P6_TA(2006)0302
Celovitejši pristop k industrijski politiki
Resolucija Evropskega parlamenta o političnem okviru za krepitev proizvodnje EU –za celovitejši
pristop k industrijski politiki (2006/2003(INI))
Evropski parlament,
—ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: Politični
okvir za krepitev proizvodnje EU –za celovitejši pristop k industrijski politiki“ (KOM(2005)0474),
—ob upoštevanju delovnih dokumentov osebja Komisije, ki spremljajo to sporočilo (SEK(2005)1215,
SEK(2005)1216 in SEK(2005)1217),
—ob upoštevanju sklepov Sveta EU za konkurenčnost z dne 28. novembra 2005,
—ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju 23. in 24. marca 2006,
—ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k zgoraj navedenem sporočilu
Komisije (INT/288 –CESE 595/2006),
—ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
—ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za zaposlo-
vanje in socialne zadeve (A6-0206/2006),
A. ker je v zgoraj navedenem sporočilu Komisije, izdelanem na podlagi podrobne preučitve konkurenčnosti
27 posameznih sektorjev, predviden industrijsko politični delovni program proizvodnje v prihodnjih
letih,
B. ker so dinamična in visoko konkurenčna industrija ter visoki socialni in okoljski standardi prvine evrop-
skega modela gospodarskega razvoja,
C. ker proizvodna industrija EU zagotavlja približno 20 % proizvodnje EU in zaposluje približno 34 mili-
jonov ljudi, od katerih več kot polovica dela v malih in srednje velikih podjetjih (MSP),
D. ker Svet priznava, da je proizvodna industrija pomembna za ustvarjanje novih in inovativnih izdelkov,
1. pozdravlja sporočilo Komisije, v katerem sta določena politični okvir in razširjeni delovni program
proizvodne industrije v prihodnjih letih; meni, da je sporočilo pomemben temeljni kamen za oblikovanjetrdne in uravnotežene industrijske politike, ki združuje konkretne sektorske ukrepe z medsektorskimi politič-
nimi pobudami;
2. priznava, da imajo proizvodne industrije v EU pomembno vlogo; poudarja, da so proizvodnja, storitve
in trgovina v sodobnem poslovnem okolju močno in vse bolj povezane; zato močno podpira razvoj skladneindustrijske politike na evropski ravni, ki bo sprejela izzive globalizacije;
3. opozarja, da mora EU težiti k temu, da ostane industrijska velesila, namesto da se omeji zgolj na razvoj
svojega sektorja storitev;
4. meni, da bi si morala EU prizadevati za skupni razvoj strategij konkurenčnosti v sektorjih industrije in
storitev ter spodbujati preverjeno prakso v podjetniškem okolju in podjetništvu, vključno z družbeno odgo-
vornostjo podjetij in enakimi možnostmi moških in žensk;13.12.2006 C 303 E/646 Uradni list Evropske unije
Sreda, 5. julij 2006SL
5. opozarja, da so cilji Lizbonske strategije minimalni cilji, k izpolnitvi katerih bi se morale države članice
zavezati; ugotavlja, da več držav članic sprejelo nacionalno politiko za krepitev proizvodne industrije;
verjame, da bi lahko posamezne nacionalne politike ovirale razvoj evropske industrijske politike in da bivečja usklajenost med ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, in ukrepi Skupnosti lahko oboje okrepila; zato
poziva Komisijo in države članice, naj z vključevanjem vlad, industrije in zainteresiranih strani na evropski,
nacionalni in regionalni ravni izdelajo mehanizem za učinkovito usklajevanje ukrepov na tem področju;
6. ugotavlja, da brez vladnih ukrepov za industrijo ne bo mogoče vzpostaviti okvira, ki bi bil trden,
zanimiv in bi zagotavljal pravno varnost; poudarja, da je delovanje sodobnega javnega sektorja bistveno zavzpostavljanje infrastrukture ter spodbujanju izobraževanja in inovacij;
7. meni, da mora politika Skupnosti za pomoč in podporo nacionalnim industrijskim politikam stremeti k
razvoju evropskih vzorov odličnosti in pri tem ustvariti sinergijo med strokovnimi znanji, ki jih ponujajolokalni trgi dela in raziskovalni centri, ne da bi zanemarila političnega in makroekonomskega okolja, usme-rjenega v razvoj, ter kot sredstvo za krepitev naložb težiti k blaginji in kakovostnim delovnim mestom spravicami; pozdravlja dejstvo, da je v sporočilu Komisije opredeljena evropska industrijska politika; vseeno
poudarja, da ta pristop ne sme biti zgolj horizontalen, temveč bi se moral nanašati tudi na posamezne
sektorje;
8. opozarja Komisijo na potrebo po uvedbi ukrepov za varčevanje in učinkovito uporabo energije na vseh
političnih področjih; ugotavlja, da so energetski stroški v mnogih industrijskih panogah pomemben dejavnik,
in zato poziva Komisijo, naj kot del svoje industrijske politike glede tega predlaga posebne ukrepe in
programe;
9. podpira pobude, navedene v sporočilu Komisije; pozdravlja podrobno razčlembo 27 sektorjev in jasno
usmeritev v priporočilih; kljub temu meni, da je trenutni izziv dejansko izvajanje pobud; meni, da bi morala
predlagane pobude usklajevati generalni direktorat, in sicer generalni direktorat za podjetja in industrijo, in
skupina v okviru Sveta, Svet za konkurenčnost, da bi zagotovili dolgoročno skladnost izvajanja; v zvezi stem poziva Komisijo, naj pred koncem leta 2006 obvesti Parlament o doseženem napredku pri pobudah;Komisijo tudi poziva, naj preuči možnost sistematičnega vrednotenja in rednega ocenjevanja prednosti indodane vrednosti pobud, kot so skupine na visoki ravni, odbori za inovacije in delovne skupine v sektorju, vkaterem delujejo;
10. spodbuja Komisijo, naj posveti ustrezno pozornost vsem sektorjem proizvodnih industrij in, kjer je
potrebno, zapolni vrzeli, tako v zvezi z razčlembo nekaterih sektorjev kot z ukrepi, ki jih je treba sprejeti, inpri tem upošteva visoko stopnjo regionalne koncentracije nekaterih industrij;
11. priznava, da je treba okrepiti konkurenčnost predelovalne industrije; pozdravlja poudarek Komisije na
socialni odgovornosti podjetij in nujnosti trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj enako težo prisodidelovnemu okolju ter zdravju in varnosti delavcev, da zagotovi ustvaritev številnejših in boljših delovnih
mest;
12. priznava, da je za evropsko industrijsko politiko v sektorjih, ki so strateškega pomena za gospodarstva
držav članic, nujna krepitev obstoječih industrij, ohranjanje zakonsko urejenega odprtega notranjega trga,
upoštevanje dejavnikov konkurenčnosti, ki lahko vplivajo na obseg zaposlovanja v mnogih državah članicah,
in spodbujanje modernizacije celotne evropske industrije, ki je že ali pa bi lahko postala konkurenčna;
13. verjame, da je prihodnost evropskih proizvodnih industrij v povečani dodani vrednosti in boljši kako-
vosti; zato je zaskrbljen, ker se trgovina EU na splošno še vedno osredotoča na sektorje s srednje visoko
tehnološko ravnijo in na nizko do srednje usposobljeno delovno silo; meni, da sta izobraževanje in usposab-ljanje na vseh ravneh ključna dejavnika tako za izboljšanje kvalifikacij delovne sile in kot tudi lajšanje struk-turne spremembe; obžaluje, da sporočilo Komisije ne posveča dovolj pozornosti izobraževanju, vseživljenj-
skemu učenju in usposabljanju; poziva države članice, naj si močneje prizadevajo za to, da bi se več mladih
študentov odločilo za tehnične in znanstvene študije;13.12.2006 C 303 E/647 Uradni list Evropske unije
Sreda, 5. julij 2006SL
14. pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava usposobljeno in prožno delovno silo kot najpomembnejši vir
in dejavnik konkurenčnosti EU; poziva EU, naj stori vse, da okrepi razvoj znanja in spretnosti delavcev na
vseh ravneh, predvsem nekvalificiranih delavcev;
15. nadalje meni, da so predlogi Komisije, da bi pomanjkanje strokovnega znanja, s katerim se sooča indu-
strija, reševali s politikami, ki spodbujajo preglednost, prenos in priznavanje kvalifikacij ter prek katerih je
mogoče ugotavljati trenutne potrebe po strokovnem znanju na posameznem področju in kje strokovnega
znanja primanjkuje, ustrezni;
16. ugotavlja, da je treba odločneje investirati v izboljšanje ravni strokovnega znanja človeških virov, npr.
prek operativnih programov usposabljanja na področju znanosti in tehnologije, katerih cilj je zagotovitev
kakovosti in raznovrstnosti možnosti usposabljanja v različnih državah članicah;
17. poziva podjetja, da svojim zaposlenim zagotovijo najboljše možne pogoje usposabljanja z zagotavlja-
njem stalnega usposabljanja, pri čemer podjetja pripravijo načrte strokovnega znanja in prevzamejo splošno
odgovornost za vseživljenjsko učenje in kontinuirano usposabljanje svojih delavcev;
18. meni, da sta prenos znanja in uporaba rezultatov raziskav novih proizvodov in postopkov v proiz-
vodni industriji, zlasti pri malih in srednje velikih podjetjih, še vedno premajhna; zaradi tega vidi jasno
potrebo po premostitvi sedanje vrzeli med raziskovalno skupnostjo in tržnim sektorjem; je prepričan, da je
treba posvetiti posebno pozornost skupnemu reševanju te te žave ter poziva Komisijo in države članice, naj
hitro predlagajo dejanske ukrepe za njeno rešitev; v ta namen opozarja, da je treba preudarno in čim bolje
izkoristiti možnosti, ki jih ponuja Okvirni program za konkurenčnost in inovacije;
19. meni, da je treba upoštevati posebne potrebe mikropodjetij in malih podjetij, ker njihove te žave niso
primerljive s težavami velikih podjetij;
20. ugotavlja, da je treba izdelati načrte za zagotavljanje neposredne podpore raziskovalnim dejavnostim,
ki se izvajajo v konzorcijih, vključno s podjetji in raziskovalnimi enotami ali univerzitetnimi skupinami, na
ta način pa omogočiti hitrejši prenos znanja in spretnosti ter tehnologij;
21. poudarja, da je državna pomoč podjetjem, razen MSP, primerna, če je bila odobrena za spodbujanje
sodelovanja z drugimi podjetji, MSP, akademskimi ustanovami v skupinah za „odprto inovativnost“, centrih
odličnosti in programi sodelovanja na področju raziskav in razvoja, saj je to v skladu s poročilom neodvisnih
strokovnjakov za raziskave in razvoj ter inovacije iz leta 2006 z naslovom „Oblikovanje inovativne Evrope“;
22. opozarja, da je blaginja Evropske unije odvisna od razvoja prvovrstne inovativne evropske industrije;
23. pozdravlja zasnovo tehnoloških platform, ki bodo dale zagon raziskovalnim področjem v razvoju, da
bodo izpolnila zahteve trga; vendar meni, da je potrebnih več sredstev, da bi uporabne raziskave privedle do
inovativnih proizvodov; v zvezi s tem pozdravlja namen Evropske investicijske banke (EIB), da občutnopoveča sredstva, ki so na voljo za vlaganja v raziskave in razvoj ter mala in srednje velika podjetja, name-njena pospeševanju njihove rasti; opozarja na sklepe zgoraj navedenega Evropskega sveta v Bruslju, po
katerih je pričakovati do 30 milijard tveganega kapitala ter zagotovljenih bančnih posojil za podporo inova-
cijam in krepitev ukrepov na področju raziskav in razvoja; spodbuja Komisijo in EIB, naj skupaj z zasebnimsektorjem preneseta ukrepe v smislu teh sklepov v prakso;
24. poudarja velik potencial nanoznanosti in nanotehnologije ter poziva industrijski sektor, naj sledi
tehnološkemu napredku in evropskemu akcijskemu programu 2005-2009 na tem področju, da bo lahkoizkoristil možnosti in nove perspektive, ki se odpirajo vsem industrijskim sektorjem;
25. poudarja, da imajo zlasti inovativna nova podjetja ter MSP te žave pri dostopanju do finan čnih sredstev
in tveganega kapitala; zato poziva Komisijo, naj pri sektorskih pobudah tesno sodeluje z EIB in Evropskim
investicijskim skladom;13.12.2006 C 303 E/648 Uradni list Evropske unije
Sreda, 5. julij 2006SL
26. meni, da bi bila ustanovitev skupine na visoki ravni lahko koristna za zagotavljanje skladnosti zakono-
daje na področjih industrije, energije in okolja s ciljem večje trajnosti in konkurenčnost; opozarja, da je treba
preučiti tako trg z električno energijo kot trg z zemeljskim plinom, saj imata velik vpliv na nekatere proiz-vodne industrije;
27. poudarja, da je za proizvodno industrijo pogosto značilna regionalna koncentracija; zato poziva regio-
nalne in nacionalne organe, ki tesno sodelujejo z gospodarskimi in družbenimi akterji, naj pripravijo lokalnestrateške načrte za območja, ki so ali bi lahko postala središča skupin za inovativnost proizvodnje; v tanamen zahteva, da se lokalne strateške načrte usmeri v čim boljšo izrabo primarnega sektorja proizvodnje
blaga, raziskovalnega potenciala in tudi vseh primerjalnih prednosti vsake posamezne regije; poziva države
članice, naj v zvezi s tem v celoti izkoristijo možnosti v okviru strukturnih skladov;
28. opozarja, da je treba v prihodnjih evropskih industrijsko političnih ukrepih poleg sektorske upoštevati
tudi ozemeljsko razsežnost; ugotavlja, da morajo območja z veliko koncentracijo proizvodne industrije opre-
deliti industrijsko in trgovinsko politiko tako, da bo ustrezala njihovim posebnim zahtevam; zato poziva
Komisijo, naj sledi predlogom, ki jih je predstavila v svojem sporočilu, in še nadalje razmisli o možnostih
poglobitve sodelovanja med regijami, ki se srečujejo z istimi te žavami in izzivi, in možnostih spodbujanja
proizvodnih podjetij v teh regijah k vzpostavitvi mrež, prek katerih bi bilo mogoče razvijati in usklajevatiustrezne industrijske in gospodarske politike;
29. pozdravlja predlog Komisije o vključevanju in uskladitvi industrijske politike z drugimi politikami,
vključno s kohezijsko, okoljsko, raziskovalno in razvojno ter energetsko politiko; ugotavlja, da glede na to,da so za uspeh industrijske politike in za okrepitev pomembne vloge evropskih svetov delavcev, potrebniinfrastruktura in človeški viri, med kohezijsko in industrijsko politiko obstaja povezava, zato mora priti do
skladnosti med politikami in večjega sodelovanja v družbi;
30. meni, da bi morali sektorji, ki so izpostavljeni močni mednarodni konkurenci, sprejeti skupne ukrepe,
ki bi jim omogočili, da se prestrukturirajo in posodobijo; v zvezi s tem kot dober primer navaja vrsto pobud,
kot so LeaderSHIP 2015, CARS21 in Skupina na visoki ravni za tekstil in oblačila; zaradi nujne potrebe po
ukrepih v teh sektorjih poziva Komisijo, naj do jeseni 2006 predstavi konkretne predloge, ki bi jih Svetsprejel, Parlament pa nanje podal svoje mnenje še pred koncem leta 2006; pozdravlja namen Komisije, da
pobude, ki se nanašajo na posamezne sektorje, sprejme za industrijo na področju farmacije, kemije,obrambe, vesolja in strojništva;
31. meni, da morajo biti na ravni posameznih sektorjev v razpravo vključeni delavski sindikati, zveze
potrošnikov in organizacije delodajalcev, da bodo rešitve industrijske politike primernejše in bolj izčrpne;
32. poudarja pomen vzpostavitve dialoga z vsemi vpletenimi stranmi in pozdravlja ustanovitev skupine na
visoki ravni za konkurenčnost, energijo in okolje;
33. pozdravlja Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji; vztraja, da mora biti osredotočen na pomoč
delavcem, ki so zaradi globalizacije izgubili zaposlitev, da si poiščejo novo, zlasti z izboljšanjem in prilagaja-njem njihovih kvalifikacij;
34. vztraja, da se podjetjem, ki so prejela podporo v eni od držav članic, nato pa preselila proizvodno
dejavnost v drugo državo, ne da bi v celoti spoštovala dogovor, sklenjen z zadevno državo članico, ne dodeli
podpora Skupnosti;
35. poziva, da se zaščitijo pravice delavcev v procesih prestrukturiranja predelovalnih podjetij, zato naj se
v polni meri zagotovi obveščenost predstavniških struktur delavcev;
36. poudarja, da je dialog med upravo in delavci ključnega pomena pri vprašanjih posodobitve in odkri-
vanja načinov prepoznavanja in izvajanja sprememb, ki so potrebne, da nekateri sektorji ostanejo ali posta-
nejo konkurenčni;13.12.2006 C 303 E/649 Uradni list Evropske unije
Sreda, 5. julij 2006SL
37. poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno analizo trenutnih razmer v proizvodni industriji novih držav
članic in prihodnjih izzivov ter poskrbi za ustrezno izvajanje zakonodaje Skupnosti; tako lahko pridobi
skupne podatke za 25 držav članic in na njihovi osnovi razčleni različne sektorje ter oblikuje priporočila za
nadaljnjo industrijsko politiko;
38. poziva Komisijo, naj izdela nadaljnje ukrepe, da podpre izvozna in tista podjetja, ki v velikem obsegu
vlagajo v raziskovalne in inovacijske projekte;
39. poziva Komisijo, naj se osredotoči na področje tržnega nadzora in boj proti nelojalni konkurenci ter
ponarejanju; poziva Komisijo, naj pred koncem leta 2006 predstavi konkretne predloge na področju varstva
in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine; s tem v zvezi meni, da je treba okrepiti prizadevanja za boj
proti uvozu ponarejenih izdelkov iz tretjih držav in razkrivati to prakso z izmenjavo informacij med drža-vami članicami ter uporabo najbolj naprednih tehnologij na krajih, kjer blago vstopi v EU;
40. poziva Komisijo, naj spremlja in beleži stopnjo skladnosti uvoženih proizvodov z evropsko zakono-
dajo na področju okolja in zdravja potrošnikov ter njihov vpliv na konkurenčnost evropskih proizvodov;
41. poudarja pomen dostopa proizvodnih industrij do trga; poziva Komisijo, naj nadaljuje s prizadevanji
za sodelovanje s prizadetimi sektorji, da razkrije mednarodne prakse, zlasti predpise in subvencije, ki nega-tivno vplivajo na konkurenčnost evropskih podjetij, in odpravi ovire za trgovino in naložbe, ki niso v skladu
z mednarodnimi pravili; meni, da so dvostranski sporazumi izjemna priložnost za premagovanje teh izzivov
na pravičen, pregleden in napreden način ter za določitev načela vzajemnosti za splošno pravilo trgovinskihodnosov Unije;
42. poudarja, da bi morala zakonodaja, ki si prizadeva vključiti okoljska vprašanja v gospodarsko
politiko in strategije, državam članicam pustiti določeno stopnjo svobode pri izbiri gospodarskih in
finančnih instrumentov;
43. meni, da je treba pri ukrepih, ki bodo sprejeti, zlasti v okviru STO, upoštevati okoliščine in posebne
značilnosti vsakega sektorja, priložnosti in izzive, ki se pojavljajo, ter težave, s katerimi se soočajo posa-
mezne države članice;
44. poziva države članice in Komisijo, naj sledijo ciljem trajnostnega razvoja z ustvarjanjem primernega
ravnovesja med gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi vidiki;
45. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom
držav članic.13.12.2006 C 303 E/650 Uradni list Evropske unije
Sreda, 5. julij 2006SL