Komisija je predlagala podvojitev proračuna programa Erasmus v naslednjem dolgoročnem proračunu EU. To bi nam moralo omogočiti, da med letoma 2021 in 2027 podpremo dodatnih 12 milijonov ljudi.

Od leta 1987 do danes smo podprli že 10 milijonov študentov, pripravnikov in učiteljev.

Leta 2018 več kot 6 milijard poizvedb v schengenskem informacijskem sistemu s strani policistov in mejnih uslužbencev – 200 % več kot leta 2014. To je vodilo do 267 239 zadetkov z iskano osebo ali predmetom.

Od leta 2014 so sredstva EU omogočila izobraževanje več kot 6,5 milijona otrokom v 55 državah, ki se soočajo z vojaškimi konflikti in naravnimi katastrofami.

EU je največji trgovinski partner in na prvem mestu za 80 držav sveta, medtem ko so ZDA glavni trgovinski partner samo 20 držav.

Plače so se med krizo znižale, vendar zdaj hitro rastejo, zlasti od leta 2017. Plače so med letoma 2014 in 2019 zrasle za 5,7 % v EU in za 3,9 % v euroobmočju.

Leta 2017 je 17 milijonov Evropejcev, tj. 3,3 % prebivalstva EU, živelo ali delalo v drugi državi članici, kar je skoraj dvakrat več kot desetletje prej. Medsebojno učinkovanje določb o socialni varnosti v različnih državah EU je zapleteno, kar pomeni obremenitev za delavce, delodajalce in organe socialne varnosti. S predlogom Komisije, ki je bil predstavljen 13. decembra 2016, bi postala pravila preprostejša in pravičnejša.

Predlog Evropske komisije o pitni vodi, predstavljen 1. februarja 2018, je bil rezultat prve uspešne evropske državljanske pobude. Izboljšal bi položaj približno dveh milijonov ljudi v EU. Trenutno je vsako leto približno 5 % prebivalstva EU ogroženih zaradi zdravstvenih težav, povezanih z vodo (to se med državami EU zelo razlikuje). Pomanjkanje vode prizadene 11 % prebivalstva EU. Predlog bi zmanjšal tveganje za zdravje pod 1 % in zagotovil dostop do vode za vse. Z varnejšo vodo iz pip bi se zmanjšala poraba ustekleničene vode, s čimer bi prihranili denar ter zmanjšali količino plastičnih odpadkov in emisij CO2.

S predlogom Komisije za evropski sistem jamstva za vloge, ki je bil predstavljen 17. novembra 2015, bi dokončali bančno unijo in zagotovili bistven element finančnega sistema, ki temelji na skupni valuti. Dopolnjeval bi ekonomsko in monetarno unijo, povečal zaščito bančnih strank ter še povečal stabilnost in odpornost finančnega sistema v euroobmočju in zunaj njega. Varovalni mehanizem za enotni sklad za reševanje, ki je načeloma sprejet, vendar še ne deluje, bi dodatno povečal zaupanje v bančni sistem EU, saj bi zagotovil kreditno linijo za sklad in še dodatno zmanjšal tveganje, da bodo morali davkoplačevalci podpreti banke v težavah. Ciljna velikost enotnega sklada za reševanje, ki se financira vnaprej s prispevki bank v euroobmočju, je približno 55 milijard EUR. Velikost varovalnega mehanizma se bo ujemala z velikostjo sklada.

Predlog Komisije za skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb, ki je bil predstavljen 25. oktobra 2016, bi olajšal in pocenil poslovanje na enotnem evropskem trgu. Prav tako bi onemogočil veliko načinov izogibanja davkom, s čimer bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji za multinacionalna podjetja. To ne bi pomenilo skupnih davčnih stopenj, saj bi jih vsaka država EU zase še vedno določala sama. Mednarodna pravila o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb so zlasti zastarela, ko gre za digitalne storitve. Predlog Komisije o davku na digitalne storitve, predstavljen 21. marca 2018, bi jasneje določal, da je treba davek plačati, kjer je ustvarjen dobiček, tudi če velika tehnološka podjetja tam niso fizično prisotna. S predlogom Komisije za uvedbo enotnega območja davka na dodano vrednost (DDV) v EU, ki ga je Komisija predstavila 18. januarja 2018, bi sistem DDV postal odpornejši na goljufije in zaščitil davčne prihodke držav.

Pravila o začasni ponovni uvedbi nadzora meje v schengenskem območju je treba posodobiti. Predlog Komisije, predstavljen 27. septembra 2017, bi omogočil ustrezno ravnotežje med učinkovitim spoprijemanjem s trenutnimi grožnjami notranji varnosti in zagotavljanjem, da nadzor na notranjih mejah ostane izjema in ne omejuje neupravičeno prostega gibanja po Evropi.

Storilci kaznivih dejanj pustijo digitalne sledi – v elektronski pošti ali v dokumentih, shranjenih v oblaku – ki lahko služijo kot dokaz na sodiščih. Predlog Komisije, predstavljen 17. aprila 2018, določa nova pravila, prilagojena digitalnemu svetu, ki bi za policijske in pravosodne organe v različnih državah članicah olajšala in pospešila zbiranje dokazov, ki jih potrebujejo za preiskovanje, pregon in obsodbo storilcev kaznivih dejanj in teroristov. Velike internetne družbe, kot so Facebook, Twitter in Google, v zadnjih nekaj letih vse pogosteje odstranjujejo teroristične vsebine s spleta. Vendar pa obseg te grožnje presega odzive nanjo. Predlog Komisije, ki je bil predstavljen 12. septembra 2018, bi zagotovil jasen in usklajen pravni okvir za preprečevanje zlorabe storitev gostovanja za razširjanje terorističnih vsebin na spletu, in sicer z naložitvijo obveznosti avtomatskega izbrisa takih vsebin v eni uri.

Evropa je vodilna na svetu na področju standardov varstva podatkov, vendar so njena pravila o zasebnosti na spletu močno zastarela – spletne storitve imajo dostop do naše komunikacije prek interneta in jo delijo brez našega soglasja. 92 % Evropejcev, vključenih v anketo leta 2016, je izjavilo, da je treba zagotoviti zaupnost njihovih elektronskih sporočil in takojšnjega sporočanja. Predlog Komisije, predložen 10. januarja 2017, bi zagotovil to zaščito.

Evropa je v zadnjih letih zelo napredovala na področju migracijske politike in je uspela prebroditi krizo v letih 2015 in 2016. Vendar je še vedno treba oblikovati azilni sistem, ki bo v celoti učinkovit, human in sposoben obvladati vsako prihodnjo krizo. Skupni evropski azilni sistem določa skupne minimalne standarde za obravnavo vseh prosilcev za azil. Sestavljen je iz pravnega okvira, ki zajema vse vidike azilnega postopka, in podporne agencije – Evropskega azilnega podpornega urada (EASO). Sveženj predlogov za reformo azilnega sistema, ki ga je Komisija predstavila maja in julija 2016, zagotavlja ravnotežje med solidarnostjo in odgovornostjo. Ti ukrepi bi koristili tistim, ki iščejo varstvo, z doslednejšimi pogoji ter enostavnejšim in hitrejšim odločanjem. Zmanjšali bi spodbude za sekundarno gibanje, odvračali od izbiranja najugodnejše azilne ureditve in podprli učinkovitejše vračanje oseb, ki nimajo pravice ostati. Pravila, ki določajo, katera država članica EU je odgovorna za prošnjo za azil, bi bila jasnejša in učinkovitejša, države članice pod nesorazmernim pritiskom pa bi podpiral bolj strukturiran in predvidljiv sistem. Argument za moderniziran azilni sistem, ki je primeren za prihajajoče pritiske, ostaja enako močan kot kadar koli prej.

V predlogih sta predstavljena vizija Unije, ki jo želimo, in pragmatičen načrt, kako jo uresničiti. Resnično gre za dodano vrednost EU, ki še bolj vlaga v področja, na katerih ena sama država članica ne more ukrepati samostojno ali na katerih je skupno ukrepanje učinkovitejše. Zato bo za raziskave in inovacije, evropske strateške naložbe, enotni trg in vesoljske programe namenjenih skupaj 187,4 milijarde EUR, za zunanje ukrepe bo namenjenih 123 milijard EUR, za programe za upravljanje meja in migracije se bo financiranje povečalo na 34,9 milijarde EUR, za varnost in obrambo pa na 27,5 milijarde EUR .

S predlogi Komisije za novi večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, ki so bili predstavljeni maja in junija 2018, se polagajo temelji za sodobnejši in učinkovitejši dolgoročni proračun, ki bo EU pomagal pri osredotočanju na ključne prednostne naloge.

Več kot 9 milijonov Evropejcev je doslej podprlo evropsko državljansko pobudo, Komisija pa je sprejela konkretne ukrepe, tudi s predlogi zakonodaje, za odziv na pobude, ki so zbrale najmanj 1 milijon podpisov. S prenovljenimi pravili bo ta participativni instrument postal veliko bolj dostopen in uporabnikom prijazen. Državljani bodo lažje pripravljali pobude in jih podpisovali. Vzpostavljena je bila spletna platforma za sodelovanje, ki zagotavlja svetovanje in omogoča državljanom po vsej Evropi, da se povežejo pri pripravi pobud. Komisija bo zagotovila tudi brezplačno storitev za organizatorje za spletno zbiranje podpisov.

Evropska unija je močno podprla ta zgodovinski sporazum, ki sta ga po pogajanjih pod okriljem Združenih narodov podpisala ministrska predsednika Tsipras in Zaev. To ne bi bilo mogoče brez prizadevanj EU v državi ter nove spodbude in zagona strategije za Zahodni Balkan leta 2018. Za rešitev enega od najtrdovratnejših sporov v regiji so bili potrebni politični pogum, voditeljske sposobnosti in odgovornost vseh vpletenih. Obe državi sta izkoristili to edinstveno priložnost, ki je zgled za sprave celotni Evropi in bo dodatno spodbudila evropske perspektive v tej regiji.

Pomanjkanje sodelovanja med državami članicami na področju obrambe naj bi po ocenah stalo med 25 in 100 milijard EUR letno. Evropa ima 178 oborožitvenih sistemov v primerjavi s 30 v Združenih državah, zaradi česar je poraba za obrambo veliko manj učinkovita. Zato EU krepi svojo vlogo pri zagotavljanju varnosti in obrambe ter gradi evropsko obrambno unijo. Vzpostavljeno je bilo stalno strukturno sodelovanje (PESCO) za okrepitev evropske varnosti in obrambe, pri katerem sodeluje 25 držav članic EU. Evropski obrambni sklad je že vzpostavljen in se izvaja, prvi projekti pa podpirajo čezmejne naložbe v najmodernejšo in popolnoma interoperabilno obrambno tehnologijo in opremo na področjih, kot sta šifrirana programska oprema in tehnologija brezpilotnih zrakoplovov.

Reforma direktive o zemeljskem plinu zagotavlja uporabo enakih pravil na celotnem ozemlju EU (kopnem in morju) ter učinkovit nadzor nad izvajanjem pravil notranjega trga EU. Povečuje preglednost in krepi sodelovanje med nacionalnimi organi. To je pomemben korak k dobro delujočemu, preglednemu in konkurenčnemu notranjemu trgu EU z zemeljskim plinom, na katerem vsi dobavitelji delujejo v skladu z istimi pravili EU.

Komisija je predložila tudi pobudo, da se Evropskemu javnemu tožilstvu podeli dodaten mandat, in sicer za preganjanje čezmejnih terorističnih kaznivih dejanj. Ker terorizem ne pozna meja, mora biti Evropa sposobna bolj usklajeno in učinkovito preganjati teroriste.

Trenutno se ustanavlja Evropsko javno tožilstvo, ki bo pomagalo zaščititi denar davkoplačevalcev EU, v njem pa bo sodelovalo 22 držav članic. Njegova naloga bo preiskovanje in preganjanje kaznivih dejanj, pri katerih gre za finančne interese EU, kot so zlorabe sredstev EU ali čezmejne goljufije na področju davka na dodano vrednost, ki vsako leto davkoplačevalce stanejo najmanj 50 milijard EUR v izgubljenih prihodkih za nacionalne proračune. S tem se bo pomembno okrepila vloga EU na tem področju, saj bo ta prvič dobila močno orodje za kazenske pregone.

Da bi zagotovili pravično, enostavno in učinkovito izvrševanje vseh pravil EU o mobilnosti delovne sile, je bil ustanovljen nov evropski izvršilni organ. Evropski organ za delo bo podpiral sodelovanje med državami EU pri čezmejnem izvrševanju zadevnega prava Unije, vključno z olajševanjem skupnih inšpekcijskih pregledov. Posameznikom in delodajalcem bo tudi olajšal dostop do informacij o njihovih pravicah in obveznostih ter do ustreznih storitev.

Delavci bi morali za enako delo na istem mestu zaslužiti enako plačilo. Da bi zagotovili, da se to osnovno načelo iz evropskega stebra socialnih pravic uporablja tudi za več kot 2 milijona delavcev, začasno napotenih na delo v drugo državo članico, so bila spremenjena pravila o napotitvi delavcev.

Od 15. maja 2019 bodo stroški klicev v tujino znotraj EU sledili temu zgledu in se prav tako drastično zmanjšali: znašali bodo največ 19 centov na minuto za klic in 6 centov na SMS (ter DDV), kar je do 10-krat ceneje kot prej.

Od 15. junija 2017 lahko vsi Evropejci med potovanjem po EU kličejo, pošiljajo besedilna sporočila in uporabljajo mobilni internet brez kakršnih koli dodatnih stroškov. Popolna odprava pristojbin za gostovanje je sledila desetletju drastičnega in progresivnega zniževanja cen, ki je bilo posledica predloga Komisije o gostovanju. Med letoma 2007 in 2016 so se cene gostovanja znižale za več kot 90 %. Evropski državljani so takoj izkoristili prednosti, ki jih ponuja „gostovanje kot doma“: uporaba mobilnih podatkov se je povečala za 12-krat, medtem ko se je število telefonskih klicev potnikov podvojilo v primerjavi z navadami pred junijem 2017.

Za podjetja reforma zagotavlja jasnost in doslednost pravil, ki jih morajo uporabljati, in bo pomagala povrniti zaupanje potrošnikov. Na mednarodni ravni je EU začela oblikovati pravila o varstvu podatkov: vzpostavila je največje svetovno območje prostega in varnega pretoka podatkov z Japonsko, medtem ko so Argentina, Urugvaj, Kanada, Mehika, Indija, Izrael, Kalifornija in Nova Zelandija začeli pripravljati zakone o varstvu zasebnosti po zgledu novega evropskega standarda.

Državljani se zdaj lahko zanesejo na večje pravice, kot so pravica do dostopa do svojih podatkov, pravica do popravka, pravica biti pozabljen in pravica do prenosljivosti podatkov. Zaradi strogih sankcij novi predpisi Evropejce ščitijo pred zlorabo njihovih osebnih podatkov, na primer v okviru evropske volilne kampanje.

Splošna uredba o varstvu podatkov, ki je začela veljati 25. maja 2018, ni le zagotovila, da je Evropa pripravljena na digitalno dobo, ampak je tudi določila nov svetovni standard za zasebnost. Ta enotna vseevropska zakonodaja ščiti temeljno pravico državljanov do varstva podatkov, posameznikom in podjetjem pa omogoča, da v celoti izkoristijo priložnosti na enotnem digitalnem trgu, ne da bi morali za to opraviti 28 različnih dragih in birokratskih postopkov. Nova pravila bodo po ocenah prinesla koristi

Evropska unija se sooča s številnimi vse pogostejšimi in kompleksnimi nesrečami, ki vodijo do izgube življenj in drugih škodljivih posledic za državljane, podjetja, skupnosti in okolje. Leta 2018 je v Evropi zaradi naravnih nesreč umrlo skoraj 100 ljudi, v nekaterih evropskih regijah, ki še nikoli niso bile prizadete, pa smo bili priča gozdnim požarom. Gospodarski stroški so ogromni: leta 2016 je škoda v Evropi znašala blizu 10 milijard EUR. EU se mora odzvati na ta izziv in bolje zaščititi svoje državljane pred temi nesrečami ter okrepiti in izboljšati ukrepe za preprečevanje nesreč in pripravljenost nanje. Države iz EU so leta 2018 skoraj 10-krat zaprosile za pomoč, zlasti zaradi gozdnih požarov, medicinske pomoči in onesnaženja morja. RescEU v Evropi in po svetu zagotavlja zmogljivosti civilne zaščite za osebe, ki so jih prizadele nesreče in najbolj potrebujejo pomoč. Ta rezervna sredstva se uporabijo, kadar države hitro potrebujejo pomoč za obvladovanje nesreče. Mednje spadajo gasilska letala in druga sredstva za odzivanje na dogodke, kot so primeri nujne medicinske pomoči. V letih 2017 in 2018 je bil mehanizem EU na področju civilne zaščite aktiviran 52-krat.

Nujni skrbniški sklad za Afriko v vrednosti 4,2 milijarde EUR je eno od najučinkovitejših orodij EU za financiranje projektov, povezanih z migracijami, in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije. Doslej je bilo odobrenih 193 projektov s širokim dosegom, od gospodarskega razvoja in upravljanja do zdravstvenega varstva in migracij, vključno s ciljno usmerjeno življenjsko pomembno pomočjo za ljudi, ki potrebujejo zaščito. Poleg tega naj bi načrt za zunanje naložbe, ki gradi na izkušnjah iz Junckerjevega sklada, do leta 2020 mobiliziral za več kot 44 milijard EUR javnih in zasebnih naložb v Afriki in sosedstvu EU. Načrt za zunanje naložbe in njegov Evropski sklad za trajnostni razvoj se osredotočata na spodbujanje naložb na številnih prednostnih področjih, kot so čista energija, financiranje mikro, malih in srednjih podjetij, kmetijstvo ter digitalizacija za vključujoč razvoj.

Zaradi ustanovitve nove Evropske agencije za mejno in obalno stražo je zdaj na terenu več kot 1 600 mejnih policistov, ki pomagajo pri patruljiranju na zunanjih mejah Unije v Bolgariji, Grčiji, Italiji in Španiji. Zdaj, ko je bil dosežen dogovor o predlogu Komisije, je naslednji korak, da se agencija še razširi in okrepi z lastno opremo in stalno enoto 5 000 mejnih policistov od leta 2021 in 10 000 najpozneje do leta 2027, pa tudi z močnejšim mandatom za vračanje. Zaradi vrste novih izboljšanih in interoperabilnih informacijskih sistemov bodo naše meje varnejše in priročnejše za potnike. Sistem vstopa/izstopa bo pospešil postopke za dobroverne potnike in ugotovil, kje obstajajo dvomi, evropski sistem za potovalne informacije in odobritve pa bo omogočil učinkovitejše preverjanje pred potovanjem za obiskovalce, ki ne potrebujejo vizuma. Vse zadevne informacije se bodo med državami članicami izmenjavale v realnem času, da bo zagotovljena ustrezna uporaba pravil.

Regionalni skrbniški sklad EU je za izobraževanje, zaščito, zdravje in družbenoekonomsko podporo več kot dvema milijonoma Sircev mobiliziral 1,5 milijarde EUR za financiranje 46 projektov v Iraku, Jordaniji, Libanonu in Turčiji.

Od leta 2015 so uspešni programi EU za preselitev pomagali več kot 50 000 najbolj ranljivim osebam s celega sveta najti zatočišče v EU. Z medsebojnim sodelovanjem so se lahko države članice osredotočile na najpomembnejše regije, kot so sirski begunci v Jordaniji, Libanonu in Turčiji, in begunci, evakuirani iz Libije. Lani so države članice sprejele največjo skupno zavezo o preselitvah v zgodovini EU v okviru novega prostovoljnega programa EU za preselitev 50 000 oseb, ki ga je predlagal predsednik Juncker.

Obe strani sta se strinjali, da ne bosta uvedli novih carin, hkrati pa si bosta prizadevali za odpravo vseh obstoječih carin na industrijske izdelke in še naprej sodelovali na številnih področjih, vključno z energetskimi in regulativnimi vprašanji. Izvršna delovna skupina EU-ZDA, ki je bila ustanovljena ob tej priložnosti, že pripravlja izvajanje skupne agende.

Po naraščajočih napetostih na področju trgovine sta predsednika Juncker in Trump na srečanju v Beli hiši 25. julija 2018 začela novo fazo trgovinskih odnosov med EU in ZDA.

EU je prav tako sklenila moderen trgovinski sporazum s Kanado, ki evropskim podjetjem odpira kanadske trge blaga, storitev in javnih naročil ter pomaga ščititi pravice delavcev in okolje. Sporazum bo zlasti manjšim podjetjem iz EU olajšal in pocenil večji izvoz v Kanado.

Sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko je največji trgovinski sporazum, ki ga je EU kadar koli izpogajala, pa tudi prvi trgovinski sporazum, ki vključuje zavezo Pariškemu sporazumu o podnebnih spremembah. EU in Japonska skupaj predstavljata skoraj tretjino svetovnega bruto domačega proizvoda in sporazum bo ustvaril odprto trgovinsko območje, ki bo zajemalo več kot 600 milijonov ljudi. Ta sporazum je bil dopolnjen s sklenitvijo vzajemnega sporazuma o ustreznosti z Japonsko, ki je na podlagi visoke ravni varstva podatkov ustvaril največje območje prostega pretoka podatkov na svetu.

Da bi zmanjšali količino plastičnih odpadkov, ki nastanejo letno, tj. 25 milijonov ton, in povečali stopnjo recikliranja plastike, ki trenutno znaša le 30 %, je EU kot prva na svetu sprejela celovito strategijo za plastiko. V okviru strategije so bili uvedeni strogi ukrepi za 10 plastičnih proizvodov, ki se najpogosteje najdejo na naših plažah, in za zapuščeno ribolovno opremo. To vključuje prepoved nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo, pri katerih so zlahka na voljo druge možnosti, kot so plastične vatirane palčke, pribor, krožniki, slamice, mešalne palčke za pijače ali palice za balone. Ukrepi bodo preprečili za 3,4 milijone ton ekvivalenta emisij CO2, zmanjšali količino odpadkov v oceanih in njihove negativne vplive na okolje ter nas približali resnično krožnemu gospodarstvu.

To je naložba v našo blaginjo ter v priprave na trajnostno, podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo.

EU je imela vodilno vlogo pri sprejetju zgodovinskega, ambicioznega in globalnega Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. 195 držav se je dogovorilo o preprostem cilju: prihodnjim generacijam zapustiti bolj zdrav planet in bogatejšo, modernejšo in pravičnejšo družbo. EU je edino veliko gospodarstvo na svetu, ki je v zakonodajo v celoti preneslo ukrepe za izpolnitev svojih zavez iz Pariškega sporazuma in bo do leta 2030 emisije toplogrednih plinov zmanjšalo za vsaj 40 % ter se tako pripravilo na podnebno nevtralno gospodarstvo.

Grčija je avgusta 2018 zaključila triletni program za makroekonomsko prilagoditev, v okviru katerega so ji bila zagotovljena posojila v skupni vrednosti 61,9 milijarde EUR, ki so bila pogojena z izvajanjem celovitega programa reform brez primere. Rast je zdaj pozitivna in je s približno 2 % najvišja v zadnjih desetih letih. Čeprav je brezposelnost še vedno previsoka, se je v primerjavi z obdobjem, ko je bila najvišja, prav tako znatno zmanjšala. Izvaja se povečan nadzor, da bi se čim bolj izkoristila podpora EU in zagotovilo, da se prizadeva za napredek.

Junckerjeva Komisija je nastopila svoj mandat v času nove dolžniške krize v Grčiji. Komisija je poleg podpore pogajanjem med vsemi akterji julija 2015 začela z izvajanjem načrta za pomoč Grčiji pri stabilizaciji njenega gospodarstva in čim večji porabi sredstev EU za spodbujanje zaposlovanja, rasti in naložb z mobilizacijo do 35 milijard EUR za Grčijo v okviru različnih programov financiranja Evropske unije za obdobje 2014–2020. V istem kritičnem obdobju je bilo mobilizirano kratkoročno posojilo v višini 7 milijard EUR kot premostitveno financiranje v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilnost, s čimer se je dejansko preprečilo, da bi bila Grčija povsem nepripravljena nenadoma izključena iz euroobmočja. Komisija je prek svoje podporne službe za strukturne reforme, ki je bila ustanovljena leta 2015, zagotovila tudi obsežno tehnično pomoč pri vzpostavitvi potrebne upravne podpore.

Komisija je v svojem sporočilu iz januarja 2015 opisala, kako namerava uporabljati prožnost, ki je vgrajena v pravila Pakta za stabilnost in rast. Ta pristop je podprl Svet ministrov, h gospodarskemu okrevanju v Evropi pa je prispeval z zagotovitvijo ustreznega ravnovesja med izvajanjem preudarnih fiskalnih politik in podpiranjem rasti, zlasti z reformami in naložbami. Po ocenah naj bi uporaba prožnosti prispevala k povečanju bruto domačega proizvoda EU za 0,8 % v zadnjih štirih letih in pomagala ustvariti 1,5 milijona delovnih mest. Hkrati se je med letoma 2014 in 2018 javni dolg zmanjšal za 6,8 odstotne točke, primanjkljaj EU pa se je v povprečju zmanjšal s približno 3 % na 0,6 %.

Evropsko gospodarstvo zdaj raste že šest let zapored. EFSI je doslej spodbudil za 392,6 milijarde EUR naložb v mala in srednja podjetja ter na ključnih področjih, kot so infrastruktura, raziskave, energija iz obnovljivih virov, okolje ter digitalni in socialni projekti. Cilj za leto 2020 je 500 milijard EUR, kar bo skupno ustvarilo 1,4 milijona novih delovnih mest v EU. S programom InvestEU se bo gradilo na tem uspehu v naslednjem dolgoročnem proračunu.

Za podporo okrevanju po finančni in gospodarski krizi ter zagotovitev pogojev za ustvarjanje delovnih mest in rast je Junckerjeva Komisija leta 2014 začela z izvajanjem naložbenega načrta za Evropo, poznanega tudi kot Junckerjev sklad za naložbeni načrt za Evropo. Njegov osrednji del je Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI). Cilji so bili trije: obrniti trend zmanjševanja naložb z odpravo ovir za naložbe, zagotoviti prepoznavnost in tehnično pomoč naložbenim projektom ter učinkoviteje uporabiti omejena javna finančna sredstva z mobilizacijo zasebnih naložb s pomočjo javnega jamstva.

Več kot desetletje po finančni krizi so evropske banke močnejše, varnejše in bolje zaščitene.

Dosežen je bil bistven napredek pri zagotavljanju, da so evropske javne finance zdrave, vzdržne in sposobne prenesti prihodnje šoke.

Ambiciozni načrt EU za delovna mesta, rast in naložbe ter njena prizadevanja na področju enotnega trga so prispevali k robustnemu gospodarskemu okrevanju. Evropsko gospodarstvo raste že šest zaporednih let. Od začetka mandata Junckerjeve Komisije je bilo ustvarjenih okrog 12,6 milijona delovnih mest, brezposelnost pa je na rekordno nizkih ravneh za to stoletje. Hkrati se je javnofinančni položaj povsod izboljšal, razlike med porazdelitvijo bogastva med državami članicami pa se ponovno manjšajo.

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.4.2019 COM(2019) 218 final SPOROČILO KOMISIJE Evropa maja 2019: priprave na enotnejšo, močnejšo in bolj demokratično Unijo v vse bolj negotovem svetu



















































































































Prispevek Evropske komisije za neuradno srečanje voditeljev EU-27



















v Sibiuu (Romunija) 9. maja 2019









































































































































































































































































































































Predgovor V govoru o stanju v Uniji leta 2017 sem v okviru načrta za enotnejšo, močnejšo in bolj demokratično Unijo predlagal, naj se evropski voditelji in voditeljice sestanejo in oblikujejo našo prihodnost v sestavi 27 držav v romunskem Sibiuu – enkratnem mestu, ki predstavlja vzhod in zahod Evrope, našo preteklost in prihodnost. Naše srečanje v njem 9. maja bo priložnost, da pokažemo, kaj lahko v prihodnosti doseže združena Unija, in to tik pred volitvami v Evropski parlament, ki bodo potekale med 23. in 26. majem. V zadnjih petih letih so nas preizkušale najrazličnejše krize, vendar smo se iz vsake izkopali še močnejši kakor prej. Nikoli nismo popustili pri nenehni osredotočenosti na uresničevanje obljub izpred petih let, ko so voditelji in voditeljice ob upoštevanju izida volitev v Evropski parlament oblikovali strateško agendo za obdobje 2014–2019, ki sem jo vzporedno sooblikoval tudi sam z določitvijo desetih političnih prednostnih nalog moje Komisije. Takrat sem dejal, da je to naša zadnja priložnost, da Evropejcem in Evropejkam pokažemo, da njihova Unija dela zanje. Komisija, ki mi ji je v čast predsedovati, se je popolnoma vživela v to poslanstvo. Prisluhnila je upom, strahovom in pričakovanjem Evropejcev in Evropejk. Ukrepali smo tam, kjer je to najpomembneje. Od ponovnega odpiranja delovnih mest, zagona rasti in naložb po krizi ter krepitve tako solidarnosti kot odgovornosti v Uniji pa do zagotavljanja enakega plačila delavcem in delavkam, ki opravljajo enako delo v istem kraju. Čas je, da se ozremo v prihodnost ter se pri tem učimo iz svojih izkušenj in nadgrajujemo svoje uspehe. Postati moramo še ambicioznejši in še bolj osredotočeni kot kdajkoli prej. Evropski voditelji in voditeljice bodo ta razmislek začeli v Sibiuu, o naslednji strateški agendi pa se bodo dogovorili na junijskem zasedanju Evropskega sveta. Pričujoči dokument je prispevek Komisije k temu procesu. Vsaka generacija ima dolžnost, da izboljša prihodnost Evropejcev in Evropejk. Da izpolni našo trajno obljubo miru, napredka in blaginje. To je moje poslanstvo in življenjsko delo. Tudi v prihodnje nam mora dajati potrebni zagon. Ko bom na dan Evrope, ki obeležuje obletnico Schumanove deklaracije, v Sibiuu stal ob 27 evropskih voditeljih in voditeljicah, bom ponosen na našo preteklost, še toliko bolj pa odločen in poln upanja, kar zadeva našo prihodnost. Predsednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker



Uvod Voditelji in voditeljice EU se bodo 9. maja 2019 sestali v romunskem mestu Sibiuu, da bi razpravljali o političnih prizadevanjih Unije in pripravili „strateško agendo“ za naslednjih pet let. To bodo storili na predvečer volitev v Evropski parlament, kjer bo več kot 400 milijonov Evropejcev in Evropejk sodelovalo v največjem mednarodnem demokratičnem glasovanju na svetu. To bodo storili trideset let po koncu komunizma in padcu berlinskega zidu ter petnajst let po največji širitvi naše Unije, s katero se je premagala boleča delitev naše celine. Danes naša Unija kljub številnim notranjim in zunanjim izzivom zagotavlja mir, stabilnost in blaginjo v Evropi in tudi širše. Naša Unija odločno zagovarja načela demokracije, pravne države in temeljnih pravic, čeprav postajajo zahteve populističnih voditeljev in notranji nacionalizem vse glasnejši. Naša skupna zgodovina nas je naučila, da se upremo takšnim pozivom. To je trajna vrednost evropskega projekta, ki je edinstven in ga je vredno varovati. Evropa se po več letih krize znova krepi. V Evropi ima delo 240 milijonov ljudi, kar je več kot kdaj koli prej. Potrošniki in podjetja imajo lahko koristi od enotnega trga, ki jim omogoča večjo izbiro in nižje cene. Naša okrepljena enotna valuta nas varuje pred finančnimi pretresi. Evropa je vodilna v svetu pri zagotavljanju, da koristi našega socialnega tržnega gospodarstva dosežejo vse dele prebivalstva. Evropa si prizadeva, da bi bili njeni državljani varni, pri čemer je v zadnjih štirih letih dosegla večji napredek na področju upravljanja migracij, zaščite meja in varnosti kot v dvajsetih letih pred tem. Evropa je odgovorna svetovna sila, ki je prevzela vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, pri zavzemanju za mir in trajnostni razvoj na svetovni ravni, spodbujanju proste in pravične trgovine ter določanju standardov za človekove pravice, delovne pogoje, varnost hrane in varstvo podatkov. Ker svet okoli nas postaja vse bolj razdeljen in nemiren, ohranjanje in razvijanje tega napredka še nikoli ni bilo tako pomembno, a hkrati tako zahtevno. Izzivi, s katerimi se skupaj srečujemo Evropejci in Evropejke, se množijo iz dneva v dan – od svetovnih migracijskih tokov do povečanih konkurenčnih pritiskov na ključne gospodarske sektorje, večjih groženj naši varnosti in pravni državi, hitrosti demografskih in tehnoloških sprememb do vse resnejših ekoloških nevarnosti. Hkrati pa ključni akterji zdaj dvomijo oziroma celo namerno spodkopavajo mednarodni red, ki temelji na pravilih in je bil tako dolgo nepogrešljiv okvir za uspešno in varno Evropsko unijo. Ti trendi predstavljajo tako številne priložnosti kot izzive. So ostro opozorilo: da bi bila Evropa uspešna, morajo države članice EU delovati skupaj. Delovati morajo skupaj, če želijo ohraniti naš evropski način življenja, ohraniti naš planet in okrepiti naš vpliv na svet. Evropa bo lahko vplivala na potek svetovnih dogodkov le z enotnim združenjem moči. Srečanje v Sibiuu je zato priložnost za voditelje in voditeljice EU, da pokažejo svojo enotnost in predstavijo svež pogled na našo celino. In sicer tako, da pokažejo, da so prisluhnili željam, pomislekom in pričakovanjem državljanov ter da so pripravljeni ukrepati odločno in skupaj.

Evropska komisija danes predstavlja več priporočil za naslednjo strateško agendo, ki bo Uniji pomagala izpolniti zastavljene cilje. Ker sta politika in komunikacija dve plati iste medalje, navajamo tudi predloge za boljše sporočanje naših kolektivnih odločitev, da bi služili državljanom in demokraciji v Evropi. Tako prednostne naloge, ki smo jih določili, kot tudi način, kako jih pojasnjujemo in kako sodelujemo z Evropejkami in Evropejci, bodo odločilnega pomena za to, da naša Unija postane enotnejša, močnejša in bolj demokratična.



Del I: Prispevek Evropske komisije k strateški agendi EU za obdobje 2019–2024 V desetletju nenehnih sprememb in izzivov je Evropa pokazala, da lahko izpolni svojo obljubo miru, blaginje in napredka za svoje državljane, s čimer je tistim, ki so napovedovali temno prihodnost, dokazala, da niso imeli prav. Evropsko gospodarstvo in družba sta po težkih časih postala še močnejša, čeprav je še vedno potrebno veliko dela za zagotovitev, da se bodo naši državljani počutili varne in zaščitene ter da bodo koristi naših skupnih politik dosegle vse dele naše Unije. Ta naloga je otežena zaradi vse bolj negotovega in nemirnega sveta okoli nas. Glede na to, da so v vzponu nove sile in ker stare ubirajo nove poti, argument za evropsko sodelovanje in osredotočeno povezovanje še nikoli ni bil bolj prepričljiv in nujnejši. Z volitvami v Evropski parlament 23.–26. maja 2019 in s spremembo političnega vodstva institucij EU, ki bo sledila, je napočil čas za nove politične usmeritve, nove prednostne naloge in nov zagon za reforme. Samo če bo Evropska unija dokazala, da je sposobna uresničiti skupne izzive, bo naša celina obvladala jutrišnji svet. Samo če se bomo lahko hitro in učinkovito dogovorili o skupnih odločitvah ter jih tako tudi izvajali, bomo lahko izpolnili pričakovanja državljanov. Za to bodo potrebna skupna prizadevanja institucij EU in vseh držav članic EU na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. V naslednjem razdelku opisujemo, kje je Evropa danes, kako se lahko prilagaja na spremembe, ki se že odvijajo, in kako lahko oblikuje tiste, ki bodo šele prišle. Na podlagi izkušenj iz preteklih petih let smo nato predstavili nekaj priporočil za politiko, ki nam bodo v pomoč pri doseganju teh ciljev. I.1 Današnji položaj EU Evropski svet je pred petimi leti opredelil široko strateško agendo za Unijo v času sprememb. Ta se je nadalje oblikovala v okviru desetih političnih prednostnih nalog predsednika Jean-Clauda Junckerja, ki jih je razvil v času svoje volilne kampanje ter v dialogu z državami članicami in Evropskim parlamentom. Prednostne naloge so bile osredotočene na vprašanja, ki so za Evropejce in Evropejke najbolj pomembna: vrnitev delovnih mest, rasti in naložb, krepitev socialne pravičnosti, upravljanje migracij, ublažitev varnostnih groženj, sprostitev potenciala digitalnih in energetskih prehodov, zagotavljanje, da EU postane močnejši svetovni akter, ter krepitev preglednosti in demokratične legitimnosti. Kljub nepredvidenim težavam, ki še vedno predstavljajo resne izzive za našo Unijo, so ta prizadevanja prinesla oprijemljive rezultate za državljane in državljanke.



Evropsko gospodarstvo Ambiciozna agenda EU za delovna mesta, rast in naložbe so skupaj s prizadevanji za poglobitev enotnega trga in spodbujevalno monetarno politiko Evropske centralne banke prispevali k močnemu gospodarskemu okrevanju. Evropsko gospodarstvo raste že šest zaporednih let. V Evropi je zdaj zaposlenih 240 milijonov ljudi, kar je več kot kdaj koli prej, brezposelnost pa je v tem stoletju rekordno nizka, čeprav je v nekaterih državah članicah še vedno visoka, zlasti med mladimi. Javne finance so se na splošno izboljšale. Revščina in socialna izključenost se zmanjšujeta, države članice pa se bolj zbližujejo. To je zlasti posledica pozitivnega učinka strukturnih in naložbenih politik EU. Močnejši evropski finančni sektor podpira kredite in naložbe. Manj razvite države članice dohitevajo preostale države EU. Med letoma 2006 in 2017 se je njihov bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca povečal letno za 4,5 % v primerjavi z 1,4 % v bolj razvitih državah članicah.





Po zmanjšanju plač po krizi je zdaj za EU in euroobmočje značilen močan trend naraščanja plač, zlasti od leta 2017. Plače naj bi se v letu 2019 še povečale v vseh državah članicah EU. To je zelo dobra podlaga za večjo domačo potrošnjo in posledično večjo domačo rast, ki je manj odvisna od zunanjega razvoja. Evropski sklad za strateške naložbe, ki je začel delovati leta 2014 in je znan kot Junckerjev sklad, je sprožil dodatne naložbe v višini skoraj 400 milijard EUR, kar presega prvotni cilj za več kot 70 milijard EUR. Podprl je delovna mesta za 750 000 ljudi v Evropi, izboljšal dostop do financiranja za 945 000 malih in srednjih podjetij ter povečal BDP Evrope za 0,6 %. Junckerjev sklad je tudi primer inovativnega in učinkovitejšega načina uporabe proračuna EU za doseganje več političnih ciljev, kot so inovacije, boj proti podnebnim spremembam, povezljivost ali kakovostna delovna mesta. Javna podpora euru še nikoli ni bila višja. Naša enotna valuta je vir gospodarske zaščite in krepitve moči, z močnim globalnim ugledom. 175 milijonov ljudi v 60 državah zunaj območja evra uporablja našo valuto ali ima nanjo vezane lokalne valute. To je tudi posledica dejstva, da je euro zelo stabilna valuta s stopnjo inflacije, ki je v prvih 20 letih v povprečju znašala le 1,7 %. Za močno valuto je potrebna trdna gospodarska politika in stalna prizadevanja za izvajanje strukturnih reform v državah članicah. Zato se je z leti okrepil mehanizem EU za usklajevanje ekonomskih politik, tako imenovani „evropski semester“, ki je bil vzpostavljen leta 2011. Zdaj vključuje tudi namenska priporočila za euroobmočje ter večji poudarek na socialnih prednostnih nalogah in potrebah po naložbah na ravni držav članic. Komisija je začela zagotavljati tudi tehnično podporo za strukturne reforme v državah članicah, ki zajema več kot 700 reformnih projektov v 26 državah članicah. Ti vključujejo reformne projekte, kot so digitalizacija javnih uprav ali sodobni postopki v primeru insolventnosti. Vlaganje v ljudi je ključni element odpornosti in prihodnje rasti v Evropi. Zato je Evropski socialni sklad podprl več kot 15 milijonov ljudi pri razvoju znanj in spretnosti, ki jih potrebujejo za današnji trg dela. Tveganja v bančnem sektorju so se znatno zmanjšala. To je posledica strožjega nadzora in dejstva, da imajo banke EU zdaj veliko več likvidnih sredstev, banke euroobmočja pa so od leta 2014 okrepile svoje kapitalske rezerve za 812 milijard EUR. Število slabih posojil je zdaj blizu ravni pred krizo. Tako se je decembra 2018 na vrhu držav euroobmočja lahko utrla pot naslednjim korakom bančne unije. Dosledno izvrševanje pravil EU prek orodij enotnega trga in politika varstva konkurence ščitijo državljane in podjetja ter spodbujajo rast in inovacije. Komisija je odločno in učinkovito ukrepala v zvezi s kršitvami prava EU, pri čemer je sprejela odločne ukrepe, če zadev ni bilo mogoče rešiti z dialogom. Ta bolj strateški pristop se je bolj osredotočil na sistemske težave, pri katerih lahko izvršilni ukrepi Komisije prinesejo resnične spremembe. Trenutno je v vseh državah članicah odprtih več kot 1 500 postopkov za ugotavljanje kršitev. Komisija si v sodelovanju z nacionalnimi organi prizadeva za njihovo odpravo, če je to mogoče, preden bi morala začeti postopek pred Sodiščem Evropske unije. Od leta 2014 je bila vsako leto najdena rešitev v 500 postopkih za ugotavljanje kršitev, kar je 90 % vseh primerov. To kaže na pomen učinkovitejšega sodelovanja med Komisijo in nacionalnimi organi, preden pride do pogosto zamudnega postopka pred Sodiščem. Vir: Evropska komisija. Komisija je tudi pozorno spremljala uporabo skupno dogovorjenih pravil EU o konkurenci. Po potrebi je sprejela odločne ukrepe proti protikonkurenčnim združitvam, kartelom, zlorabam prevladujočega položaja ali nezakonitim odločitvam o državni pomoči. V obdobju 2015–2018 so skupni prihranki za potrošnike, ki izhajajo iz posredovanja Komisije v primerih kršitev protimonopolnih pravil in združitev podjetij, znašali med 48 in 78 milijard EUR. Komisija je na primer v letih 2016 in 2017 kartelu proizvajalcev tovornjakov naložila globo v višini 3,8 milijarde EUR ter leta 2018 podjetju Gazprom naložila zavezujoče zaveze, da omogoči prost pretok plina v srednji in vzhodni Evropi po konkurenčnih cenah. Izvrševanje zakonodaje o konkurenci je ključno tudi za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev na digitalnih trgih EU. Komisija je med letoma 2017 in 2019 podjetju Google trikrat naložila globo zaradi kršitve protimonopolnih pravil EU v skupnem znesku 8,25 milijarde EUR. Te kršitve so drugim družbam odrekle možnost konkurence na podlagi zaslug in inovacij ter evropske potrošnike prikrajšale za koristi konkurence. Ukrepi Komisije na področju državne pomoči so prav tako prispevali k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za vse, tudi na področju obdavčitve. Komisija je na primer avgusta 2016 ugotovila, da so bile družbi Apple odobrene nezakonite davčne ugodnosti, zaradi česar je Irska od družbe izterjala 14,3 milijarde EUR. Hkrati je Komisija odobrila 1,75 milijarde EUR državne pomoči štirih držav članic za pomemben projekt skupnega evropskega interesa, ki je omogočil inovacije v sektorju mikroelektronike v korist celotnega evropskega gospodarstva. Uresničevanje strateške agende EU za obdobje 2014–2019 Pogosto je rečeno, da je Unija preveč razdeljena ali prepočasna pri doseganju učinkovitih političnih rezultatov. Ta kritika ne upošteva dejstva, da EU ni zvezna država. Gre za sistem upravljanja na več ravneh, ki vključuje 28 demokracij na nacionalni ravni, pod katero so pogosto dodatne vplivne demokratične ravni, ter za demokratične procese med institucijami EU. Zato je za dosego pravičnega in uravnoteženega kompromisa pogosto potreben čas, pri čemer morajo biti vsi udeleženi akterji pripravljeni tudi popustiti. Odločitve EU tako seveda pogosto trajajo dlje kot odločitve, sprejete na nacionalni ravni. Vendar je EU kljub temu edinstvenemu političnemu sistemu in številnim dodatnim izzivom na poti uspela izpolniti zaveze, sprejete leta 2014 v strateški agendi Evropskega sveta in v desetih političnih prednostnih nalogah Junckerjeve Komisije. Junckerjeva Komisija je do poletja 2018 predložila vse zakonodajne predloge, ki jih je napovedala na začetku svojega mandata. Ta Komisija je skupaj pripravila 471 novih zakonodajnih predlogov, še 44 pa jih je prevzela od prejšnjih Komisij. V tekočem mandatu sta Evropski parlament in Svet sprejela ali se dogovorila o 348 od teh predlogov. To kaže, da se je Unija v 348 primerih lahko dogovorila o zagotavljanju napredka za Evropo. Prav izjemno je, da je Svet ministrov v približno 90 % primerov končni kompromis odobril soglasno, torej s podporo vseh 28 držav članic. To je del jasnega trenda. Število primerov, v katerih je bilo doseženo soglasje med 28 državami članicami, se povečuje vsako leto od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe. Na vseh področjih politik je bil v zadnjih petih letih dosežen znaten napredek. 20 ključnih dosežkov je navedenih v Prilogi III, 10 ključnih predlogov, ki so še vedno „nerešene zadeve“, saj so še v postopku v Parlamentu in Svetu, pa je navedenih v Prilogi IV. Pri oblikovanju naslednje strateške agende bi bilo treba upoštevati naslednji razvoj politike: ·EU je lahko hitreje in učinkoviteje uresničevala svojo strateško agendo, saj se je Junckerjeva Komisija zavezala k boljši pravni ureditvi že od samega začetka. To je bil podkrepljeno s tem, da se je predsednik Juncker zavezal, da bo Evropa imela „veliko vlogo pri velikih vprašanjih in majhno pri majhnih“ – načelo, ki so ga voditelji EU sprejeli v Rimski izjavi z dne 25. marca 2017. To je omogočilo bolj osredotočeno zakonodajno agendo. Junckerjeva Komisija je po načelu politične diskontinuitete umaknila 100 zakonodajnih predlogov, ki jih je na začetku svojega mandata prevzela od predhodne Komisije. Skupaj je predložila 75 % manj zakonodajnih predlogov na leto kot prejšnja Komisija. Prav tako je s poletjem 2018 nehala sprejemati nove zakonodajne predloge, kar je Parlamentu, Svetu in Komisiji omogočilo, da vso svojo energijo namenijo za dokončanje tekočih zakonodajnih postopkov. Oblikovanje delovnega mesta prvega podpredsednika Komisije, pristojnega za boljše pravno urejanje – in imenovanje Fransa Timmermansa na to zahtevno mesto –, okrepitev usklajevalne vloge generalnega sekretariata Komisije, ustanovitev neodvisnega odbora za regulativni nadzor ter delo projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“ so bile ključne novosti, ki so pripomogle k izvajanju in izvrševanju načela „velike vloge pri velikih vprašanjih“ predsednika Junckerja.

·Na enotnem digitalnem trgu je bila EU v zadnjih petih letih še posebej uspešna. Zaradi odprave stroškov gostovanja državljani EU, ki potujejo v drugo državo EU, zdaj uporabljajo 12-krat več mobilnih podatkov kot prej. Niso več predmet neupravičenega blokiranja spletnih storitev, ki temelji na njihovi lokaciji. Poleg tega so bila sprejeta nova pravila o avtorskih pravicah za digitalno dobo, da bi zagotovili pravično plačilo za ustvarjalce, močne pravice za uporabnike in odgovornost za platforme. Nova pravila o prenosljivosti, ki so bila dogovorjena aprila 2018, državljanom omogočajo, da prenašajo svoje naročnine za televizijo in pretakanje, ne glede na to, kje v EU se nahajajo. Že v prvem letu, odkar so pravila začela veljati, je to koristilo 49 % naročnikov. Od 30 predlogov Komisije za dokončanje enotnega digitalnega trga sta jih Evropski parlament in Svet sprejela 28, medtem ko sta le dva predloga, v zvezi z zasebnostjo na spletu in strokovnim centrom za kibernetsko varnost in omrežje, še vedno v postopku sprejetja. Odprava stroškov gostovanja za vse potnike v EU V PRETEKLOSTI 2007 2012 2015 2016 2017 2008 2012 2015 2016 2017 2007 2012 2015 2016 2017 Nacionalna cena Nacionalna cena Nacionalna cena Nacionalna cena Nacionalna cena Nacionalna cena 0,49 € 0,29 € 0,19 € + do 0,05 € 0,28 € 0,09 € 0,06 € + do 0,02 € 6,00 € 0,7 € 0,2 € + do 0,05 € Opravljen telefonski klic (1 minuta) Poslan SMS MB podatkov Vir: Evropska komisija. ·Opazen napredek je bil dosežen na področjih podnebnih ukrepov, energetske politike in krožnega gospodarstva. EU je imela osrednjo vlogo pri pogajanjih o Pariškem sporazumu iz leta 2015 in je s svojo ratifikacijo sporazuma sprožila njegov začetek veljavnosti. Prehod na čisto energijo je v Evropi zdaj v polnem teku. Evropski parlament in Svet sta na primer sprejela vse ukrepe v okviru svežnja Čista energije za vse Evropejce. To bo spodbudilo prehod na obnovljive vire energije, večjo energijsko učinkovitost in bolje povezan evropski energetski trg. EU bo v okviru zavez iz Pariškega sporazuma do leta 2030 zmanjšala emisije toplogrednih plinov za vsaj 40 %. S pobudami EU, vključno z našo strategijo za plastiko in prepovedjo plastičnih izdelkov za enkratno uporabo, Evropa orje ledino na svetovni ravni pri prehodu na bolj krožno gospodarstvo. Prizadevanja za diverzifikacijo uvoza energije in krepitev skupnega energetskega trga EU so že začela prinašati rezultate. Na začetku mandata je bilo šest držav članic (Bolgarija, Estonija, Latvija, Litva, Finska in Švedska) v celoti odvisnih od enega samega ponudnika plina. Danes je samo Finska še vedno v tem položaju, pri čemer predstavlja plin le omejen del njene skupne mešanice energijskih virov. S tem bomo manj odvisni od uvoza energije in spodbudili bomo energetski prehod, kar nam bo pomagalo uresničiti podnebne cilje. ·Na navidezno spornih področjih politike je EU v zadnjih petih letih uspela doseči izjemen napredek. Na področju socialne politike je EU enotno in odločno ukrepala in tako zagotovila, da bodo naše institucije za trg dela in socialne ustanove pripravljene na prihodnost in bodo v celoti podpirale naše socialno tržno gospodarstvo. Od 25 predlogov Komisije – od reforme direktive o napotitvi delavcev in Evropskega organa za delo do evropskega akta o dostopnosti, usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ter boljših delovnih pogojev in dostopa do socialne zaščite – je bilo sprejetih 24 predlogov. Samo predlog o reformi koordinacije sistemov socialne varnosti še ni sprejet. Evropski steber socialnih pravic, ki so ga skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija v Göteborgu 17. novembra 2017, je vodilo za obnovljeno konvergenco na poti k boljšim delovnim in življenjskim razmeram po vsej celini. Napredek je bil dosežen tudi na področju obdavčitve. Od 21 predlogov Komisije jih je bilo 14 sprejetih, vključno s predlogi o davčni preglednosti, boju proti izogibanju davkom in davku na dodano vrednost. Drugi pomembni predlogi, kot sta skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb ali digitalni davek, so še v postopku sprejetja. ·57 predlogov, ki so še v obravnavi, se nanaša na naslednji večletni finančni okvir (2021–2027) in programe porabe za različna področja politike. Komisija je vse te predloge predložila maja in junija 2018. Evropski parlament in Svet sta sicer dosegla delne dogovore v zvezi z 11 od teh predlogov, vendar so še vedno vsi v obravnavi, saj je potreben dogovor o splošnem okviru, preden se lahko sklene kateri koli sektorski program. Evropski svet je decembra 2018 sklenil, da bi bilo dogovor treba doseči do jeseni 2019. ·Vlaganje v ljudi je prednostna naloga sedanje strateške agende. V okviru programa Erasmus+ in njegovih predhodnikov je imelo že 10 milijonov ljudi priložnost za študij, usposabljanje ali prostovoljno delo v tujini. Evropska solidarnostna enota, ki je začela delovati pred nekaj več kot dvema letoma, je pokazala, kako angažirani in solidarni so lahko mladi v Evropi – več kot 120 000 mladih je izrazilo svoj interes, približno 14 000 pa jih je že začelo s prostovoljnim delom. Pričakuje se, da bo ta številka do konca leta 2019 zrasla na 23 000. ·Copernicus in Galileo, programa EU za opazovanje Zemlje in določanje lokacije sta zdaj operativna in naj bi prinesla oprijemljive koristi enotnemu trgu. Prispevata h gospodarski rasti in podpirata naše delo na področjih, kot so podnebne spremembe, kmetijstvo, oceani, promet, digitalizacija, nadzor meja, varnost in obramba. Vesoljski program Galileo ohranja Evropo v „tekmi za vesolje“ in kaže pravo vrednost evropske suverenosti. Nobena država članica sama ne bi mogla v orbito poslati 26 satelitov, kar koristi več kot 700 milijonom sedanjih uporabnikov po vsem svetu.

·Znaten napredek je bil dosežen na področju unije kapitalskih trgov. Od 13 predlogov Komisije le še dva še čakata na sprejetje, in sicer predlog o množičnem financiranju in predlog o učinkih odstopa terjatev za tretje osebe. Z novo uredbo o prospektu bodo podjetja, zlasti mala in srednja, lažje zbirala finančna sredstva na kapitalskih trgih. Vseevropski osebni pokojninski produkt in ukrepi za izboljšanje trga EU za čezmejne naložbe državljanom zagotavljajo nove možnosti za varčevanje in vlaganje ter prispevajo h globljim in likvidnejšim trgom. ·EU je od novembra 2014 sklenila in začela izvajati nove, uravnotežene trgovinske sporazume, od katerih izstopata Sporazum o gospodarskem partnerstvu z Japonsko – največji dvostranski trgovinski sporazum EU doslej – ter Celoviti gospodarski in trgovinski sporazum med EU in Kanado. Veljati so začeli tudi trgovinski sporazumi s 13 drugimi državami. V istem obdobju je EU sklenila trgovinske sporazume z vzhodnimi in zahodnimi afriškimi skupnostmi, Singapurjem, Vietnamom in Mehiko; začela nova pogajanja z Avstralijo, Čilom, Mehiko, Novo Zelandijo in Tunizijo ter nadaljevala pogajanja z Mercosurjem, Indonezijo in Kitajsko o celovitem sporazumu o naložbah. Izkazalo se je, da je večja preglednost pogajanj, ki jih je uvedla Junckerjeva Komisija, bistvena za njihov uspeh. ·Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za vse v svetovni trgovini, so bili posodobljeni instrumenti trgovinske zaščite. Ti zdaj omogočajo EU, da se učinkoviteje odziva na nepoštene trgovinske prakse. Novi mehanizem sodelovanja za pregled neposrednih tujih naložb nam pomaga odkrivati primere, v katerih tuje naložbe ogrožajo našo varnost. Samo 3 od 17 predlogov na področju trgovine so še v postopku sprejemanja (varstvo pred ekstrateritorialno zakonodajo, nadzor izvoza blaga z dvojno rabo in mednarodna javna naročila). ·Za zaščito temeljne pravice državljanov do zasebnosti je EU določila svetovne standarde s splošno uredbo o varstvu podatkov. Za izboljšanje varnosti Evropejcev in Evropejk na spletu in v resničnem svetu države EU zdaj sodelujejo pri preprečevanju goljufij in ponarejanja v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi. Z uredbo o kibernetski varnosti so bila uvedena evropska potrdila za povezane izdelke in storitve. Nova pravila za boj proti terorizmu, o evidenci podatkov o letalskih potnikih, sestavinah za izdelavo bomb in strelnem orožju prispevajo k preprečevanju terorističnih in kaznivih dejanj. Novo Evropsko javno tožilstvo, ki se trenutno ustanavlja z 22 državami članicami, bo preiskovalo kazenske zadeve, ki vključujejo sredstva EU ali čezmejne goljufije na področju davka na dodano vrednost. ·Čeprav je njihovo sprejemanje sprožalo polemike, so ukrepi EU prinesli oprijemljive rezultate v zvezi z migracijami, zlasti pod pritiskom krize iz leta 2015. Okrepljeno sodelovanje z državami izvora in tranzita prek partnerskega okvira je EU pomagalo zagotoviti nove ureditve za ponovni sprejem in tretjim državam pomaga pri odpravljanju temeljnih vzrokov migracij. Izjava EU in Turčije ter sredstva v višini 6 milijard EUR za instrument EU za begunce v Turčiji podpirajo Turčijo, ki gosti skoraj štiri milijone beguncev. Sodelovanje EU s Turčijo je prispevalo tudi k zmanjšanju nezakonitih in nevarnih mejnih prehodov v EU ter zmanjšanju števila smrtnih žrtev na morju. Danes se je število nedovoljenih prihodov vrnilo na raven pred krizo. Število prihodov v osrednjem Sredozemlju se je zmanjšalo za 80 % v primerjavi z letom 2016 in za 90 % v vzhodnem Sredozemlju v primerjavi z največjim obsegom v letu 2015. Operacije EU so od leta 2015 pomagale rešiti 730 000 življenj. Zahvaljujoč programom EU za preselitev je od leta 2015 več kot 50 000 najbolj ranljivih oseb z Bližnjega vzhoda ter iz severne in podsaharske Afrike našlo zatočišče v EU. V okviru mehanizma EU za nujne premestitve, ki ga je Svet vzpostavil leta 2015, je bilo skoraj 35 000 prosilcev za azil – vseh upravičenih – uspešno premeščenih iz Italije in Grčije v druge države članice EU. Skrbniški sklad EU za Afriko v vrednosti 4,2 milijarde EUR pomaga odpravljati temeljne vzroke prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij ter prispeva k boljšemu upravljanju migracij. ·Z ustanovitvijo evropske mejne in obalne straže ter razširitvijo njenih zmogljivosti na 5 000 mejnih policistov in policistk do leta 2021 in 10 000 najpozneje do leta 2027 so vse države članice prevzele dodatno skupno odgovornost za zaščito zunanjih meja EU. Poleg tega so bile zunanje meje EU okrepljene z uvedbo sistema vstopa/izstopa in evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve. ·S programom rescEU je EU ustvarila dodatno rezervo sredstev, vključno z letali in helikopterji za gašenje požarov, ki bodo po potrebi pomagali državam članicam. Program občutno povečuje tudi finančno podporo (npr. za stroške prilagajanja, popravila in obratovanja) za sredstva, registrirana v evropskem naboru civilne zaščite, ter pomaga pri čezmejnem obveščanju in izmenjavi znanja o preprečevanju nesreč. Izboljšuje tudi usklajevanje s Solidarnostnim skladom Evropske unije, ki je pomagal ljudem v prizadetih regijah, saj je od novembra 2014 izplačal več kot 2 milijardi EUR. ·Schengensko območje prostega gibanja oseb je bilo ohranjeno kljub znatnim izzivom, povezanim z migracijami in varnostjo. Vendar danes več držav še vedno ohranja začasni nadzor na notranjih mejah, kar postavlja pod vprašaj pravilno delovanje schengenskega območja na dolgi rok ter njegove koristi za evropske državljane in gospodarstvo. Časovni načrt Komisije „Vrnitev k schengenski ureditvi“ iz marca 2016 navaja, da je še vedno potrebno odločno delo držav članic za okrepitev medsebojnega zaupanja in vrnitev k odprtim notranjim mejam po vsej EU. ·EU je postala močnejši svetovni akter. Zlasti krepi svoje partnerstvo z Afriko prek zavezništva Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta, sklenjenega leta 2018. S pritegnitvijo naložb v višini 44 milijard EUR do leta 2020 načrt EU za zunanje naložbe zagotavlja konkretne rezultate v Afriki in državah sosedstva v podporo reformam, naložbam v infrastrukturo ter financiranju za mala in srednja podjetja. EU je tudi obnovila prizadevanja za zagotavljanje stabilnosti v svoji soseščini. S svojo trdno in verodostojno širitveno politiko izvaža stabilnost in spodbuja politično, gospodarsko in družbeno preobrazbo Zahodnega Balkana. EU je temu programu dala nov zagon s strategijo za Zahodni Balkan iz leta 2018.

·EU je od leta 2014, ko je predsednik Juncker vprašanje obrambe v svojem političnem programu označil za prednostno nalogo, dosegla doslej največji napredek na področju varnosti in obrambe. Stalno strukturno sodelovanje, ki združuje 25 držav članic za poglobitev sodelovanja na področju obrambe v okviru Unije, bo gonilo nadaljnjega napredka. Nedavno dogovorjeni Evropski obrambni sklad ter njegovi predhodni programi spodbujajo močno, inovativno in učinkovito obrambno industrijo ter povečujejo avtonomijo EU. ·Kot del prizadevanj za večjo preglednost in odgovornost pri oblikovanju politik EU je bila reformirana evropska državljanska pobuda, da bi postala prijaznejša uporabnikom. Postopek je bil poenostavljen, platforma za sodelovanje pa zdaj organizatorjem daje na razpolago praktično podporo. To je v primerjavi s prejšnjo Komisijo prispevalo k 14 % več prijavljenih pobud in 80 % manj pobud, ki so bile zavrnjene. ·Svet v tem mandatu ni zavrnil nobenega predloga Komisije, medtem ko je Evropski parlament uradno zavrnil dva predloga. Prva zavrnitev se je nanašala na nova pravila, predlagana za gensko spremenjene organizme (GSO), ki bi posameznim državam članicam omogočala, da na svojem ozemlju prepovejo živilske proizvode in krmo, pridobljene iz GSO. Drugi predlog je bil namenjen prerazporeditvi sredstev (npr. iz sredstev za regionalni razvoj, kmetijstvo ali ribištvo) k podpori Unije za strukturne gospodarske reforme. V nekaterih drugih primerih se je obravnava predlogov dejansko ustavila, tudi če ni bilo uradne zavrnitve. Ti primeri vključujejo predlagano reformo za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti za odbore nacionalnih predstavnikov, ki nadzirajo izvedbena pooblastila Komisije (t. i. komitološki odbori – predlog je dejansko blokiral Svet), in predlagano evropsko storitveno e-izkaznico (ki ji je nasprotoval zadevni odbor Evropskega parlamenta, vendar o njej Parlament ni nikoli glasoval v celoti). Ohranjanje strateške osredotočenosti ob izzivih in v času krize V zadnjih petih letih se je EU poleg izvajanja svoje strateške agende soočala z več krizami. To je zahtevalo nove oblike vodenja in upravljanja na ravni EU. Komisija je to potrebo vnaprej predvidela in je novembra 2014 temeljito spremenila svojo strukturo ter se strateško osredotočila na manj prednostnih nalog in manj zakonodajnih predlogov. Z nalogo podpredsednikom, da vodijo projektne skupine na posebnih področjih politik, povezanih z desetimi prednostnimi nalogami, in z ustanovitvijo namenskih služb Komisije ter delovnih skupin, je predsednik Juncker poskrbel, da je Komisija učinkovito in razumljivo izvajala strateško agendo EU. To je storil z odpravo ozkih okvirov delovanja na področjih politike in spodbujanjem širšega, celovitejšega zornega kota politike. Preprečitev „grexita“: Junckerjeva Komisija se je morala v prvih mesecih svojega mandata spoprijeti s ponovno nastalo krizo, ko Grčiji ni uspelo dokončati svojega drugega programa in je nevarnost „grexita“ za več tednov postala realna. Vso prvo polovico leta 2015 so se predsednik Juncker, podpredsednik za evro in socialni dialog ter komisar za ekonomske in fiskalne zadeve neprekinjeno pogajali z novo grško vlado, državami članicami euroobmočja, evropskim mehanizmom za stabilnost, Evropsko centralno banko in Mednarodnim denarnim skladom, da bi pripravili podlago za nov program za ekonomsko prilagoditev. Ta je bila dogovorjena na vrhu držav euroobmočja 12. in 13. julija 2015. Komisija je tedaj program prvič predložila v predhodno oceno socialnih učinkov. Komisija je pripravila tudi načrt za pomoč Grčiji pri stabilizaciji njenega gospodarstva in čim večjem povečanju uporabe sredstev EU za spodbujanje delovnih mest, rasti in naložb. EU je v okviru različnih programov financiranja za obdobje 2014–2020 za Grčijo mobilizirala skoraj 35 milijard EUR, zaradi česar se je BDP v Grčiji po ocenah povečal za 2 %. Komisija je s svojo novo podporno službo za strukturne reforme, ustanovljeno leta 2015, zagotovila in koordinirala daljnosežno tehnično podporo, da bi pomagala Grčiji vzpostaviti potrebno upravno podporo za njene reforme. Komisija je v kritičnem času julija 2015 s kratkoročnim posojilom pomagala mobilizirati 7 milijard EUR za premostitveno financiranje v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, s čimer ji je uspelo preprečiti, da bi Grčija po nesreči izpadla iz euroobmočja. Grčija je avgusta 2018 uspešno izšla iz triletnega programa za ekonomsko prilagoditev, ki je zagotovil skupaj 61,9 milijarde EUR posojil na podlagi izvajanja doslej najobsežnejšega programa reform. Zdaj je treba ta reformni zagon ohraniti. Vendar pa so prizadevanja Grkov in Grkinj, podpora Komisije ter solidarnost drugih 18 držav članic euroobmočja enkrat za vselej končali vse špekulacije o „grexitu“. Migracije: Leta 2015 je prišlo do najhujše begunske krize na svetu po drugi svetovni vojni, ki je imela takojšnje in daljnosežne posledice za Evropsko unijo. Še preden je izziv postal aktualen, je predsednik Juncker prvič imenoval komisarja za migracije. Prav tako je svojega prvega podpredsednika zadolžil za usklajevanje vsega potrebnega dela, tako navznoter kot navzven, z združenimi napori vseh komisarjev in generalnih direktorjev. Njihovo tesno sodelovanje s predsednikom Junckerjem je olajšalo usklajeno uresničevanje izjave EU in Turčije ter priprave na z njo povezana srečanja na vrhu med EU in Turčijo. Od evropske agende o migracijah leta 2015 je EU sprejela odločilne ukrepe na treh ključnih področjih: sodelovanje s partnerji zunaj Unije, varovanje naših zunanjih meja in delo znotraj Unije. Evropska unija je okrepila svoje operativne zmogljivosti v podporo državam članicam pri obvladovanju migracij. To je vključevalo okrepitev njenih agencij ter zagotavljanje hitre in učinkovite operativne ter finančne podpore državam članicam pod pritiskom, zlasti Grčiji in Italiji. Trgovinske napetosti: Junckerjeva Komisija je ob vse večjih trgovinskih napetostih v svetu od leta 2017 sprejela številne ukrepe za okrepitev legitimnosti in vključevalnosti procesov pogajanj ter sprejemanja ukrepov na področju trgovinske politike. Objavljena so vsa pogajalska besedila, vključno s priporočili za nova pooblastila za pogajanja, osnutki pogajalskih smernic, predlogi pogajalskih besedil, poročili o krogih pogajanj in rezultati tekočih pogajanj. Komisija je ustanovila svetovalno skupino za trgovinske sporazume, da bi lahko sodelovala s civilno družbo in lažje zbirala različna stališča in spoznanja široke in uravnotežene skupine deležnikov, ki vključuje sindikate, organizacije delodajalcev, združenja potrošnikov in druge nevladne organizacije. Komisija je prav tako uvedla nov pristop k svojim dvostranskim trgovinskim sporazumom in dvostranskim sporazumom o naložbah. Pogajanja o trgovinskih sporazumih zajemajo področja, na katerih ima EU izključno pristojnost, pogajanja za sporazume o zaščiti naložb pa zajemajo tako področja, na katerih ima EU izključno pristojnost, kot področja, na katerih si EU deli pristojnosti z državami članicami. Sporazum o gospodarskem partnerstvu z Japonsko je bil prvi, ki je uspešno sledil temu novemu pristopu. Predsednika Juncker in Trump sta se 25. julija 2018 dogovorila o začetku nove faze tesnega prijateljstva in trdnih trgovinskih odnosov med Združenimi državami in EU. Dogovorila sta se o skupni izjavi EU in ZDA, ki preprečuje stopnjevanje trgovinskih napetosti in določa pozitivno čezatlantsko trgovinsko agendo. Odločila sta se, da takoj ustanovita izvršno delovno skupino, sestavljeno iz svojih najbližjih svetovalcev, ki bi to skupno agendo začela izvajati. Delo te skupine v Komisiji podpirajo vse službe Komisije, usklajuje pa ga generalni sekretariat. Neposredni rezultat teh prizadevanj je, da doslej niso bile uvedene nobene nove tarife, EU in ZDA pa si prizadevata za odpravo vseh obstoječih industrijskih tarif in boljše sodelovanje. Aprila 2019 je Svet pooblastil Komisijo za pogajanja z ZDA o sporazumu o industrijskih tarifah in sporazumu o ugotavljanju skladnosti, s čimer se uresničuje izjava predsednikov Junckerja in Trumpa. Varnost: po grozljivih terorističnih napadih v Parizu leta 2015 je Komisija sprejela evropsko agendo za varnost, ki usmerja odziv EU na kompleksno in hitro spreminjajoče se varnostno okolje. Z imenovanjem komisarja za varnostno unijo, ki je pooblaščen za usklajevanje dela v zvezi z varnostjo na vseh področjih politike ob podpori namenske projektne skupine strokovnjakov iz vseh ustreznih služb Komisije, je predsednik Juncker zagotovil usklajen, učinkovit in medpodročni pristop. Namen različnih sprejetih ukrepov je z izboljšanjem izmenjave informacij, krepitvijo kibernetske varnosti ter operativnega sodelovanja med organi kazenskega pregona in agencijami EU obravnavati čezmejne izzive terorizma in organiziranega kriminala. Novi ukrepi so nacionalnim organom kazenskega pregona prinesli tudi orodja, potrebna za učinkovit boj proti terorizmu, čezmejnim kaznivim dejanjem in kibernetski kriminaliteti ter okrepili odpornost EU proti tem grožnjam. Brexit: januarja 2013 je tedanji predsednik vlade Cameron napovedal, da namerava organizirati referendum o članstvu Združenega kraljestva v Evropski uniji. Ko je Združeno kraljestvo novembra 2015 zaprosilo za „novo ureditev“, je predsednik Juncker ustanovil projektno skupino Komisije za strateška vprašanja v zvezi z referendumom v Združenem kraljestvu pod vodstvom izkušenega generalnega direktorja Jonathana Faulla. Ta skupina je v imenu EU pripravila nove ureditve za članstvo Združenega kraljestva. To je februarja 2016 privedlo do novega sklopa ureditev, ki so naslovile pomisleke Združenega kraljestva in so vključevale pravno zavezujoč sklep voditeljev in voditeljic držav oz. vlad EU, ki so se sestali v okviru Evropskega sveta. Vse države članice EU-27 so te nove ureditve soglasno podprle, enako velja tudi za Združeno kraljestvo. Kljub tem prizadevanjem je 51,9 % volivk in volivcev 23. junija 2016 glasovalo za izstop iz EU, 48,1 % pa je glasovalo za obstanek v EU. Po referendumu je predsednik Juncker takoj ustanovil posebno Komisijino „projektno skupino po členu 50“ za pripravo pričakovanih pogajanj z Združenim kraljestvom o izstopu iz Evropske unije. Za vodjo te projektne skupine in glavnega pogajalca je imenoval Michela Barniera, nekdanjega podpredsednika Komisije in nekdanjega francoskega ministra za zunanje zadeve. Svet je takoj po tem za pogajalca EU imenoval Komisijo. Ker je Združeno kraljestvo na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji svojo namero, da izstopi iz Unije, uradno sporočilo šele marca 2017, so pogajanja stekla šele junija 2017. Tik za tem so sledile splošne volitve. Nato je bil izpogajan sporazum, ki zagotavlja urejen izstop Združenega kraljestva, skupaj s politično izjavo, ki določa elemente za ambiciozno, široko, poglobljeno in prilagodljivo partnerstvo. Komisija je zagotovila, da so pogajanja ves čas potekala popolnoma pregledno in v tesnem sodelovanju z državami članicami EU-27 ter Evropskim parlamentom. Sporazum o izstopu in politična izjava o prihodnjih odnosih med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom sta prejela soglasno podporo vlad vseh držav članic EU-27 ter vlade Združenega kraljestva. Vzporedno s pogajanji se je Komisija decembra 2017 začela pripravljati tudi na „scenarij brez dogovora“. V Generalnem sekretariatu je bila ustanovljena namenska „skupina za pripravljenost na brexit“, ki je pripravila več kot 90 obvestil deležnikom in 19 zakonodajnih predlogov, da bi poskrbela za dobro pripravljenost EU-27 na sicer nezaželen, vendar mogoč neurejen izstop Združenega kraljestva iz Unije. Komisija se je s tedanjim predsednikom vlade Cameronom o novih ureditvah pogajala vsega skupaj štiri mesece, o sporazumu o izstopu in politični izjavi s predsednico vlade Thereso May pa 18 mesecev. Oblikovanje specializiranih ekip v okviru Komisije za obravnavo zadev, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo, je zagotovilo, da ta pogajanja niso odvračala pozornosti od prizadevanj za delo v okviru pozitivne agende EU. To je Komisiji omogočilo, da se v celoti osredotoči na uresničevanje strateške agende EU, ne da bi jo pri tem motila nestanovitnost pogajanj o izstopu Združenega kraljestva iz EU. Evropski svet je ta pristop v celoti podprl. Kot je navedeno v odstavku 27 smernic za pogajanja o brexitu, ki jih je 29. aprila 2017 sprejel Evropski svet (člen 50): „Evropski svet ostaja zavezan ambicioznemu uveljavljanju prednostnih nalog, ki si jih je določila Unija. Pogajanja z Združenim kraljestvom bodo ločena od tekočih dejavnosti Unije in ne bodo posegala v njihov napredek.“ I.2 Izzivi Evrope v globalnem kontekstu Živimo v času prehodov. S svetovnega vidika se gibljemo proti večpolnemu sistemu, ki mora upoštevati različne interese in želje. Z gospodarskega vidika se krepi pritisk na vse bolj omejene vire in eksponentno naraščanje mednarodne konkurence. To je povezano z legitimnimi težnjami vseh, da bi imeli delež v blaginji prihodnosti. S tehnološkega vidika prehajamo na paradigmo, v kateri bodo naprave vse bolj krepile človeške zmogljivosti.

Spreminjajo se gospodarstvo in svet dela, podnebje in geopolitika, ki že vplivajo na našo Unijo in bodo pomembni dejavniki za našo prihodnost. Upoštevaje izid volitev v Evropski parlament jih morajo imeti naše voditeljice in voditelji prednostno v mislih pri odločanju o naši ravni ambicij in prednostnih nalogah v naslednjih petih letih in pozneje. Izmed številnih izzivov, s katerimi se bo Evropa soočala srednje- in dolgoročno, je treba izpostaviti štiri. Kako jih bomo predvideli in se nanje pripravili, bo odločilno za to, ali nam jih bo uspelo pretvoriti v priložnosti. Digitalizacija Digitalizacija in nove tehnologije bodo korenito spremenile naš način življenja in dela. Nove priložnosti bodo vzniknile zlasti na področjih zdravja, mobilnosti, industrije in znanosti. Prinašajo velik potencial za prihodnjo konkurenčnost in rast v Evropi. Hkrati pa digitalizacija prinaša tveganja, zlasti za večanje vrzeli v digitalnih znanjih in spretnostih ter poglabljanje socialnih in regionalnih razlik v Evropi. Podatki rastejo hitreje od zmogljivosti njihove obdelave, zaradi česar je umetna inteligenca vse pomembnejša za razlago in izkoriščanje podatkovnih tokov. Evropa se je znašla v svetovni tekmi v nadzoru tehnologije in podatkov. Tehnološko napredna podjetja, zlasti iz Združenih držav Amerike in Kitajske, so hitro postala največja podjetja na svetu in oblikujejo nove globalne vrednostne verige. Njihovi izdelki in storitve na novo opredeljujejo način življenja, dela in potrošnje Evropejcev in Evropejk. Evropi ne manjka inovativnih digitalnih poslovnih zamisli, vendar le malo naših inovativnih evropskih podjetij raste in se širi v Evropi ali oblikuje te svetovne trge. Raven ambicij drugih glavnih akterjev, ki pogosto koristijo državno podporo, nižje standarde ali nižje davčne stopnje, pomeni tveganje za vpliv Evrope na svetovni tehnološki razvoj. Prav tako postavljajo na preizkušnjo naše vrednote, etična načela in interese pri vprašanjih, kot so podatkovno gospodarstvo, varnost in zasebnost ter ogrožajo varnost digitalne dobavne verige. Podnebne spremembe in okolje Posledice podnebnih sprememb postajajo vse bolj vidne in prinašajo vse večja tveganja za svetovno blaginjo, ohranjanje življenjskega standarda in varnost. Pozivi k ukrepanju iz Evrope in sveta so vsak dan glasnejši, saj posledice podnebnih sprememb in ukrepe za njihovo reševanje v svojem vsakdanu čuti slehernik. To zahteva odločne, a pravične in uravnotežene ukrepe politike. Za uresničitev ciljev iz Pariškega sporazuma je treba korenito pospešiti prehod na čisto energijo na svetovni ravni. Potrebne bodo velike naložbe, finančni sektor pa mora prispevati svoj delež. A največji donos na naložbe bi predstavljali čist planet, zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije, trajnostna gospodarska rast in povečana uporaba rešitev čiste energije in učinkovitih rešitev. Evropska podjetja so med vodilnimi v svetu na področju čiste tehnologije. Podnebne spremembe zato niso le izziv, ampak tudi poslovna priložnost, če se k njim pristopi na pravi način. Podnebne spremembe prav tako prinašajo izzive in tveganja za socialno enakost, ki jih je treba obravnavati, da se zagotovi pravičen prehod za delavce in državljane, zlasti za premogovniške in ogljično intenzivne regije. Prehod bo imel svetovne gospodarske, socialne in geopolitične učinke, ki vplivajo na partnerstva in zunanjo politiko EU. Poleg podnebnih sprememb in energije izčrpavanje naravnih virov, ki presega omejitve našega planeta, povzroča razvrednotenje okolja, kar ogroža našo sposobnost zadovoljevanja potreb prihodnjih generacij. Ta prekomerna uporaba naravnih virov ogroža tudi naše gospodarstvo, ki je odvisno od uvoza surovin. Za reševanje podnebnih in okoljskih izzivov moramo prav tako preiti na krožno gospodarstvo, zaščititi ekosisteme in biotsko raznovrstnost, poskrbeti, da bo naš prehranski sistem trajnosten, in omejiti krčenje gozdov. Demografija in družba Učinki demografskih sprememb bodo glavni vzrok za nekatere najbolj predvidljive izzive, s katerimi se bodo Unija in države članice soočale v srednjeročni prihodnosti. Po zaslugi visoke kakovosti življenja in splošne blaginje se pričakovana življenjska doba Evropejcev in Evropejk še naprej podaljšuje. Do leta 2030 bo Evropa postala prva celina z mediano starosti okoli 45 let. Čeprav je daljša pričakovana življenjska doba sama po sebi zelo pozitiven premik, pa tudi obremenjuje sisteme zdravstvenega in socialnega varstva, sproža povsem nova vprašanja v smislu medgeneracijske pravičnosti in bo trajno vplivala na našo družbo kot celoto. Hkrati bo splošna nižja stopnja rodnosti verjetno povzročila upad prebivalstva EU do leta 2050. Medtem ko prebivalstvo EU danes predstavlja 6,7 % svetovnega prebivalstva, bo ta delež leta 2030 znašal 6,1 %, leta 2050 pa 5,4 %. Močna rast prebivalstva v drugih delih sveta, različni standardi blaginje in vpliv podnebnih sprememb ter konfliktov bodo verjetno še dodatno povečali migracijske pritiske iz Afrike in drugod.

Izboljšanje blaginje in zagotavljanje dostopa do visokokakovostnega, vključujočega izobraževanja, poklicnega preusposabljanja, socialne zaščite in javnih storitev so pereča vprašanja za Evropejce in Evropejke. Dostop do socialnih in cenovno dostopnih energijsko učinkovitih stanovanj je težaven. Približno 10 % gospodinjstev v EU porabi več kot 40 % svojega dohodka za stroške bivanja. Razlike v blaginji med državami članicami se na splošno zmanjšujejo. Evropa je daleč pred vsemi celinami, ko gre za napredek pri zmanjševanju neenakosti. Hkrati bi se razlike v blaginji v državah članicah lahko povečale, zlasti med urbanimi območji in podeželskimi, bolj oddaljenimi regijami. Čeprav pomeni izziv, bo modernizacija ustvarila priložnosti za hitrejši regionalni razvoj in ustvarjanje delovnih mest. Tehnologija in avtomatizacija bosta še naprej korenito preoblikovali naše načine dela, izdelave izdelkov in opravljanja storitev. Številni mladi Evropejci in Evropejke bodo opravljali poklice, ki danes ne obstajajo, večina zaposlenih pa bo morala na svoji poklicni poti zamenjati službo in pogosto obnavljati svoja znanja in spretnosti. Vse bolj večpolen svet Evropa in ostali svet se soočata z vse bolj kompleksnim in nestanovitnim varnostnim okoljem. Nove sile si iščejo prostor na svetovnem odru, obstoječe pa se umikajo ali celo razdirajo mednarodni sistem, ki temelji na pravilih. Večstranski svetovni red, ki temelji na pravilih, je pod hudim pritiskom v času, ko je potreben bolj kot kadar koli. V zadnjih letih se je varnostno okolje v Evropski uniji drastično spremenilo. Mir in varnost sta na preizkušnji, razlog za to pa so velikokrat nestabilne razmere v neposrednem sosedstvu EU in spreminjajoče se oblike groženj. Zaradi širjenja digitalne tehnologije so hibridne grožnje in grožnje kritični infrastrukturi vse pogostejše. Povečuje se tveganje zlonamernih kibernetskih dejavnosti in usmerjenih dezinformacijskih kampanj, ki jih izvajajo tuji akterji, da bi vplivali na javno podporo ali spodkopali naše demokracije. Nevarnost terorizma se v bližnji prihodnosti verjetno ne bo polegla. Več skupin doma in v tujini uporablja sodobne komunikacijske kanale za širjenje radikalnih ideologij, ki razdvajajo našo družbo in širijo nestabilnost po vsem svetu. Evropa bo morala odločno ukrepati tako v smislu preprečevanja terorizma kot na področju podpore njegovim žrtvam. Nedavni napadi na Šrilanki in v Christchurchu na Novi Zelandiji so izpostavili osrednjo vlogo interneta pri omogočanju terorističnih organizacij, da se radikalizirajo, novačijo somišljenike, olajšujejo in usmerjajo teroristične dejavnosti. Hitro odkrivanje in odstranjevanje terorističnih vsebin na spletu je ključnega pomena in se lahko učinkovito obravnava le na evropski in svetovni ravni, zato je Komisija prav v ta namen pripravila predloge. Gospodarska konkurenčnost se povečuje tudi v sosedstvu EU, v Afriki in po vsem svetu. Ker so primarni viri vse redkejši, se bo konkurenca za te vire in zlasti sladko vodo ali hrano verjetno okrepila in povečala varnostne grožnje. Socialna in ekonomska nestabilnost po vsem svetu, ki ju povzroča nesposobnost ali nepripravljenost nacionalnih vlad za zagotavljanje osnovnih storitev ali socialne enakosti, dodatno podžigata nestabilnost in varnostne grožnje. V tem hitro spreminjajočem se globalnem okviru lahko zlasti Evropa in Afrika veliko pridobita s tesnejšimi gospodarskimi in političnimi vezmi. V času, ko se drugi svetovni akterji vse bolj osredotočajo na Afriko, Evropa z njo sodeluje na podlagi partnerstva enakih in bi si morala prizadevati za nadaljnje povečanje naložb in trgovine. Hkrati pa geopolitična dinamika vse bolj poudarja vlogo Evropske unije kot zanesljive in stabilne partnerice ter spodbujevalke večstranskega reda. EU je imela na primer ključno vlogo pri sklenitvi in izvajanju jedrskega dogovora z Iranom za zagotovitev dolgoročne stabilnosti in blaginje v regiji. EU je zagovarjala mednarodni red, ki temelji na pravilih, s svojim odločnim odzivom na rusko priključitev Krima in destabilizacijo vzhodne Ukrajine. Prizadevala si je za stabilnost, mir in varnost v Sahelu, Libiji in Afganistanu. Podprla je vlogo Združenih narodov, zlasti z vodilno vlogo v mednarodnih pogovorih o podnebju, ki so privedli do Pariškega sporazuma in Agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030.



I.3 Priporočila glede politike za naslednjo strateško agendo Komisija je marca 2017, pred 60. obletnico Rimskih pogodb, objavila Belo knjigo o prihodnosti Evrope. V njej je opisanih pet možnih scenarijev za prihodnost EU s 27 državami članicami. To je bilo izhodišče za obsežno razpravo o prihodnosti Evrope, iz katere je mogoče zdaj črpati podlago za glavne prednostne naloge politike iz strateške agende 2019 2024. Komisija močno spodbuja udeležbo državljank in državljanov, razvija nove oblike dialogov in posvetovanj z njimi, povečuje prilagodljivost in interaktivnost razprav ter jih objavlja na spletu in dosega širše in bolj raznoliko občinstvo. Prihodnost Evrope – razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025

(iz Bele knjige Komisije o prihodnosti Evrope, marec 2017) Scenarij 1: tako kot doslej. Težave se obravnavajo, ko nastopijo, in ustrezno s tem se sprejema nova zakonodaja. Hitrost sprejemanja odločitev je pogojena s premagovanjem razlik v stališčih. Scenarij 2: Samo enotni trg. Poudarek je na poglobitvi enotnega trga. EU-27 ne sodeluje več kot zdaj na področjih, kot so migracije, varnost in obramba. Scenarij 3: tisti, ki hočejo več, storijo več. EU-27 deluje kot danes, tiste države članice, ki želijo na določenih področjih storiti več, pa pri tem sodelujejo. Ostale države se jim lahko pridružijo pozneje. Scenarij 4: storiti manj, a učinkoviteje. EU-27 se osredotoča na omejeno število prednostnih nalog, pri katerih ukrepa hitro in ima močna orodja za izvajanje in izvrševanje.

Scenarij 5: storiti veliko več skupaj. Države članice se odločijo, da izzive lahko rešujejo le v okviru sedemindvajseterice in namenijo več pooblastil in virov za skupno odločanje na vseh področjih. Odločitve se sprejemajo hitreje in se tudi hitreje izvršujejo. Do danes je bilo organiziranih več kot 1 600 razprav v mestnih hišah, na univerzah in drugih krajih po vsej Uniji, ki so se jih je udeležile državljanke in državljani različnih narodnosti, starosti, veroizpovedi in političnih prepričanj. Več kot 80 000 ljudi se je odzvalo tudi na spletni vprašalnik o prihodnosti Evrope, ki je bil pripravljen v okviru okrogle mize 96 evropskih državljank in državljanov. Javnomnenjske raziskave Eurobarometer potrjujejo, da so se prednostna vprašanja državljank in državljanov v zadnjih letih spremenile glede na nove izzive in spremenjene svetovne razmere. Strateška agenda EU za obdobje 2019–2024 je prava priložnost za obravnavanje današnjih izzivov in priložnosti za Evropo, temeljiti pa mora na napredku, ki ga je Unija dosegla v zadnjih letih, in mnenjih državljank in državljanov ter ob upoštevanju rezultatov volitev v Evropski parlament. Zdaj EU potrebuje nove, ambiciozne, realistične in usmerjene cilje za naslednji politični cikel. Vse, kar počnemo, bi moralo pomagati usmeriti gospodarstvo, družbo in okolje Evrope na trajnostno pot. Da bi naša Unija postala enotnejša, močnejša in bolj demokratična v vse bolj negotovem svetu, bi se morali prihodnji ukrepi po mnenju Komisije osredotočiti na pet razsežnosti. Komisija je objavila tudi štiri sporočila o krepitvi naših pristojnosti odločanja na ključnih področjih politik. Evropa, ki ščiti Evropski projekt več kot sedem desetletij prinaša mir in blaginjo. Evropski način zagotavljanja miru in varnosti je skrbna kombinacija ciljnih civilnih in vojaških ukrepov: zaradi nje je Evropska unija edinstven akter v svetu na področju varnosti. Svetovni mir zahteva ukrepanje na svetovni ravni in EU kot najuspešnejši mirovni projekt v zgodovini mora pri tem v celoti odigrati svojo vlogo. Kjer koli je mogoče, moramo pomagati preprečiti nasilne konflikte. Kadar to ni mogoče in kadar gre za vrednote in interese EU, moramo s celostnim pristopom ukrepati zgodaj in odločno. Še naprej bi si morali prizadevati za vzpostavitev učinkovite in resnične evropske varnostne unije. Terorizem in varnost sta glavni skrbi državljank in državljanov EU. Glede na vse bolj čezmejno naravo groženj ima Unija pomembno vlogo pri krepitvi notranje varnosti. Evropske vire moramo uporabljati učinkoviteje z združevanjem prizadevanj za preprečevanje terorizma, organiziranega kriminala, kibernetske kriminalitete in hibridnih groženj ter boj proti njim. Varnost državljanov je mogoče izboljšati z interoperabilnimi informacijskimi sistemi in posodobljenim pravnim okvirom za sodelovanje, kot je boljši dostop do elektronskih dokazov. Prav tako bi morali napredovati v smeri resnične evropske obrambne unije, ki bi nadgradila gradnike, postavljene v zadnjih letih, da bi sodelovanje na področju obrambe v EU bolj kot izjema postalo pravilo. EU bi se morala osredotočiti na področja, na katerih lahko sodelovanje prinese jasne koristi, kot so obrambna industrija in raziskave, kibernetska obramba, vojaška mobilnost, upravljanje hibridnih kriz, misije in operacije v tujini. To bo Evropi omogočilo, da prevzame dodatno odgovornost za lastno varnost, izboljša svojo strateško avtonomijo in s tem okrepi Severnoatlantsko zavezništvo. Proaktivnejši moramo biti pri upravljanju migracij. To zahteva celovito ukrepanje na vseh ravneh in pravi EU-pristop, ki temelji na delitvi odgovornosti in solidarnosti med državami članicami. Dobro delujoč azilni sistem je tak, ki priznava skupne potrebe in obveznosti, da bi Evropa lahko uresničila svojo odgovornost do tistih, ki resnično potrebujejo zaščito, tiste brez pravice do prebivanja pa hitro vrnila. Učinkovita zaščita zunanjih meja EU pomeni popolnoma delujočo evropsko mejno in obalno stražo, ki bi morala svoj cilj 10 000 pripadnic in pripadnikov evropske mejne in obalne straže doseči čim prej, najpozneje pa do leta 2027. Evropa mora še naprej spodbujati močno potrebno politiko vključevanja na vseh ravneh, da se zagotovijo vključujoče in povezane družbe. Prav tako je upravljanje migracij tesno povezano z zagotavljanjem, da ohranimo velik dosežek, in sicer prosto gibanje znotraj schengenskega območja po zanesljivih in predvidljivih pravilih. Priznati moramo tudi, da je koherenten pristop k zakonitim migracijam vedno bolj bistven, in sicer z zakonitimi potmi, vključno s preselitvijo, s čimer bi se zmanjšala spodbuda za uporabo tihotapskih poti v Evropo. Sodelovanje s partnerskimi državami je bistvenega pomena za odpravljanje temeljnih vzrokov migracij, pomoč beguncem, obravnavanje tokov mešanih migracij, boj proti tihotapljenju in zagotavljanje, da vračanje in ponovni sprejem delujeta. Za nudenje učinkovite pomoči ljudem v matičnih državah je treba uskladiti človekoljubne, razvojne in politične instrumente, k čemur je bilo pozvano že v globalni strategiji EU , ki jo je pripravila visoka predstavnica in podpredsednica Komisije Federica Mogherini. Konkurenčna Evropa Osredotočiti se moramo na raziskave in inovacije o ekoloških, socialnih in gospodarskih prehodih ter povezane družbene izzive. Prav tako moramo znanstvene prednosti Evrope pretvoriti v vodilno vlogo na področju prebojnih in disruptivnih inovacij. To pomeni ukrepe na ravni EU z ambicioznimi cilji za vprašanja, s katerimi se srečujemo vsak dan, kot so razvoj znanj in spretnosti, boj proti raku, škodljive emisije ter razmere v oceanih, vključno s plastiko. EU, njene države članice in industrija bi se morale povezati za vlaganja v projekte ter finančne vire in znanja usmeriti v vrhunske raziskovalne in inovativne projekte, ki segajo od virov in inovacij do njihove uporabe. Komisija je predlagala, da se v okviru naslednjega proračuna EU za raziskave in inovacije nameni 100 milijard EUR. Skladi kohezijske politike EU bodo mobilizirali podobne zneske, da bi podprli inovacije v vseh evropskih regijah. Uporaba teh sredstev bi morala biti tesno usklajena z našo industrijsko politiko in reformami, opredeljenimi v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. Vlagati moramo v ključne evropske digitalne zmogljivosti, da bo Evropa lahko postala vodilna v svetu na področju digitalne preobrazbe. Sodelovati moramo, da bi spodbudili razvoj umetne inteligence, ki bi bila ustvarjena v Evropi in osredotočena na ljudi. To delo bi morala usmerjati strategija Komisije o umetni inteligenci in usklajen načrt, pripravljen z državami članicami, za spodbujanje razvoja in uporabe umetne inteligence v Evropi. Potrebni so skupni ukrepi na štirih ključnih področjih: povečanje naložb, dajanje na voljo večje količine podatkov, spodbujanje nadarjenosti in zagotavljanje zaupanja. EU bi morala razviti in spodbujati na človeka osredotočene in etične pristope na področju tehnologij tako na ravni EU kot na mednarodni ravni. Boljše usklajevanje je bistveno, če želi Evropa postati vodilna na svetu na področju razvoja in uvajanja vrhunske, etične in varne umetne inteligence. To je treba dopolniti s prizadevanji za izdelavo evropskih vrhunskih superračunalnikov in strateških kibernetskih zmogljivosti. Tehnološko in industrijsko prihodnost moramo pripraviti bolj strateško. Sodobna industrijska politika bo zagotovila potrebno infrastrukturo, spodbujala inovacije, olajšala sprejemanje novih tehnologij, spodbujala pametni regulativni ekosistem in podpirala industrijo na splošno. Temeljila bi na enotnem trgu in se osredotočala na strateške vrednostne verige, kot je proizvodnja trajnostnih baterij v Evropi. V njenem okviru bi morali biti pripravljeni na sprejem takojšnjih ukrepov, če bi notranji ali zunanji konkurenti izkrivljali enake konkurenčne pogoje. EU bi morala razviti nove instrumente za odpravljanje izkrivljajočih učinkov tujega državnega lastništva in podpore. Hkrati pravila EU o konkurenci ostajajo temelj poštene konkurence v korist potrošnikov, izbire in inovacij. Da bi upoštevali nov tehnološki razvoj, zlasti večjo odvisnost od dostopa do podatkov med industrijskimi sektorji, je pomembno, da ta pravila ostanejo ažurna.

Treba je nadgraditi, posodobiti in v celoti izvajati enotni trg v vseh pogledih ter odpraviti umetno razlikovanje med tradicionalnimi fizičnimi in digitalnimi trgi. Upoštevati moramo številne pozive Evropskega sveta, naj se enotni trg dokonča in poglobi, zlasti z lotevanjem zahtevnejših področij, kot so storitve, ki predstavljajo 70 % našega BDP (in pri katerih na področju produktivnosti zaostajamo za nekaterimi konkurenti). Poglobljen enotni trg s celovito razsežnostjo digitalnega gospodarstva, ki temelji na varstvu podatkov, bo podjetjem omogočil, da razširijo svoje dejavnosti in čezmejno trgujejo. Zaupanje potrošnikov bodo okrepila nova pravila o varstvu potrošnikov, primerna za digitalno dobo, boljša zaščita žvižgačev in učinkovitejše izvrševanje. Izvrševanje na področju konkurence je ključnega pomena za krepitev konkurenčnosti evropskih podjetij na svetovni ravni s spodbujanjem naložb in prizadevanji za izboljšanje njihovih poslovnih modelov. Posodobitev pravil o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb in davku na dodano vrednost bo podjetjem omogočila, da izkoristijo vse možnosti enotnega trga. Še naprej moramo spodbujati rast in zagotavljati trajnostno blaginjo z nadaljnjo poglobitvijo ekonomske in monetarne unije ter izboljšanjem strukturnih reform na nacionalni ravni. Z novimi članicami, ki se bodo verjetno pridružile euroobmočju v naslednjih petih letih, se bosta EU in euroobmočje postopoma povečevala, dokler celotno območje Unije ne bo postalo območje enotne valute, kot je predvideno. Zato bi morali še dodatno okrepiti bančni sistem in pospešiti integracijo naših kapitalskih trgov. Poglobljen in likviden evropski kapitalski trg bo spodbudil delitev tveganja z zasebnim sektorjem, okrepil konkurenčnost in odpornost Unije ter zagotovil močno oporo za mednarodno vlogo eura. Prav tako moramo doseči dodaten napredek na področju konvergence med gospodarskimi, fiskalnimi in socialnimi politikami držav članic. Poenostavitev Pakta za stabilnost in rast bi lahko izboljšala preglednost in skladnost, hkrati pa podprla postopen razvoj skupne fiskalne naravnanosti v euroobmočju. Za dokončanje naše ekonomske in monetarne unije bi bil koristno orodje za stabilizacijo tudi evropski varni vrednostni papir, ki bi ga uvajali postopoma. V zvezi s tem bi bilo treba vzporedno poskrbeti za regulativno obravnavo izpostavljenosti do državnih vrednostnih papirjev. V večletni finančni okvir EU moramo uvesti proračunski instrument euroobmočja za konvergenco in konkurenčnost, ki bo spodbujal reforme in naložbe, kot je predlagala Komisija in bilo potrjeno na vrhu držav euroobmočja decembra 2018. S časom in za dokončanje naše ekonomske in monetarne unije potrebujemo tudi stabilizacijsko funkcijo za nadaljnjo krepitev naše odpornosti. Še naprej moramo podpirati preobrazbo evropskega trga dela in hkrati zagotavljati njegovo pravičnost. Delovne pogoje ter zdravje in varnost pri delu je treba še dodatno izboljšati. Mobilnost delovne sile mora biti pravična in dobro upravljana, obstoječa pravila pa je treba učinkovito izvajati. Državam članicam je treba pomagati pri prilagajanju njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi ljudem zagotovili prava znanja in spretnosti za današnji trg dela. V starajoči se družbi in zaradi digitalizacije bo ključnega pomena zagotoviti ustrezno socialno zaščito za vse zaposlene ljudi, vlagati v vseživljenjsko učenje, usposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile EU ter zagotoviti enake možnosti. Zagotoviti moramo sodoben in prožen regulativni okvir za mobilnost in promet, zlasti za avtomatizirano in povezano mobilnost. Izboljšati bi morali povezljivost po Evropi z dokončanjem enotnega evropskega prometnega prostora. Evropa bi morala prevzeti vodilno vlogo pri oblikovanju novih mednarodnih standardov za varno, pametno, trajnostno, zavarovano in odporno mobilnost. Pravila EU morajo učinkovito varovati naše prometne sisteme pred nastajajočimi in razvijajočimi se grožnjami varni mobilnosti, kot so kibernetski napadi. Zmanjšati moramo vpliv naših prometnih sistemov na okolje in podnebje. To pomeni nujno uvajanje alternativnih goriv ter dodatno izboljšanje standardov za vozila glede emisij CO2, onesnaževal in hrupa. Sprejeti bi morali tudi resnično krožno gospodarstvo ter se lotiti socialnega učinka prehoda na čistejši in bolj avtomatiziran promet. Pravična Evropa Še naprej moramo uresničevati evropski steber socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 skupaj razglasili Parlament, Svet in Komisija. Obravnavati moramo neenakosti in socialne izzive med regijami in državami članicami ter na različnih področjih gospodarstva. Neenakosti so pogosto vzrok za občutek pomanjkanja priložnosti. Ne bi se smeli osredotočati samo na ustvarjanje več delovnih mest, temveč na zagotavljanje več kakovostnih delovnih mest in dostopa do socialne zaščite, pa tudi na zagotavljanje enakega dostopa do visokokakovostnega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja. Razmisliti bi bilo treba tudi o drugih zamislih, na primer o postopni vzpostavitvi skupne pozavarovane sheme za brezposelnost. Prav tako moramo sodelovati z državami članicami, da bi dosegli socialno vključenost in enakost, med drugim z obravnavanjem regionalnih razlik, potreb manjšin, vprašanj, povezanih s spolom, in izziva staranja prebivalstva. Ugotovljeno je bilo, da so neenakosti, tako socialne kot teritorialne, plodna tla za vse večji občutek nepravičnosti. Evropske institucije bi morale voditi z zgledom, zlasti glede vprašanj, povezanih s spolom, in si prizadevati za enake možnosti za vse. Odločno je treba ohranjati in spodbujati skupne vrednote ter medsebojno zaupanje, ki so temelj Evropske unije. To usmerja naše politike in spodbuja občutek pripadnosti, ki temelji na naši skupni kulturi. To je zlasti pomembno za pravno državo, pogoj za demokracijo in temeljne pravice, ter za nemoteno delovanje našega notranjega trga in sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev. Še naprej moramo krepiti našo skupno zmogljivost za zaščito in spoštovanje pravne države. To je treba doseči z vzpostavitvijo kulture pravne države po vsej EU, pri čemer se je treba zavezati k učinkovitemu reševanju problemov in izboljšati instrumente za ta namen. Zaščititi moramo naše temeljne pravice v digitalnem svetu. Nove tehnologije ne pomenijo in ne smejo pomeniti novih vrednot. EU bi morala svojo vodilno vlogo na področju varstva podatkov in zasebnosti razširiti kot edinstveno prednost za model podatkovnega gospodarstva, ki temelji na vrednotah. Trden regulativni okvir bi moral proaktivno obravnavati etična in pravna vprašanja, ki spremljajo umetno inteligenco. Za digitalno preobrazbo so potrebni tudi visoki standardi na področju kibernetske varnosti in varstva potrošnikov. Potrebujemo pravično in sodobno davčno politiko, prilagojeno izzivom digitalnega gospodarstva, ki zagotavlja enake konkurenčne pogoje za spletne velikane, spletne trgovske platforme in lokalna podjetja. Boj proti davčnim utajam, goljufijam in izogibanju davkom bo zahteval tesnejše sodelovanje na mednarodni ravni in med nacionalnimi davčnimi organi. Z digitalno preobrazbo zdravstvenih sistemov moramo podpreti visokokakovostno, cenovno dostopno in dostopno zdravstvo. Pravila EU o farmacevtskih izdelkih bi morala biti v koraku z znanstvenim razvojem, ukrepati proti protimikrobni odpornosti, obravnavati pomanjkanje zdravil ter izboljšati razpoložljivost, cenovno dostopnost in dostop do zdravljenj. EU bi morala podpirati države članice pri njihovih prizadevanjih za učinkovitost, dostopnost in odpornost njihovih zdravstvenih sistemov, tudi prek njihove digitalne preobrazbe. Obravnavati je treba tudi problem območij pomanjkanja zdravstvenih storitev v več regijah EU, kjer število visoko usposobljenih zdravstvenih delavcev upada. Tam je dostop do osnovnih zdravstvenih storitev ogrožen. Podpirati moramo dostop do kakovostnih, energetsko učinkovitih in dostopnih stanovanj za vse v Evropi ter podpirati države članice pri zagotavljanju delujočih stanovanjskih trgov in ustreznih socialnih stanovanj. Trajnostna Evropa Posebno pozornost moramo nameniti izvajanju vseh naših ciljev glede trajnosti, tako v EU kot po svetu, v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ki so jo sprejeli Združeni narodi. Da bi dosegli te cilje, moramo modernizirati svoje gospodarstvo, da bomo sprejeli trajnostne načine proizvodnje in porabe, odpravili neravnovesje v sistemu preskrbe s hrano in zagotovili trajnost naše mobilnosti, načina proizvodnje in uporabe energije ter gradnje stavb. To moramo storiti na socialno pravičen način, da pri prehodu nihče ne bo zapostavljen. Prav tako moramo izobraževanje, znanost, naše financiranje, obdavčenje, trgovino in upravljanje usmeriti v doseganje ciljev trajnostnega razvoja. Okrepiti moramo prizadevanja za boj proti podnebnim spremembam in za zaustavitev propadanja okolja, ki ogroža biotsko raznovrstnost, tako na kopnem kot v oceanih. Doseči moramo cilje na področju podnebja in energetike do leta 2030 in uresničiti našo ambiciozno dolgoročno strategijo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Da bi pripomogla k doseganju tega cilja, je Komisija 25 % prihodnjega večletnega finančnega okvira namenila za naložbe v podnebne ukrepe. Treba je zaustaviti in preusmeriti trend izgube biotske raznovrstnosti ter bolje predvidevati in zmanjševati tveganja za nesreče in bolezni, povezane s podnebjem, tudi prek na novo ustanovljenega mehanizma rescEU za civilno zaščito. Posodobljena skupna kmetijska politika bi morala podpirati ta celostni pristop k trajnosti.

Preiti moramo na krožno gospodarstvo, ki je bolj gospodarno z viri, in sicer s spodbujanjem zelene rasti, biogospodarstva in trajnostnih inovacij. Okrepiti bi morali prizadevanja za spodbujanje odgovornega ravnanja podjetij, trajnostnih izbir potrošnikov in zasebnega financiranja iz različnih virov. V novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo bi se lahko osredotočili na trajnostno rabo virov, zlasti v sektorjih z intenzivno porabo virov in z velikim vplivom, da bi se Evropa usmerila v trajnost. S tem bi se odzvali na pričakovanja državljanov glede varne, zdrave in cenovno dostopne hrane. Ambiciozna strategija za nič onesnaževanja bi spodbudila inovacije na področju čistejših alternativ in nadomestkov, ki bi prispevale k čistemu zraku, tlom in oceanom za sedanje in prihodnje generacije. Povečati moramo potencial energetske unije, in sicer z obravnavanjem glavnih preostalih izzivov, vključno z varnostjo oskrbe z energijo, stroški energije za gospodinjstva in podjetja ter vplivom na podnebne spremembe. EU je že vzpostavila najnaprednejši zakonodajni okvir za čisto energijo in bi se morala zdaj osredotočiti na njegovo izvajanje. Še naprej si moramo prizadevati za diverzifikacijo oskrbe z energijo in medsebojno povezovanje nacionalnih energetskih omrežij ter spodbujati prehod na trajnostne energetske vire in energetsko učinkovitost. Obdavčitev energije lahko podpre prehod na čisto energijo ter prispeva k trajnostni in socialno pravični rasti. Vplivna Evropa V vedno bolj razdrobljenem in večpolnem svetu bo morala EU okrepiti svoj položaj, da bo zagotovila blaginjo, varnost in vrednote. Za to bodo potrebna skupna prizadevanja: posamezne države članice tega ne morejo storiti same. Samo EU kot celota lahko oblikuje svetovne dogodke in zagotavlja, da Evropejci standarde določamo in ne samo izpolnjujemo. Samo z združenimi močmi bomo ohranili evropski način življenja v hudi svetovni konkurenci in branili naše vrednote po vsem svetu. Kot je poudarjeno v globalni strategiji iz junija 2016, mora Evropa prevzeti vodilno vlogo v svetu z dosledno in močno podporo večstranski, na pravilih temelječi svetovni ureditvi, v središču katere so Združeni narodi. EU bi morala spodbujati globalno upravljanje na podlagi temeljnih vrednot človekovih pravic, pravne države, trajnostnega razvoja, multilateralizma in spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava. Pomembno gospodarsko moč EU bi morali bolj odločno uporabiti za spodbujanje naših globalnih interesov. Agenda za odprto in pravično trgovino u