V skladu s predlogom Komisije za uredbo o informacijah o živilih za potrošnike so bile alkoholne pijače, vključno s „pijačami alkopop“ (mešane alkoholne pijače, na primer mešanica brezalkoholne pijače z žgano pijačo), vendar z izjemo piva, vina in žganih pijač, zajete v zahtevi za obvezno navajanje seznama sestavin in označbe hranilne vrednosti. Na pobudo Evropskega parlamenta je bilo to izvzetje razširjeno na vse alkoholne pijače, v sprejeti Uredbi pa je bila določena zahteva, da Komisija predloži to poročilo.

Kar zadeva seznam sestavin, izhaja to vprašanje iz prvega splošnega predpisa o označevanju, ki je bil sprejet na ravni EU in v katerem je bilo določeno, da „v primeru pijač, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola, Svet na predlog Komisije pred 22. decembrom 1982 določi pravila za označevanje sestavin“.

To poročilo temelji na stališčih do označevanja alkoholnih pijač, ki so jih izrazile različne zainteresirane strani pred sprejetjem Uredbe in po njem.

Medtem ko ima označevanje hranilne vrednosti lahko neko vlogo pri spodbujanju zmernejšega uživanja alkohola, se vprašanje navajanja seznama sestavin in označbe hranilne vrednosti pri alkoholnih pijačah v tem poročilu obravnava z vidika obveščanja potrošnikov o identiteti in lastnostih živila.

Uredba daje podlago za visoko raven varstva potrošnikov v zvezi z informacijami o živilih, kar zagotavlja, da označbe na živilih ne zavajajo potrošnikov in da ti lahko ozaveščeno izbirajo. Seznam sestavin in označba hranilne vrednosti sta med ključnimi navedbami, ki omogočajo tako ozaveščeno izbiro.

S tem poročilom se izpolnjuje obveznost Komisije, ki izhaja iz člena 16(4) Uredbe (EU) št. 1169/2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (v nadaljnjem besedilu: Uredba). Po navedeni določbi so alkoholne pijače, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola, izvzete iz obveznosti navajanja seznama sestavin in označbe hranilne vrednosti, Komisija pa mora pripraviti poročilo, pri katerem navede, ali bi morala v prihodnosti za alkoholne pijače veljati na primer obveznost navedbe informacij o energijski vrednosti, ter razloge za utemeljitev morebitnih izjem ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi skladnosti z drugimi ustreznimi politikami Unije in v tem kontekstu preuči, ali je treba predlagati opredelitev „pijače alkopop“.

Nekatere države članice (Avstrija, Hrvaška, Češka, Finska, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Luksemburg, Portugalska, Litva in Romunija) so ohranile ali sprejele nacionalne ukrepe, ki nalagajo dodatne zahteve za označevanje sestavin ali nekaterih sestavin alkoholnih pijač ali nekaterih alkoholnih pijač.

V to poročilo so vključene samo zakonodajne pobude držav članic, povezane s seznamom sestavin in označbo hranilne vrednosti.

Alkoholne pijače ne smejo nositi zdravstvenih trditev, kar zadeva prehranske trditve, pa so dovoljene samo tiste, ki se nanašajo na nizko vsebnost alkohola in zmanjšanje vsebnosti alkohola ali energijske vrednosti. Če so takšne prehranske trditve navedene, se zahteva označba hranilne vrednosti.

Aromatizirana vina, aromatizirane pijače na osnovi vina in aromatizirane mešane pijače iz vinskih proizvodov morajo ustrezati standardom priprave in sestave ter posebnim zahtevam za označevanje, ki veljajo za prodajne označbe in označevanje vrste alkohola, tj. surovine, uporabljene za proizvodnjo alkohola.

Uredba (EU) št. 1308/2013 določa izčrpen sklop tehničnih standardov, ki v celoti zajemajo vse enološke prakse, metode proizvodnje ter načine predstavitve in označevanja vin. Navedena uredba opisuje snovi, za katere je verjetno, da se bodo uporabljale v proizvodnem postopku, skupaj s pogoji za njihovo uporabo na pozitivnem seznamu enoloških praks in obdelav.

Kar zadeva seznam sestavin, se za alkoholne pijače, podobno kot v predhodnem predpisu, uporablja člen 21 o označevanju nekaterih snovi ali proizvodov, ki povzročajo alergije ali preobčutljivosti. To pomeni, da so potrošniki obveščeni, če je v alkoholnih pijačah prisotna snov ali proizvod s seznama v Prilogi II k Uredbi, ki vsebuje najpogostejše alergene, na primer sulfiti, ki se dodajajo vinu. Druge sestavine živil, ki jih sozakonodajalca nista vključila na seznam snovi, ki lahko pri nekaterih skupinah potrošnikov povzročajo alergijske reakcije, pa niso v Prilogi II k Uredbi, zato niso navedene v označbi alkoholnih pijač, saj na njej ni seznama sestavin. Čeprav se za alkoholne pijače seznam sestavin ne zahteva, lahko nosilci živilske dejavnosti te informacije zagotovijo potrošnikom prostovoljno. V skladu s členom 36 Uredbe morajo biti takšne informacije skladne z določbami o obveznem navajanju sestavin.

V Uredbi je bil ohranjen obvezni seznam sestavin in uvedena obvezna označba hranilne vrednosti (energijska vrednost in količina maščob, nasičenih maščob, ogljikovih hidratov, sladkorjev, beljakovin in soli) od 16. decembra 2016 dalje. Te določbe ne zajemajo alkoholnih pijač.

Predstavniki potrošnikov zatrjujejo , da je neskladnost v označevanju med alkoholnimi pijačami in drugimi živili nesprejemljiva in da bi morala biti seznam sestavin in označba hranilne vrednosti obvezna za vse alkoholne pijače, da bi potrošniki lažje ozaveščeno izbirali, kaj in koliko bodo popili.

Izhodišče so stališča različnih akterjev o označevanju alkoholnih pijač, ki so bila ugotovljena v raziskavi, opravljeni v času, ko je Komisija predstavila predlog uredbe o informacijah o živilih potrošnikom. Vsebuje stališča proizvajalcev, trgovcev na drobno, javnih organov in nevladnih organizacij.

Slika 2: uporaba drugih virov informacij, razen označbe (etikete), za dostop do informacij o hranilnih vrednostih in sestavinah alkoholnih pijač

V isti raziskavi so navedeni tudi podatki o dostopu do informacij zunaj označbe (etikete). Kot je mogoče videti, je od 34 % do 51 % vprašanih take informacije poiskalo občasno, pogosto ali vedno (slika 2).

Slika 1: zanimanje za enake informacije o hranilni vrednosti in sestavinah za vsa živila in pijače, ne glede na to, ali vsebujejo alkohol ali ne

Po raziskavi , ki je bila opravljena leta 2014 in jo je naročilo združenje pivovarjev, so potrošniki slabo seznanjeni z informacijami o hranilni vrednosti in sestavinah alkoholnih pijač. Namen raziskave je bil pripraviti reprezentativen pregled z vključitvijo skoraj 5 400 vprašanih v šestih državah članicah. Rezultati raziskave kažejo, da imajo potrošniki pomanjkljivo znanje o vsebnosti ogljikovih hidratov, kalorij in maščob v različnih vrstah preučevanih alkoholnih pijač (pivo, vino in žgane pijače) ter o različnih sestavinah, ki se lahko uporabljajo pri njihovi proizvodnji. Kot je prikazano na sliki 1, je raziskava pokazala tudi, da obstaja velik interes za prejemanje enakih informacij o sestavinah in hranilni vrednosti za alkoholne pijače, kot se trenutno navajajo za druga živila in pijače.

V študiji o vplivu informacij o živilih na sprejemanje odločitev potrošnikov, ki jo je naročila Komisija, je bilo raziskano vedenje potrošnikov v zvezi z informacijami o alkoholnih pijačah. Potem ko so jih obvestili o energijski vrednosti alkoholnih pijač, kot so pivo, vino in žgane pijače, so 2 031 anketirancev iz osmih držav članic vprašali, kakšne bi bile idealne informacije, ki bi jih bilo treba v prihodnosti navesti na alkoholnih pijačah; skoraj polovica (49 %) sodelujočih je želela informacije o energijski vrednosti alkoholnih pijač in 16 % jih je izrazilo namero, da bodo na podlagi teh informacij zmanjšali uživanje alkohola.

V številnih tretjih državah, kot so ZDA, Brazilija, Kanada, Kitajska, Indija, Mehika, Nova Zelandija, Rusija in Švica, je treba za nekatere alkoholne pijače obvezno zagotoviti seznam sestavin.

Tudi evropska organizacija potrošnikov piva je pozvala, naj bo seznam sestavin alkoholnih pijač obvezen .

Združenja za javno zdravje podpirajo obvezno navajanje sestavin in označbe hranilne vrednosti kot del celovite strategije za zagotavljanje informacij in izobraževanje potrošnikov o alkoholu, saj imajo po mnenju skupine nevladnih organizacij in organizacij za javno zdravje, ki si v Evropi prizadevajo za preventivo in zmanjšanje škode, povezane z alkoholom, potrošniki pravico vedeti, katere sestavine so v alkoholnih pijačah, ki jih uživajo. Kar je še pomembnejše, zagotoviti bi bilo treba informacije o hranilni vrednosti, kot je energijska vrednost, da bi potrošnikom omogočili boljši nadzor nad načinom prehranjevanja in pri njih spodbudili zdrav življenjski slog.

Panožno stališče do te zadeve se je v zadnjem času znatno spremenilo. Medtem ko so nosilci živilske dejavnosti v preteklosti nasprotovali vsem dodatnim zahtevam po označevanju, danes večina sektorjev priznava, da imajo potrošniki pravico vedeti, kakšna je vsebina njihove pijače, in akterji iz različnih sektorjev razvijajo in izvajajo več usklajenih ali neodvisnih prostovoljnih pobud, da bi potrošnikom zagotovili dodatne informacije.

Po mnenju zveze, ki zastopa evropske pivovarje, imajo potrošniki pravico vedeti, kaj uživajo. Ti pivovarji so po vsej Evropi organizirali prostovoljno pobudo evropske pivovarske zaveze European Beer Pledge , katere člani so se zavezali, da bodo uvedli usklajene in merljive ukrepe za izboljšanje obveščenosti potrošnikov, med drugim tako, da bodo zagotavljali informacije o hranilni vrednosti piva. Menijo, da bi morali imeti nosilci dejavnosti izbiro, ali bodo te informacije zagotovili na označbi ali na drugih platformah, kot so spletišča ali aplikacije na podlagi kode za hitri pregled (koda QR), pri čemer mora biti v takem primeru na označbi piva natisnjena jasna povezava do teh informacij. Nekateri člani organizacije že prostovoljno navajajo informacije na označbi ali drugje, in sicer seznam sestavin, kalorično vrednost ali celotno označbo hranilne vrednosti (energija, maščobe, nasičene maščobe, ogljikovi hidrati, sladkorji, beljakovine in sol).

Sektor žganih pijač meni, da bi potrošnikom koristile jasnejše in bolj smiselne informacije o tem, kaj je v njihovi pijači, in da bi morali prejemati dosledne informacije o odgovornemu uživanju žganih pijač, da bi se lahko odločali za bolj zdrav življenjski slog. Sektor podpira zagotavljanje prilagojenih informacij o kalorični vrednosti potrošnikom. Te informacije bi lahko zagotovili še drugače kot le z navedbo na označbi. Tako bi lahko omogočili celovit dostop do takšnih informacij s potrošnikom prijaznejšimi alternativnimi sredstvi. Medtem ko so se nekateri proizvajalci zavezali, da bodo takšne informacije navedli na označbi, številni proizvajalci žganih pijač energijsko vrednost že navajajo na svojem spletišču, pa tudi prek družbenih omrežij in drugih platform, nekateri pa so se zavezali, da bodo vsebino teh informacij razširili in zagotovili celotno označbo hranilne vrednosti.

Vinski sektor meni, da je uravnotežena prehrana ključen element zdravega življenjskega sloga in da bi morali potrošniki skrbno izbirati, kaj jedo in pijejo. Sektor se je zavezal, da bo potrošnikom prostovoljno in prilagojeno zagotovil informacije o hranilni vrednosti glede kalorij, in veliko prednost daje podpori zunaj označbe. Začel je z usklajenimi ukrepi in na skupnem spletišču zagotavlja informacije o kalorični vrednosti na merico in kategorijo vina.

Večnacionalna družba, ki proizvaja žgane pijače, vino in pivo, se je zavezala, da bo potrošnikom na označbi zagotovila celotno označbo hranilne vrednosti na merico in na 100 ml ter da bo to uporabljala za vse alkoholne pijače v svojem programu. Novo označbo na embalaži s podatki o hranilni vrednosti so že razvili na podlagi raziskave, ki so jo izvajali po vsem svetu, da bi ugotovili, katere informacije naj vključijo in kako naj to naredijo čim bolje. Spremembe bodo postopno uvajali na embalažo, da bi prve proizvode z novo označbo začeli prodajati v začetku leta 2017.

Nekatere od teh zavez, so bile dane tudi na evropskem forumu za alkohol in zdravje, platformi, na kateri lahko organi, ki so dejavni na evropski ravni, razpravljajo, primerjajo pristope in ukrepajo, da bi zmanjšali škodo zaradi uživanja alkohola.

Prezgodaj je še, da bi kakor koli ocenili učinek teh nedavnih prostovoljnih pobud, vendar je verjetno, da se bo zaradi njih povečalo zanimanje potrošnikov za bolj sistematično navajanje seznama sestavin in označbe hranilnih vednosti.

Proizvajalci alkoholnih pijač večinoma menijo, da bi morale morebitne nove zahteve za označevanje veljati za vse vrste alkoholnih pijač enako,.

7.Pozivi k ukrepanju

7.1.Svetovna zdravstvena organizacija

V skladu z evropskim akcijskim načrtom Svetovne zdravstvene organizacije za zmanjšanje škodljivega uživanja alkohola za obdobje 2012–2020 bi morale biti „sestavine, pomembne za zdravje, vključno s kalorično vrednostjo“, označene in na splošno bi moralo biti označevanje alkoholnih pijač enako kot za druga živila, da bi potrošnikom zagotovili dostop do popolnih informacij o vsebini in sestavi proizvoda za zaščito njihovega zdravja in interesov. Ta akcijski načrt je septembra 2011 na regionalnem odboru za Evropo potrdilo 53 držav, vključno z državami članicami EU.

Svetovna zdravstvena organizacija poleg tega meni, da je energijska vrednost najpomembnejša hranilna vrednost, ki jo je treba označiti.

7.2.Evropski parlament in Svet

Evropski parlament je ob resoluciji , sprejeti 29. aprila 2015, med drugim pozval Komisijo, naj do leta 2016 predstavi zakonodajni predlog, ki bo zahteval navedbo kalorične vrednosti na označbah alkoholnih pijač. V skladu z resolucijo so bile alkoholne pijače v Uredbi (EU) št. 1169/2011 sicer izvzete iz obveznega navajanja seznama sestavin in označbe hranilne vrednosti, vendar so celovite informacije o alkoholnih pijačah kljub temu potrebne zaradi narave tveganja pri alkoholu.

Komisija je prejela tudi številna pisna vprašanja o označevanju alkoholnih pijač, ki vsebujejo pozive k pripravi tega poročila, poudarjajo neutemeljenost sedanjih izvzetij pri navajanju seznama sestavin in označbe hranilne vrednosti ter pozivajo k zakonodajnim pobudam, ki bi spodbudile označevanje alkoholnih pijač.

Svet je v svojih sklepih , sprejetih 7. decembra 2015, pozval Komisijo, naj pri alkoholnih pijačah razmisli o možnosti uvedbe obveznega navajanja sestavin in obvezne označbe hranilne vrednosti, zlasti energijske vrednosti.

7.3.Posvetovanje Komisije s strokovnjaki držav članic

Med pripravo tega poročila je bilo 28. oktobra 2013 organizirano srečanje delovne skupine Komisije o Uredbi (EU) št. 1169/2011, namenjeno razpravi o vprašanjih, ki jih zajema poročilo, s strokovnjaki držav članic iz pristojnih nacionalnih organov; razprava je obravnavala tudi opredelitev „pijač alkopop“, ki so večinoma že pripravljena mešanica alkoholnih in brezalkoholnih proizvodov. Po mnenju številnih strokovnjakov držav članic je neupravičeno in nedosledno, da na označbah brezalkoholnih pijač, ki so zmešane z alkoholom, ni treba navesti sestavin, medtem ko morajo biti sestavine brezalkoholne pijače brez alkohola navedene. Prav tako ni utemeljitve za to, da mora biti na brezalkoholnih pijačah navedena označba hranilne vrednosti, če je ista brezalkoholna pijača, zmešana z žgano pijačo, izvzeta iz obveznosti takšne označbe.