[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.2.2007

SEC(2007) 141 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Poljske, 2006–2009

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Splošno ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe ali njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Poljske je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

Ozadje ocene dopolnitve programa

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev programa stabilnosti Poljske, predloženo 30. novembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem programu stabilnosti naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. stanje Poljske pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem),

3. najnovejšo oceno stanja Poljske pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa),

4. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.

Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Poljska je država, ki si prizadeva nadoknaditi zaostanek in ima veliko gospodarsko rast, s katero se približuje EU-25 kar zadeva življenjski standard. Kljub pomanjkanju delovne sile v nekaterih sektorjih je nezaposlenost velika, medtem ko je stopnja zaposlenosti po merilih EU nizka, zlasti med ženskami. Razlog za hitro rast izvoza je v neposrednih tujih naložbah, ki so imele do zdaj koristi zlasti zaradi relativno poceni delovne sile, čeprav se je izboljšalo tudi tehnološko področje. Poljska ima tradicionalno velik primanjkljaj, ki presega 3 % BDP. Struktura javnih odhodkov je zaskrbljujoča, saj lahko visoki socialni izdatki z napačnimi spodbudami negativno vplivajo na uspešnost trga dela. Kar zadeva dolgoročno vzdržnost, je Poljska država z majhnim tveganjem. Da bi se to stanje ohranilo, pa bo treba vztrajati pri ključnih značilnostih pokojninske reforme, kot so na primer enotna pravila za vse socialne skupine.

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Poljsko

Svet je 5. julija 2004 odločil, da ima Poljska na podlagi člena 104(6 ) čezmerni primanjkljaj. Istočasno je nanjo naslovil priporočilo v skladu s členom 104(7), v katerem določa, da je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do leta 2007, kot letne ciljne vrednosti za javnofinančni primanjkljaj pa je določil: 5,7 % BDP v letu 2004, 4,2 % BDP v letu 2005, 3,3 % BDP v letu 2006 in 1,5 % BDP v letu 2007. Te ciljne vrednosti ne vključujejo proračunskih stroškov pokojninske reforme iz leta 1999, ki so bili takrat ocenjeni na 1,5 % BDP letno. Poljska je uporabljala (in še uporablja) zlasti prehodno obdobje (poteče spomladi 2007) za izvajanje odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov[2].

Svet je 28. novembra 2006 v skladu s členom 104(8) odločil, da so se „ukrepi, ki jih je sprejela Poljska kot odgovor na priporočilo Sveta z dne 5. julija 2004 na podlagi člena 104(7) Pogodbe, izkazali za nezadostne za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do roka, določenega s priporočilom.“ Ta sklep je temeljil tudi na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006, ki je pokazala, da bo skupaj s stroški revidirane pokojninske reforme (okrog 2 % BDP letno) primanjkljaj leta 2007 znašal predvidoma 4 % BDP.

Naslednji korak v okviru postopka v zvezi s čezmernih primanjkljajem pri državah članicah, ki še niso prevzele skupne valute, kot je Poljska, je novo priporočilo Sveta v skladu s členom 104(7). Priporočilo glede tega priporočila Sveta, ki upošteva tudi novo dopolnitev konvergenčnega programa Poljske, bo sprejela Komisija skupaj s priloženim priporočilom za mnenje Sveta o novem programu.

Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 14. marca 2006 sprejel mnenje o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2005–2008. Svet ugotavlja, da „konvergenčni program v letu 2007 predvideva določen napredek, ne pa tudi učinkovito zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, kot to zahteva priporočilo Sveta z dne 5. julija 2004, in da namerava Komisija priporočiti nadaljnje korake v zvezi s postopkom čezmernega primanjkljaja, kot je določen v Paktu stabilnosti in rasti“. Svet je Poljsko pozval, da „(i) v letu 2006 okrepi prilagoditev, zlasti z dodelitvijo vseh prihodkov, višjih od načrtovanih, ali odhodkov, izvršenih v manjši meri, kot je bilo pričakovano, za zmanjšanje primanjkljaja; (ii) zavaruje učinke pokojninske reforme; (iii) izboljša institucionalni okvir javnih financ z dopolnitvijo nominalnega sidra z drugimi ukrepi, na primer srednjeročnim pravilom o odhodkih“.

Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Poljske, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 31. oktobra 2006. Nacionalni program reform Poljske kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: konsolidacijo in boljše upravljanje javnih financ, razvoj podjetništva in inovacij, razvoj infrastrukture, zagotavljanje konkurenčnega okolja v povezanih sektorjih, ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest ter zmanjšanje nezaposlenosti, izboljšanje prilagodljivosti delavcev in podjetij z naložbami v človeški kapital.

Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del njenega letnega poročila o napredku[3] iz decembra 2006) je pokazala, da je napredek Poljske pri izvajanju nacionalnega programa reform omejen. Videti je, da začenja Poljska na mikroekonomskem področju močno napredovati, čeprav je izvajanje mnogih ukrepov še vedno na začetnih stopnjah. Izvajanje makroekonomskih reform in reform na področju zaposlovanja do zdaj ni bilo zadovoljivo.

Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za njegovo dosego ustrezne; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[4]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[5], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) (za KP) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Poljske, 2006–2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[6] in zlasti člena 9(3) (za KP) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju s Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

5. Svet je [27. februarja 2007] preučil dopolnitev konvergenčnega programa Poljske, ki zajema obdobje od 2006 do 2009.

6. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP leta 2006 dosegla 5,4 % in se v ostalem programskem obdobju bolj ali manj ustalila (v povprečju na okrog 5,25 %). Glede na podatke, ki so na voljo zdaj, se zdi, da ta scenarij temelji na predpostavkah o rasti, ki so za leto 2007 verjetne, za obdobje po letu 2007 pa so preveč optimistične, saj zlasti za trg dela ni nujno, da se bo izboljševal tako hitro, kot predvideva program. Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične, za čas proti koncu programskega obdobja pa so nekoliko prenizke, zlasti zaradi naraščajočega bremena plač, ki izhaja iz zaostrovanja trga dela.

7. V konvergenčnem programu iz januarja 2006 je bil za javnofinančni saldo za leto 2006 določen cilj −2,6 % BDP, jesenska napoved služb Komisije izhaja iz −2,2 % BDP, dopolnitev konvergenčnega programa iz novembra 2006 pa dejanski primanjkljaj ocenjuje na −1,9 % BDP. Boljši rezultat od pričakovanega je predvsem posledica tega, da odhodki niso bili izvedeni v načrtovanem obsegu (zlasti socialni transferji in javne naložbe), povečanje prihodkov pa gre pripisati predvsem rasti, ki je bila boljša od pričakovane. V navedenih napovedih glede primanjkljaja niso zajeti stroški pokojninske reforme, ki so bili leta 2006 po ocenah okrog 2 % BDP, kar je v skladu s prehodnim obdobjem za izvajanje odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov[7], ki poteče spomladi 2007. Glavni cilj proračunske strategije v dopolnitvi iz novembra 2006 je do leta 2007 zmanjšati čezmerni primanjkljaj, in sicer z uporabo določbe prenovljenega pakta, po kateri je mogoče odšteti del stroškov pokojninske reforme. Za naslednja leta se v programu načrtuje postopno zmanjšanje primanjkljaja, tako da bo do leta 2009 dosežena referenčna vrednost 3 % BDP.

8. Primanjkljaj naj bi se po načrtih zmanjševal po 0,4 odstotne točke BDP letno (0,3 odstotne točke, če se štejejo tudi stroški pokojninske reforme), tj. z 1,9 % BDP leta 2006 na 0,6 % BDP leta 2009. Primarni presežek naj bi se po načrtih povečal z 0,5 % BDP leta 2006 na 1,7 % leta 2009. Ob upoštevanju učinkov omenjene odločitve Eurostata se bo glede na dopolnitev programa primanjkljaj zmanjšal s 3,9 % BDP leta 2006 na 2,9 % leta 2009. Po načrtih bo prilagoditev leta 2007 temeljila na prihodkih (povečanje deleža prihodkov za 0,6 odstotne točke BDP pri skoraj nespremenjenem deležu odhodkov), v obdobju 2008–2009 pa bo močno temeljila na odhodkih, tako da bo veliko zmanjšanje deleža prihodkov več kot izravnano (povprečno letno zmanjšanje deleža odhodkov za 1,6 odstotne točke, zlasti pri porabi in socialnih transferjih, ob povprečnem zmanjšanju deleža prihodkov za 1,2 odstotne točke, ki odraža v glavnem zmanjšanje socialnih transferjev in različne spremembe davčnega sistema, ki niso vedno podrobno določene). V primerjavi s prejšnjim programom so ciljni primanjkljaji zaradi veliko večje rasti in rezultata, ki je boljši od pričakovanega, popravljeni navzdol.

9. Za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se načrtuje izboljšanje s približno –2 % BDP leta 2006 na 0,75 % BDP leta 2009 na koncu programskega obdobja (brez stroškov pokojninske reforme). V tem programu, tako kot tudi v prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki se ga v okviru programa ne namerava doseči v programskem obdobju. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (ocenjen glede na primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa v zadostni meri odraža delež dolga in povprečno dolgoročno potencialno rast proizvodnje.

10. Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Tveganja so zlasti posledica preveč optimističnega makroekonomskega scenarija za obdobje 2008–2009, občutnih negotovosti glede učinkovitega izvajanja načrtovanih reform, pa tudi pomanjkanja podatkov o ukrepih v podporo načrtovani omejitvi odhodkov, ki so očitno na zgodnji stopnji zasnove. Zaradi tega se ukrepi, ki so bili sprejeti do zdaj, ne zdijo zadostni, tako da je treba načrtovane ukrepe okrepiti, da bo mogoče doseči navedene rezultate.

11. Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu ni skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007, ki ga priporoča Svet. Poleg tega proračunski cilji ne zagotavljajo zadostne varnostne rezerve, da bi se preprečila prekoračitev praga primanjkljaja (3 % BDP) ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. V letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je treba pospešiti strukturne prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja iz programa in tako izkoristiti obdobje ugodnih gospodarskih razmer, hkrati pa je treba strukturne prilagoditve tudi podpreti z ukrepi.

12. Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 42,0 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 1,4 odstotne točke. Če upoštevamo vpliv navedene odločitve Eurostata, se bo bruto javni dolg povečal z 48,9 % leta 2006 na 50,2 % leta 2009.

13. Poljska je država članica EU z najmanjšim proračunskim vplivom staranja, izdatki, povezani s staranjem prebivalstva, pa naj bi se še zmanjšali, vzrok za to je deloma reforma pokojninskega sistema, zaradi katere se bodo odhodki občutno zmanjšali; pod pogojem, da se bo pokojninska reforma izvajala v celoti. Začetni proračunski položaj se je glede na leto 2005 sicer malce izboljšal, vendar še vedno predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, dokler se ne preuči dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva, nadaljnja proračunska konsolidacija pa bi prispevala k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Poljska izpostavljena nizkemu tveganju kar zadeva vzdržnost javnih financ.

14. Konvergenčni program vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka reform, navedenih v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006, v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov glavnih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, za njegove proračunske napovedi pa se zdi, da upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa predvidevata zlasti določeno uskladitev sistema socialnega varstva za kmete s splošnim nacionalnim sistemom, postopno uskladitev invalidnin s prenovljenim pokojninskim sistemom ter vzpostavitev paketa zagotovljenih zdravstvenih storitev.

15. Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Zlasti ukrepi za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja se ne zdijo primerni.

16. Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov[8].

Splošni sklep je, da program predvideva zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2007, vendar se dosedanji ukrepi ne zdijo ustrezni, načrtovani ukrepi pa se ne zdijo dovolj, da bi dosegli ta cilj. Program v naslednjih letih sicer predvideva ustrezen napredek k doseganju srednjeročnega cilja na podlagi dobrih možnosti za rast, vendar obstaja za doseganje proračunskih ciljev in trajnost prilagoditve znatno tveganje.

Glede na zgornjo oceno in ob upoštevanju novega priporočila Poljski, naj zmanjša čezmerni primanjkljaj, ki ga je Svet sprejel [27. februarja 2007] v skladu s členom 104(7) Pogodbe, se Poljsko poziva, da:

- (i) okrepi prilagoditev, da bo v skladu z novim priporočilom na podlagi člena 104(7) do leta 2007 zagotovila zmanjšanje čezmernega primanjkljaja;

- (ii) izkoristi ugodne gospodarske razmere in po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja pospeši prilagoditev v smeri srednjeročnega cilja, in sicer z določitvijo in izvajanjem dodatnih ukrepov, zlasti na strani odhodkov, ki so potrebni za doseganje predvidene prilagoditve.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi 1

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP nov. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |

COM nov. 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | ni podatkov |

KP jan. 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (v %) | KP nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |

COM nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | ni podatkov |

KP jan. 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP nov. 20062 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |

COM nov. 20066 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | ni podatkov |

KP jan. 20062 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP nov. 2006 | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 |

COM nov. 2006 | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | ni podatkov |

KP jan. 2006 | −2,9 | −2,6 | −2,2 | −1,9 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | KP nov. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |

COM nov. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | ni podatkov |

KP jan. 2006 | −0,3 | −0,2 | 0,3 | 0,6 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP nov. 20062 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |

COM nov. 2006 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | ni podatkov |

KP jan. 20062 | −2,9 | −2,7 | −2,3 | −2,1 | ni podatkov |

Strukturni saldo3 (v % BDP) | KP nov. 20064 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |

COM nov. 20065 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | ni podatkov |

KP jan. 2006 | −2,1 | −2,7 | −2,4 | −2,1 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP nov. 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |

COM nov. 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | ni podatkov |

KP jan. 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | ni podatkov |

Opombe: 1 Proračunske napovedi ne upoštevajo vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov, ki jo je treba izvesti do objave obvestila pomladi 2007. Z upoštevanjem tega učinka bi javnofinančni saldo v skladu z dopolnitvijo programa znašal –4,3 % BDP v letu 2005, –3,9 % v letu 2006, –3,4 % v letu 2007, –3,1 % v letu 2008 in –2,9 % v letu 2009, medtem ko bi bruto javni dolg znašal 47,3 % BDP v letu 2005, 48,9 % v letu 2006, 50,0 % v letu 2007, 50,3 % v letu 2008 in 50,2 % v letu 2009. 2 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 3 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 4 V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 5 V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 6 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,1 %, 4,4 %, 4,8 % in 5,0 % za posamezna leta v obdobju 2005–2008. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Glej sporočili za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004 in št. 117/2004 z dne 23. septembra 2004.

[3] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[4] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.

[5] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[6] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] Glej sporočili za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004 in št. 117/2004 z dne 23. septembra 2004.

[8] Predloženi niso bili zlasti podatki o zaposlovanju glede na opravljene ure in o produktivnosti dela, merjeni v BDP na opravljeno uro. Manjkajo tudi prispevki k potencialni rasti.