[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.7.2007

SEC(2007) 981

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Spremni dokument k SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Krepitev notranjega trga za mobilno televizijo Povzetek ocene učinka

{COM(2007) 409 konč.}{SEC(2007) 980}

POVZETEK

1. UVOD

Ocena učinka predstavlja možnosti, ki jih je Komisija proučila pri pripravi Sporočila o „ Krepitvi notranjega trga za mobilno televizijo“ . Glavni cilj Sporočila je podpora vzpostavitvi nastajajočega trga mobilne televizije (M-TV) v EU. Čas priprave Sporočila je bil izbran tako, da bi se zagotovilo izpolnjevanje vseh pogojev za uvedbo storitev v EU.

Z zainteresiranimi stranmi so bili opravljeni temeljiti posveti. Službe Komisije so spodbujale zlasti ustanovitev sektorske krovne skupine, tj. Evropskega sveta za mobilno oddajanje (EMBC) , ki je povezala glavne zadevne sektorske akterje, vključno z izdajatelji televizijskega programa, proizvajalci, ponudniki vsebin in telekomunikacijskimi operaterji. Evropski svet za mobilno oddajanje je marca 2007 objavil priporočila o tehnoloških in regulativnih vprašanjih ter vprašanjih glede spektra.

2. VPRAšANJE MOBILNE TELEVIZIJE V EU

Mobilna televizija je nova usklajena tehnologija, ki združuje zlasti dva večja industrijska sektorja EU: sektor mobilne komunikacije in avdiovizualni sektor . Mobilna televizija ima veliko možnosti, da prispeva k rasti in zagotavljanju delovnih mest v EU ne le za industrijska sektorja, ki ju zadeva prvotno, ampak tudi za več področij, ki so povezana z njima, kot sta industrija vsebin in oglaševalska industrija.

Mobilna televizija bo po pričakovanjih zelo koristila tudi potrošnikom v EU, ker jim kjer koli in kadar koli omogoča dostop do televizijskih programov ter bogate, raznovrstne in svojim potrebam prilagojene avdiovizualne vsebine. Zaradi tega se bo mobilna televizija uporabljala in povezovala na nov način, s čimer bo postala nov življenjski slog in ne le v nova tehnološka platforma.

Vendar sta bili do zdaj uvedba in izvajanje storitev mobilne televizije v EU počasna, pri čemer je Evropa v nevarnosti, da izgubi konkurenčno prednost v zvezi z mobilnimi storitvami ter zamudi veliko priložnost za rast in inovacije, če v Evropi ne bo dosežena zadostna stopnja usklajenosti. Za obsežno uvedbo teh inovativnih storitev v EU je ključna vzpostavitev ustreznih pogojev, ki bodo akterjem omogočili izkoristiti prednosti notranjega trga EU, in zlasti potrebne ekonomije obsega .

Zato je Komisija ugotovila, da je potrebna strategija EU na področju mobilne televizije , ki bo obravnavala glavna regulativna vprašanja in prispevala k oblikovanju ukrepov sektorjev, nacionalnih organov in vseh zainteresiranih strani. Cilje Sporočila in spremne ocene učinka je treba obravnavati v okviru pobude Komisije i2010 [1] in regulativnega okvira EU za elektronske komunikacije . To sporočilo je tako ključno za spodbujanje uvedbe novih inovativnih storitev.

3. TEHNOLOGIJE MOBILNE TELEVIZIJE

To preprosto pomeni, da se izraz „mobilna televizija“ uporablja za prenos avdiovizualne vsebine v mobilno napravo . Takšen prenos se lahko izvaja v različnih oblikah, od televizijskega prenosa v živo do prenosa s časovnim zamikom ali na zahtevo. Poleg tega se lahko storitve mobilne televizije prenašajo prek različnih omrežij, vključno s celičnimi mobilnimi komunikacijami, prizemnim oddajanjem, satelitskimi in internetnimi omrežji.

Obstaja ključna razlika med storitvami mobilne televizije z oddajanjem enemu sprejemniku („eden drugemu“) in razpršenim oddajanjem („eden mnogim“). Video na zahtevo ali prenosi s časovnim zamikom na zahtevo so primeri oddajanja enemu sprejemniku, medtem ko se tradicionalni televizijski programi običajno oddajajo razpršeno. Oddajanje enemu sprejemniku je danes običajno, pri čemer uporablja večina operaterjev za prenos televizijskih vsebin v mobilne naprave obstoječa celična omrežja mobilnih komunikacij (omrežje 2,5 ali 3G/UMTS).

Razpršeno oddajanje mobilne televizije se še vedno razvija. Glavna tehnologija, ki se uporablja za poskusne projekte in uvajanje digitalnega oddajanja prizemne mobilne televizije v Evropi, je DVB-H (digitalna videoradiodifuzija na prenosne terminale), ki temelji na standardih DVB-T. Druge tehnologije vključujejo T-DMB (prizemno digitalno multimedijsko oddajanje, ki temelji na standardih T-DAB) in MediaFLO (Media Forward Link Only). Tu so še hibridni satelitski/prizemni sistemi , kot je DVB-SH , ki delujejo v satelitskih pasovih.

DVB-H je zdaj najbolj pogosto uporabljan standard v EU, ki ga preskušajo in/ali tržijo v 15 državah članicah. DVB-H je edini standard, ki omogoča povratno združljivost s standardom za fiksno digitalno televizijo, ki se uporablja za digitalno prizemno televizijo v EU.

4. PODROčJE UPORABE

Sporočilo in spremna ocena učinka obravnavata vprašanja, ki spadajo v regulativni okvir za elektronske komunikacijske, kot so na primer tehnologija in standardi, sistemi za izdajanje dovoljenj in politika spektra, pri čemer se osredotočata samo na oddajanje prizemne mobilne televizije .

Vprašanja, povezana z vsebino, niso vključena , ker jih obravnava že veliko posebnih političnih in zakonodajnih pobud v okviru avdiovizualne politike EU. Pomembno je, da bo predlog za novo direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah veljal tudi za avdiovizualne vsebine, ki se bodo prenašale prek mobilnih platform.

Avdiovizualne storitve, zagotovljene prek omrežij za mobilno komunikacijo, kot so mobilne komunikacije v omrežju 3G/UMTS, so prav tako zunaj področja uporabe Sporočila in povezane ocene učinka, ker uporaba teh omrežij ne odpira novih vprašanj v zvezi s tehnologijo, spektrom in sistemi za izdajanje dovoljenj.

5. STANJE TRGA EU

Danes je trg za oddajanje mobilne televizije še na začetku razvoja, pri čemer so štiri države članice že začele s trženjem: Italija, Nemčija, Finska in Združeno kraljestvo. Kljub temu se kaže nov zagon v zvezi z uvajanjem storitev. Leto 2006 je bilo ključno v zvezi s pilotskimi projekti in napovedmi. Po predvidevanjih se bo mobilna televizija začela uvajati na trg leta 2007, pri čemer je načrtovano uvajanje na trg v Nemčiji, Franciji in Španiji. Cilj industrije je, da se storitve mobilne televizije uvedejo do leta 2008 zaradi pomembnih športnih dogodkov, kot so evropsko nogometno prvenstvo in olimpijske igre, ki bodo pomemben preskus za te nove storitve.

Tabela 1 – Stanje mobiln e televizije v EU 27

Tehnologija | Države članice, v katerih se uporablja tehnologija |

Preskusi | Uvajanje na trg |

DVB-H | AT, BE, CZ, DE, ES, FR, HU, IE, LT, LU, NL, PT, SE, SI, Združeno kraljestvo | IT, FI |

DMB/DAB-IP | FR, IE, NL, Združeno kraljestvo | DE, Združeno kraljestvo |

MediaFLO | FR, Združeno kraljestvo |

5.1. Ugotovljene težave

Službe Komisije so določile tri glavna področja , ki so pomembna za uspešno uvedbo mobilne televizije v EU: 1) tehnologija in standardi, 2) regulativno okolje, zlasti sistemi za izdajanje dovoljenj, in 3) razpoložljivost spektra in njegovo usklajevanje. Razsežnost notranjega trga je pomembna na vseh področjih.

5.1.1. Tehnologija

Za današnje stanje v EU je značilna prisotnost več standardov prenosa mobilne televizije. Težava, s katero se soočamo, je možna razdrobljenost trga zaradi več različnih tehničnih možnosti za mobilno televizijo. Podobna vprašanja v zvezi z medobratovalnostjo mobilnih komunikacij ter medobratovalnostjo interaktivne televizije in televizije z visoko ločljivostjo (HDTV) so se pojavljala že v preteklosti, obravnavana pa so bila na različne načine, od usklajevanja standardov (GSM, UMTS) do spodbujanja dogovorov v industriji (oznaka „HD ready“).

Razdrobljen evropski trg lahko povzroči izgubo ekonomije obsega, počasnejšo uvedbo storitev in dražjo opremo. Pri novih tehnologijah, kot je mobilna televizija, je doseganje kritične mase v razumnem času ključno za uvedbo in izvajanje.

Tehnologija – Ključno vprašanje, ki ga obravnava ocena učinka, je: kaj je treba narediti za zagotovitev, da se ekonomija obsega (notranji trg) doseže čim prej, tako da bodo imeli industrija in potrošniki v EU koristi od uvedbe storitev mobilne televizije?

5.1.2. Sistemi za izdajanje dovoljenj

Nacionalni pristopi k izdajanju dovoljenj za storitve mobilne televizije se zelo razlikujejo. To je potrdila raziskava za ugotavljanje dejstev, ki so jo začele izvajati službe Komisije leta 2006.

V veliko državah članicah velja za mobilno televizijo splošna ureditev, ki se uporablja za radiodifuzijo. V nekaterih drugih državah članicah ni posebnih predpisov ali pa se o regulativnem okviru za te nove storitve še vedno razpravlja. Te razmere ustvarjajo visoko stopnjo regulativne negotovosti in v nekaterih primerih pravno praznino , ki negativno vpliva na operaterje mobilne televizije.

Sistemi za izdajanje licenc morajo biti smiselni glede na notranji trg, pri čemer mora biti cilj prizadevanje za enake konkurenčne pogoje , ki bi različnim akterjem omogočili konkuriranje pod podobnimi pogoji. V zvezi z regulativnimi pristopi v EU je potrebna določena stopnja skladnosti, da se pojasnijo predpisi, ki se uporabljajo, in vzpostavi regulativno okolje, ki spodbuja naložbe in inovacije.

Sistemi za izdajanje dovoljenj – Ključno vprašanje, ki ga obravnava ocena učinka, je: kaj je treba narediti za zagotovitev, da bodo imele storitve mobilne televizije koristi od ustreznega regulativnega okolja v EU?

5.1.3. Spekter

Ključni dejavnik, ki vpliva na uspešno uvedbo mobilne televizije, je pravočasen dostop do radijskega spektra. Ključni izziv je zagotoviti, da so zahtevane vrste virov radijskega spektra na voljo brez zamude v vseh regijah Evrope. Za doseganje tega cilja je treba: 1) brez zamude določiti kritične vire spektra; 2) oceniti vsako potrebo po usklajevanju ali koordinaciji na evropski ravni, med drugim za omogočanje ekonomije obsega; 3) predvideti prihodnje povpraševanje po teh določenih virih spektra v smislu kakovosti in količine ter jih uskladiti z razvojem razpoložljivosti spektra na nacionalni in evropski ravni.

Do zdaj je bilo ugotovljeno, da sta za mobilno televizijo pomembna dva glavna pasova spektra, ki ju je treba obravnavati na ravni EU : tako imenovana pas L in spekter UHF.

Ključni dejavnik za razpoložljivost spektra UHF je ukinitev analognega prizemnega televizijskega prenosa v tem delu spektra. Večina držav članic bo do leta 2012, to je v roku, ki ga je določila EU, ukinila analogno prizemno oddajanje, kar sta potrdila Svet in Evropski parlament. Sporočilo Komisije o digitalni dividendi , objava katerega se načrtuje v zadnjem četrtletju leta 2007, bo določilo strategijo Komisije za uporabo spektra zaradi ukinitve, in obravnavalo zlasti pas UHF.

Spekter UHF (470–862 MHz) je spekter, ki mu daje prednost večina operaterjev zaradi njegovih tehničnih lastnosti. Vendar uporabo tega spektra omejujejo različne nacionalne politike v zvezi z digitalno dividendo in pomanjkanje usklajevanja EU. Službe Komisije so zaprosile države članice, naj določijo podpas za mobilno televizijo znotraj digitalne dividende.

Pas L (1452–1492 MHz) je lahko nadomestna rešitev na veliko trgih, na katerih ni drugega razpoložljivega pasu spektra. Uporaba tega pasu je zdaj omejena na nekatere tehnologije. Komisija je pripravila predloge za odprtje tega pasu, da bi se vključilo več različnih tehnologij[2].

Spekter – Ključno vprašanje, ki ga obravnava ocena učinka, je: kaj je treba narediti za zagotovitev razpoložljivosti primernega spektra za mobilno televizijo v EU?

6. POLITIčNE MOžNOSTI

Ob upoštevanju vseh treh glavnih določenih področij politike (tehnologija, sistemi izdajanja dovoljenj in spekter) ocena učinka določa in ocenjuje tri glavne politične možnosti, ki so povzete v spodnji tabeli.

Tabela 2: Politične možnosti

Vprašanje/področje politike | Tehnologija | Sistemi za izdajanje dovoljenj | Spekter |

Politične možnosti | Politična možnost 1 | Obvezen enotni standard v EU | Eno dovoljenje po vsej EU | Razporeditev, usklajena v EU |

Politična možnost 2 | Spodbujanje dogovorov v industriji o skupnem standardu, pri čemer bi bil skupni standard obvezen, če se sporazum ne sklede | Nezavezujoč okvir | Ukrepi na podlagi „nezavezujočih aktov“ |

Politična možnost 3 | Vzdrževanje sedanjega stanja | Neukrepanje (tj. brez sprejema posebnih ukrepov) | Neukrepanje (tj. brez sprejema posebnih ukrepov) |

7. SKLEPI

Glavni sklepi, oblikovani na podlagi podrobne ocene vsake možnosti, so povzeti spodaj.

Tehnologija

Kot odziv EU na tehnološke izzive bi imel skupni standard v EU prednosti v zvezi z ekonomijo obsega, hitro uvedbo mobilne televizije, cenejšimi terminali in konkurenčnostjo v EU. Za doseganje tega cilja se zdi bolj ustrezen dogovor v industriji o skupnem standardu z možnostjo zakonodajnega ukrepa, s katerim bi ta standard postal obvezen ( možnost 2) , kot takojšnje sprejetje upravne odločbe o posebnem standardu ( možnost 1 ). Proces, ki vključuje industrijo, bi se bolje prilagodil tehnološkim spremembam in verjetno zmanjšal „stroške prehoda“, tj. stroške industrijskih akterjev, ki so že vložili sredstva v različne standarde ali v več standardov hkrati. Poleg tega bi ta proces zmanjšal upravne obremenitve za EU in nacionalne organe.

To bi lahko dopolnjevali tudi podporni in promocijski ukrepi Komisije ter po potrebi koregulacijski ukrepi, kot je objava standarda na seznamu standardov. Komisija bi redno spremljala napredek industrije v zvezi s tem in ocenila, ali je napredek za doseganje skupnega standarda zadovoljiv.

Sistemi za izdajanje dovoljenj

V zvezi s sistemi za izdajanje dovoljenj bi bilo vseevropsko dovoljenje za mobilno televizijo ( možnost 1 ) teoretično najboljša možnost za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev v EU . Vendar zdaj ni pravnega mehanizma, ki bi vzpostavil takšen vseevropski sistem za izdajanje dovoljenj. Predlogi Komisije, ki so objavljeni za posvetovanje v zvezi s sedanjim pregledom regulativnega okvira za elektronske komunikacijske storitve, so med drugim vključevali določbe za storitve izdajanja dovoljenj na ravni EU. Vendar bi ti predlogi, če bi bili odobreni, začeli veljati prepozno, da bi se lahko uporabljali za mobilno televizijo. Trenutno se zdi možnost 2 , s katero bi Komisija prek „mehkega prava“, nezavezujočih ukrepov, vzpostavila pravni okvir za izdajanje dovoljenj za storitve mobilne televizije, najbolj ustrezna za doseganje enakih konkurenčnih pogojev in pravne varnosti za storitve mobilne televizije v Evropi.

Spekter

Usklajen pristop EU k določanju in razporeditvi frekvenčnih pasov spektra za mobilno televizijo ( možnost 1 ) bi v celotni EU zagotovil razpoložljivost spektra za te storitve in zato že na začetku omogočil dostop do velikega trga. To bi posledično zelo okrepilo poslovni vidik mobilne televizije, ker je spekter ključni dejavnik.

Kadar je usklajevanje mogoče, se zdijo najbolj primerni ukrepi na ravni EU, kot je bilo predvideno v primeru pasu L. Kadar usklajevanje ni mogoče, vsaj v začetnem obdobju, kot v primeru pasu UHF, bi se uporabili nezavezujoči ukrepi ( možnost 2 ), da bi spodbudili države članice k ukrepanju na usklajen način, če in kadar se pojavijo priložnosti v zvezi s pasom UHF. Kombinacija možnosti 1 in 2, odvisna od frekvenčnih pasov spektra, se zato zdi najbolj ustrezna za zagotovitev razpoložljivosti ustreznega spektra za storitve mobilne televizije po vsej Evropi.

V vsakem primeru je cilj najti najmanj obremenjujoč pristop za doseganje želenih ciljev.

[1] i2010 / COM(2005) 229(http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/communications/com_229_i2010_310505_fv_en.pdf).

[2] Odbor za radijski spekter (2006). Mandat Sveta za radijski spekter za pas L(http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/current/mandates/EC%20Mandate%20to%20CEPT%20on%20L_Band%20Oct%202006.pdf).