ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2.6

Za izboljšanje samooskrbe EU z beljakovinami bi lahko razmislili o naslednjih ukrepih: i. spodbujanje proizvodnje oljnic in oljnih pogač. Zaradi glavnega cilja proizvodnje hrane vrednotenje semen oljnic temelji na vrednotenju tako olja kot pogač in tega ni mogoče ločiti. To omogoča izboljšanje trajnostne proizvodnje hrane in energije. V zvezi s tem vzbuja zaskrbljenost razpoložljivost evropske ogrščice. Letina 2017/2018 je znašala 3,8 milijona ton čistih beljakovin, letina 2020/2021 pa 2,66 milijona ton čistih beljakovin. Tak razvoj se odraža v uvozu semen in moke, zlasti sojinih. Upad obsega evropske ogrščice je posledica neugodnih podnebnih pogojev in težav pri gojenju zaradi večjih regulativnih omejitev in zmanjšanja razpoložljivih proizvodnih sredstev. Proizvajalci zunaj Evrope so pri tem v precejšnji konkurenčni prednosti, na primer zaradi uporabe tehnik selekcije, vrst, odpornih na herbicide, itd. V zvezi s tem so še posebej pomembne zrcalne določbe; ii. organiziranje in podpiranje beljakovinskega sektorja, da se bo spodbujala proizvodnja in pridobivala naklonjenost kmetov zanj, zlasti prek ambiciozne SKP. Skupna kmetijska politika že vključuje vrsto ukrepov, ki zadnja leta neposredno ali posredno spodbujajo proizvodnjo rastlinskih beljakovin v EU, vendar je potreben bolj strateški in ambiciozen pristop. Proračun SKP je premajhen, da bi lahko izravnal gospodarske dejavnike, ki negativno vplivajo na evropsko proizvodnjo rastlinskih beljakovin. Potrebno bi bilo ustrezno globalno povečanje proračuna SKP; iii. izhajanje iz raziskav: a. optimiziranje vnosa beljakovin v krmo za živino in poudarjanje vloge pašnikov/travnikov detelje kot pomembnih virov beljakovin za prežvekovalce; b. opredelitev vloge morskih sadežev. Gojene ribe in morski sadeži imajo na primer manjši ogljični odtis kot živali, gojene na kopnem, in sekvestrirajo ogljik. Na trgu so že na voljo prigrizki iz morske trave. Vendar je za to potrebnih veliko mineralov, kot je železo, zato je treba paziti, da se ne podre ravnovesje v vodah. Akvakultura bi lahko zato imela pomembno vlogo pri samooskrbi z beljakovinami v EU s proizvodnjo trajnostne hrane in krme ter pri razvoju novih bioproizvodov, kot so aditivi in novi materiali na osnovi alg in drugih morskih organizmov. Poleg tega ima modro gospodarstvo vse večji potencial za krepitev gospodarstva EU, kakovostnega zaposlovanja ter blaginje ljudi v različnih krajih, pri čemer ima posebne koristi za obalna območja in podeželje; c. kmetje morajo imeti več koristi od prenosa znanja in ozaveščanja o kultiviranju in proizvodnji metuljnic na različnih ravneh: pridelek, izbira vrst, napadi škodljivcev, rešitve itd.; iv. spodbujanje ekstenzivne živinoreje (31), ki je lahko način za proizvodnjo trajnostnih živalskih beljakovin, hkrati pa omogoča, da pašniki ter z njimi povezana agroekološka infrastruktura služijo kot ponor ogljika. Ekstenzivna in drevesno-pašna raba kmetijskih zemljišč lahko izboljša odpornost proti gozdnim požarom.
3.3

V predlogu Komisije je do leta 2023 predvidena 5-odstotna mešanica trajnostnih letalskih goriv, od tega je 4,3 % biogoriva in 0,7 % e-kerozina. Komisija bi morala revidirati razmerje med naprednimi biogorivi in e-kerozinom. Ker so napredna biogoriva proizvedena iz odpadkov in ostankov, je njihovo ambiciozno izkoriščanje omejeno z viri, Z e-kerozinom pa bi, če bi ga proizvajali iz (zelene) električne energije iz obnovljivih virov in CO 2 , zajetega iz ozračja, zagotavljali gorivo z zanemarljivimi emisijami CO 2 . EESO meni, da bi lahko z dodatno sekundarno zakonodajo pospešili uvajanje naprednih proizvodnih procesov in spodbudili doseganje ambicioznejših srednje- in dolgoročnih ciljev v zvezi z mešanicami trajnostnih letalskih goriv.
4.2

Gozdno biogospodarstvo se opira na raznolike vrednostne verige, ki zajemajo lastnike gozdov in raznovrstne industrijske panoge in storitve, od upravljavcev gozdnih strojev in prevoznikov do lesnopredelovalnih podjetij in lokalnih mikropodjetij, zadrug ter malih in srednjih podjetij do velikih mednarodnih gospodarskih družb. Zato gozdno biogospodarstvo nudi delovna mesta na številnih področjih in na različnih lokacijah, kar je zelo pomembno za podeželje.
C 517/121

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Sveta o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v regionalnem usmerjevalnem odboru prometne skupnosti v zvezi s sprejetjem proračuna prometne skupnosti za leto 2022

(COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE))

(2021/C 517/20)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 25. 8. 2021 Pravna podlaga člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 22. 9. 2021 Plenarno zasedanje št. 563 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 238/0/7

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 563. plenarnem zasedanju 22. in 23. septembra 2021 (seja z dne 22. septembra) z 238 glasovi za in 7 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.1

Podpora EU inovacijam, naložbam in raziskavam na področju nove opreme in tehnologij je pomembna za vsa podjetja in za ustvarjanje novih kakovostnih delovnih mest. Vendar je treba vlagati v: naravo in biotsko raznovrstnost (obnovo ekosistemov in restorativno kmetijstvo); blaginjo (trajnostno infrastrukturo in prehod na obnovljive vire/energijo, stavbe in zeleno/javno mobilnost); ter ljudi (izobraževanje in premostitev digitalnega razkoraka/raziskave in razvoj, davčne reforme za ustvarjanje pravičnejših in enakopravnejših priložnosti v izobraževanju, zdravstvu in okolju).
3.5

Tehnološke sinergije so možne predvsem na nižjih ravneh tehnološke pripravljenosti (TRL) ter pri komponentah in podsistemih. Na digitalnih področjih, kot so umetna inteligenca, visokozmogljivostno računalništvo in blokovna veriga, so številni osnovni modeli in teorije enaki za različne sektorje. Z delitvijo raziskovalnih prizadevanj na teh ravneh bi pospešili razvoj sektorskih rešitev in sprostili vire za njihovo uporabo. Nov partnerski pristop k upravljanju med industrijo, javnimi organi, socialnimi partnerji in drugimi deležniki bi moral ekosistemom zagotoviti pravičen prehod pri njihovi digitalni in „zeleni“ preobrazbi. Prednost bo namenjena iskanju sinergij med ekosistemi in sektorji, ki se soočajo z najpomembnejšimi izzivi za doseganje ciljev glede odpornosti in trajnostnosti, v njihovih treh razsežnostih, tj. okoljski, socialni in upravljavski. Spodbujalo se bo vključevanje MSP v čezevropske, interdisciplinarne in medsektorske grozde, pri čemer se bodo kritične vrednostne verige vesoljskih in obrambnih ekosistemov povezovale zlasti z mobilnostjo, avtomobilsko industrijo in prometom ter zdravstvom. Te grozde je treba podpirati pri premagovanju pretresov in šibkih točk ali diverzificirati, tako da se jih poveže z novimi lokalnimi in čezmejnimi partnerji v akcijskih načrtih za trajnostno konkurenčnost.
3.6.6

EESO pozdravlja namero Komisije, da v vsaki oceni učinka poda oceno upravnih stroškov in stroškov prilagoditve, ki izhajajo iz njenega predlaganega ukrepa. Vendar ugotavlja, da se bodo z uporabo načela izravnali le upravni stroški, stroške prilagoditve pa bo treba izravnati z drugimi instrumenti, kot so mehanizem za okrevanje in odpornost, kohezijska politika in kmetijski skladi ter mehanizem za pravični prehod. Glede na to, da lahko stroški prilagoditve znatno obremenijo podjetja, zlasti MSP in mikropodjetja, EESO poziva Komisijo, naj poleg ocene stroškov vključi tudi konkretne predloge ukrepov za podporo podjetjem pri prilagajanju novim regulativnim okvirom in njihovemu spoštovanju ter ohranitev stabilnosti zaposlitve in zagotovitev poklicnega usposabljanja in preusposabljanja za delavce.
4.6.2

Seznam skladov, ki jih je mogoče uporabiti za integracijo in vključevanje ali ki so povezani z ukrepi za podporo migrantom, je precej obsežen, vključuje pa Sklad za azil, migracije in vključevanje, ESS+ in ESRR. Obenem bi bilo treba pojasniti sinergije z drugimi skladi, npr. s programom Erasmus+, mehanizmom za okrevanje in odpornost, EKSRP in programom InvestEU. Ko bo sprejet instrument za tehnično podporo, se bo tudi z njim državam članicam zagotavljala podpora za razvoj ali izboljšanje politik integracije in vključevanja. Poleg tega bi lahko prihodnji program za državljane, enakost, pravice in vrednote prispeval k financiranju posebnih ukrepov, namenjenih državljanom EU z migrantskim ozadjem. Sprejeta je bila odločitev za velik portfelj skladov, ki jih je mogoče uporabiti, vendar bi bili morda boljša rešitev posebni skladi za integracijske zadeve. EESO predlaga, naj Komisija olajša dostop do financiranja, na primer s posebnim instrumentom za integracijo migrantov.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007

(COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD))

(2021/C 341/17)

Zaprosilo Evropski parlament, 26. 4. 2021 Svet, 6. 5. 2021 Pravna podlaga člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 9. 6. 2021 Plenarno zasedanje št. 561 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 221/0/7

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 561. plenarnem zasedanju 9. in 10. junija 2021 (seja z dne 9. junija) z 221 glasovi za, nobenim glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
C 155/78

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov (kodificirano besedilo)

(COM(2021) 34 final – 2021/0018 (COD))

(2021/C 155/12)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 8. 2. 2021 Evropski parlament, 8. 2. 2021 Pravna podlaga člena 91 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 24. 2. 2021 Plenarno zasedanje št. 558 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 234/0/8

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 558. plenarnem zasedanju 24. in 25. februarja 2021 (seja z dne 24. februarja) z 234 glasovi za, in 8 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
3.14

Z ukrepi 8, 9 in 10 je treba vzdrževati ravnovesje med varnostjo in potrebno prožnostjo, da ne bi ovirali inovacij ter tehnološkega in gospodarskega napredka. S Kitajsko je treba oblikovati akcijski načrt za varnost proizvodov in povečati podporo partnerskim državam EU, tudi v Afriki, za krepitev regulativnih zmogljivosti in tehnične pomoči. Zaščititi je treba pristnost proizvodov (med drugim tudi pravice v zvezi z blagovno znamko), saj je znano, da se v nekaterih tretjih državah proizvaja veliko ponaredkov. Izvirni proizvodi si zaradi svoje kakovosti, udobja in ugleda zaslužijo veliko pozornosti in zanimanja s strani potrošnikov.
2.4.

Uspešnost preobrazbe gospodarstva EU in doseganja podnebnih ciljev EU do let 2030 in 2050 je odvisna od tega, ali si bomo zagotovili trajnostno oskrbo s kritičnimi in strateškimi surovinami. Za čisto energijo, zelene tehnologije in mobilnost so ključni minerali, kovine in napredni materiali. Brez njih bo prišlo do zamud pri uvedbi in napredku čistih in digitalnih tehnologij, pa tudi pri izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030. EU mora ukrepati, da bi zmanjšala zunanjo odvisnost, diverzificirala svoje oskrbovalne verige in vlagala v obrate za recikliranje. Če pri tem ne bo uspešna, bo ogroženo preživetje evropskih delovnih mest in industrije.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu

(COM(2020) 0571 final – 2020/0262 COD)

(2021/C 56/11)

Zaprosilo Svet EU, 21. 10. 2020 Evropski parlament, 5. 10. 2020 Pravna podlaga člena 153(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 2. 12. 2020 Plenarno zasedanje št. 556 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 224/0/6

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenjih SOC/545 – Varovanje pred rakotvornimi snovmi z dne 21. septembra 2016, SOC/559 – Varovanje delavcev pred rakotvornimi ali mutagenimi snovmi pri delu z dne 31. maja 2017, SOC/591 – Varovanje delavcev pred rakotvornimi ali mutagenimi snovmi pri delu z dne 19. septembra 2018 in CCMI/130 – Odprava azbesta v EU z dne 18. februarja 2015 (1), zato je na 556. plenarnem zasedanju 2. in 3. decembra 2020 z 224 glasovi za in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v navedenih mnenjih.

V Bruslju, 2. decembra 2020. Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) UL C 487, 28.12.2016, str. 113; UL C 288, 31.8.2017, str. 56; UL C 440, 6.12.2018, str. 145; UL C 251, 31.7.2015, str. 13.
1.2

Okrevanje bo uspešno le, če ga bo spremljalo prestrukturiranje našega gospodarstva in družbe. Za stabilizacijo povpraševanja je ključna ponovna vzpostavitev zaupanja. Fiskalna pravila bi bilo treba preusmeriti h gospodarskemu upravljanju, ki je bolj osredotočeno na blaginjo, vključno z zlatim pravilom, in znova bi jih bilo treba uporabljati šele, ko se bo brezposelnost bistveno zmanjšala. Skrbneje bi bilo treba preučiti učinek krize na neenakost in družbeno-gospodarsko negotovost. Izboljšati bi bilo treba poslovno in tudi socialno okolje. Nujni so boljše vključevanje socialnih partnerjev in civilne družbe v podnebno politiko ter nacionalni načrti za okrevanje in odpornost, kot tudi odločna reforma davčnih politik za soočenje z gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi izzivi. Dokončati je treba bančno unijo in unijo kapitalskih trgov, pri čemer je treba dati prednost stabilnosti finančnih trgov.
C 10/68

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Sveta o odprtju in upravljanju avtonomnih tarifnih kvot Unije za uvoz nekaterih ribiških proizvodov na Kanarske otoke od leta 2021 do leta 2027

(COM(2020) 437 final – 2020/0209 (CNS))

(2021/C 10/14)

Zaprosilo Svet, 16. 9. 2020 Pravna podlaga člen 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 29. 10. 2020 Plenarno zasedanje št. 555 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 209/0/9

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 555. plenarnem zasedanju 27., 28. in 29. oktobra 2020 (seja z dne 29. oktobra 2020) z 209 glasovi za in 9 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
3.1.1

EESO poziva Komisijo, naj poudari, da bi morali podatki ostati pod nadzorom posameznikov, saj imata zbiranje in souporaba podatkov posledice za njihovo zasebnost in enakost. Medsektorska uporaba podatkov podjetjem omogočata dopolnjevanje in izboljšanje obstoječih procesov, učinkovitejše podajanje spoznanj ter ponujanje novih, bolj prilagojenih proizvodov in izkušenj potrošnikom. Zlasti uporabniški podatki omogočajo vpogled v njihove lastnosti, potrebe in vedenje, ki niso zajeti v anonimiziranih podatkih, kar ima pozitivne učinke tudi zunaj sektorja, v katerem so bili podatki prvotno ustvarjeni. V finančnem sektorju bi lahko na primer z medsektorsko souporabo podatkov izboljšali analize tveganj in napovedi denarnih tokov, obravnavali vprašanje odkrivanja goljufij, izboljšali sposobnost posameznikov za obvladovanje prezadolženosti ter spodbujali finančno vključenost in finančno izobraževanje. Personalizacija pa lahko privede do tveganj za ranljive potrošnike, na primer do diskriminacije, zlorab in manipulacije.
7.4

Uspeh podnebnega pakta bo delno odvisen od zmožnosti podjetnikov in podjetij, da pridobijo nepovratna sredstva iz javnih, dobrodelnih in zasebnih virov. Pri takem financiranju bi si bilo treba prizadevati za obravnavanje slabosti trga, ki so povzročile podnebne spremembe, omogočanje prelomnih sprememb in dovolj velik obseg. Z večstranskim finančnim okvirom EU ter namenskimi evropskimi in mednarodnimi javnimi in zasebnimi skladi, katerih cilj je omogočiti sistemske spremembe na področjih blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, se lahko spodbudijo milijarde za inovativno podnebno ukrepanje. Splošni cilj bi moral biti ustvariti vire, izkušnje in zmožnosti za smiselne rezultate glede zmanjšanja emisij in večje podnebne odpornosti, ki jih je mogoče pomnožiti za pospešitev sprememb in ustvarjanje upanja. V podnebnem paktu bi moralo biti dobrodošlo sodelovanje nacionalnega in mednarodnega finančnega sektorja, pa tudi ustreznih večstranskih in zasebnih skladov. Poleg tega bi moral davčni sistem odražati načelo, po katerem je treba zagotoviti čim večjo ekonomijo blaginje in jo ohranjati.
2.19

V sedanji fazi izrednih razmer smo priča sposobnosti socialnih podjetij, da zagotovijo večjo odpornost skupnosti, ki ji zagotavljajo svoje storitve, v številnih primerih pa celo dopolnjujejo ali nadomeščajo javne službe, ki niso zmožne odgovoriti na vse potrebe, ki so se pojavile. EESO zato predlaga, da se znatno skrajša mandat, ki ga je od sozakonodajalcev prejela EBA, in pospeši postopek uvedbe „faktorja za podporo trajnosti“. Mikrobonitetna perspektiva bi morala biti ustrezno prilagojena in uravnotežena s sistemskega, makrobonitetnega in socialnega vidika.
C 97/69

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede finančne discipline od proračunskega leta 2021 naprej in Uredbe (EU) št. 1307/2013 glede prožnosti med stebroma za koledarsko leto 2020

(COM(2019) 580 final – 2019/0253(COD))

(2020/C 97/09)

Zaprosilo Evropski parlament, 13. 11. 2019 Svet Evropske unije, 15. 11. 2019 Pravna podlaga člena 43(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 11. 12. 2019 Plenarno zasedanje št. 548 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 191/1/1

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 548. plenarnem zasedanju 11. in 12. decembra 2019 (seja z dne 11. decembra) s 191 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.5

Podpiranje evropskih standardov na svetovni ravni. Potrebne so večja prodornost, reprezentativnost, strokovnost in doslednost, predvsem pri ISO/IEC/ITU in zlasti v povezavi z malimi podjetji, potrošniki in okoljem, pa tudi na multilateralnih forumih in pri sporazumih o prosti trgovini.
3.9

EESO meni, da bodo gospodarski stroški brexita brez dogovora še posebej visoki v sektorjih, ki so tesno povezani z Združenim kraljestvom. To velja na primer za izvoznike agroživilskih proizvodov, ki so usmerjeni na trg Združenega kraljestva, ribiška podjetja, ki so odvisna od dostopa do voda Združenega kraljestva, in turistična podjetja v regijah, ki so priljubljene pri turistih iz Združenega kraljestva. Takšnim problemom bi bilo treba nameniti posebno pozornost in zagotoviti ustrezna sredstva za ublažitev teh posledic.
Odbor v obliki mnenja vsako leto poda svoja opozorila in priporočila v zvezi z letnimi programi dela Komisije, pri čemer izpostavi pomen standardov za krepitev konkurenčnosti enotnega trga in pomen razvoja inovativnih proizvodov in storitev ter izboljšanja njihove kakovosti in varnosti v korist potrošnikov, podjetij in okolja ( 1 ) . To mnenje je povezano z mnenjem o harmoniziranih standardih ( 2 )
3.19.3

Izjemno pomembno pa je tudi, da se vzpostavi enotni trg. Na podlagi predpisov o nediskriminaciji in štirih svoboščinah, zagotovljenih s Pogodbo, bi morali biti pogoji za enotni trg že izpolnjeni. Razvoj na področju državne pomoči in številni postopki ugotavljanja kršitev so tudi pokazali, da ima Komisija sredstva za odpravljanje izkrivljanj. Potrebna bi bila obsežna analiza, da bi ocenili, v kolikšni meri so bili dosedanji davčni ukrepi nezadostni.
4.1

„Za razvoj učinkovitejših in pravičnejših davčnih sistemov so bistvenega pomena odpravljanje davčnih goljufij, utaj in ukrepi proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. Taki ukrepi so bistveni za zagotavljanje javnih prihodkov, preprečevanje izkrivljanja konkurence med podjetji, ohranjanje socialne kohezije in boj proti vse večji neenakosti.“ EESO se v celoti strinja s to trditvijo v delovnem dokumentu, priloženemu predlaganemu priporočilu ( 7 ) . Zato poziva, naj se nemudoma začnejo uporabljati pravila, sprejeta za boj proti tem kaznivim dejanjem in zlorabam na evropski ravni, in oceni možnost uvedbe drugih učinkovitejših ukrepov, ki vključujejo tudi instrumente za zaustavitev nezakonitih dejavnosti davčnih oaz.
6.5

Sprejemanje inovacij : živimo v razburljivem obdobju za filantropijo. Inovativni pristopi, kot so socialne naložbe, obveznice s socialnim učinkom, naložbe s socialnim učinkom in tvegani kapital za človekoljubne namene, ustvarjajo prelomne rezultate ter vplivajo na tradicionalne pojme dobrodelnosti in prakse podjetij. Nove tehnologije in družbeni mediji omogočajo hitre nove možnosti za udejstvovanje in vplivanje. Gibanje z imenom Data for Good (Podatki za dober namen) in digitalizacija ponujata nove možnosti za filantropijo v vsej Evropi. Vzpostavlja se nova digitalna čezmejna evropska platforma za donacije, prek katere bodo lahko donatorji podpirali organizacije po vsej Evropi. Javni in zasebni deležniki bi morali te pobude spodbujati in razvijati, da bi filantropija postala bolj ciljno usmerjena in učinkovitejša.
V več državah članicah lokalne oblasti za razvoj poslovnih dejavnosti uporabljajo sredstva ali objekte v javni lasti. Če je prisoten element subvencije, lahko to povzroči nelojalno konkurenco. Mala in srednja podjetja v gostinskem in turističnem sektorju se na primer srečujejo s subvencioniranimi dejavnostmi v menzah športnih klubov, rekreacijskih centrov itd. Lokalne oblasti imajo v lasti klube in društva ali jim ponujajo javna sredstva, pri čemer so ti subjekti pogosto oproščeni plačila DDV in so upravičeni do socialnih premij, kot je prostovoljno delo. Te parakomercialne dejavnosti so pogosto organizirane (v smislu prometa in prihodkov) kot običajne poslovne dejavnosti. Odbor poziva Komisijo, naj ta pojav spremlja in preveri, ali se pravila o državni pomoči lahko prilagodijo ali drugi instrumenti razvijejo na ravni EU, da bi uredili te lokalne dejavnosti, ki so v nekaterih primerih celo subvencionirane s sredstvi EU.
V skladu s tem EESO meni, da bi moralo biti mogoče dobiti konkretnejšo sliko stanja operativnega varstva pred sevanjem na vsaki zadevni lokaciji in pripraviti strategijo na podlagi načela ALARA (angl. as low as reasonably achievable , tj. da so doze tako nizke, kakor je to mogoče razumno doseči). Za zagotovitev tega je seveda v skladu s členom 5 Direktive Sveta 2013/59/Euratom o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja izključno odgovorna zadevna država članica. Ohranjanje doze sevanja, ki so ji izpostavljeni delavci, v razponu optimizirane vrednosti efektivne doze, je simptomatičen pokazatelj, ki ustreza enemu od ciljev programov, tj. osredotočanju na radiološko varnost. Ti podatki morajo biti na voljo v registru, ki ga vodijo varnostni organi in organi za varstvo pred sevanji v zadevnih državah članicah.