[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.6.2008

COM(2008) 324 konč.

2008/0112 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi

(predložila Komisija) {SEC(2008)1977}{SEC(2008)1978}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1) Ozadje predloga

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Namen tega predloga je poenostaviti sedanji ureditveni okvir glede ohranjanja ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi, tako da se nadomestita:

- Uredba Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov[1].

- Uredba Sveta (ES) št. 2549/2000 z dne 17. novembra 2000 o dodatnih tehničnih ukrepih za obnovitev staleža trsk v Irskem morju (območje ICES VIIa)[2].

Uredba Sveta (ES) št. 850/98 vključuje sedanje pogoje za vode Skupnosti zunaj Baltskega, Črnega in Sredozemskega morja glede tehničnih ukrepov za ohranjanje staležev rib z varovanjem nedoraslih morskih organizmov. Tehnični ukrepi določajo velikosti očesa mreže in druge vidike sestave ribolovnega orodja, roke in zemljepisna območja, znotraj katerih so določeni tipi ribolova prepovedani ali omejeni, ter najmanjše količine iztovora morskih organizmov.

Med reformo skupne ribiške politike leta 2002 sta se Komisija in Svet dogovorila o postopnem izvajanju večletnih načrtov in načrtov za obnovitev in upravljanje z ribolovnimi viri v interesu Skupnosti. Načrti so bili oblikovani za večino staležev trsk v vodah Skupnosti, po dva staleža osliča, škampov in morskega lista ter staleže morske plošče in lista v Severnem morju, in s temi načrti so bili spremenjeni in/ali dopolnjeni pogoji iz Uredbe (ES) št. 850/98.

Poleg tega je bila Uredba (ES) št. 850/98 predmet desetih sprememb uredb, ki niso nujno povezane z dolgoročnimi načrti.

Vse te revidirane pogoje je treba združiti v celoten sveženj tehničnih ukrepov. Namen tega svežnja tehničnih ukrepov je doseganje širokega spektra ciljev. Ključni cilj je zaščita nedoraslih rib in pomemben del teh ukrepov je namenjen omejitvi njihovega ulova, na primer z ukrepi za boljšo selektivnost ribolovne opreme ali določanjem nekaterih zaprtih lovopustov/območij. Drugi ukrepi so namenjeni zaščiti nekaterih vrst ali ekosistemov z omejevanjem ribolovnega napora, na primer s sprejetjem zapor. Tudi potreba po zmanjšanju zavržkov se odraža v sprejetju ustreznih tehničnih ukrepov.

Poleg tega je treba tehnične pogoje prilagoditi okviru regionalnih svetovalnih svetov (RAC), ki so bili ustanovljeni s Sklepom Sveta z dne 19. julija 2004 o ustanovitvi regionalnih svetovalnih svetov v skladu s skupno ribiško politiko[3]. Treba je vzpostaviti ravnovesje med ukrepi, ki so splošno veljavni na vseh območjih, in tistimi, ki veljajo posebej na regionalni podlagi, kot je določena z območji regionalnega svetovalnega sveta, ali v vodah ob obalah francoskih departmajev Gvajana, Martinik, Guadeloupe in Reunion ter spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije.

Zato so v predlagani uredbi določena vodilna načela uredbe Sveta na podlagi člena 37 Pogodbe ES, ki vključuje vse splošne stalne ukrepe za vsa območja, tj. vodilna načela. Ukrepi, ki se uporabljajo na vsakem območju regionalnega svetovalnega sveta ali v vodah ob obalah francoskih departmajev Gvajana, Martinik, Guadeloupe in Reunion ter spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije, tj. izključno tehnični vidiki regionalne narave, se morajo zato izvajati prek posebnih uredb Komisije po postopku upravljalnega odbora na podlagi Uredbe Sveta.

S stališča postopka in časovnega okvira ta pristop zahteva, da se uredba Sveta sprejme, preden se lahko sprejmejo regionalne uredbe Komisije.

Splošno ozadje

Komisija je junija 2004 na podlagi pobude irskega predsedstva Svetu in Evropskemu parlamentu predložila sporočilo z naslovom „Spodbujanje okolju prijaznejših metod ribolova: vloga tehničnih ohranjevalnih ukrepov“[4]. Zato je Svet 21. junija 2004 sprejel sklepe, s katerimi je Komisijo pozval, naj predloži nov predlog za tehnične ukrepe na Atlantiku, ki bo nadomestil Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov[5].

V akcijskem načrtu 2006–2008 za poenostavitev in izboljšanje skupne ribiške politike[6] (akcijski načrt) je določeno, da je treba dati prednost poenostavljanju zakonodaje glede ukrepov za ohranjanje staležev rib s tehničnimi ukrepi za ohranitev nedoraslih morskih organizmov, ki so zdaj določeni v Uredbi (ES) št. 850/98, po posvetovanju z državami članicami in industrijo.

Poenostavitev je eden ključnih ciljev predlagane uredbe in upošteva odzive Sveta, Evropskega parlamenta, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ter zainteresiranih strani (odbora za ribištvo in ribogojstvo (ACFA) in regionalnih svetovalnih svetov) na akcijski načrt.

Na podlagi neuradnega dokumenta o prihodnjih tehničnih ukrepih na Atlantiku se je Komisija leta 2006 posvetovala z zadevnimi regionalnimi svetovalnimi sveti[7], septembra 2005 pa tudi z odborom za ribištvo in ribogojstvo.

Cilj tega predloga je obdržati raven zahtevnosti ohranjevalnih tehničnih ukrepov, tako da se na primer oko mreže bistveno ne poveča. Čeprav Komisija meni, da je treba pri trajnostnem ribolovu, še zlasti pridnenem ribolovu, močno povečati selektivnost ribolovnega orodja, je prednostna naloga vzpostaviti novo vrsto preprostejših in jasnejših pravil. Izboljšave v selektivnosti se bodo nato postopno izvajale prek prihodnjih sprememb teh pravil, hkrati s splošnim izboljšanjem stanja ohranjenosti staležev rib Skupnosti, ki ga je treba doseči z drugimi elementi ohranjevalne politike, kot so večletni načrti.

Vse določbe morajo biti preproste, razumljive, takšne, da se jih lahko nadzoruje, in imeti morajo pozitiven učinek na ohranjanje vrst, varovanje morskih habitatov ali zmanjšanje zavržkov.

Predlog se nanaša na komercialno in rekreacijsko ribištvo v vseh evropskih vodah, razen v Sredozemskem, Baltskem in Črnem morju, in za ribištvo izrazito selivskih staležev rib v vseh vodah, za katere veljajo posebna pravila. Tako se bo združila večina sedanjih tehničnih ukrepov v različnih uredbah Skupnosti za Atlantik in Severno morje, čeprav bo nekaj ukrepov, ki so zdaj v ločenih uredbah, ostalo ločenih[8].

Usklajevanje/regionalizacija

Komisija meni, da je treba dati prednost regionalnemu pristopu, saj ta omogoča vključevanje zainteresiranih strani v postopek. Vključenost zainteresiranih strani je bistvena, saj se zaradi nje poveča zavezanost ukrepom in zagotovi večja verjetnost skladnosti sprejetih ukrepov. Takšna regionalizacija ne bi pomenila ponovne nacionalizacije tehničnih ukrepov.

Z uredbo se ne bo spremenilo ravnovesje pristojnosti med Skupnostjo in državami članicami, kot so določene v Uredbi Sveta (ES) št. 2371/2002.

Vodilna načela proti tehničnim ali regionalnim pravilom

Predlagana uredba Sveta se osredotoča na ukrepe, za katere se pričakuje, da naj bi bili stalni. Poleg tega pa naj bi bili v njej določeni postopki za uporabo pri obravnavanju ukrepov, za katere se pričakuje, da se bodo precej hitro razvijali, in ukrepov, ki so zelo tehnični. Glede tehničnih ukrepov bi morala uredba dati prednost uporabi postopka za sprejetje novih pravil po postopku komitologije. Namen tega pristopa je, da se zadovolji potrebi držav članic po zmanjšanju ali odpravi začasnih tehničnih ukrepov v uredbi o celotnem dovoljenem letnem ulovu in kvotah, ob upoštevanju dejstva, da se tehnični ukrepi pogosto uporabljajo zaradi nujnosti primerov.

Ocenjevanje

Skupna prednostna naloga držav članic, Evropskega parlamenta in zainteresiranih strani je potreba po ocenjevanju posledic tehničnih ukrepov pred njihovim izvajanjem in po njem. Učinkovitost številnih določb Uredbe (ES) št. 850/98 ni bila nikoli ocenjena, ti ukrepi pa so ostali veljavni ne glede na pomen, ki so ga imeli za ohranjanje.

Temeljno načelo bo, da je treba ukrepe iz te uredbe oceniti po nekem času, da se ponovno oceni, če so še potrebni. Drugo vodilno načelo bo, da bo Komisija, kadar bodo predlagani novi in bistveni ukrepi (kot na primer veliko povečanje velikosti očesa mreže), predhodno ocenila njihove verjetne učinke, če bodo razpoložljivi podatki to dovoljevali.

- Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Uredba Sveta (ES) št. 850/98 in nadaljnje spremembe.

Uredba Sveta (ES) št. 2549/2000.

- Skladnost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlog bo izpolnjeval cilje skupne ribiške politike (SRP).

2) Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Službe Komisije so za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi pripravile dva neuradna dokumenta, v katerih so navedeni nameni Komisije glede revizije, kodifikacije in poenostavitve Uredbe (ES) št. 850/98. Predlog temelji na več posvetovanjih z državami članicami in zastopniki zainteresiranih strani v regionalnih svetovalnih svetih Severnega morja, severo-zahodnih in južno-zahodnih voda.

Zainteresirane strani so se na splošno strinjale, da sta potrebni poenostavitev in uskladitev pa tudi, da je treba upoštevati regionalne značilnosti ribolova in pristop, ki temelji na ribištvu, ter združiti vse tehnične ukrepe v eno uredbo. Poleg tega zahtevajo, da se razjasni in izboljša selektivnost ribolovnega orodja za ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami. V predlogu so bile upoštevane vse te pripombe.

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) je predložil mnenje o zaprtih območjih[9] in vplivu glavnih dejavnikov na selektivnost vreč[10]. Izvedenci za tehnologijo orodij so se srečali na podlagi dvostranskih sporazumov o ribolovu med EU in Norveško, da bi razpravljali o selektivnosti v Severnem morju[11].

Upoštevano je bilo poročilo delovne skupine Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) – FAO za tehnologijo rib in njihovo vedenje (WGFTFB) o uredbah EU o tehničnih ukrepih[12].

Strokovno srečanje z izdelovalci mrež o tehničnih ukrepih je bilo 3. julija 2007 v Bruslju.

Ocena učinka

Komisija je ocenila učinek predloga in o tem pripravila poročilo, ki bo objavljeno na spletni strani Generalnega direktorata za ribištvo in pomorske zadeve pri Evropski komisiji.

Ključni cilj nove predlagane uredbe je poenostavitev. Posebni operativni cilji so naslednji:

- združiti vse revidirane pogoje in spremembe v celovit sveženj tehničnih ukrepov, ki je preprost za razumevanje, nadzor in izvajanje;

- vzpostaviti ravnovesje med ukrepi, ki so splošno veljavni na vseh območjih, in ukrepi, ki veljajo posebej na regionalni podlagi, kot je opredeljena z območji regionalnega svetovalnega sveta.

Namen predloga ni bistveno spreminjati vsebine zadevne zakonodaje, ampak spremeniti zakonodajni pristop, zato so morebitni okoljski, socialni in gospodarski učinki skromni.

V poročilu ocene vpliva sta obravnavani naslednji dve možnosti, predlog pa ustreza možnosti, ki je navedena v tretji alinei:

- možnost „status quo“: ta pristop pomeni, da na tej stopnji ne bo sprejetih nobenih posebnih ukrepov za poenostavitev ali spremembo zakonodaje o tehničnih ukrepih za Atlantik in Severno morje in da se nadaljuje upravljanje ribištva v sedanji obliki. O tej možnosti je Svet že razpravljal in sklenil, da je potreben nov predlog, ter pozval Komisijo, naj po posvetu z zainteresiranimi stranmi predlaga novo uredbo o tehničnih ohranjevalnih ukrepih;

- možnost „samo poenostavitev“: s to možnostjo bi poenostavili tehnične ukrepe in jih uskladili na splošni ravni, ne da bi upoštevali regionalne ali druge posebne obravnave. Brez prilagajanja posebnim lokalnim potrebam in pristopa od spodaj navzgor ne bo mogoče doseči izboljšanja učinkovitosti tehničnih ukrepov. Brez spodbujanja okolju prijaznejših načinov ribolova, tj. politike zavržkov, bo takšen predlog v nasprotju z akcijskim načrtom Komisije 2006–2008 za izboljšanje splošne ribiške politike. Zato je bila ta možnost že na začetku izločena in se ni naprej analizirala;

- možnost „poenostavitev in regionalizacija“: s to možnostjo se predlaga nov zakonodajni sveženj, s katerim se poenostavljajo veljavna zapletena pravila in se hkrati uvajajo posebne določbe za vsako „območje regionalnega svetovalnega sveta“, ki odraža regionalne razlike. Takšen zakonodajni predlog je odgovor na zahtevo Sveta po pregledu pravil tehničnih ukrepov, da bi jih poenostavili in sprejeli bolj regionaliziran pristop za njihovo večjo učinkovitost. Predlagali se bodo celovit in skladen sveženj, s pravim ravnovesjem med ukrepi, ki splošno veljajo na vseh območjih, in ukrepi, ki veljajo posebej na lokaliziranih območjih regionalnih svetovalnih svetov, tj. okvirna uredba Sveta s splošnimi načeli in določbami, ter dopolnilne uredbe Komisije s posebnimi tehničnimi pravili za vsako „območje regionalnega svetovalnega sveta“. Takšen pregled tehničnih ukrepov je v skladu z akcijskim načrtom Komisije 2006–2008 za poenostavitev in izboljšanje skupne ribiške politike.

3) Pravni elementi predloga

- Povzetek predlaganih ukrepov

Uredba Sveta (ES) št. 850/98 se nadomesti in razveljavi, Uredba Sveta (ES) št. 2549/2000 pa se razveljavi.

- Pravna podlaga

Člen 37 Pogodbe ES.

- Načelo subsidiarnosti

Ta predlog spada na področje skupne ribiške politike, ki je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

- Načelo sorazmernosti

V skladu s členom 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (SRP)[13] mora ta zagotavljati izkoriščanje živih vodnih virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje. V ta namen Skupnost uporabi previdnostni pristop pri sprejemanju ukrepov za zaščito in ohranjevanje živih vodnih virov, za zagotavljanje njihovega trajnostnega izkoriščanja in za zmanjšanje vpliva ribolovnih dejavnosti na morske ekosisteme.

V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002 Svet za dosego tega cilja sprejme ukrepe Skupnosti za urejanje dostopa do voda in virov in trajnostno izvajanje ribolovnih dejavnosti.

V členu 4(2)(g) Uredbe (ES) št. 2371/2002 je nato določeno, da ti ukrepi lahko vključujejo zlasti ukrepe za vsak stalež ali skupino staležev, da se s sprejetjem tehničnih ukrepov omejita ribolovna umrljivost in vpliv ribolovnih dejavnosti na okolje.

Ker predlog izpolnjuje cilje skupne ribiške politike, je ugotovljeno, da ustreza načelu sorazmernosti.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba Sveta.

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega razloga: predlog se nanaša na nadomestitev in razveljavitev uredbe Sveta.

4) Proračunske posledice

Predlog nima posledic za proračun Skupnosti.

2008/0112 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[14],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[15],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[16],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[17],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V Uredbi (ES) št. 850/98[18] so določeni nekateri tehnični ukrepi za ohranjanje ribolovnih virov.

(2) Svet je v svojih sklepih iz junija 2004 za spodbujanje okolju prijaznejših metod ribolova priporočil pregled tehničnih ukrepov za Atlantik in Severno morje, da se ti poenostavijo in da se upoštevajo regionalne značilnosti. Svet je Komisijo pozval, naj po posvetu s sektorjem predlaga poenostavljen predlog tehničnih ukrepov.

(3) Komisija je v svojem sporočilu iz junija 2004[19] predlagala načine za nadaljnje spodbujanje uporabe okolju prijaznejših metod ribolova s strani Skupnosti, še zlasti s tehničnimi ohranjevalnimi ukrepi, ob upoštevanju potrebe po vzpostavitvi ravnovesja med okoljskimi in gospodarskimi cilji. Treba je upoštevati uporabo takšnih metod ribolova.

(4) Aprila 2006 je Svet odobril akcijski načrt Komisije o poenostavitvi zakonodaje Skupnosti. Z vidika sklepov tega akcijskega načrta je treba vse tehnične ukrepe, ki so razdrobljeni po različnih uredbah, vključno z letno uredbo o možnostih ribolova in načrtih za obnovitev nekaterih staležev, strniti v eno uredbo.

(5) V tej uredbi morajo biti določeni tehnični ukrepi za severno-vzhodni Atlantik, vzhodni srednji Atlantik v vodah ob obalah francoskih departmajev Gvajana, Martinik, Guadeloupe in Reunion ter spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije, saj so tehnični ukrepi za Baltsko in Sredozemsko morje določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu, spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 88/98[20] in Uredbi Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94[21].

(6) Tehnične ukrepe je treba prilagoditi okviru nove skupne ribiške politike, sprejete leta 2002, zlasti v zvezi z regionalnimi svetovalnimi sveti, ki so bili ustanovljeni z Uredbo Sveta z dne 19. julija 2004 o ustanovitvi regionalnih svetovalnih svetov v skladu s skupno ribiško politiko[22], in upoštevanju okoljskih vidikov, kot sta varovanje habitatov morja ali zmanjšanje zavržkov.

(7) Treba je vzpostaviti ravnovesje med prilagajanjem tehničnih ohranjevalnih ukrepov raznolikosti ribištev in potrebo po homogenih predpisih, ki jih je preprosto uporabljati, ter med ukrepi, ki so splošno veljavni na vseh območjih, in ukrepi, ki veljajo posebej na regionalni podlagi, kot je določena z območji regionalnih svetovalnih svetov.

(8) V členu 174 Pogodbe ES je določeno načelo, da morajo vsi ukrepi Skupnosti vključevati okoljevarstvene zahteve, predvsem z vidika previdnostnega načela.

(9) Treba je nadaljevati izvajanje obveze v zvezi z razvijanjem okolju neškodljivih postopkov ribolova, kot so bili priporočeni na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002.

(10) Ukrepe iz te uredbe je treba oceniti po nekem času, da se ponovno ocenita njihova učinkovitost in utemeljenost.

(11) V Direktivi 92/43/ES je Svet določil ukrepe za ohranjanje naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst. Nekatere vrste morskih organizmov, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, so zaščitene z zahtevami te direktive.

(12) Za zagotovitev varstva morskih bioloških virov in uravnoteženega izkoriščanja ribolovnih virov tako zaradi ribičev kot potrošnikov se določijo tehnični ukrepi za ohranjanje ribolovnih virov, ki med drugim določajo velikosti očes mrež in njihove kombinacije, primerne za ribolov določenih vrst, in druge značilnosti ribolovne opreme, najmanjše dovoljene velikosti morskih organizmov ter tudi omejitve ribolova na določenih območjih ter z določenim orodjem in opremo;

(13) Določiti je treba način merjenja velikosti morskih organizmov.

(14) Da se ne bi ovirali znanstvene raziskave, umetno obnavljanje staležev ali premeščanje, se ta uredba ne sme uporabljati za postopke, ki so lahko potrebni za izvajanje teh dejavnosti.

(15) Plavilo se mora takoj premakniti na drugo območje, ko je presežen največji prilov.

(16) Treba je določiti mere, globino in čas uporabe nekaterih pasivnih orodij.

(17) Kjer je ohranjanje resno ogroženo, je treba Komisijo in države članice pooblastiti za sprejetje ustreznih začasnih ukrepov za izvajanje v dejanskem času.

(18) V skladu s skupno ribiško politiko se lahko obdržijo ali sprejmejo dodatni nacionalni ukrepi strogo lokalnega značaja.

(19) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, vključno s posebnimi določbami za vsako območje, ki ga zajema regionalni svetovalni svet, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[23].

(20) Zaradi števila in obsega sprememb pravil se Uredba (ES) št. 850/98 razveljavi in nadomesti z novim besedilom –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za:

a) ribolov, obdržanje ulova na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje ribolovnih virov, kjer se opravljajo takšne dejavnosti:

(i) v vodah Skupnosti ribolovnih območij in voda iz člena 2;

(ii) z ribiškimi plovili Skupnosti v vodah zunaj Skupnosti, ki so na ribolovnih območjih, navedenih v členu 2(1);

(iii) s strani državljanov držav članic v vodah zunaj Skupnosti, ki so na ribolovnih območjih, navedenih v členu 2(1), brez poseganja v primarno odgovornost države, pod katere zastavo pluje plovilo;

b) skladiščenje, prodajo in razstavljanje ali ponujanje v prodajo ribiških proizvodov, ujetih na ribolovnih območjih voda, navedenih v členu 2;

c) uvoz ribiških proizvodov, ujetih zunaj ribolovnih območij in voda, navedenih v členu 2, ali ki so jih ujela ribiška plovila tretjih držav, kar zadeva določbe iz člena 4.

Člen 2

Opredelitve ribolovnih območij

1. Ta uredba se nanaša na naslednja ribolovna območja, če so vključena v eno od območij, opredeljenih v členu 2(1)(c) do (f) Odločbe 585/2004/ES:

(a) območja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES), kot so določena v Uredbi (EGS) št. 3880/91[24];

b) območja CECAF (vzhodni srednji Atlantik ali FAO glavno ribolovno območje 34) 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okrog Madeire in Kanarskih otokov), kot so določena v Uredbi Sveta (ES) št. 2597/95[25].

2. Ta uredba se uporablja za vode ob obalah francoskih departmajev Gvajana, Martinik, Guadeloupe in Reunion ter spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije.

Člen 3

Druge opredelitve

Za namen te uredbe se poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) „vlečna mreža“ je orodje, ki se aktivno vleče z enim ali več ribiškimi plovili in je sestavljeno iz mreže iz stožčastega ali piramidnega dela (vlečno telo), zaključenega na zadnji strani z vrečo;

(b) „vlečna mreža z gredjo“ je orodje z vlečno mrežo, ki je odprta vodoravno z gredo;

(c) „danska potegalka“ je obkroževalno in vlečno orodje, ki se ga upravlja s plovilom z dvema dolgima vrvema (potegalni vrvi), ki usmerjata ribe proti odprtini potegalke. Orodje iz mrežastega materiala, ki je po obliki in velikosti podobno pridneni vlečni mreži, vsebuje dve dolgi krili, telo in vrečo;

(d) „vlečna orodja“ so vlečne mreže, danske potegalke in podobna orodja s telesom stožčaste ali piramidne oblike, ki je na zadnji strani zaključeno z vrečo ali z dvema dolgima kriloma, telesom in vrečo , ki se aktivno potopijo v vodo;

(e) „vreča“ je zadnjih 8 m vlečnega orodja, merjeno od vrvi za zavezovanje vreče, če je velikost očesa mreže povsod enaka ali večja kot 80 mm, in zadnjih 20 m vlečnega orodja, merjeno od vrvi za zavezovanje, če je velikost očesa mreže manjša kot 80 mm;

(f) „ojačevalna vreča“ je valjasti kos mrežastega materiala, ki povsem obdaja vrečo vlečne mreže in se lahko pritrdi nanjo v presledkih; po dolžini ali širini mora imeti vsaj enake mere kot del vreče, na katero je pritrjen;

(g) „okroglo streme“ je kos vrvi, ki obkroža obod vreče ali ojačevalne vreče, in ki je nanjo pritrjeno;

(h) „dvižno streme“ je kos vrvi, ki obkroža obod vreče ali ojačevalne vreče, če obstajajo, in ki je nanjo pritrjeno z zankami ali obroči;

(i) „zabodna mreža“ je orodje iz enega samega kosa mreže in je v vodi postavljena navpično s plovci in obtežilniki. Lovi žive vodne vire z zapletanjem ali omreženjem;

(j) „trislojna mreža“ je mreža iz dveh ali več kosov mreže, ki visijo skupaj vzporedno na eni glavni vrvi;

(k) „čas ribolova“ je obdobje od potopa mreže v vodo do dviga celotne mreže na krov ribiškega plovila;

(l) „obalna država članica“ je država članica, ki ima suverenost ali jurisdikcijo nad vodami, v katerih se opravljajo ribiške dejavnosti.

POGLAVJE II

SKUPNI STALNI UKREPI ZA VSA OBMOČJA

ODDELEK 1

NAJMANJšA VELIKOST ZA IZTOVARJANJE

Člen 4

Najmanjša velikost za iztovarjanje živih vodnih virov

1. Živ vodni vir se šteje za podmernega, če je manjši od najmanjše velikosti za iztovarjanje iz Priloge I za ustrezne vrste.

2. Podmernih živih vodnih virov se ne sme zadrževati na krovu ali pretovarjati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponuditi v prodajo, temveč se jih nemudoma vrne v morje.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 se podmerne sardele, sardoni, šuri ali skuše, ki so bili ujeti za živo vabo, lahko obdržijo na krovu, če se ohranijo živi.

4. Merjenje velikosti morskega organizma poteka v skladu z določbami, določenimi v Prilogi II.

RAZDELEK 2

RIBOLOVNO ORODJE

Člen 5

Pravilo ene mreže

Med vsakim ribolovnim potovanjem je prepovedano imeti na krovu kakršno koli kombinacijo mrež z očesi več kot ene velikosti.

Člen 6

Vlečno orodje

1. Ne sme se uporabljati nobena naprava, ki zamaši ali kako drugače zmanjša velikost mrežnega očesa v zgornjem delu ribiške mreže.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 je dovoljeno:

a) pritrditi ojačevalno vrečo na zunanjo stran vreče pri ribolovu z vlečnim orodjem z očesom mreže, ki je manjše od 80 mm. Velikost očesa mreže ojačevalne mreže mora biti vsaj dvakrat večja od velikosti mreže;

b) pritrditi kamor koli na zunanji del vreče senzor za merjenje količine ulova;

c) pritrditi okroglo streme in dvižno streme na zunanji del mreže;

d) ) pritrditi plovce ob stranskih robovih vreče.

3. Prepovedano je uporabljati:

a) vreče, katerih število enako velikih očes mreže okoli vsakega oboda vreče narašča od sprednjega proti zadnjemu delu. Prepoved se ne nanaša na del vreče, v katerega je vstavljena dovoljena selektivna naprava;

b) vreče z velikostjo mrežnih očes enako ali večjo od 80 mm, ki nimajo štirikotnih očes mreže, katerih stranice niso približno enake dolžine;

c) vreče, pri katerih je raztegnjena dolžina zgornje polovice približno enaka raztegnjeni dolžini spodnje polovice;

d) vlečne mreže z velikostjo očesa mreže, ki je enaka ali večja od 80 mm, ki ima več kot 100 odprtih očes in manj kot 40 odprtih očes v katerem koli obodu vreče, razen na stičiščih ali robovih;

e) vreče z očesom mreže, ki je enako ali večje od 80 mm, in pri čemer mreža ni izdelana iz:

(i) enonitnega mrežnega materiala, pri katerem nobena nit ni debelejša od 8 mm, ali

(ii) dvonitnega mrežnega materiala, pri katerem nobena nit ni debelejša od 5 mm.

4. Z odstopanjem od odstavkov (2)(a), (3)(b), (3)(d) in (3)(e) se velikost očesa 80 mm zamenja s 60 mm pri ribolovu na območjih ICES VIII, IX in X.

Člen 7

Vlečne mreže z gredjo

1. Na krovu je prepovedano prevažati ali uporabljati katero koli vlečno mrežo z gredjo, katere oko je manjše od 120 mm in enako ali večje od 80 mm, razen če je celotna zgornja polovica sprednje strani take mreže sestavljena iz ploskve mrežastega materiala, pri kateri nobeno posamezno oko mreže ni manjše od 180 mm. Dolžina ploskve mora biti enaka ali večja kot polovica dolžine gredi. Ploskev mora biti pritrjena neposredno na glavno vrv ali na največ tri vrste mrežastega materiala katere koli velikosti očesa, neposredno pritrjenega na glavno vrv.

2. Na krovu je prepovedano prevažati ali uporabljati katero koli vlečno orodje z mrežo z gredjo ali gredmi, katerih celotna dolžina, merjena kot seštevek dolžine vsake gredi, presega 24 metrov ali se lahko razširi do dolžine nad 24 metrov. Dolžina gredi se meri med njenimi skrajnimi konci, vključno z njenimi dodatki.

Člen 8

Zabodne in trislojne mreže

1. Plovila Skupnosti ne uporabljajo zabodnih in trislojnih mrež na nobenem mestu, na katerem je zaznamovana globina večja od 200 metrov.

2. Čas ribolova zabodnih in trislojnih mrež ne sme biti daljši od 48 ur.

3. Če se pri ribolovu uporabljajo zabodne in trislojne mreže, se ne sme uporabljati več kot 50 km mrež.

Člen 9

Posebne določbe za nekatere zabodne mreže

1. Z odstopanjem od člena 8 se lahko uporabljajo zabodne mreže z velikostjo očesa mreže, ki je enaka ali večja od 120 mm in manjša od 150 mm severno od 48°N, ali z očesom mreže, ki je veliko 100 mm ali večje, in manjše od 130 mm južno od 48°N, če se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov, imajo globino največ 100 očes in razmerje obešanja najmanj 0,5 ter so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti. Vsaka mreža je dolga največ 5 morskih milj, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne sme presegati 25 km na plovilo. Najdaljši ribolovni čas je 24 ur.

2. Z odstopanjem od člena 8 se lahko uporabljajo zabodne mreže z velikostjo očesa mreže, ki je enaka ali večja od 250 mm, če se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov, če imajo globino največ 15 očes in razmerje obešanja najmanj 0,33 mm ter so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti. Vsaka od mrež je dolga največ 10 km. Celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat ne sme presegati 100 km na plovilo. Najdaljši ribolovni čas je 72 ur.

3. Količina morskih psov, obdržanih na krovu vsakega plovila, ki uporablja zabodne mreže, navedene v odstavku 2, ne sme presegati 5 % žive mase skupne količine morskih organizmov, obdržanih na krovu.

RAZDELEK 3

UKREPI ZA ZMANJšANJE ZAVRžKOV

Člen 10

Dejanski čas za premik na drugo območje, ko je presežen največji prilov

1. Kadar količina podmernih ujetih rib presega 10 % skupne količine ulova pri katerem koli izvleku, se plovilo pred nadaljevanjem ribolova premakne vsaj pet navtičnih milj od položaja prejšnjega izvleka.

2. Če najmanjši in/ali največji odstotek ciljnih vrst, razen podmernih rib ciljnih vrst, za katere je dovoljen ulov z razponom velikosti očesa mreže, dovoljenim za to vrsto, in obdržanih na krovu, pri katerem koli izvleku ni bil v skladu z odstotki, določenimi v podrobnih pravilih, sprejetih v skladu s členom 22, se mora plovilo nemudoma premakniti za najmanj deset navtičnih milj od položaja prejšnje vleke in v času naslednje vleke ohraniti razdaljo najmanj deset navtičnih milj od položaja prejšnje vleke.

Člen 11

Omejitve uporabe samodejne sortirne opreme

1. Na krovu ribiškega plovila je prepovedano prevažati ali uporabljati opremo, ki lahko po velikosti samodejno sortira sleda ( Clupea harengus ), skušo ( Scomber scombr us) ali šura ( Trachurus spp .).

2. Z odstopanjem od odstavka 1 sta prevoz in uporaba takšne opreme dovoljena, če:

a) je celoten ulov, ki ga je mogoče zakonito obdržati na krovu, shranjen v zamrznjenem stanju, če so presortirane ribe zamrznjene takoj po sortiranju in se nobena presortirana riba ne vrne v morje; in

b) je oprema vgrajena in nameščena na plovilo tako, da zagotavlja takojšnjo zamrznitev in ne dovoljuje vračanja morskih organizmov v morje.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko vsako plovilo, ki se mu dovoli ribolov v Baltiku, Beltsu ali Soundu, v Kattegatu prevaža samodejno sortirno opremo, navedeno v odstavku 1, če je bilo za to izdano posebno ribolovno dovoljenje. V posebnem ribolovnem dovoljenju morajo biti določene vrste, območja, časovna obdobja in kateri koli drugi zahtevani pogoji, ki veljajo za uporabo in prevoz sortirne opreme na krovu.

RAZDELEK 4

UKREPI ZA VAROVANJE OKOLJA

Člen 12

Škodljive ribolovne prakse

Prepovedani so ulov, obdržanje ulova na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje, prodaja, razstava ali ponujanje v prodajo morskih organizmov, ujetih z metodami, ki vključujejo načine, ki zajemajo uporabo razstreliv, strupenih snovi ali snovi za omamljanje ter električnega toka.

RAZDELEK 5

POSTOPKI OBDELAVE NA KROVU

Člen 13

Postopki obdelave

1. Prepovedano je, da se na krovu ribiškega plovila izvaja kakršna koli fizična ali kemična predelava rib za izdelavo ribje moke ali ribjega olja ali za pretovarjanje ulova rib v takšne namene.

2. Prepovedi iz odstavka 1 ne veljajo za naslednje dejavnosti:

a) predelavo ali pretovarjanje drobovja;

b) proizvajanje surimija in ribje kaše na krovu ribiške ladje.

RAZDELEK 6

POSEBNI UKREPI ZA NEKATERE VRSTE

Člen 14

Omejitve pri lovu kozic za zaščito bokoplute

1. Prepovedano je, da se na krovu obdrži kakršna koli količina navadnih peščenih kozic ( Crangon spp.) in Ezopovih kozic ( Pandalus montagui) , ujetih s pridnenimi vlečnimi mrežami z velikostjo mrežnih očes med 16 in 31 milimetri, razen če ta količina ne presega 5 % skupne žive mase morskih organizmov, obdržanih na krovu.

2. Prepoved iz odstavka 1 se ne uporablja, če:

a) ima plovilo na krovu nameščeno delujočo napravo za ločevanje bokoplute od navadnih peščenih kozic in Ezopovih kozic po ulovu in

b) se pri lovu navadnih peščenih kozic in Ezopovih kozic uporablja vlečna mreža z izločevalcem ali mreža z izločevalno rešetko v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določijo države članice. Podrobna pravila se lahko uporabljajo samo za mreže, ki jih vlečejo ribiška plovila.

Člen 15

Omejitve pri lovu lososa in morske postrvi

V vodah Skupnosti na ribolovnem območju, navedenem v členu 2(1)(a), če je to ribolovno območje vključeno v območja, določena v členu 2(1)(c) do (e) Odločbe 585/2004/ES, se lososa in morske postrvi ne sme obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, prevažati, shranjevati, prodajati, razstavljati ali ponuditi v prodajo, temveč se ju nemudoma vrne v morje, če sta ulovljena:

a) v vodah zunaj meje šestih milj, merjeno od temeljnih črt držav članic, razen znotraj Skagerraka in Kattegata;

b) znotraj katerega koli dela Skagerraka in Kattegata, ki leži zunaj meje štirih milj, merjeno od temeljnih črt držav članic;

c) pri ribolovu s kakršno koli vlečno mrežo.

POGLAVJE III NACIONALNI IN REGIONALNI UKREPI

Člen 16

Nujni ohranjevalni ukrepi držav članic

1. V primerih, ko je ohranjanje nekaterih vrst ali ribolovnih območij resno ogroženo, vključno s primeri, ko je ugotovljena velika količina mladih rib in ko bi kakršno koli odlašanje povzročilo škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, lahko država članica sprejme ustrezne ohranjevalne ukrepe v zvezi z vodami v svoji suverenosti ali jurisdikciji. Zadevne države članice zagotovijo, da takšni ukrepi ne diskriminirajo ribiških plovil drugih držav članic.

2. Ukrepi, navedeni v odstavku 1, lahko trajajo največ 10 dni, jasno je treba opredeliti geografsko razširitev zadevnih ribolovnih območij, ukrepi pa se lahko nanašajo samo na ribiška plovila, ki so opremljena za ulov zadevnih vrst in/ali imajo dovoljenje za ribolov na zadevnih ribolovnih območjih.

3. Države članice ukrepe, navedene v odstavku 1, skupaj s pisno obrazložitvijo predložijo Komisiji, drugim državam članicam in regionalnim svetovalnim svetom takoj, ko jih sprejmejo.

Člen 17

Ukrepi držav članic, ki veljajo samo za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo

1. Država članica lahko za ohranjanje in upravljanje staležev ali zmanjšanje učinka ribolova na morski ekosistem sprejme tehnične ukrepe, oblikovane za ohranjanje ribolovnih virov, ki veljajo samo za plovila, ki pljujejo pod njeno zastavo. Navedeni ukrepi lahko:

a) dopolnjujejo ukrepe, določene v predpisih o ribolovu Skupnosti,

ali

b) presegajo minimalne zahteve, določene v predpisih Skupnosti o ribištvu.

2. Ukrepi, navedeni v odstavku 1, morajo biti skladni z zakonodajo Skupnosti.

3. Zadevna država članica nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo o takšnih sprejetih ukrepih.

4. Države članice na zahtevo Komisiji zagotovijo vse podatke, ki so potrebni za oceno, ali so ukrepi skladni z odstavkom 1.

5. Če Komisija ugotovi, da ukrepi niso skladni z odstavkom 1, sprejme odločbo, v kateri je določeno, naj država članica ukrep ukine ali spremeni.

Člen 18

Nacionalni in/ali regionalni načrti za zmanjšanje ali odpravo zavržkov

1. Države članice in/ali regionalni svetovalni svet lahko Komisiji predložijo predloge za zadeve, ki se nanašajo na določitev načrtov za zmanjšanje ali odpravo zavržkov v morje in izboljšanje selektivnosti ribolovnih orodij. Komisija v treh mesecih od datuma prejema te predloge oceni in predloži svoje ugotovitve državam članicam in/ali regionalnemu svetovalnemu svetu, še zlasti glede tega, kako bodo načrti prispevali k zmanjšanju ali odpravi zavržkov.

2. Če bi kakršno koli odlašanje povzročilo škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, lahko država članica sprejme ustrezne nediskriminacijske ohranjevalne ukrepe v zvezi z vodami v svoji suverenosti ali jurisdikciji v skladu s členom 16.

POGLAVJE IV

IZKLJUČENE DEJAVNOSTI

Člen 19

Znanstveno raziskovanje

1. Ta uredba ne velja za ribiške dejavnosti, ki se opravljajo zgolj za znanstvene raziskave, ob upoštevanju naslednjih pogojev:

a) ribiške dejavnosti se morajo izvajati z dovoljenjem in pooblastilom države članice zastave;

b) če je to primerno, mora biti obalna država članica vnaprej obveščena o ribiških dejavnostih;

c) plovilo, ki opravlja ribiške dejavnosti, mora imeti na krovu dovoljenje, ki ga je izdala država članica zastave;

d) če obalna država članica tako zahteva od države članice zastave, mora kapitan plovila pri opravljanju ribiških dejavnosti vzeti na krov opazovalca obalne države članice.

2. Morski organizmi, ki so bili ulovljeni v namene iz odstavka 1, se smejo prodajati, shranjevati, razstavljati ali ponujati v prodajo, če:

a) izpolnjujejo standarde, določene v Prilogi I k tej uredbi, ter standarde trženja, sprejete v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000[26], ali

b) se prodajajo neposredno za namene, ki ne vključujejo človeške uporabe.

Člen 20

Umetno obnavljanje staležev in premeščanje

Ta uredba se ne uporablja za ribiške dejavnosti, ki se izvajajo samo za namen umetnega obnavljanja staležev ali premeščanja morskih organizmov, ki se izvajata z dovoljenjem in pooblastilom države članice. Če se obnavljanje staležev ali premeščanje izvaja v vodah druge države članice, je treba Komisijo in vse zadevne države članice vnaprej obvestiti.

POGLAVJE V KONČNE DOLOČBE

Člen 21

Ocenjevanje učinkovitosti tehničnih ukrepov

Vsakih pet let od začetka veljavnosti te uredbe Komisija na podlagi mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) in po posvetovanju z ustreznimi regionalnimi svetovalnimi sveti Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe, vključno z oceno učinka tehničnih ukrepov o ohranjanju ribolovnih virov. Na podlagi tega poročila Komisija Svetu predlaga kakršne koli potrebne spremembe.

Člen 22

Podrobna pravila

Podrobna pravila za izvajanje te uredbe se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 30(2) Uredbe št. 2371/2002. Ta pravila zlasti vključujejo:

a) najnižji in najvišji odstotek ciljnih vrst živih vodnih virov, ki se obdržijo na krovu;

b) razpon velikosti očesa mreže, dovoljen za vsako ciljno vrsto;

c) določbe za zmanjšanje ali odpravo zavržkov in izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja;

d) ukrepe v zvezi z omejitvijo ribolovnih dejavnosti na posebna obdobja in/ali posebna območja, navedena v členu 2, na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih informacij za varovanje morskih habitatov na navedenih območjih;

e) druge tehnične ukrepe za zaščito morskih habitatov ali ribolovnih virov.

Člen 23

Postopek za spremembe prilog

Spremembe prilog k tej uredbi se sprejmejo v skladu s postopkom, navedenim v členu 30(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Člen 24

Razveljavitev

1. Uredbi (ES) št. 850/98 in (ES) št. 2549/2000 se razveljavita.

2. Sklici na določbe razveljavljene uredbe se razumejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi III.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uredba se uporablja od xx xx 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

Priloga I

Najmanjša velikost za iztovarjanje

Ribe

Trska (Gadus morhua) Saj (pollachius virens) Oslič (Merluccius merluccius) Krilati romb (Lepidorhombus spp.) Morski list (Solea spp.) Brancin (Dicentrarchus labrax) Skuša (Scomber spp.) Šur (Trachurus spp.) Atlantski sled (Clupea harengus) Sardela (sardina pilchardus) Sardon (Engraulis encrasicolus) | 35 cm 35 cm 27 cm 20 cm 24 cm 36 cm 20 cm 15 cm 20 cm 11 cm 12 cm |

Raki

Škamp (Nephrops norvegicus) Zadki škampa Morski pajek (Maia squinado) Velika rakovica (Cancer pagurus) | 85 mm (skupna dolžina) 25 mm (dolžina oklepa) 46 mm 120 mm 140 mm |

Mehkužci

Hobotnica (Octopus vulgaris) Grebenasta pokrovača (Pecten maximus) | 450 gramov (brez drobovja) 100 mm |

Priloga II

Merjenje velikosti morskega organizma

1. Velikost katere koli ribe se meri od vrha gobca do konca repne plavuti.

2. Velikost škampa se meri kot dolžina koša, vzporedno z vzdolžno osjo koša, od zadnjega dela očesa do središčne točke hrbtnega roba koša, in/ali kot skupna dolžina, od vrha rostruma do zadnjega konca telzona, brez set, in/ali ločenih zadkov škampa: od prednjega roba prvega navzočega člena zadka do zadnjega roba telzona brez set. Zadek je treba meriti na hrbtni strani, ko je plosk in neraztegnjen.

3. Velikost morskega pajka ali velike rakovice je treba meriti kot najmanjšo širino koša, merjeno pravokotno na vzdolžno os koša.

4. Velikost školjk se meri čez najdaljši del lupine.

Priloga III

Primerjalna tabela

Uredba (ES) št. 850/98 | Sedanja uredba |

Člen 1 | Člen 1 |

Člen 2 | Člen 2 |

Člen 3 | Člen 3 |

Člen 4(1) |

Člen 4(2) |

Člen 4(3) |

Člen 4(4) |

Člen 4(5) |

Člen 4(6) |

Člen 5 |

Člen 6(1) | Člen 6(3)(d) |

Člen 6(2) | Člen 6(3)(a) |

Člen 6(3) |

Člen 7 |

Člen 8 | Člen 6(3)(e) |

Člen 9 | Člen 6(3)(b) |

Člen 10 |

Člen 11 |

Člen 12 |

Člen 13 |

Člen 14 |

Člen 15 |

Člen 16 | Člen 6(1) |

Člen 17 | Člen 4(1) |

Člen 18(1) | Člen 4(4) |

Člen 18(2) |

Člen 18(3) |

Člen 18(4) |

Člen 19(1) | Člen 4(2) |

Člen 19(2) |

Člen 19(3) | Člen 4(3) |

Člen 20 |

Člen 21 |

Člen 22 |

Člen 23 |

Člen 25 | Člen 14 |

Člen 26 | Člen 15 |

Člen 27 |

Člen 28 |

Člen 29 |

Člen 29a |

Člen 29b |

Člen 30(1) | Člen 7(2) |

Člen 30(2) |

Člen 30(3) |

Člen 30(4) |

Člen 30(5) |

Člen 31 | Člen 12 |

Člen 32 | Člen 11 |

Člen 33 |

Člen 34 |

Člen 35 |

Člen 36 |

Člen 37 |

Člen 38 |

Člen 39 |

Člen 40 |

Člen 42 | Člen 13 |

Člen 43 | Člen 19 |

Člen 44 | Člen 20 |

Člen 45 | Člen 16 |

Člen 46 | Člen 17 |

Člen 47 |

Člen 48 | Člen 22 |

Člen 49 |

Člen 50 | Člen 25 |

Priloga I |

Priloga II |

Priloga III |

Priloga IV |

Priloga VI |

Priloga VII |

Priloga VIII |

Priloga IX |

Priloga X |

Priloga XI |

Priloga XII | Priloga I |

Priloga XIII | Priloga II |

Priloga XIV |

Priloga XV | Priloga III |

[1] UL L 125, 27.4.1998, str. 1.

[2] UL L 292, 21.11.2000, str. 5. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1456/2001 z dne 16. julija 2001.

[3] UL L 256, 3.8.2004, str. 17. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta št. 2007/409/ES z dne 11. junija 2007 (2007/409/ES).

[4] COM(2004) 438 konč.

[5] UL L 125, 27.4.1998, str. 1.

[6] COM(2005) 647 konč.

[7] Regionalni svetovalni sveti Severnega morja, severo-zahodnih in južno-zahodnih voda (NS RAC, NWW RAC, SWW RAC).

[8]

Uredba Sveta (ES) št. 812/2004 z dne 26. aprila 2004 o podrobnih pravilih v zvezi naključnimi ulova kitov in delfinov pri ribolovu in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98. Ta uredba poleg Severnega morja vključuje tudi Sredozemsko in Baltsko morje in bo zato ostala ločena.

[9] Srečanja delovne skupine Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) od 19. do 23. marca in od 15. do 19. marca 2007.

[10] Srečanja delovne skupine Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) od 11. do 15. junija 2007.

[11] Od 4. do 6. junija 2007, Aalesund, Norveška.

[12] Poročilo delovne skupine Mednarodnega sveta za raziskovanje morja o tehnologiji rib in njihovem vedenju (WGFTFB) (ICES CM 2005/B:04).

[13] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[14] UL C , , str. .

[15] UL C , , str. .

[16] UL C , , str. .

[17] UL C , , str. .

[18] UL L 125, 27.4.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2166/2005.

[19] COM(2005) 438 konč.

[20] UL L 349, 31.12.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 809/2007.

[21] UL L 409, 30.12.2006, str. 11.

[22] UL L 256, 3.8.2004, str. 17. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2007/409/ES (UL L 155, 15.6.2007, str. 68).

[23] UL L 191, 7.7.1998, str. 10.

[24]

[25]

[26] UL L 17, 21.1.2000, str. 22.