[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 1.10.2007

COM(2007) 543 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Letno poročilo Evropske komisije Evropskemu parlamentu o delovanju sistema Evropskih šol 2006 {SEC(2007) 1199}

KAZALO

1. Uvod 3

2. Pomembni dogodki v letu 2006 3

2.1. Pregled trenutnih razmer v Evropskih šolah 3

2.1.1. Prostorska stiska v Bruslju se nadaljuje 3

2.1.2. Nadaljnje zamude v Luxembourgu 4

2.1.3. Druge šole – številni problemi prostorske stiske 4

2.2. Problematična področja 6

3. Proračun in finančna reforma 6

3.1. Proračun 2006 6

3.2. Nova finančna uredba 7

3.3. Odločitev o proračunu 2007 7

3.4. Zamrznitev dela prispevka za urad generalnega sekretarja za leto 2006 7

4. Vodenje 7

4.1. Konferenca v Noordwijku in ministrsko srečanje 8

4.1.1. Rezultati ministrskega srečanja: odprtje in okrepitev evropskega šolskega sistema 8

4.2. Ustanovitev osrednjega organa za vpise 9

4.3. Komuniciranje, informiranje in dialog 10

4.4. Študija: poročilo Van Dijk o štirih majhnih šolah 10

4.5. Akreditacija 10

5. Prihodnji izzivi za leto 2007 in naslednja leta 11

5.1. Nadaljnje spremljanje po ministrskem srečanju 11

5.2. Odprtje šole v Berkendaelu/Laeknu v Bruslju 11

5.3. Obveznosti držav članic 12

PRILOGA 1

PRILOGA 2

PRILOGA 3

1. UVOD

To poročilo obravnava poglavitne dogodke in spremembe v letu 2006, ki so vplivali na sistem Evropskih šol, pa tudi vlogo Evropske komisije v tem obdobju.

Bilo je leto obetavnega razvoja za prihodnost sistema. Pomembna konferenca na visoki ravni, ki se je spomladi 2006 odvijala v Noordwijku, je pomenila velik korak za proces reforme, ki poteka na različnih ravneh. Proti koncu leta je sledilo neuradno ministrsko srečanje, na katerem je bila sprožena razprava o prihodnosti šol na visoki politični ravni. Svet guvernerjev Evropskih šol ima zdaj zahtevno nalogo, da politične namene dejansko uresniči.

Vsakdanje življenje v nekaterih šolah pa je še naprej zelo težavno zaradi prostorske stiske in pomanjkanja politične volje v nekaterih državah gostiteljicah, da bi se sprejeli potrebni in nujni ukrepi ter izvedle nujne naložbe v infrastrukturo ali, v najslabšem primeru, dejansko zagotovile ustrezne infrastrukture.

Komisija je na splošno zaskrbljena, ker številne države članice ne izpolnjujejo obveznosti, ki jih imajo kot države, ki gostijo evropske institucije in Evropske šole, tako z vidika zagotavljanja infrastrukture kot tudi z vidika napotitve učiteljev. To neposredno in resno vpliva na pogoje šolanja in na kakovost vsakdanjega življenja učencev in šolskega osebja.

Kombinacija teh dveh vprašanj dejansko ogroža dolgoročno perspektivo Evropskih šol. Komisija se dobro zaveda, da nekateri zaposleni iščejo alternativne rešitve za šolanje svojih otrok, pogosto z obžalovanjem, ker jim sistem Evropskih šol ne more vedno zagotoviti zadovoljive možnosti. Problema prostorske stiske se morajo vse zadevne strani resno zavedati, Komisija pa bo še naprej izvajala pritisk na zadevne države gostiteljice in jih pozivala, da izpolnijo svoje obveznosti.

2. POMEMBNI DOGODKI V LETU 2006

2.1. Pregled trenutnih razmer v Evropskih šolah

Številni starši in učenci se še naprej odločajo za Evropske šole, pri čemer znaša skupno število učencev, porazdeljenih v 13 šolah, 20 582. Evropske šole so še posebej pomembne za začasno osebje, saj bodo morali njihovi otroci po povratku v matično državo šolanje nadaljevati v svojem maternem jeziku. Januarja 2007, ko sta pristopili dve novi državi članici, Bolgarija in Romunija, so se povečale raznolikost in zahteve sistema Evropskih šol. Podrobne statistične informacije so na voljo v letnem poročilu generalnega sekretarja[1].

2.1.1. Prostorska stiska v Bruslju se nadaljuje

V skladu z omejevalno vpisno politiko za šolsko leto 2006–2007 so bili novi vpisi preusmerjeni v edino šolo, ki je imela še nekaj prostih zmogljivosti, to je šola v Ucclu. Veliko družin se zato ni odločilo za vpis otrok v to šolo, ker so menile, da bi se morali otroci predolgo voziti v šolo. Vse tri obstoječe šole v Bruslju so zdaj popolnoma zasedene. Vse tri šole so v veliki meri prekoračile svojo nominalno zmogljivost, kar negativno vpliva na vsakdanje pogoje učencev. Svet guvernerjev je aprila 2006 sklenil, kateri jezikovni oddelki se bodo odprli v Laeknu, ko se bo leta 2009 ta šola odprla[2]. Komisija je večkrat poudarila, da bi morali belgijski organi zagotoviti prehodno lokacijo v bližini Laekna, ki bi bila operativna začetek šolskega leta 2007. Belgija je julija kot edino možnost predlagala lokacijo Berkendael, ki se nahaja na jugu Bruslja, torej na nasprotno ležeči lokaciji. Po mnenju Komisije in predstavnikov staršev je bila ta prehodna lokacija do izgradnje šole v Laeknu, ki leži na severu mesta, zelo nezadovoljiva in nelogična rešitev, ki bi lahko povzročila ponovitev vpisnih razmer iz šolskega leta 2006/2007, zaradi katerih se mnoge družine niso več odločile za sistem Evropskih šol.

Jeseni 2006 je svet guvernerjev zavzel stališče Komisije in od belgijskih organov trikrat zahteval, da dopolnijo svoj predlog glede prehodne lokacije. Na njegovo obžalovanje ni bil predložen noben dodatni predlog. Svet guvernerjev je bil zato novembra 2006 primoran sprejeti odločitev zaradi nujne potrebe po prostoru za nove vpise septembra 2007. Komisija je pripravila izjavo, v kateri je predstavila svoje stališče[3].

2.1.2. Nadaljnje zamude v Luxembourgu

Prostori šole Luxembourg I so kljub postopni premestitvi osmih oddelkov osnovnošolskih razredov v drugo šolo še naprej prenatrpani, zlasti srednješolski razredi, ki imajo v enajstih oddelkih vpisanih 2 134 učencev. Zgradba, v kateri bo stalno nameščena šola Luxembourg II, je še vedno nujno potrebna. Luksemburški organi so leta 2006 navedli, da bo nova zgradba na voljo šele leta 2011. Komisija je še naprej zelo zaskrbljena glede zamud in je to vprašanje sprožila pri predsedniku vlade ter poudarila, da je treba nemudoma ukrepati.

Razprava o odločitvi, ki jo je svet guvernerjev sprejel leta 2003 glede porazdelitve učencev med šolama Luxembourg I in II, se je med letom še nadaljevala, v začetku januarja 2007 pa je na pobudo združenj staršev in lokalnega odbora osebja potekala okrogla miza, na kateri so sodelovale vse zadevne strani. Na tem srečanju se je razpravljalo o lokaciji druge šole (Bertrange-Mamer) in porazdelitvi učencev med tema dvema šolama.

Uspešno je bil sprožen javni razpis za upravljanje kantine in kavarne, ki sta zdaj operativni.

2.1.3. Druge šole – številni problemi prostorske stiske

Varese

Problem prostorske stiske v Vareseju se nadaljuje, zelo nezadovoljivo pa je, da niso bile izpolnjene dejanske potrebe šole z vidika dodatne infrastrukture. Komisija je med letom italijanski vladi poslala dopis, v katerem je prosila za nujno financiranje, nedavno pa ponovno sprožila vprašanje pri pristojnem ministru, od katerega pričakuje odgovor.

V letu 2007–2008 se načrtuje postopek za prenos upravljanja kantine na združenje staršev, ustanovljeno na pobudo lokalnega odbora osebja Skupnega raziskovalnega središča v Ispri. Pogoje za tak prenos mora odobriti upravni odbor šole v prvi polovici leta 2007.

Frankfurt

Število učencev stalno narašča (7 % v letu 2006), saj se zaradi prisotnosti Evropske centralne banke (ECB) povečuje pritok učencev. Na trenutni lokaciji je bilo izvedenih nekaj preureditev, da bi zadostili potrebam novih oddelkov otroškega vrtca, največja zmogljivost šole pa je skoraj dosežena. ECB načrtuje preselitev v nove prostore na trenutni lokaciji Großmarkthalle v Frankfurtu, kar bo vplivalo na prihodnje odločitve glede šole.

Alicante

Letos je v Alicanteju maturiral prvi razred učencev, med katerimi jih je bilo 97,7 % uspešnih. Španski organi so odobrili nov zakon, ki še ni začel veljati in bo odpravil zahtevo po sprejemnem izpitu ( selectividad ), ki ga morajo opraviti učenci, ki prihajajo iz tujih sistemov in želijo nadaljevati višješolsko izobraževanje v Španiji.

Delež otrok osebja EU v Evropski šoli v Alicanteju se je lani rahlo povečal (36,8 %), ostaja pa precej pod zahtevanimi 50 %[4].

München

Med letom so bila izvedena dela za izboljšanje razmer glede prenatrpanosti zgradb, ki gostijo otroške vrtce, vendar so še vedno težave s prostorsko stisko. Nemški organi načrtujejo nadaljnja gradbena dela, ki jih šola zahteva za obstoječo lokacijo, vendar bo treba v prihodnosti poiskati novo lokacijo, da bi zadostili potrebam Evropske šole.

Bergen, Culham, Mol in Karlsruhe

Te štiri šole so bile predmet zunanje študije, „poročila Van Dijk“, ki je bila izvedena v obdobju 2005–2006 na zahtevo Komisije, da se prouči dolgoročna prihodnost teh šol. V poročilu se priporoča postopno zaprtje šole v Culhamu, če upoštevamo, da s preselitvijo reaktorja Joint European Torus (JET) v Cadrache (Francija), ki se načrtuje za leto 2016, šola ne bo več imela smisla obstoja.

Šole v Bergnu, Molu in Karlsruheju zagotavljajo šolanje otrokom osebja, ki dela v skupnih raziskovalnih središčih (to velja tudi za šolo v Vareseju); poročilo vsebuje predloge glede učinkovitega upravljanja in stroškovne učinkovitosti teh šol. To so priporočila, ki jih Komisija podpira. Vendar pa se Komisija ne strinja s priporočilom iz študije glede ukinitve jezikovnega oddelka držav gostiteljic.

2.2. Problematična področja

Komisija je zelo zaskrbljena, ker nekatere države članice, ki gostijo institucije, ne izpolnjujejo svojih obveznosti z vidika zagotavljanja ustrezne infrastrukture, ki bi Evropskim šolam omogočala pravilno delovanje. Obstaja več perečih vprašanj, med katerimi je najbolj očitno vprašanje, povezano s pravočasno zagotovitvijo ustrezne infrastrukture, ki se je izkazalo kot ključni problem ne samo v Belgiji, temveč tudi v Luksemburgu in Italiji.

To ni edino problematično področje. Evropska komisija je belgijskim organom predložila uradno zahtevo, naj poravnajo svoj tekoči dolg do sistema, katerega del sega v leto 1995.

Komisija je prav tako zelo zaskrbljena glede števila mest za napotene učitelje, ki jih nekatere države članice niso zapolnile. Posledično je treba prosta mesta zapolniti z lokalnimi učitelji, zaposlenimi s krajšim delovnim časom, katerih dohodki bremenijo izključno del proračuna, ki ga financira EU, in so torej izključeni iz prispevka, ki ga morajo v proračun izplačati države članice. Komisija poleg tega obžaluje, da so nekateri učitelji napoteni, ne da bi bili upoštevani običajni datumi začetka šolskega leta, kar otežkoči vključitev učiteljev, učencem, ki pouk začnejo brez dodeljenih učiteljev, pa začetek šolskega leta. Komisija je ta problem izpostavila generalnemu sekretarju Evropskih šol in poslala več uradnih dopisov nacionalnim organom nekaterih zadevnih držav članic.

3. PRORAčUN IN FINANčNA REFORMA

3.1. Proračun 2006

Prvotno dodeljen prispevek proračunskega organa EU v proračun Evropskih šol za leto 2006 je bil 127,126 milijona EUR. Zadnja razčlenitev različnih prispevkov v celotni proračun je bila:

- 56 % iz proračuna EU;

- 22,5 % od držav članic;

- 6,5 % iz EPO[5];

- preostali del iz šolnin učencev kategorije II in III ter iz drugih virov.

Evropske šole so prejele skupni prispevek, dodeljen leta 2006, in svoj letni proračun zaključile s presežkom v višini približno 12,2 milijona EUR.

Delež proračuna, namenjen otrokom s posebnimi potrebami (otrokom „SEN“), se je v zadnjih dveh letih povečal za 24 %. Komisija je poudarila, da bi letno poročilo na to temo moralo vključevati analizo razmer, ki bi bila bolj usmerjena v kakovostni vidik, da se dosežejo trdni rezultati, na podlagi katerih bi se izvedle prihodnje izboljšave. Kljub vsem prizadevanjem ni vedno mogoče vključiti učencev s hudimi težavami pri učenju. Družine morajo najti drugo rešitev, kar je težje, če materni jezik ni jezik države gostiteljice.

3.2. Nova finančna uredba

Komisija je bila zelo dejavna in zagotovila znatno podporo v okviru priprav za novo finančno uredbo za Evropske šole, ki v veliki meri temelji na veljavnih predpisih za institucije in je prilagojena posebnim značilnostim sistema Evropskih šol. Komisija je bila leta 2006 zelo vesela sprejetja (enoglasno, z vzdržanim glasovanjem Avstrije) nove finančne uredbe. Nova pravila so v glavnem začela veljati 1. januarja 2007. Vidiki funkcije revizije, pa tudi pravila v zvezi z javnimi naročili se bodo začeli izvajati postopoma, in sicer 1. julija 2007 oziroma 1. januarja 2008.

3.3. Odločitev o proračunu 2007

Za leto 2007 sta se Komisija in urad generalnega sekretarja odločila izvesti podrobno analizo o vzrokih za ponavljajočo se manjšo porabo od načrtovane in presežke v zadnjih letih. Zaradi teh razmer je Komisija zaprosila za prispevek za leto 2007 v isti višini kot za leto 2006: 127,13 milijona EUR za obstoječe šole in urad generalnega sekretarja, 2,54 milijona EUR pa za prihodnjo šolo Bruselj IV na prehodni lokaciji Berkendael.

3.4. Zamrznitev dela prispevka za urad generalnega sekretarja za leto 2006

80 % sredstev, dodeljenih uradu generalnega sekretarja, je pridobljenih iz proračuna EU. Proračunski organ je decembra 2005 sklenil zamrzniti 25 % navedenega prispevka za leto 2006, da bi tako urad spodbudil k:

- rešitvi problema prostorske stiske v Evropskih šolah;

- izboljšanju vodenja in upravljanja Evropskih šol.

Komisija je to odločitev sporočila generalnemu sekretarju in predlagala, da njene službe pomagajo uradu generalnega sekretarja pri sprejetju zahtevanih ukrepov ter organizaciji stikov z Evropskim parlamentom.

Komisija in Parlament sta maja 2006 ugotovila, da so bili zahtevani ukrepi sprejeti, in tako je Parlament sprostil 15 % prispevka. Posledično je sodelovanje urada generalnega sekretarja s Komisijo pri delu v okviru pregleda finančne uredbe Parlament prepričalo, da sprosti preostalih 10 %.

4. VODENJE

Vprašanje vodenja je bilo predmet razprave na svetovni ravni v povezavi s prihodnostjo in reformo sistema, pa tudi na bolj praktični ravni, na primer v okviru ustanovitve osrednjega organa za vpise v Bruslju.

4.1. Konferenca v Noordwijku in ministrsko srečanje

Podpredsednik Kallas in nizozemska ministrica za šolstvo Maria van der Hoeven (ki je predsedovala sistemu Evropskih šol 2005–2006) sta menila, da je potrebna politična spodbuda za razmislek o prihodnosti celotnega sistema. Zato sta dala pobudo ter povabila predstavnike iz vseh držav članic k sodelovanju na konferenci, ki je maja 2006 potekala na Nizozemskem. Da bi se pripravile možnosti, ki bi se proučile na konferenci, je bila ustanovljena skupina na visoki ravni, v kateri je zelo dejavno sodelovala Komisija.

Konferenca je potekala 15.–16. maja v Noordwijku, na njej pa so sodelovali podpredsednik Kallas, ministrica van der Hoeven in portugalski državni sekretar za šolstvo Pedreira (Portugalska je avgusta 2006 prevzela predsedstvo Evropskih šol).

Konferenca je dala nov politični zagon razpravi o prihodnosti Evropskih šol. Po tej konferenci je skupina na visoki ravni, sestavljena iz udeležencev konference, nadaljevala dela ter pripravila srečanje ministrov, pristojnih za Evropske šole, iz vseh držav članic.

Podpredsednik Kallas, evropski komisar, pristojen za Evropske šole, in 25 ministrov držav članic so se 13. novembra 2006 sestali in razpravljali o procesu reforme Evropskih šol. Na srečanju je bilo doseženo splošno soglasje glede ključnih idej, kako bi sistem prilagodili izzivom razširjene EU. Vzpostavljen je bil jasen politični okvir, ki bo zagotovil smernice za začetek naslednje faze. Svet guvernerjev je pristojen za sprejetje dejanskih ukrepov za dosego reforme (za sklepe predsedstva glej Prilogo 2).

4.1.1. Rezultati ministrskega srečanja: odprtje in okrepitev evropskega šolskega sistema

Velika večina ministrov EU in Komisija so se strinjali, da je treba zagotoviti prilagodljivejši koncept sistema Evropskih šol, ki bi se lahko v prihodnosti uporabljal za tri vrste šol: obstoječe klasične Evropske šole[6]; nacionalne in mednarodne šole, ki zagotavljajo evropsko šolanje otrokom osebja EU na lokacijah, na katerih naj bi ustanovili evropske agencije, in omogočajo opravljanje evropske mature (šole tipa II); ter tretji tip, pri katerem se država članica odloči, da bo tako pobudo sprejela neodvisno od prisotnosti agencije ali institucije EU na lastne stroške (šole tipa III).

Šole tipa II in tipa III bodo poskušale zagotoviti evropsko šolanje na podlagi skupnega šolskega načrta, ki naj bi, kolikor je to mogoče, potekalo v maternem jeziku. Ta skupni šolski načrt bo skladen z zahtevami glede pedagoških ciljev evropskega šolskega sistema ter izpolnjeval zahteve glede izpitov in akreditacij. Podpisati je treba ciljne pogodbe o izpolnjevanju pedagoških, upravnih in finančnih zahtev, da se zagotovijo skladnost, kakovost in odgovornost evropskega šolskega sistema.

Udeleženci srečanja so se prav tako v veliki meri strinjali, da je potrebna reforma vidikov vodenja, katere cilj je podeliti večjo avtonomijo šolam, priznali pa so, da bi bilo treba to večjo avtonomijo nadomestiti z večjo odgovornostjo v zvezi s pedagoškimi vprašanji, vprašanji vodenja in finančnimi vprašanji.

4.2. Ustanovitev osrednjega organa za vpise

Svet guvernerjev je na svojem srečanju aprila 2006 v Haagu ustanovil osrednji organ za vpise[7], pristojen za odločanje o vpisih v Evropske šole v Bruslju. Svet guvernerjev je sklenil, da „se bodo strogo omejili sprejemi v druge šole, da se zapolnijo novi oddelki šole Bruselj IV…“ Ta ukrep je postal potreben zaradi problema prostorske stiske v obstoječih šolah in odločitve sveta guvernerjev, da sprejme lokacijo Berkendael kot prehodno lokacijo in jedro šole Bruselj IV (Laeken). Zato so bili določeni cilji osrednjega organa za vpise:

1. vsako leto pripraviti in objaviti jasno politiko vpisa, s katero se bo zagotovilo, da bodo spodaj navedeni cilji uresničeni čim bolj pošteno in pregledno;

2. določiti sezname učencev, ki bodo vpisani v posamezne šole v Bruslju. Te sezname bodo predlagali ravnatelji posameznih šol;

3. zagotoviti uravnoteženo porazdelitev učencev med posameznimi šolami v Bruslju na splošno in med jezikovnimi oddelki ter zagotoviti optimalno izkoriščenost virov šole, da bodo izpolnjene potrebe učencev in bo zagotovljena pedagoška kontinuiteta. V začetnem obdobju bo dodatni cilj politike zagotoviti zasedenost šole Bruselj IV;

4. zagotoviti mesto v Evropski šoli v Bruslju za vse učence, ki so otroci osebja EU in želijo biti sprejeti v Bruslju;

5. zagotoviti možnost vpisa v isto šolo za brate in sestre;

6. nenehno spremljati razvoj populacij učencev v različnih jezikovnih oddelkih in šolah.

Sestavo in postopke tega organa, pa tudi njegove pristojnosti je svet guvernerjev podrobno določil na svojem srečanju oktobra 2006. Komisija je poudarila, da je treba ta občutljivi proces izvesti prilagodljivo in premišljeno ter da je treba vprašanje SWAL (učenci brez jezikovnega oddelka) spremljati glede na število učencev z maternim jezikom v posameznem razredu. Svet guvernerjev je prav tako poudaril pomen jasnega in neposrednega komuniciranja ter dialoga z zadevnimi starši. Osrednji organ za vpise je sprejel odločitve v zvezi z vpisi v Bruslju za šolsko leto 2007–2008 v skladu z zgoraj navedenimi cilji in odločitvami sveta guvernerjev. V skladu s temi odločitvami bodo novi učenci, za katere sta na lokaciji Berkendael na voljo jezikovni oddelek in stopnja, vpisani v to šolo (razen za brate in sestre učencev, ki so že vpisani v eno drugo Evropsko šolo v Bruslju). Če na lokaciji Berkendael nista na voljo jezikovni oddelek in stopnja, bodo novi učenci, v kolikor bo to mogoče, vpisani v šolo po njihovi izbiri.

4.3. Komuniciranje, informiranje in dialog

Ker se je med letom veliko dogajalo in je odbor sprejel mnoge pomembne odločitve, je generalni direktor GD ADMIN leta 2006 poslal več kot sedem neposrednih elektronskih sporočil vsem zaposlenim, da bi jih seznanil o razmerah. Komisija je predložila pojasnila ali utemeljitve glede petih odprtih primerov, ki jih obravnava Evropski varuh človekovih pravic, Evropski parlament pa je poslal tudi 19 pisnih in ustnih uradnih vprašanj. Predsednik Barroso je o vprašanju glede Evropskih šol razpravljal z različnimi voditelji držav, podpredsednik Kallas pa je vprašanje večkrat obravnaval s Parlamentom ter tudi s predstavniki osebja in vrsto drugih zainteresiranih strani. Službe Komisije so imele redna srečanja z združenji staršev in lokalnim odborom osebja, da se zagotovi jasen in neposreden dialog.

Ob upoštevanju negativnega pristopa države gostiteljice, ki ima največje število šol, je Komisija na novembrskem srečanju sveta guvernerjev vztrajala, naj se belgijskim organom pošlje dopis z zahtevo po srečanju. Ob tej priložnosti naj bi belgijski organi neposredno prek dialoga z družinami iz institucij v Bruslju pojasnili svoje stališče glede razočaranja v zvezi s prehodno lokacijo. Ta dopis je poslalo predsedstvo novembra. Svet guvernerjev in zlasti Komisija na žalost še vedno pričakujejo odgovor belgijskih organov.

4.4. Študija: poročilo Van Dijk o štirih majhnih šolah

Zunanji svetovalec je leta 2006 predstavil tako imenovano študijo „Van Dijk“ o štirih majhnih šolah v Bergnu, Culhamu, Molu in Karlsruheju (glej naslov 2.1.3 „Druge šole“ ). Svet guvernerjev je leta 2007 dvakrat razpravljal o tej študiji in sklenil, da se bo šola v Culhamu v obdobju sedmih let postopoma zaprla. Šole v Bergnu, Molu in Karlsruheju bodo ohranjene kot klasične Evropske šole.

4.5. Akreditacija

Svet guvernerjev je s popolno podporo Komisije sklenil, da bo akreditiral šolanje v šoli v Parmi (Italija) in šoli v Dunshaughlinu (Irska), leta 2007 pa naj bi se s pristojnimi organi obeh šol podpisal sporazum o akreditaciji in sodelovanju. Komisija ta proces močno podpira. Otroci osebja Evropske agencije za varnost hrane s sedežem v Parmi in osebja Komisije (GD SANCO) v Grangeju bodo tako lahko imeli možnost evropskega šolanja, ki je v skladu s šolanjem, ki ga zagotavlja sistem Evropskih šol. V tej fazi šoli še nista upravičeni ponuditi možnost opravljanja evropske mature (akreditacija do 5. leta srednješolske stopnje). Svet guvernerjev je prav tako sklenil, da odobri prvo fazo postopka, ob upoštevanju prihodnje zahteve po akreditaciji šole Heraklion v Grčiji, ki se nahaja blizu Evropske agencije za varnost omrežij in informacij.

5. PRIHODNJI IZZIVI ZA LETO 2007 IN NASLEDNJA LETA

5.1. Nadaljnje spremljanje po ministrskem srečanju

Svet guvernerjev zdaj deluje po navodilih, določenih v sklepih predsedstva[8] po neuradnem ministrskem srečanju, in predlaga strategijo, ki jo je treba obravnavati, da se v okviru procesa reforme doseže napredek na praktični ravni. Namen te strategije je oblikovati predloge za izboljšanje vodenja v skladu z dogovorjenimi smernicami in vodstvom šol tako podeliti več pristojnosti pri sprejemanju odločitev, pa tudi na finančnem področju, kar naj bi se nadomestilo z večjo odgovornostjo, ter prenoviti vodstveno strukturo, da se dosežejo cilji na področju vodenja v šolah in na splošno.

Predlagana strategija vključuje tudi predložitev zamisli v zvezi z odprtjem sistema Evropskih šol, proučitev ukrepov in praktičnega izvajanja v zvezi s šolami tipa II ter sprejemanje ustreznih ukrepov za njihovo izboljšanje in nadaljnji razvoj.

Poleg tega je treba evropsko maturo posodobiti v skladu z mednarodnimi standardi, ki vključujejo vidike organizacije, upravljanja in zagotavljanja kakovosti, in sicer najprej z izvedbo ocene s strani zunanjega strokovnjaka, ki jo sproži generalni sekretar.

Delovna skupina bo proučila vprašanje delitve stroškov napotitve učiteljev s strani držav članic v klasične Evropske šole. Svet guvernerjev bo zato ocenil potrebne ukrepe, da se zagotovi pravična razdelitev stroškov napotenih učiteljev med državami članicami.

Kar zadeva pilotni projekt glede šol „tipa III“, je treba z namenom napredka izdelati referenčni okvir pristojnosti, ki bi vključeval največ deset šol. Pilotni projekti bi se morali po možnosti začeti izvajati v šolskem letu 2007–2008. Te projekte bo spremljal svet guvernerjev, ocenjeni pa bodo vsaki dve leti.

5.2. Odprtje šole v Berkendaelu/Laeknu v Bruslju

Svet guvernerjev je izrazil obžalovanje, da je bil primoran sprejeti prehodno šolo v Berkendaelu, ker so belgijski organi zavrnili sodelovanje in zagotovitev prehodne lokacije, ki bi izpolnjevala potrebna geografska merila. Komisija ne nasprotuje temu, da je sama šola nameščena v ustrezni zgradbi, temveč še naprej sproža vprašanje, povezano z njeno lokacijo in posledicami, ki jih bo imela za družine.

Po odločitvi, ki jo je svet guvernerjev moral sprejeti proti koncu leta 2006, je šola v Berkendaelu odprla svoja vrata in sprejela nove učence septembra 2007. Zato je nujno, da se nemudoma izvedejo potrebne strukturne spremembe in da se novo imenovana direktorica hitro loti priprav, ki bi šoli omogočile sprejem novih učencev. Trenutni direktorji v Bruslju so imeli ključno konstruktivno vlogo pri pripravljalnih razpravah. Tri obstoječa združenja staršev v Bruslju novo šolo dejavno podpirajo v okviru organizacije šolskih prevoznih storitev, upravljanja kantine in drugih praktičnih zadev. V skladu s sporazumom, sklenjenim z državo gostiteljico, so za začetno ureditev šole odgovorni belgijski organi, ki imajo tako priložnost pokazati svojo dejansko politično voljo pri zagotovitvi nemotenega poteka postopka.

5.3. Obveznosti držav članic

Prednostna naloga Komisije bo še naprej obravnavati vprašanja, povezana z neizpolnjevanjem določenih obveznosti s strani nekaterih držav gostiteljic, če in kadar se bo to zdelo primerno, pa bo uporabila tudi potrebna pravna sredstva.

[1] Sklic: 2912-D-2006-en-1. Glej http://www.eursc.eu/index.php?id=134.

[2] Sestava šole v Laeknu bo: FR, EN, DE, IT, NL ter RO in BG (zadnja dva kot oddelka za učence brez jezikovnega oddelka (SWAL), ob primernem času pa kot jezikovna oddelka).

[3] Za celotno besedilo izjave glej Prilogo I.

[4] Glej poročilo za lansko leto, COM(2006) 451 konč.

[5] Za Evropsko šolo v Münchnu je proračunski delež Evropskega patentnega urada (EPO) podoben deležu Komisije v drugih Evropskih šolah.

[6] Trenutno obstaja 13 Evropskih šol v 7 državah članicah.

[7] Osrednji organ za vpise sestavljajo generalni sekretar Evropskih šol (predsednik), predstavnik Evropske komisije (ki zastopa institucije EU), direktorji 3 (4) Evropskih šol v Bruslju, predstavnik staršev in predstavnik organov države gostiteljice. Poleg tega so kot opazovalci prisotni tudi namestnik generalnega sekretarja, 2 predstavnika (3 predstavniki) staršev, da se zagotovi predstavništvo APEEE (združenje staršev učencev Evropskih šol) vseh šol v Bruslju, en predstavnik odbora osebja v Bruslju in en dodatni predstavnik za Belgijo, da se zagotovi predstavništvo belgijskih skupnosti.

[8] Glej prilogi 2 in 3.