OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Namen tega predloga za direktivo o spremembi Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) je podaljšati možnost za države članice, da uporabljajo: 1) mehanizem obrnjene davčne obveznosti za boj proti obstoječim goljufijam pri dobavah blaga in opravljanju storitev iz člena 199a(1) direktive o DDV, ter 2) mehanizem za hiter odziv za boj proti goljufijam.

Člen 199a direktive o DDV državam članicam omogoča, da uporabijo neobvezni mehanizem obrnjene davčne obveznosti za plačilo DDV na dobave vnaprej določenega blaga in opravljanje vnaprej določenih storitev, ki so dovzetni za goljufije, zlasti za goljufije znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem (MTIC).

Če bi država članica želela uporabljati mehanizem obrnjene davčne obveznosti za druge dobave od tistih, ki so navedene v členu 199a direktive o DDV, se ji lahko odobri odstopanje na podlagi člena 395 direktive o DDV za poenostavitev postopka obračunavanja DDV ali za preprečevanje nekaterih vrst davčnih utaj in izogibanja davkom. Vendar pa sta za sprejetje odstopanja na podlagi tega člena potrebna predlog Komisije in soglasno sprejetje v Svetu. Ta proces traja več mesecev (največ 8 mesecev v skladu s členom 395 direktive o DDV). V primerih, ko je država članica nenadoma soočena z velikimi goljufijami, bi zaradi trajanja postopka za pridobitev odstopanja na podlagi člena 395 lahko prišlo do velike izgube prejemkov iz naslova DDV. Mehanizem za hiter odziv, ki je vključen v členu 199b direktive o DDV, vsebuje hitrejši postopek, v skladu s katerim lahko države članice pod strogo določenimi pogoji uvedejo mehanizem obrnjene davčne obveznosti, kar jim omogoča ustreznejši in učinkovitejši odziv na nepričakovane in velike goljufije.

Namen ukrepov iz členov 199a in 199b je, da se državam članicam omogoči hiter odziv na goljufije v trgovini znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem: člen 199a z možnostjo uporabe mehanizma obrnjene davčne obveznosti za navedene dobave, člen 199b pa z omogočanjem hitrejšega postopka za uvedbo mehanizma obrnjene davčne obveznosti v primeru nepričakovanih in velikih goljufij. Oba člena prenehata veljati 31. decembra 2018.

Goljufija znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem nastane, kadar trgovec pridobi blago, ki je bilo prepeljano ali odposlano iz druge države članice, z dobavo, ki je oproščena DDV, in ga nato proda naprej, pri tem pa na računu za kupca vključi DDV. Po prejemu zneska DDV od kupca tak trgovec izgine pred plačilom dolgovanega DDV davčnim organom. Hkrati pa lahko kupec, ki deluje v dobri veri ali ne, odbije DDV, ki ga je plačal dobavitelju, prek svojega obračuna DDV. Zdi se, da je neobvezni mehanizem obrnjene davčne obveznosti na podlagi člena 199a direktive o DDV koristno in preventivno orodje, ki je na voljo državam članicam v boju proti tej vrsti goljufij na vnaprej določenih občutljivih področjih, kadar se te pojavijo na njihovem ozemlju. Ko je trgovec zavezan uporabiti mehanizem obrnjene davčne obveznosti za takšne domače dobave, na svojem računu ne more zaračunati DDV. Posledično ne bo prejel zneska DDV od svojega kupca, tako da ne more izginiti s prejetim zneskom DDV. Mehanizem za hiter odziv iz člena 199b je izreden ukrep, ki državam članicam omogoča hitro uvedbo začasnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo blaga in opravljanje storitev v sektorjih, v katerih je prišlo do nepričakovanih in velikih goljufij in ki niso navedeni v členu 199a direktive o DDV. Z uporabo tega mehanizma lahko države članice premostijo obdobje, potrebno za pridobitev običajnega odstopanja na podlagi člena 395 direktive o DDV.

V skladu z direktivo o DDV je Komisija predložila poročilo o učinkih mehanizmov iz členov 199a in 199b direktive o DDV. Za namene priprave poročila so bile države članice pozvane, naj sporočijo svoje izkušnje z ukrepi in oceno ukrepov. Da bi se zagotovilo upoštevanje povratnih informacij podjetij, so bili deležniki iz gospodarstva prek skupine strokovnjakov za DDV pozvani, da predložijo svoja stališča. Države članice in deležniki, s katerimi se je posvetovala Komisija, na splošno menijo, da je mehanizem obrnjene davčne obveznosti iz člena 199a direktive o DDV učinkovito in uspešno začasno orodje v boju proti goljufijam na področju DDV. Kar zadeva mehanizem za hiter odziv iz člena 199b direktive o DDV, čeprav ni bil nikoli dejansko uporabljen, večina držav članic meni, da je še vedno koristno orodje in preventivni ukrep zoper izjemne primere goljufij na področju DDV.

Komisija je nedavno predstavila dva zakonodajna predloga, katerih cilj je učinkovitejši boj proti goljufijam na področju DDV. Prvi je predlog za upravno sodelovanje in boj proti goljufijam na področju DDV, s katerim bi se okrepilo sodelovanje med državami članicami za učinkovit boj proti čezmejnim goljufijam.

Drugi je predlog, ki postavlja temelje za preprostejši in na goljufije odporen dokončni sistem DDV za trgovino znotraj Unije. Za postavitev teh temeljev bo uporabljen dvostopenjski pristop. V prvi fazi bo Komisija v prvi polovici leta 2018 predstavila predlog s podrobnimi določbami za izvajanje dokončnih ureditev za dobavo blaga med podjetji (B2B) znotraj Unije.

Te ureditve, ki bi morale začeti veljati 1. julija 2022, bodo zagotovile temeljni odziv na goljufije znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem. Ker bi bil DDV dejansko obračunan na dobave znotraj Unije, trgovec ne bi več mogel pridobiti blaga, prepeljanega ali odposlanega iz druge države članice, ki bi bilo oproščeno plačila DDV, kar je trenutno glavni vir goljufij znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem. Samo zanesljivi davčni zavezanci, ki so pridobili status certificiranega davčnega zavezanca, bodo lahko pridobili blago, ki je bilo prepeljano ali odposlano iz druge države članice, ne da bi dobavitelj zaračunal DDV.

Iz prej navedenega sledi, da sta bila ukrepa, ki sta vključena v členih 199a in 199b direktive o DDV, koristna kot začasna in ciljno usmerjena ukrepa. S pretekom njune veljavnosti 31. decembra 2018 države članice ne bi več imele učinkovitega orodja za boj proti goljufijam.

Zato je primerno podaljšati obdobje uporabe ukrepov iz členov 199a in 199b do 30. junija 2022, kar je datum, ko bi moral začeti veljati dokončni režim za dobave blaga med podjetji (B2B) znotraj Unije.

V skladu s členom 199a(1) direktive o DDV lahko države članice uporabijo mehanizem obrnjene davčne obveznosti za obdobje najmanj dveh let. Zahteva glede najmanj dveletnega obdobja uporabe ukrepa se je izkazala kot ovira za nekatere države članice, ki so leta 2017 želele uvesti mehanizem obrnjene davčne obveznosti za boj proti na novo odkritim primerom goljufij na področju DDV pri dobavi blaga in/ali opravljanju storitev s seznama iz člena 199a. Zadevne države članice so nazadnje morale vložiti zahtevo za odstopanje na podlagi člena 395 direktive o DDV v skladu s postopkom iz tega člena, zaradi česar je prišlo do zamude pri njihovem odzivu na opisane goljufije. Zato se predlaga, da se iz določbe črta zahteva po najmanj dveletnem obdobju.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Sedanji predlog ne posega v predlog Komisije glede začasne uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti, ki bi državam članicam, ki so še posebej prizadete zaradi goljufij, omogočil uvedbo splošnega (in ne le sektorskega) mehanizma obrnjene davčne obveznosti za domače dobave blaga in opravljanje storitev, če so izpolnjeni strogi pogoji. Področje uporabe in pogoji, predlagani za uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti, se razlikujejo od pogojev iz členov 199a in 199b direktive o DDV.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga