PREDLOG KOMISIJE UGOTOVITVE SODIŠČA

Člen 3.1

1. Dejavnosti Skupnosti po členu 158 Pogodbe so namenjene krepitvi gospodarske in socialne kohezije razširjene Skupnosti z namenom spodbujanja usklajenega, uravnovešenega in trajnostnega razvoja Skupnosti. Te dejavnosti se izvajajo s pomočjo Skladov, Evropske investicijske banke (EIB) in ostalih obstoječih finančnih instrumentov. Usmerjene so v soočanje z izzivi, povezanimi z gospodarskimi, socialnimi in teritorialnimi neskladji, ki so nastala zlasti v državah in regijah, ki zaostajajo v razvoju, s pospeševanjem gospodarskega in socialnega prestrukturiranja in s staranjem prebivalstva. Dejavnosti Skladov vključujejo, na nacionalni in regionalni ravni, prednostne naloge Skupnosti v smeri trajnostnega razvoja s povečanjem rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja, socialne vključenosti ter varovanja in kakovosti okolja. Sklicevanje na izvedene dejavnosti iz člena 158 Pogodbe ES je nepopolno, ker ne vključuje razvoja podeželja. Vendar pa je v členu 3(3) navedeno, da pomoč Skladov ustrezno podpira obnovo podeželja in območij, ki so odvisna od ribištva, in sicer z gospodarsko diferenciacijo, ter gorskih območij.

Člen 3.2

2. V ta namen ESRR, ESS, Kohezijski sklad, Evropska investicijska banka (EIB) in ostali obstoječi finančni instrumenti Skupnosti vsak na ustrezen način prispevajo k doseganju naslednjih treh ciljev: (a) cilj „konvergence“ je usmerjen v pospeševanje konvergence najmanj razvitih držav članic in regij z izboljšanjem pogojev za rast in zaposlovanje s pomočjo povečevanja in izboljšanja kakovosti naložb v fizični in človeški kapital, razvoja inovacij in družbe znanja, prilagodljivosti na gospodarske in socialne spremembe, varovanja in izboljšanja okolja ter upravne učinkovitosti. Ta cilj predstavlja prednostno nalogo Skladov; (…) Predlog uredbe „upravno učinkovitost“ vključuje med dejavnosti, ki bodo financirane v okviru cilja „konvergence“. Koncept „upravne učinkovitosti“, ki se pojavlja tudi v členih 25.3(b) in 26.3(c), mora biti natančneje opredeljen, zlasti ker se v predlogu uredbe uporablja izraz „upravna sposobnost“ (člen 44.1).

Člen 5.1 in 5.2

1. Regije upravičene do financiranja iz Strukturnih skladov pod ciljem „konvergence“, so regije, ki ustrezajo ravni II po skupni statistični klasifikaciji regij (v nadaljevanju „NUTS raven II“), v pomenu Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003, katerih bruto domači proizvod na prebivalca (BDP), izmerjen po pariteti kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za zadnja tri leta, za katera so podatki dostopni […], je nižji od 75 % povprečja Skupnosti. 2. Regije NUTS ravni II, katerih BDP na prebivalca izmerjen po pariteti kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za zadnja tri leta, za katera so podatki dostopni […], je med 75 % in […] % povprečja Skupnosti, so na prehodni in posebni podlagi upravičeni do financiranja iz Strukturnih skladov. Upravičenosti regij zaradi številnih razsežnosti razlik v razvitosti ni mogoče ugotavljati le na podlagi BDP. Med vidiki, ki se jih ne sme spregledati, so razpoložljivost osnovne infrastrukture, stopnja brezposelnosti, produktivnost dela, gospodarska struktura, izobraževanje in usposabljanje, kakovost okolja, izseljevanje ter raziskave in razvoj.

Člen 5.2

2. Regije NUTS ravni II, katerih BDP na prebivalca izmerjen po pariteti kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za zadnja tri leta, za katera so podatki dostopni […], je med 75 % in […] % povprečja Skupnosti, so na prehodni in posebni podlagi upravičeni do financiranja iz Strukturnih skladov. Treba je vstaviti (drugi) odstotek povprečja Skupnosti.

Člen 6.1

1. Območja, upravičena do financiranja iz Strukturnih skladov po cilju „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“, so tista, ki niso zajeta v členu 5(1) in 5(2). Ob predložitvi nacionalnega strateškega referenčnega okvira (člen 25) vsaka zadevna država članica našteje NUTS I in NUTS II regije, za katere bo predložila program za financiranje s strani ESRR. Treba je poudariti, da je geografski okvir cilja „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ potencialno zelo širok in zato neselektiven. Treba je opredeliti merila za upravičenost do pomoči v zvezi s tem ciljem.

Člen 7.1 in 7.2

1. Za namene čezmejnega sodelovanja so za financiranje upravičene regije Skupnosti NUTS ravni III Skupnosti ob notranjih in določenih zunanjih mejah in določene regije NUTS ravni III ob morskih mejah, ki jih praviloma loči največ 150 kilometrov, pri čemer se upoštevajo možni popravki, da se zagotovi skladnost in zveznost sodelovanja. Takoj, ko ta uredba stopi v veljavo, Komisija v skladu s postopkom iz člena 104(2) sprejme seznam upravičenih regij. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. 2. Za namene transnacionalnega sodelovanja, na podlagi strateških smernic Skupnosti iz členov 23 in 24, Komisija v skladu s postopkom iz člena 104(2) sprejme seznam upravičenih transnacionalnih območij. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. Pred določitvijo cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ bi morala biti narejena analiza razmer na teh območjih in z namenom koncentracije dejavnosti jasno opredeljene potrebe teh območij. Določbe v zvezi z izbiro upravičenih območij morajo biti dopolnjene s podrobno opredeljenimi merili, zlasti ponderji.

Člen 10.3

3. Komisija se vsako leto posvetuje z organizacijami, ki predstavljajo socialne partnerje, o pomoči Skladov. Člen 10.1(b) se nanaša na gospodarske in socialne partnerje. Bilo bi zaželeno, da se v odstavku 3 uporabi isti izraz.

Člen 13

1. Prispevki Strukturnih skladov ne smejo nadomestiti javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice. 2. Za regije, ki jih pokriva „konvergenčni“ cilj, Komisija in država članica določita stopnjo javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov, ki jih bo država članica vzdrževala v vseh zadevnih regijah skozi programsko obdobje. O tej višini se država članica in Komisija dogovorita znotraj nacionalnega strateškega referenčnega okvira iz člena 25. 3. Višina izdatkov iz odstavka 2 ne sme biti manjša od realne višine povprečnih letnih izdatkov, prejetih v prejšnjem programskem obdobju. Višina izdatkov se določi glede na splošne makroekonomske pogoje, v katerih poteka financiranje, in ob upoštevanju določenih posebnih gospodarskih razmer, zlasti privatizacij, kot tudi izredno visoke stopnje javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice v prejšnjem programskem obdobju. 4. Komisija v sodelovanju z vsako državo članico preveri dodatnost za „konvergenčni“ cilj sredi obdobja, leta 2011, in naknadno do 31. junija 2016. Če država članica do 31. junija 2016 ne more dokazati, da je bila dodatnost, dogovorjena v nacionalnem strateškem referenčnem okviru, spoštovana, Komisija sproži postopek finančnega popravka iz člena 101. Postopek za preverjanje načela dodatnosti je predviden samo za „konvergenčni“ cilj. Za druga dva cilja, ki predstavljata 20 % odobrenih sredstev, taka določba ni predvidena. Samo v obrazložitvenem memorandumu (odstavek 5.3) je določeno, da to preverjanje izvajajo države članice v skladu z načelom sorazmernosti. Poleg tega tudi ni predvideno, da se Komisijo obvešča o rezultatih preverjanj držav članic. V primerjavi s sedanjo zakonodajo (člen 11.3 Uredbe št. 1260/99) to predstavlja spremembo.

Člen 13.3

3. Višina izdatkov iz odstavka 2 ne sme biti manjša od realne višine povprečnih letnih izdatkov, prejetih v prejšnjem programskem obdobju. Višina izdatkov se določi glede na splošne makroekonomske pogoje, v katerih poteka financiranje, in ob upoštevanju določenih posebnih gospodarskih razmer, zlasti privatizacij, kot tudi izredno visoke stopnje javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice v prejšnjem programskem obdobju. Možnost, da se upoštevajo tako makroekonomski pogoji kot tudi določene posebne gospodarske razmere, in to brez dodatnih pojasnil, odpira prostor za potencialno zelo široko interpretacijo.

Člen 16.1

1. Skupna sredstva za cilj „konvergence“ znašajo 78,54 % sredstev iz prvega odstavka člena 15 (t.j. skupno 264,0 milijard EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način: (a) 67,34 % za financiranje iz člena 5(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah; (b) 8,38 % za prehodno in posebno pomoč iz člena 5(2), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah; (c) 23,86 % za financiranje iz člena 5(3), z uporabo prebivalstva, BND na prebivalca ob upoštevanju izboljšanja nacionalne blaginje v predhodnem obdobju in površine kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah; in (d) 0,42 % za financiranje iz člena 5(4), z uporabo upravičenega prebivalstva kot merila za izračun okvirne razporeditve po državah članicah. Zaželeno bi bilo navesti, kako so bila merila za dodelitev sredstev ponderirana po različnih elementih.

Člen 16.2

2. Letna razporeditev dodeljenih proračunskih sredstev iz odstavka 1, pododstavka (b) se od 1. januarja 2007 postopno zmanjšuje. Dodelitev v letu 2007 je nižja kot v letu 2006, razen za regije, ki niso v celoti upravičene do Cilja 1 na 1. januar 2000, v skladu z Uredbo (ES) št. 1260/1999, in za katere bo dodelitev v letu 2007 objektivna in pravična. Izraz „objektivna in pravična“ ni opredeljen.

Člen 17.1

1. Skupna sredstva za cilj „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ znašajo 17,22 % sredstev iz prvega odstavka člena 15 (t. j. skupno 57,9 milijard EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način: (a) 83,44 % za financiranje iz člena 6(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nezaposlenosti, stopnje zaposlenosti in gostote prebivalstva kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah; in (b) 16,56 % za prehodno in posebno pomoč iz člena 6(2), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah. Zaželeno bi bilo navesti, kako so bila merila za dodelitev sredstev ponderirana po različnih elementih.

Člen 17.2

2. Dodeljena proračunska sredstva iz odstavka 1, pododstavek a), se enakomerno porazdelijo med programe, ki jih financira ESRR, in programe, ki jih financira ESS. Zaželeno bi bilo podrobneje opredeliti porazdelitev med ESRR in ESS.

Člen 17.4

4. Letna razčlenitev dodeljenih proračunskih sredstev iz odstavka 1, pododstavka (b), se od 1. januarja 2007 postopno zmanjšuje. Dodelitev v letu 2007 je nižja kot v letu 2006, razen za regije, ki so od 2004 upravičene do Cilja 1 v skladu z Uredbo (ES) št. 1260/1999, za katere bo dodelitev v letu 2007 objektivna in pravična. Izraz „objektivna in pravična“ ni opredeljen.

Člen 22

Komisija zagotavlja, da skupna letna dodeljena proračunska sredstva iz Skladov za katero koli državo članico v skladu s to uredbo, vključno s prispevkom ESRR financiranju čezmejne vrste evropskega instrumenta o sosedstvu in partnerstvu v skladu z Uredbo (ES) št. […] in predpristopnega instrumenta v skladu z Uredbo (ES) št. […] ter iz dela Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) v skladu z Uredbo (ES) št. […] s poreklom iz Usmerjevalnega oddelka EKUJS in iz Evropskega sklada za ribištvo (ESR) v skladu z Uredbo (ES) št. […], ki prispevajo „konvergenčnemu“ cilju, ne bodo presegala 4 % BDP te države članice, ocenjenega v času sprejema medinstitucionalnega sporazuma. Uredbe o drugih finančnih instrumentih iz prejšnjega odstavka razen Skladov vsebujejo podobno določbo. V zvezi s skupnimi letnimi dodeljenimi proračunskimi sredstvi iz Skladov za katero koli državo članico ni bila vključena zamisel, navedena v uvodni določbi 30, da naj se letna proračunska sredstva dodelijo glede na absorbcijsko sposobnost države članice.

Člen 24

Najkasneje tri mesece po sprejetju te uredbe se sprejmejo strateške smernice Skupnosti iz člena 23, v skladu s postopkom iz člena 161 Pogodbe. Ta odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Strateške smernice Skupnosti so po potrebi predmet srednjeročnega ponovnega pregleda, v skladu s postopkom iz člena 161 Pogodbe, da se upoštevajo zlasti spremembe v prednostnih nalogah Skupnosti. Treba se je tudi vprašati, kako bo vsaka morebitna sprememba strateških smernic Skupnosti vplivala na okvire. Sprememba okvirov dejansko ni predvidena v nobenem členu.

Člen 25.3

3. Strateški del nacionalnega strateškega referenčnega okvira opredeli izbrano strategijo za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ in pokaže, da so te odločitve skladne s strateškimi smernicami Skupnosti na podlagi analize razvojnih neskladij, slabosti in možnosti, zlasti v povezavi s pričakovanimi spremembami v evropskem in svetovnem gospodarstvu. Opredeli: (…) (b) samo za cilj „konvergence“ predvidene dejavnosti za izboljšanje upravne učinkovitosti države članice, tudi glede upravljanja Skladov, ter načrt ocenjevanja iz člena 46(1); (…) V besedilu je navedeno, da izbrana strategija opredeljuje „predvidene dejavnosti za izboljšanje upravne učinkovitosti države članice, tudi glede upravljanja Skladov“. To pomeni, da se lahko koncept „izboljšanje upravne učinkovitosti države članice“ uporabi tudi zunaj upravljanja Skladov. S tem se pojavi tveganje, da bi se financiralo širok spekter dejavnosti.

Člen 25.3

3. Strateški del nacionalnega strateškega referenčnega okvira opredeli izbrano strategijo za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ in pokaže, da so te odločitve skladne s strateškimi smernicami Skupnosti na podlagi analize razvojnih neskladij, slabosti in možnosti, zlasti v povezavi s pričakovanimi spremembami v evropskem in svetovnem gospodarstvu. Opredeli: (…) Za omogočanje spremljanja se glavni cilji iz točke a) količinsko opredelijo in se določi omejeno število kazalcev uspešnosti in učinkov. Navedba „omejeno število“ brez dodatnih pojasnil ni primerna. Najpomembneje je, da izbrani kazalci omogočijo primerno izražanje doseženih rezultatov in njihovega učinka.

Člen 25.4

4. Pri ciljih „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ operativni del vsebuje: (a) seznam operativnih programov in okvirno letno razčlenitev za vsak Sklad po programih, ob zagotavljanju ustreznega ravnovesja med regionalnimi in tematskimi dejavnostmi. Ta seznam vključuje znesek nacionalne izredne rezerve iz člena 49; (…) Pojem „ustrezno ravnovesje“ ni opredeljen.

Člen 26.2

2. Vsaka država članica Komisiji posreduje predlog nacionalnega strateškega referenčnega okvira čimprej po sprejemu strateških smernic Skupnosti. Države članice lahko istočasno predstavijo tudi operativne programe iz člena 31. Komisija se dogovori o tem predlogu v okviru partnerstva. Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 30

Poročilo Komisije iz drugega pododstavka člena 159 Pogodbe vključuje zlasti: (a) evidenco napredka gospodarske in socialne kohezije, vključno z socialno-gospodarskimi razmerami v regijah ter vključitvijo prednostnih nalog Skupnosti; (b) evidenco vloge Skladov, EIB in ostalih finančnih instrumentov ter učinka drugih politik Skupnosti in nacionalnih politik o doseženem napredku. Poročilo po potrebi vsebuje kakršne koli predloge o ukrepih in politikah Skupnosti za okrepitev gospodarske in socialne kohezije. Po potrebi vsebuje tudi predloge o kakršnih koli popravkih glede novih političnih pobud Skupnosti in strateških smernic kohezije. V letu, ko je poročilo predloženo, nadomesti letno poročilo Komisije iz člena 28. Poročilo je predmet letne razprave v skladu s postopkom iz člena 29. Zaželeno bi bilo, da se določi, naj kohezijsko poročilo zajema tudi teritorialni vidik kohezije.

Člen 31.3

3. Država članica predloži predlog operativnega program, ki vsebuje vse elemente iz člena 36 čimprej po odločitvi Komisije iz člena 26 ali hkrati s predložitvijo nacionalnega strateškega referenčnega okvira iz istega člena 26. Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 31.5

5. Komisija sprejme vsak operativni program čimprej po predložitvi države članice. Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok (trenutno je rok pet mesecev).

Člen 32.2

Komisija sprejme odločitev o zahtevi po pregledu operativnih programih čimprej po uradni predložitvi zahteve s strani države članice. Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 35.4

4. Komisija lahko, če se ji zdi primerno, za presojo velikih projektov zaprosi EIB, naj preveri tehnično kakovost projektov in njihovo gospodarsko in finančno sposobnost preživetja, zlasti glede izvajanja ali razvoja instrumentov finančnega inženiringa Odstavek 4 se po naravi razlikuje od prejšnjih treh in bi ga bilo zagotovo primerneje umestiti v člen 40.

Člen 36.1

1. Operativni programi za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ vsebujejo: (…) (c) podatke o prednostnih nalogah in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se opredelijo količinsko, z uporabo omejenega števila kazalcev za izvajanje, rezultate in učinek, ob upoštevanju načela sorazmernosti. Kazalci morajo omogočati merjenje napredka glede na začetno stanje in učinkovitosti ciljev pri izvajanju prednostnih nalog; (…) Formulacijo „omejenega števila kazalcev ob upoštevanju načela sorazmernosti“ bi bilo treba natančneje opredeliti.

Člen 36.4

4. Operativni programi, ki jih financira ESRR za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti“, vsebujejo še: (a) dejavnosti medregionalnega sodelovanja z vsaj eno regijo druge države članice za vsak regionalni program (…) Zadevne dejavnosti se bolj nanašajo na cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“.

Člen 40.3

3. Komisija sprejme odločitev čimprej po predložitvi vseh podatkov iz člena 39 s strani države članice ali organa za upravljanje. Ta odločitev opredeli fizični objekt, znesek, za katerega velja stopnja sofinanciranja za prednostno nalogo, in letni časovni razpored. Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 45.3

3. Dejavnosti ocenjevanja iz odstavka 1 se organizirajo v odgovornosti držav članic ali Komisije, v skladu z načelom sorazmernosti in na podlagi partnerstva med državo članico in Komisijo. Ocenjevanja izvajajo neodvisni ocenjevalci. Rezultati se objavijo, razen če organ, zadolžen za ocenjevanje, temu izrecno nasprotuje, v skladu z določili Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu do dokumentov. Izraz „načelo sorazmernosti“ ni opredeljen.

Člen 46.5

5. Tekom obdobja programiranja države članice izvedejo ad hoc ocenjevanje zaradi spremljanja operativnih programov, če spremljanje operativnih programov ugotovi znatno odstopanje od prvotno zastavljenih ciljev ali če se predložijo predlogi za spremembo operativnih programov. Rezultati se pošljejo nadzornemu odboru operativnega programa in Komisiji. Formulaciji „znatno odstopanje od prvotno zastavljenih ciljev“ in „sprememba operativnih programov“ nista opredeljeni. Zadnja ugotovitev se nanaša le na francosko različico besedila, saj pridevnik „substantiel“ ni uporabljen v vseh jezikovnih različicah.

Člen 48

1. V sklopu letne razprave iz člena 29 bo Svet leta 2011, v skladu s postopkom iz člena 161 Pogodbe, razdelil rezervo iz člena 20 med države članice, z namenom nagrajevanja napredka, doseženega glede na prvotno stanje: (a) za cilj „konvergence“ na podlagi naslednjih meril: (i) rast bruto domačega proizvoda na prebivalca, izmerjenega na NUTS ravni II glede na povprečje Skupnosti, na podlagi podatkov, dostopnih za obdobje 2004-2010; (ii) rast stopnje zaposlenosti na NUTS ravni II, na podlagi podatkov, dostopnih za obdobje 2004-2010; (b) za cilj „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ na podlagi naslednjih meril: (i) sorazmerno regijam, ki so med letoma 2007 in 2010 porabile vsaj 50 % dodeljenih sredstev iz ESRR za dejavnosti, povezane z inovacijami, po členu 5(1) Uredbe (ES) št. […]; (ii) rast stopnje zaposlenosti na NUTS ravni II, na podlagi podatkov, dostopnih za obdobje 2004-2010. 2. Vsaka država članica, ob upoštevanju meril iz prejšnjega odstavka, zadevne zneske razdeli med operativne programe. Uporaba rezerve za uspešnost je bistveno odvisna od meril, pri katerih je izredno težko ugotoviti neposredno povezavo z dejavnostmi, ki jih podpira Skupnost. Spremembe BDP in stopnje zaposlenosti so odvisne od dejavnikov, ki so veliko bolj zapleteni kot sami operativni programi, katerih finančni učinek je navadno bolj omejen, kot je učinek javnih naložb kot celota. Poleg tega se zdi restriktivno, da se upošteva le gibanje kazalcev navzgor, saj so strukturni ukrepi najbrž prispevali k ublažitvi upadanja.

Člen 50

Ravni prispevkov Skladov se določajo ob upoštevanju naslednjega: (a) resnosti posebnih težav, zlasti gospodarske, socialne ali teritorialne narave; (b) pomen vsake prednostne naloge za prednostne naloge Skupnosti, kot so določene v strateških smernicah Skupnosti; (c) varovanje in izboljševanje okolja, zlasti z uporabo načela previdnosti, načela preventivnega delovanja in načela „onesnaževalec plača“; (d) stopnja zbiranja zasebnega financiranja, zlasti v javno-zasebnem partnerstvu, na zadevnih področjih V besedilu bi morali biti opredeljeni ponderji za merila, ki se uporabljajo pri spreminjanju različnih ravni prispevkov.

Člen 54.2

2. Javni izdatki za profitne projekte se izračunajo na podlagi stroškov naložbe, znižanih za trenutno vrednost neto prihodkov naložbe v določenem referenčnem obdobju. Izračun upošteva običajno pričakovano profitabilnost te vrste naložbe in uporabo načela onesnaževalec plača in po potrebi načela enakosti v povezavi z relativno blaginjo zadevne države članice. Merila, ki se uporabljajo pri načelu „onesnaževalec plača“ in načelu enakosti v povezavi z relativno blaginjo držav članic, niso opredeljena. Komisija mora opredeliti metodološko podporo za določitev stopnje pomoči za te projekte (glej člen 40.2).

Člen 55.1

1. Izdatek je upravičen do prispevka Skladov, če je nastal ob operaciji, ki jo je upravičenec izvajal med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2015. Sofinancirane operacije ne smejo biti zaključene pred datumom začetka upravičenosti. Izdatki velikih projektov so upravičeni od dneva predložitve projekta Komisiji dalje. Morda bi bilo koristno, če bi ta pogoj omilili in upoštevali pripravljalno delo v zvezi z dejavnostmi, ki bodo financirane. Tako bi se obdobje upravičenosti lahko začelo 1. julija 2006.

Člen 55.3

3. Pravila za upravičenost se določijo na nacionalni ravni, ob upoštevanju izjem, ki jih določajo posebne uredbe za vsak Sklad. Zajemajo celotne javne izdatke, prijavljene pod operativnim programom. Težko bo uporabiti nacionalna pravila za upravičenost v kontekstu cilja „evropskega teritorialnega sodelovanja“, saj financirane operacije zadevajo več kot eno državo članico. Ta vidik ni upoštevan.

Člen 57.1

1. Sistemi za upravljanje in nadzor operativnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, vsebujejo: (a) jasno definicijo nalog organov, ki izvajajo upravljanje in nadzor, in jasno razdelitev nalog znotraj vsakega organa; (b) jasno ločitev nalog med organi upravljanja, potrjevanja izdatkov in nadzora in znotraj vsakega organa; (c) zadostna sredstva za vsak organ za izvajanje nalog, ki so mu bile dodeljene; (d) učinkovito ureditev notranje revizije; (e) zanesljive sisteme računovodstva, nadzorovanja in finančnega poročanja v računalniški obliki; (f) učinkovit sistem poročanja in spremljanja, če je izvajanje nalog preneseno; (g) obstoj priročnikov s postopki za naloge, ki se izvajajo; (h) učinkovito ureditev za presojo pravilnega delovanja sistema; (i) sisteme in postopke za zagotavljanje ustreznega sledenja reviziji; (j) postopke poročanja in spremljanja nepravilnosti in postopke za vračanje neupravičeno izplačanih zneskov. V pododstavku (j) predloga so omenjene nepravilnosti. Koristno bi bilo navesti natančno opredelitev, predvsem zato, ker se ta pojem pojavi v več stavkih (na primer v členih 69.3, 73.4, 89.1, 99). Zaradi nejasnosti v zvezi s podatki, ki jih je treba poslati, je uporabnost te določbe v sedanji obliki omejena.

Člen 57.2

2. Ukrepi iz točk (b), (c), (d), (f) in (h) so sorazmerni z javnimi izdatki za zadevni operativni program. Predvideno je, da se več ukrepov, določenih v tem členu, uporabi v sorazmerju z javnimi izdatki za zadevni operativni program. Vendar pa ta koncept ni dovolj jasen, da bi omogočal konsistentno uporabo teh ukrepov. Zato si je težko predstavljati, da bi bili zadevni ukrepi uporabljeni sorazmerno (ločitev nalog, zadostna sredstva, ureditev notranje revizije, poročanje in revizija delovanja sistema). Poleg tega to odstopanje ne velja za priročnike s postopki, ne da bi bilo to opredeljeno. Treba bi bilo tudi določiti, ali naj se načelo sorazmernosti uporablja za člene 13 (preverjanje načela dodatnosti izključno v primeru cilja „konvergence“), 46.3 (splošno ali posebno predhodno ocenjevanje), 66.2 (vsebina letnega poročila in končnega poročila o izvajanju) in 73 (postopki nadzora).

Člen 61.1

1. Nadzorni organ operativnega programa je odgovoren zlasti za: (…) (b) zagotavljanje, da se revizije na operacijah izvajajo na ustreznem vzorcu, da se preveri prijavljen izdatek; (…) Izraz „ustrezni vzorec“ bi moral biti opredeljen v izvedbenih pravilih. Vsekakor pa zahteve ne bi smele biti manj stroge kot za obdobje 2000-2006.

Člen 61.1

1. Nadzorni organ operativnega programa je odgovoren zlasti za: (…) (c) posredovanje revizijske strategije Komisiji, v šestih mesecih od potrditve operativnega programa, ki pokriva vse organe iz pododstavkov (a) in (b), uporabljane metode, metode vzorčenja za revizije in operacije ter okvirni načrt revizij, ki zagotavlja, da so glavna telesa revidirana in revizije enakomerno porazdeljene čez celotno programsko obdobje; (…) Ta določba se nanaša na revidiranje „glavnih teles“, vendar ne opredeli, za katera telesa gre.

Člen 61.1

1. Nadzorni organ operativnega programa je odgovoren zlasti za: (…) (e) do 30. junija vsako leto od 2008 do 2016: (i) izdelavo letnega nadzornega poročila, ki vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo glede operativnega programa v preteklem letu, in poročanje o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemu za upravljanje in nadzor programa. Podatki za leti 2014 in 2015 so lahko vključeni v končno poročilo, ki spremlja deklaracijo o veljavnosti; (ii) izdajo mnenja o tem, ali je sistem upravljanja in nadzora učinkovito deloval, in podaja zadovoljivih zagotovil o pravilnosti izjav o izdatkih, ki so bile Komisiji predložene v tem letu in o legalnosti in pravilnosti poslovnih dogodkov; (…) Zagotovilo Komisije v zvezi z revizijo operativnih programov v veliki meri temelji na oddaji letnega revizijskega poročila in mnenja, ki ju oblikuje revizijski organ. Vendar pa teh dokumentov zaradi roka, do katerega ju je treba oddati (30. junij), ne bo mogoče upoštevati ne v letnih izjavah, ki jih oblikujejo generalni direktorji, ne v izjavah o zanesljivosti, ki jih podaja Računsko sodišče. Isto velja, s potrebnimi spremembami, za letno poročilo, ki je predmet člena 66.

Člen 63.2

2. Na lastno pobudo lahko predstavnik Komisije sodeluje pri delu organa v svetovalni vlogi. Predstavnik EIB in EIF lahko sodeluje v svetovalni vlogi za tiste operativne programe, ki jim EIB prispeva. V nasprotju s sedanjo zakonodajo (glej člen 35(2) Uredbe št. 1260/1999) bi Komisija sodelovala v svetovalnih odborih na lastno pobudo. Vendar pa je takšno sodelovanje zaželeno zaradi olajšanja izmenjave informacij in pravočasnega sprejetja ustreznih ukrepov.

Člen 65

1. Organ za upravljanje in nadzorni organ zagotavljata kakovost izvajanja operativnega programa. 2. Organ za upravljanje in nadzorni organ izvajata, ob upoštevanju finančnih kazalcev in kazalcev izvajanja, spremljanje rezultatov in vpliva, ki so opredeljeni v operativnem programu. Kjer narava pomoči to omogoča, se statistika razčleni glede na spol in velikost podjetij prejemnikov. 3. Komisija v partnerstvu z državami članicami preveri kazalce, ki so potrebni za spremljanje in ocenjevanje operativnega programa. Treba bi bilo postaviti načelo, da bodo vsi sofinancirani projekti zavezani izvajalskim ciljem in da bodo predmet ocene rezultatov, določene v členu 65. Pri upravljanju, ki temelji na prednostnih nalogah, obstaja tveganje, da se bo pridobilo le informacije splošne narave.

Člen 66.2

2. Poročila iz odstavka 1 vsebujejo naslednje podatke, da se omogoči jasna slika izvajanja operativnega programa: (…) (j) uporabo pomoči, ki je bila povrnjena organu za upravljanje ali drugemu javnemu organu v času izvajanja operativnega programa. Obsežnost podatkov, posredovanih Komisiji, je sorazmerna s celotnim zneskom javnih izdatkov zadevnega operativnega programa. (…) Odnos med obsežnostjo posredovanih podatkov in zneskom javnih izdatkov bi moral biti natančneje opredeljen.

Člen 73

1. Za programe, za katere stopnja sofinanciranja iz sredstev Skupnosti ne presega 33 % javnih izdatkov pod operativnim programom in znesek Skladov na presega 250 milijonov eurov, določbe iz člena 61, točke (c), (d) in (e)(i) ne veljajo. 2. Za programe iz odstavka 1 lahko država članica izkoristi možnost, da v skladu z nacionalnimi predpisi vzpostavi telesa in postopke za izvajanje nalog iz členov 59, točka (b) ter členov 60 in 61. Če država članica uporabi to možnost, določbe členov 58(1) točki (b) in (c) in člena 60(1) točka (c), ne veljajo. Ko Komisija sprejme predpise o izvajanju členov 59, 60 in 61, opredeli določbe, ki ne veljajo za države članice, ki uporabljajo možnost iz prvega pododstavka 3. Člen 70(3) se smiselno uporablja, če država članica uporablja možnost iz prvega pododstavka odstavka 2. 4. Za vse operativne programe iz odstavka 1, ne glede na to, ali država članica uporablja možnost iz odstavka 2, kjer je mnenje o upoštevanju pravnega reda sistema brez zadržkov ali kjer so bili zadržki po sanacijskih ukrepi umaknjeni, lahko Komisija obvesti zadevno državo članico, da se bo prvenstveno zanašala na mnenje revizijskega organa ali organa, ki ga je določila država članica, če je uporabila omenjeno možnost, glede pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov in da bo preglede na kraju samem izvajala samo v izrednih okoliščinah. V primeru dokazov o nepravilnostih, ki jih nacionalni revizijski organi niso pravočasno odkrili in ki niso bile predmet ustreznih sanacijskih ukrepov, lahko Komisija zahteva od države članice, da izvede revizije v skladu s členom 71(3) ali pa lahko izvede lastno revizijo pod členom 71(2), da pridobi zagotovila o pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov. Teoretično bi se ta poenostavljeni postopek v obdobju 2000-2006 nanašal na 33 programov v 10 državah članicah, za katere je skupni znesek pomoči s strani Skupnosti 3,8 milijarde eurov (2 % proračuna za pomoč s strani Skupnosti za obdobje 2000-2006). Ta določba spodbuja države članice, da izkoristijo poenostavljene ukrepe, ki se nanašajo nanje, in bi zato lahko zadevala več programov, kot bi bilo teoretično ocenjeno za tekoče programsko obdobje. Pri tem so še posebej pomembni opustitev predložitve revizijske strategije in letnega nadzornega poročila (člen 61(1)), možnost določitve vodstvenih in nadzornih organov na podlagi nacionalne zakonodaje (členi 59-61) in opustitev potrebe po določitvi organa za potrjevanje in revizijskega organa (člen 58 (1)). Poleg tega Komisija, potem ko sprejme poročilo telesa o spoštovanju sistemov, opravi preglede samo v izjemnih primerih.

Člen 73.2

2. Za programe iz odstavka 1 lahko država članica izkoristi možnost, da v skladu z nacionalnimi predpisi vzpostavi telesa in postopke za izvajanje nalog iz členov 59, točka (b) ter členov 60 in 61. Če država članica uporabi to možnost, določbe členov 58(1) točki (b) in (c) in člena 60(1) točka (c), ne veljajo. Ko Komisija sprejme predpise o izvajanju členov 59, 60 in 61, opredeli določbe, ki ne veljajo za države članice, ki uporabljajo možnost iz prvega pododstavka. Treba bi bilo omogočiti oceno vseh posledic možnosti, predvidene v prvem odstavku. Zato pri določanju, katere določbe se ne uporabljajo, sklicevanje na kasnejša pravila za izvajanje ni upravičeno.

Člen 73.4

4. Za vse operativne programe iz odstavka 1, ne glede na to, ali država članica uporablja možnost iz odstavka 2, kjer je mnenje o upoštevanju pravnega reda sistema brez zadržkov ali kjer so bili zadržki po sanacijskih ukrepi umaknjeni, lahko Komisija obvesti zadevno državo članico, da se bo prvenstveno zanašala na mnenje revizijskega organa ali organa, ki ga je določila država članica, če je uporabila omenjeno možnost, glede pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov in da bo preglede na kraju samem izvajala samo v izrednih okoliščinah. V primeru dokazov o nepravilnostih, ki jih nacionalni revizijski organi niso pravočasno odkrili in ki niso bile predmet ustreznih sanacijskih ukrepov, lahko Komisija zahteva od države članice, da izvede revizije v skladu s členom 71(3) ali pa lahko izvede lastno revizijo pod členom 71(2), da pridobi zagotovila o pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov. Namesto izraza „pravočasno“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 79

Države članice se prepričajo, da organ, zadolžen za izplačevanje, zagotavlja, da upravičenci kar se da hitro in v celoti prejmejo celoten znesek prispevka iz javnih sredstev. Nobena sredstva ne smejo biti odšteta ali zadržana, prav tako ne sme biti obračunana nobena nadaljnja posebna dajatev ali druga dajatev z enakim učinkom, ki bi znižala zneske za upravičence. Namesto izraza „kar se da hitro“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 85.2

2. Če eden od pogojev iz odstavka 1 ni izpolnjen, sta država članica in organ za potrjevanje čimprej obveščena, da je zahtevek za plačilo nesprejemljiv. Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 90.1

1. Komisija se odloči za zadržanje 20 % vsote za povračilo s strani Komisije iz vmesnih plačil, če se izvaja načrt sanacijskih ukrepov iz člena 70(3) in so bile odpravljene resne pomanjkljivosti, omenjene v letnem poročilu revizijskega organa za program iz člena 61 točke (e)(i), a so za to, da bi Komisija dobila primerna zagotovila glede sistemov upravljanja in nadzora, še vedno potrebne spremembe. Zaželeno bi bilo omeniti tudi mnenje iz člena 61(1)(e)(ii).

Člen 96.1

1. Komisija pravočasno obvesti državo članico in zainteresirane organe, kadar koli obstaja tveganje samodejnega prenehanja obveznosti iz člena 92. Komisija obvesti državo članico in zainteresirane organe o višini samodejnega prenehanja obveznosti, ki je posledica podatkov, s katerimi razpolaga. Država članica ima od dneva prejema tega podatka dva meseca časa, da sprejme višino zneska ali predloži svoja stališča. Komisija izvede samodejno prenehanje obveznosti najkasneje devet mesecev po roku iz člena 92. Izraz „pravočasno“ bi bilo treba natančno opredeliti.

Člen 97