SL Uradni list Evropske unije C 327/65

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov

(COM(2012) 788 final – 2012/0366 (COD))

2013/C 327/13

Poročevalec: g. RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Evropski parlament in Svet sta 15. januarja 2013 sklenila, da v skladu s členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov

COM(2012) 788 final – 2012/0366 (COD).

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 26. marca 2013.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 491. plenarnem zasedanju 10. in 11. julija 2013 (seja z dne 11. julija) s 173 glasovi za, 52 glasovi proti in 28 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi

1.1 Pravna podlaga zakonodajnega predloga Evropske komisije je člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (1). Cilj tega zakonodajnega predloga naj bi bil približevanje zakonov in drugih predpisov o tobačnih izdelkih, da se zagotovi nemoteno delovanje notranjega trga. V točki 3.9.1 obrazložitvenega memoranduma je v predlogu direktive navedeno, da je izbiro te pravne podlage potrdilo Sodišče Evropske unije za direktivo 2001/37/ES (2) in da je zato ta pravna podlaga ustrezna za ta predlog, katerega cilj je visoka raven varovanja zdravja prebivalstva pred nevarnostmi tobaka.

1.2 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) načeloma pozdravlja to pravno podlago, saj meni, da je primerna z vidika ciljev predloga, ki jih v celoti podpira in ki naj bi preprečili, da bi ljudje, zlasti mladi, začeli kaditi. Kljub temu ugotavlja, da so bili v nekaterih primerih, med drugim v odboru Evropskega parlamenta za pravne zadeve, izraženi dvomi glede te pravne podlage, predvsem zato, ker lahko ta cilj povsem zadovoljivo uresničijo države članice.

1.3 EESO v celoti soglaša z Evropsko komisijo, da mora pravica do zdravja imeti prednost pred vsemi gospodarskimi interesi. Na tem področju je EESO velik zagovornik podpiranja načrtov in javnih kampanj na področju izobraževanja in ozaveščanja o škodljivih posledicah kajenja za zdravje. Kljub temu ostaja vprašljivo, ali bodo predlagani ukrepi pripomogli k postopnemu opuščanju kajenja. Odbor zato priporoča, da se obravnavani ukrep razširi in se zelo jasno pokaže, kako pomembne so na ravni EU izobraževalne in svetovalne strategije v izobraževalnih ustanovah (osnovnih in srednjih šolah), da bi vse otroke in mlade korektno, celostno in redno informirali o tobaku in njegovih škodljivih učinkih ter rakotvornih učinkih izpostavljenosti tobačnemu dimu v okolju (3).

1.4 EESO se zaveda, da bo ogroženih precej delovnih mest po vsej EU v vseh sektorjih vrednostne verige gojenja, proizvodnje, embalaže in prodaje tobaka in povezanih izdelkov. Zato zahteva, da se nameni ustrezna pozornost preprečevanju teh tveganj na trgu dela in močno priporoča, da se uporabijo vse razpoložljive oblike prehodnih ukrepov in ukrepov prestrukturiranja, zlasti programi usposabljanja za delavce ter znanstvena, tehnična in inovacijska podpora, ki podjetjem in kmetijam omogoča, da razvijajo nove izdelke, da bi ohranili delovna mesta. Treba je omeniti, da gojenje tobaka prispeva k zaposlovanju na podeželju. V državah članicah, ki jih bo to morebitno prestrukturiranje najbolj prizadelo, še posebej glede na sedanjo gospodarsko krizo, bi bilo treba učinkovito uporabiti sredstva iz Kohezijskega sklada, strukturnih skladov, regionalnih skladov in sredstva za raziskave in inovacije.

1.5 Obstaja velika nevarnost, da se davčni prihodki ne bodo zmanjševali le zaradi povečanja nedovoljene trgovine, temveč tudi zaradi zmanjšanja prodaje in padca cen. Z davki na tobačne izdelke se trenutno v Evropski uniji zbere skoraj 100 milijard EUR.

1.6 Prišlo bo do velikega povečanja obsega nedovoljene trgovine (tihotapljenje in ponarejanje), ki mu botrujejo kriminalne združbe, kar bo povzročilo manjšo prodajo dovoljenih tobačnih izdelkov in upad davčnih prihodkov od davkov na tobačne izdelke, ogrozilo varnost potrošnikov zaradi pomanjkljivega zdravstvenega nadzora in nadzorovanja kakovosti ter olajšalo dostop mladoletnikom do tobaka. Glede na to, da danes prodaja pretihotapljenih tobačnih izdelkov v EU znaša okoli 10 % celotne prodaje (4), v Evropski uniji po podatkih OLAFA zaradi nedovoljene trgovine letno ni pobranih 10 milijard EUR davčnih prihodkov (5). EESO izraža zadovoljstvo, ker je bil pred kratkim v okviru Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom podpisan protokol za odpravo nedovoljene trgovine s tobačnimi izdelki, ki udeležene strani poziva k izvajanju učinkovitih ukrepov za odpravo nedovoljene proizvodnje in trgovine s tobačnimi izdelki (6).

1.7 Sedanji predlog bo močno spremenil pogoje za vstop na trg, pogoje konkurence ter potrebno prosto trgovanje z dovoljenim izdelkom, čeprav je ta izjemno reguliran. EESO priznava, da so nekatere ocene učinka, izvedene na ravni EU in mednarodni ravni, opozorile na s tem povezane težave. Vendar tudi poziva, da se upoštevajo pričakovane koristi, tako z vidika zmanjšanja stroškov zdravstvenega varstva kot tudi izboljšanja javnega zdravja, saj imajo evropski državljani v skladu s členom 35 Listine o temeljnih pravicah pravico do visoke ravni varovanja zdravja s strani Evropske unije.

1.8 Če bodo Komisiji podeljene široke pristojnosti za poznejše spremembe glavnih vidikov direktive prek delegiranih aktov, bo to pomenilo poseg v suverene pristojnosti držav članic, s tem pa tudi kršitev načela subsidiarnosti. EESO ne more sprejeti delegiranih aktov, ki niso popolnoma v skladu z določbami člena 290 PDEU. Poleg tega je v okviru spremljanja subsidiarnosti osem nacionalnih parlamentov s 14 glasovi nasprotovalo predlogu Komisije, ker ne spoštuje načela subsidiarnosti (7).

1.9 EESO soglaša z načelom zmanjšanja tveganja in zato Komisijo poziva, naj zagotovi jasno opredelitev in ustrezen pravni okvir za izdelke z "zmanjšanim tveganjem" z neizpodbitnimi znanstvenimi dokazi za manjše tveganje v primerjavi z običajnimi cigaretami, zlasti za izdelke, ki vsebujejo tobak (in ne kemičnega nikotina), in so torej podvrženi direktivi.

2. Uvod

2.1 EESO se v celoti zaveda nevarnosti, ki jih ima tobak za javno zdravje. Kot je navedeno v točki 1 obrazložitvenega memoranduma predloga direktive, je tobak najpogostejši vzrok prezgodnje smrti v EU, saj zaradi njega vsako leto umre skoraj 700 000 ljudi. V tem okviru se predlog osredotoča na hvalevredne cilje, s katerimi Odbor v celoti soglaša, kot je preprečevanje začetka uporabe tobaka, zlasti med mladimi, saj 70 % kadilcev začne kaditi pred 18. letom in 94 % pred 25. letom starosti, zaradi česar je sprejetje ukrepov za otroke in mlade še toliko bolj potrebno (8).

2.2 V tem okviru EESO meni, da je revizija direktive zares nujna in jo je zato treba izvesti brez odlašanja. Zamuja že več let, čeprav Listina Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da je treba pri pripravi in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi. Pravica do zdravja vsekakor mora imeti prednost pred kakršnimi koli gospodarskimi interesi. Poleg tega je treba upoštevati, da se je v državah, ki so sprejele zelo omejevalno protitobačno zakonodajo, obseg potrošnje tobačnih izdelkov komajda kaj spremenil. Tako se je na primer v Španiji poraba tobačnih izdelkov v zadnjih treh letih kljub zelo strogim sprejetim zakonom zmanjšala samo za dva odstotka, kakor je razvidno iz nedavno objavljenega poročila Evropske komisije o okolju brez tobačnega dima (9). Poleg ukrepov, ki se predlagajo v obravnavani direktivi, EESO močno podpira načrte in javne kampanje na področju izobraževanja in ozaveščanja o škodljivih posledicah kajenja za zdravje. Meni namreč, da bo to z vidika javnega zdravja dolgoročno povečalo učinkovitost predlaganih ukrepov, sploh ker ostaja vprašljivo, ali bodo ti res olajšali tako nujno postopno opuščanje kajenja.

2.3 Vendar pa bi predlog revizije Direktive 2001/37/ES o tobačnih izdelkih, ki ga je 19. decembra 2012 predložila Evropska komisija, lahko imel hude posledice za zaposlovanje, gospodarstvo in davčne prihodke v Evropski uniji, s čimer bi bil v nasprotju z drugimi temeljnimi cilji Unije, kot so polna zaposlenost in gospodarska rast (člen 3 PEU), če ne bodo sprejeti nobeni spremljevalni ukrepi. V Evropski uniji tobačni sektor zaposluje skoraj 1,5 milijona ljudi. Od teh je 400 000 kmetov, ki se ukvarjajo z gojenjem tobaka, 956 000 delovnih mest pa je odvisnih od prodaje tobaka na drobno (10). Vsako leto se z davki na tobačne izdelke zbere skoraj 100 milijard EUR. Ta sektor je zelo pomemben tudi za izvoz, saj je eden redkih, ki ohranja pozitivno bilanco tako na evropski ravni kot v številnih državah članicah. V letu 2010 je skupni izvoz tobačnih izdelkov iz Evropske unije znašal okoli 55 000 ton, od tega največ iz Bolgarije (13 200), Grčije (11 200) in Francije (8 000 ton). Poleg tega je tobak kmetijski izdelek, ki v Uniji zagotavlja 400 000 delovnih mest, zlasti v regijah v slabem položaju in brez alternativnih možnosti. Statistični podatki italijanske konfederacije združenj pridelovalcev surovega tobaka UNITAB in Odbor združenja kmetijskih proizvajalcev EU (COPA) kažejo, da je 96 % kmetij, ki se posvečajo pridelavi tobaka, družinskih, po obdelovalni površini pa obsegajo od 0,5 do 3 hektare (11).

3. Splošne ugotovitve

3.1 Predlog direktive o tobačnih izdelkih, ki ga je predložila Evropska komisija, je usmerjen v šest področij ukrepov: — označevanje in pakiranje, — sestavine, — formati, — sledljivost in varnostni elementi, — čezmejna prodaja na daljavo, — brezdimni tobačni izdelki in razširitev obsega reguliranih izdelkov. Od teh šestih področij bodo tri imela zelo velik vpliv na zaposlovanje in davčne prihodke v državah članicah Evropske unije. Kar zadeva označevanje, pakiranje in sestavine, predlog razširja zdravstvena opozorila v nesorazmernem obsegu glede na obstoječa, saj omejujejo format, okus in vsebino tobačnih izdelkov. Tako morajo zavojčki vsebovati zdravstvena opozorila s fotografijo in besedilom, ki pokrivajo 75 % embalaže, poleg tega pa še novo informativno sporočilo na bočnih straneh (50 % na površine na vsaki strani) ter v nekaterih državah članicah obvezno davčno znamko, sporočilo o prepovedi prodaje mladoletnikom in prostor, namenjen novim sredstvom za zagotavljanje nadzora in sledljivosti tobačnih izdelkov. To dejansko pomeni izjemno zmanjšanje prostora, ki je na voljo za označevanje zakonito registriranih tržnih znamk. Poleg tega bo velikost zavojčkov po višini in debelini najmanjša možna, kar bo pomenilo, da bodo nekateri tipi zavojčkov odpravljeni. To velja za zavojček tipa "skrinjica", ki je zelo priljubljen v nekaterih državah, na primer v Grčiji. Prav tako bo odpravljen tip zavojčka, ki je najbolj prodajan na Portugalskem. Po drugi strani ta sprememba embalaže, ki ne temelji na znanstvenih dokazih, lahko ogrozi delovna mesta v sektorju pakirne in embalažne industrije v številnih evropskih državah, kot so Nemčija, Poljska, Francija, Velika Britanija in Avstrija. Velja opozoriti, da minimalne zahteve o višini in debelini tobačnih proizvodov niso bile predmet javnega posvetovanja in tudi niso bile del ocene učinka. Poleg tega bo prepovedana prodaja cigaret z značilno aromo, izmišljena pa je tudi nova opredelitev "cigarilosa", ki je v nasprotju z davčno zakonodajo, ki v Uniji velja nekoliko več kot eno leto (12).

3.2 Posledica tega bo, da bodo vsi zavojčki istega formata in vsi izdelki enakega okusa, zato bo cena edino merilo razlikovanja med znamkami, kar bo povzročilo osiromašenje vrednostne verige celotnega sektorja. Ker bo cena edino, s čimer bo mogoče tekmovati, bo prišlo do znižanja cen, kar bo po eni strani povzročilo znižanje prihodkov med akterji v sektorju in davčnih prihodkov držav, po drugi strani pa tudi izgubo delovnih mest v sektorju.

3.3 To edino možno razlikovanje po ceni bo na primer povzročilo, da kakovosten tobak, ki se prideluje v Evropski uniji, ne bo več privlačen za podjetja s tovarnami na ozemlju Unije, saj kakovost ne bo več merilo za nakup tobaka, to pa bo v nasprotju z navedbami Komisije v oceni učinka pomenilo resno nevarnost za delovna mesta, ki so odvisna od pridelave tobaka. Trenutno se v Evropski uniji pridela 250 000 ton tobaka na leto; Italija je z 89 000 tonami največja proizvajalka, sledijo pa Bolgarija z 41 056 tonami, Španija z 38 400 tonami in Grčija s 24 240 tonami. V tem členu verige je zaposlenih 400 000 ljudi, največ v Bolgariji, kjer se z gojenjem tobaka ukvarja 110 000 ljudi, sledita pa ji Poljska s 75 000 in Italija z 59 300 zaposlenimi (13).

3.4 Druga možna posledica standardizacije formatov in okusov bi lahko bilo verjetno povečanje obsega tihotapljenja tobaka. Če bodo vsi proizvodi navsezadnje skoraj enaki, bodo to izkoristile različne mafije, ki bodo zlahka oblikovale ponaredke izdelkov z originalnimi formati in okusi, na katere so potrošniki navajeni, ter tako ustregle povpraševanju po nereguliranih izdelkih, davčnim organom držav članic pa ne bodo pustile niti eura. Poleg tega za te izdelke ne bo nikakršnega nadzora kakovosti, zato bo varnost potrošnikov resno ogrožena.

3.5 Po zadnjih razpoložljivih podatkih je zaradi nedovoljene trgovine davčna blagajna vsako leto prikrajšana za 10 000 milijonov EUR davka na tobačne izdelke. Trenutno prodaja pretihotapljenega tobaka v EU znaša 10 % celotne prodaje (14). Zato EESO pozdravlja protokol za odpravo nedovoljene trgovine s tobačnimi izdelki, ki je bil sprejet 12. novembra 2012 v okviru Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru tobaka. Protokol, o katerem se je v imenu Unije in njenih držav članic pogajala Evropska komisija, poziva udeležene strani, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za odpravo nezakonite proizvodnje in trgovine s tobakom (15).

3.6 Poleg nepobranih davkov bo povečanje obsega nedovoljene trgovine vodilo v zmanjšanje prodaje tobaka, kar bo vplivalo na celotno vrednostno verigo, zlasti pa utegne prizadeti trgovce s tobakom na drobno. Skoraj milijon delovnih mest v Evropski uniji je neposredno ali posredno odvisnih od prodaje tobaka na drobno, tako prek manjših trgovin in kioskov kot posebnih trgovin, kakršne denimo obstajajo v Franciji, Italiji, Španiji in – od nedavnega – na Madžarskem, kjer mreže trgovin s tobakom in znamkami regulirajo in nadzirajo posamezne države članice. Samo v Grčiji je 40 000 delovnih mest odvisnih od prodaje tobaka na drobno (16).

3.7 EESO se zaveda možne nevarnosti za zaposlovanje v vseh sektorjih vrednostne verige proizvodnje, pakiranja in prodaje tobaka in povezanih izdelkov ter na kmetijskih območjih, kjer ni druge proizvodnje, subvencije SKP pa niso več na voljo. Opozoriti je treba, da gojenje tobaka prispeva k razvoju podeželja. Zato EESO poziva k potrebnim prizadevanjem za čim večje zmanjšanje teh tveganj na trgu dela in odločno priporoča, da se pri tem za ohranitev delovnih mest uporabijo vse razpoložljive oblike prehodnih ukrepov in ukrepov prestrukturiranja, zlasti programi usposabljanja za delavce ter znanstvena, tehnična in inovacijska podpora podjetjem in kmetijskim gospodarstvom, ki proizvajajo nove izdelke, da bi ohranili delovna mesta. V državah članicah, ki jih bo to morebitno prestrukturiranje najbolj prizadelo, zlasti ob upoštevanju sedanje gospodarske krize, bi bilo treba učinkovito uporabiti sredstva iz Kohezijskega sklada, strukturnih skladov in sklada za regionalni razvoj ter sredstva za raziskave in inovacije.

3.8 EESO se zaveda, da so lahko s predlogom direktive povezana precejšnja tveganja. Vendar pa poziva, da je treba upoštevati pričakovana izboljšanja, tako z vidika manjših zdravstvenih stroškov kot izboljšanja ravni zdravja, saj imajo evropski državljani od Evropske unije pravico pričakovati visoko stopnjo varovanja zdravja ljudi, v skladu s členom 35 Listine o temeljnih pravicah.

3.9 Poleg tega je v predlog direktive vključenih šestnajst delegiranih aktov, ki Evropski komisiji podeljujejo pristojnost spreminjanja in odločanja o glavnih elementih direktive, kar pa člen 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije izrecno izključuje (17). Tako Svet, Evropski parlament in nacionalni parlamenti skoraj nimajo možnosti za ukrepanje glede spreminjanja temeljnih vidikov direktive.

4. Posebne ugotovitve

4.1 Ukrepi v predlogu direktive so zelo omejevalni in temeljijo na merilih, katerih cilj je zmanjšati privlačnost tobaka, da bi tako dosegli zadane cilje na področju zdravja. EESO poleg tega opozarja, da je treba izvesti določene načrte in izobraževalne kampanje, posebej namenjene mladim Evropejcem. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se ocene Evropske komisije o učinkih na zdravje, ki naj bi jih imeli njeni ukrepi, lahko zdijo zelo neambiciozne (2 %), vendar pa bo ta postopnost preprečila hudo in morda nesorazmerno gospodarsko škodo.

4.1.1 Zdravstvena opozorila, ki pokrivajo 75 % sprednje in zadnje strani, poleg tega pa še novo informativno besedilo, ki pokriva 50 % bočnih strani (člen 9), ne temeljijo na neovrgljivih znanstvenih dokazih. Študija Hammond (18) je sicer pokazala na učinkovitost teh opozoril, druge študije, na primer študiji Univerze v Maastrichtu (19) in ameriške FDA (Food and Drugs Administration – agencija za hrano in zdravila) (20), dokazujeta nasprotno, torej da slikovna zdravstvena opozorila niso učinkovita pri zmanjševanju števila kadilcev. Po raziskavi Eurobarometer po naročilu Evropske komisije (21) devet od desetih kadilcev priznava, da jih velika opozorila ne spodbudijo k temu, da bi opustili kajenje, sedem od desetih pa jih meni, da tovrstni ukrepi ne prispevajo k zmanjšanju kajenja med mladoletnimi. Nedavna sodba zveznega prizivnega sodišča v ZDA je prav tako prišla do zaključka, da ni zadostnega dokaza glede tovrstnih velikih slikovnih zdravstvenih opozoril. Tako navaja, da ni "nobenega dokaza, da bi tovrstna opozorila posredno povzročila bistveno zmanjšanje ravni uporabe tobaka v kateri koli državi, kjer se to zdaj zahteva", in dodaja, da je "prepričevalna moč dokazov zelo majhna" (22).

4.2 To nesorazmerno povečanje velikosti zdravstvenih opozoril bo vodilo tudi v: — enostranski odvzem zakonitih pravic intelektualne in industrijske lastnine proizvajalcev, ki ne bodo mogli uporabljati svojih registriranih znamk. Kot navaja Sodišče Evropske unije (23), imajo proizvajalci pravico do uporabe svojih registriranih tržnih znamk in nadaljevati z razlikovanjem med svojimi izdelki; — novo omejevanje konkurence v sektorju, ki ima že zdaj malo možnosti za razlikovanje; — kršitev osnovnih pravic do trgovanja, ki so značilne za vsako zakonito trgovsko dejavnost; — zaviranje dajanja novih izdelkov na trg ter — odpravo raziskav in preprečitev možnega izboljšanja kakovosti ponujenih izdelkov. Tako se arbitrarno omejuje vstop na trg novim izdelkom nove generacije, ne da bi omogočili jasen pravni okvir, ki omogoča proučitev zmanjšanja tveganj, ki ga ti proizvodi lahko prinesejo prebivalstvu, kar lahko pomeni tudi oviro za ustvarjanje blaginje in delovnih mest, povezanih z inovacijami in raziskovanjem teh proizvodov. Poleg tega za te nove proizvode z možnim manjšim tveganjem ne bi smele veljati iste omejitve, kot veljajo za običajne proizvode.

4.3 Podobno velja tudi za omejevanje sestavin, s čimer se odpravljajo značilne arome ali okusi (člen 6), kar tudi ne temelji na znanstvenih dokazih, kot na primer zmanjšanje toksičnosti ali učinka zasvojenosti teh sestavin, marveč na povsem subjektivnem merilu, kot je zmanjšanje privlačnosti tobaka, in subjektivnih stereotipih glede vrste tobaka, ki ga kadijo posamezne skupine po starosti ali spolu. Ta subjektivnost se kaže tudi v samovoljni in neargumentirani prepovedi nekaterih formatov, kot so tanke cigarete (to ni bilo vključeno v javno posvetovanje in ni del ocene učinka), kratke cigarete in celotna kategorija cigaret z mentolom, s katero se določa najmanjša možna teža zavojčkov tobaka za zvijanje, poenoti format tobačnih zavojčkov ali se v nasprotju z Direktivo 2011/64/EU (24), ki velja od 1. januarja 2011, celo izumlja nova kategorija "cigarilosa". Ta prepoved tankih cigaret in cigaret z mentolom, ki so zelo priljubljene v več evropskih državah, bi povzročila, da potrošniki ne bi imeli dostopa do njih in bi se morali zanje obrniti na trg pretihotapljenih izdelkov. Poleg tega so to tobačni izdelki, ki jih večinsko uporabljajo odrasli kadilci, zaradi česar v tem konkretnem primeru ne velja argument, da gre za preprečevanje dostopa mladoletnih do tobaka. V primeru izdelkov z mentolom je denimo treba opozoriti, da tovrstne cigarete pretežno uporabljajo odrasli in da jih v državah z zelo napredno protitobačno zakonodajo (kot so Združene države Amerike in Kanada), ki vsebuje zelo natančne določbe o prepovedi določenih sestavin, niso prepovedali, zaradi česar EESO predlaga, da se prepoved cigaret z mentolom v predlogu direktive odpravi.

4.3.1 Skratka, Odbor povsem soglaša s predlogom Komisije o prepovedi dajanja na trg novih izdelkov z okusi, kot so žvečilni gumi, piña colada in mojito, ter cigaret z okusom po bonbonih (candy-flavored cigarettes), ki so lahko prvenstveno namenjene mladim.

4.3.2 Pretirana omejitev sestavin bi vodila v poenotenje okusa, s tem pa tudi odpravo možnosti ločevanja med konkurenco, zmanjšale bi se naložbe in uvajanje novih izdelkov, vse to pa na škodo potrošnikov, ki bi se jim zmanjšala možnost izbire.

4.4 EESO Komisijo poziva k jasni opredelitvi in ustreznemu pravnemu okviru za izdelke z "zmanjšanim tveganjem", ki v primerjavi z običajnimi cigaretami znanstveno neovrgljivo pomenijo manjše tveganje. Koncept zmanjšanega tveganja velja za izdelke, ki lahko nadomestijo običajne cigarete, vendar predstavljajo veliko manjše tveganje za zdravje, ne pa za izdelke za odvajanje od kajenja. Izdelke, ki vsebujejo tobak (in ne kemičnega nikotina) in so zato podvrženi direktivi, je treba jasno opredeliti in jih regulirati, tako da bo mogoče potrošnike seznaniti z njihovimi značilnostmi.

4.5 Evropska komisija je v predlog direktive vključila tudi ukrepe, usmerjene v zmanjšanje nedovoljene trgovine s tobakom. Tako v členu 14 predloga opredeljuje sistem sledenja, pa tudi različne dodatne varnostne elemente, da bi v Evropski uniji prodajali samo proizvode, ki so skladni z določbami direktive. Ta ukrep bo zahteval nesorazmerno gospodarsko in upravno breme, ki ga številna mala in srednja podjetja ne bodo mogla nositi, in ne bo zmanjšal nedovoljene trgovine, marveč bo zaradi izvajanja nadzora državam članicam naloženo večje upravno breme. Poleg tega ta sistem ne bo preprečil tihotapljenja in nedovoljene trgovine, ampak ju bodo preostali ukrepi predlagane direktive le še spodbudili. V tem smislu EESO meni, da bi določbe člena 14 predloga direktive morale biti povsem enake določbam o spremljanju in sledenju v protokolu o nezakoniti trgovini, ki je bil konec lanskega leta sprejet na konferenci pogodbenic Svetovne zdravstvene organizacije (25).

4.6 Direktiva bo Evropski komisiji s številnimi delegiranimi akti omogočila prilagajanje in spreminjanje temeljnih vidikov, kot so na primer vsebnost dodatkov, zdravstvena opozorila ter njihovo mesto in velikost. V tem smislu se državam članicam skoraj ne pušča možnosti za prilagajanje direktive, kar pomeni izjemno stopnjo intervencionizma, kakršna je bila doslej v Evropski uniji le redko uporabljena in ki krši načela subsidiarnosti in sorazmernosti, na kar že opozarjajo nacionalni parlamenti osmih držav članic (26) (Italije, Češke, Grčije, Bolgarije, Danske, Portugalske, Romunije in Švedske). V Italiji je parlament ne le opozoril, da predlog krši ta načela, marveč je tudi poudaril, da so lahko nekatere prepovedane vrste cigaret, kot so tanke cigarete in cigarete z majhno vsebnostjo katrana, koristen instrument politike, usmerjene v omejevanje ali opuščanje kajenja (27).

4.6.1 Predlog direktive v členih 8, 9 in 11 Evropski komisiji prek delegiranih aktov omogoča spreminjanje besedila zdravstvenih opozoril, njihovo obliko, postavitev, velikost in mesto. Člen 6 Komisiji omogoča, da z delegiranim aktom določi vsebnost in raven dodatkov.

4.6.2 Pri cigarah, cigarilosih in tobaku za pipe se v predlogu direktive pridržuje pristojnost samodejne odprave nekaterih izjem, ki jih priznava besedilo, če "se okoliščine bistveno spremenijo", kar je povezano s povečanjem obsega prodaje za vsaj 10 % v najmanj 10 državah članicah ali za vsaj 5 % pri kadilcih, mlajših od 25 let. Komisija se ne zaveda, da je v 10 od sedanjih 27 držav članic trg teh proizvodov izjemno majhen in da bi do 10-odstotne spremembe zlahka prišlo, zato je ukrep nerazumen in povzroča veliko pravno negotovost v tem podsektorju.

4.7 Člen 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sicer predvideva prenos pristojnosti prek delegiranih aktov, vendar morajo ti izpolnjevati vrsto zahtev. Delegirane akte je tako mogoče uporabiti samo za nebistvene elemente zakonodajnega akta, kar pa ne velja za ta predlog.

V Bruslju, 11. julija 2013 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) Člen 114 PDEU:

"1. Kadar Pogodbi ne določata drugače, se za doseganje ciljev iz člena 26 uporabljajo v nadaljevanju navedene določbe. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom sprejmeta ukrepe za približevanje določb zakonov in drugih predpisov v državah članicah, katerih predmet je vzpostavitev in delovanje notranjega trga."

(2) Glej zadevo C-491/01 The Queen proti Secretary of State for Health, ex parte British American Tobacco (Investments) Ltd in Imperial Tobacco Ltd.

(3) UL C 128, 18.5.2010, str. 89-93.

(4) The European Tobacco Sector. An analysis of the socio-economic footprint, ki ga je pripravila Nomisma, in tiskovno sporočilo Evropske komisije z dne 16. novembra 2012.

(5) http://europa.eu/rapid/press-release_OLAF-11-5_en.htm?locale=EN.

(6) Prav tam.

(7) http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=ET#.

(8) UL C 351, 15.11.2012, str. 6-11.

(9) Report on the implementation of the Council Recommendation of 30 November 2009 on Smoke-free Environments.

(10) The European Tobacco Sector. An analysis of the socio-economic footprint, ki ga je pripravila Nomisma.

(11) DIVTOB: diversification for Tobacco Growing Regions in the Southern European Union. Hohenheim University. Sixth Framework Programme funded European Research and Technological Development.

(12) Direktiva Sveta 2011/64/EU z dne 21. junija 2011 o strukturi in stopnjah trošarine, ki velja za tobačne izdelke, UL L 176, 5.7.2011, str. 24-36.

(13) Glej opombo 11.

(14) Glej opombo 5.

(15) Glej opombo 5.

(16) Glej opombo 11.

(17) UL L 115, 9.5.2008, str. 172 – 172.

(18) Hammond D., Health warning messages on tobacco products: a review (Zdravstvena opozorila na tobačnih izdelkih: pregled), Tobacco Control 2011; 20:327-3. Sambrook Research International. Pregled znanstvene baze za podporo razvoju zdravstvenih opozoril na embalaži tobačnih izdelkov. Newport: Sambrook Research International; 2009 (poročilo, pripravljeno za Evropsko komisijo).

(19) http://www.maastrichtuniversity.nl/web/Main/Sitewide/News1/SmokersWillNotBePutOff1.htm.

(20) Nonnemaker, J., et al., Experimental Study of Graphic Cigarette Warning Labels: Final Results Report Prepared for Center for Tobacco Products, Food and Drug Administration, Contract No. HHSF-223-2009-10135G, dec. 2010.

(21) http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/eurobaro_attitudes_towards_tobacco_2012_en.pdf.

(22) RJ Reynolds Tobacco Company proti Food & Drug Administration, United States Court of Appeals for the District of Columbia Circuit, avgust 2012.

(23) Sodba Sodišča Evropske unije v zadevi C 10/89 z dne 17. oktobra 1990.

(24) Direktiva Sveta 2011/64/EU z dne 21. junija 2011 o strukturi in stopnjah trošarine, ki velja za tobačne izdelke, UL L 176, 5.7.2011, str. 24–36.

(25) http://apps.who.int/gb/fctc/PDF/cop5/FCTC_COP5(1)-en.pd

(26) http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=SL

(27) Mnenje odbora italijanskega parlamenta za socialne zadeve o dokumentu Evropske komisije COM(2012) 788 final.