EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 23.11.2011 
SEC(2011) 1400 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCEN U ČINKA  
o uvedbi okvirnega programa Ustvarjalna Evropa 
{COM(2011) 785 kon č.} 
{SEC(2011) 1399 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. UVOD 
Ta dokument je spremni dokument treh lo čenih ocen u činka, v katerih se preu čujejo možnosti 
za prihodnjo finan čno podporo EU kulturnim in ustvarjalnim sektorjem. V njem so 
predstavljene najpomembnejše ugotovitve treh ocen u činka in opisani prednostna možnost ter 
mehanizmi za uresni čevanje in spremljanje. Natan čne podrobnosti so navedene v posameznih 
ocenah u činka. Sklep teh ocen u činka je ta, da bi bila možnost iskanja sinergij med 
avdiovizualnim sektorjem (sedanja programa MEDIA in MEDIA Mundus) ter kulturnimi in 
ustvarjalnimi sektorji (sedanji program Kultura) znotra j okvirnega programa Ustvarjalna 
Evropa ugodnejša od vseh drugih obravnava nih možnosti. Kot je predlagano v ve čletnem 
finančnem okviru Komisije, se bo programu za sedem let namenil prora čun v višini 
1,6 milijarde EUR (stalne cene). 
Poročila o ocenah u činka so rezultat dveletnih priprav, ki so se za čele z vmesnimi ocenami 
sedanjih programov. Glede na to da je b ilo treba izboljšati in  poenostaviti uresni čevanje, se je 
v okviru tega procesa preu čevala tudi možnost doseganja ve čjih sinergij med temi razli čnimi 
področji, tako da bi se programi združili. Ocene u činka v veliki meri temeljijo na ugotovitvah 
vmesnih ocen programov Kultura in MEDIA, sp letnih posvetovanjih ter javnih zborovanjih 
na temo prihodnje finan čne podpore kulturnim in ustvarjalnim sektorjem. Poleg tega so v njih 
upoštevane povratne informacije v zvezi z zeleno knjigo Komisije z naslovom „Izkoriš čanje 
potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij“1, različne neodvisne študije, ki so bile za 
Komisijo opravljene v zadnjih letih, ter priporo čila strokovnjakov v o kviru odprte metode 
koordinacije (OMK) na podro čju kulture in strukturiraneg a dialoga s sektorjem v obdobju 
2008–2010. Pri ocenah u činka so sodelovali tudi zunanji strokovnjaki, ki so pomagali pri 
opredelitvi problema, oblikovanju ciljev ter analizi in primerjavi možnosti. O osnutkih 
delovnih dokumentov služb Komisije o ocenah u činka se je razpravlja lo v mešanih delovnih 
skupinah programov Kultura in MEDIA. 
Sedanja podpora EU tem sekt orjem poteka v okviru lo čenih programov, in sicer programov 
Kultura, MEDIA (ki od konca leta 2010 vklju čuje jamstveni sklad za produkcijo MEDIA) in 
MEDIA Mundus. Za oceno primernega spremljanja finan čne podpore EU kulturnim in 
ustvarjalnim sektorjem po letu 2013 so bile pripravljene lo čene ocene u činka. Sedanja 
programa MEDIA in MEDIA Mundus st a zaradi podobnih ciljev in podro čij delovanja 
obravnavana v eni oceni u činka. Jamstveni sklad za produ kcijo MEDIA pa je obravnavan 
posebej, saj si zaradi zapletenosti teme in širšega podro čja uporabe zasluži lo čeno oceno 
učinka. 
2. UTEMELJITEV UKREPANJA EU 
Ukrepanje EU na teh podro čjih je mogo če utemeljiti s pravno podlago in dodano vrednostjo 
EU, ki jo je mogo če pridobiti. 
Pravna podlaga 
Ukrepanje EU v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih bo temeljilo na členih 167 (Kultura) in 173 
(Industrija) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Na pravico do ukrepanja EU opozarjata tudi 
                                                 
1 Zelena knjiga „Izkoriš čanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij“, COM(2010) 183; delovni 
dokument služb Komisije „Analiza posvetovanja na podlagi zelene knjige „Izkoriš čanje potenciala 
kulturnih in ustvarjalnih industrij“, SEC(2011) 399 kon č., 24.3.2011. 
 
SL 3   SL člen 3(3) Pogodbe o Evropski uni ji, ki priznava, da mora notranji trg in gospodarsko rast 
spremljati spoštovanj e kulturne in jezikovne raznolikosti EU, in člen 22 Listine EU o 
temeljnih pravicah, ki dolo ča, da Unija spoštuje kulturno in jezikovno razno likost. Pristojnosti 
in pooblastila Unije so priznane z mednarodni m pravom, in sicer z Unescovo Konvencijo o 
varovanju in spodbujanju raznol ikosti kulturnih izrazov, ki je del pravnega reda EU. 
Dodana vrednost EU 
Namen ukrepanja EU naj bi bil zagotoviti sistem ski vpliv in podpreti raz voj politike. V zvezi 
s tem je evropska dodana vrednost novega  instrumenta EU za podporo kulturnim in 
ustvarjalnim sektorjem naslednja: 
• nadnacionalna narava nje govih dejavnosti in vpliv u činkov, ki jih bo pomagal dose či 
v primerjavi z nacionalnimi shemami fi nanciranja, ki se po navadi osredoto čajo na 
nacionalne dejavnosti; 
• njegovo dopolnjevanje nacionalnih in me dnarodnih programov ter drugih programov 
EU; 
• ekonomija obsega in kriti čna masa, ki ju lahko spodbudi podpora EU, na primer s 
projekti nadnacionalnega sodelovanja in deljenim finan čnim instrumentom za 
kulturne in ustvarjalne sektorje v primerja vi z razdrobljenimi nacionalnimi shemami 
z nepopolnim kritjem; 
• učinek vzvoda na dodatna sredstva; 
• njegovo možno spodbujanje dolgoro čnih sistemskih u činkov na sektor za hitrejše 
prilagajanje globalnim izzivom. 
3. USPEŠNOST SEDANJIH PROGRAMOV  
Ocena sedanjih programov EU za kulturne in ustvarjalne sektorje2 kaže, da programi 
pomagajo krepiti sektor in spodbujati kro ženje strokovnjakov in umetniških del, s čimer 
veliko prispevajo h kulturni in jezikovni raznolikosti. 
V primeru programa Kultura , ki ima majhen letni povpre čni proračun v višini 
57 milijonov EUR, kar je enakovredno letnim prora čunom številnih posameznih nacionalnih 
oper/podjetij3, je poraba EU zelo stroškovno u činkovita. Sklep ocene je, da program tiso čim 
umetnikom in strokovnjakom v kulturnem sekt orju – približno 20 000 vsako leto – pomaga 
razvijati mednarodne kariere, ta ko da izboljšuje njihove spretnos ti in znanja ter izkušnje z 
neformalnim vzajemnim u čenjem in oblikovanjem novih poklicnih poti. Tiso čim kulturnim 
organizacijam – precej ve č kot 1 000 organizacijam vsako leto – zagotavlja možnost za 
čezmejno sodelovanje in u čenje iz dobre prakse na podlagi partnerstev z izvajalci iz drugih 
držav. Izvajalcem omogo ča koprodukcijo, povezovanje v mreže, odkrivanje novih poklicnih 
priložnosti ter poskrbi, da sta njihovo delo in njihov pogled bolj mednarodno usmerjena. To 
                                                 
2 Http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. 
3 Kot pojasnilo je treba povedati, da je teh 57 milijonov EUR tudi precej manj od vsote, ki jo iz 
nacionalnih javnih sredstev namenijo umetnosti in kulturi v Združenem kraljestvu, Franciji in Nem čiji 
(590 milijonov GBP, 7,5 milijarde EUR oziroma 1,1 milijarde EUR). 
 
SL 4   SL ima pozitiven in strukturni vpliv na sektor  in njegovo sposobnost, da nagovori širše trge. 
Program pomaga pri razvoju sektorjev in um etniških oblik ter oblikovanju novih del in 
predstav ter spodbuja dostop, udeležbo, razi skave in izobraževanje na tem podro čju, pa tudi 
informacije, nasvete in prakti čno podporo. 
Na tisoče del lahko kroži, vklju čno s približno 500 prevedenimi literarnimi deli vsako leto. 
Podpora programa šteje za znak kakovosti kulturnih pr ojektov. Z dejavnostmi projektov se 
neposredno in posredno doseže ve č milijonov državljanov, ki uživajo v kulturnih delih iz 
drugih držav. Program s študijami, ki se uporablja jo za delo v okviru OM K, prispeva tudi k 
oblikovanju boljše na dokazih temelje če osnove za politiko. Pr ogram spodbuja precejšen 
znesek dodatnih javnih in zasebnih nalo žb, ker so projekti sofinancirani, ve činoma najve č v 
višini 50 %. 
Evropske prestolnice kulture, ki  prejmejo naziv EU in finan čno podporo programa 
(1,5 milijona EUR na prestolnico), so imele v nekaterih primerih osemkratni u činek 
finančnega vzvoda na ustvarjene prihodke,  poleg tega so sprožile od 15 do 
100 milijonov EUR naložb v svoje operativne programe in bile povod za dodatne kapitalske naložbe. Obi čajno dosežejo na milijone ljudi, k sodelovanju pritegnejo na stotine 
prostovoljcev in mestom zapustijo dolgoro čno zapuščino v smislu boljših spretnosti in znanj, 
kulturnega zna čaja in živahnosti ter infrastrukture in ugleda. 
Ocena v zvezi s programoma MEDIA , ki imata sorazmerno majhen letni prora čun v višini 
približno 100 milijonov EUR, potrjuje, da je program MEDIA zaradi usmerjenih ukrepov za 
čim boljše razmerje med stroški in koristmi in čim boljši finan čni vzvod programa prinesel 
pomembne rezultate. Ukrepi so bili usmerj eni k dejavnostim, ki pozitivno vplivajo na 
konkuren čnost EU in na potrebe, ki se ne obravnava jo na nacionalni ravni, kot je na primer 
nadnacionalna distribucija. Vsaj delno po zas lugi podpore programa MEDIA se je delež 
evropskih filmov med vsemi premiera mi v evropskih kinematografih pove čal s 36 % leta 
1989 na 54 % leta 2009. Mre ža Europa Cinema, ki vklju čuje več kot 2 000 platen v ve činoma 
neodvisnih kinematografih v 32 državah in pomen i 20 % vseh platen s premierami v Evropi, 
zagotavlja široko in ra znoliko ponudbo filmov, s čimer spodbuja kultur no raznolikost v 475 
mestih. Njen kakovosten program je privab il 59 milijonov gledalcev (v primerjavi s 
30 milijoni leta 2000), kar pomeni 5,6 % vseh gledalcev v Evropi (2,8 % leta 2000). Delež 
blagajniških prejemkov, ustvarje nih z nenacionalnimi evropski mi filmi, ki so v programu 
mreže, je 36 %, povpre čje v Evropi pa je 7–8 %. 57 % gledalcev projekcij mreže Europa 
Cinema si ogleduje evropske filme, medtem ko je takih v evropskem povpre čju le 27,7 %. 
Na podlagi rezultatov ocene program MEDIA krepi konkuren čnost sektorja, in sicer s 
podporo krepitvi zmogljivosti, kot sta usposabljanje in razvoj, ki pripomore k ve čji 
strokovnosti sektorja in pomaga izboljšati kakovost del. Vsako leto se usposablja približno 
1 800 strokovnjakov (producentov, distri buterjev, scenaristov), kar jim omogo ča, da pridobijo 
ustrezne kvalifikacije ter spretnosti in zn anja ter imajo korist i od priložnosti za čezmejno 
povezovanje v mreže. Razvojna podpora omogo ča, da se vsako leto na trg da 400 kakovostnih 
evropskih projektov. Podpora portfelju projek tov (skupinam projekt ov) v primerjavi s 
podporo zgolj samostojnim projektom zagotavlja finan čno trdnost in dolgoro čnejšo 
perspektivo produkcijskim podjetjem (ki so pogosto  mala MSP s premalo kapitala) in ima 
pomembne strukturne u činke na industrijo. 
Podpora neodvisnih producentov pri produkciji pose bnih zvrsti avdiovizualnih del, kot so 
dokumentarni filmi in igrani filmi za mednarodno te levizijsko distribucijo, se je izkazala za 
 
SL 5   SL odločilno, glede na ugotovljene posebne potrebe  v teh zvrsteh. Dejavnosti povezovanja v 
mreže, kot so forumi za koprodukcijo ter pobude za mednarodno trženje in usposabljanje, so pomembno pove čale delež nadnacionalnih koprodukcij (s  26 % evropskih filmov leta 1989 na 
34 % leta 2009). Ti fi lmi imajo 2,3-krat ve čji potencial za kroženje kot nacionalni filmi.
4 
Mreže, kot so EAVE, ACE in Cartoon, ki so bile oblikovane s podporo programa MEDIA, so 
zdaj hrbtenica evropske ki nematografske industrije. 
Jamstveni sklad za produkcijo MEDIA5 še ni bil ocenjen, saj je za čel delovati še le leta 2010. 
Sklad je za čel sprejemati prijave maja 2011, filmska industrija in banke pa so ga sprejele z 
naklonjenostjo, kar je povzro čilo več kot dvanajst jamstev s posojili v vrednosti okrog 
15 milijonov EUR v približno desetih razli čnih državah članicah. 
4. OPIS PROBLEMA 
Ocene učinka se sklicujejo na poro čilo o evropski konkuren čnosti iz leta 20106 in priznavajo 
vedno ve čji pomen prispevka kulturnih in ustvarja lnih sektorjev (KUS) h gospodarski rasti, 
ustvarjanju delovnih mest in krep itvi socialne kohezije in vklju čenosti. Ocenjuje se, da so 
kulturni in ustvarjalni sektorji leta 2008 pomen ili približno 4,5 % BDP Unije in da zaposlujejo 
približno 3,8 % njene delovne sile.7 Poleg neposrednega prispevka k BDP imajo ti sektorji 
učinke na druga ekonomska in socialna podro čja, kot je turizem, in spodbujajo vsebine za 
IKT, koristi za izobraževanje, socialno vklju čenost in socialne inovac ije. Vendar se ti sektorji 
kljub nadpovpre čni rasti v številnih državah v zadnjih letih sre čujejo z razli čnimi skupnimi 
problemi ter imajo potencial za nadaljnjo rast v prihodnosti, če se bo uporabil skladen 
strateški pristop in bodo  vzpostavljeni pravilni vzvodi na ravni EU ter nacionalni in regionalni 
ravni. 
Kljub dosežkom programov Kultura in MEDIA je treba narediti ve č, da se bo izkoristil 
celoten potencial teh sektorjev, ki se sre čujejo s podobnimi problemi. 
Na podlagi ocen u činka programov Kultura in MEDIA so bili ugotovljeni štirje skupni 
problemi , s katerimi se sre čujejo kulturni in ustvarjalni sektorji in ki jih bo treba obravnavati 
na ravni EU, da bodo doseženi želeni u činki. Prvi je razdrobljeni trg , ki izvira iz kulturne in 
jezikovne raznolikosti Evrope, zara di katere so ti sektorji v bi stvu razdrobljeni ob nacionalnih 
in jezikovnih mejah ter nimajo kriti čne mase. Trenutno so posledica tega nezadostno 
nadnacionalno kroženje del in slabša mob ilnost umetnikov in strokovnjakov ter geografsko 
neravnovesje. Razdrobljeni trg tudi omejuj e izbiro potrošnikov in dostop do evropskih 
kulturnih del. Drugi problem je ta, da se morajo sektorji prilagoditi vplivu globalizacije in 
digitalnega premika . Globalizacija po navadi pove ča koncentracijo ponudbe pri omejenem 
številu glavnih akterjev, kar pomeni nevarnost za kulturno in jezikovno ra znolikost. Digitalni 
premik ob čutno vpliva na to, kako se kulturne dobrine izdelujejo, upravljajo, širijo, kako se do 
njih dostopa ter kako se porabijo in denarno izra zijo, kar pomeni priložnosti in izzive, zato bi 
                                                 
4 Vir: Evropski avdiovizualni observatorij, 2008. 
5 Jamstveni sklad za produkcijo MEDIA izklju čno filmskim producentom omogo ča dostop do zasebnih 
finančnih sredstev prek jamstvenega mehanizma, ki spodbuja banke, da jim odobrijo kredite, tako da z 
njimi delijo nastalo tveganje. Sklad ima skupni prora čun 8 milijonov EUR za štiri leta in pri čakuje se, 
da bo zaradi u činka finan čnega vzvoda, ki ga ima jamstveni mehanizem, ustvaril ve č kot 
100 milijonov EUR ban čnih kreditov. 
6 Poro čilo o evropski konkuren čnosti iz leta 2010, delovni dokument služb Komisije, COM(2010) 614. 
7 Building a Digital Economy : The importance of saving jobs in the EU’s creative industries , TERA 
Consultants, marec 2010. 
 
SL 6   SL imel sektor koristi od nadnacionalnih pr istopov in rešitev. Tr etji problem je pomanjkanje 
primerljivih podatkov  o kulturnem sektorju na evropski  ravni in nacionalnih ravneh. To 
vpliva na usklajevanje evropske politike, ki je  lahko koristen vir za razvoj nacionalnih politik 
in sistemskih sprememb z nizkimi stroški za prora čun EU in upoštevajo č v celoti na čelo 
subsidiarnosti. Četrti problem so težave, s katerimi se sre čujejo MSP, ki poslujejo v 
kulturnih in ustvarjalnih sekt orjih, pri dostopu do financ.  Vzrok za to je nematerialna 
narava številnih njihovih sredstev, kot so avtorske pravice, ki obi čajno niso izražene v 
finančnih poročilih (za razliko od patentov ). Vzrok je tudi dejstvo, da se kulturna dela za 
razliko od drugih industrijskih projekt ov na splošno ne proizvajajo množi čno, saj so vsaka 
knjiga, opera, gledališka predstava, film in vide o igra edinstveni prototip , družbe pa po navadi 
delajo projektno. 
5. CILJI PRIHODNJEGA PROGRAMA 
V ocenah u činka so kot odgovor na ugotovljene problem e iz tretjega poglavja opredeljene 
potrebe, h katerim se je treba usmeriti na ravni EU in ki jih je mogo če zadovoljiti z enakimi 
splošnimi in posebnimi cilji. V smislu splošnih ciljev  je treba podpira ti varovanje in 
spodbujanje evropske kulturne in jezi kovne raznolikosti ter okrepiti konkuren čnost kulturnih 
in ustvarjalnih sektorjev, da se spodbuja pametna, trajnostna in vklju čujoča rast v skladu s 
strategijo Evropa 2020. V smislu posebnih ciljev  je treba okrepiti sp osobnost kulturnih in 
ustvarjalnih sektorjev za nadnacionalno de lovanje; spodbujati nadnacionalno kroženje 
kulturnih in ustvarjalnih del ter izvajalcev in dose či nova ob činstva v Evropi in zunaj nje; 
okrepiti finan čno sposobnost kulturnih in ustvarjalnih  sektorjev ter okrepiti nadnacionalno 
sodelovanje na podro čju politik, da se spodbudijo raz voj politik, inovacije, privabljanje 
občinstva in novi poslovni modeli. Prednostne naloge  sklopov MEDIA in Kultura ter 
finančni instrument za kulturne in ustvarjalne se ktorje so predstavlj eni v zadevnih ocenah 
učinka. 
6. MOŽNOSTI 
Vse možnosti, ki so jih v zvezi s programi Kultura, MEDIA in MEDIA Mundus predlagale 
zainteresirane strani, zunanji st rokovnjaki, institucije itd., so bile zbrane in pregledane. 
Predlagana možnost „združitve programov Kultura, MEDIA in MEDIA Mundus“ v enotni 
medsektorski program, ki bi pokril vse kulturne in ustvarjalne sektorje in bi imel skupne 
razpise za zbiranje predlogov, je  bila zavržena, ker so vr ednostne verige in potrebe 
upravičencev, čeprav imajo razli čni kulturni sektorji številne podobnosti, vklju čno s problemi, 
s katerimi se sre čujejo, kljub temu preve č heterogene, da bi imeli enotne razpise in 
instrumente. 
V ocenah u činka programov Kultura in MEDIA/ MEDIA Mundus so analizirane razli čne 
možnosti za uresni čitev ciljev, vklju čno s prenehanjem programov, ohranitvijo sedanjih 
programov („izhodiš če“), temeljito popravljenimi in dopoln jenimi programi in združitvijo, na 
podlagi katere bi se oblikoval okvirni program, v katerem bi bili kulturni in avdiovizualni 
sektorji lo čeni in ki bi lahko v primerjavi s program om, ki bi se oblikoval na podlagi popolne 
združitve, bolj ustrezno upošteval potrebe razli čnih podsektorjev. 
Opredelitev možnosti za finan čni instrument za MSP, ki poslujejo v kulturnih in ustvarjalnih 
sektorjih, je vklju čevala preiskovanje izvedljivosti razli čnih vrst mehanizmov, saj je najbolj 
ustrezna vrsta finan čne podpore za MSP odvisna od številnih dejavnikov, kot so vrsta MSP, 
razpoložljivost dolžniških ali lastniških finan čnih sredstev, stroški kapi tala ali pripravljenost 
 
SL 7   SL deliti posel z drugimi vlagat elji. Pri tem preiskovanju so  sodelovale tudi razli čne 
zainteresirane strani, izvede nci, strokovnjaki in finan čne institucije. 
Na podlagi iz črpnih posvetovanj in analize so b ile možnosti oblikovanja samostojnega 
finančnega instrumenta, lastniškega finan čnega instrumenta in inst rumenta za mikrofinance in 
mikropodjetja zavržene. Bolj ustrezna in u činkovita se je zdela osredoto čenost na dolžniški 
instrument, ki bi bil umeš čen v okvir širšega instrumenta, ki zajema ve č politik, in program za 
spodbujanje naložb za zasebne vlag atelje in strokovnjake v kulturn ih in ustvarjalnih sektorjih, 
ki bi ga upravljal EIS in/ali Komisija. 
V oceni u činka tega finan čnega instrumenta so obravnavane tri možnosti, in sicer „brez 
sprememb“ (izhodiš če), „brez ukrepov“ (možnost „brez finan čnega instrumenta“) in tretja 
možnost „ustanovitve jamstvene sheme za kulturne in ustvarjalne sektorje“. Poleg tega je 
tretja možnost naprej razdeljena na dve podmožno sti: a) limitiran jamstveni instrument ali b) 
nelimitiran jamstveni instrument. V oceni u činka sta analizirani in se primerjata podmožnosti, 
sklep pa je ta, da bi bila podmož nost a) laže izvedljiva in bolj u činkovita. Nadaljnji sklep 
ocene učinka je ta, da je treba podmožnost a), če so izpolnjena nekatera merila, vklju čiti v 
okvir širšega finan čnega instrumenta (ki ga najverjetn eje upravlja GD RTD ali GD ENTR). 
7. ANALIZA U ČINKOV 
Posamezne ocene u činka ponujajo podroben pregled obra vnavanih možnosti in njihovo 
primerjavo. Glede ekonomskih, socialnih in okoljskih u činkov je sklep ocen u činka sklopov 
MEDIA in Kultura ta, da možnosti prenehanja ali izhodiš ča ne bi bili zaželeni, saj ne bi 
prispevali k zadostni osredoto čenosti na obravnavanje sedanjih problemov, s katerimi se 
srečujejo sektorji, in uresni čevanje ciljev, ki so dolo čeni v strategiji EU 2020. V oceni u činka 
finančnega instrumenta za kulturne in ustvarja lne sektorje je na vedeno, da je najve čji učinek 
mogoče doseči z možnostjo „ustanovitve jamstvene sheme za kulturne in ustvarjalne 
sektorje“. 
Sklep ocen v smislu ekonomskih u činkov  je ta, da se bo progr am Ustvarjalna Evropa 
osredotočal na krepitev prilagajan ja sektorjev globalizaciji in  digitalnemu premiku, vklju čno s 
pomočjo pri razvoju privabljanja ob činstva, novih poslovnih mode lov in tokov prihodkov, in 
da bo spodbudil nadnacionalno kroženje kulturnih del (vklju čno z avdiovizualnimi deli) ter 
izboljšal sposobnost sektorje v za mednarodno delovanje, s čimer bo prispeval h gospodarski 
rasti, zaposlovanju in splošnemu konkuren čnemu potencialu sektorjev. Precejšnjih razlik med 
ekonomskimi u činki popravljenega in dopolnjenega pr ograma in možnostjo združitve ni. 
Sklep ocen glede socialnih u činkov  je ta, da bo program prines el koristi za zaposlovanje, s 
tem da bo okrepil sposobnost sektorjev in podpi ral MSP ter njihovo prila gajanje digitalnemu 
premiku. Zaradi ve čje osredoto čenosti na ukrepe za privabljanje ob činstva pri možnosti 
popravljenega in dopolnjenega programa  in možnosti združitve se lahko pri čakuje večje 
povpraševanje potrošnikov. To ne bo vplivalo sa mo na potencial sektorjev za ustvarjanje 
prihodka, temve č bo imelo tudi koristi za izobraževanje, program pa bo dosegel socialno 
izključene. Učinki bi bili ve čji pri možnosti združitve (možnost 4) kot pri možnosti 
popravljenega in dopolnjenega programa (možnost 3). 
Glede okoljskih u činkov se v ocenah opozarja, da im a program lahko nekatere u činke, 
povezane z mobilnostjo, prevozom in produkcijo. Vendar naj ti u činki ne bi bili ve čji, kot so 
zdaj, in naj bi bili sorazm erno majhni. Poudarek, ki bi ga  program dajal prilagajanju 
 
SL 8   SL digitalnemu premiku, ki lahko omogo či doseganje širših ob činstev brez fizi čnega potovanja, 
bi lahko odtehtal te u činke. Tudi tu bi bilo  najbolj pozitiven u činek mogo če doseči z 
združitvijo programov. 
Program bo z izrecno osredoto čenostjo v splošnem cilju za podpiranje varovanja in 
spodbujanja kulturne in jezi kovne raznolikosti neposredno prispeval k spoštovanju temeljnih 
pravic . 
8. PRIMERJAVA MOŽNOSTI 
8.1 Primerjava možnosti Primerjava možnosti, ki so predstavljene v ocenah u činka, temelji na analizi ve č meril, in 
sicer: uspešnosti pri doseganju ciljev, u činkovitosti, stroškovne u činkovitosti (rezultati na 
podlagi vsakega porabljenega eura) in skladn osti. Ocenjuje se skladnost možnosti in 
uresničevanih ciljev (notranja skladnost) in sklad nost s celotno politiko in strategijami EU ter 
pomembnost zanjo (zun anja skladnost). 
V zvezi s stroškovno u činkovitostjo se domneva, da bi bil okvirni program bolj stroškovno 
učinkovit, ker bi bili programski sklopi in finan čni instrument za kulturne in ustvarjalne 
sektorje bolj jasni in bolj usmerjeni k ciljnim rezultatom, kar bi privedlo do ve čjega 
sistemskega in strukturnega vpliva, vklju čno na podlagi racionalizacije instrumentov, ki bi 
zmanjšala upravne stroške na porabljen euro. 
8.2 Ugotovljena prednostna možnost 
Nadaljnja analiza u činkovitosti in uspešnosti je jas no pokazala, da bi lahko združen okvirni 
program prinesel pomembne predno sti. Zato je sklep ocen u činka ta, da bi imel enotni 
okvirni program več prednosti v primerjavi z vsemi drugimi  možnostmi. Prva je ta, da lahko 
zagotovi večje sinergije med politikami , saj se razli čni kulturni sektorji obi čajno 
obravnavajo skupaj v okviru širših  razprav o politikah za kulturne in ustvarjalne sektorje, 
vključno z njihovim prispevkom k strategiji Evropa  2020. Druga je ta, da bi enotni program 
olajšal prenos znanja in izmenjavo med sektorji. Tretja prednost je ta, da lahko prispeva k 
poenostavitvi upravljanja  teh programov. Dopuš čal bi, na primer, uvedbo enotnih 
informacijskih/dostopnih to
čk, s čimer bi izboljšal prepoznavnos t, olajšal dostop državljanov 
do informacij o finan čni podpori EU in pomagal zagotoviti  najboljšo možno storitev za 
izvajalce. Četrta prednost je ta, da bi te poenostavitve tudi omogo čile zmanjšanje upravne 
obremenitve  Komisije in držav članic. Poenostavljeni bodo mehanizmi za uresni čevanje, in 
sicer z ve čjo uporabo pavšalnih stopenj, odlo čb o odobritvi donacije in okvirnih partnerskih 
sporazumov, elektronskimi prijavami in poro čanjem ter elektronskim portalom za zmanjšanje 
papirne dokumentacije za prosilce in upravi čence. Podobno bi medsektorski sklop omogo čil 
prihranke na podlagi ekonomije obsega na medsektorskih podro čjih. Peta prednost pa je ta, 
da bi v ta enotni program, zato da bi pove čali dostop do (zasebnih)  sredstev, lahko vklju čili 
medsektorski finančni instrument za kulturne  in ustvarjalne sektorje . 
9. OPIS PREDNOSTNE MOŽNOSTI 
V ocenah u činka programov Kultura in MEDIA je predlagano nadaljevanje finan čne podpore 
EU kulturnim in ustvarjalnim sektorjem, venda r je njihov sklep ta, da  bi bila podpora EU 
kulturnim sektorjem bolj u činkovita, če bi bila preoblikovana , tako da bi se razli čni programi 
združili v enotni okvirni program z naslovom „Ustvarjalna Evropa“. 
 
SL 9   SL Ta prednostna možnost bi bila najbolj skladna in stroškovno u činkovita ter bi odgovorila na 
vedno ve čje priznavanje pomena kulturnih in ustv arjalnih sektorjev na ravni EU. Od 
obravnavanih možnosti bi ta možnost ponudila naj boljšo podlago za skupno strategijo EU za 
usmeritev pozornosti k izzivom, s katerimi se trenutno sre čujejo ti sektorji, in usmeritev 
podpore EU k tistim ukrepom, ki zagotavljajo  dodano vrednost EU, s tem da sektorjem 
pomagajo čim bolj pove čati potencial za gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in 
socialno vklju čenost. 
Okvirni program „Ustvarjalna Evropa“ bi bil ja sno povezan s strategijo Evropa 2020 in bi si 
prizadeval za čim večji prispevek kulturnih in ustvarjalnih sektorjev k uresni čevanju njenih 
ciljev. Predlog je v skladu s sporo čilom Komisije o ve čletnem finan čnem okviru, ki je bilo 
sprejeto 29. junija 2011 („Prora čun za strategijo Evropa 2020“),  v katerem je navedeno, da se 
bodo zagotovile sinergije med kulturnimi programi Evropske unije in da mora biti finan čna 
podpora EU usmerjena na podro čja, na katerih prinaša vi soko dodano vrednost EU. V 
sporočilu je predlagano, naj se programu za sedem let nameni 1,6 milijarde EUR. 
Program bi bil sestavljen iz treh sklopov, od katerih naj bi ed en zajemal novi finan čni 
instrument. Dva sklopa bi bila naslednika  veljavnih programov Kultura in MEDIA/MEDIA 
Mundus, pri čemer bi bil sklop MEDIA/MEDIA Mundus namenjen avdiovizualnemu 
sektorju, sklop Kultura pa vsem drugim kulturn im sektorjem. Poleg tega bi bil program 
sestavljen iz medsektorskega sk lopa, ki bi podpiral medsektors ke elemente, kot so razvoj 
politik, poskusno izvajanje, kulturna in me dijska pismenost ter informacijske to čke. To je 
obravnavano v ocenah u činka sklopov Kultura in MEDIA. Nov finan čni instrument bi olajšal 
dostop do financ MSP, ki poslu jejo v kulturnih in ustvarjaln ih sektorjih, ta ko da bi finan čnim 
posrednikom, ki vzpostavljajo por tfelje posojil, zagotovil zavarovanje kreditnega tveganja in 
okrepil njihove zmogljivosti/stro kovno znanje in izkušnje, ki jih potrebujejo za pravilno 
analizo zadevnih tveganj. 
Veliko ve čino donacij, ki se dodeljujejo v okviru skl opov Kultura in MEDIA, bo prek letnih 
razpisov za zbiranje predl ogov, ki so objavljeni v stalne m vodniku po programu, še naprej 
upravljala Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno podro čje in kulturo (EACEA). 
Kot so potrdile razli čne ocene, se je to izkazalo za stroškovno u činkovit na čin upravljanja 
čezmejnih projektov. Mreža informacijskih to čk (sedanje kulturne sti čne točke in centri 
MEDIA) bo še naprej zagotavljala informacije in  nasvete za prijavo v ok viru programa. Ne bo 
pa prerazporejala sredstev. Ko t je navedeno zgoraj, bodo ne kateri prihranki doseženi s 
predlogom za združitev informacijskih to čk za celotni program. Informacijske to čke bodo še 
naprej sofinancirane najve č v višini 50 %, države članice pa bodo sofinancirale preostali 
znesek. Še naprej se bodo uporabljale razli čne poenostavitve, ki so bile uvedene v okviru 
sedanjih programov, stremelo pa se bo tudi k novim. 
Za upravljanje finan čnega instrumenta za kultu rne in ustvarjalne sektorje se bo zaradi narave 
strokovnega znanja in izkušenj, ki so potrebne za upravljanje takega instrumenta, pooblastilo 
tretjo osebo, ki je finan čna institucija, najverjetneje Evropski investicijski sklad (EIS), 
medtem ko se bo upravljanje, ki ga izvaja Ko misija, najverjetneje preneslo na Generalni 
direktorat za izobraževanje in kulturo, ki pa bo  tesno sodeloval z drugimi službami Komisije, 
vključno z Generalnim direktorat om za gospodarske in finan čne zadeve. 
10. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE 
 
SL 10   SL Spremljanje in ocenjevanje bosta temeljni sestavni del  prihodnjega programa, ki bo 
poudarjal dodano vrednost EU in uspešnost.  Komisija bo zato na podlagi ciljev redno 
spremljala in ocenjevala uspešnost in rezultate. 
Objavila bo letno poro čilo o dejavnostih spremljanja, ki bo vklju čevalo statisti čno in 
kvalitativno oceno. 
Komisija bo poleg stalnega spremljanja poskr bela za redno in neodvisno zunanje ocenjevanje 
sklopov in finan čnega instrumenta, da bo ocenila uspešnost in u činkovitost programa. Ocene 
bodo prispevale tudi k oceni dodane vrednosti EU, ki jo ima program, in prispevka k uresničevanju splošnih in posebnih ciljev. 
Komisija namerava opraviti enotno vmesno oceno, ki bi bila tudi kon čna ocena prejšnjega 
programa. Da bi se rezultati vmesne ocene lahko v prihodnje upoštevali pri odlo čitvah glede 
podaljšanja, spremembe ali prenehanja nasledni ka sedanjega programa, je treba to oceno 
opraviti pred koncem leta 2017. 
Vse zunanje ocene morajo opraviti neodvisni in nepristranski organi. Metodološki pristop, ki 
se bo uporabil za oceno, pa bi bilo treba dolo čiti ob sprejetju in upoštevanju veljavnih 
napotkov Evropske komisije. 
Okvirni kazalniki uspešnosti uresni čevanja splošnih in posebnih ciljev so navedeni v 
posameznih poro čilih o oceni u činka sestavnih delov progr ama Ustvarjalna Evropa.