SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 29.10.2014  
COM(2014) 663 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o izpolnjevanju ustreznih meril s strani Peruja v zvezi s pogajanji za sklenitev 
sporazuma o odpravi vizums ke obveznosti med Evropsko unijo in Perujem 
{SWD(2014) 328 final}  
 
2 
 1. UVOD IN OZADJE 
Z Uredbo št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta1 (v nadaljnjem besedilu: uredba o 
spremembi) je bila spremenjena Uredba Sveta št. 539/20012, zlasti njene priloge, ki vsebujejo 
sezname tretjih držav, katerih državljani morajo  pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in 
držav, katerih državljani so oproš čeni te zahteve. Devetnajst držav je bilo prestavljenih iz 
Priloge I (vizumska obveznost) v Prilogo II (i zvzetje iz vizumske obveznosti), in sicer 
Kolumbija, Dominika, Grenada, Kiribati, Mars hallovi otoki, Mikronezi ja, Nauru, Palau, Peru, 
Sveta Lucija, Saint Vincent in Grenadine, Sa moa, Salomonovi otoki, Vzhodni Timor, Tonga, 
Trinidad in Tobago, Tuvalu, Združeni arabski emirati in Vanuatu. V uredbi o spremembi je 
določeno tudi, da bi se moralo izvzetje iz vizumske obveznosti za državljane teh 19 držav 
začeti uporabljati šele z dnem za četka veljavnosti sporazuma o odpravi vizumske obveznosti, 
ki ga mora vsaka od teh držav skleniti z Evropsko unijo.  
V uvodni izjavi 5 uredbe o spremembi je navedeno, da bi morala Komisija pred za četkom 
pogajanj o dvostranskih sporazumih o odpravi vi zumske obveznosti s Kolumbijo in Perujem 
nadalje oceniti stanje teh dveh držav v zvezi z merili iz uredbe o spremembi. Z uredbo o spremembi se je tradicionalni seznam meril, ki  so se doslej upoštevala , dejansko formaliziral 
(s prenosom iz uvodne izjave v nov člen) in razširil. Neiz črpen seznam meril, v skladu s 
katerimi se odslej na podlagi ocene vsakega posameznega primera dolo čajo tretje države, 
katerih državljani morajo imeti vi zum, in tiste, katerih državljani so izvzeti iz te  obveznosti, je 
vključen v člen 1(1) uredbe o spremembi. Gr e za merila, povezana z „nezakonitim 
priseljevanjem, javnim redom in varnostjo, gosp odarskimi koristmi, zlasti glede turizma in 
zunanje trgovine, in zunanjimi odnosi Unije z ustreznimi tretjimi državami, predvsem glede človekovih pravic in temeljnih svoboš čin, pa tudi s posledicami za regionalno povezanost in 
vzajemnost“ .
 
Komisija s tem poro čilom in lo čenim vzporednim poro čilom v zvezi s Kolumbijo izpolnjuje 
zgoraj navedeno zahtevo. Obema poro čiloma sta priložena delovna dokumenta služb 
Komisije, ki vsebujeta podrobne podatke, na  katerih temeljijo sklepne ugotovitve poro čil, in 
informacije o podatkovnih virih in met odologiji, uporabljenih za pripravo ocene. 
Komisija je pri pripravi ocene zahtevala in prejela prispevke od treh agencij EU: EASO, 
Europol in Frontex. Delegacija EU v Peruju je predložila celovito poro čilo o odnosih med EU 
in Perujem. Španija je kot država članica, ki je tradiciona lno najbolj izpostavljena 
priseljevanju iz Peruja, predložila dodatne info rmacije. Perujski organi so med pripravo ocene 
pokazali visoko raven pripravljenos ti za sodelovanje s Komisijo.  
 
2. OCENA MERIL 
To poročilo v grobem sledi merilom iz člena 1(1) uredbe o spremembi, pred sklepnimi 
ugotovitvami pa so ocenjeni tudi morebitni scen ariji tveganja, ki izhaja jo iz liberalizacije 
vizumskega režima.  
                                                            
1 UL L 149, 20.5.2014, str. 67. 
2 UL L 81, 21.3.2 001, str. 1. 
 
3 
 2.1. Migracije in mobilnost 
Schengenski vizumi 
Iz analize statisti čnih podatkov v zvezi s schengenskimi vizumi, za katere je bila v zadnjih 
letih vložena vloga za izdajo v Peruju in ki so bili tam izdani, je mogo če izpeljati naslednje 
ugotovitve: 
• več Perujcev je pripravljeni h potovati v schengensko obmo čje za krajši čas iz turisti čnih, 
poslovnih ali drugih razlogov. Št evilo schengenskih vizumov, izdanih v Peruju, se je v 
zadnjih štirih letih pove čalo za 21 %. Medtem ko je bilo leta 2010 število izdanih 
vizumov 39 914, je leta 2013 doseglo številko 48 488. To pove čanje je verjetno povezano 
s precejšnjo gospodarsko rastjo v Peruju v zadnjem desetletju;  
• velika večina perujskih prosilcev (9 3,3 % leta 2013) naj bi b ilo dobrovernih potnikov, ki 
ne pomenijo nobenega tveganja in  zato pridobijo vizum za kratkoro čno bivanje, delež 
zavrnjenih prošenj za vizum pa se je v zadnjih  štirih letih znatno zmanjšal, in sicer z 
11,6 % leta 2010 na 6,7 % leta 2013.  
Zakonite migracije 
Število Perujcev (razen tistih, ki  so pridobili državljanstvo države članice), ki so leta 2013 
stalno prebivali v EU+3, je mogo če oceniti na približno 206  000, pri čemer zdaj nekoliko ve č 
Perujcev prebiva v Italiji kot v Španiji. Poda tki kažejo, da je stopnja zakonitega priseljevanja 
Perujcev v EU, zlasti v Španijo in Italijo, po o bdobju precejšnje rasti zdaj razmeroma nizka. 
Delna vzroka za to sta gospodarska kriza, ki je  zmanjšala število delovni h mest in priložnosti 
za priseljence v EU+ ter tako oslabila dejavnike privla čevanja, ter bistveno izboljšanje 
gospodarskih razmer v Peruju, kar pomeni, da Perujci danes iš čejo lokalne možnosti za 
zaposlitev in priložnosti za razvoj uspešnih  podjetij v svoji državi, kar slabi dejavnike 
odbijanja. Perujska vlada spodbuja vra čanje Perujcev, ki živijo v tujini, z izvajanjem „zakona 
o ponovnem gospodarskem in socialnem vklju čevanju vra čajočih se priseljencev“ ter 
predpisov, povezanih z njim, kar bo Perujcem olajšalo vrnitev v državo. Navedeni zakon 
določa, da Perujci, ki se vrnejo, lažje dos topajo do kreditov za ustanavljanje podjetij, 
dovoljuje dav čne oprostitve za uvoz blaga izseljencev ter olajšuje dostop do štipendij za 
univerzitetni študij in kreditnih to čk za izobraževanje, pa tudi do stanovanjskih posojil in 
javnega zdravstvenega zavarovanja.  
Če bo perujsko gospodarstvo še naprej rasl o po trenutnih stopnjah, tj. s povpre čno več kot 6-
odstotno rastjo BDP v zadnjih 10 letih, bodo im eli Perujci manjšo željo po izseljevanju. 
Sedanje gospodarske razmere v EU, skupaj z geografijo in ustaljenimi skupnostmi, lahko pojasnijo, zakaj se v zadnjih letih ve č Perujcev zakonito izseljuje v ZDA kot v EU.  
 
Nezakonite migracije 
Podatki o zavrnjenih vstopih, prijetjih in vr nitvah kažejo, da Peru ni pomembna izvorna 
država nezakonitih priseljencev v EU. Nekatera negativna gibanja, zabeležena pred leti, so 
                                                            
3 Kadar koli so predstavljene „sku pne vrednosti za EU“, te izklju čujejo Združeno kraljestvo in Irsko, saj ti dve 
državi nista vklju čeni v skupno vizumsko politiko EU, razen če je navedeno druga če. Kadar koli so predstavljene 
„skupne vrednosti za EU+“, te vklju čujejo podatke za štiri pridružene schengenske države (Islandijo, 
Lihtenštajn, Norveško in Švico).  
 
4 
 zdaj že skoraj izginila, poleg tega so se razm ere v zadnjih letih precej  izboljšale, saj se je 
zmanjšalo število zavrnitev in prijetij. Leta 2013 je bilo na ozemlju EU+ 1 050 Perujcev, ki so 
bili v položaju nezakonitih priseljencev. Glede na  to, da je bilo leta 2008 število teh oseb 
1 950, se je število prijetij v tem obdobju skoraj prepolovil o. K temu je prispevalo ve č 
dejavnikov: gospodarska recesija v EU, zlasti v Španiji in Italiji (glavni ciljni državi članici za 
perujske nezakonite priseljence) je zmanjšal a število delovnih mest in priložnosti, boljše 
gospodarske razmere v Peruju pa Perujcem zagotavljajo ustrezne pogoje za doseganje 
blaginje doma.  
Razlika med številom izdanih odlo čb o vrnitvi in številom izvrše nih vrnitev v tretjo državo se 
ugotavlja na podlagi tako imenovane stopnje vra čanja. Stopnja vra čanja Perujcev je bila v 
obdobju 2008–2011 zelo nizka (nižja od 20 %), vendar se je od takrat postopno poviševala (s 
26,1  % leta 2012 na 37,3  % leta 2013), tako da je zdaj zelo podobna povpre čni svetovni 
stopnji vra čanja (36,6  %). Po mnenju organov najbolj obremenjene države članice, tj. Španije, 
je sodelovanje s perujski mi organi v zvezi z vra čanjem odli čno4 – državi sta leta 2004 
podpisali sporazum o sodelovanju na podro čju migracij, ki zajema vra čanje. Možni vzroki za 
razmeroma nizko stopnjo so pobegli migr anti in pritožbe, vložene zoper odlo čbe o vrnitvi.  
 
Glede na podatke agen cije Frontex bodo tveganja zaradi  odprave vizumske obveznosti za 
državljane Peruja v primerjavi s splošnimi pr itiski nezakonitih migracij, s katerimi se sre čuje 
EU, verjetno ostala precej nizka, čeprav se bo verjetno pove čalo tudi število zavrnjenih 
vstopov, kot kažejo drugi primeri liberalizacije vizumskih režimov.  Razmeroma obsežni azilni tokovi iz Peruja v zg odnjih 90. letih 20. stoletja so bili kratkoro čen 
pojav. Število prošenj za azil je v zadnjih šestih  letih ostalo na zelo ni zki ravni. Leta 2013 je 
bilo zabeleženih le 105 prošenj za azil, ki so jih vložili Perujci. V tem obdobju je bila ve čina 
odločitev v zvezi z azilom negativnih. Sedanje nizke ravni se bodo verjetno ohranile z 
odpravo vizumske obveznosti ali brez nje. Do velikega pove čanja števila neutemeljenih 
prošenj za azil, kot se je zgodilo po pretek lih primerih liberalizacije vizumskih režimov, 
verjetno ne bo prišlo, saj so sedanje razmere precej druga čne. Na primer, potni stroški so v 
primeru Peruja precej višji, prav tako v preteklosti ni bilo zabeleženo nikakršno ve čje 
vlaganje neutemeljenih proš enj za azil, povezano z razli čnimi gospodarsko zapostavljenimi 
skupinami perujske družbe. Povedano druga če, zloraba brezvizumskega režima za pridobitev 
azila preprosto ni  gospodarsko upravi čena glede na to, da so potni stroški za druž ino bistveno 
večji od pričakovanih ugodnosti, povezanih z azilnim postopkom v EU.
 
 
Poudariti je treba, da bi se lahko kakršno koli pove čano tveganje nezakonitih migracij po 
uvedbi potovanja brez vizumov za državljane  Peruja delno izra vnalo z okrepljenim 
sodelovanjem med EU in Perujem pri prepre čevanju nezakonitih migracij in boju proti njim, 
tudi s sodelovanjem na podro čju vračanja, v zvezi s tem pa bi lahko prou čili možnost 
sklenitve sporazuma z EU o ponovnem sprejemu oseb.  
                                                            
4 Španija je leta 2013 izdala odlo čbe o vrnitvi 385 Perujcem; sledila ji je Italija z 205 odlo čbami. 
 
5 
 Varnost perujskih potnih listin in ponarej anje dokumentov, v katerega so vpleteni 
Perujci 
Čeprav so si perujski organi prizadevali za vklju čitev potrebnih mednarodnih specifikacij v 
nacionalne potne liste, bi la hko izvedli dodatna izboljšanja z obravnavanjem dveh manjših 
tehničnih vprašanj v zvezi s perujskimi potnimi listi (in sicer strani  za ponovno potrditev in 
črtne kode na strani z biometri čnimi podatki). Kljub temu je vlada v zadnjih nekaj letih 
okrepila varnostne zna čilnosti potnih listov in  poenostavila postopek za njihovo izdajo. 
Perujsko ministrstvo za zunanje zadeve je potrd ilo zavezanost Peruja k temu, da bo v bližnji 
prihodnosti za čel izdajati biometri čne potne liste. Skupaj z nadz ornim organom za migracije 
(Superintendencia de Migraciones ), ki je del ministrstva za notranje zadeve in katerega 
pristojnosti vklju čujejo izdajo potnih listov državljanom  Peruja, je ministrstvo za zunanje 
zadeve oblikovalo razpisne pogoje ter objavilo javni razpis za izbiro podjet ja, ki bo pristojno 
za postopek. Po uradnih virih bo javno zbiranje ponudb v zvezi z uvedbo biometri čnih potnih 
listov potekalo v drugi polovici leta 2014.  
Glede na obstoje če razmere ne obstajajo velika tveganja, da  bi bili perujski državljani vpleteni 
v ponarejanje dokumentov ali da bi se peru jske potne listine zlorabljale. Vendar če bodo 
perujske potne listine im etnikom v prihodnosti omogo čale vstop brez vizumov, bodo verjetno 
postale privla čnejše za goljufe. Za odkrivanje tovrstnih goljufij bo potrebna ve čja pozornost 
mejne straže.  
2.2. Kriminal in varnost 
Perujske organizirane kriminalne združbe so  v EU prisotne le v omejenem obsegu. Središ če 
dejavnosti latinskoameriških orga niziranih kriminalnih združb  je Iberski polotok zaradi 
kulturnih, jezikovnih in zgodovinskih povezav. Na tem obmo čju se ukvarjajo predvsem s 
trgovino s kokainom (Kolumbija in Peru sta najve čji proizvajalki kokaina na svetu) ter 
pranjem nezakonitih prihodkov iz kaznivih dejanj . 
Latinskoameriške organizirane kriminalne združbe so dejavne predvsem na podro čju 
proizvodnje drog, predvsem kokaina, in trgovine z njimi ter na podro čju ponarejanja evrov, 
trgovine z ljudmi za spolno izkoriš čanje, organiziranega premoženjskega kriminala, goljufij s 
plačilnimi karticami in pranja denarja.  
Po poročanju Europola obstaja velika verjetnost, da bodo organizirane kriminalne združbe, 
vpletene v trgovino z drogami, pri dolo čenem pove čanju pretoka potnikov iz Peruja poskušale 
izkoristiti vedno ve čje število potnikov, ki potujejo med Perujem in EU+, tako da jih bodo 
uporabljale kot kurirje za droge in  denar. Mobilne organizirane kriminalne združbe iz Peruja 
bodo lahko bolj prosto vstopale v EU in izst opale iz nje. Prav tako lahko perujske 
organizirane kriminalne združbe izkoristi jo nezakonite migrante, tako da jim prek 
posredniških služb zagotov ijo legalizacijo dolgoro čnega bivanja, v zameno za te storitve pa 
jih uporabijo kot kurirje za gotovino ali droge.  
Brezvizumski režimi obi čajno zlasti olajšujejo kriminal, v ka terega so vpletene osebe, kot so 
nezakonite migracije in trgovina z ljudmi. Zara di potovanja brez vizumov in lažjega dostopa 
do schengenskega obmo čja bi se lahko izboljšala tudi m obilnost organiziranih kriminalnih 
združb in posameznih storilcev kaznivih deja nj z odpravo filtra, ki ga trenutno zagotavlja 
vizumska obveznost, ter s tem, da bi  jim bilo po vstopu v schengensko obmo čje omogo čeno 
prehajanje iz ene države v drugo brez mejnih kontrol. 
 
6 
 Peru je ratificiral Konvencijo ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in 
Palermski protokol o trgovanju ter vzpostavil celovit pravni  okvir v skladu z mednarodnimi 
standardi. Peru mora nadaljevati prizad evanja za okrepitev sodnega sistema, vklju čno s 
pravosodnim sodelovanjem v kazen skih zadevah, zlasti na podro čju medsebojne pravne 
pomoči.  
 
2.3. Gospodarstvo, trgovina in turizem 
Peru ima skoraj 30 milijonov prebivalcev. Vrednost njegovega gospodarstva leta 2012 je 
Svetovna banka ocenila na 192,6 milijarde USD, zaradi česar je 48. najve čje gospodarstvo na 
svetu. Leta 2012 je BND (po pariteti kupne mo či) na prebivalca znašal 10 770 USD, kar je 
podobno kolumbijskemu BND. V zadnjem desetle tju je bila letna rast perujskega 
gospodarstva v povpre čju 6,5-odstotna, tj. med najvišjimi na svetu. Odstotek lju di, ki živi pod 
pragom revš čine, se je z 59 % v letu 2004 zmanjšal  na 25,8 % v letu 20 12. Brezposelnost je 
manjša od 9 %, inflacija pa  stabilna pri približno 3 %.  
EU je ena od najpomembnejših trgovinskih partneric Peruja. Prav tako je najve čja tuja 
vlagateljica v državi (50 % vseh neposrednih tuji h naložb). Trgovina med EU in Perujem se je 
v zadnjih letih bistveno okrepila ter le ta 2013 dosegla skupno vrednost v višini 
8,8 milijarde EUR (14,1 % skupne trgovine Peruja). EU je tretji najve čji izvozni trg za Peru 
(5,3 milijarde EUR, skupaj 16,3 %), predvsem za surovine (rudnine, goriva, kmetijske proizvode), poleg tega je tretji najpom embnejši izvorni trg za perujski uvoz 
(3,5 milijarde EUR, skupaj 12 %), predvsem indus trijskih izdelkov (stroji in transportna 
oprema, drugi kon čni izdelki in kemikalije).
 
Od 1. marca 2013 se za časno uporablja trgovinski sporazum  med EU in Perujem, tokovi 
blagovne menjave pa naj bi se po pri čakovanjih v pri hodnjih letih pove čali. Sporazum bo 
liberaliziral trgovino za skoraj 98 % blaga, poleg tega široko odpira tudi dostop do trga 
storitev, naložb in javnih naro čil ter vzpostavlja skupna pravila  na vseh trgovinskih podro čjih. 
Prav tako Peru skupaj z EU spada med 23 članic STO, ki se pogajajo za sklenitev 
večstranskega ambicioznega sporazum a o trgovini s storitvami, ki vklju čuje močan element 
„načina 4“. V tem okviru bi se lahko zaradi pot ovanja brez vizumov za perujske poslovneže 
vzpostavile mo čnejše gospodarske vezi med perujskimi in evropskimi podjetji, saj bi lahko 
pogostejša udeležba perujskih poslovnežev na trgovskih sejmih v EU na primer prispevala k povečanju naročil za izdelke, ki jih proi zvajajo evropska podjetja.
 
 
Število perujskih turistov v EU+ se je v zadnjih letih pove čalo. V skladu s podatki perujskih 
organov se je med letoma 2010 in 2013 štev ilo odhodov perujskih turistov v države EU+ 
povečalo za 12,9 %. Leta 2013 je v države EU+ potovalo 154 3495 perujskih turistov, kar 
pomeni pove čanje v primerjavi s 136  734 turisti v letu 2010. Leta 2013 so bile glavne 
                                                            
5 To število je veliko višje od števila izdanih schengenskih vizumov. Razliko med njima je mogo če pripisati 
različnim dejavnikom: približno 30 % schengenskih vizumov, izdanih v Peruju, je vizumov za ve čkratni vstop; 
nekateri Perujci, zabeleženi kot odhajajo či turisti, so lahko imetniki veljavnega dovoljenja za prebivanje, ki ga je 
izdala schengenska država, itd. 
 
7 
 namembne države Španija (93  121), Nizozemska (33  059), Francija (18  203) in Italija 
(6 309)6.  
V skladu z informacijami, ki jih je pridobila delegacija EU v Bogoti ter ki jih je zaradi 
podobnih zna čilnosti tokov turistov iz Peruja in Kolumbije mogo če uporabiti tudi za primer 
Peruja, evropske letalske družbe, ki oprav ljajo lete med Kolumbijo in schengenskim 
območjem, pričakujejo, da se bo število potnikov v prim eru liberalizacije vizumskega režima 
povečalo za 10–20 %. Ta ocena, ki je podobna ocen i, ki so jo kolumbijski organi sporo čili 
agenciji Frontex (+ 17  %), temelji predvsem na pove čanju, opaženem na drugih zra čnih linijah 
po liberalizaciji vizumskega režima. 
V vsakem primeru se tokovi turist ov iz Peruja vsako leto pove čujejo, zato bi liberalizacija 
vizumskega režima še pove čala tokove turistov med Perujem in EU+. Na podlagi teh 
podatkov ter preteklih in predvidenih pri hodnjih stopenj rasti bi lahko realno pri čakovali, da 
bo leta 2016 države EU+ obiskalo od 200 000 do 225 000 perujskih turistov, ob predpostavki, 
da bo leto 2016 prvo celotno leto, v kate rem bo med Perujem in schengenskim obmo čjem 
dejansko mogo če potovati brez vizumov. 
 
 
2.4. Zunanji odnosi, zlasti z EU, in vprašanja človekovih pravic 
Zunanji odnosi 
Perujska zunanja politika je osredoto čena zlasti na krepitev dobrih odnosov s sosednjimi 
državami na vseh podro čjih, razvoj intenzivnejših trgovin skih odnosov z Azijo ter hkrati na 
ohranitev dobrih odnosov z EU in ZDA. Na  regionalni ravni ima Peru konstruktivno vlogo. 
 
Peru je član Pacifiškega zavezništva štirih latinskoameriških držav (Peru, Kolumbija, Čile in 
Mehika), ki si pri zadeva za krepitev gospodarskega/trgovi nskega povezovanja, pa tudi za 
dodatno sodelovanje na podro čju migracij, izobraževanja, varnosti in drugih vprašanj. Peru 
prav tako sodeluje pri pogajanjih o pobudi čezpacifiškega partnerstva. 
 
Po izstopu Venezuele iz Andske skupnosti (CAN) so štiri aktivne članice te skupnosti Peru, 
Bolivija, Kolumbija in Ekvador. CAN je trenutno v prehodni fazi, podro čje delovanja 
organizacije pa se je  zožilo predvsem na trgovino, infr astrukturo in mobilnost državljanov.  
 
Peru je eden od najpomembnejših partnerjev Ev ropske unije v Latinski Ameriki. EU je ena od 
največjih donatork pomo či in ima najvišji delež tujih na ložb. Dvostranski odnosi potekajo 
neovirano in uspešno ter med drugim vklju čujejo politi čni dialog na visoki  ravni, trgovino in 
naložbe, boj proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami in še vedno znatna 
sredstva za razvojno sodelovanje (66 m ilijonov EUR za obdobje 2014–2017 le za dvostransko 
sodelovanje). S sredstvi EU za razvojno sodel ovanje se podpirajo pri zadevanja Peruja za 
posodobitev države, krepitev socialne vklju čenosti, boj proti podhranje nosti ter proti drogam 
                                                            
6 Poudariti je treba, da ti podatki domnevno izražajo prvo to čko prihoda na evropsko ozemlje in razpoložljivost 
direktnih letov med Perujem in Španijo, Nizozemsko in Francijo, ne pa nujno glavnega namembnega kraja 
potovanja.  
 
8 
 in nedovoljenemu prometu z njimi, pa tudi za  spodbujanje alternativ nih možnosti razvoja, 
diverzifikacije proizvodo v in ekološke trgovine.  
 
EU je vklju čena v redni neformalni politi čni dialog s Perujem (v zpostavljen v skladu z 
memorandumom o soglasju, ki je bil podpisan leta 2009), v okviru katerega obravnavata 
vprašanja skupnega interesa, kot so dobro upravlja nje, zunanja politika, družbeni spori in 
ekstraktivne industrije ter človekove pravice in prepovedane droge. Sestanki potekajo vsako 
leto v sodelovanju s predstavniki na visoki ravni z ministrstva za zunanje zadeve in drugih 
pristojnih ministrstev ter uradniki EU.  Peru ima podobno vizijo kot EU v zvezi s štev ilnimi svetovnimi izzivi ter podobne strateške 
interese (demokracija, človekove pravice, dobro upravljanje, okolje in podnebne spremembe, 
boj proti drogam itd.). Krepi se  sodelovanje s Perujem na ve čstranskih forumih (na primer v 
okviru Sveta Združenih narodov za človekove pravice ali na podro čju podnebnih sprememb – 
Peru bo v letu 2014 gostil konferenco o podnebnih spremembah (COP 20). Na teh večstranskih forumih Peru na splošno podpira stališ ča EU.
 
 
Človekove pravice 
Peru v sodelovanju s civilno družbo izvaja srednje- in dolgoro čno politiko za izboljšanje 
varstva človekovih pravic. Peru je ustanovil institucije na visoki ravni, kot sta nacionalni svet 
za človekove pravice ter nacionalni svet za spodbujanje dela in zaposlitev, kate rih cilji so 
spodbujanje in varstvo civilnih, politi čnih, socialno-ekon omskih in kulturnih pravic in v 
okviru katerih so bile pripra vljene in izvedene razli čne dejavnosti, programi in strategije, kot 
so nacionalna strategija za prepre čevanje in odpravo dela otrok, nacionalni okoljski akcijski 
načrt in zakon o predhodnem posvetovanju. Juli ja 2014 je vlada sprejela nacionalni na črt za 
človekove pravice za obdobje 2014–2016.  
 
Človekove pravice so zagotovljene  s perujsko ustavo, zunanji opaz ovalci pa potrjujejo, da so 
se v zadnjih letih razmere na tem podro čju izboljšale. Organizaci je civilne družbe se 
osredotočajo predvsem na primere sodnega na dlegovanja okoljskih organizacij in 
zagovornikov človekovih pravic, ki so pogosto udele ženi v družbenih protestih proti 
ekstraktivnim industrijam. Prav tako so bila predložena poro čila o uporabi prekomerne sile 
policije proti protestnikom v družbenih konfliktih.  
 
Najpomembnejša vprašanja na podro čju človekovih pravic v Peruju so: 
 
a) Razprava o kon čnem poro čilu odbora za resnico in spravo, ki  ocenjuje vzroke in posledice 
političnega nasilja v obdobju 1980–2000, je še vedno vi r polarizacije v Peruju. Še eno pere če 
vprašanje, povezano z obdobjem po notranjem konf liktu, je sodni pregon kršiteljev 
človekovih pravic (med notranjim konfliktom). Poleg tega se povrnitev škode žrtvam na 
splošno šteje za nezadostno.  
 
b) Socialne in ekonomske pravice:  stopnji revš čine in skrajne revš čine sta se v zadnjih petih 
letih znižali za 11,5 % in 4,9 %, na podeželju pa  še vedno ostajata razmeroma visoki. Vendar 
je treba poudariti, da je socialna politika pomemben steber vladnega programa predsednika 
Humale, poleg tega je bilo na nacionalni ravni uvedenih ve č novih socialnih pobud, 
usmerjenih v najrevnejše dele družbe.  
 
 
9 
 c) Predhodno posvetovanje z avtohtonimi sk upnostmi: predsednik Humala je takoj po 
izvolitvi odobril zakon o predhodnem posvetova nju, ki uveljavlja konvencijo Mednarodne 
organizacije dela št. 169, da bi zaš čitil pravice avtohtonega preb ivalstva do posvetovanja v 
zvezi s kakršno koli odlo čitvijo, ki bi lahko vplivala na njihovo ozemlje in preživljanje. 
Trenutni izziv je izvajanje tega zakona, zlasti na podro čju pravic avtohtonega prebivalstva v 
zvezi z zanimanjem vlagateljev.  
 
d) Pravice žensk:  čeprav je Peru podpisal vse konvencije ZN v zvezi s pravicami žensk, so 
ženske še vedno slabo zastopane na višjih ravneh odlo čanja, njihova povpre čna stopnja 
nepismenosti je še vedno višja kot pri moških, manj žensk je vklju čenih v uradno 
gospodarstvo in njihova povpre čna plača je bistveno manjša od pla če moških. Izboljšati je 
treba varovanje zdravja in reproduktivnih prav ic žensk, še vedno pa je resna težava stopnja 
nasilja zoper ženske in dekleta, vklju čno s posilstvom, zlorabami v družini ter spolnimi, 
fizičnimi in duševnimi zlorabami.  
 
e) Pravice otrok: na podeželskem, gorskem in amazonskem obmo čju se mnoge otrokove 
pravice ne spoštujejo, zlasti v smislu identite te/registracije, izobra ževanja, podhranjenosti, 
dela otrok, nasilja in spolne zlorabe/izkoriš čanja.  
 
f) Še vedno vlada velika spolna in rasna di skriminacija, zlasti zoper ženske, avtohtono 
prebivalstvo, invalide, skupnost lezbijk, gejev, bi seksualcev in transs eksualcev (LGTB) ter 
osebe, okužene z virusom HIV/aidsom. 
 
2.5. Regionalna povezanost 
V celotni Latinski Ameriki spada Peru med ma njšino držav, katerih dr žavljani potrebujejo 
vizum7
. Pretekla zgodovina notranjih konfliktov in nasilja, proizvodnje prepovedanih drog in 
trgovine z njimi ter posledi čnih migracijskih in var nostnih tveganj pojasnjuje, zakaj se je za 
državljane Peruja tradicionalno zahteval vizum.  Vendar je Peru dosegel velik napredek pri 
reševanju teh težav, kot kažejo drugi deli tega poro čila. Čeprav je malokatero sosednjo državo 
Peruja mogo če šteti za popolnoma netvegano, jih je ve čina tradicionalno uživala 
brezvizumski status za schengensko obmo čje. Zato morda ne bi bilo smiselno ohraniti 
vizumske obveznosti za državljane Peruja, če so hkrati iz nje izvzeti državljani ve čine drugih 
držav v regiji.  
2.6. Vzajemnost 
Večina državljanov EU je bila tradicionalno izv zeta iz vizumske obveznos ti za vstop v Peru. 
Danes so iz vizumske obveznosti za vstop v Peru  izvzeti vsi državljani EU, in sicer za najve č 
šestmesečno bivanje. Zato Peru že izpolnjuje in ce lo presega pogoje vzajemnosti. Kljub temu 
bo treba v kakršnem koli prihodnjem sporazumu o odpravi vizumske obveznosti med EU in 
Perujem potrditi vzajemno potovanje brez vizumov.  
 
                                                            
7 Šest držav, in sicer Kuba, Dominikanska republika, Kolumbija, Ekvador, Peru in Bolivija. Vizumov ne 
potrebuje ostalih 13 latinskoameriških držav: Mehika, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva, Kostarika, 
Panama, Venezuela, Brazilija, Argentina, Urugvaj, Paragvaj in Čile. 
 
10 
 3. SCENARIJI TVEGANJA 
Glede na vse opisane trende, dogodke in razvoj je mogo če predvideti vsaj dva scenarija 
tveganja za schengensko obmo čje po odpravi vizumske obveznosti za državljane Peruja. 
3.1. Scenarij nizkega tveganja 
V tem scenariju potovanje brez vizumov za Peru jce ne bi ustvarilo neželenih posledic za 
EU+. Ta scenarij predvideva, da  bo perujsko gospodarstvo še na prej raslo precej hitro in tako 
prispevalo k povišanju pla č ter zmanjšanju brezpos elnosti ter stopnje revš čine. Zmanjšale bi 
se dejavnosti kriminalnih zdru žb ter pomen proizvodnje prepovedanih drog in trgovine z 
njimi. Dodatno bi se okrepile demokracija in temeljne pravice. Peru bi tako lahko izkoristil 
svoj razvojni potencial.  
Nadaljnja gospodarska rast bi odpravila edine obstoje če dejavnike odbijanja, ki vplivajo na 
nezakonito priseljevanje v EU +. Trgovinski in turisti čni tokovi v EU+ bi se verjetno pove čali, 
kar bi ustvarilo konkret ne gospodarske koristi. 
3.2. Scenarij srednjega tveganja 
Po tem scenariju bi perujsko gospodarstvo še naprej raslo, čeprav veliko po časneje; pove čala 
bi se raven kriminala, mehanizmi za varovanje človekovih pravic v državi bi postali šibkejši, 
kar bi lahko prispevalo k zlorab am, to pa bi zahtevalo natan čno spremljanje razmer na 
področju človekovih pravic. 
Te težave bi lahko postale dejavniki, ki bi nekatere Perujce spodbudili, da bi zlorabili 
brezvizumski režim in zakonito vstopili na ozemlje EU+, pri čemer bi nameravali prekora čiti 
dovoljeni čas kratkoro čnega bivanja (90 dni). V nestabilnem  Peruju bi lahko uspevale tudi 
kriminalne združbe, ki bi svoje krimin alne dejavnosti lažje prenesle v EU+. 
Če bi dejansko prišlo do tega negativnega ra zvoja, ki bi znatno ogrozil Unijo v smislu 
migracij, varnosti ali drugih podro čij, bi se morala biti Unija sposobna hitro odzvati na 
kakršno koli poslabšanje razmer. V kon čne določbe sporazuma o odpravi vizumske 
obveznosti, ki naj bi bil sklenjen s Peruje m, bi bilo treba za vsako pogodbenico vklju čiti 
možnost, da sporazum za časno prekine ali odpove. To bo omogo čilo hitre popravljalne 
ukrepe, če bi razmere postale zaskrbljujo če. Poleg tega bi se lahko prou čila zgoraj omenjena 
možnost za okrepitev sodelovanja s Perujem o olajšanju vra čanja nezakonitih migrantov in 
prosilcev, ki jim vizum ni bil odobr en, da bi izravn ali morebitno pove čanje nezakonitega 
priseljevanja. Tako sodelovanje bi dodatno zmanjšalo morebitno potrebo po za časni prekinitvi 
ali odpovedi sporazuma o odpravi vizumske obveznosti.  
4. SKLEPNE UGOTOVITVE 
Informacije v tem poro čilu, ki kažejo na bistveno izboljšanje ekonomskih in socialnih razmer 
v Peruju v zadnjih letih, utemeljujejo odobritev brezvizumskega vstopa v schengensko 
območje za Perujce, kot že velja za državljane ve čine latinskoameriških držav. 
To poročilo je pokazalo, da se pove čuje zaupanje v perujske prosilce za vizum; stopnja 
nezakonitih migracij je zelo nizka; perujske po tne listine so dovolj varne; varnostne grožnje 
so se zmanjšale, perujske organizirane kriminal ne združbe se ne ocenjujejo kot velika grožnja 
za EU (razen združb, vpletenih v nedovoljen promet s prepoveda nimi drogami); gospodarske 
priložnosti, vklju čno z močnejšimi trgovinskimi in turisti čnimi tokovi, se pove čujejo sočasno 
z znatno rastjo perujskega gospodarstva; človekove pravice in temeljne svoboš čine se zdaj v 
 
11 
 Peruju veliko bolje š čitijo in spoštujejo kot v preteklost i; vzajemnost bo zagotovljena, saj Peru 
iz vizumske obveznosti že izvzema vse državlj ane EU; odnosi med EU in Perujem so mo čni 
in trdni. 
Ta pozitiven razvoj ne pomeni, da je odpr ava vizumske obveznosti  za državljane Peruja 
popolnoma netvegana. Čeprav se šteje, da je u činek liberalizacije vizumskega režima na hude 
oblike organiziranega kriminala majhen in da  vzpostavitev brezvizumskega režima s Perujem 
verjetno ne bo bistveno pove čala dejavnosti organiziranih kriminal nih združb, ki izvirajo iz te 
države, v EU, perujske organizirane kriminalne združbe še vedno trgujejo s kokainom v Evropi, liberalizacija vizumskega režima pa bi lahko olajšala njihove dejavnosti. Čeprav se 
večina kokaina pretihotapi v EU po morju, tj. v zabojnikih na komercialnih progah, je uporaba 
kurirjev za droge še vedno pomemben na čin delovanja. Ker se bo pove čal pretok potnikov 
zaradi uvedbe potovanja brez vi zumov, bodo lahko organizirane  kriminalne združbe ve č 
uporabljale posamezne kurirje. Prav tako obstaja tveganje pove čanja trgovine z ljudmi in 
števila Perujcev, ki v EU+ vs topijo zakonito, vendar namera vajo ostati dlje, zaradi česar 
postanejo nezakoniti migranti.
 
 Vendar se ta tveganja štejejo za obvladljiva. Ve čino bi jih lahko zmanjšali na najmanjšo 
možno mero z zgoraj omenjenim okrepljenim sodelovanjem na podro čju vračanja ter z 
zagotavljanjem ustreznega izvajanja mejn ih kontrol, po potrebi pa tudi s pove čanjem virov na 
letališčih, prek katerih ve čina Perujcev prestopi zuna nje meje schengenskega obmo čja, glede 
na to, da preverjanja potnikov zaradi ve čjega števila oseb, ki prih ajajo iz Peruja, v primeru 
dejanske vzpostavitve potovanja brez vizumov ne bodo ve č izvajali konzulati, temve č organi 
mejne kontrole.  V vsakem primeru bo sporazum o odpravi vizums ke obveznosti, ki naj bi bil sklenjen s 
Perujem, vseboval potrebne zaš čitne ukrepe za za časno prekinitev ali odpoved sporazuma, če 
bi bilo to potrebno, da bi se izognili varnos tnim ali migracijskim tveganjem za Unijo. 
Komisija bo za spremljanje morebitnega negativnega razvoja vzpostavila mehanizem za spremljanje liberalizacij e po odpravi vizumske obveznosti, ki bo osredoto čen na morebitne 
migracijske in varnostne grožnje ter vzroke zanje. 
 Komisija namerava zaradi splošne pozitivne ocene Peruja v tem poro čilu, pri čemer je treba 
posebej upoštevati potrebo po vklju čitvi Peruja v okrepljeno sodelovanje o vra čanju in na čine 
za njegovo vklju čitev, Svetu kmalu predložiti priporo čilo za sprejetje sklepa, s katerim bo 
Komisija pooblaš čena, da za čne pogajanja za sklenitev sporazuma o odpravi vizumske 
obveznosti za kratkoro čno bivanje med EU in Perujem,  in sicer po tem, ko bodo to poro čilo 
obravnavali ustrezni odbori in skupine Evropskega parlamenta in Sveta.