

V. Za ukrep izkrčitve, ki je bil pomembno orodje za doseganje ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem, kar naj bi dosegel z odpravo ali vsaj znatnim zmanjšanjem tržnega neravnovesja, je bilo med revizijo ugotovljeno, da so bile stopnje pomoči v prvih dveh letih sheme določene previsoko. Povpraševanje po ukrepu je vsako leto preseglo načrtovane vrednosti, tudi ko so tretje leto stopnje ostale na predhodnih ravneh. Sodišče meni, da bi bila lahko v teh okoliščinah shema bolj učinkovita, ker je verjetno, da bi majhno zvišanje ali celo ohranjanje stopenj pomoči na njihovih predhodnih ravneh omogočilo doseganje boljših rezultatov z razpoložljivimi viri ali enakih rezultatov z manj viri.

VI. Vendar se količina ni zmanjšala, kot je bilo pričakovano, predvsem zato, ker drugi ukrepi niso imeli predvidenega učinka. Cilj izkrčitve 175000 ha vinogradov ni zadostoval za popravo obstoječega tržnega neravnovesja. Temeljil je na merilih, ki se niso uresničila, kot na primer prenehanje obogatitve s saharozo, in učinku drugih ukrepov, kot sta zelena trgatev in promocija.

VII. Z ukrepom prestrukturiranja in preusmeritve, ki je zdaj na voljo državam članicam kot del nacionalnih ovojnic, je bil dosežen velik učinek za velike površine vinogradov po Evropi. Ukrep lajša in s tem pospešuje postopek kvalitativne prilagoditve ponudbe povpraševanju ter modernizacijo in racionalizacijo vinogradov. Vendar so se države članice pri izvajanju ukrepa odločile za prožnost, ki jim je bila ponujena, in izbrale širok razpon dejavnosti in zelo različne stopnje pomoči. Poleg tega je povečanje pridelka zaradi prestrukturiranja, ki ni imelo nobenega opaznega učinka na celotno porabo, deloma izničilo učinke izkrčitve v Španiji in Italiji.

VIII. Kljub večinoma obsežnim in poglobljenim pripravam Komisije se nekateri njeni prvotni predlogi niso uresničili, načrtovana liberalizacija pravic do posaditve pa ni bila dovolj raziskana.

IX. Sodišče na podlagi teh opažanj priporoča:

- naj Komisija na podlagi posodobljenih podatkov pripravi oceno ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem v vinarskem sektorju, vključno z načrtovano liberalizacijo pravic do zasaditve, ter na podlagi te ocene odloči, ali so potrebni dodatni ukrepi za obravnavo morebitnega neravnovesja;

- če bi se zdelo, da je potrebno dodatno krčenje, naj se vzpostavijo dodatna merila za upravičenost, povezana z vinogradom in ne samo z vinogradnikom, da ne bo prihajalo do krčenja moderniziranih vinogradov;

- zaradi širokega razpona dejavnosti, ki so jih države članice opredelile pri izvajanju ukrepa prestrukturiranja, naj Komisija natančneje opredeli upravičene dejavnosti prestrukturiranja, zlasti tiste, ki so dovoljene pri naslovu "izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov" v uredbi;

- naj Komisija zahteva, da države članice vsaj na osnovi vzorcev zagotovijo, da subvencija EU ne presega upravičenega deleža dejanskih stroškov, da se prepreči izplačilo prekomernega nadomestila, kadar plačila upravičencem temeljijo na pavšalnih zneskih na hektar;

- medtem ko EU po eni strani financira ukrep krčenja zaradi zmanjšanja presežka proizvedenega vina, po drugi strani ukrep prestrukturiranja in preusmeritve povzroča večji vinogradniški donos in s tem povečanje količine proizvodov, kar brez zagotovitve novih trgov deluje v nasprotju s ciljem doseganja ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem. Komisija naj zato zagotovi ustrezno kombinacijo politik za reševanje teh nasprotij;

- v zvezi s statističnimi podatki naj Komisija opredeli ključne kazalnike uspešnosti, ki se nanašajo na cilje reforme in bi lahko zagotovili pravočasno merjenje njenega uspeha.

UVOD

OPIS PODROČJA REVIZIJE

1. Evropska unija je največja svetovna proizvajalka vina. V EU je bilo v vinskem letu 2007/2008 na 3,5 milijona ha vinogradov proizvedenih 160 milijonov hl vina [1]. To je približno 60 % svetovne proizvodnje vina in približno 5 % kmetijske proizvodnje EU. Francija, Španija in Italija so države članice, ki proizvedejo največ vina.

DIAGRAM 1

OBRANA POVRŠINA VINOGRADOV IN UPORABNA PROIZVODNJA VINA (POVPREČJE OD VINSKEGA LETA 2003/2004 DO VINSKEGA LETA 2007/2008) [2]

+++++ TIFF +++++

Vir: Eurostat, preskrbovalna bilanca in letni statistični podatki za proizvode iz pridelkov.

2. Skupna ureditev trga (SUT) z vinom je bila vzpostavljena leta 1962. Takrat je obstajalo le malo zakonodajnih instrumentov za urejanje trga z vinom. Nato je SUT podpirala proizvodnjo s skoraj zajamčeno prodajo z intervencijskimi ukrepi, kot so destilacija in izvozna nadomestila, ki so povzročili strukturni presežek. Leta 1976 so bile prepovedane nove posaditve in uvedena obveznost destilacije presežne proizvodnje, proti koncu 1980-ih let pa so bile povišane finančne spodbude za izkrčitev vinogradov. Z reformo SUT za vino leta 1999 naj bi se doseglo boljše ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu s financiranjem prestrukturiranja velikega dela skupne površine vinogradov v EU in okrepitvijo intervencijskih ukrepov, kot so izvozna nadomestila in podpora za destilacijo in skladiščenje. Ne glede na okrepljene intervencijske ukrepe ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem ni bilo doseženo, saj so ti ukrepi dejansko ohranjali subvencionirane trge za presežek vina.

PREGLED VINARSKEGA SEKTORJA V EU V ČASU REFORME

3. Ta strukturni presežek proizvodnje je v zadnjih desetletjih stalna značilnost evropskega trga z vinom in je bil v okviru različnih reform SUT večkrat omenjen kot ključen problem. Nakopičene zaloge vina so bile leta 2005, ko je Komisija začela pripravljati zadnjo reformo SUT, enakovredne enoletni proizvodnji, strukturni presežek pa je bil ocenjen na približno 14,5 milijona hl [3], kar je 8,5 % skupne proizvodnje. Po ocenah Komisije se je ta presežek s subvencionirano shemo za destilacijo pitnega alkohola povečal še za 4 milijone hl na 18,5 milijona hl. Ta presežek ponudbe nad povpraševanjem je povzročil pritisk na zmanjševanje cen vina pri proizvajalcih.

4. Splošna poraba vina v EU se je v 20 letih pred letom 2009 zmanjšala. Do tega je prišlo predvsem zaradi pomembnega zmanjšanja porabe v državah članicah, ki so največje proizvajalke vina (Diagram 2). Medtem ko se je v nekaterih državah članicah poraba vina povečala, je to povečano povpraševanje večinoma pokril uvoz, katerega raven se je do leta 2007 večala, od takrat pa je ustaljena (Diagram 3), kar kaže na splošno zmanjšanje konkurenčnosti evropske proizvodnje vina. Kot je Komisija navedla leta 2006, rast porabe vina v državah članicah, ki ne proizvajajo vina, ni koristila prodaji vin iz EU, saj so dodatne porabljene količine skoraj v celoti ustrezale povečanju porabe vin, uvoženih iz tretjih držav. Izvoz se je v času reforme povečal, vendar manj kot uvoz.

DIAGRAM 2

PORABA VINA NA PREBIVALCA V IZBRANIH DRŽAVAH ČLANICAH

+++++ TIFF +++++

1 Podatki za vinsko leto 2010/2011 so začasni.

Vir: Eurostat, preskrbovalna bilanca za vino.

DIAGRAM 3

TRGOVINA Z VINOM ZUNAJ EU

+++++ TIFF +++++

1 Podatki za vinsko leto 2010/2011 so začasni.

Vir: Eurostat, preskrbovalna bilanca za vino.

5. Zadnje posebno poročilo Sodišča o SUT za vino je bilo objavljeno leta 1987 in je v glavnem zajemalo ukrepe Skupnosti za destilacijo vina. [4] Že takrat je bilo jasno, da ponudba presega povpraševanje zaradi vse večjega pridelka (kar je izničilo ukrepe za zmanjšanje površin, zasajenih z vinsko trto) in padajočega povpraševanja. Sodišče je ugotovilo slabosti v veljavnih predpisih in pri njihovem izvajanju na ravni držav članic ter poleg tega zaključilo, da so ukrepi za destilacijo v resnici prispevali k strukturnemu presežku ponudbe, ker so ustvarili zagotovljen trg s preveč privlačnimi cenami. Pravzaprav je bil glavni učinek ukrepov za destilacijo to, da se je problem strukturnega presežka preselil s trga z vinom na trg z alkoholom. Na negativne učinke ukrepov za destilacijo skupaj z obsežnejšimi problemi nenehnega neravnovesja na trgu z vinom in relativno neuspešnostjo ukrepa izkrčitve (deloma zaradi učinka izničenja, ki so ga imele podporne sheme za ponovno posaditev) je Sodišče opozorilo tudi v letnih poročilih za naslednja proračunska leta [5].

CILJI REFORME

6. Glavni razlog za reformo, ki ga je Komisija navedla v svojem sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu leta 2006 – "Za trajnostni evropski vinski sektor" [6] – je bilo čedalje večje neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem. Kot dodatne razloge je navedla zapletenost takratnega ureditvenega okvira, povečano uporabo krizne destilacije, ki je postala običajna praksa, padajočo porabo, čedalje večjo konkurenco iz tretjih držav, omejeno uspešnost pravic do posaditve pri obvladovanju pridelovalne zmogljivosti in negativne učinke omejitev posaditve pri racionalizaciji strukture gospodarstev.

7. Glede na te probleme so bili cilji reforme [7]:

- oblikovati ureditev za vino, ki deluje po jasnih, preprostih in učinkovitih pravilih, ki uravnotežijo ponudbo in povpraševanje;

- povečati konkurenčnost vinarjev Skupnosti;

- okrepiti sloves kakovostnega vina iz Skupnosti kot najboljšega na svetu;

- povrniti stare trge in pridobiti nove v Skupnosti in drugod po svetu;

OKVIR 1

GLAVNE ZNAČILNOSTI REFORMIRANE SUT

Glavni finančni instrumenti z letnim proračunom v višini 1,4 milijarde EUR so:

prostovoljna izkrčitev vinogradov, omejena na obdobje treh let;

nacionalne finančne ovojnice: za vsako državo članico je na voljo poseben proračun, države pa lahko izberejo svojim razmeram najbolje prilagojene ukrepe (izmed 11 razpoložljivih ukrepov [8]);

razvoj podeželja in varstvo okolja na vinogradniških območjih.

Med druge elemente reforme vinarskega sektorja spadajo:

takojšnja ukinitev intervencijskih ukrepov, kot so izvozna nadomestila in skladiščenje, ter postopna ukinitev drugih intervencijskih ukrepov (npr. krizna destilacija) do leta 2012. Ti drugi ukrepi so vključeni v nacionalne ovojnice;

podaljšanje ureditve pravic do posaditve do konca leta 2015 z možnostjo, da jo države članice podaljšajo do konca leta 2018;

prilagoditev enoloških praks praksam Mednarodne organizacije za trto in vino (OIV);

novi predpisi za razvrstitev vina glede na tri kategorije ("zaščitena označba porekla", "zaščitena geografska označba" in druga vina, vključno s sortnimi vini);

preprostejši predpisi za označevanje;

zahteve po navzkrižni skladnosti (vinogradniki morajo zdaj upoštevati dobre kmetijske in okoljske pogoje iz Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009).

+++++ TIFF +++++

- oblikovati ureditev za vino, ki ohranja najboljše tradicije proizvodnje vina v Skupnosti, utrjuje družbene strukture na številnih podeželskih območjih in

- zagotoviti, da vsa proizvodnja spoštuje okolje.

8. Uredba Sveta (ES) št. 479/2008 o novi SUT za vino je začela veljati 1. avgusta 2008 in zagotovila splošni okvir za reformo vinarskega sektorja. Ta uredba [9] je bila avgusta 2009 razveljavljena in SUT za vino je bila vključena v enotno SUT, vzpostavljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007.

+++++ TIFF +++++

CILJ IN OBSEG REVIZIJE TER REVIZIJSKI PRISTOP

9. Osnovni cilj revizije je bil oceniti doslej dosežen napredek predvsem glede enega glavnih ciljev reforme: izboljšanja ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem. Revizija je bila osredotočena na ukrepa "izkrčitve" ter "prestrukturiranja in preusmeritve", ker sta največji področji porabe in ker sta odločilna za doseganje cilja izboljšanja ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem. Ukrep izkrčitve je zasnovan za zmanjšanje ponudbe, eden od ciljev ukrepa prestrukturiranja in preusmeritve pa je prilagoditev ponudbe povpraševanju. Čeprav je bila na splošno pregledana zasnova drugih ukrepov, pri reviziji ni bila ocenjena njihova uspešnost, saj se izvajajo šele od leta 2009. V času izvajanja revizije bi bila taka ocena prenagljena.

10. Sodišče je izvedlo revizijske obiske v Nemčiji, Španiji, Franciji, Italiji in Romuniji ter na Komisiji, kjer je opravilo pogovore z uradniki, odgovornimi za pripravo reforme, njeno izvajanje in spremljanje. V izbranih državah članicah je revizija vključevala pregled in analizo nacionalne zakonodaje, statističnih podatkov in notranjih postopkov na osnovi vzorca transakcij ter revizije na kraju samem pri upravičencih – vinogradnikih. Vzorec pregledanih transakcij je bil izbran za porabo v proračunskem letu 2009 [10], ki je bilo prvo leto izvajanja reforme.

+++++ TIFF +++++

OPAŽANJA

ZASNOVA REFORME

KOMISIJA JE NA SPLOŠNO OPRAVILA OBSEŽEN PREGLED

11. Komisija je med pripravo reforme opravila obsežen pregled vinarskega sektorja. Med letoma 2005 in 2008 je opravila naknadno oceno predhodne ureditve, se posvetovala z zainteresiranimi stranmi, opravila oceno učinka in raziskala posebnosti vinarskega sektorja.

OKVIR 2

UPORABA "KRIZNE DESTILACIJE" IN "SKLADIŠČENJA", DESTILIRANA KOLIČINA IN ODHODKI EU V OBDOBJU 2000–2008

Uporaba krizne destilacije | | Skladiščenje vina in grozdnega mošta |

vinsko leto | destilirana količina (v hl) | odhodki (EUR) | | proračunsko leto | odhodki (EUR) |

2000/01 | 5923000 | 120400000 | | 2001 | 61706018 |

2001/02 | 6679000 | 165160000 | | 2002 | 68534023 |

2002/03 | – | – | | 2003 | 53182036 |

2003/04 | – | – | | 2004 | 50206010 |

2004/05 | 7058000 | 175053000 | | 2005 | 69571712 |

2005/06 | 4880000 | 120300000 | | 2006 | 90332117 |

2006/07 | – | – | | 2007 | 85452311 |

2007/08 | – | – | | 2008 | 73821269 |

Skupaj | 24540000 | 580913000 | | Skupaj | 552805497 |

Vir: Evropska komisija, GD za kmetijstvo in razvoj podeželja. | | Vir: Evropska komisija, splošni proračun. |

12. Poleg ukrepov izkrčitve in prestrukturiranja, ki so v nadaljevanju podrobno obravnavani, je reforma vključevala tudi naslednje pomembne elemente:

(a) uvedbo nacionalnih ovojnic, zaradi česar so države članice glede na raznolikost vinarskega sektorja [11] lahko izbrale ukrepe, ki so bili najbolje prilagojeni njihovim razmeram, vključno z omenjenimi ukrepi prestrukturiranja, saj je vino zelo raznolik proizvod: raznolikost proizvodov je velika, razmere na trgih držav članic pa različne. Prilagodljive nacionalne ovojnice so lahko primeren odziv na te raznolike razmere na nacionalnih trgih;

(b) postopna ukinitev intervencijskih ukrepov, kot sta skladiščenje in destilacija, ki so se uporabljali sistematično, kot je prikazano v okviru 2, je zasnovana za odpravo alternativnih netržnih rešitev za proizvodnjo vina.

ENE OD POMEMBNIH ZADEV KOMISIJA NI DOVOLJ TEMELJITO RAZISKALA

KONEC UREDITVE PRAVIC DO POSADITVE

13. Eden ključnih elementov SUT za vino je ureditev pravic do posaditve, ki velja od leta 1976 in močno omejuje posaditev novih vinogradov. Čeprav je bila v okviru SUT iz leta 1999 načrtovana ukinitev te ureditve leta 2010, je bila z reformo iz leta 2008 ureditev ohranjena do konca leta 2015 in države članice jo lahko na svojem celotnem ozemlju ali na njegovem delu izvajajo še do konca leta 2018. [12]

14. Komisija je v internih zapisnikih analizirala učinek ukinitve pravic do posaditve in zaključila, da ne obstaja tveganje povečanja posaditve po odpravi ureditve pravic do posaditve, saj naj bi po ukinitvi podpornih mehanizmov proizvajalci sadili trte, samo če si bodo zagotovili trg. Vendar Komisija ni izvedla temeljite ocene učinka morebitnih posledic – tveganj in priložnosti –, ki bi jih imelo podaljšanje ureditve pravic do posaditve. [13]

NEKATERI PRVOTNI PREDLOGI KOMISIJE NISO BILI SPREJETI

SHEMA ZA DESTILACIJO PITNEGA ALKOHOLA

15. Starejše različice SUT so vključevale podporo za vino, destilirano v pitni alkohol, ki se lahko uporablja pri pijačah, kot sta portsko vino ali vinjak. Ta podpora je bila izračunana na podlagi količine dejansko destiliranega vina. Komisija je med pripravo najnovejše SUT obravnavala tako zmanjšanje pomoči za destilacijo kot tudi njeno ukinitev. Razlog za to je bil pomislek, da so bile prejšnje stopnje pomoči za destilacijo preveč privlačne v primerjavi s cenami vina na trgu ter so tako spodbujale proizvodnjo vina slabe kakovosti in ovirale prestrukturiranje sektorja. Na koncu se je Svet odločil ohraniti shemo za omejeno štiriletno prehodno obdobje, vendar kot pomoč na hektar (neodvisno od količine destiliranega vina), ki se plača proizvajalcem, katerih proizvodnja se uporabi za vinske destilate. Ta odločitev ima sicer pozitiven kratkoročen učinek na ravnovesje na trgu z vinom, vendar ne obravnava negativnih učinkov sheme.

OBOGATITEV

16. V letih z neugodnim vremenom je obogatitev lahko nujna za proizvodnjo vina z zahtevano vsebnostjo alkohola. V Evropi se z zgoščenim moštom ali rektificiranim zgoščenim moštom obogati v povprečju 27 milijonov hl vina letno, s saharozo pa 28 milijonov hl (ta proces se imenuje tudi dosladkanje). Skupna količina 55 milijonov hl ustreza 30 % skupne proizvodnje vina v EU. Za tako obsežno obogatitev se porabi 5 milijonov hl mošta in 90000 ton saharoze.

17. Komisija je najprej predlagala ukinitev pomoči za uporabo zgoščenega mošta in prepoved uporabe saharoze. Prehod od obogatitve s sladkorjem na obogatitev z rektificiranim zgoščenim moštom naj ne bi pomenila pomembnih tehničnih težav, povečala pa bi stroške proizvodnje, na primer stroške prevoza rektificiranega zgoščenega mošta. Komisija je pričakovala, da se bo s tem letno prihranilo 130 milijonov EUR in doseglo ravnovesje na trgu (4,4 milijona hl z nadomestitvijo saharoze z rektificiranim zgoščenim moštom). Vendar so nekatere države članice temu močno nasprotovale, saj bi to po njihovem mnenju negativno vplivalo na konkurenčnost proizvajalcev in v regijah brez strukturnega presežka izsililo spremembe v tradicionalnih postopkih. Svet se je odločil ukiniti pomoč za uporabo zgoščenega mošta od leta 2012/2013 naprej, uporaba saharoze pa je v nekaterih regijah še vedno dovoljena (kakor je določeno v Prilogi XVa Uredbe (ES) št. 1234/2007). Tako teoretično zmanjšanje v višini 4,4 milijona hl ni moglo biti doseženo.

SKROMNI UKREPI ZA OBRAVNAVO KRATKOROČNEGA NIHANJA PROIZVODNJE

18. Iz zgodovinskih evidenc je razvidno, da se skupna proizvodnja vina med zaporednima letoma lahko razlikuje za več kot 15 %. [14] Z reformo so bili ti mehanizmi za podporo trgu (skladiščenje, destilacija ali izvozna nadomestila), ki so pomagali proizvajalcem vina pri reševanju problema različnih ravni proizvodnje, ukinjeni. Ukrepa, ki sta bila uvedena z reformo za zmanjšanje negativnih učinkov tega nihanja (zelena trgatev in vzajemni skladi), sta se do sedaj izvajala le v nekaterih državah ali pa v majhnem obsegu. [15] Zelena trgatev, ki je ukrep z največjim potencialom za obravnavo nihanja pridelka, ima to slabost, da je omejena na obdobje med junijem in julijem [16], ko vinogradniki še ne vedo točno, kakšen bo tisto leto pridelek. Zato ta novi ukrep še ni mogel imeti večjega učinka na ravnovesje v vinarskem sektorju.

UČINEK UKREPOV IZKRČITVE IN PRESTRUKTURIRANJA VINOGRADOV

SHEMA ZA IZKRČITEV VINOGRADOV

PRIMEREN INSTRUMENT

19. Prehodna shema za izkrčitev je pomembna značilnost reformirane SUT, zasnovane za zagotavljanje hitrega in stalnega odziva na strukturni presežek z zmanjšanjem proizvodnje. V bistvu zagotavlja nadomestilo vinogradnikom, ki se odločijo, da bodo za vedno izkrčili svoje trse in izgubili ustrezne pravice do posaditve. Shema za izkrčitev je zaradi podpore popolni odstraniti vinogradov uspešnejši instrument za obravnavo strukturnega presežka vina kot prejšnji intervencijski ukrepi, npr. skladiščenje in ukrepi za destilacijo, ki so samo začasno rešili strukturni problem. Zato je uspešnost sheme za izkrčitev bistvena za doseganje strukturnega ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem na trgu z vinom.

20. Podobna shema je sicer že obstajala v prejšnji različici SUT ("premija za opustitev"), vendar je bil obseg ukrepa povečan, zlasti ker je bila ukinjena možnost odločitve držav članic, ali bodo ta ukrep na svojem ozemlju uporabljale ali ne. Dostop vinogradnikov do tega ukrepa je bil med letoma 1996 in 2008 odvisen od nacionalnih predpisov, zato je dejansko izkrčena površina v tem obdobju v večini držav članic nepomembna. [17] Po zadnji reformi pa lahko vsak vinogradnik sam zaprosi za ukrep, zato se ukrep lahko uporablja za vse vinograde v EU. [18]

21. V Uredbi (ES) št. 479/2008 je razpoložljiv proračun za ukrep izkrčitve znašal 1074 milijonov EUR, ki naj bi se v triletnem obdobju izvajanja porabil na naslednji način:

(v milijonih EUR) |

Vinsko leto | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | Skupaj |

Razpoložljiv proračun | 464 | 334 | 276 | 1074 |

PREVISOKO DOLOČENE STOPNJE POMOČI IN POVPRAŠEVANJE PO UKREPU SO PRESEGLI NAČRTOVANO VREDNOST, TUDI KADAR SE STOPNJA POMOČI NI SPREMENILA

22. Komisija se je brez jasne utemeljitve odločila povečati stopnjo pomoči za 20 % v prvem od 3 let uporabe sheme in za 10 % v drugem letu, za tretje in zadnje leto pa so bile ohranjene prejšnje stopnje. [19] To je temeljilo na predpostavki, da bi morale premije pokriti vsaj petletno maržo vinogradnikov. Vendar so površine iz preglednice obsega vinogradniških površin v EU, na katerih je bil opravljen velik del izkrčitve [20], to merilo izpolnjevale že pred reformo. Po ocenah Sodišča so ta povečanja stopenj pomoči EKJS stala približno 100 milijonov EUR ali 10 % skupnih stroškov sheme za izkrčitev.

23. Ko je bila leta 2008 izvedena reforma SUT, se je zaradi skupnega učinka višjih stopenj pomoči in v glavnem neomejenega dostopa pomembno povečalo povpraševanje po tem ukrepu v mnogih državah članicah, ki proizvajajo vino, in s tem preseglo razpoložljiva sredstva za vsako od treh let trajanja ukrepa. Komisija je zato morala omejiti sprejetje zahtevkov v vsaki državi članici na določen odstotek denarnega zneska prejetih zahtevkov. Splošno stanje je prikazano v tabeli 1:

24. Ker je povpraševanje po ukrepu izkrčitve v treh letih njegovega trajanja močno preseglo razpoložljiva sredstva, je bila treba določiti prioritete, saj je bilo pri predpisanih stopnjah pomoči veliko več vinogradnikov pripravljenih izkrčiti svoje vinograde, kot pa jih je dejansko lahko izkoristilo shemo. To se je zgodilo celo v tretjem in zadnjem letu trajanja ukrepa, ko so bile stopnje pomoči enake tistim, ki so veljale pred reformo. Zato se postavlja vprašanje ustreznosti obsega povečanja stopenj pomoči in s tem učinkovitosti ukrepa: veliko povpraševanje po ukrepu kaže, da bi lahko enako velike površine izkrčili z manj viri, z manjšimi povečanji stopenj pomoči ali celo z ohranjanjem stopenj pomoči na predhodni ravni.

TABELA 1

SHEMA ZA IZKRČITEV – POVRŠINE, ZA KATERE SO BILI VLOŽENI ZAHTEVKI, ZA KATERE SO BILI SPREJETI ZAHTEVKI OB UPOŠTEVANJU ODSTOTKA SPREJETJA IN KI SO BILE IZKRČENE

Vir: GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, sporočila držav članic.

Vinsko leto | Površina, za katero je bil vložen zahtevek (v ha) | % sprejetja | Površina, za katero so bili sprejeti zahtevki (v ha) | Izkrčena površina (v ha) | % izkrčitve |

2008/09 | 159949 | 45,9 | 73377 | 68903 | 93,9 |

2009/10 | 108064 | 50,1 | 54182 | 47613 | 87,9 |

2010/11 | 83210 | 59,6 | 49612 | 44033 | 88,8 |

Skupaj | 351223 | 50,4 | 177171 | 160550 | 90,6 |

KOLIČINA SE NI ZMANJŠALA, KOT JE BILO PRIČAKOVANO, PREDVSEM ZATO, KER DRUGI UKREPI NISO IMELI PREDVIDENEGA UČINKA

25. Komisija je ob upoštevanju predlagane ukinitve ukrepov destilacije najprej ocenila, da bo strukturni presežek vina znašal 18,5 milijona hl (glej odstavek 3), in izračunala, da bi bilo za tolikšno zmanjšanje ponudbe treba v petih letih izkrčiti do 400000 ha vinogradov, kar bi stalo 2,4 milijarde EUR. Leta 2007 pa je domnevala, da bodo drugi reformni ukrepi, kot so prepoved saharoze, zelena trgatev, razvoj podeželja, promocija in označevanje, zmanjšali presežek vina za 10 milijonov hl. Zato je bil cilj sheme za izkrčitev spremenjen na 175000 ha s proračunom približno 1,1 milijarde EUR.

26. Vendar se nekatere domneve niso uresničile: prepoved saharoze ni bila vključena v končno besedilo reforme, zelena trgatev in promocija pa sta imeli do sedaj omejen učinek. Sodišče meni tudi, da pričakovano povečanje povpraševanja zaradi promocije, označevanja in razvoja podeželja ni bilo podprto s posameznimi kvantitativnimi dokazi. Ker ni bilo načrtovanih učinkov drugih ukrepov, cilj izkrčitve 175000 ha sam ni zadostoval za reševanje strukturnega presežka, kot ga je ocenila Komisija v času reforme.

27. Čeprav je povpraševanje po ukrepu izkrčitve preseglo 350000 ha (tabela 1), je bil njegov učinek omejen na določen cilj 175000 ha in na koncu je bilo izkrčenih samo 160550 ha. Po oceni Sodišča je shema za izkrčitev obseg vinogradniških površin na koncu zmanjšala za približno 5 %, [21] kar pomeni približno 10,2 milijona hl vina ali 6 % uporabne proizvodnje vina. [22] Kot je prikazano v diagramu 4, so se uporabna proizvodnja vina in zaloge v EU-27 v vinskem letu 2010/2011 rahlo zmanjšale, vendar se je zmanjšala tudi poraba vina. Tudi če bodo taka zmanjšanja proizvodnje in zalog dolgoročna, bodo za reševanje preostalega tržnega neravnovesja potrebna znatna povečanja izvoza.

28. Diagrama 5 in 6 prikazujeta najnovejše razpoložljive podatke o proizvodnji vina do vinskega leta 2011/2012, ki sledi trem vinskim letom izvajanja ukrepa izkrčitve.

DIAGRAM 4

NEDAVEN RAZVOJ UPORABNE PROIZVODNJE, PORABA IN ZALOGE

+++++ TIFF +++++

1 Podatki za vinsko leto 2010/2011 so začasni.

Vir: Eurostat, preskrbovalna bilanca.

DIAGRAMA 5 IN 6

PROIZVODNJA VINA V EU-27

+++++ TIFF +++++

RAZVOJ P ROIZVODNJE VINA V NEKATERIH DRŽAVAH ČLANICAH (VREDNOST IZ VINSKEGA LETA 2008/2009 JE 100)

+++++ TIFF +++++

1 Podatki za vinsko leto 2011/2012 so začasni.

Vir: GD za kmetijstvo in razvoj podeželja

29. Celotna proizvodnja vina v državah EU-27 se je v vinskem letu 2010/2011 zmanjšala, vendar ne v državah članicah, ki so v času prvih dveh kampanj izkrčile največ vinogradov: Španija (68447 ha), Italija (20532 ha) in Francija (16674 ha). Brez novih možnosti prodaje bi lahko povečanje količine pridelka v nekaterih regijah (kot je natančneje opisano v odstavkih 36 in 37) izničilo zmanjšanje proizvodnih zmogljivosti. Proizvodnja vina v državah EU-27 se je v vinskem letu 2010/2011 zmanjšala predvsem zaradi zmanjšanja v Nemčiji in Romuniji, kjer so v prvih dveh letih izvajanja sheme izkrčili 56 ha oz. 185 ha. V vinskem letu 2011/2012 se je proizvodnja vina v primerjavi z letom 2010 povečala. Sodišče meni, da – ob upoštevanju podnebnih razmer – izkrčitev še ni povzročila pričakovanega zmanjšanja proizvodnje vina.

UKREP IZKRČITVE NI BIL USMERJEN V MANJ DONOSNE VINOGRADE

30. Ker je bila pomoč na voljo večini vinogradnikov in ker merila iz člena 85s(5) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajejo prednost vinogradnikom, starejšim od 55 let, ali tistim, ki se odločijo za izkrčitev celotnega kmetijskega gospodarstva, ukrep izkrčitve ni bil nujno usmerjen v manj konkurenčne ali manj donosne vinograde. To je posledica cilja sheme, ki proizvajalcem prepušča odločitev o tem, ali so njihovi vinogradi donosni ali ne [23], kar povzroča tveganje, da se lahko s shemo financira izkrčitev vinogradov, ki so bili prestrukturirani in so načeloma konkurenčni. Sodišče je ugotovilo primere moderniziranih vinogradov, ki so bili kljub temu izkrčeni s sredstvi EU (glej okvir 3). Zato obstaja inherentno nasprotje med shemo za izkrčitev in ukrepi prestrukturiranja, zaradi katerega je poraba pomoči EU neučinkovita.

OKVIR 3

PRIMER MODERNIZIRANEGA VINOGRADA, KI JE BIL IZKRČEN

Eden od vinogradnikov, ki ga je Sodišče obiskalo v Španiji, se je odločil za izkrčitev približno 55 ha velike parcele, na kateri je bila le 11 let prej zasajena rdeča sorta trte (tempranillo) v obliki špalirja [espaldera] – pogoji, ki ustrezajo vzorcu, za katerega je bila pomoč za prestrukturiranje dana na voljo tudi drugim vinogradnikom. EKJS je za to prispeval približno 420000 EUR. To kaže na to, da politika financira prestrukturiranje starejših vinogradov, hkrati pa financira tudi izkrčitev vinogradov, ki so že modernizirani in tržno usmerjeni, ter da je lahko pomoč za izkrčitev neupravičeno privlačna tudi za moderne konkurenčne vinograde.

V NACIONALNIH IZVEDBENIH PRAVILIH SO BILE NAJDENE POMANJKLJIVOSTI

31. Po izkrčitvi za kmete veljajo pogoji navzkrižne skladnosti, kar pomeni, da se njihova premija za krčenje lahko zniža, če še tri leta ne spoštujejo nekaterih zahtev [24] na svojih gospodarstvih. [25] Vendar je v Franciji ta obveznost ukinjena za upravičence, ki v celoti prenehajo s svojo kmetijsko dejavnostjo, ker v takšnih primerih upravičenci ne ustrezajo več opredelitvi "kmeta" iz Uredbe. Vendar takšno razumevanje izničuje glavni cilj, da bi se zagotovilo odgovorno ravnanje z izkrčenimi površinami. Zato po mnenju Sodišče del Uredbe, v katerem je navedeno, da "bi morala biti upravičenost do premije odvisna od tega, ali ravnajo zadevni pridelovalci v skladu z veljavnimi okoljskimi pravili" [26], velja, tudi če kmetje prenehajo s kmetijsko dejavnostjo.

UKREP PRESTRUKTURIRANJA IN PREUSMERITVE V DRUGO PANOGO

POMEMBEN UKREP ZA IZBOLJŠANJE PRILAGAJANJA POVPRAŠEVANJU

32. Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov sta bila temelj SUT za vino od reforme leta 1999. Cilj ukrepa je povečanje konkurenčnosti proizvajalcev vina s plačili nadomestil za izgubo prihodka med preureditvijo vinograda in s prispevkom k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve.

33. Temu ukrepu je bila dodeljena velika količina virov EU, ne samo v absolutnem smislu (4,2 milijarde EUR v obdobju 2001–2010, v povprečju 420 milijonov EUR letno), temveč tudi kot delež skupnih sredstev SUT (približno 32 %). Takšna usmeritev se je nadaljevala po uvedbi zadnje reforme, ker so se države članice še naprej močno osredotočale na ta ukrep, ki je zdaj ena od možnosti v njihovih nacionalnih ovojnicah. S skupnimi stroški v višini približno 326 milijonov EUR v proračunskem letu 2009 je bil glavna izbira vseh držav članic, razen Španije (ki je v proračunskem letu 2009 največji del svoje ovojnice dodelila destilaciji) in drugih držav članic z manjšo proizvodnjo vina, ki so se odločile velik del svojih ovojnic prenesti na SEP [27].

34. Učinek ukrepa je pomemben. V dveh regijah, ki sta največji proizvajalki vina, in sicer v Kastiliji in Manči ter Languedoc-Roussillonu, je bilo v zadnjih desetih letih s podporo sredstev EU prestrukturiranih 16 % oz. 21 % njunih skupnih površin vinogradov. [28]

35. Nekateri dejavniki so ključni za zagotavljanje konkurenčnosti vinograda: sorta trte (ali je prilagojena povpraševanju na trgu ali ne), pridelek (produktivnost) in stroškovna struktura (stroški proizvodnje). Glede na to je ukrep prestrukturiranja, ki vključuje podporo za spremembo sorte [29], spremembo lokacije vinogradov ali izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov, običajno priznan kot orodje za spodbujanje konkurenčnosti [30], saj vinogradnikom omogoča prilagoditev proizvodnje povpraševanju in prinaša izboljšanje produktivnosti in/ali prihranek stroškov [31].

TABELA 2

UČINEK PRESTRUKTURIRANJA V NEKATERIH DRŽAVAH ČLANICAH IN REGIJAH, KI GA JE FINANCIRALA EU

Vir: Podatki, pridobljeni pri Eurostatu (osnovni in letni pregled vinogradov) in obiskanih nacionalnih in regionalnih organih.

| Italija | Španija (Kastilija in Manča) | Francija (Languedoc-Roussillon) | Nemčija |

Skupna površina vinogradov leta 2000 v ha (leta 2002 za Languedoc-Roussillon) | 724860 | 566380 | 295464 | 101541 |

Število prestrukturiranih ha med vinskima letoma 2000/2001 in 2008/2009 | 127177 | 90000 | 63166 | 16016 |

Prestrukturirani % | 18 | 16 | 21 | 16 |

BREZ NOVIH TRGOV LAHKO POVEČAN PRIDELEK PO PRESTRUKTURIRANJU IN PREUSMERITVI DELOMA IZNIČI UČINEK IZKRČITVE

36. Kadar prestrukturiranje povzroči večji donos vinograda, lahko to po drugi strani delno izniči učinek izkrčitve pri zmanjševanju tržnega neravnovesja, razen če se ne zagotovijo nove možnosti prodaje. Do tega je prišlo zlasti zato, ker novi predpisi EU o prestrukturiranju takih povečanj ne prepovedujejo več, kot so jih z reformo leta 1999. [32] Čeprav je treba skupne rezultate najnovejših projektov prestrukturiranja še ugotoviti, se je pridelek v zadnjih dveh desetletjih povečal, zlasti v Španiji, kjer so bili v preteklosti pridelki glede na druge vinorodne regije nizki (glej diagram 7).

37. Analiza registra vinogradov, ki jo je Sodišče opravilo v Kastiliji in Manči, je pokazala, da je povprečen pridelek na prestrukturiranih parcelah za skoraj 60 % presegel pridelek parcel, ki niso bile prestrukturirane (glej diagram 8). V diagramu 9 je prikazano, kako je bil učinek izkrčitve na proizvodnjo vina deloma izničen s povečanjem pridelka v Španiji in Italiji. Če za to povečano proizvodnjo ne bo najden trg, bo problem dolgotrajnega presežka čedalje večji.

DIAGRAM 7

TREND PRIDELKA GROZDJA

+++++ TIFF +++++

Vir: Eurostatovi letni statistični podatki za proizvode iz pridelkov.

DIAGRAM 8

PRIMERJAVA POVPREČNEGA PRIDELKA NA PRESTRUKTURIRANIH IN NEPRESTRUKTURIRANIH PARCELAH V KASTILIJI IN MANČI MED LETOMA 2007 IN 2009

+++++ TIFF +++++

Vir: Register vinogradov, Kastilija in Manča.

DIAGRAM 9

OCENA UČINKA IZKRČITVE IN POVEČANJA PRIDELKA NA PROIZVODNJO VINA V ŠPANIJI, FRANCIJI IN ITALIJI, KI JO JE PRIPRAVILO SODIŠČE

+++++ TIFF +++++

Vir: Ocena Sodišča temelji na Eurostatovih letnih statističnih podatkih za proizvode iz pridelkov in podatkih GD za kmetijstvo in razvoj podeželja.

38. Učinek prestrukturiranja na proizvodnjo se je povečal tudi zato, ker so projekti upravičeni do pomoči, tudi kadar temeljijo na pravicah do posaditve, ki izhajajo iz nacionalne ali regionalne rezerve. Sodišče je ugotovilo, da se v Romuniji z ukrepom prestrukturiranja v resnici financira širitev površine vinogradov, namesto da bi se prenavljala obstoječa gospodarstva, od katerih mnoga niso prilagojena trenutnemu povpraševanju na trgu. Sodišče ocenjuje, da bi se učinek na proizvodnjo lahko povečal za dodatnih 250000 hl oz. 5 % povprečne proizvodnje Romunije v obdobju 2000–2008. [33] To pa spet lahko prispeva k ohranitvi tržnega neravnovesja na evropski ravni, če ne bo poleg povečane proizvodnje prišlo tudi do povečanega splošnega povpraševanja.

PRI PRESTRUKTURIRANJU IN PREUSMERITVAH SO BILE UGOTOVLJENE NEUPRAVIČENE DEJAVNOSTI IN ZELO RAZLIČNI STROŠKI

39. V členu 103q Uredbe (ES) št. 1234/2007 je določeno, da se sme podpora za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov dodeliti le kot nadomestilo proizvajalcem za izgubo dohodka zaradi izvajanja ukrepa in/ali prispevka k dejanskim stroškom prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov, ki ne sme preseči 50 % ali 75 % v konvergenčnih regijah. V uredbi so določene tudi dejavnosti, ki jih zajema ukrep, in sicer sprememba sorte, sprememba lokacije vinogradov in izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov.

OKVIR 4

NEUPRAVIČENE DEJAVNOSTI, FINANCIRANE V OKVIRU UKREPA PRESTRUKTURIRANJA IN PREUSMERITVE, V VINSKEM LETU 2008/2009

Revizijska služba Evropske komisije je na Češkem ugotovila, da so bile v okviru ukrepa prestrukturiranja in preusmeritve financirane dejavnosti za aktivno in pasivno zaščito pred pticami in divjimi živalmi pod pogojem, da je bilo za zaščito vinograda porabljenih vsaj 300 ur.

Komasacija – proces preurejanja zemljiških parcel in njihovega lastništva – je podprta kot dejavnost za razvoj podeželja v skladu s členom 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1689/2005. Sodišče je v Nemčiji ugotovilo, da se dodaten znesek v višini 1500 EUR na ha plačuje kot pomoč za prestrukturiranje, kadar gre za komasacijo.

Sodišče meni, da nobena od navedenih situacij ne bi smela biti upravičena do pomoči v okviru ukrepa prestrukturiranja in preusmeritve za vinograde, saj nista zajeti v običajen obseg ukrepa, določen v členu 103q Uredbe (ES) št. 1234/2007: sprememba sorte, sprememba lokacije vinogradov in izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov.

40. Specifikacija "tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov" je zelo obsežna in državam članicam, ki so v končni fazi odgovorne za izvajanje ukrepa, omogoča precej različno razumevanje. Pomanjkanje dodatnih smernic, zlasti v izvedbeni Uredbi (ES) št. 555/2008, ima dve pomembni posledici za uspešnost in učinkovitost ukrepa:

(a) Države članice so opredelile mnogo različnih dejavnosti, od katerih so nekatere težko primerljive med seboj, druge pa se sploh ne nanašajo na projekte prestrukturiranja; primeri, ki jih je med revizijo ugotovilo Sodišče, pa tudi Komisija, so prikazani v okviru 4.

(b) Ocene držav članic o stroških posameznih dejavnosti in stopnje pomoči EU, izračunane za posamezno dejavnost, se močno razlikujejo. Pri ocenjenih stroških za podobne dejavnosti so bile ugotovljene razlike do 200 %, celo v primerih s podobno gostoto trt na hektar.

41. Obiskane države članice, razen Španija, so za izračun plačil uporabljale pavšalne zneske in ne odstotka dejanskih stroškov upravičenca. Ta postopek je sicer predviden v Uredbi, vendar brez nadaljnjih kontrol plačilnih agencij, ki bi zagotovile, da subvencija EU ne presega predpisane zgornje meje 50 % ali 75 % dejanskih stroškov na individualni ravni, ni nobenega zagotovila, da vinogradnikom niso bila izplačana previsoka nadomestila.

42. Poleg tega je Sodišče ugotovilo posamezne primere (skupni načrti prestrukturiranja v Franciji) nadomestil, ki so bila napačno izplačana za izgubo dohodka vinogradnikom, ki niso na novo zasajali, temveč enostavno krčili svoje vinograde, in prekomernih nadomestil za vinogradnike, ki so krčili in na novo zasajali (izgubljen dohodek za do 6,5 let, kar presega običajno obdobje, v katerem nov vinograd ni produktiven).

43. Nazadnje, Sodišče je v Franciji (v regiji Bordeaux) ugotovilo, da je pogoj za dostop do pomoči za prestrukturiranje vinograda z zaščiteno označbo porekla včlanitev vinogradnika v določen regionalni organ in plačilo dajatve za članstvo, kar pa ne velja za tiste, ki so se odločili za prestrukturiranje brez podpore EU. Po mnenju Sodišča je ta dajatev nedovoljeno znižanje subvencije EU, do katere so ti vinogradniki upravičeni, in posledično takšna obveznost ni skladna s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 [34] niti s členom 96 Uredbe (ES) št. 555/2008, v katerih se zahteva, da se plačila upravičencem izplačajo v celoti.

UPORABA SISTEMA NACIONALNIH OVOJNIC IN KONTROLNIH SISTEMOV NA NACIONALNI RAVNI

NACIONALNE IZBIRE MOČNO OSREDOTOČENE NA PRESTRUKTURIRANJE

44. Možnost držav članic, da izberejo ukrepe, ki so najbolje prilagojeni njihovim lokalnim razmeram, je glavna značilnost reforme SUT za vino. V proračunskih letih 2009 in 2010 (diagram 10) so se države članice odločile, da se bodo močno osredotočile na ukrep prestrukturiranja in preusmeritve, ki sta predstavljala 41 % skupnih odhodkov nacionalnih ovojnic za ti leti (714 milijonov EUR [35] od skupaj 1737 milijonov EUR) in skoraj 27 % skupnega proračuna za SUT za vino.

DIAGRAM 10

NACIONALNI PROGRAMI – DEJANSKI ODHODKI PO UKREPIH V LETIH 2009 IN 2010 IN NAPOVED ZA PETLETNO OBDOBJE 2009–2013

Odhodki v proračunskih letih 2009 in 2010 – nacionalne ovojnice

Napoved za obdobje 2009–2013 – nacionalne ovojnice

+++++ TIFF +++++

Vir: Sporočila držav članic v skladu s Prilogo IV Uredbe (ES) št. 555/2008.

45. Medtem ko prestrukturiranje povečuje konkurenčnost, vse odločitve držav članic pri izvajanju njihovih nacionalnih programov niso bile v skladu s cilji reforme. V sporočilu Komisiji z dne 1. marca 2011 Španija napoveduje, da bo dodelila skoraj 450 milijonov EUR oz. 30 % svoje nacionalne ovojnice za obdobje 2009–2013 SEP enemu od ukrepov iz Uredbe. Vendar je bil v Španiji največji del potrebnih pravic SEP izračunan na podlagi pretekle pomoči za destilacijo pitnega alkohola, s čimer je bila ustvarjena stalna ekonomska prednost za posebno skupino vinogradnikov, katerih proizvodnja je bila destilirana namesto tržena. Za razliko od tistih, ki so se odločili za izkrčitev, ti vinogradniki lahko še naprej ponujajo vino na trgu. Ti odhodki zato delujejo v nasprotju s cilji reforme, saj ne spodbujajo ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem niti izboljšanja tržne konkurenčnosti vinogradnikov.

NACIONALNI KONTROLNI SISTEMI NA SPLOŠNO DOBRO DELUJEJO

46. Sodišče je v izbranih državah članicah (glej odstavek 10) ugotovilo, da kontrolni sistemi za zakonitost in pravilnost transakcij dobro delujejo, kljub temu, da so nekateri elementi uredb za države članice posebej zahtevni.

47. Na primer merjenje površine v skladu s členom 75 Uredbe (ES) št. 555/2008, ki je bistveno za izračun plačil za izkrčitev in prestrukturiranje, zdaj temelji na dejanski površini, porasli s trto, in ne več na skupni velikosti parcel, kar je bilo merilo v preteklosti in je še vedno referenca za identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) in tudi za registre vinogradov. Zato so morale nekatere države članice izvesti novo merjenje parcel na kraju samem in potem za vzdrževanje podatkovnih zbirk opraviti do tri različna merjenja iste parcele.

VENDAR SO BILE NA DOLOČENIH PODROČJIH UGOTOVLJENE SLABOSTI

48. Kljub na splošno pozitivni oceni Sodišča za nacionalne kontrolne sisteme iz odstavka 46, je treba zaradi razmer, opisanih v naslednjem odstavku, pregledati pooblastila državam članicam za upravljanje ukrepov, Komisija pa jih mora dodatno spremljati.

49. Vsi vinogradi brez ustreznih pravic do posaditve so po 1. januarju 2010 protizakoniti in jih je treba izkrčiti na stroške vinogradnika. Kljub tem obveznostim več držav članic priznava obstoj protizakonitih vinogradov na njihovem ozemlju, medtem ko trdijo, da proces obvezne izkrčitve poteka.

VLOGA SPREMLJANJA KOMISIJE: INFORMACIJE SO DOSTOPNE, VENDAR JE ANALIZA OMEJENA

50. V Uredbi (ES) št. 555/2008 so naštete informacije, ki jih morajo posredovati države članice do določenih datumov, da se Komisiji omogoči opravljanje njene vloge spremljanja. Po mnenju Sodišča so zahteve po podatkih natančne. Vendar Sodišče opozarja na pomanjkanje specifičnih kazalnikov uspešnosti, ki bi lahko utemeljili analizo uspešnosti reforme glede na njene cilje. Ti kazalniki, pripravljeni na podlagi pravočasno posredovanih podatkov, bi bili zlasti kazalniki, povezani s povečanjem konkurenčnosti proizvajalcev vina v EU (uvoz, izvoz, cene, količina) in ravnovesjem med ponudbo in povpraševanjem (proizvodnja, poraba, zaloge).

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

ZAKLJUČKI

51. Zaradi dolgoletnega strukturnega presežka in zmanjšanja mednarodne konkurenčnosti v EU so bila z reformo razvita ali preoblikovana orodja za reševanje glavnih problemov na trgu z vinom. To velja zlasti za dolgoletne ukrepe, ki pomenijo največji delež porabe, in sicer izkrčitev, prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov.

52. Priprave Komisije so bile večinoma obsežne in poglobljene, vendar nekateri njeni predlogi niso bili dovolj raziskani. Med temi Sodišče poudarja načrtovano liberalizacijo sistema pravic do posaditve. Poleg tega so cilji za nekatere površine temeljili na merilih, ki se niso uresničila, kot na primer predlog za prenehanje obogatitve s saharozo in učinek dopolnilnih ukrepov, kot sta zelena trgatev in promocija.

53. Shema za izkrčitev je hiter in trajen način zmanjšanja pridelovalne zmogljivosti, zato je ključni del cilja Komisije za zmanjšanje strukturnega presežka. Čeprav je shema povzročila zmanjšanje ponudbe za približno 10,2 milijona hl vina, se je pokazalo, da cilj 175000 ha ni zadosten za odpravo strukturnega presežka, ki je obstajal pred reformo, zlasti ker se domneve, na katerih je temeljil cilj, niso uresničile. Doseganje enega glavnih ciljev reforme bo odvisno od znatnega povečanja izvoza za reševanje preostalega tržnega neravnovesja.

54. Poleg tega je po najnovejši reformi shema za izkrčitev dostopna celotni vinogradniški skupnosti, v preteklosti pa so se države članice lahko odločile omejiti dostop vinogradnikov do nje. Zato in zaradi povečanja ustreznih stopenj pomoči brez jasne utemeljitve Komisije je v večini držav članic, ki proizvajajo vino, prišlo do množičnega povpraševanja po shemi: bilo je namreč kar dvakrat tolikšno, kot je bilo razpoložljivih sredstev. Sodišče meni, da bi bila lahko v teh okoliščinah shema bolj učinkovita, ker je verjetno, da bi majhno zvišanje ali celo ohranjanje stopenj pomoči na njihovih predhodnih ravneh omogočilo doseganje boljših rezultatov z razpoložljivimi viri ali enakih rezultatov z manj viri (po oceni Sodišča je imel EKJS 100 milijonov EUR stroškov za ta povečanja stopenj pomoči).

55. Cilj poprave tržnega neravnovesja lahko ovira tudi učinek ukrepa prestrukturiranja in preusmeritve, ki je bil ugotovljen v nekaterih vinorodnih regijah, kjer je v zadnjih dveh desetletjih prišlo do povečanja pridelka na hektar. Zaradi večjih donosov je bil učinek izkrčitve deloma izničen v Španiji in Italiji. Povečanje pridelka ne bi bilo problematično, če bi bilo dodatno proizvedeno vino konkurenčno in bi zadovoljevalo dodatno povpraševanje na trgu, ne da bi nadomestilo drugo proizvodnjo v EU. Vendar bodo zato potrebni novi trgi zunaj EU, saj se poraba vina v EU zmanjšuje.

56. Vseeno pa sta imela ukrep prestrukturiranja in preusmeritve velik in pozitiven učinek na ravni vinogradnikov, saj sta podpirala prilagoditev ponudbe povpraševanju za veliko površino vinogradov in prispevala k izboljšavi tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov. Vendar je Sodišče ugotovilo, da imajo države članice preveč pooblastil pri izvajanju ukrepa, kar jim omogoča financiranje dejavnosti zunaj obsega ukrepa in dopušča velike razlike v pavšalih, uporabljenih za izračun plačil.

57. Vloga spremljanja Komisije, ki bi morala vključevati oceno o doseganju ciljev reforme, je kljub veliki količini podatkov iz držav članic o izvajanju različnih ukrepov omejena zaradi pomanjkanja ključnih kazalnikov uspešnosti. Takšna opredelitev je odločilna za pravočasno merjenje uspešnosti reforme.

PRIPOROČILA

58. Glede ukrepov izkrčitve ob upoštevanju pravic do posaditve:

- Komisija naj na podlagi posodobljenih podatkov pripravi oceno neravnovesja med ponudbo in povpraševanjem v vinarskem sektorju, vključno z načrtovano liberalizacijo pravic do posaditve, ter na podlagi te ocene odloči, ali so za obravnavo morebitnega neravnovesja potrebni kakršni koli ukrepi.

- Če bi se zdelo, da je potrebno dodatno krčenje, naj se vzpostavijo dodatna merila za upravičenost, povezana z vinogradom in ne samo z vinogradnikom, da ne bo prihajalo do krčenja moderniziranih vinogradov.

59. Glede ukrepov prestrukturiranja:

- Komisija naj zaradi širokega razpona dejavnosti, ki so jih države članice opredelile pri izvajanju ukrepa prestrukturiranja, natančneje opredeli upravičene dejavnosti prestrukturiranja, zlasti tiste, ki so dovoljene pri naslovu "izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov" v uredbi.

- Komisija naj zahteva, da države članice vsaj na osnovi vzorcev zagotovijo, da subvencija EU ne presega upravičenega deleža dejanskih stroškov, da se prepreči izplačilo prekomernega nadomestila, kadar plačila upravičencem temeljijo na pavšalnih zneskih na hektar.

60. Glede ključnega cilja reforme izboljšanja ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem:

- Medtem ko EU po eni strani financira ukrep krčenja zaradi zmanjšanja presežka proizvedenega vina, po drugi strani ukrep prestrukturiranja in preusmeritve povzroča večji vinogradniški donos in s tem povečanje količine proizvodov, kar brez zagotovitve novih trgov deluje v nasprotju s ciljem doseganja ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem. Komisija naj zato zagotovi ustrezno kombinacijo politik za reševanje teh nasprotij.

61. Komisija naj v zvezi s statističnimi podatki opredeli ključne kazalnike uspešnosti, ki se nanašajo na cilje reforme in bi lahko zagotovili pravočasno meritev njenega uspeha.

To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi g. Michel CRETIN, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 7. marca 2012.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Evropska komisija / GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, preglednica obsega vinogradniških površin oz. Eurostat – preskrbovalna bilanca.

[2] V diagramu so prikazane samo države članice s povprečno proizvodnjo nad 1 milijonom hl. Prikazane vrednosti za proizvodnjo se nanašajo na povprečje, ki ne vključuje najvišjih in najnižjih vrednosti za posamezne države v zadevnem obdobju.

[3] Ker se lahko skupna proizvodnja zaradi vremenskih razmer med leti bistveno razlikuje, se strukturni presežek najbolje izmeri z uporabo povprečja več kot enega leta. Ocena 14,5 milijona hl temelji na analizi Komisije za obdobje 1999–2003, pri lastni analizi Sodišča pa se niso pokazale pomembne razlike.

[4] Posebno poročilo št. 4/87 (UL C 297, 6.11.1987, str. 14).

[5] Letna poročila Sodišča za proračunska leta 1991 (UL C 330, 15.12.1992, str. 1), 1993 (UL C 327, 24.11.1994, str. 1), 1996 (UL C 348, 18.11.1997, str. 1) in 1999 (UL C 342, 1.12.2000, str. 1) posebej omenjajo te zadeve.

[6] COM(2006) 319 konč., 22.6.2006.

[7] Uvodna izjava 5 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino, spremembi uredb (ES) št. 1493/1999, (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 ter razveljavitvi uredb (EGS) št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999 (UL L 148, 6.6.2008, str. 1).

[8] V členu 103m Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode ("Uredba o enotni SUT") (UL L 299, 16.11.2007, str. 1) so našteti ukrepi, ki so na voljo državam članicam: shema enotnega plačila, promocija, prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov, zelena trgatev, vzajemni skladi, zavarovanje letine, naložbe, destilacija stranskih proizvodov, destilacija pitnega alkohola, krizna destilacija in uporaba zgoščenega grozdnega mošta.

[9] Uredba Sveta (ES) št. 491/2009 z dne 25. maja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 154, 17.6.2009, str. 1).

[10] Proračunsko leto n EKJS traja od 16. oktobra n–1 do 15. oktobra n.

[11] Vinarski sektor se po posameznih državah članicah močno razlikuje, ne samo zaradi raznolikosti proizvodov, ampak tudi po strukturi proizvodnje in ravnovesju ali neravnovesju med nacionalno proizvodnjo in porabo.

[12] Člen 85g (5) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

[13] To je bilo v nasprotju z dogajanjem na drugih trgih, kjer je prišlo do velikih sprememb, npr. na trgu mleka po ukinitvi režima mlečnih kvot.

[14] Uporabna proizvodnja vina je leta 2003 dosegla 168 milijonov hl, vendar se je leta 2004 povečala na 194 milijonov hl, to je za dodatnih 26 milijonov hl vina med letoma 2003 in 2004.

[15] Med proračunskim letom 2009 je bila zelena trgatev uporabljena samo v Sloveniji, in to za znesek 131000 EUR oz. 3,7 % njene nacionalne ovojnice. Leta 2010 je bil ta ukrep že bolje sprejet (16,8 milijona EUR), vendar so ga še vedno uporabljale samo Italija, Slovenija in Ciper. Pri vzajemnih skladih v proračunskih letih 2009 in 2010 ni bilo nobenih odhodkov in do konca programskega obdobja, leta 2013, niti niso predvideni.

[16] V skladu s členom 12 Uredbe Komisije (ES) št. 555/2008 z dne 27. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju (UL L 170, 30.6.2008, str. 1) je treba vloge oddati med 15. aprilom in 31. majem, dejanska trgatev in končno preverjanje pa morata potekati med 15. junijem in 31. julijem.

[17] V obdobju pred zadnjo reformo SUT, zlasti med letoma 1988 in 1996, je bilo izkrčenih več kot 500000 ha vinogradov, večinoma v Španiji, Italiji in Franciji, državah članicah, ki so največje proizvajalke vina. To ustreza zmanjšanju površine, ki je bila leta 1988 zasajena z vinogradi, v EU-12 za več kot 1/8 ali približno 4 milijone ha. Po letu 1996 pa so države članice dobile možnost omejitve uporabe ukrepa na svojem ozemlju, zato se je izkrčena površina po tem letu močno zmanjšala (med letoma 1997 in 2008 je bilo izkrčenih manj kot 30000 ha, predvsem v Franciji).

[18] Vendar so države članice ohranile možnost omejevanja učinka izkrčitve v nekaterih regijah ali ko je dejansko izkrčena površina dosegla nekatere vnaprej opredeljene pragove.

[19] Stopnje pomoči na hektar v shemi za izkrčitev so izračunane na podlagi preteklega pridelka posameznega gospodarstva, čeprav so v primeru nerazpoložljivosti teh informacij predvidena nekatera odstopanja. Stopnje pomoči znašajo od 1450 EUR/ha do 12300 EUR/ha za najnižjo oz. najvišjo kategorijo pridelka. Vendar so bile stopnje med prvim letom uporabe sheme povečane za 20 %, med drugim pa za 10 %.

[20] Pri lastni analizi Komisije se je za Kastilijo in Mančo (kjer je bilo med triletno kampanjo opravljene 44 % skupne izkrčitve) pokazalo, da so predhodne stopnje pomoči že pokrile maržo za 6,5 leta, Languedoc-Roussillon (kjer je bilo med triletno kampanjo opravljene 10 % skupne izkrčitve) pa skoraj izpolnjuje merila (marža 4,9 leta).

[21] 3,5 milijona ha od vinskega leta 2007/2008.

[22] Ocena skupne uporabne proizvodnje, ki je bila trajno umaknjena s shemo za izkrčitev, temelji na uradnih sporočilih držav članic Komisiji o številu izkrčenih hektarov in njihovi razvrstitvi v razrede pridelka za triletno obdobje kampanj od leta 2008/2009 do leta 2010/2011. Povprečna uporabna proizvodnja za obdobje 2000–2008 je po navedbah Eurostata znašala 176,3 milijona hl.

[23] V uvodni izjavi 68 Uredbe (ES) št. 479/2008 je navedeno: "Kadar pridelovalci menijo, da razmere na določenih površinah ne omogočajo donosne pridelave, bi morali imeti možnost, da zmanjšajo stroške in te površine za stalno izključijo iz pridelave vina […]".

[24] Navzkrižna skladnost se nanaša na predpisane zahteve ravnanja ter dobre kmetijske in okoljske pogoje iz členov od 3 do 7 Uredbe (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

[25] Člen 85t Uredbe (ES) št. 1234/2007.

[26] Uvodna izjava 71 Uredbe (ES) št. 479/2008.

[27] Grčija, Luksemburg, Malta in Združeno kraljestvo (podatki iz leta 2010) so se odločili za nepreklicen prenos znatnega deleža svojih ovojnic v shemo enotnega plačila.

[28] V nekaterih regijah, kot je Languedoc-Roussillon v Franciji, kjer se je ukrep prestrukturiranja uporabljal že od 80-ih let prejšnjega stoletja, je bil učinek še večji. Po podatkih francoske plačilne agencije FranceAgriMer je bilo prestrukturiranih skoraj 40 % vinogradov, ki so obstajali leta 1977, ali približno 164000 ha.

[29] Sodišče je ugotovilo, da se je vzorec sort, ki jih uporabljajo vinogradniki, močno spremenil, saj so se v obdobju 2000–2010 bolj osredotočili na rdeče sorte. Površina, na kateri se prideluje rdeče vino, se je povečala za 18 odstotnih točk v Španiji (na 55 % celotne površine vinogradov), za 8 odstotnih točk na 32 % v Nemčiji, za 5 odstotnih točk na 75 % v Franciji in za 5 odstotnih točk na 56 % v Italiji.

[30] Člen 103q(1) Uredbe (ES) št.1234/2007: "Cilj ukrepov v zvezi s prestrukturiranjem in preusmeritvijo vinogradov je povečati konkurenčnost proizvajalcev vina."

[31] Primer mogočega dejavnika za znižanje stroškov je mehanizacija: čeprav ukrep prestrukturiranja ne vključuje mehanizacije, je ta za nekatere dejavnosti v vinogradu mogoča le pri posebni strukturi vinograda (npr. špalir), takšno preoblikovanje vinogradov pa ukrep prestrukturiranja in preusmeritve neposredno podpira.

[32] Na to zadevo je bilo opozorjeno že večkrat in zaključki Sodišča v Posebnem poročilu št. 4/87 se nanašajo posebej nanjo. Uredba Komisije (ES) št. 1227/2000 (UL L 143, 16.6.2000, str. 1) o obsegu vinogradniških površin je namenjena preprečevanju povečanja pridelka z določbo, da "države članice določijo predpise, ki pri izvajanju programa omejujejo uporabo pravic do ponovne posaditve, izhajajoče iz izkrčitve, kakor je določeno v programu, kadar bi to vodilo v mogoče povečanje hektarskega pridelka površine, zajete v programu". Takšne zahteve v novi SUT ni več.

[33] Ta ocena temelji na pravicah do posaditve za 9169 ha s povprečnim pridelkom 27 hl/ha, ki so na voljo v romunski nacionalni in regionalni rezervi.

[34] UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

[35] V proračunskih letih 2009 in 2010 so bili odhodki za prestrukturiranje in preusmeritev posebej visoki v Italiji (168,7 milijona EUR), Franciji (148,6 milijona EUR), Španiji (134,7 milijona EUR) in Romuniji (83,2 milijona EUR).

--------------------------------------------------