Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 87/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„VOUVRAY“

PDO-FR-A0146-AM01

Datum obvestila: 8. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja 1 je dodano, da je seznam občin določen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020.

Posledica tega je sprememba imena občine „Tours-Sainte-Radegonde“, ki je nadomeščeno s „Tours“.

Gre za redakcijsko spremembo, ki ne vpliva na geografsko območje.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 1.6 enotnega dokumenta.

2. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je dodano, da je seznam občin določen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020.

Gre za redakcijsko spremembo, ki ne vpliva na območje v neposredni bližini.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 1.9 enotnega dokumenta.

3. Kmetijsko-okoljski ukrepi

V točki 2 oddelka VI poglavja I sta dodana odstavka:

„(c) Popolno kemično zatiranje plevela na parceli je prepovedano.

(d) Škropilnice z neusmerjenimi šobami, ki ne omogočajo obojestranskega škropljenja (zračno-konvekcijske turbine, nameščene na traktor z visoko prehodnostjo, ali nihajoči cevni usmerniki), so prepovedane. Če ima parcela več kot 20-odstotni nagib, se lahko dovoli uporaba zračno-konvekcijskih turbin, nameščenih na traktor z visoko prehodnostjo, ali nihajočih cevnih usmernikov.“

Cilj teh določb je, da se bolje upošteva povpraševanje potrošnikov ter zmanjša uporaba fitofarmacevtskih sredstev in s tem vpliv na okolje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Promet med odobrenimi skladišči

Podtočka (b) točke 5 oddelka IX je črtana.

Ta določba je črtana na podlagi sodbe Conseil d‘Etat z dne 22. maja 2017.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Prehodni ukrepi

V oddelku XI poglavja 1 specifikacije proizvoda je točka 2 črtana, ker gre za prehodni ukrep, ki se je iztekel.

Dodana je točka:

„4 – Druge pridelovalne prakse

Oprema za škropljenje, ki ne omogoča obojestranskega škropljenja, z neusmerjenimi šobami (zračno-konvekcijske turbine, nameščene na traktor z visoko prehodnostjo, ali nihajoči cevni usmerniki) je dovoljena do 31. avgusta 2024.“

Cilj te določbe je izvajalcem omogočiti prilagoditev zaradi prepovedi te vrste opreme.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

V oddelku I poglavja II specifikacije proizvoda je dodano:

„10. Prijava nakupa opreme za škropljenje

Vsak nakup opreme za škropljenje se prijavi pri ODG (Organisme de défense et de gestion – organ za zaščito in upravljanje). V tej prijavi se zlasti natančno opiše kupljena oprema. Priloži se ji račun za nakup opreme.“

Ta sprememba je posledica črtanja škropilnic z neusmerjenimi šobami, ki ne omogočajo obojestranskega škropljenja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Glavne točke, ki jih je treba preverjati, so bile pregledane, da bi se prilagodile metode nadzora.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Vouvray

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vin

Mirna vina

Mirna vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Volumenski delež skupnega alkohola v mirnih vinih po obogatitvi ne presega 15 %.

Suha mirna vina po ustekleničenju: vsebujejo največ 8 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter; imajo vsebnost skupnih kislin, izraženo v gramih vinske kisline na liter, ki ni za več kot 2 grama na liter nižja od vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze).

Mlada suha mirna vina imajo običajno sadne in cvetlične arome, ki jih lahko s staranjem zamenjajo bogatejše note, kot so note medu ali lipe. Kadar vsebujejo fermentirne sladkorje, so običajno še kompleksnejša in imajo še večji potencial za staranje. Neredko se tako pojavljajo tudi izrazitejše note eksotičnih sadežev ali blažje note suhega sadja, sčasoma pa se pogosto razvijejo tudi note praženih mandljev, medu ali kutine.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Peneča vina in biser vina

V primeru obogatitve mošta volumenski delež skupnega alkohola v penečih in biser vinih po sekundarnem vrenju ne presega 13 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida pri penečih in biser vinih so v skladu z določbami evropske zakonodaje.

Za peneča vina z nežno in lahkotno peno so pogosto značilne note sadja ali agrumov ter odtenki briošev, ki se izrazijo postopoma. Peneča vina odlikujejo nižja vsebnost ogljikovega dioksida in bolj diskretni mehurčki, ki so manj izraziti v ustih. Ta prijetna vina imajo na splošno značilnejši okus po vinu kot peneča vina.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Peneča ali biser vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah. V primeru obogatitve mošta volumenski delež skupnega alkohola v teh vinih po sekundarnem vrenju ne presega 13 %.

Volumenski delež skupnega alkohola v mirnih vinih po obogatitvi ne presega 15 %.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Pridelovalna praksa

— Gojitvena oblika

(a) Gostota zasaditve. Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša največ 1,60 metra. Razdalja med trsi v isti vrsti ne sme biti manjša od 0,90 metra.

(b) Pravila rezi. Trte se obrezujejo s kratko rezjo na reznike, tako da ima vsak krak največ dva reznika z največ dvema očesoma. Največ en reznik na trs se lahko obrezuje na največ tri očesa. V povprečju ima vsak trs deset očes, največ očes na trs pa je 13. Vendar je pri trtah, mlajših od deset let, dovoljeno največ osem očes na trs. Upoštevajo se očesa, odrezana več kot 5 mm od podlage.

(b) Največji donosi

Mirna vina

65 hektolitrov na hektar

Peneča ali biser vina

78 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in donegovanje mirnega vina ter trgatev, vinifikacija, obdelava, donegovanje in ustekleničenje penečega vina in biser vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Indre-et-Loire (seznam je določen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020): Chançay, Noizay, Parçay-Meslay, Reugny, Rochecorbon, Tours, Vernou-sur-Brenne in Vouvray.

7. Glavne sorte vinske trte

Chenin B

Orbois B

8. Opis povezave

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Vouvray“ leži v bližini mesta Tours in se razprostira nad mestom na planoti, razbrazdani s številnimi suhimi dolinami ali dolinicami, ki se končajo s pogosto strmo skalnato steno nad dolino Loare.

Planota ima precej izrazit relief in leži na nadmorski višini od 85 do 110 metrov. Obiskovalec lahko na tem razgibanem površju odkrije jame in trogloditska bivališča, izdolbena v skalnate stene rumenega lehnjaka v dolinah. Ogrodje te planote je sloj mehke krede (turonijski lehnjak). Nad tem slojem so glinasto-kremenasti deli iz senonija, eocena, mio- in pliocena, čisto na vrhu pa muljaste usedline iz kvartarja eolskega izvora. Geografsko območje obsega ozemlje osmih občin, ki ležijo ob reki ali v neposredni bližini doline Loare in dolinic njenih pritokov.

Tla na natančno razmejenih parcelah za pridelavo grozdja so nastala z erozijo geološkega substrata, ki sestavlja planoto, in sicer na obronkih skalnate stene, ki se dviga nad Loaro ter dolinami in dolinicami, ki jo prepredajo. Te parcele ležijo bodisi na pobočjih, kjer so tla glinasto-apnenčasta, bodisi na obronkih planote, kjer so tla glinasto-kremenasta.

Podnebje geografskega območja je oslabljeno oceansko, ker je na stičišču oceanskih in kontinentalnih vplivov. Temperaturo uravnavajo reka Loara in doline, kamor se spušča hladen zrak s pobočij. Vsako poletje običajno nastopi vsaj eno obdobje vročinskega vala, ki traja nekaj dni. Količina padavin znaša približno 680 mm na leto.

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Legenda pripoveduje, da naj bi sorte, ki so zasajene še danes, in tehnike rezi vinske trte, ki so leta 2010 še vedno uveljavljene, v 4. stoletju uvedel sv. Martin, in sicer ob ustanovitvi samostana Marmoutier (leta 372), ki stoji na ozemlju občine Sainte-Radegonde, ta pa je danes del mesta Tours. Prednosti kratke rezi vinske trte naj bi odkrili zaradi požrešnosti njegovega osla.

Že v začetku 13. stoletja so bile parcele na pobočjih in obronkih planote, kjer so tla kamnita in apnenčasta, zasajene z belimi sortami. Starodavni zapisi potrjujejo, da je bila sorta chenin B, lokalno imenovana „pineau iz doline Loare“, plemenita sorta vinorodnega območja. Rabelais je v 16. stoletju v svojem delu „Gargantua“ navedel: „To je vino pineau. O, nežno belo vino! Kot svila mi pobožaš dušo.“ V „lehnjak“, mehek kredast material, ki sestavlja prve geološke sloje na površju planote, so že v rimski dobi in vse do 20. stoletja klesali velike jame. Te jame so uporabljali kot vinske kleti za proizvodnjo, donegovanje in skladiščenje penečih vin, zato pomenijo dejavnik, ki je spodbujal razvoj vinogradništva in trgovine z vinom.

K razvoju in ugledu tourainskega vinorodnega območja je v 14. in 16. stoletju močno prispevalo prebivanje francoskih kraljev v gradovih regije Touraine. Sloviti vinogradi Vouvraya so pripadali francoski kroni in vino iz teh vinogradov je imelo pomembno mesto na kraljevi mizi. Loara je bila takrat idealna za prevoz in vina iz Vouvraya so se prek holandskih mešetarjev vse do konca 19. stoletja prodajala v severne evropske dežele.

Proizvajalci vina iz Vouvraya so se po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, hitro organizirali in v prvi polovici 20. stoletja je sledilo več ukrepov, namenjenih zaščiti in promociji vin. Že leta 1906 je bil ustanovljeno združenje za zaščito, zadolženo za boj proti nelojalni konkurenci nekaterih nevestnih trgovcev, ki so pod imenom „Vouvray“ prodajali nekakovostna vina iz drugih regij.

Leta 1929 je bilo s sodbo odločeno, da se lahko označba porekla „Vouvray“ uporablja samo za vina, proizvedena na ozemlju občin Vouvray, Vernou, Chançay, Noizay, Reugny, Rochecorbon in Sainte-Radegonde. Leta 1936 je bila za različne kategorije vin priznana kontrolirana označba porekla „Vouvray“, ki je imela isto geografsko območje kot označba, opredeljena leta 2010. Za njeno promocijo je skrbela vinska bratovščina, ustanovljena leta 1937.

Ker se je proizvodnja nenehno razvijala, so proizvajalci leta 1953 ustanovili zadružno klet proizvajalcev vina Vouvray, ki je tudi leta 2010 še vedno pomemben akter. Leta 2009 je bilo z vinsko trto zasajenih približno 2 200 hektarov, ki jih je obdelovalo 165 izvajalcev. Proizvodnja je razdeljena na mirna vina (približno 50 000 hektolitrov) ter peneča in biser vina (skoraj 70 000 proizvedenih hektolitrov). Mirna vina: mlada suha mirna vina imajo običajno sadne in cvetlične arome, ki jih lahko s staranjem zamenjajo bogatejše note, na primer note medu ali lipe. Kadar vsebujejo fermentirne sladkorje, so običajno še kompleksnejša in imajo še večji potencial za staranje. Neredko se tako pojavljajo tudi izrazitejše note eksotičnih sadežev ali blažje note suhega sadja, sčasoma pa se pogosto razvijejo tudi note praženih mandljev, medu ali kutine.

Peneča vina: za peneča vina z nežno in lahkotno peno so pogosto značilne note sadja ali agrumov ter odtenki briošev, ki se izrazijo postopoma. Biser vina: biser vina odlikujejo nižja vsebnost ogljikovega dioksida in bolj diskretni mehurčki, ki so manj izraziti v ustih. Ta prijetna vina imajo na splošno značilnejši okus po vinu kot peneča vina. Peneča in biser vina: proizvodnja penečih in biser vin se umešča v isti okvir kot proizvodnja mirnih vin. Vinogradniki, ki so opazili, da je v ustekleničenem vinu v kleteh včasih naravno potekalo ponovno vrenje, so želeli obvladati in izkoristiti ta pojav „naravnih penečih vin“. Tako so od 19. stoletja začela nastajati vina, ki se potrošnikom tržijo kot „biser vina“. Na podlagi razvijajoče se enologije so se v štiridesetih letih 19. stoletja začeli prvi poskusi proizvodnje penečih vin po tradicionalni metodi. Vinske kleti, izkopane v kredi, so torej dejavnik, ki prispeva k razvoju obdelave teh vin, saj ta potrebujejo ogromne prostore s stalno temperaturo za shranjevanje in njihovo upravljanje. Leta 2010 imajo proizvajalci penečih vin zaradi več kot stoletnih izkušenj znanje in veščine, ki jih spretno izražajo v sestavi svojih zvrsti. Donegovanje v ležečih steklenicah („sur lattes“), ki poteka najmanj 12 mesecev, prispeva k nastanku arom in kompleksnosti vin.

Mirna vina: geografsko območje Vouvray, ki leži na podnebni meji pridelave sorte chenin B, ki je plemenita pozna sorta doline Loare, ima zelo ugodne naravne razmere, ki se v vinih izražajo kot izjemna svojevrstna aromatičnost in ravnotežje.

Eleganca in svojevrsten izraz teh vin zahtevata optimalno uravnavanje moči rasti in proizvodnega potenciala, kar se kaže v uporabi podlag za cepljenje z nizko rastno močjo, dosledni gojitveni obliki vinske trte in kratki rezi. Zaradi vpliva letnika, ki je na geografskem območju še posebej izrazit, so izvajalci skozi generacije uravnavali različne pogoje zorenja grozdja. Glede na lego in podnebne razmere v zadevnem letu grozdje tako vsebuje več ali manj sladkorja. Z upoštevanjem te naravno bogate vsebnosti se proizvajajo različne vrste vin. Kadar so vremenske razmere ob trgatvi še posebej ugodne, se iz najbolj sladkega grozdja, ki se je sušilo na trti ali je na njem nastala plemenita plesen zaradi delovanja Botrytis cinerea, pridelajo vina z visoko vsebnostjo fermentirnih sladkorjev.

Tradicionalno so bile na razmejenem območju parcel za trgatev izbrane samo parcele s tlemi, ki se z vidika vlage in toplote dobro obnesejo. Kakovost in svojevrstnost vin z označbo „Vouvray“ temeljita na izbiri parcel za pridelavo vinske trte, prilagajanju in nato doslednosti proizvodnih praks, ki jih je skozi generacije razvila vinogradniška skupnost.

Vina z označbo „Vouvray“ uživajo zelo velik ugled že od 13. stoletja, ko so menihi prispevali k širitvi vinorodnega območja in razpošiljanju njegovih vin po Loari. V 16. in 17. stoletju se je z dejavnostjo holandskih mešetarjev ta ugled povečeval tako v tujini kot v Franciji, leta 2010 pa se vina tržijo zunaj nacionalnega ozemlja ali izvažajo po vsem svetu.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

— Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

— Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

— Izraz „sec“ (suho) je obvezno naveden na etiketah mirnih vin, ki ustrezajo določbam oddelka IX (točka 1(b)) specifikacije proizvoda.

— Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za kraj, zaveden v katastru, — in je ta naveden na prijavi pridelka.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in donegovanje mirnega vina ter vinifikacijo, obdelavo, donegovanje in ustekleničenje penečega vina in biser vina, obsega del ozemlja naslednje občine departmaja Indre-et-Loire (določeno na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020): Nazelles-Négron (za del ozemlja severno od departmajske ceste št. 1 in zahodno od departmajske ceste št. 75).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

— Peneča in biser vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah.

— Peneča in biser vina se dajo na potrošniške trge po najmanj 12-mesečnem obdobju donegovanja, ki sledi datumu polnjenja.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c92ca6c9-395b-44ee-b1c9-ba8a143bb101

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.