EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.7.2015 COM(2015) 355 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o dejavnostih Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v letih 2013 in 2014



PREDGOVOR KOMISARKE Dragi bralci, s ponosom vam predstavljam poročilo o dosežkih Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) v letih 2013 in 2014. Sklad se je od svojih začetkov leta 2007 zelo razvil. Danes pokriva širok spekter sektorjev in gospodarskih dejavnosti in čedalje več držav članic koristi njegovo podporo. V času, ko so javna sredstva omejena, zmožnosti javnih služb za zaposlovanje po vsej Evropi pa so dosegle svoje meje, je podpora ESPG delavcem, ki so bili žrtve množičnih odpuščanj zaradi globalizacije in krize, več kot dobrodošla. Prilagojena in ciljna pomoč je pomagala preusmeriti presežne delavce v nove sektorje rasti in obetavne sektorje. Rezultati, predstavljeni v tem poročilu, odražajo dodano vrednost ESPG in kažejo, da se je okrepljena pomoč iz ESPG, ki je pogosto osredotočena na presežne delavce z največ težavami pri iskanju nove zaposlitve, obrestovala. Odraz tega je izjemna, skoraj 50-odstotna stopnja ponovne zaposlitve delavcev, ki so prejeli pomoč. Nova uredba o ESPG, ki sta jo Evropski parlament in Svet sprejela decembra 2013, razširja podporo z vključitvijo dodatnih, pogosto ranljivih segmentov delovne sile, kot so začasni uslužbenci, samozaposleni ter z odstopanjem do konca leta 2017 in za podporo izvajanju jamstva za mlade tudi mladi, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje. Poenostavljen je bil pravni okvir, tako da so sredstva na terenu lahko hitreje na voljo. Od 1. aprila 2015 je predvideno dodatno povečanje učinkovitosti z uvedbo spletne komunikacijske platforme, ki bo državam članicam omogočila predložitev elektronskih vlog ESPG. Te spremembe so dober znak za prihodnjo vlogo ESPG v smislu blaženja potencialnih kratkoročnih škodljivih učinkov, vendar s ciljem izkoriščanja dolgoročnih prednosti gospodarskih in zaposlitvenih koristi globalizacije ter dokončnega izhoda iz gospodarske krize. Marianne Thyssen Evropska komisarka za zaposlovanje, socialne zadeve, strokovno usposobljenost in mobilnost delovne sile

KAZALO 1.Uvod 2.Pregled dejavnosti ESPG v letih 2013 in 2014 3.Nadaljevanje letnega poročila o dejavnostih ESPG za leto 2012 4.Analiza dejavnosti ESPG v letih 2013 in 2014 4.1.Prejete vloge 4.1.1.Prejete vloge po sektorjih 4.1.2.Prejete vloge po zahtevanih zneskih 4.1.3.Prejete vloge po številu delavcev, ki potrebujejo pomoč 4.1.4.Prejete vloge po zahtevanih zneskih na delavca 4.1.5.Prejete vloge po merilih za pomoč 4.2.Dodeljeni prispevki

4.2.1.Ukrepi, financirani s podporo iz ESPG 4.2.2.Dopolnjevanje z ukrepi, financiranimi iz strukturnih skladov, zlasti iz Evropskega socialnega sklada (ESS) 4.3.Zahtevki, ki ne izpolnjujejo pogojev za finančni prispevek iz ESPG 4.4.Rezultati, ki jih je dosegel ESPG 4.4.1.Povzetek rezultatov in dobrih praks, sporočenih v letih 2013 in 2014 4.4.2.Kvalitativna ocena 4.5.Programsko obdobje 2014–2020 – nova uredba o ESPG 4.6.Finančno poročilo 4.6.1.Sredstva, ki jih je prispeval ESPG 4.6.2.Odhodki za tehnično pomoč 4.6.3.Ugotovljene ali zaključene nepravilnosti 4.6.4.Zaključitev finančnih prispevkov iz ESPG 4.6.5.Druga povračila 4.7.Dejavnosti tehnične pomoči, ki jih izvaja Evropska komisija 4.7.1.Informiranje in obveščanje javnosti 4.7.2.Sestanki z nacionalnimi organi in deležniki ESPG 4.7.3.Razvoj zbirke znanja – zbirke podatkov ESPG in standardiziranih postopkov za vloge za ESPG 4.7.4.Naknadna ocena ESPG za programsko obdobje 2007–2013 5.Trendi 6.Zaključek

1.Uvod Namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je zagotoviti podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih. ESPG, ki je bil ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1927/2006, je bil oblikovan zato, da se skupne dolgoročne koristi odprte trgovine za rast in zaposlovanje uskladijo z morebitnimi kratkoročnimi škodljivimi učinki globalizacije zlasti na zaposlovanje najbolj ranljivih in najmanj kvalificiranih delavcev. ESPG sofinancira ukrepe aktivne politike trga dela, ki jih sprejmejo države članice za pomoč presežnim delavcem pri ponovnem uveljavljanju na trgu dela in iskanju nove zaposlitve. ESPG dopolnjuje nacionalne ukrepe trga dela, kadar so javne službe za zaposlovanje zaradi nenadnih kolektivnih odpustov pod izrednim pritiskom. Zagotovi lahko bolj prilagojen in usmerjen pristop k najranljivejšim presežnim delavcem. Za učinkovitejši odziv na svetovno finančno in gospodarsko krizo so bila pravila, ki urejajo ESPG, najprej spremenjena z Uredbo (ES) št. 546/2009, januarja 2014 pa še z Uredbo (EU) št. 1309/2013. Člen 19 Uredbe (EU) št. 1309/2013 določa, da Komisija vsako drugo leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti ESPG v prejšnjih dveh letih. Poročilo se mora osredotočiti predvsem na dosežene rezultate ESPG in vsebovati zlasti informacije o: predloženih vlogah, sprejetih sklepih, financiranih ukrepih, vključno z njihovim dopolnjevanjem z ukrepi, ki se financirajo iz drugih instrumentov Unije, zlasti iz Evropskega socialnega sklada (ESS), in zaključku izplačanih finančnih prispevkov. Poročila bi morala vsebovati tudi zahteve, ki so bile zavrnjene zaradi pomanjkanja sredstev ali neupravičenosti. Iz besedila člena 19 je razvidno, da se v poročilih ne obravnavajo zahtevki v njihovem celotnem življenjskem ciklusu, ampak proučijo ukrepi, ki so se zaključili v referenčnem obdobju (v vsakem oddelku poročila se bodo proučili drugi zahtevki). 2.Pregled dejavnosti ESPG v letih 2013 in 2014 Komisija je v letih 2013 in 2014 prejela 30 vlog za prispevke iz ESPG v skupnem znesku 109 milijonov EUR. Podrobnosti o vlogah so na voljo v oddelku 4.1 in preglednici 1. Proračunski organ je v letih 2013 in 2014 sprejel 28 sklepov o uporabi ESPG v skupnem znesku 114,4 milijona EUR iz proračuna ESPG za obdobje 2013–2014. Podrobnosti o dodeljenih prispevkih so na voljo v oddelku 4.2 in preglednicah 2 in 3. Komisija je v obdobju 2013–2014 prejela 34 končnih poročil o uporabi prispevkov iz ESPG. Rezultati so navedeni v oddelku 4.4 in preglednici 4. Od vseh prispevkov iz ESPG, ki so bili dodeljeni v prejšnjih letih, se jih je 34 zaključilo v referenčnem obdobju (podrobnosti so v oddelku 4.6.4 in preglednici 3 Priloge). Tehnična pomoč, zagotovljena na pobudo Komisije (člen 8(1) Uredbe (ES) št. 1927/2006 in člen 11 Uredbe (EU) št. 1309/2013) je opisana v oddelku 4.6.2 in preglednici 5. Naknadno oceno za obdobje 2007–2013 je v dveh fazah izvedel zunanji ponudnik storitev (podrobnosti so v oddelku 4.7.4), ki je zadevna poročila poslal Komisiji. Komisija je svoj predlog prihodnje uredbe o ESPG za obdobje 2014–2020 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila leta 2011. O predlogu so razpravljali v obeh institucijah, sprejet pa je bil decembra 2013, kar je državam članicam omogočilo, da so lahko zahtevke za sofinanciranje iz sklada ESPG pod novimi pravili vlagale od januarja 2014 naprej (podrobnosti so v oddelku 4.5). 3.Nadaljevanje letnega poročila o dejavnostih ESPG za leto 2012 Od 1. maja 2009 je bilo na voljo začasno „odstopanje zaradi krize“, ki je državam članicam omogočilo, da so kot razlog za vlogo za ESPG navedle finančno in gospodarsko krizo. Odstopanje je prenehalo po 31. decembru 2011, saj v Svetu ni bil dosežen dogovor o njegovem podaljšanju. Zato v preostalem obdobju prvotne uredbe o ESPG, tj. do 31. decembra 2013, vloge za podporo iz ESPG niso mogle biti več utemeljene s finančno in gospodarsko krizo, pač pa le s strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih. Hkrati se je stopnja sofinanciranja ponovno znižala na prvotnih 50 % skupnih upravičenih stroškov. V skladu z novo uredbo za obdobje 2014–2020 se lahko finančna in gospodarska kriza ponovno navede kot razlog za vlogo za ESPG. Pomembna sprememba v okviru nove uredbe je tudi vključitev novih kategorij upravičencev, kot so začasni delavci in delavci, zaposleni pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, samozaposleni delavci, do konca leta 2017 pa tudi mladi, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje.

4.Analiza dejavnosti ESPG v letih 2013 in 2014 4.1.Prejete vloge Komisija je v letih 2013 in 2014 prejela 30 vlog za ESPG (glej preglednico 1). Predložilo jih je deset držav članic (Belgija, Nemčija, Irska, Finska, Francija, Grčija, Italija, Nizozemska, Poljska in Španija). Vloge za skupna sredstva, zahtevana iz ESPG, so znašala 108 733 976 EUR, namenjena pa so bila 28 390 delavcem, ki so postali presežni zaradi strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije ali gospodarske in finančne krize. Vseh deset držav članic je že prej vložilo zahtevke za financiranje iz ESPG. Za vloge za leto 2013 je veljala Uredba (ES) št. 546/2009, ki je omogočala 50-odstotno stopnjo sofinanciranja in ni dovolila uporabo merila „krize“. Za vloge za leto 2014 pa je veljala Uredba (EU) št. 1309/2013, ki omogoča 60-odstotno stopnjo sofinanciranja in možnost, da se kot merilo za pomoč uporabi svetovna finančna in gospodarska kriza. Preglednica 1 – Vloge, prejete v letih 2013 in 2014 4.1.1.Prejete vloge po sektorjih Trideset vlog, prejetih v obravnavanem obdobju, se je nanašalo na številne sektorje (24). Vloge za ESPG so bile prvič predložene za deset sektorjev. Zadevni sektorji so: živila, klavnice, kemikalije, steklo, proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov, nakit, promet/skladiščenje, zračni promet, dejavnost strežbe jedi in pijač, radijska in televizijska dejavnost, popravila in montaža strojev in naprav ter informacijske in komunikacijske dejavnosti. 4.1.2.Prejete vloge po zahtevanih zneskih Vsaka država članica, ki zaprosi za podporo iz ESPG, mora oblikovati usklajen sveženj ukrepov, ki najbolj ustreza profilom delavcev, katerim je namenjena pomoč, in določiti znesek podpore, ki jo želi pridobiti. Uredba o ESPG določa najvišjo stopnjo sofinanciranja, ki jo za zahtevke ESPG zagotovi Komisija. Komisija oceni vlogo in lahko izpostavi vprašanja, ki države članice pozivajo k reviziji predlaganega paketa prilagojenih storitev in s tem tudi zahtevanega zneska. Prispevki iz ESPG, zahtevani v letih 2013 in 2014, so znašali od 115 205 EUR do 25 937 813 EUR (povprečno 3 624 466 EUR). 4.1.3.Prejete vloge po številu delavcev, ki potrebujejo pomoč Skupno število delavcev, ki so jim bili namenjeni predlagani ukrepi za sofinanciranje iz ESPG, je bilo 28 390, kar je okoli 76 % skupnega števila približno 37 000 presežnih delavcev, ki jih je zadevnih deset držav članic prijavilo v 30 predloženih vlogah. Število delavcev, ki so jim bili namenjeni ukrepi, je bilo med 50 in 3 886, pri čemer so se štiri vloge nanašale na več kot 1 000 delavcev, enajst vlog pa na manj kot 500 delavcev. Število presežnih delavcev in število delavcev, ki jim je namenjena podpora iz ESPG, se lahko razlikujeta, saj se država članica prosilka lahko odloči, da bo podporo iz ESPG namenila le posebnim skupinam delavcev, na primer osebam, ki imajo izredne težave pri obstoju na trgu dela, in/ali osebam, ki najbolj potrebujejo pomoč. Nekateri zadevni delavci morda prejemajo podporo zunaj ESPG, drugi pa si morda sami najdejo novo zaposlitev ali se odločijo za predčasno upokojitev, kar pomeni, da jim ukrepi ESPG niso namenjeni. 4.1.4.Prejete vloge po zahtevanih zneskih na delavca Paket prilagojenih storitev, ki jih države članice lahko predlagajo za zadevne presežne delavce, oblikujejo same, vendar mora biti v skladu z uredbo. Zahtevani znesek na zadevnega delavca se lahko torej spreminja glede na število odpuščenih delavcev, stanje na prizadetem trgu dela, individualne okoliščine prizadetih delavcev, ukrepe, ki jih je država članica že zagotovila, in strošek zagotavljanja storitev v zadevni državi članici ali regiji. To pojasnjuje nihanje v zahtevanih zneskih podpore iz ESPG na delavca, ki so se v letih 2013 in 2014 gibali od okoli 1 152 EUR do nekoliko nad 6 675 EUR, v povprečju pa so znašali 3 352 EUR na delavca. 4.1.5.Prejete vloge po merilih za pomoč V obravnavanem obdobju je bilo 19 vlog namenjenih podpori delavcem, ki so postali presežni zaradi večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, 11 vlog pa je bilo namenjenih podpori delavcem, ki so postali presežni zaradi gospodarske in finančne krize. Štiri vloge, povezane s trgovino, so bile upravičene na podlagi izjemnih okoliščin. 4.2.Dodeljeni prispevki Proračunski organ je leta 2013 in 2014 kot odziv na vloge držav članic sprejel 28 sklepov o dajanju na voljo sredstev iz ESPG za ukrepe aktivne politike trga dela. Za pregled dodeljenih prispevkov in profil zadevnih delavcev glej preglednici 2 in 3. Od tega se jih je devet nanašalo na vloge, predložene leta 2013, enajst pa na vloge, predložene leta 2014. Osem se jih je nanašalo na vloge, prejete leta 2011 (4) in 2012 (4). Za štiri vloge, predložene leta 2011, je veljala višja, 65-odstotna stopnja sofinanciranja kot odziv na krizo. Stopnja sofinanciranja za 13 vlog, predloženih v letih 2012 in 2013, je bila 50-odstotna, pri ostalih 11 vlogah, predloženih leta 2014, pa je bila stopnja sofinanciranja 60-odstotna. Dodeljenih 28 prispevkov je bilo namenjenih 27 610 presežnim delavcem v 13 državah članicah, pri čemer je bilo iz ESPG skupaj izplačanih 114 427 463 EUR.

Preglednica 2 – Podrobnosti o prispevkih, dodeljenih v obdobju 2013–2014 Preglednica 3 – Prispevki iz ESPG, dodeljeni v letih 2013 in 2014: Profil delavcev (brez mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje) 4.2.1.Ukrepi, financirani s podporo iz ESPG V skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006 in členom 7 Uredbe (EU) št. 1309/2013 se lahko iz ESPG sofinancirajo ukrepi aktivne politike trga dela, katerih cilj je ponovna vključitev presežnih delavcev v delovno razmerje. Poleg tega uredbi določata tudi, da se lahko iz ESPG financirajo dejavnosti izvajanja države članice, tj. priprava, upravljanje, širjenje informacij, obveščanje javnosti in nadzor porabe sredstev. Cilj ukrepov, ki so bili sprejeti v zvezi z 28 prispevki iz ESPG, dodeljenimi v letih 2013 in 2014, je ponovno vključiti 27 610 presežnih delavcev na trg dela. Ukrepi so obsegali zlasti: intenzivno, prilagojeno pomoč pri iskanju zaposlitve in vodenje primerov, različne oblike poklicnega usposabljanja, nadgradnje spretnosti in ukrepe preusposabljanja, različne začasne finančne spodbude/nadomestila v času trajanja aktivnih ukrepov podpore do dejanske ponovne vključitve delavcev v delovno razmerje, pomoč v začetnem obdobju na novem delovnem mestu in druge vrste dejavnosti, kot so spodbujanje podjetništva/ustanavljanja podjetij in enkratne spodbude za zaposlovanje/najemanje delavcev. Države članice so pri oblikovanju svežnjev ukrepov podpore upoštevale ozadje, izkušnje in stopnjo izobrazbe posameznih delavcev, njihovo morebitno mobilnost ter trenutne ali pričakovane zaposlitvene možnosti v zadevnih regijah. 4.2.2.Dopolnjevanje z ukrepi, financiranimi iz strukturnih skladov, zlasti iz Evropskega socialnega sklada (ESS) ESPG je namenjen povečanju zaposljivosti in zagotavljanju hitre ponovne vključitve presežnih delavcev v delovno razmerje prek izvajanja ukrepov aktivne politike trga dela, s čimer dopolnjuje ESS, ki je glavni instrument za spodbujanje zaposlovanja v EU. Na splošno se med seboj oba sklada dopolnjujeta tako, da se ukvarjata z navedenimi vprašanji iz dveh različnih časovnih perspektiv: ESPG zagotavlja prilagojeno pomoč presežnim delavcev kot odziv na posebno obsežno množično odpuščanje, ESS pa z večletnimi programi, katerih sredstev običajno ni mogoče preusmeriti v reševanje kriznih razmer, ki jih povzročijo množična odpuščanja, podpira strateške, dolgoročne cilje (npr. povečanje človeškega kapitala, upravljanje sprememb). Ukrepi ESPG in ESS se včasih uporabijo tako, da se medsebojno dopolnjujejo pri zagotavljanju kratko- in dolgoročnih rešitev. Odločilno merilo je možnost razpoložljivih instrumentov, da pomagajo delavcem, naloga držav članic pa je, da izberejo (in načrtujejo) instrumente in ukrepe, ki so najbolj primerni za uresničitev zastavljenih ciljev. Vsebina „usklajenega paketa prilagojenih storitev“, ki jih sofinancira ESPG, mora biti uravnotežena z drugimi ukrepi in jih mora dopolnjevati. Ukrepom, ki jih sofinancira ESPG, se ni treba omejiti zgolj na standardne tečaje in ukrepe. Izkušnje kažejo, da ESPG državam članicam omogoča, da presežnim delavcem ponudijo bolj prilagojeno in temeljito pomoč, kot bi jo lahko brez njega, vključno z ukrepi, do katerih običajno ne bi imeli dostopa (npr. srednje- in visokošolsko izobraževanje). ESPG državam članicam nadalje omogoča, da se osredotočijo zlasti na najbolj ranljive osebe, na primer na nizko kvalificirane osebe ali osebe migrantskega porekla, in da zagotovijo boljše razmerje med svetovalci in delavci ter/ali dolgoročnejšo podporo, kot bi bilo možno brez ESPG. Vse to pripomore k povečanju možnosti za izboljšanje položaja delavcev. Nova uredba o ESPG državam članicam z odstopanjem do konca leta 2017 omogoča, da v regijah z velikim številom mladih brezposelnih podaljšajo svojo podporo mladim, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje. Namen je podpora izvajanju jamstva za mlade, ki ga je Svet sprejel aprila 2013. Vse države članice morajo vzpostaviti potrebne mehanizme, da se izognejo kakršnemu koli tveganju dvojnega financiranja iz finančnih instrumentov EU, kakor zahtevata člen 6(5) Uredbe (ES) št. 1927/2006 in člen 9(5) Uredbe (EU) št. 1309/2013. 4.3.Zahtevki, ki ne izpolnjujejo pogojev za finančni prispevek iz ESPG Niti Komisija niti proračunski organ nista zavrnila nobene vloge, ki so jo države članice predložile za financiranje iz ESPG. 4.4.Rezultati, ki jih je dosegel ESPG Glavni viri informacij o rezultatih, ki jih je dosegel ESPG, so končna poročila, ki so jih države članice predložile v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1927/2006 in členom 19 Uredbe (EU) št. 1309/2013. Ta so dopolnjena z informacijami, ki so jih države članice predložile v neposrednih stikih s Komisijo ter na sestankih in konferencah.

Komisija je do konca leta 2014 prejela končna poročila za 34 zahtevkov, sofinanciranih iz ESPG, ki jih je izvedlo 13 držav članic do sredine leta 2014. Glavni rezultati in podatki, ki so jih te države članice sporočile leta 2013 in 2014, so povzeti v tem oddelku in preglednici 4. Trinajst zahtevkov od 34 je bilo prav tako zajetih v naknadni oceni ESPG. Cilj naknadne ocene je merjenje dodane vrednosti ESPG in njegovega učinka na presežne delavce in trge dela (glej oddelek 4.7.4). Komisija je do 31. decembra 2014 prejela končna poročila za 91 zahtevkov ESPG, kar predstavlja 68 % skupnega števila vlog, prejetih do navedenega datuma (134). Na podlagi informacij iz končnih poročil držav članic je mogoče zaključiti, da ESPG doda vrednost ukrepom, ki bi jih lahko države članice sicer izvedle za pomoč presežnim delavcem pri iskanju nove zaposlitve in njihovem ponovnem uveljavljanju na trgu dela. ESPG državam članicam omogoča, da zagotovijo bolj kakovostne ukrepe za več presežnih delavcev v daljšem časovnem obdobju, kot bi bilo to mogoče brez financiranja iz ESPG. 4.4.1.Povzetek rezultatov in dobrih praks, sporočenih v letih 2013 in 2014 Končna poročila, ki jih je predstavilo 13 držav članic, so pokazala, da je na koncu izvedbenega obdobja 7 656 delavcev ali 44,9 % od 18 848 delavcev, ki so prejeli podporo iz ESPG, našlo novo zaposlitev ali pa so postali samozaposlene osebe. To je dober rezultat, zlasti glede na to, da imajo delavci, katerim so namenjeni ukrepi, sofinancirani iz ESPG, običajno največje težave na trgu dela. Približno 6 % se jih je še vedno izobraževalo ali usposabljajo, 39,1 % pa jih je bilo nezaposlenih ali neaktivnih iz osebnih razlogov. Podrobnosti so prikazane v preglednici 4. Na rezultate ponovne vključitve na trg dela so tako kot leta 2012 vplivale znatno zmanjšane absorpcijske sposobnosti lokalnih in regionalnih trgov dela po svetovni finančni in gospodarski krizi. Kljub temu stopnja ponovne vključitve, zabeležene na koncu ustreznih izvedbenih obdobij, predstavlja le zaposlitveni položaj delavcev v času zbiranja podatkov. Ne daje nobenih informacij o vrsti zaposlitve in kakovosti dela, ki ga je oseba našla, kar se lahko v kratkem času znatno spremeni. V skladu z informacijami, prejetimi od več držav članic, so stopnje ponovne vključitve višje že nekaj mesecev po predložitvi končnih poročil in se srednjeročno še povečujejo, zlasti kadar delavci še naprej prejemajo posebej prilagojeno pomoč po preteku obdobja ESPG na stroške držav članic ali s podporo ESS. To kaže, da lahko ima podpora, sofinancirana iz ESPG, dolgoročno dodaten pozitiven učinek. 4.4.2.Kvalitativna ocena Svežnji ukrepov podpore, ki jih je 13 držav članic zagotovilo za presežne delavce, so vključevali širok razpon ukrepov prilagojenega iskanja zaposlitve, nadomestne zaposlitve in (pre)kvalifikacij. Najvišji zneski so bili porabljeni za dve kategoriji ukrepov: usposabljanje in preusposabljanje (približno 56,5 milijona EUR ali 32 % skupnih prilagojenih storitev za vseh 34 zahtevkov) in finančna nadomestila, plačana delavcem med izvajanjem ukrepov aktivne politike trga dela (približno 68,5 milijona EUR ali 38,8 % skupnih prilagojenih storitev za vseh 34 zahtevkov). Od začetka veljavnosti uredbe o ESPG iz leta 2013 so nadomestila omejena na največ 35 % skupnih stroškov. Pogosto uporabljena ukrepa sta bila tudi individualno svetovanje in spodbujanje podjetništva. Programi kvalifikacij in usposabljanja so bili prilagojeni potrebam in željam delavcev ob upoštevanju zahtev lokalnih ali regionalnih trgov dela in morebitnih obetavnih sektorjev v prihodnosti. V naknadni oceni, ki je bila objavljena maja 2014, je navedeno, da je ESPG pozitivno prispeval k obravnavanju znatnih socialnih težav in težav, povezanih s trgom dela, ki so posledica obsežnih odpustov. ESPG je navedenim državam članicam omogočil, da so na območjih, ki so jih prizadeli odpusti, glede števila ljudi, ki jim je bila ponujena pomoč, ter obsega, trajanja in kakovosti podpore ukrepale odločneje, kot bi lahko brez financiranja iz ESPG. V oceni je poudarjeno tudi, da intenzivna in prilagojena pomoč, zagotovljena v okviru ESPG, pripomore k boljšim rezultatom pri ponovni zaposlitvi kot standardizirani svežnji ukrepov podpore, ki se zagotovijo prek nacionalnih ukrepov aktivne politike dela. ESPG je ob spodbujanju priprave intenzivnejših ukrepov podpore za presežne delavce v nekaterih državah nacionalnim organom omogočil tudi, da so v okviru razvoja politik o prestrukturiranju, aktivnem trgu dela in poklicnem usposabljanju delavcem ponudili pomoč in ukrepe podpore, ki jih drugače ne bi mogli. Preglednica 4 – Končna poročila, prejeta v letih 2013 in 2014 – pregled rezultatov 4.5.Programsko obdobje 2014–2020 – nova uredba o ESPG Uredba (ES) št. 1927/2006 je bila v skladu s členom 20 leta 2013 pregledana zaradi priprave na večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. Svet in Evropski parlament sta na podlagi predloga Komisije odobrila nadaljevanje ESPG kot načina za zagotavljanje posebne enkratne podpore za delavce, ki so postali presežni zaradi večjih strukturnih sprememb zaradi globalizacije ali svetovne finančne in gospodarske krize. Evropski parlament in Svet sta novo uredbo o ESPG (Uredba (EU) št. 1309/2013) sprejela 17. decembra 2014. Z novo uredbo je ponovno uvedeno merilo krize, zato se lahko uporabo ESPG utemelji s sedanjo ali prihodnjo gospodarsko in finančno krizo. Razširjeno je tudi področje uporabe ESPG, saj so do podpore upravičeni tudi delavci z začasnimi pogodbami in samozaposleni. Nova uredba v podporo izvajanju jamstva za mlade vključuje odstopanje, veljavno do konca leta 2017, ki omogoča vključitev mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje v regijah, upravičenih v okviru pobude za zaposlovanje mladih. Nova uredba omejuje ukrepe na podlagi člena 7(b) (npr. pomoči in spodbude) na 35 % skupnih stroškov, nepovratna sredstva za podjetnike pa so omejena na 15 000 EUR na delavca. Uvaja tudi roke, ki naj bi skrajšali čas, potreben od predložitve vlog do sklepa o uporabi, ki ga sprejmeta Evropski parlament in Svet. 4.6.Finančno poročilo 4.6.1.Sredstva, ki jih je prispeval ESPG

Proračunski organ je leta 2013 in 2014 odobril 28 prispevkov iz ESPG v skupni višini 114 427 463 EUR (glej preglednico 2). Ti prispevki so bili izplačani iz proračunov za leti 2013 in 2014; štiri najnovejše prispevke je proračunski organ odobril decembra 2014 in izplačal na začetku leta 2015. V skladu s členom 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, ki določa proračunski okvir za ESPG do konca leta 2013, ESPG (v smislu sredstev za prevzem obveznosti) ne sme preseči najvišjega letnega zneska v višini 500 milijonov EUR. Ta se lahko črpa iz neporabljenih sredstev v okviru katere koli razlike do skupne zgornje meje odhodkov iz prejšnjega leta in/ali iz zapadlih sredstev za prevzem obveznosti iz prejšnjih dveh let, razen tistih, ki so povezana s postavko 1B finančnega okvira. Znesek v višini 500 milijonov EUR je bil dan na voljo v rezervi ESPG leta 2013. Člen 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 za obdobje 2014–2020 določa najvišjo letno zgornjo mejo za obdobje 2014–2020 in omogoča uporabo ESPG do najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011). Za leto 2014 je to pomenilo, da so bila v rezervi ESPG dana na voljo odobritve za prevzem obveznosti v višini 159 181 000 EUR. Odobritve za prevzem obveznosti za prispevke, dodeljene v obeh letih, so se po tem, ko je proračunski organ odobril posamezno vlogo, prenesla iz rezerve ESPG v proračunsko vrstico ESPG Kar zadeva odobritve plačil, so bile na začetku leta 2013 in 2014 v dobro proračunske vrstice ESPG knjižene odobritve plačil v višini 50 000 000 EUR. Leta 2013 je to zadostovalo za dodeljene prispevke, ki so znašali 35 748 557 EUR. Leta 2014 so bile potrebne dodatne odobritve plačil za odobrene vloge za ESPG, ki so skupaj znašale 78 678 907 EUR. Dodatne odobritve plačil so bile poravnane na podlagi vrnjenih zneskov zaradi manjše porabe, o kateri so države članice poročale v zaključni fazi. 4.6.2.Odhodki za tehnično pomoč V skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1927/2006 se lahko do 0,35 % finančnih sredstev, ki so na voljo za navedeno leto (1,75 milijona EUR leta 2013), porabi za financiranje tehnične pomoči na pobudo Komisije za dejavnosti, kot so priprava, spremljanje, informiranje in razvoj zbirke znanja, upravna in tehnična podpora ter revizija, nadzor in vrednotenje, ki so potrebne za izvajanje uredbe o ESPG. V členu 11(1) Uredbe (EU) št. 1309/2013 je za tehnično pomoč na pobudo Komisije določena zgornja meja 0,5 % zmanjšanega skupnega zneska (približno 0,75 milijona EUR leta 2014). Proračunski organ je odobril predloge Komisije za leti 2013 in 2014 za tehnično pomoč, ki so skupaj znašali 750 000 EUR oziroma 330 000 EUR. Preglednica 5 – Odhodki za tehnično pomoč za leti 2013 in 2014 Opis V proračunu predvideni znesek za leto 2013 (v EUR) Dejanski znesek za leto 2013 (v EUR) V proračunu predvideni znesek za leto 2014 (v EUR) Dejanski znesek za leto 2014 (v EUR) Opomba Obveščanje (na primer posodabljanje spletne strani ESPG v vseh jezikih EU, publikacije, avdiovizualne dejavnosti) 80 000 28 000 20 000 6 364 Zaradi poznega prejema sredstev je bilo sodelovanje pri dejavnostih GD EMPL težje. Upravna in tehnična pomoč: – sestanka strokovne skupine kontaktnih oseb ESPG – seminarja o izvajanju ESPG 70 000 120 000 40 752 81 522 70 000 120 000 140 149 S skupnim izvajanjem srečanj kontaktnih oseb in seminarjev so se znižali stroški. Leta 2014 je bil organiziran le en seminar. Spremljanje zbiranja podatkov in

statistični portret ESPG 0 0 20 000 0 Delo je opravila Komisija. Razvoj zbirke znanja:

(standardizirani postopki za vloge za ESPG in njihova obdelava); razvoj in racionalizacija zbirke znanja ESPG, ki vsebuje podatke in zneske o zahtevkih ESPG) 80 000 79 739 100 000 100 000 Vključitev ESPG v skupni sistem za deljeno upravljanje sredstev (SFC). Ocena 400 000 326 611 0 0 Leta 2013 je bila ponudba pogodbenega izvajalca nižja od zneska, predvidenega v proračunu. Naslednja ocena je načrtovana za leto 2015. Skupaj 750 000 556 624 330 000 246 513 4.6.3.Ugotovljene ali zaključene nepravilnosti Komisija v letih 2013 in 2014 ni bila obveščena o nobenih nepravilnostih v skladu z uredbama o ESPG, prav tako v zadevnih letih niso bile zaključene nobene nepravilnosti v zvezi z ESPG. 4.6.4.Zaključitev finančnih prispevkov iz ESPG Postopki za zaključitev finančnih prispevkov iz ESPG za leti 2013 in 2014 so določeni v členu 15(2) Uredbe (ES) št. 1927/2006 oziroma členu 15(2) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Leta 2013 in 2014 je bulo zaključenih 34 zahtevkov, izvedenih v letih od 2009 do 2013. Zahtevki so navedeni v preglednici 3 Priloge. Zahtevek ESPG je zaključen, ko Komisija odobri končno poročilo, ko so plačana vsa neporavnana povračila in ko državi članici ali Komisiji ni treba sprejeti nobenih dodatnih ukrepov, razen obveznosti, da hrani vso spremno dokumentacijo še tri leta, če bi jo morda potrebovala Komisija ali Računsko sodišče (člen 21(5) Uredbe (EU) št. 1309/2013). Povprečna stopnja izvajanja proračuna pri zahtevkih je bila 49,8 % z velikimi razlikami, ki so znašale od nične do popolne absorpcije proračuna. Skupni znesek neporabljenih sredstev, povrnjenih Komisiji za teh 34 zahtevkov, je znašal približno 67,1 milijona EUR (50,2 % prispevkov iz ESPG za te zahtevke). Razlogi za to, da države članice niso porabile vseh odobrenih sredstev, so različni. Čeprav se države članice redno spodbuja, naj pripravijo realne ocene proračuna za usklajeni sveženj prilagojenih storitev, tako načrtovanje ni vedno dovolj natančno in utemeljeno. V začetne izračune je morda vključena previsoka varnostna rezerva, ki se izkaže za nepotrebno. Število delavcev, ki želijo sodelovati v predlaganih ukrepih, je v fazi načrtovanja morda ocenjeno previsoko. Nekateri delavci se morda raje odločijo za cenejše namesto za dražje ukrepe oziroma za kratkoročne in ne za dolgoročne ukrepe ali pa novo zaposlitev najdejo hitreje, kot je bilo prvotno ocenjeno. Drugi razlogi za majhno porabo so morda zamude pri začetku izvajanja ukrepov in le delna izkoriščenost možnosti glede prerazporeditve sredstev med proračunskimi postavkami pri izvajanju svežnja prilagojenih storitev. Komisija si je prizadevala, da bi državam članicam pomagala z rednim informiranjem in smernicami ter organizirala posebne seminarje za spodbujanje optimalnega upravljanja sredstev. Kljub temu stopnje povračil ob koncu izvajanja ostajajo visoke. Začetna stopnja povračil v višini nad 60 % za prve zahtevke se je znižala na 50,2 %, vendar jo je treba še precej izboljšati. Priprava proračuna za ukrepe in predvidevanje udeležbe delavcev v podaljšanem 24-mesečnem obdobju naj bi se izboljšala s pridobljenimi izkušnjami. Izboljšujejo se tudi čas prispetja sredstev iz ESPG na zadevno območje, zmogljivosti različnih struktur za usklajevanje in izvajanje ter kakovost komunikacije med nacionalno in regionalno ali lokalno ravnjo. Države članice bolje uporabljajo možnost pregleda proračunov ter prerazporeditve odhodkov med različnimi ukrepi in/ali odhodki za izvajanje. Institucije EU si zelo prizadevajo za pospešitev postopkov odločanja in plačevanja sredstev iz ESPG, da bi se čas in odobrena sredstva lahko optimalno porabila. Nova uredba o ESPG določa zelo stroge roke za oceno in odobritev vlog ESPG, da bi bila sredstva na voljo prej. Države članice lahko s soglasjem Komisije med izvajanjem v proračun ponovno vključijo ukrepe ali uvedejo nove upravičene ukrepe. 4.6.5.Druga povračila V letih 2013 in 2014 ni bilo drugih povračil. 4.7.Dejavnosti tehnične pomoči, ki jih izvaja Evropska komisija

4.7.1.Informiranje in obveščanje javnosti Spletna stran Komisija mora v skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1927/2006 in členom 12(2) Uredbe (EU) št. 1309/2013 vzpostaviti in vzdrževati spletno stran, ki je na voljo v vseh jezikih Skupnosti, za zagotavljanje posodobljenih informacij o ESPG, smernic za predložitev vlog ter tudi posodobljenih podatkov o odobrenih in zavrnjenih vlogah, s čimer poudari vlogo proračunskega organa. Spletna stran Komisije o ESPG je bila v letih 2013 in 2014 v skladu z zahtevami posodobljena z ustreznimi informacijami. Spletna stran je zabeležila 72 418 ogledov strani leta 2013 in 38 753 ogledov strani leta 2014, ki jih je leta 2013 ustvarilo 52 968 posameznih obiskovalcev, leta 2014 pa 28 994. 4.7.2.Sestanki z nacionalnimi organi in deležniki ESPG Enajsti, dvanajsti, trinajsti in štirinajsti sestanek kontaktnih oseb skupine strokovnjakov za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, tj. predstavnikov držav članic za ESPG, so potekali marca in oktobra leta 2013 oziroma 2014 v Bruslju. Del vsakega sestanka je bil namenjen razpravi o predlogu Komisije za uredbo o ESPG, ki zajema večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, pogajanjem o predlogu v Evropskem parlamentu in Svetu ter zadevam za prihodnje izvajanje. Člani so bili obveščeni tudi o naknadni oceni ESPG za obdobje 2007–2013 in raznih drugih zadevah dnevnega reda. Povezovalna seminarja, ki sta bila organizirana v letih 2013 in 2014, sta se osredotočala na novo uredbo o ESPG in njenih posledicah za prosilce. Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri izvajanju zahtevkov ESPG, so se obeh udeležili v velikem številu. 4.7.3.Razvoj zbirke znanja – zbirke podatkov ESPG in standardiziranih postopkov za vloge za ESPG Službe Komisije so leta 2013 in 2014 za beleženje podatkov o obsegu zahtevkov ESPG za statistične namene izboljšale zbirko podatkov ESPG in prilagodile več obrazcev za lažji vnos podatkov o zahtevkih v zbirko podatkov ESPG. To je državam članicam olajšalo pripravo in predložitev vlog, Komisiji pa analizo, združevanje ter primerjavo podatkov in zneskov zahtevkov ESPG. Pripravljalno delo za razvoj novega elektronskega obrazca za vlogo se je začelo po načrtih, novembra 2013. Pri tem se je upoštevalo pripravljalno delo, ki so ga leta 2011 izvedli zunanji strokovnjaki, financirano pa je bilo iz tehničnega proračuna za leto 2011. Leta 2014 si je Komisija prizadevala, da bi še bolj poenostavila stvari z vključitvijo ESPG v komunikacijski sistem IT Komisije in držav članic, tj. skupni sistem za deljeno upravljanje sredstev (SFC). Države članice bodo v prihodnosti ta sistem uporabljale za predložitev vlog prek spleta s pomočjo vodenega postopka oddaje vlog. Predložene vloge naj bi bile tako izpolnjene pravilneje in popolneje, Komisiji naj bi se olajšala priprava predloga, lažje pa naj bi bilo tudi poročanje o rezultatih ESPG. Z izboljšanim postopkom bi se moral še bolj skrajšati čas, ki preteče od trenutka, ko država članica predloži vlogo, do sprejetja predloga, ki ga Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. 4.7.4.Naknadna ocena ESPG za programsko obdobje 2007–2013 V prvi fazi naknadne ocene je bilo ocenjenih 33 primerov (v skladu s členom 17(1)(b) Uredbe (EC) št. 1927/2006). Zadevni primeri so bili izbrani zato, ker je Komisija do 20. septembra 2012 prejela končna poročila o njihovi izvedbi. V končni fazi naknadne ocene je bila ocenjena naslednja skupina 25 zahtevkov ESPG. Končna poročila za te primere so bila prejeta do konca decembra 2013. Rezultati prve faze naknadne ocene so bili predloženi maja 2014, rezultate druge faze pa je Komisija prejela maja 2015. Seznam zahtevkov, proučenih v obeh fazah naknadne ocene, je na voljo v preglednici 4 Priloge. 5.Trendi Ker se število zahtevkov ESPG povečuje, je na voljo več podatkov za opredelitev trendov v zvezi z vlogami in za pregled smeri razvoja dejavnosti sklada. Podatki v naslednjih grafih in Prilogi se nanašajo na 134 vlog, ki so jih države članice predložile od leta 2007 do leta 2014. Zaenkrat je bilo v imenu 122 121 delavcev (to je število delavcev, ki jim je po ocenah držav članic namenjena pomoč) zahtevanih skupno 561,1 milijona EUR.



Graf 1:

Število vlog, prejetih v obdobju 2007–2014 Sprememba uredbe o ESPG iz leta 2009 je z vključitvijo merila krize pomembno vplivala na število vlog, ki jih je prejela Evropska komisija, saj se je to od maja 2009 (ko se je začela uporabljati zadevna sprememba) do konca leta 2011 občutno povečalo. V obdobju 2007–2014 je bilo predloženih 76 vlog zaradi krize in 58 vlog zaradi trgovine. 82 % vlog, prejetih med majem 2009 in koncem leta 2011, je bilo povezanih s svetovno finančno in gospodarsko krizo. Kot je prikazano v preglednici 2 Priloge, je Španija država članica, ki je predložila največ vlog za sredstva iz ESPG (20 vlog), sledijo pa ji Nizozemska (16 vlog), Italija (12 vlog) in Danska (10 vlog). Osem držav do 31. decembra 2014 še ni zaprosilo za podporo iz ESPG: Estonija, Ciper, Latvija, Luksemburg, Madžarska, Slovaška, Združeno kraljestvo in Hrvaška (ki je v EU vstopila 1. julija 2013).





Graf 2:

Zahtevani znesek iz ESPG na državo članico v obdobju 2007–2014 V milijonih EUR V obdobju 2007–2014 je 20 držav članic zaprosilo za skupni znesek iz ESPG v višini 561,1 milijona EUR (glej tudi pregled v preglednici v Prilogi). Francija je zaprosila za najvišji znesek sofinanciranja iz ESPG (84,6 milijona EUR za sedem vlog), sledijo pa ji Irska (67,3 milijona EUR za devet vlog), Danska (63,7 milijona EUR za deset vlog) in Italija (62,5 milijona EUR za dvanajst vlog).



Graf 3:

Število delavcev, ki jim je namenjena pomoč, na državo članico v obdobju 2007–2014 Francija je država članica, ki je zaprosila za podporo iz ESPG za največje število presežnih delavcev (15 454 za sedem vlog), sledijo pa ji Španija (14 863 za dvajset vlog), Italija (13 367 za dvanajst vlog) in Nemčija (11 957 za devet vlog). V preostalih 13 državah se številke gibljejo od več kot 1 800 na Poljskem do skoraj 11 000 na Irskem. V vseh preostalih treh državah članicah, ki so predložile vloge, je bilo število delavcev, zajetih v vlogah, nižje od 1 000.



Graf 4:

Število vlog na sektor (NACE Rev. 2) v obdobju 2007–2014 V obdobju 2007–2014 je ESPG prejel vloge glede delavcev, ki so postali presežni v 45 sektorjih (glej tudi pregled v Prilogi). Večina teh sektorjev se je nanašala na proizvodnjo, zajemala pa je tudi gradbeni in storitveni sektor. Največ vlog je bilo prejetih za štiri proizvodne sektorje: avtomobilsko industrijo (20 vlog ali 15 % vseh vlog), sektor strojev in naprav (13 vlog ali 10 % vseh vlog), tekstilno industrijo (11 vlog ali 8 % vseh vlog) in tiskarsko industrijo (9 vlog ali 7 % vseh vlog). Okoli 6 % vlog (8 vlog) se je nanašalo na delavce v gradbeni industriji, ki na splošno vključuje gradnjo stavb, specializirana gradbena dela ter arhitekturno in tehnično projektiranje. Če bi bili vključeni tudi pomožni sektorji, kot so gradbeni material, tesarstvo in stavbno mizarstvo ter keramika, bi se ta številka povzpela na 13 vlog ali okoli 10 % vlog. Za več kot polovico vseh sektorjev (28 od 45 sektorjev) je ESPG prejel po eno vlogo.



Graf 5:

Število delavcev, ki jim je namenjena pomoč, na sektor (NACE Rev. 2) v obdobju 2007–2014 134 vlog, ki jih je predložilo 20 držav članic, je bilo namenjenih skupno 122 121 presežnim delavcem. Zadevni sektorji so zlasti sektor avtomobilske industrije, v katerem je bila pomoč namenjena skoraj 29 000 delavcem (23,0 % vseh delavcev, na katere se nanašajo predložene vloge), ki mu sledi sektor mobilnih telefonov (s skoraj 12 000 delavci ali 9,4 % vseh, na katere se nanašajo predložene vloge), tekstilna industrija (malo nad 11 500 delavcev ali 9,2 % vseh, na katere se nanašajo predložene vloge) in sektor strojev in naprav (skoraj 10 000 delavcev ali 8,0 % vseh, na katere se nanašajo predložene vloge). Graf 6:

Povprečni zahtevani znesek iz ESPG, namenjen za pomoč delavcu, na državo članico v obdobju 2007–2014 V EUR Graf 6 prikazuje povprečen znesek podpore iz ESPG na delavca po posameznih državah članicah. Povprečna podpora za 122 121 delavcev, ki jim je bila namenjena pomoč v 20 državah članicah, je znašala 4 060 EUR. Podpora iz ESPG na delavca je bila najvišja v Avstriji in na Danskem, kjer je znašala okoli 14 000 EUR oziroma 10 000 EUR. Nasprotno je bila podpora, zahtevana v Litvi, Sloveniji in na Češkem, nižja od 1 000 EUR na delavca. 6.Zaključek Dosedanji trendi kažejo, da se vloge ESPG vlagajo v vse več sektorjih, saj je bilo v tem obdobju poročanja dodanih deset novih sektorjev. Poleg tega imajo države članice vse več izkušenj pri izbiri najprimernejših ukrepov, usmerjanju učinkovite pomoči k presežnim delavcem in uporabi ESPG za preizkušanje novih pristopov. Države članice tudi vedno bolj uporabljajo možnost prerazporeditve sredstev med ukrepi v času izvajanja projektov, da v celoti izkoristijo odobrene prispevke.