SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 9.11.2005 
KOM(2005) 561 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE 
Strateški dokument širitve 2005 
  
{SEK(2005) 1433 } {SEK(2005) 1421 } {SEK(2005) 1422 } {SEK(2005) 1423 } {SEK(2005) 1424 } {SEK(2005) 1426 } {SEK(2005) 1428 }
 
SL 2   SL 1. P OLITIKA ŠIRITVE EU 
Širitev je eno najmo čnejših politi čnih orodij EU. Privla čna sila EU je pripomogla, da so se 
komunisti čni režimi srednje in vzhodne Evrope  preoblikovali v sodobne, dobro delujo če 
demokracije. Pred kratkim je s podbudila obsežne reforme v Tur čiji, Hrvaški in zahodnem 
Balkanu. Vsem evropskim državljanom je v korist, če imajo v soseš čini trdne demokracije in 
uspešna tržna gospodarstva. Za EU je izje mno pomembno zagotoviti  skrbno voden proces 
širitve, ki po Evropi širi mir, stabilnost, blaginjo, demokracijo, človekove pravice in na čelo 
pravne države.  
EU v miru združuje Evropo, ki je bila dolge rodove kraj delitev in spopadov. Leta 2004 se ji 
je pridružilo deset novih članic, aprila 2005 sta prist opno pogodbo podpisali Bolgarija in 
Romunija. Oktobra 2005 je Evropska unija za čela pristopna pogajanja s Tur čijo in Hrvaško, s 
Srbijo in Črno goro pa pogajanja o stab ilizacijsko-pridružitvenem s porazumu. Vse to se je 
zgodilo zaradi napredka držav pr i izpolnjevanju ustreznih pogojev. 
Zahodni Balkan je za EU prav poseben i zziv. Politika širitve mora pokazati svojo 
preobrazbeno mo č v regiji šibkih državnih mo či in razdeljeni h družb. Prepri čljiva politi čna 
perspektiva morebitne pridružitv e EU je bistvenega pomena za nadaljevanje njihovih reform. 
Prav tako pa je popolnoma jasno, da se  te države lahko pridružijo samo, če bodo v celoti 
izpolnile merila. 
Politika širitve je opredeljena s členom 49 Pogodbe o Evropski uni ji, ki pravi, da lahko za 
članstvo v Evropski uniji zaprosi vsaka država, ki spoštuje temeljna demokrati čna načela EU1. 
EU je postavila politi čna in gospodarska me rila za sprejem novih članic ter merila v zvezi z 
obveznostmi članic in njihovo upravno usposobljenostjo za izvajanje in uveljavljanje pravnih 
aktov in politik EU2. Tri osnovna na čela, po katerih se ravna Ko misija v svojem pristopu k 
širitvi, so utrditev zavez, izpolnjevanje pogojev in obveš čanje.  
Utrditev zavez EU do širitve 
Širitev je od nekdaj osrednji del evropskega  projekta. EU se ne more izmakniti odgovornosti 
pri zagotavljanju varnosti, stabilnosti in bl aginje na svoji celini in še dlje. Po odlo čitvi 
voditeljev držav in vlad EU je sedanja širitev usmerjena v Balkan in Tur čijo. Evropska 
perspektiva je tem državam pomagala dose či pomemben napredek v zadnjih letih, vendar je 
proces reform še vedno negotov. Pred njimi so  pomembni izzivi, denimo rešitev statusa 
Kosova, pri kateri bo imela EU osrednjo vlogo.  
Komisija je prepri čana, da je skrbno voden pristopni proces pozitiven prispevek k 
evropskemu projektu. Dobro delujo ča Evropska unija je v intere su sedanjih in prihodnjih 
članic. Sposobnost Unije, da vklju čuje nove članice in pri tem ohranja zagon evropskega 
povezovanja, je pomemben dejavnik, ki je v splošnem interesu Unije in držav kandidatk3. 
V prihodnosti ni predvidena širitev za ve čjo skupino držav hkrati. Pristopna pogajanja s 
Turčijo so dolgoleten proces. Zahodni Ba lkan obsega manjše države na razli čnih stopnjah 
                                                 
1 Člena 49 in 6 Pogodbe o Evropski uniji. 
2 Kakor je navedeno v sklepih Evropskega sveta na zasedanjih v Kopenhagnu leta 1993 in Madridu leta 
1995. 
3 Kakor je za črtal Evropski svet v Kopenhagnu junija 1993. 
 
SL 3   SL približevanja EU. Hitrost prihodnj ih širitev se bo ravnala po uspešnosti posamezne države pri 
izpolnjevanju strogih meril, kar bo zagotovilo nemoteno vklju čevanje novih članic. 
Hitrost širitve mora upošte vati usposobljenost EU za vklju čevanje novih članic. Širitev 
namreč pomeni pripadnost in sodelovanje pri projektu, ki temelji na skupnih na čelih, politikah 
in institucijah. Evropska unija mora poskrbe ti, da bo ohranila svojo usposobljenost za 
delovanje in odlo čanje, ki temelji na poštenem ravnovesju v njenih institucijah; spoštovala 
proračunske omejitve; izvajala skupne pol itike, ki dobro delujejo in uresni čujejo postavljene 
cilje.  
EU že ve č kot tri desetletja uspešno vklju čuje države, ki se mo čno razlikujejo. Prav z 
oblikovanjem svojih politik in institucij ji je uspelo, da se pozitivno odzove na nove okoliščine, denimo na padec diktatorskih reži mov, konec komunizma in pojav globalizacije. 
Pokazalo se je, da je širitev uspešen instrument tega procesa. 
Pravičnost in nepopustljivost pri izpolnjevanju pogojev  
EU mora nepopustljivo zahtevati izpoln jevanje meril, ve ndar tudi pravi čno nagraditi 
napredek. Države, ki želijo pristopiti, ne morejo napredovati na naslednjo stopnjo postopka, 
dokler niso izpolnjeni pogoji za to. Komisija je tudi pripravljena, da priporo či začasno 
ustavitev postopka, če država huje in ve čkrat krši temeljna na čela EU ali če ne izpolni 
osnovnih pogojev posamezne stopnje. Med te  pogoje sodi sodelovanje z Mednarodnim 
kazenskim sodiš čem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ). 
EU bo še naprej odlo čno zahtevala izpol nitev vseh pogojev, pred en se države prosilke 
pridružijo. Komisija bo pomagala državam in spremljala njihov napred ek ter tako zagotovila 
pravilno izvajanje in uveljavlja nje pravnega reda Skupnosti. 
Pogojnost bo uspešno spodbujala re forme na Balkanu in v Tur čiji, če bo ohranjena 
verodostojna politi čna perspektiva morebitne pridružitve k Uniji. Države prosilke najlaže 
obdržijo javno podporo drznim in pogosto bole čim reformam, kadar jih EU podpira, sodeluje 
z njimi in drži svoje obljube.  
Za države je perspektiva približevanja  naslednji stopnji v odnosih z EU mogo čna spodbuda 
pri njihovem preoblikovanju in sprejemanju st andardov in vrednot EU. Pomembna je že pot, 
ki vodi do članstva, tudi kadar državo od pristopa lo či več let. Ta pot je pogosto naporna, zato 
je nujno, da EU sodeluje ves čas procesa in ostane zavezana kon čnemu cilju. Ta dokument v 
nadaljevanju razloži časovni na črt uresničevanja evropske perspektive za države zahodnega 
Balkana, skupaj s posameznimi stopnjami in z njimi povezanimi pogoji. 
Obveščanje o politiki širitve  
Politika širitve se la hko obdrži samo z mo čno podporo javnosti. Komisija se zaveda 
pomislekov, ki jih imajo državljani EU glede p ovezovanja na splošno, zl asti pa širitve. EU 
mora izboljšati obveš čanje o ciljih in izzivi h pristopnega procesa in o obravnavanju držav. To 
je še zlasti pomembno zaradi zaskrbljenosti, ki jo javnost čuti ob izzivih globalizacije in 
razpravah o prihodnosti Evrope. Evropska uni ja mora neposredno odgo voriti na pomisleke 
svojih državljanov. Predvsem mora ponuditi jasno strategijo prihodnjih pristopov, ki temelji 
na objektivnih pogojih in realisti čnih zavezah. Nujno je boljše obveš čanje o preteklih širitvah, 
da se zagotovi podpora prihodnjim pristopom.  
 
SL 4   SL Zadnja širitev je bila neverjetno uspešna. Pr ed 1. majem 2004 so vs i napovedovali, da bo ta 
največja širitiev v zgodovini EU povzro čila velike težave, denimo zastoj v delu institucij in 
množičen prihod delavcev migrantov. V resnici pa  so bile nujne pr ilagoditve omejene in 
obvladljive. Petindvajset držav članic v celoti sodeluje v institu cijah. Državljani EU na delu 
zunaj svojih mati čnih držav so pozitivno prispeva li h gospodarstvu tistih držav članic, ki so 
odprle svoje trge dela. 
Nove države članice so po drugi strani prinesle gospodarsko dinamiko in pomagale ohraniti in 
odpreti nova delovna mesta po vsej EU. Pove čana trgovina in vlaganja so okrepila enotni trg. 
Vsi evropski državljani imajo korist od upor abe evropskih standardov v novih državah 
članicah, denimo varstva okolja.  
Vendar pa se o tej uspešnosti  ni dovolj govorilo. Potreben bo usklajen skupni odziv. Države 
članice morajo nositi svoj del odgovornosti pri poj asnjevanju in obrambi politik, ki so jih 
soglasno potrdile. Komisija bo njihova  prizadevanja dopolnila z raznimi na čini obveš čanja 
javnosti o svoji politiki širitv e in z dokazi spodbijala napa čne razlage. K pogovoru bo 
poskušala pritegniti glavne politi čne dejavnike, medije, akademske kroge, poslovne in 
socialne partnerje in tako spodbujala bolje pou čeno razpravo o preteklih in prihodnjih širitvah. 
Bistveni del komunikacijske strategije Komisije  je dialog s civilno dr užbo, ki naj bi povezal 
civilno družbo v EU in v državah kandidatkah in pomagal izboljšati medsebojno razumevanje, 
obravnavati pomisleke in spodbuditi kakovostno razpravo4. 
*** 
Ta dokument najprej obravnava državi kandidatki, Hrvaško in Tur čijo, potem pa morebitne 
države kandidatke z zahodnega Balkana5. Skupaj s tem dokumentom so objavljena tudi 
podrobna poro čila o napredku posamezne države. Anali za o Nekdanji jugoslovanski republiki 
Makedoniji pa je zajeta v Mn enju o prošnji te države za članstvo v EU, ki je bilo tudi 
objavljeno 9. novembra. 
2. T URČIJA IN HRVAŠKA  
2.1. Napredek Tur čije 
Politična tranzicija v Tur čiji se nadaljuje in država še  naprej zadostno izpolnjuje 
kopenhagenska politi čna merila. Veljati so za čele pomembne zakonodajne reforme, ki bi 
morale povzro čiti strukturne spremembe pravnega sistem a in zlasti sodstva. Vendar se je 
proces sprememb leta 2005 upo časnil, reforme pa se izvajajo neenakomerno. Kršitev 
človekovih pravic je manj, vendar še vedno so, zato je nujno, da se za čne izvajati veljavna 
zakonodaja, na nekaterih podro čjih pa sprejmejo nove zakonoda jne pobude. Bolj si je treba 
prizadevati na podro čju temeljnih svoboš čin in človekovih pravic, zlasti svobode izražanja, 
pravic žensk, verske svobode , sindikalnih pravic, kultu rnih pravic, ter za odlo čnejši boj proti 
mučenju in slabemu ravnanju. Tur čija bi zlasti morala reformni  proces bolje povezati z delom 
vseh javnih organov. Svojo zavezanost nadaljnim politi čnim reformam bi morala pokazati z 
otipljivejšimi dosežki, ki bodo koristili vsem  turškim državljanom ne glede na njihovo 
poreklo.  
                                                 
4 Glej Sporo čilo Komisije o dialogu med civilno družbo EU in držav kandidatk (COM(2005) 290).  
5 Komisija je 25. oktobra 2005 poro čala o svojem spremljanju napredka v Bolgariji in Romuniji (glej 
Sporočilo Komisije COM(2005) 534). 
 
SL 5   SL Turčija je dosegla korenit napredek na gospodarskem podro čju in lahko zdaj velja za delujo če 
tržno gospodarstvo, če bo vztrajala pri nedavnih stabilizacijskih in reformnih dosežkih. 
Srednjero čno bi morala biti sposobna vzdržati pritisk konkurence in se spopasti s tržnimi 
silami v Uniji, če bo vztrajala pri svoji stabilizacijski politiki in se odlo čno lotila strukturnih 
reform. 
Kar zadeva sprejetje in izvaja nje pravnega reda Skupnosti ( acquis ), je Tur čija dosegla 
napredek pri prilagaja nju na številnih podro čjih, na večini področij pa je še vedno na za četku. 
Delo je treba nadaljevati na vseh podro čjih, nova zakonodaja se ne sme oddaljevati od 
pravnega reda Skupnosti, ne sme se nadaljeva ti diskriminacija neturških ponudnikov storitev 
ali izdelkov ali razli čno obravnavanje držav članic EU. Spoštovati je  treba obveznosti, ki 
izhajajo iz carinske unije.  Okrepiti je treba upravno in pravosodno usposobljenost in 
zmogljivosti za uporabo pravil EU, ko bodo uvedena v državi.  
2.2. Napredek Hrvaške 
Hrvaške nima ve čjih težav pri izpolnjevanju politi čnih pogojev za članstvo. Napredovala je na 
večini področij, veliko pa je še treba narediti za reformo sodstva, vklju čno z nepristranskim 
pregonom vojnih zlo činov, za boj proti korupciji, za boljši položaj manjšin in lažji povratek 
beguncev. Regionalno sodelovanje d obro napreduje, tako na podro čju dvostranskih odnosov s 
sosednjimi državami kot na podro čju regionalnih pobud. Slabo sodelovanje z Mednarodnim 
kazenskim sodiš čem za nekdanjo Jugoslavijo je  bilo vzrok, da EU ni za čela pristopnih 
pogajanj, predvidenih marca 2005; Hrvaška zdaj v celoti sodeluje in mo ra tako nadaljevati.  
Kar zadeva gospodarska merila, lahko zdaj Hrvaška velja za delujo če tržno gospodarstvo. 
Srednjero čno bi morala biti sposobna vzdržati prit isk konkurence in in se  spopasti s tržnimi 
silami, če bo še naprej izvajala reform e za odpravo preostalih slabosti.  
Na podro čju sprejetja in izvajanja pravnega reda  Skupnosti je Hrvaška nekoliko napredovala, 
zlasti pri prilagajanju zakonodaje. Hrvaška mora  nadaljevati prilagan je zakonodaje na vseh 
področjih in hkrati okrepiti upravno in pravosodno usposobljenost in zmogljivosti za 
uveljavljanje pravnega reda. Uveljavljanje zakonodaje je marsikje slabo, raven upravne 
usposobljenosti pa neenaka.  
2.3. Pristopna strategija 
Vodenje pristopnih pogajanj 
Z začetkom pristopnih pogajanj 3. oktobra 2005 se je za čelo tudi novo zgodovinsko poglavje 
v odnosih med EU ter Tur čijo in Hrvaško. EU je glede tega  izpolnila svoje zaveze. Pogajanja 
bodo obema državama dala možnost, da pokažeta svojo odlo čnost in sposobnost izpeljati 
potrebno preobrazbo in izpolniti vse pogoje za članstvo.  
Podpis Dodatnega protokola k Sporazumu iz Ankare letos poleti je bil pogoj za za četek 
pristopnih pogajanj s Tur čijo. EU bo pazljivo spremljala iz vajanje tega protokola in to 
ovrednotila leta 2006, zlasti v zvezi z odstranit vijo vseh omejitev za prost pretok blaga, 
vključno na prevoznih sredstvih.  
Ocena glavne tožilke Mednarodnega kazenskega sodiš ča za nekdanjo Jugoslavijo, da Hrvaška 
zdaj v celoti sodeluje, je državi odprla vrata za za četek pristopnih pogajanj s Svetom. 
Nezmanjšano in polno sodelovanje z MK SJ bo ostalo pogoj za napredovanje ves čas 
 
SL 6   SL pristopnega procesa. Če Hrvaška na kateri ko li stopnji ne bo v celoti  sodelovala z MKSJ, bo 
to vplivalo na splošen napredek pri pogajanjih in bi jih lahko za časno ustavilo.  
Pogajanja se bodo vodila na podlagi jasnih in nepopustljivih pogajalskih okvirov, ki jih je 
odobril Svet in ki dolo čajo metodo in vodilna na čela6. Pogajanja bodo temeljila na dosežkih 
držav, hitrost pogajanj pa na napred ku držav pri izpolnjevanju pogojev za članstvo. Unija od 
obeh držav pri čakuje, da bosta v celoti izpolnili politi čna merila in si ves čas pogajanj 
prizadevali za nadaljnje izboljšanje. Če bo katera država huje in ve čkrat kršila na čela 
svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboš čin ter pravne 
države, ki so temelj Evropske unije, se pristopna pogajanja lahko za časno ustavijo. Obe državi 
bosta morali sprejeti pravni red Skupnosti, če želita postati državi članici. Kot pri vseh 
prejšnjih pristopnih pogajanjih je možen dogovor o posebnih ureditvah.  
Evropska unija bo natan čno določila primerjalna izhodiš ča za začasno zaprtje in po potrebi 
tudi za odprtje posameznih  poglavij. Med izhodiš či, ki jih bo Komisija upoštevala pri 
poglavjih na podro čju gospodarstva, bo najve č pozornosti namenila izpolnjevanju pogodbenih 
obveznosti, ki jih imata državi do Unije in vseh njenih držav članic v okviru pridružitvenih 
sporazumov, pri Tur čiji pa še v okviru carinske unije in Dodatnega protokola, ter 
izpolnjevanja merila delujo čega tržnega gospodarstva. Če Komisija na poznejši stopnji 
ugotovi, da država kandidatka teh obv eznosti ali meril ne izpolnjuje ve č, lahko državam 
članicam predlaga za časno ustavitev pristopn ih pogajanj glede ustreznih poglavij.  
Prva stopnja pogajanj je bil za četek analiti čnega pregleda (imenovanega „pregled usklajenosti 
zakonodaje“) pravnega reda Skupnosti 20. oktobr a 2005. Pri pregledovanj u usklajenosti se 
zberejo strokovnjaki Tur čije, Hrvaške in Komisije ter razložijo predpise EU in prou čijo načrt 
posamezne države za njihovo sprejetje in izvajanje. Po pri čakovanjih bo pregledovanje 
usklajenosti vseh poglavij pravnega reda traj alo do jeseni 2006. Po pregledu usklajenosti 
poglavja bo EU na predlog Komisije odlo čila, ali se ga lahko odpre in katera primerjalna 
izhodišča je treba izpolniti pred njegovim odprtjem.  
Podpiranje reform 
Temeljni kamen, na katerem sloni strategija Komisije za Tur čijo, je dejavna podpora 
političnim reformam. Redno spremljanje politi čnih meril so okrepila pogosta sre čanja 
politikov in strokovnjakov, ki natan čno pregledujejo vsa vprašanja in težave, izhajajo če iz 
raznih postavk politi čnih meril. Če naj se ohrani zagon pogaja nj, bo treba glavna odprta 
vprašanja obravnavati v za četni fazi pristopnih poga janj, tudi s primerja lno analizo potrebnih 
ukrepov v okviru ustrez nih pogajalskih poglavij. 
Komisija še naprej dejavno podpira politi čne, gospodarske in druge reforme na Hrvaškem, 
povezane s pristopnih procesom, zlasti v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, ki 
je začel veljati februarja 2005.  
Komisija za obe državi predlaga partnerstvo za pristop, ki bo odražalo glavne prednostne 
naloge, opredeljene v poro čilih o napredku. Izpolnjevanje p ogojev pri napredovanju na poti 
do EU se z njimi spremeni v otipljiva dejanja. Projekti pomo či EU so namenjeni enakim 
prednostnim nalogam.  
                                                 
6 Pogajalski okviri so objavljeni na http://europa.eu.int/comm/enlargement/turkey/docs.htm  in 
http://europa.eu.int/comm/enlargement/croatia/key_documents.htm  
 
SL 7   SL Ko je Hrvaška postala država kandidatka, je postala upravi čena do vseh treh predpristopnih 
finančnih instrumentov:  Phare za vzpostavljanje institucij ter ekonomsko in socialno kohezijo; 
ISPA za okolje in prometno infrastrukturo; SAPARD za kmetijstvo in razvoj podeželja. 
Hrvaška izpolnjuje tudi pogoj e za regionalni program CA RDS v letih 2005 in 2006. 
Predpristopna finan čna sredstva v letu 2005 znašajo 105 milijonov EUR, v letu 2006 pa 140 
milijonov EUR. Hrvaška lahko sodeluje  tudi pri programih Skupnosti. 
Program predpristopne finan čne pomoči za Turčijo v letu 2005 obsega nacionalni program in 
povezane odhodke za ve čdržavne programe, komunikacijo in upravljanje, kar znaša skupaj 
300 milijonov EUR v letu 2005 in 500 milijonov EUR v letu 2006. Glavne prednostne naloge programa 2005 odražajo prednostne naloge EU v zvezi s politi čnimi merili, ekonomsko in 
socialno kohezijo, izvajanjem pravnega reda Skupnosti na klju čnih podro čjih ter politi čni in 
socialni dialog med EU in Tur čijo. Sem sodijo tudi finan čna sredstva za pripravo Tur čije na 
uvedbo obširne infrastrukture, po 2007 pa  ukrepi, podobni strukturnim skladom.  
3. Z
AHODNI BALKAN  
3.1. Napredovanje Albanije, Bosne in Hercegovine, Nekdanje jugoslovanske 
republike Makedonije7, Srbije in Črne gore ter Kosova8  
Politično dogajanje 
Politični položaj se na splošno izboljšuje, vend ar ostajajo pomembni izzivi nerešeni.  Albanija 
je politično stabilnejša, kar dokazuje nemoten pre hod ob zamenjavi vlad e julija/avgusta 2005; 
toda upravljanje je treba še precej izboljšati.  Bosna in Hercegovina je dosegla precejšen 
napredek pri uresni čevanju prednostnih nalog iz študije izvedljivosti, toda zapletena ustavna 
ureditev povzro ča pogoste zastoje in neu činkovitost pri odlo čanju. Nekdanja jugoslovanska 
republika Makedonija  je pokazala mo čno zavezanost izvajanju Ohridskega okvirnega 
sporazuma; po letu 2001 je dosegla pomemben na predek in okrepila stabilnost države. Srbija 
in Črna gora se sre čujeta s strukturnimi slabostmi in t ežavami pri koordinaciji, zlasti na 
področjih, kjer si pristojnos ti delijo državna skupnos t in republiki. Politi čne institucije na 
Kosovu še niso popolnoma dorasle vzpostavitvi resni čno demokrati čne, varne in ve četnične 
družbe.  
Delovanje demokrati čnih institucij se na splošno izboljšuje. Države morajo dokon čati volilno 
reformo. Standardi volilnega postopka so se izbo ljšali. Delo parlamentov v vsej regiji postaja 
vse učinkovitejše, vendar ga v nekaterih držav ah še hromi pomanjkanje sredstev in 
nekonstruktivno politi čno vzdušje. Javne uprave so upravno in izvedbeno slabo usposobljene 
in nezaščitene pred vmešavanjem politike. Države morajo okrepiti reformna prizadevanja. 
Oblikovati morajo tudi visoko kvalificirano in neodvisno javno služb o, ki bo znala voditi 
proces evropskega povezovanja.  
V sodstvu potekajo reforme, pravni sistemi so se izboljšali. Vendar sodstvo na splošno ostaja 
šibko in premalo neodvisno. Neu činkovitost, pomanjkanje sredst ev, zaostanki pri reševanju 
zadev, slabo izvajanje in uveljavljanje za konodaje so težave, s katerimi se sre čujejo vse 
države. Glavna prednostna naloga sodnega sist ema na Kosovem je zaposlovanje pripadnikov 
                                                 
7 Napredek, ki ga je dosegla Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, obravnava mnenje 
Komisije, ki je obljavljeno lo čeno (COM(2005) 562). 
8 Upravljanje Kosova trenutno ureja Re solucija 1244 Varnostnega sveta ZN. 
 
SL 8   SL manjšin. Čeprav so skoraj vse države vzpos tavile pravne okvire za zaš čito človekovih pravic 
in manjšin, je diskriminacija še vedno pogosta.  
Nadaljevati je treba reformo policijske službe, prepre čiti vmešavanje politike v njeno delo in 
zagotoviti takšno organiziranos t, ki bo v skladu s tehni čnimi in strokovnimi standardi. 
Organizirani kriminal in korupcija ostajata nere šena težava v celotni regiji. Protikorupcijske 
strategije držav je treba iz boljšati in posodobiti z realisti čno postavljenimi cilji in časovnim 
razporedom. 
Število prijavljenih beguncev ali notranje razsel jenih oseb se je zmanjšalo predvsem zaradi 
ponovnega prijavljanja beguncev in notra nje razseljenih oseb v Srbiji in Črni gori ter Bosni in 
Hercegovini. Izbruh nasilja na Kosovem marca 2004 je mo čno otežil postopek vra čanja ljudi, 
Beograd in Priština pa še vedno nista uspela vzpostaviti dialoga o tem vprašanju.  
Sodelovanje Bosne in Her cegovine ter Srbije in Črne gore z Mednarodnim kazenskim 
sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo se je izboljšalo, ve ča se število izro čenih obtožencev 
Haagu, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja  za polno sodelovanje. Skoraj vse države so 
približale zakonodajo Sklepu Sveta o zamrznitvi sredstev fizi čnih oseb, ki jih bremeni 
obtožnica MKSJ9. 
Močnejše regionalno sodelovanje je pomembno zaradi nadaljnje stabilizacije in sprave. 
Pokazalo bo tudi sposobnost države, da se spoprime z naprednejšimi odnosi v EU. Nedavno opravičilo srbskega predse dnika za vojne zlo čine, ki so jih zagrešili  njegovi sodržavljani v 
Bosni in Hercegovini, je bilo spodbudno znamenje vse mo čnejšega procesa sprave. 
Sodelovanje pri vra čanju beguncev se je izboljšal o, krepi se tudi na podro čju pravosodja, 
svobode in varnosti, vklju čno z bojem proti organiziranemu kriminalu.  
Pakt stabilnosti je dal dragocen prispevek v zadnjih šestih letih, vendar se izhodiš ča za 
njegovo delo spreminjajo. Regija postopno posvaja  regionalno sodelovanj e, denimo v okviru 
sodelovanja jugovzhodne Evrope. Reformirani Pa kt stabilnosti bi lahko postopno in ustrezno 
prenesel svoje glavne naloge na regijo in  tako ohranil zagon regionalnega sodelovanja. 
Gospodarsko dogajanje 
Makroekonomska stabilnost se je na splošn o okrepila. To je pripomoglo k trajnostni 
gospodarski rasti in zmerni inflaciji.
 Visok primanjkljaj teko čih računov pa ostaja vir 
ranljivosti.  
Napredek pri strukturnih reformah je neenakomeren. Prav tako je razli čen napredek pri 
postopku privatizacije in prestr ukturiranja. Uveljavljanje prem oženjskih pravic in pogodb je 
še vedno težavno. Obsežen neformalni sektor je ostal vir neenake konkurence in dav čnih utaj. 
Liberalizacija trgovine se  je nadaljevala z dokon čanjem regionalne mreže sporazumov o 
prosti trgovini. Da bi države vzpostavile delujo če tržno gospodarstvo, morajo zagotoviti 
nadaljnjo makroekonomsko stabilizacijo  in strukturne reforme, vklju čno z liberalizacijo in 
privatizacijo. Za to bo treba vzpostaviti ustrezne regulativne okvire in strukture upravljanja 
družb.  
                                                 
9 Sklep Sveta 2004/767/SZVP o izvajanju skupnega stališ ča 2004/694/SZVP. 
 
SL 9   SL 3.2. Predpristopna strategija 
Uresničevanje perspektive članstva: časovni na črt 
Za vse države zahodnega Balkana velja možnost članstva v EU, ko bodo izpolnile potrebne 
pogoje10. EU bo ostala pri svoji zavezi. Približevanje temu cilju bo odvisno od dosežkov in 
prizadevanj posamezne države pri izpolnj evanju pogojev. Držav e so na razli čnih stopnjah poti 
do članstva v EU, vse pa bodo lahko uresni čile evropsko perspektivo z upoštevanjem 
časovnega na črta, ki je razložen spodaj. 
Države zahodnega Balkana imajo kot morebitn e države kandidatke že dostop do številnih 
instrumentov, ki so namenjeni pomo či državam kandidatkom. Sem sodi tudi dostop do 
programov Skupnosti (denimo na podro čju izobraževanja, znanosti in razvoja), pomo č pri 
doseganju standardov EU, trgovinski prefer enciali za njihove izdelke, redna poro čila 
Komisije in postavljanje prednos tnih nalog pri politikah EU.  
Vsaka država lahko sklene daljnosežni stabilizacijsko-pridružitveni  sporazum  z EU. Takšni 
sporazumi so državam zahodnega Balkana v pomo č pri pripravah na prihodnje članstvo, saj 
uvajajo predpise EU  na razna podro čja še pred pristopom. Veljaven Stabilizacijsko-
pridružitveni sporazum imata za zdaj Hrva ška in Nekdanja jugoslovanska republika 
Makedonija. Tudi Albanija se bli ža sklenitvi sporazuma, Srbija in Črna gora je pravkar za čela 
pogajanja za ta sporazum, Bosna in Hercegov ina pa bo to storila v bližnji prihodnosti. 
Preden EU začne pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu , prouči, ali so 
izpolnjeni osnovni pogoji. Predpogoj za za četek pogajanj je zadostna stabilizacija .  
EU podpira nadaljnjo stabilizacijo  regije s številnimi instrumenti v okviru skupne zunanje in 
varnostne politike, vklju čno s posebnimi predstavniki EU, nadzorno misijo EU, vojaškimi 
enotami EU v Bosni in Hercegovi ni ter policijskimi mi sijami EU v Bosni in Hercegovini in 
Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoni ji. S stabilizacijo držav in njihovim 
napredovanjem na poti do evropskih povezav se  bo morala spremeniti tudi oblika navzo čnosti 
EU. Evropska unija je naredila pomemben ko rak, ko je leta 2005 imenovala isto osebo za 
vodjo delegacije Komisije in za posebnega predstavnika v Skopju. 
Ko bo stabilizacija ustrezno zagotovljena, lahko Komisija v poročilu o izvedljivosti  priporoči 
Svetu, ali in pod kate rimi pogoji se lahko za čnejo pogajanja o stabiliz acijsko-pridružitvenem 
sporazumu. Glede na pomen, ki ga imajo pogodbena  razmerja, je prednostna naloga Komisije, 
da čim prej za čne in kon ča pogajanja o stabilizacijsko- pridružitvenem sporazumu s 
preostalimi državami. Pogajanja s Srbijo in Črno goro so se za čela oktobra 2005. Oktobra je 
Komisija priporo čila Svetu, da za čne tudi pogajanja z Bosno in Hercegovino. 
Pogajanja o stabilizacijsko-prid ružitvenem sporazumu se lahko končajo, ko država doseže 
zadosten splošen napredek pri reformah , ki so bistvenega pomena za uresni čitev sporazuma. 
Po podpisu morata sporazum ratific irati EU in prihodn ja pridružena država. Do takrat se 
določbe stabilizacijsko-pridružitvenega sporazu ma v zvezi s trgovino uporabljajo v okviru 
začasnega sporazuma. Sprazum za čne veljati po opravljeni ratifikaciji. 
Veljaven Stabilizacijsko-pridruž itveni sporazum imata Hrvaška in Nekdanja jugoslovanska 
republika Makedonija. Albanija je dosegla zadosten napredek  pri oblikovanju zakonodajnega 
                                                 
10 Evropski svet na zasedanju v Solunu junija 2003. 
 
SL 10   SL in institucionalnega okvira ter upravne usposob ljenosti, ki je potrebna  za pravilno izvajanje 
prihodnjega sporazuma; tako se bliža koncu pogajanj o stabilizac ijsko-pridružitvenem 
sporazumu.  
Po mnenju Komisije bi bilo mogo če pogajanja o stabilizacijsko-pr idružitvenem sporazumu s 
Srbijo in Črno goro ter Bosno in Hercegovino skleniti v letu dni po njihovem za četku. Ta 
ambiciozni časovni razpored bo odvisen od konkr etnega napredka pri politi čnih, gospodarskih 
in institucionalnih reformah. 
Z uspešnimi pogajanji in sklenitvijo sp orazuma lahko država pokaže svojo sposobnost 
spoprijemanja z naprednejšimi odnosi v EU. Prav ilno izvajanje sporazuma  je torej najboljša 
osnova za oceno pripravlje nosti države na nasledn ji dve fazi, status drža ve kandidatke in nato 
pristopna pogajanja. Zadovoljivo izvajanje obveznosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (vklju čno z dolo čbami v zvezi s trg ovino) bo torej odlo čilen element, ko bo EU 
obravnavala prošnjo  države za članstvo. 
Po prošnji države za članstvo in na podlagi mnenja Komisije se EU lahko odlo či, da državi 
prosilki podeli status kandidatke . Takšen status je politi čno priznanje tesnejših odnosov z 
državo na njeni poti do članstva. V praksi to pomeni,  da lahko država uporabi pomo č EU na 
vseh podro čjih, ki zadevajo njeno sposobnost prevzeti obveznosti članstva, denimo 
pripravljenost za izvajanje strukturnih sk ladov. Ne pomeni pa kakega samodejnega pove čanja 
celotnega zneska pomo či, dodeljene državi. Status kand idatke za zadevno državo pomeni 
začetek novega poglavja v njenih odnosih z EU in ugodnosti, ki jih prinašata intenzivnejši 
politični dialog in gospodarsko sodelovanje s Komisijo in državami članicami.  
Status kandidatke je nujen pogoj, da se začnejo pristopna pogajanja , ne pa tudi zadostni. 
Preden se pristopna pogajanja za čnejo, mora država dose či zadostno raven skladnosti s 
kopenhagenskimi merili. Izpolnjena morajo biti politi čna merila
11, vključno s polnim 
sodelovanjem z MKSJ, kadar ustreza. Država mora dose či tudi pomemben napredek pri 
izpolnjevanju gospodarskih meril in obveznosti, ki jih prinaša članstvo. Komisija prou či 
splošno izpolnjevanje meril v svoj em mnenju o prošnji države za članstvo, pozneje pa redno 
poroča o njenem napredku. Evropski svet na podlagi priporo čila Komisije odlo či, kje in kdaj 
se pogajanja za čnejo. Ko je odlo čitev o tem sprejeta, se na podlagi pogajalskega okvira, ki ga 
sprejme Svet na predlog Komisije, skli če mednarodna konferenca  
Kakor je izrecno navedeno v pogajalskem okvi ru za Hrvaško, se morata izpolnjevanje 
posebnih meril v stabilizacijsko-pridružitve nem procesu in izvajanje stabilizacijsko-
pridružitvenega sporazuma nada ljevati vse do pristopa. Slabo iz polnjevanje teh zahtev bo 
vplivalo na pogajanja. Pretekle izkušnje kaže jo, da lahko pristopna pogajanja trajajo razli čno 
dolgo, odvisno od države. Pogajanja so že po naravi časovno neomejen proces. Po koncu 
pogajanj se rezultati upoštevajo v pristopni pogodbi. Ta pogodba omogo či pristop k Evropski 
uniji, pred tem pa jo mora odobriti Evropski parlament, vse države članice in država 
pristopnica pa jo mo rajo ratificirati.  
Podpiranje reform 
Evropsko partnerstvo  daje smernice reformnim prizadev anjem države in navaja konkretne 
ukrepe, ki so potrebni za napredovanje po časovnem na črtu. Z njimi se opredelijo kratkoro čne 
                                                 
11 Kakor je dolo čil Evropski svet v Helsinkih decembra 1999. 
 
SL 11   SL in srednjero čne prednostne naloge za vsako posam ezno stopnjo predpristopnega procesa. 
Države članice bi se morale na prednostne nal oge v predlogu EU nemudoma odzvati z 
ustreznim akcijskim na črtom. Da bi se partnerstvo državam  kar najbolje obrestovalo, morajo 
prednostne naloge partnerstva v celoti vklju čiti v doma či politični program, vklju čno z 
zakonodajnim, prora čunskim in upravnim na črtovanjem. Evropsko partnerstvo bo še naprej 
podlaga za program pomo či za zahodni Balkan CARDS12. 
Evropska unija podpira reformni program evr opskih partnerstev z raznimi instrumenti. Pomoč 
EU za zahodni Balkan obsega znesek v višini 539 milijonov EUR samo v letu 2005, vklju čno 
s podporo regionalnemu programu, do katere je še naprej upravi čena Hrvaška. Pomo č je 
namenjena izzivom, ki so opredeljeni v okviru evropskih partnerstev. Uporablja se tudi že 
večina novih instrumentov podpore EU, ki so bili odobreni na zasedanju v Solunu leta 2003. 
Države so dobile možnost sodelovanja v prog ramih Skupnosti, da bi tako pobliže spoznale 
politike in delovne metode EU. Komisija na merava v bližnji pri hodnosti predlagati uporabo 
diagonalne kumulacije porekla v medsebojnem trgovanju držav te regije, ki imajo z EU 
sklenjene sporazume o prosti trgovini. Komisija je lo čeno predlagala še petletno podaljšanje 
prostega dostopa držav do trga  EU pravzaprav za vse izdelk e. Napredek pri sklenitvi 
sporazumov o ponovnem sprejemu in poenostavitvi vizumskih postopkov bo znamenje medsebojne zavezanosti nadaljnjemu sodelovanju na podro čju pravosodja, svobode in 
varnosti. 
4. S
KLEPNE UGOTOVITVE IN PRIPORO ČILA 
(1) Politika širitve, ki jo vodi Komisija, temelji na utrditvi zavez, izvajanju pogojev in 
obveščanju. S skrbno vodenim procesom širitve se po Evropi širijo mir, stabilnost, 
blaginja, dem okracija in na čelo pravne države. Evropska unija bo ostala pri sprejetih 
zavezah, ko bodo države izpolnile stroge pogoj e za pristop. Vsaka država bo ocenjena 
po svojih dosežkih. Komisija bo državam poma gala in spremljala njihov napredek ter 
tako zagotovila pravilno izvajanje in uvelj avljanje zakonodaje. Hkrati mora EU kot 
celota bolje obveš čati o ciljih in izzivi h pristopnega procesa. 
(2) Z začetkom pogajanj s Tur čijo in Hrvaško 3. oktobra se je za čelo novo poglavje v 
političnem in gospodarskem povezovanju. V prist opnih partnerstvih so navedene 
glavne naloge, ki jih mora opraviti posam ezna država, da bi pogajanja napredovala. 
(3) Prihodnost zahodnega Balkana je v EU. Dr žave zahodnega Balkana prehajajo od 
stabilizacije in obnove k traj nostnemu razvoju, pridružitv i in povezovanju v evropske 
strukture ter uresni čujejo cilje, ki jih je postavil Evropski svet v Solunu leta 2003. 
Komisija želi zagotoviti podpis stabilizacijs ko-pridružitvenega sporazuma z vsemi 
državami in tako vzpostaviti zdravo pogodbeno razmerje. Zadovoljivo izvajanje 
obveznosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (vklju čno z uporabo dolo čb v 
zvezi s trgovino v obliki za časnega sporazuma) bo odlo čilen element, ko bo EU 
obravnavala prošnjo države za članstvo. 
(4) Komisija je letos predlagala, da EU za čne pogajanja o stabiliz acijsko-pridružitvenem 
sporazumu s Srbijo in Črno goro ter Bosno in Hercegovino. Glede na napredek držav 
pri uresni čevanju politi čnih, gospodarskih in instituci onalnih reform bi bilo ta 
                                                 
12 CARDS = Pomo č Skupnosti za obnovo, ra zvoj in stabilizacijo. 
 
SL 12   SL pogajanja o sporazumu verjetno mogo če končati v letu dni po njihovem za četku. 
Albanija je dosegla zadosten splošen napredek pri uresni čevanju reform, ki so klju čne 
za njeno izvajanje prihodnjega stabilizacijs ko-pridružitvenega sporazuma; tako se 
bliža koncu pogajanj.  
(5) EU skrbi za to, da ima Kosovo koristi od gl avnih instrumentov, ki so na voljo regiji. 
Začetek pogovorov o statusu je izziv za vso regijo in za mednarodno skupnost. 
Odločenost vseh držav pri zavezanosti ve četničnemu, stabilnemu in demokrati čnemu 
Kosovu bo odlo čilno pripomogla k sklenitvi trajnostne rešitve, s katero se bo okrepila 
varnost in stabilnost regi je, ter k nadaljnjemu napredovanju na poti do EU. 
(6) Komisija v svojem mnenju priporo ča Evropskemu svetu, da Nekdanji jugoslovanski 
republiki Makedoniji podeli status države ka ndidatke. Pristopna pogajanja bi se 
morala za četi, ko bo država zadostno izpolnila merila za članstvo. Komisija bo Svetu 
najpozneje do konca leta 2006 predložila poro čilo o napredku, ki ga je dosegla 
Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.  
Priloga: Sklepne ugotovitve poro čil o napredku za Albanijo, 
Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Srbijo in Črno goro ter Kosovo, 
Turčijo 
Albanija 
Kar zadeva politični položaj,  je Albanija dosegla napredek pri krepitvi svojih demokrati čnih 
in pravosodnih institucij ter javne uprave, vendar je za njihovo boljše delovanje potrebno 
odločnejše izvajanje strategij in zakonov. Prizadev ala si je odpraviti kor upcijo in uveljaviti 
človekove pravice. Še ve č vztrajnosti bo potrebno, če želi dose či pomembnejše rezultate. 
Albanija ima še vedno pozitivno politi čno in trgovsko vlogo v regiji. 
Parlament ostaja središ če političnega pogovora in je izdal pr ecejšnje število pomembnih 
zakonov. Pretirano politi čno nasprotovanje je prepre čilo politično soglasje glede reform in 
upočasnilo napredek. Nov pravilnik parlamenta  in zlasti okrepljeni odbor za evropske 
povezave bi lahko pomagala dose či konstruktivno soglasje. Parl amentarne volitve julija 2005 
so bile v glavnem pravilno izpeljane in so se kon čale z nemoteno zamenjavo oblasti, opazne 
pomanjkljivosti pa so pokazale potrebo po nadaljnji volilni reformi.  
Vlada je oblikovala pomembne nove strategije in orodja koordinacije, pomembna za albansko 
napredovanje na poti do EU. Pri mnogih bo treba vložiti ve č truda, da bi dali konkretno boljše 
rezultate. Ministrstvo za evropske povezave se je okrepilo, vendar potrebuje dodatne vire, da 
bo lahko bolje vodilo in usklajevalo vpraš anja v zvezi z EU. Z združitvijo ve č ministrstev bi 
se lahko izboljšala koordinacija na povezanih podro čjih politike, vendar je treba zagotoviti 
ustrezen nadzor in uravnoteženost. 
Albanija je izboljšala nadzor , zaposlovanje in usposabljanje  uslužbencev javne uprave in 
sprejela ukrepe za boljši pravni sistem. Zdaj mora zagotoviti ustrezno lo čitev politi čnih in 
upravnih ravni ter izboljšati postopke ocenjevanj a in zaposlitvene pogoje za javne uslužbence.  
Izboljšala je delovanje pravosodnega sistema.  Uvedla je boljše usposabljanje sodnikov in 
tožilcev, z nadaljnjimi ukrepi pa bi zdaj mo rala zagotoviti njihovo neodvisnost ter boljše 
 
SL 13   SL zaposlitvene pogoje za drugo pravosodno os ebje. Sprejela je ukrepe za ve čjo preglednost 
pravosodnega sistema in boljšo koordinacijo, ve ndar to ni dovolj. Res je bilo izdanih ve č 
sodnih odlo čb, vendar je njihovo število še vedno razm eroma nizko. Zdaj bi bilo treba 
uporabiti nova pravna orodja in regionalne spor azume za uspešnejši boj proti organiziranemu 
kriminalu in terorizmu.  
Nekaj prizadevanj je bilo tudi na podro čju boja proti korupciji: na daljevalo se je delo v 
mednarodnih forumih, sprejeta je bila nova zakonodaja o navzkrižju interesov, ve čje število 
javnih uradnikov je bilo obtoženih korupcije, boj  proti korupciji v policijskih vrstah je bil 
odločnejši. Konkretni rezultati so kljub vsemu maloštevilni: bolj si je treba prizadevati za 
uveljavitev trenutne zakonodaje in spre jetje novih ukrepov v skladu z albanskim 
protikorupcijskim akcijskim na črtom, priporo čili GRECO in mednarodnimi 
protikorupcijskimi konvencijami. 
Na podro čju človekovih pravic si je Albanija prizadevala izboljšati razmere v zaporih s 
sprejetjem novega kodeksa ravnanja in zakona  o notranjem nadzoru za zapore, vendar so 
zaradi neustrezne infrastrukture razmere v njih še naprej slabe. Izboljšati bi bilo treba poznavanje in uveljavljanje doma če zakonodaje in mednarodnih konvencij o ravnanju z 
zaporniki. Svoboda medijev se ni bistveno iz boljšala. Z novo zakonodajo so se okrepile 
premoženjske pravice, vendar je  treba pospešiti njeno izvajanje.  Albanija je zgled verske 
strpnosti, še naprej pa si mora prizadevati za uveljavitev  mednarodnih standardov na podro čju 
človekovih pravic in pravic manjšin.  
Albanija ima v regiji še na prej pozitivno vlogo in si de javno prizadeva poglobiti politi čne in 
trgovinske vezi s sosedami v okviru sporazu mov o prosti trgovini  in regionalnih ve čstranskih 
pobud ter s konstruktivno politiko glede Kosova.  
Albansko gospodarstvo  delno deluje po na čelih delujo čega tržnega gospodarstva. Ve č 
nepopustljivejših reformnih prizadevanj bo potrebnih za odpravo pomanjkljivosti na podro čju 
konkuren čnosti. 
Gospodarska rast je bila mo čna in inflacija je ostala pod nadzorom. Primanjkljaj teko čih 
računov je manjši. Nadaljevala se je  fiskalna konsolidacija, prora čunski primanjkljaj se je 
zmanjšal. Dosežen je bil napredek pri reformi javne uprave in izboljšala se je upravna usposobljenost dav čne uprave. Nekoliko so se izboljšale razmere na podro čju nadzora javnih 
financ in notranje revizije. Izpeljana je priv atizacija malih in srednje velikih podjetij. Leta 
2004 je bila prodana hranilnica, v za četku leta 2005 se je za čela privatizacija Albtelecoma. Z 
uvedbo nadzora tveganja se je iz boljšal bonitetni nadzor. Trg dela je razmeroma prilagodljiv. 
Okrepiti pa je treba upravljanje javnega sektor ja in pospešiti privatizac ijo velikih podjetij. V 
zadnjem času se je izboljšal o delovanje finan čnega sektorja in us merjanje prihrankov v 
produktivne naložbe, vendar ne dovolj. Težave ostajajo pri vzpostav itvi in uveljavljanju 
premoženjskih pravic, kar slabo vpliva na mo rebitne naložbe in gospodarsko dejavnost. Pri 
ustanavljanju podjetij so še vedno ovire zaradi nezadostne infrastrukture, slabe zakonodaje in 
neučinkovitega izvajanja dav čne zakonodaje. Prav tako ostaja nerešeno vprašanje nepoštene 
konkurence podjetij iz sive ekonomije. Izobr azbena raven ostaja razmeroma nizka, 
primanjkuje kvalificir ane delovne sile.  
Albanija je dosegla manjši napredek pri izpolnjevanju evropskih standardov . To se je 
zgodilo predvsem s sprejetjem nove zakonodaje in vzpostavitvijo novih institucij. Nekoliko se 
 
SL 14   SL je okrepila tudi upravna usposobljenost , za nadaljnji napredek pa bo potrebno ve č zavzetosti 
in sredstev. 
Kar zadeva notranji trg , je Albanija napredovala na podro čju prostega pretoka blaga . 
Izpeljava standardizacije in ce rtificiranja je zadovoljiva, ve č pozornosti pa je treba nameniti 
izvajanju direktiv glede novega, globalnega in starega pristopa. Zakonodaja na podro čju 
meroslovja se ni spremenila, oprema za testiran je ostaja pomanjkljiva. Za ustrezen tržni 
nadzor so potrebna dodatna prizadev anja na pravnem in upravnem podro čju. Izboljšati in 
izvajati bi bilo treba zakonodajo o varstvu potrošnikov. Kar zadeva prost pretok oseb in 
storitev ter pravico do  ustanavljanja , se Albanija še vedno sre čuje z vprašanjem izseljevanja. 
Zakonodaja o ustanavljanju je razmeroma ne omejevalna, potrebne pa bodo spremembe za 
odpravo razlikovanja med doma čimi in tujimi podjetji. Dokaj lib eralni so tudi predpisi za 
opravljanje storitev. Na podro čju prostega pretoka kapitala  ni bilo ve čjih sprememb. 
Albanija je precej napredovala na podro čju carinskih predpisov in pobiranje prihodkov se je 
povečalo, napredek na sorodnih podro čjih pa je bil manjši; potreb ni so tudi novi ukrepi za boj 
proti korupciji v carinski službi. Davčna zakonodaja se je izboljšala predvsem v korist malih 
in srednje velikih podjetij. Pozitiven je bil prenos prispevkov za socialno in zdravstveno 
zavarovanje na dav čno upravo. Dav čno zakonodajo je treba izvaja ti pošteno in pregledno ter 
izboljšati pobiranje prihodkov.  
Na podro čju konkurence  si je treba še naprej pri zadevati za boljše razumevanje na čel 
konkurence pri tržnih subjektih. Na podro čju državnih pomo či je bil dosežen velik napredek z 
ustanovitvijo oddelka za državno pomo č in s sprejetjem nove zakonodaje. Treba bi bilo 
spoštovati obstoje ča predpise glede javnih naro čil, več dela pa bo potrebnega, da se z njimi 
povezana zakonodaja uskladi s standardi EU. Sp rejeta je bila nova zakonodaja na podro čju 
pravic intelektualne lastnine , pospešiti pa bi bilo treba njeno uveljavitev. Manjši napredek je 
bil dosežen pri statističnem sistemu, zlasti pri klasifikaci ji in vzpostavitivi poslovnega 
registra, ki bi ga bilo treba zdaj razširiti. Izboljšati bi b ilo treba makroekonomsko statistiko.  
Na podro čju sektorske politike , industrije ter malih in srednje velikih podjetij  je bil napredek 
manjši, so pa na ta sektor pozitivno vplivali zgoraj navedeni ukrepi na podro čju 
obdavčevanja. Albanija bi morala v celoti uresni čiti svoj akcijski na črt za zmanjšanje 
upravnih ovir in obravnavo sive ekonomije.  
Na podro čju kmetijstva  in ribištva  je bil napredek neznaten. Kmetijska dejavnost ima še 
naprej vlogo ekonomskega in social nega blažilca, saj zmanjšuje revš čino in brezposelnost, 
čeprav se njen delež v BDP še naprej ni ža. Veliko je treba narediti za boljšo kakovost 
kmetijskih in ribiških proizvodov, zlasti v zvezi z varnostjo živil. 
Na podro čju okolja  je bil napredek omejen. Sprejetih  je bilo nekaj izboljšanih zakonov, 
uveljavljanje zakonov pa je še vedno težavno. Za izvajanje okoljs ke zakonodaje bi  bilo treba 
okrepiti upravno usposobljenost.  
Določen napredek je opaziti na podro čju prometa,  zlasti pri zakonodaji in  sodelovanju na 
mednarodnih forumih, medtem ko ostaja prom etna infrastruktura ne ustrezna in slabo 
vzdrževana. Albanija bi mora la izvesti svoj osrednji na črt za promet ter izboljšati prometno 
varnost raznih prevoznih sredstev. Naložbe v pr ometni sektor bi morale biti pregledne in v 
skladu s predpisi o javnih naro čilih.  
 
SL 15   SL Albanija je veliko naredila v energetskem  sektorju, zlasti z uvedbo energetskega akcijskega 
načrta, prilagoditvijo zakonodaje  in podpisom Pogodbe o ener getski skupnosti jugovzhodne 
Evrope. Samo z nadaljnjim doslednim izvajanjem energetskega akcijskega na črta bo lahko 
zmanjšala še vedno pogoste izpade elektri čne energije in nezakonite energetske povezave. 
Nekaj napredka je bilo doseženega na podro čju informacijske družbe in medijev, zlasti z 
liberalizacijo telekomunikacij in boljšo distri bucijo elektronskih kom unikacij. Na uspešen 
konec privatizacije Albtelecoma je treba še po čakati, pripraviti bi bilo treba zakonodajo na 
področju telekomunikacij, ki bi privabila nove naložbe. Prilagoditi je treba zakonodajo na 
področju elektronskih komunikacij, informacijske tehnologije in avdioviz ualij ter zagotoviti 
nediskriminatorno izvajanje. 
Albanija je pripravila dokument o politiki notranjega nadzora javn ih financ, ki pa ga je treba 
še izpopolniti. Kar zadeva zunanjo revizijo, bi  bilo treba izboljša ti delovanje Vrhovnega 
računskega sodiš ča Albanije v skladu s smernicami INTOSAI ter zagotoviti njegovo finan čno 
neodvisnost. 
Na podro čju pravosodja, svobode in varnosti  je Albanija zagotovila ve čjo zanesljivost 
potovalnih dokumentov, mora pa in formatizirati sistem izdaje vizumov  ter zakonodajo na tem 
področju približati standardom EU. Albanija je precej izboljšala mejni nadzor , zlasti z boljšo 
infrastrukturo upravljanja in informacijske tehnologije ter sodelovanjem s sosednjimi državami, pere č problem pa je še vedno nedovoljena trgovin a, ki bi jo bilo treba obravnavati v 
okviru strategije povezanega upravljanja meja , ki bi zagotovila boljše medsebojno 
sodelovanje služb in doda tna sredstva. Na podro čju priseljevanja in azila  je bila sprejeta 
nacionalna strategija in Alba nija je z EU podpisala sporazu m o ponovnem sprejemu. Zdaj je 
treba zagotoviti finan čna sredstva in izvajanje. 
Albanija je bila uspešna v boju proti pranju denarja , predvsem z novo izvedbeno zakonodajo 
in ukrepi za boljše medsebojno sodelovanje organov in regij. Nadaljnje delo je treba usmeriti 
predvsem v rezultate, enoti za finan čni nadzor, tožilstvu ter policijskemu oddelku za 
gospodarski kriminal pa zagotoviti ve č virov, da bodo lahko res u činkoviti pri svojem delu. 
Albanija je imela nekaj uspeha v boju proti prometu s prepovedanimi drogami  in je odobrila 
nacionalno strategijo boja proti prepoveda nim drogam, uvedbo posebnih preiskovalnih 
načinov ter zakonodajo o zaplembi premoženja. Venda r Albanija še naprej ostaja glavna 
prehodna država za promet s prepovedanimi droga mi, zato bi morala strategijo boja proti 
drogam postaviti na prvo mesto in zagotoviti ve č finančnih sredstev. Okrepiti bi morala 
organe pregona, izboljš ati koordinacijo doma in s tujimi partnerji ter javnim uslužbencem 
preprečiti oviranje preiskav v zvezi z mamili. 
Albanija je tudi pove čala učinkovitost svoje državne policije,  okrepila oddelke za boj proti 
organiziranemu kriminalu in korupciji te r tožilstvo in zarad i korupcije odpustila ve čje število 
policistov, zlasti na višjih pol ožajih. Kljub temu je treba še izboljšati opremo in upravljanje 
policije, zlasti v zvezi s človeškimi viri, preglednostjo, avtonomnostjo in policijskimi 
evidencami, ter pospešiti prizadevanja za sklenitev sporazuma z Europolom. 
Albanija je sprejela ciljno usmerjen skupek za konov in tako dosegla nekaj uspeha v boju proti 
organiziranemu kriminalu in terorizmu . Še naprej izvaja posebne  akcijske ukrepe proti 
organiziranemu kriminalu, dala je ve čji pomen glavnim organom mi nistrstva ter izboljšala 
zakone v zvezi s premoženjskimi koristmi iz kaznivih dejanj. Izbo ljšala se je analiza 
policijskih informacij, zmanjšala se je pomorska trgovina z ljudmi. Vendar bi bilo treba 
 
SL 16   SL pospešiti izvajanje akcijs kih ukrepov, nujni so tudi  konkretni ukrepi za zaš čito prič. Albanija 
bi morala izboljšati sodelovanje med usta novami, dosledneje ra zvijati regionalno in 
mednarodno sodelovanje ter odlo čneje uporabiti nova pravna orodja za prijetje in pregon 
storilcev kaznivih dejanj. Boj proti terorizmu  se je okrepil z ustanovitvijo direktorata za 
posebne policijske enote. Albanija je  podprla mednarodne pobude na tem podro čju, izgnala je 
osumljene pristaše terorizma, izboljšuje varnost letališ č. Pospešiti bi morala izvajanje 
mednarodnih konvencij in še izboljš ati varnost tiranskega letališ ča. 
Bosna in Hercegovina 
Kar zadeva politični položaj , je Bosna in Hercegovina napre dovala pri utrjevan ju stabilnosti 
institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice te r spoštovanje in 
zaščito manjšin. Izpolnjena je ve čina obveznosti, ki izhajajo iz pristopa k Svetu Evrope. Kljub 
temu je potrebno nadaljnje pri zadevanje za zagotovitev dokon čne samozadostne države, ki je 
sposobna prevzeti vso odgovornost upravljanja. 
Kar zadeva demokrati čna načela, je Bosna in Hercegovina prevzela vso organizacijsko in 
finančno odgovornost pri izvedbi ob činskih volitev leta 2004. Dodaten napredek pomeni 
izvajanje Zakona o svetu ministrov in Zakona o ministrstvih. Zdaj je treba nadaljevati 
prizadevanja za ve čjo učinkovitost izvršnih in zakonodajnih teles, za ustrezno opremljenost 
državnih institucij pri izvajanju nalog ter za okrepitev sodelovanja med državo in entitetama.  
Nekateri pozitivni ukrepi so bili sprejeti na podro čju javne uprave. Ustanovljena je bila 
Koordinacijska služba za reformo javne uprave; pove čalo se je število osebja na Direktoratu 
za evropske povezave; izvedena je bila revizija  glavnih sektorjev javne uprave. Zdaj si je 
treba bolj prizadevati za  vzpostavitev sodobne in u činkovite javne službe . Celovit akcijski 
načrt reforme javne uprave še ni sprejet. Nere šeno ostaja vprašanje potrebnega osebja in 
ustreznih prostorov za razne uprave. Izjemno pomembno je tudi nadaljnje usposabljanje 
javnih uslužbencev.  
Pozitiven premik je bil storjen na podro čju sodstva. Sprejeta je bila zakonodaja o ustanovitvi 
enotnega Visokega sodnega in tožilskega sveta.  S to zakonodajo se je okrepila neodvisnost 
sodstva po vsej državi. Bosna in Herce govina postopno prevzema odgovornost za upravljanje 
sodstva, ki jo je doslej imela mednarodna skupnost. 
Več prizadevanj bo potrebnih za boj proti korupci ji. Številne posamezne primere korupcije je 
obravnavalo sodiš če, veliko pa se jih še vedno izogne pravic i. Treba je pripraviti in izvajati 
ustrezne akcijske na črte za boj proti korupciji. Pozitiven korak je tudi sprejetje zakona o 
navzkrižju interesov. Zdaj je treba za gotoviti doslednost pri njegovem izvajanju. 
Napredek je opazen tudi na podro čju obrambne reforme, in sice r sprejetje zakonodaje, ki je 
potrebna za ustanovitev enotne  majhne in profesionalne vojske v skladu z zahtevami 
Partnerstva za mir v okviru Nata. Na podro čju reforme policije je tr eba pozdraviti podporo, ki 
so jo dali parlamenti na ravni entitet in držav e sporazumu o preobliko vnaju policijskih sil v 
skladu z zahtevami EU. Zdaj ga je treba ustrezno izvajati.  
Sprejeta je bila manjkajo ča zakonodaja za spodbujanje vra čanja beguncev, delovati je za čel 
Sklad za vra čanje beguncev. Precejšen napredek je opazen pri vra čanju beguncev in 
razseljenih oseb na podro čja, kjer so živeli pred vojno. Dokon čanje tega procesa bi moralo 
zdaj biti prednostna naloga, prav tako delo v zvezi s soci alno in gospodarsko vklju čitvijo 
povratnikov. Ve čji premik se je zgodil pri organih za človekove pravice, ki so prešli iz 
 
SL 17   SL mednarodne v nacionalno pristojnost. Vendar se morajo nadaljevati prizadevanja za izpolnitev 
mednarodnih standardov na podro čju človekovih in manjšinskih prav ic. Ustrezno pozornost je 
treba pri tem nameniti prepre čevanju delitev šol po etni čnih ločnicah. Prav tako je treba ve č 
storiti za vklju čitev romske manjšine. 
Sodelovanje z MKSJ se je izboljšalo. Vendar si  je treba še naprej prizadevati za polno 
sodelovanje, ki bo pomagalo pos taviti vse obtožence pred sodiš če. Nadaljevalo se je 
konstruktivno sodelovanje s sosednjimi državami. Kljub temu bi bilo treba zagotoviti ustrezno 
izvajanje regionalnih sporazumov o prosti trgovini. Bosna in He rcegovina bi morala tudi ve č 
storiti za izpolnitev preostalih zahtev, ki izha jajo iz pristopa k Svet u Evrope, zlasti v zvezi z 
volitvami in izobraževanjem. 
Gospodarstvo  Bosne in Hercegovine le de lno ustreza delovanju po na čelih delujo čega 
tržnega gospodarstva. Ve č odločnih reformnih prizadevanj bo potrebnih za odpravo hujših 
pomanjkljivosti na podro čju konkuren čnosti. 
Gospodarska rast se je leta 2004 znova povzpela, industrijska proizvodnja se je pove čala. 
Inflacija je ostala nizka, pomembno se je pove čalo število tujih neposrednih naložb. 
Usklajevanje med entitetama se je nadaljevalo, zlasti na podro čju posrednega obdav čevanja, 
kjer so se pristojnosti z ravni entitet prenesle na urad za posredno obdav čevanje. To je 
omogočilo novo sodelovanje; izboljšala se je tudi koordinacija dav čne in gospodarske 
politike, na primer z ustanovitvijo nacionalnega dav čnega sveta. Sprejeti so bili nekateri 
ukrepi za boljše poslovno okolje. Z nadaljnjo izbo ljšavo regulativnega okvi ra se je okrepilo 
bančno posredništvo. 
Toda raven brezposelnosti in zunan jih neravnovesij os taja visoka, pove čali so se izzivi 
fiskalne politike. Za vzdrževanje makroekonomske stabilnosti in zaš čito vzdržnosti valutnega 
odbora je nujno previdno prepletanje makroekonom skih politik. Podjet niški sektor, ki 
večinoma prinaša izgubo, je treba nujno prestrukturirati in pospeši ti privatizacijo, da bi se 
tako okrepila produktivna osnova gospodarstva. Prav tako so nujni ukrepi, ki bodo zmanjšali 
vmešavanje vlade v gospodarstvo in izboljšali poslovno okolje. Pove čati je treba 
prilagodljivost trga dela in okrepiti sodstvo, zlasti na podro čju stečajev in premoženjskih 
pravic.Za uspešnejše upravljanje prora čunskih izzivov je treba izboljšati koordinacijo in 
analitične zmogljivosti, obseg javne porabe pa realno zmanjšati. Te zahtevne naloge 
potrebujejo hitro ukrepanje ter odlo čno politično zavezanost in sodelovanje med raznimi 
ravnmi vlade.  
V času od zadnjega poro čila je Bosna in Hercegovina napredovala pri približevanju 
evropskim standardom . To se je zgodilo predvsem s sprejetjem nove zakonodaje in 
vzpostavitvijo številnih novih inst itucij. Nekoliko se je okrepila  tudi upravna usposobljenost. 
Zdaj si je treba vztrajno prizadevati za pove čanje izvedbene usposobl jenosti, zlasti zaradi 
prihodnjega stabilizacijsko-pr idružitvenega sporazuma. 
Kar zadeva notranji trg , je Bosna in Hercegovina nekoliko napredovala na podro čju prostega 
pretoka blaga , zlasti s sprejetjem nove zakonodaje o standardih, ce rtificiranju, ocenjevanju 
skladnosti, splošni varnosti živil in tržnem  nadzoru. Toda novi zakoni se še niso za čeli 
ustrezno izvajati. Človeški in tehni čni viri so omejeni in izvozna zmogljivost Bosne in 
Hercegovine je okrnjena, ker se  ne uporablja ocenjevanje skla dnosti v lokalni proizvodnji. V 
zvezi s pretokom oseb, storitev in pravico do ustanavljanja  je bil dosežen manjši napredek pri 
storitvah in ustanavljanju, pre dvsem zaradi sprejetja zakonodaje v sektorju zavarovalništva in 
 
SL 18   SL vzpostavitve enotnega posl ovnega registra. Na podro čju prostega pretoka kapitala  ni bilo 
večjih sprememb.  
Bosna in Hercegovina je napredovala na podro čju carine in obdav čenja s sprejetjem nove 
carinske zakonodaje, vzpostavitvijo e notne carinske uprave in reor ganizacijo carinskih služb. 
Sprejet je bil zakon o DDV, stekle so priprave  na izvajanje. Toda pomemben izziv ostajata 
izvajanje zakona in dejansko pobiranje DDV. Vztrajno si je treb a prizadevati za pove čanje 
pobiranja prihodkov, prepre čevanje dav čne utaje, korupcije in čezmejnega kriminala ter 
zagotoviti upravljanje prostih con, carinske vrednosti in vprašanj o poreklu v skladu s 
standardi EU. Kar zadeva carinsko vrednos t, vzbuja skrb uporaba cenikov. Na podro čju 
konkurence  sta bila pozitiven ukrep ustanovitev sv eta za konkurenco in sprejetje novega 
zakona o konkurenci. Vendar pa se ni skoraj ni č spremenilo pri državnih pomo čeh. 
Približevanje zakonodaje na podro čju javnih naro čil se je nadaljevalo. Zdaj si je treba 
prizadevati za ustanovitev agencije za javna naro čila in revizijskega organa za javna naro čila 
ter za njuno delovanje. Na podro čju pravic intelektualne, industrijske  in poslovne lastnine  
nova zakonodaja predvideva ustanovitev lo čenega organa za intelekt ualno lastnino. Bosna in 
Hercegovina je podpisala sporazum o sodelo vanju z Evropsko patentno organizacijo in 
izvedla nekatere ukrepe za boj pr oti piratstvu. Treba pa je okre piti izvajanje in uveljavljanje 
zakonodaje o pravicah intelektualne, industrijske in poslovne lastnine. 
Kar zadeva sektorske politike , si je Bosna in Hercegovina še  naprej prizadevala odstraniti 
ovire za podjetja in izvajati Evropsko listino o malih in srednje velikih podjetjih. Ni pa znala 
oblikovati ustrezne strategije za sektorja  industrije in MSP . Na podro čju kmetijstva  je bilo 
nekaj izboljšav zaradi sprejetja veterinarske in fitosanitarne zakonodaje ter zakonodaje v zvezi 
z varnostjo živil, splošno strateško na črtovanje pa je bilo slabo in  nekateri organi, predvideni 
z novo zakonodajo, niso bili ustanovljeni. Izboljša ti bi bilo treba tudi koordinacijo med 
državo in entitetama ter med entitetama. Na podro čju okolja  je Bosna in Hercegovina sprejela 
nekatere ukrepe v zvezi z onesnaževanjem zraka in vode ter z odpadki. Izvedbena 
usposobljenost pa vseeno ostaja nizka, predvsem zaradi nezadostnih človeških in tehni čnih 
virov. Prednostna naloga bi morala biti us tanovitev dobro opremljene  državne agencije za 
okolje.  
Na podro čju prometa  se nadaljujejo prizadevanja za izboljšanje prometne infrastrukture. 
Sprejeta je bila zakonodaja o železnicah. Pozitiven napredek je bil tudi na podro čju letalstva, 
tudi glede regionalnega sodelovanj a. Vendar si je treba vztrajno  prizadevati za boljše strateško 
načrtovanje, boljšo infrastruktur o in postopno približevanje za konodaje, predvsem v zvezi s 
tehničnimi in varnostnimi standardi, socialnimi standardi in liberalizacijo trga. Kar zadeva 
energetiko , je bilo nekaj uspeha na podro čju električne energije, predvsem zaradi vzpostavitve 
regulativnega organa na ravni države, neodvisnega operaterja sist ema in nacionalne družbe za 
distribucijo. Obe entiteti sta sprejeli akcijske na črte za prestrukturiranje  sektorja, nadaljevalo 
se je sodelovanje pri vzpostavljanju regionalneg a trga za energijo. Bosna in Hercegovina bi 
morala zdaj zagotoviti izvajanje raznih akcijskih na črtov, utrditi regulativne  organe na ravni 
države in entitet, pospešiti reformo sektorja plin a ter pripraviti celovito energetsko politiko. 
Bosna in Hercegovina je podpisala Pogodbo o energetski skupnosti jugovzhodne Evrope.  
Nekaj napredka je bilo na podro čju informacijske družbe in medijev . Sprejeti so bili nekateri 
ukrepi za okrepitev regulativne agencije za komunikacije, ni pa bil sprejet zakon o 
vzpostavitvi agencije za informacijsko družbo, prav  tako ni bilo napred ka pri liberalizaciji 
storitev fiksnih telekomunikacij. Pozitiven  premik sta bila sprejetje zakona o javnem 
radiotelevizijskem sistemu in napredovanj e pri sprejemanju državnega zakona o javni 
 
SL 19   SL radiotelevizijski službi. Ko bo zak on o javni radiotelevizijski sl užbi uradno sprejet, je treba 
izdati tudi zakone na ravni entitet. 
Napredek na podro čju pravosodja, svobode in varnosti  je bil predvsem pri vprašanjih 
vizumov, mejnega nadzora, azila in priseljevanja.  Sprejeta je bila strategija o povezanem 
upravljanju mej, prizadevalo se je za zman jšanje nezakonitega priseljevanja in za ve čjo 
učinkovitost pri izdaji vizumov.  Pristojnosti v zvezi z azilom, ki so jih doslej imeli 
mednarodni organi, postopoma prehajajo na državne organe. Vendar pa je ustrezno 
opravljanje nalog Ministrstva za  varnost vprašljivo zaradi pomanj kanja osebja. Treba bi bilo 
še bolj omejiti izdajo vizumov na mejah. Kar zadeva pranje denarja , je bil pozitiven napredek 
sprejetje nove zakonodaje in vzpostavitev potrebnih strukt ur. Zdaj bi bilo treba zagotoviti 
pravilno izvajanje te zakonodaje. Na podro čju boja proti drogam  se ni veliko naredilo. Bosna 
in Hercegovina bi morala oblikovati politiko boja proti drogam na ravni države, sprejeti 
ustrezno zakonodajo o boju proti mamilom in pr edhodnim sestavinam ter vzpostaviti urad za 
nadzor narkotikov, če želi dose či večjo učinkovitost v boju proti prometu s prepovedanimi 
drogami. 
Nekaj napredka je bilo na podro čju policije . Poleg sporazuma o splošni reformi policijske 
službe je treba omeniti ustanovitev organov na  ravni države, ki zdaj delujejo. Obveš čevalne 
službe so se združile. Zagotovljena sta usposablja nje in oprema. Na podro čju boja proti 
organiziranemu kriminalu in terorizmu  je bila sprejeta strategija boja proti trgovini z ljudmi. 
Nov napredek so strategija, zakonodaja in vzpostavitev st ruktur, sodelovanje z mednarodno 
skupnostjo na podro čju boja proti terorizmu je b ilo dobro. Vendar so potrebna mo čnejša 
prizadevanja, zlasti ker je organizirani krim inal glavna nevarnost za stabilnost Bosne in 
Hercegovine in celoten socialno-ekonomski razvoj. Zakonodaja o varstvu podatkov še ni 
sprejeta, kar bi se moralo nemudoma zgoditi. Najve čjo pozornost je treba nameniti 
pravilnemu izvajanju zakonov in pregonu storilcev kaznivih dejanj. 
Hrvaška 
Hrvaška nima ve čjih težav pri izpolnjevanju političnih pogojev  za članstvo. Težave, ki so se 
pojavile po objavi Mnenja13 v zvezi z zahtevo po polnem sodelovanju z Mednarodnim 
kazenskim sodiš čem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ), so zdaj odpravljene. Hrvaška na 
splošno dobro napreduje, vendar so potre bni dodatni napori na številnih pomembnih 
področjih.  
Napredek je opazen na podro čju sodstva, vklju čno s sprejetjem strategije za reformo sodstva 
in raznih postopkovnih in organizacijski h izboljšav, vendar je treba temu podro čju zaradi 
njegovega obsega in izzivov nameniti stalno pozor nost, zlasti glede velikih sodnih zaostankov 
in pravilnega izvrševanja sodnih odlo čb. Delo tožilstva pri pregonu vojnih zlo čincev se je 
izboljšalo, še vedno pa so mo čni etnični predsodki do srbskih obtožencev. 
Kljub napredku pri vzpostavljanju potrebnega zakonodajnega in institucionalnega okvira je 
treba še pospešiti napore pri spopadanju s kor upcijo, ki ostaja resna hrvaška težava. 
Na podro čju človekovih pravic in manjšin je vzposta vljen ustrezen pra vni okvir. Položaj 
manjšin se je po objavi Mnenja na splošno izboljševal. Vendar so zlasti pri izvajanju 
ustavnega zakona o nacionalnih ma njšinah še vedno zamude. Srbi in  Romi so še naprej žrtve 
                                                 
13 COM(2004) 257 z dne 20.4.2004. 
 
SL 20   SL diskriminacije, zato je nujna prednostna naloga izboljšanje njihovih zaposlitvenih možnosti 
ter spodbujanje ve čjega razumevanja med ve činskim prebivalstvom. Izvajanje nove strategije 
glede Romov se je za čelo, spopasti pa se bo treba z nekaterimi ve čjimi izzivi. Zlasti je treba 
zagotoviti ustrezno preiskavo vseh incidentov na etni čni osnovi ter kazenski pregon njihovih 
storilcev.  
V zvezi z regionalnimi vprašanji je Hrvaška sicer bila uspešna pri vra čanju beguncev, ki jim 
je zagotovila ponovno last in  obnovo njihovih bivališ č, pogosto pa se ni držala predvidenih 
rokov. Zlasti nezadostni so bili napori pri iz vajanju programov vzdrževanja stanovanj za 
nekdanje najemnike. Pospešiti je treba prizadev anja za vzpostavitev gospodarskih in socialnih 
pogojev, ki so potrebni za trajnostno vrni tev beguncev. Regionaln o sodelovanje dobro 
napreduje, in sicer na podro čju dvostranskih odnosov s sosednjimi državami in na podro čju 
regionalnih pobud. Hrvaška je podpisala  Pogodbo o energetski skupnosti jugovzhodne 
Evrope. Vendar si je treba resno prizadevati za re šitev vseh preoostalih dvostranskih vprašanj, 
zlasti v zvezi z mejami in lastni no. Po objavi Mnenja so se poja vile težave v zvezi z zahtevo 
po polnem sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiš čem za nekdanjo Jugoslavijo 
(MKSJ), zaradi česar je bil preložen za četek pristopnih pogajanj, predviden za marec 2005. 
Položaj se je medtem izboljšal, tako da je  glavna tožilka MKSJ oktobra 2005 izjavila, da 
Hrvaška v celoti sodeluje. Na podlagi tega je  potem Svet 3. oktobra 2005 sklenil, da je 
izpolnjen še zadnji pogoj za za četek pristopnih pogajanj. Istega  dne so se pogajanja tudi 
uradno za čela. Svet je v svojih sklepnih ugotovitvah  potrdil, da bo traj nostno in celovito 
sodelovanje z MKSJ ostalo ena od zahtev ves čas pristopnega procesa. Če se bo sodelovanje z 
MKSJ kadar koli zmanjšalo, bo to lahko pomenilo za časno ustavitev pogajanj.  
Kar zadeva gospodarska merila , lahko Hrvaška zdaj velja za delujo če tržno gospodarstvo. 
Srednjero čno bi morala biti sposobna vzdržati pritisk konkurence in se spopasti s tržnimi 
silami v Uniji, če bo še naprej izvajala reformni pr ogram za odpravo preostalih slabosti. 
Politično soglasje o temeljnih vprašanjih tržnega gospodarstva po vsem sode č ostaja 
nespremenjeno. Makroekonomske politike, us merjene v stabilnost, so pripomogle k 
razmeroma nizki inflaciji in stabilnemu deviznemu te čaju. Zmanjšal se je precejšni 
proračunski primanjkljaj in primanjkljaj teko čih računov, sprejeti so bili ne kateri ukrepi za 
spodbujanje nadzora porabe v zdravstvenem in pokojninskem sistemu. Proces privatizacije se 
je leta 2005 nekoliko pospešil, poenostavili so se postopki registracije podjetij in vpisa v 
zemljiško knjigo. Ban čni sektor se še naprej krepi, na dzor se je dodatno izboljšal. Cestna 
infrastruktura se je izboljšal a zaradi velikih naložb v gradnj o avtocest. Z vstopom zasebnih 
ponudnikov storitev je napredovala liberalizacija telekomunikacijskega sektorja, kar je 
pozitivno vplivalo na razvoj infrastr ukture. Sprejeti so bili pomembni za četni ukrepi za 
prenovo nerentabilnega železniškega sistema.  Hrvaško gospodarstvo je že dobro povezano z 
gospodarstvom EU, regionalna trgovina se je okrepila. 
Vendar precejšnja zunanja in fiskalna nera vnovesja pomenijo more bitno nevarnost za 
makroekonomsko stabilnost. Zato je treba okrep iti fiskalno konsolidacijo ter jo podpreti z 
učinkovitimi strukturnimi ukrepi, zlasti na podro čju subvencij in socialnih transferjev. 
Živahnejšo dejavnost zasebnega sektorja in ne posredne tuje naložbe so ovirali zapleteni 
predpisi in pomanjkljivosti v javni upravi in sodiš čih ter počasni postopki vstopa na trg in 
umika z njega. Neu činkovito sodstvo je še naprej kri vo za slabo uveljavljanje premoženjskih 
pravic in pravic upnikov. Vmešavanje države v gospodarstvo je še vedno mo čno, malo je bilo 
narejenega na podro čju prestrukturiranja velikih državni h podjetij, zlasti v ladjedelniškem, 
jeklarskem in energetskem sektorju. Izziv za  gospodarsko politko je zlasti krepitev finan čne 
discipline državnih podjetij. Če želi Hrvaška pove čati svojo konkuren čnost in izboljšati 
 
SL 21   SL možnosti za trajnostne naložbe in  gospodarsko rast, se mora odlo čno spopasti z ugotovljenimi 
slabostmi in težavami.  
Glede sposobnosti za prevzemanje obveznosti članstva  je Hrvaška po objavi Mnenja 
nekoliko napredovala, zlasti s prilagoditv ijo zakonodaje pravnemu redu Skupnosti na 
področjih prostega pretoka  blaga, javnih naro čil ter informacijske družbe. Na podro čju 
izobraževanja in kulture te r zunanje, varnostne in obrambne politike Hrvaška dobro 
napreduje.  
Hrvaška mora nadaljevati s prilagajanjem vs e zakonodaje, pri tem pa krepiti upravne in 
pravosodne strukure, ki so potrebne za u činkovito uveljavitev pravnega reda Skupnosti. 
Uveljavljanje zakonov je pogosto slabo, rave n upravne usposobljenosti pa neenaka. 
Več prizadevanj za prilagoditev zakonodaje pravnemu redu Skupnosti ter za njeno u činkovito 
izvajanje in uveljavljanje bo potrebn ih zlasti na naslednjih podro čjih: prosti pretok kapitala, 
pravo družb, informacijska družba in mediji, ribištvo, promet, energetika, zdravje in varstvo 
potrošnikov, carinska unija in finan čni nadzor. 
Hrvaška si bo morala bolj in vztrajneje pri zadevati za prilagoditev za konodaje pravnemu redu 
Skupnosti ter za njeno u činkovito izvajanje in uveljavljanj e zlasti na nasl ednjih podro čjih: 
prosti pretok bl aga, javna naro čila, prosto gibanje delavcev, pr avica do ustanavljanja in prosti 
pretok storitev, finan čne storitve, politika konkurence, kmetij stvo in razvoj podeželja, varnost 
živil, obdav čenje, socialna politika in zaposlovanje,  regionalna politka, sodstvo in temeljne 
pravice, pravosodje, svoboda in varnost. 
Več naporov bo potrebnih na podro čju okolja, vklju čno z večjimi naložbami in krepitvijo 
upravne usposobljenosti za uvelj avljanje pravnega reda.  
Srbija in Črna gora 
Kar zadeva politični položaj  ter stanje demokracije in vladavine prava  v Srbiji in Črni gori, 
je ustavna in pravna varnost še naprej negotova. Legitim nost parlamenta državne skupnosti je 
sicer obnovljena, delo srbskega parlamenta pa se je s sprejetjem novega pravilnika izboljšalo, 
vendar delovanje demokrati čnih institucij še naprej ovirajo st rukturne slabosti. Pri reviziji 
ustav obeh republik ni bilo napredka. 
Ustavna vprašanja v Srbiji in Črni gori, zlasti v zvezi z odno si med ustanovnima republikama 
in delovanjem institucij državne skupnosti, je treba reševati konstruktivno in pri tem v celoti 
upoštevati Ustanovno listino Srbije in Črne gore. To velja tudi za morebitni referendum o 
samostojnosti katere od republi k. Glede na prihodnja priporo čila beneške komisije bo treba 
pri takem referendumu upoštevati mednarodno priznane demokrati čne standarde.  
Obe republiki sta dosegli napredek pri pravnem okviru za reformo javne uprave, izvajanje te 
reforme pa je še na za četni stopnji. Glede reforme javne uprave državne skupnosti ni bilo 
storjenega ni č. Raven upravne usposobljenosti je na splošno nizka. Za pogajanja o 
stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu so b ile vzpostavljene upravne strukture na ravni 
državne skupnosti in obeh republik.   
Zaradi premajhnega demokrati čnega nadzora in preglednosti finan čnega upravljanja je še 
vedno veliko ovir pri reformi obrambnega sistema.  
 
SL 22   SL Sodišče državne skupnosti je za čelo delo, čeprav je njegova usposobljenost slaba, 
dogovorjeno podro čje njegovega delovanja pa ve činoma nepreverjeno. Prenos pristojnosti z 
vojaškega na civilna sodiš ča se je iztekel brez težav, izjema je le precejšen zaostanek pri 
reševanju upravnih zadev. Sodstvo se še vedno ubada s hudimi slabostmi, zlasti v Srbiji, 
njegova neodvisnost pa je  ogrožena zaradi neupravi čenega vmešavanja politike.  
Korupcija ostaja resen problem. Nekaj napredka je bilo storjenega s pripravo strategije boja 
proti korupciji, ki jo je treba zdaj v Srbiji sprejeti in jo u činkovito izvesti. 
Kar zadeva človekove pravice  je Srbija in Črna gora napredovala pri uresni čevanju zavez, ki 
jih je sprejela s pristopom k Svetu Evrope, predvsem z imenovanjem vladnega predstavnika 
za Evropsko sodiš če za človekove pravice. Težave so na podro čju svobode izražanja in 
civilne družbe. Znani so primeri neprimernega ravnanja policije. Malo je bilo storjenega v 
zvezi s preiskavami zlo činov iz časa prejšnjega režima. Ce lovite zakonodaje na podro čju boja 
proti diskriminaciji še ni. Izboljšalo se je spoštovanje pravic manjšin , vendar se incidenti še 
pogosti.  
Srbija in Črna gora je dosegla precejšen napr edek pri sodelovanju z MKSJ v času pred 
Poročilom Komisije o pripravljenosti na za četek pogajanj o stabiliz acijsko-pridružitvenem 
sporazumu, zlasti z izro čitvijo večjega števila obtožencev haaškemu sodiš ču. Sodelovanje je 
še vedno dobro v zvezi z opus titvijo tožb proti pri čam in dostopom do dokumentov, čeprav 
del uprave in vojske še vedno ovira postopke. Srbija in Črna gora je dosegla manjši napredek 
tudi pri kazenskemu pregonu preostalih  ubežnikov. Prizadevanja na tem podro čju se morajo 
nadaljevati, dokler ne bo doseženo polno sodelovanje z MKSJ. 
Kar zadeva Resolucijo 1244 Varnostnega sveta Združenih narodov o Kosovu , je Beograd 
okrepil dialog s Prištino o tehni čnih zadevah skupnega interesa. Vendar ni dejavnega 
spodbujanja kosovskih Srbov, naj sodelujejo v za časnih institucijah samouprave. 
Konstruktivno sodelovanje Beograda pri vprašanju Kosova bo Srbiji in Črni gori pomagalo 
napredovati na poti do EU, medtem ko bi ovi ranje to napredovanje lahko ustavilo.  
Regionalno sodelovanje na ve čstranski in dvostranski ravni se kljub ob časnim težavam še 
naprej izboljšuje. 
V obeh republikah gospodarstvo  delno deluje po na čelih delujo čega tržnega gospodarstva. 
Več odločnih reformnih prizadevanj bo potrebnih za odpravo pomanjkljivosti na podro čju 
konkuren čnosti. 
Gospodarska dejavnost v Srbiji je bila v prvi polovici leta 2005 razmeroma mo čna. Fiskalna 
konsolidacija se nadaljuje in kaže predvsem mo čno doma če povpraševanje in boljše 
uveljavljanje dav čne zakonodaje. Trgovinski primanjkljaj se je v prvi polovici leta 2005 
zmanjšal, mednarodne rezerve so se izboljšale. Kon čana pogajanja z Londonskim klubom 
komercialnih upnikov leta 2004 so pripomogla k zmanjšanju stopnje zunanjega dolga. 
Pospešile so se strukturne reforme, zlasti je bilo uspešno prestrukturir anje in privatizacija 
bank.  
Vendar je bilo zavzemanje vlade za makroekono msko stabilizacijo in strukturne reforme 
različno. Povečala sta se inflacija in pritisk na gibanje pla č, zunanja neravnovesja so še vedno 
visoka. Neravnovesja so mo čna tudi na trgu dela. Poslovno okolje hromi birokracija, zaradi 
počasnega in neu činkovitega sodstva je mo čno oslabljen gospodarski razvoj. Delež zasebnega 
sektorja v BDP ostaja razmeroma skrome n, konkurence je malo. Kljub napredku pri 
 
SL 23   SL privatizaciji še ni konkuren čnega in dinami čnega zasebnega sektorja. Državni sektor še vedno 
porabi velik del sredstev, kar ovira  svobodno delovanje tržnih sil in u činkovito dodelitev 
sredstev. Izgube podjetij v družbe ni in javni lasti še naprej  bremenijo javne finance.  
V Črni gori se je okrepila gos podarska rast. Inflacija se še napr ej znižuje, liberalizacija cen je 
skoraj kon čana. Proces privatizacije se je nada ljeval. Brezposelnost je nekoliko upadla. 
Proračunski primanjkljaj se je leta 2004 zmanjšal. Z obnovljenim zaupanjem v ban čni sektor 
se je pove čal obseg ban čnih kreditnih poslov.  
Povečala pa so se tudi zunanja ne ravnovesja in zunanji dolg. Delež zasebnega  sektorja ostaja 
razmeroma nizek. Razvoj zasebnega sektorja ovirajo slabosti sodnega sistema. Zaradi visoke rasti plač se je zmanjšala izvozna konkuren čnost in stopnja zaposlenosti. 
Srbija in Črna gora se uspešno približuje evropskim standardom . Obe republiki sta uspešno 
delali na podro čju notranjega trga . Zaradi prihodnjih obveznosti iz stabilizacijsko-
pridružitvenega sporazuma  si morata še naprej vztrajno prizadevati za boljš o zakonodajo in 
upravno usposobljenost. Prav tako morata prepre čiti medsebojno oviranje.  
Obe republiki napredujeta na podro čju prostega pretoka blaga . Na podro čju standardizacije in 
certificiranja ni ve čjih spremeb. Na podro čju pretoka oseb in pravice do ustanavljanja  ni bilo 
opaznejših sprememb. Kar zadeva pravico do opravljanja storitev , je opazen napredek v 
Srbiji, ki je na podro čju finančnih storitev sprejela sveženj novih zakonov. Pri prostem 
pretoku kapitala  sta obe republiki storili malo. V Črni gori so sprejeli nov zakon o deviznem 
poslovanju in zakon o tran sakcijah v tuji valuti in kapi talskih transakcijah, ki nadalje 
liberalizirata pretok kapitala. Pri zagotavljanju prostega pret oka kapitala v državni skupnosti 
ni napredka, saj nobena od republiških centralnih bank ni dokon čala sporazuma o 
operativnem sistemu koresponden čnih računov.  
Nekaj napredka je bilo na podro čju carine . Srbija je spremenila carinsko zakonodajo in zakon 
o carinski tarifi ter tako nome nklaturo carinske tarife usklad ila s kombinirano nomenklaturo 
EU. Črna gora je spremenila carinsko zakonodajo in zakon o carinski službi. Upravna in 
operativna usposobljenost carins kih organov se izboljšuje v obe h republikah, vendar jo je 
treba še okrepiti. Na podro čju konkurence  sta obe republiki sprejeli protimonopolno 
zakonodajo ter vzpostavili osnovne st rukture za nadzor državnih pomo či. Več prizadevanj bo 
potrebnih za ustrezno delovanje republiških režimov za nadzor nad monopoli in državnimi 
pomočmi. V zvezi z javnimi naro čili se v Srbiji na zakonod ajnem ali upravnem podro čju ni 
nič spremenilo. Črna gora je bila  nekoliko uspešnejša, saj je v podro čje delovanja predpisov o 
javnih naro čilih vklju čila institucije državne skupnosti. Mo čno je treba okrepiti upravno 
usposobljenost za izvajanje in uveljavljanje zakonodaje o javnih naro čilih, zlasti v Črni gori. 
V obeh republikah bi bilo treba zagotoviti, da so  gospodarski subjekti iz ene republike deležni 
ugodnosti nacionalne obravnave v drugi ter da so institucije državne skupnosti zajete z 
zakonskimi predpisi o javnih naro čilih. Obe republiki sta dosegli manjši zakonodajni 
napredek na podro čju pravic intelektualne lastnine . Črna gora je sprejela okvirni zakon za 
uresničevanje pravic intelektualne lastnine. Njegovo uveljavljanje se izboljšuje, odlo čneje pa 
je treba izvajati dodatne ukrepe. Obe republiki morata v celoti priznati vlogo Urada državne 
skupnosti za intelektualno lastnino, temu ura du pa je treba zagotoviti vso potrebno upravno 
usposobljenost za opravljanje njegovih nalog.  
Na podro čju sektorskih politik  je bilo nekaj napredka, vendar neenakomernega. Na podro čju 
industrije ter malih in  srednje velikih podjetij  sta napredovali obe republiki z izvajanjem 
Evropske listine o malih in srednje velikih podjetjih. Nekaj napre dka je bilo na podro čju 
 
SL 24   SL kmetijstva . Zlasti Srbija je okrepila upravno usposob ljenost Ministrstva za kmetijstvo in izdala 
nove okvirne zakone na podro čju veterinarstva. Pri okolju  sta nekaj napredka dosegli obe 
republiki. Zlasti Črna gora je sprejela Zakon o celovitem prepre čevanju in nadzorovanju 
onesnaževanja. Obe republiki sta imeli nekaj uspeha na podro čju prometa , zlasti s 
sodelovanjem v temeljnem regionalnem prometnem omrežju v jugovzhodni Evropi. Na področju energetike sta napredovali obe republiki. V Srbiji je za čela delovati agencija za 
energetiko, potrjena je energetska  razvojna strategija do leta 2015. Nadaljujeta se prevzem in 
preobrazba državnega podjetja za elektri čno energijo. Črna gora je imela nekaj uspeha pri 
prestrukturiranju sektorja elektri čne energije. Srbija in Črna gora je podpisala Pogodbo o 
energetski skupnosti jugovzhodne Evrope.  
Nekaj napredka je bilo na podro čju informacijske družbe in medijev . Srbija je odpravila 
izključni monopol nad storitvami fiksnih telekomunik acij, toda Agencija za telekomunikacije 
zaradi pomanjkanja sredstev še ne deluje. V Črni gori se je kon čala privatizaci ja ponudnika 
storitev fiksnih telekomunikacij. Na podro čju avdiovizualne politike  ni bilo napredka v Srbiji, 
ki je s spremembo zakona o radi oteleviziji podaljšala rok, v katerem bi se morala Srbska 
radiotelevizija iz sedanje druž be pod nadzorom vlade preoblikova ti v javno radiotelevizijo, in 
preložila privatizacijo radiotelevizijskih postaj, ki jih vodijo lokalne oblasti. V Črni gori je 
Svet za radiofuzijo izvedel razpis za pr idobitev licenc za radijski spekter. 
Kar zadeva pravosodje, svobodo in varnost  ni bilo pravega napredka na podro čjih, na katerih 
si pristojnosti delijo državna skupnost in obe republiki. Obe re publiki še naprej vzdržujeta 
različna sistema izdaje vizumov . Nacionalna strategija o povezanem mejnem nadzoru  je v 
obeh republikah še vedno v pripravi, v Srbiji se  je zavlekel prenos mejnega nadzora z vojske 
državne skupnosti na policijo. Na podro čju azila  ni še nobena republik a sprejela potrebnih 
zakonov za izvajanje okvirne zakonoda je državne skupnosti. Na podro čju priseljevanja je 
treba v celoti uveljaviti sporazume o ponovnem sprejemu. 
Pri podro čjih, ki sodijo v pristojnos t republik, je bilo nekaj zakonodajnih sprememb v zvezi z 
bojem proti pranju denarja . V zvezi z reformo policije je napredovala Črna gora, ki je 
sprejela zakone o policijski službi in ag enciji za nacionalno varnost. Srbijo še čaka sprejem 
nove zakonodaje o policijski in varnostnih službah. Organizirani  kriminal  je resen problem v 
obeh republikah. Črna gora je sprejela strategijo boja proti korupciji in organiziranem 
kriminalu.  
Kosovo 
Politični položaj  v Kosovu je bil stabilen med pa rlamentarnimi volitvami in poznejšo 
vzpostavitvijo koalicijske vlade, prav tako v času obtožbe MKSJ ne kdanjega predsednika 
vlade in njegove prostovoljne predaje sodiš ču. Vendar je delovanje za časnih institucij 
samouprave okrnjeno zaradi precejšnjega pomanjkanja demokracije in u činkovitosti. 
Odnosi med kosovskimi Srbi in kosovskimi Alba nci so še vedno napeti. Z bojkotom volitev 
leta 2004 so kosovski Srbi ogrozili svojo zmož nost, da bi legitimne težave svoje skupnosti 
reševali na demokrati čen način. Večinski skupnosti kosovskih Alba ncev medtem ni uspelo 
ustvariti potrebnih razmer, ki bi olaj šale sodelovanje kosovskih Srbov v politi čnem procesu. 
Zaradi takih okoliš čin se je znatno upo časnilo tudi izvajanje reforme lokalne samouprave. 
Pravno državo je treba na splošno okrepiti. En a od osnovnih težav je pravna negotovost glede 
zakonov, ki urejajo Kosovo. S porno je delo sodiš č, saj se sodni zaostanki ve čajo. Pravosodne 
institucije in organe za kazenski pregon je tr eba precej izboljšati, da bodo lahko uveljavljali 
 
SL 25   SL zakonodajo, predvsem kar zadeva premoženjske pravice ter boj proti organiziranemu in 
finančnemu kriminalu Korupcija je mo čno razširjena, povezanega in odlo čnega ukrepanja pa 
ni. 
Upravna usposobljenost Kosova je izjemno slaba. Javna uprava je neu činkovita in pod 
vplivom politike, njeno ravnanje ni zmeraj pravi čno. Vzpostavljena je pravna podlaga za 
javno službo in upravljanje javnih financ, vendar ni preglednosti in  odgovornosti. Vladno 
koordinacijo je treba okrepiti, prav tako je treba dodatno opred eliti razmerje med centralno in 
lokalno ravnijo. Izboljšanje ponudbe osnovnih javnih storitev za vse skupnosti je  prednostna 
naloga, tudi zato, da se zmanjša povpraševanje po storitvah vzporednih struktur, ki še vedno 
delujejo v ve čini občin s prevladujo čim srbskim prebivalstvom.  
Pri svobodi izražanja je bil dosežen napred ek z vzpostavitvijo regulativnega okvira za 
neodvisne medije in ustanovitvijo dveh no vih akademskih ustanov za spodbujanje 
kakovostnega novinarstva. Sprejeta je bila zakonodaja za boj proti diskriminaciji, ki pa jo je treba v celoti uveljaviti,  da bo ustrezno varovala pravice najbolj ranljivih skupin, predvsem 
otrok in žensk. Varuh človekovih pravic ima še naprej odlo čilno vlogo pri zaš čiti človekovih 
pravic in manjšin. 
Na Kosovem je bilo nekaj institucionalnega prizad evanja, da se obsodijo nasilna dejanja proti 
manjšinam, pove ča zastopstvo manjšin in spodbudi vrnitev beguncev, vendar so ostala na 
ravni deklarativnih izjav, ki niso spodbudile de janj na lokalni ravni . Tako ostaja položaj 
manjšin še naprej izjemno težak. Uporaba ma njšinskih jezikov v organih na centralni in 
občinski ravni je nezadostna in ovira sodelova nje v institucijah. Nerešen je tudi dostop 
manjšin do javnih storitev. Kar zadeva vrnitev beguncev in notranje razseljenih oseb, je 
število povratnikov še vedno zelo majhno. Negotovost glede pr ihodnjega statusa Kosova, 
bojazni glede varnosti in slabe zaposlitvene možnosti ne spodbujajo vrnitev kosovskih Srbov in pripadnikov drugih skupnosti. Po sebna skrb je potrebna za zagot ovitev trajnostn ih sredstev 
preživljanja za vse manjšinske skupnosti na Kos ovem, zlasti nujni pa so ukrepi za rešitev 
položaja romskih skupnosti, predvsem tis tih, ki živijo v nezdravih razmerah. 
Obnovljen je tehni čni dialog z Beogradom in pove čalo se je sodelova nje Kosova v pobudah 
za regionalno sodelovanje. 
Začetek razprav o prihodnjem statusu Kosova je izziv za vso regijo. Odlo čenost vseh strani, 
da vztrajajo pri svoji zavezanosti ve četničnemu, stabilnemu in demokrati čnemu Kosovu, bo 
odločilno pripomogla k sklenitvi trajnostne rešitve, ki  bo okrepila varnost in stabilnost regije 
ter nadaljnje napredovanje Kosova na poti do EU.  
Gospodarstvo  Kosova deluje v nastajajo čem okviru delujo čih tržnih na čel. Več odločnih 
reformnih prizadevanj bo potrebnih za odpravo hujših pomanjkljivosti na podro čju 
konkuren čnosti. 
Denarna stabilnost je še naprej zagotovljena  z uporabo eura kot glavne valute v obtoku. 
Inflacija je upadala v drugi polovici leta 2004 in na za četku leta 2005. Nadaljevale so se 
strukturne reforme, zlasti se je pospešila priva tizacija podjetij v družbeni  lasti. Dve podjetji v 
javni lasti sta se registrirali. Oblasti so še naprej spodbujale liberalno trgovino in politiko trga 
dela ter zagotavljale razmeroma neomejen vstop na trg in na splošno spodbudno podjetniško okolje. V okviru pospešene privatizacije je bi lo nekaj manjših tujih neposrednih naložb.  
 
SL 26   SL Toda gospodarska rast je bila nizka, tudi zaradi manjše podpor e tujih donatorj ev in premalo 
dinamičnega gospodarstva. Stopnja brezposelnosti ostaja visoka, precejšen je tudi 
primanjkljaj teko čih računov. Prepletenost politik ni b ila popolnoma ustrezna: zlasti 
precejšnje pove čanje porabe je povzro čilo nastanek ob čutnega prora čunskega primanjkljaja 
leta 2004. Prestrukturiranje podjetja za elektri čno energijo se je zavleklo predvsem zaradi 
pomanjkanja sredstev za financiranje naložben ih potreb. Izziv ostaja tudi uveljavitev 
premoženjskih pravic. Razvoj in naložbe zaseb nega sektorja ovirajo pravna negotovost ter 
slabosti pri izvajanju zakonodaje in uvelj avljanju pogodb. Umik s trga je težaven in 
dolgotrajen postopek predvsem zaradi slabosti v sodstvu. Gospodarsko dejavnost še naprej 
ovira nezadostna osnovna infras truktura. Dvig realnih pla č je zmanjšal izvozno konkuren čnost 
Kosova. 
Kosovo je napredovalo gled e približevanja zakonodaje evropskim standardom  na mnogih 
področjih, čeprav neenakomerno.   
Usklajenost nove zakonodaje in politik s prav nim redom Skupnosti se na splošno preverja že 
na stopnji oblikovanja in prvih osnutkov v resorn ih ministrstvih in na Uradu za evropske 
povezave. Sedem ministrstev je ustanovilo odde lke za evropske povezave, nekatere podpirajo 
zunanji izvedenci. Primanjkuje kvalificiranih lo kalnih izvedencev za pravo EU, težave so pri 
prevajanju novih pravnih aktov. Kljub napredku nobena od teh struktur javnih služb ni v 
celoti konsolidirana, parlamentarni odbor za me dnarodno sodelovnaje in evropske povezave 
tudi še ne deluje v celoti. 
Na podro čju notranjega trga  je bil napredek storjen s spre jetjem nove zakonodaje. Revidirani 
zakon o javnih naro čilih temelji na predpisih EU, vendar je še v obravnavi v Skupš čini. Na 
področju zakonodaje o intelektualni lastnini  ni napredka. Pozitiven premik se je zgodil na 
področju carine , predvsem z uvedbo integrirane tari fe za Kosovo in carinskega zakonika. 
Nekaj dela je bilo opravljenega na podro čju obdavčenja, na katerem še poteka prilagajanje 
zakonodaje pravnemu redu Skupnosti. Kosovo je le ta 2005 prešlo na poenoten sistem dveh 
vrst davka na dohodek. Izboljšati je treba usposobljenost dav čne uprave za pobiranje in 
nadzor, lotiti se je treba golju fivih dejanj pri trošarinah.  
Na podro čju sektorskih politik  se je nadaljevalo izvajanje Evr opske listine za mala in srednje 
velika podjetja. Razglašen je bil zakon o podpori malim in srednje velikim podjetjem. 
Možnosti kmetijstva  na Kosovu so kljub potencialom slabo izkoriš čene, lotiti se je treba 
glavnih izzivov, denimo slabe in frastrukture, premoženjskih pravic, neustreznih posojil, 
neučinkovitih mehanizmov za nadzor kakovos ti in slabe izobrazbe. Na podro čju okolja  je 
Kosovo napredovalo pri približevanju pravnemu redu Skupnosti s sprejetjem zakonodaje o kakovosti vode in zraka ter z ob činskimi predpisi o presoji vplivov na okolje. Vlada je 
odobrila strategijo za varstvo okol ja, petletni okoljski akcijski na črt pa se še pr ipravlja. Delo 
je bilo opravljeno na podro čju prometa , kjer Kosovo sodeluje pr i regionalnih prometnih 
pobudah. Prištinsko letališ če je prešlo pod nadzor civilne upra ve in je postalo registrirana 
družba. Kosovo sodeluje pri ši ritvi skupnega evropskega zra čnega prostora na jugovzhodno 
Evropo. Na podro čju energetike  je Kosovo podpisnik Pogodbe o energetski skupnosti 
jugovzhodne Evrope. Na podro čju telekomunikacij in  poštnih storitev so leta 2005 za čele 
veljati nove poštne številke.  
Na podro čju pravosodja, svobode in varnosti  je položaj še vedno nezadovoljiv. Nekaj dela je 
bilo opravljenega z vzpostavitvi jo pravnega okvira za boj proti pranju denarja , še vedno pa je 
treba izboljšati izvedbene mehanizme. Vzpostaviti je treba še celovito strategijo boja proti 
prepovedanim drogam , in sicer v zvezi s prometom z drogami in čedalje ve čjo lokalno 
 
SL 27   SL zlorabo drog. Prenos pooblastil na  policijsko službo Kosova še ni kon čan. Potrebno je 
nadaljnje ve čanje zmogljivosti, zlasti za preiskave te r upravljavske in vodstvene spretnosti. 
Več dela bo potrebnega pri pregonu storilcev kaznivih dejanj in uveljavljanju pravne države. 
Treba je pospešiti boj proti organiziranemu kriminalu  in finančnemu kriminalu ter razviti 
lokalne zmogljivosti zaradi vs eh prihodnjih prenosov pooblastil na lokalne organe.  
Turčija 
Politična tranzicija v Tur čiji se nadaljuje in država še  naprej zadostno izpolnjuje 
kopenhagenska politična merila . Veljati so za čele pomembne zakonodajne reforme, ki bi 
morale povzro čiti strukturne spremembe pravnega sistem a in zlasti sodstva. Vendar se je 
proces sprememb leta 2005 upo časnil, uveljavljanje reform pa  ostaja neenakomerno. Kršitev 
človekovih pravic je manj, vendar še vedno so, zato je nujno, da se za čne izvajati veljavna 
zakonodaja, na nekaterih podro čjih pa sprejmejo nove zakonodajne pobude. Ve č napora je 
potrebnega na podro čju temeljnih svoboš čin in človekovih pravic, zlasti svobode izražanja, 
pravic žensk, verske svobode, sindikalnih pr avic, kulturnih pravic, potreben je tudi odlo čnejši 
boj proti mu čenju in slabemu ravnanju. Tur čija bi morala reformni proces bolj povezati z 
delom vseh javnih organov. Svojo zavezanost nadaljnjim politi čnim reformam bi morala 
pokazati z otipljivejšimi dosežki, ki koristijo vs em turškim državljanom ne glede na njihovo 
poreklo.  
Kar zadeva demokracijo in pravno državo , so se za čele izvajati pomembne strukturne 
reforme, zlasti na podro čju delovanja sodstva. Vseh šest zakonov, navedenih v priporo čilu 
Komisije leta 2004, je za čelo veljati. Vendar deja nsko izvajanje poteka neenakomerno. Po eni 
strani več sodnih odlo čb kaže, da je delo sodstva čedalje bolj usklajeno s sodno prakso 
Evropskega sodiš ča za človekove pravice. Po drugi strani so se številne sodne odlo čbe, zlasti 
v zvezi z izražanjem mnenja o tradicionalno ob čutljivih temah, kon čale s pregonom in 
obsodbami. Nadaljevale so se reforme odnosov med civilnim in vojaškim podro čjem, vendar 
ima vojska še vedno mo čen vpliv, zlasti s svojimi javnimi izjavami o politi čnem dogajanju in 
vladni politiki.  
Na podro čju človekovih in manjšinskih pravic  je vtis kljub dolo čenemu napredku razli čen. 
Kar zadeva boj proti mu čenju in slabemu ravnanju z zaporniki, so za čeli veljati številni novi 
predpisi, ki so dopol nili že veljaven iz črpen zakonodajni okvir, in število primerov takega 
ravnanja se je zmanjšalo. Toda poro čila o mučenju in slabem ravnanju so še vedno pogosta, 
storilci pa vse preve čkrat ostanejo nekaznovani.  
Na zakonodajnem podro čju je bil dosežen napredek pri uveljavljanju temeljnih svoboš čin, 
zlasti z za četkom veljavnosti novega kazenskega zakonika in novega zakona o združenjih, in 
organizacije posameznikov in civi lne družbe dejansko uživajo ve č svobode kot v preteklosti. 
Vendar so posamezniki še vedno preganjani in sojeni zaradi izražanja  mnenja, dejavnosti 
nekaterih združenj pa so še vedno omejene. Sodni postopki na podlagi člena 301 se bodo zato 
pozorno nadzorovali. 
Prav tako so še vedno pogosta poro čila o neprimerni rabi sile varnostnih enot pri 
obvladovanju demonstracij. Kar zadeva svobodo ve re, verske manjšine in skupnosti kljub 
nekaterim ad hoc ukrepom še vedno nimajo urej enega statusa pravne osebe. Za reševanje 
njihovih težav je nujno sprejeti celovit zakono dajni okvir v skladu z ev ropskimi standardi. 
Pravicam žensk se namenja ve č pozornosti, toda nasilje nad ženskami je še vedno resen 
problem.  
 
SL 28   SL Uveljavljanje kulturnih pr avic je negotovo, kljub ve čji strpnosti do rabe drugih jezikov poleg 
turščine. Radiotelevizijske oddaje v kur dskem jeziku še niso dovoljene, te čaji kurdskega 
jezika so ukinjeni, polit iki, ki v nekaterih okoliš činah govorijo kurdsko, so postavljeni pred 
sodišče. Pristop Tur čije do manjšin in kulturnih prav ic je še vedno restriktiven. 
Čeprav je konsenz glede potrebe po reševanj u gospodarskih, kulturnih in socialnih vprašanj 
na jugovzhodu države čedalje mo čnejši, pa je konkretnega  napredka na tem podro čju malo, po 
ponovnem izbruhu nasilja kurdske P KK pa se je varnostni polo žaj še poslabšal. Notranje 
razseljene osebe se sre čujejo s številnimi težavami.  
Kar radeva regionalna vprašanja , je turška vlada ve čkrat ponovila svojo zavezanost celoviti 
rešitvi ciprskega vprašanja v skladu z na črtom generalnega sekretarja ZN. Tur čija je 29. julija 
podpisala Dodatni protokol o prilagoditvi Pr idružitvenega sporazuma med ES in Tur čijo 
zaradi pristopa desetih novih držav članic. Isto časno je Tur čija v enostranski izjavi navedla, 
da ta podpis ne pomeni uradne ga priznanja Republike Ciper. EU je 21. septembra sprejela 
izjavo, v kateri je navedla, da turška izjava ne vpliva na obveznosti Tur čije, ki izhajajo iz 
Dodatnega protokola. EU je v izjavi poudarila, da je priznanje vseh držav članic nujna prvina 
pristopnega procesa. Poudarila je tudi, da je treba podpirati priz adevanja generalnega 
sekretarja ZN za celovito rešitev ciprskega vpraš anja, ki bi pripomogla k miru, stabilnosti in 
skladnim odnosom v regiji. Tur čija še naprej daje veto na ciprsko članstvo v nekaterih 
mednarodnih organizacijah ter k Wassenaarsk emu sporazumu o kodeksu ravnanja pri izvozu 
orožja in o blagu z dvojno rabo. Odnosi med Gr čijo in Tur čijo se še naprej pozitivno 
razvijajo. Toda kljub 31 krogom pogovorov po letu  2002 se strani še nista znali dogovoriti o 
celoviti rešitvi tega mejnega spora.  
Kar zadeva gospodarska merila , Turčija lahko velja za delujo če tržno gospodarstvo, kolikor 
bo vztrajala pri nedavnih stabilizacijsk ih in reformnih dosežkih Srednjero čno bi morala biti 
sposobna vzdržati pritisk konkurence in se spopasti s tržnimi silami v Uniji, če bo vztrajala pri 
svoji stabilizacijski politiki in se odlo čno lotila strukturnih reform. 
Pomemben napredek je v zadnjem letu dosegla  pri makroekonomski stabilizaciji. S strogo in 
previdno uporabo politik je nadaljevala fi skalno konsolidacijo, izboljšala dinamiko 
zadolženosti in dodatno znižala inflacij o, gospodarska rast pa je ostala mo čna. Precejšen 
napredek je viden pri izboljšanju finan čnega upravljanja in nadzora, zaradi česar se je 
povečala fiskalna preglednost. Nadaljuje se pome bna prenova sistema socialne varnosti in 
zdravstvenega varstva. Zaporedne izboljšave nadzornega in regulativnega okvira za ban čni 
sektor in napredek pri priva tizaciji postopoma krepijo finan čno disciplino gospodarskih 
subjektov in izboljšujejo turško  poslovno in naložbeno okolje. Pove čale so se tuje neposredne 
naložbe. 
Da bi se ta proces okrepil, je treba na daljevati makroekonomsko stabilizacijo s prora čunskimi 
omejitvami. Nedavno mo čno povečanje primanjkljaja teko čih računov je treba pozorno 
nadzorovati in se pripraviti na ta kojšnje ukrepanje. Stabilizacijski  proces je treba podpreti in 
okrepiti z nadaljnjimi strukturnimi reformami, ki so usmerjene zlasti  v krepitev pravne 
države, pospeševanje privatizac ije in prestrukturiranja podje tij, odpravo neravnovesij na trgu 
dela in zmanjševanje sive ekonomije. Dodeljevanje sredstev mora biti u činkovitejše, zlasti je 
potrebna reforma klju čnih trgov. Spoštovati je treba om ejitev obsega sr edstev za pla če. 
Nadaljevati je treba reformo prora čunskih postopkov javne porab e ter zagotoviti polno 
izvajanje izboljšanih regu lativnih in pravnih okvirov. 
 
SL 29   SL Kar zadeva sposobnost Tur čije, da sprejme in izvaj a pravni red Skupnosti , je bil po letu 
2004 opazen napredek, čeprav neenakomeren. Tur čija je napredovala na podro čju prostega 
pretoka blaga , zlasti kar zadeva izvajanje dolo čb po novem pristopu, vklju čno z možnostjo, 
da Turčija prijavi organe za ocenje vanje skladnosti, te r tržnega nadzora.  Na drugih podro čjih, 
tj. področjih starega pristopa in neusklajenih podro čjih, se ni zgodilo ni č. Promet izdelkov še 
ni popolnoma prost, kljub carinski uniji ES-Tur čija. 
Prosti pretok kapitala  se je nekoliko izboljšal. Nekatere om ejitve so odpravljene, toda tujcem 
nista dovoljena nakup nepremi čnin in udeležba v nekaterih gos podarskih sektorjih. Pozitiven 
premik je bil na pomembnem podro čju pranja denarja, vendar  zakonodaja še ni popolnoma 
prilagojena. 
Nekaj napredka je bilo pri pravu družb , zlasti v zvezi z ra čunovodskimi standardi in revizijo. 
Prilagoditev v tem poglavju je omejena. 
Prilagoditev na podro čju pravic intelektualne lastnine  je precejšnja in še  napreduje. Nekaj 
napredka je bilo pri uveljavlj anju zakonodaje, vendar je to še vedno najšibkejši del sistema.  
Na podro čju konkurence  so dolo čbe o podjetjih (protimonopolna zakonodaja, nadzor 
združevanja) zadovoljivo prilagojene, nji hovo izvajanje zadovoljivo zagotavlja organ za 
konkurenco. Po drugi strani pa ni nobenih sp rememb pri prilagoditvi ali uveljavljanju 
zakonodaje o državnih pomo čeh. Kljub posebnim dvostranskim obveznostim ostaja tako 
prilagoditev omejena. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti državnim pomo čem za 
jeklarski sektor. 
Nekaj premikov je bilo na podro čju finančnih storitev , zlasti v sektorju zavarovalništva in 
dodatnega pokojninskega zavarovanja. Utrditi je treba napredek v ban čnem sektorju. Splošna 
prilagoditev na tem podro čju pa je omejena, okrepiti bi bilo treba upravno usposobljenost. 
Na podro čju informacijske družbe in medijev  je bilo nekaj napredka v zvezi z elektronskimi 
komunikacijami in informacijsko tehnologijo, kjer  se je liberalizacija  nadaljevala, ter s 
storitvami informacijske družbe. Za u činkovitejše izvajanje zakonodaje  je treba še izboljšati 
upravno usposobljenost. Nedavni napred ek in splošna prilagoditev na podro čju avdiovizualne 
politike ostajata omejena.  
Napredek je omejen tudi na podro čju kmetijstva  in ribištva . Nekaj pobud je bilo v zvezi z 
razvojem podeželja, vendar jih je treba okrepiti. Na sploš no sta prilagoditev in upravna 
usposobljenost zelo omejeni. 
Precej omejena je tudi prilagoditev na podro čju varnosti živil, veterinarske in fitosanitarne 
politike.  Prilagoditev je boljša na nekaterih specifi čnih sektorskih delih splošne politike živil, 
vendar tudi nedokon čana, izvajanje pa je po vsem sode č težavno. Splošni okvir veterinarske 
politike ni vzpostavljen. Vendar je uprava za čela opredeljevati težave na terenu in ugotavljati, 
katere upravne spremembe so potrebne za njihovo reševanje. Pri fitosanitarni politiki je bilo 
nekaj manjšega napredka. Precej bo tr eba izboljšati upravne strukture. 
Na podro čju prometa je napredek razli čen glede na vrste prevoza. Nekaj napredka je bilo pri 
cestnem prevozu, kjer je prilagod itev hitrejša, izvajanje pa ni popolno. V železniškem sektorju 
so potrebne precejšnje zakonodajne in  institucionalne reforme. Na podro čju pomorskega 
prometa je nekaj napredka pr i prilagoditvi zakonodaje  in krepitvi upravne usposobljenosti. 
Napredek je opazen tudi pri zra čnem prevozu, splošna prilagoditev pa je omejena. Na 
 
SL 30   SL področju energetike  je mogoče opaziti splošen napredek, predvsem v zvezi z varnostjo dobave 
in obnovljivo energijo. Nekaj napre dka je bilo pri vzpostavitvi notranjega trga za energijo, ni č 
pa ni bilo storjenega v zvezi z državnimi pomo čmi temu sektorju ali energetsko 
učinkovitostjo. Če bo Turčija začela razvijati zmoglji vosti za proizvodnjo je drske energije, bo 
treba okrepiti upravno usposoblje nost za zagotavljanje visoke  stopnje jedrske varnosti. 
Pozitivne spremembe so se zgodile na podro čju zaščite pred sevanjem 
Napredek pri politiki obdavčevanja  je omejen, tako v zvezi z neposrednim kot s posrednim 
obdavčevanjem. Turški dav čni sistem je na splošno de lno usklajen s pravnim redom 
Skupnosti, precej pa ga je treba še prilagoditi. Obseg sive ekonomije ostaja nerešen problem. 
Upravno usposobljenost je treba mo čno okrepiti. 
Nekaj napredka je bilo na podro čju statistike , zlasti pri klasifikacijah in sektorski statistiki. 
Prilagoditev je trenutno omejena, vendar se nadaljuje sodelovanje med Eurostatom in 
Državnim uradom za statistiko. Neka j napredka je bilo na podro čju zaposlovanja in socialne 
politike . Prilgoditev je precej napred ovala v zvezi z zdravjem in  varnostjo pri delu, precej 
naporov pa bo potrebnih na podro čju socialnega dialoga, enakosti med spoloma in 
nediskriminacije. Tur čijo čaka veliko dela pri izvajanju zakonodaje in krepitvi upravne 
usposobljenosti.  
Turška strategija na podro čju industrijske politike  je večinoma usklajena z osnovnimi na čeli 
EU. V času od zadnjega poro čila je bilo opaziti dodaten napr edek zlasti v zvezi s politiko 
MSP. Napredek na podro čju regionalne politike in koordina cije strukturnih instrumentov je 
neenakomeren . V času od zadnjega poro čila ni bilo ni č storjenega v zvezi z ozemeljsko 
razdelitvijo in na črtovanjem Tur čija je napredovala pri zak onodajnem okviru ter finan čnem 
upravljanju in nadzoru. Precej naporov bo potrebni h za vzpostavitev institucionalnih struktur. 
Na državni in regionalni ravni je treba ustanov iti uprave, ki se ukvarjajo z regionalno politiko, 
in jih nato nadgraditi. 
Na podro čju sodstva in temeljnih pravic  je Turčija napredovala pri prilagoditvi standardom in 
praksam EU v zvezi s sodstvom in ukrepi pro ti korupciji. Vendar je treba neodvisnost in 
učinkovitost sodstva zagotoviti z dodatnimi ukrep i. V zvezi s korupcijo je treba izboljšati 
učinkovitost ustreznih organov, ki se ukvarjajo z bojem proti korup ciji, in ozaves titi javnost, 
da je korupcija hudo kaznivo dejanje.  
Turčija je še naprej prilagajala zak onodajo pravnemu redu EU na podro čju pravosodja, 
svobode in varnosti.  Turška zakonodaja je delno us klajena s pravnim redom Skupnosti. 
Napredek je potreben na številnih podro čjih: sprejeti je treba zakon o varstvu osebnih 
podatkov, sprejeti in izvajati  nacionalni akcijski na črt o upravljanju meja, izvajati nacionalni 
akcijski na črt o priseljevanju in azilu, odpraviti ge ografsko omejitev Ženevske konvencije in 
razviti sodelovanje med ustanovami.  
Pri okolju  je bil napredek Tur čije omejen. Na splošno je st opnja prenosa pravnega reda 
Skupnosti nizka, razen na podro čju ravnanja z odpadki in hrupa, kjer je prenesene zakonodaje 
več. Slabo izvajanje in uveljavljanje še vedno vzbuja zaskrbljenost. Tur čija mora vklju čiti 
okoljsko politiko v opredelitev in izvajanje vseh ostalih politik. 
Prilagoditev na podro čju zdravja in varstva potrošnikov  poteka enakomerno. Napredek je bil 
zlasti opazen pri izvaja nju ukrepov, ki niso povezani z va rnostjo. Pri ukrepih, povezanih z 
varnostjo, ni bilo napredka. Nekaj premikov je bilo na podro čju javnega zdravja, zlasti v zvezi 
s tobačno zakonodajo. Okrepiti je treba upravno usposobljenost.  
 
SL 31   SL Določbe v zvezi s carinsko unijo  so večinoma prilagojene, usklajene so tudi z dvostranskimi 
sporazumi ES-Tur čija. Vendar mora Tur čija svoj carinski zakonik prilagoditi carinskemu 
zakoniku EU. Uporaba necarinske zakonodaje v pr ostih conah in nadaljnje slabosti pri 
uveljavljanju pravic intelektualne lastni ne pri carinskem nadzoru vzbujajo skrb. 
Na podro čju zunanjih odnosov  Turčija večinoma upošteva trgovinske vidike politike EU, saj 
ta obveznost izhaja iz  carinske unije ES-Tur čija. Zlasti je treba omeniti sklenitev novih 
sporazumov o prosti trgovini s tretjimi državami. Tur čiji je večinoma uspelo prilagoditi 
zakonodajo splošnemu sistemu preferencialov ES. Na podro čju skupne zunanje in varnostne 
politike  je prilagoditev velika. Dodatno so se  izboljšali dvostranski odnosi s sosednjimi 
državami, tudi z Gr čijo. Meja z Armenijo je  še vedno zaprta. Tur čija in EU razli čno razlagata 
dogovor „Berlin plus“ med Natom in EU, ki ovira  strateško sodelovanje EU in Nata pri 
kriznem upravljanju.