EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 6.7.2011 
SEC(2011) 871 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Spremni dokument  
 
PREGLED, KI GA JE KOMISIJA OPRAVILA V ZVEZI Z IZVAJANJEM UREDBE
(ES) ŠT. 544/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
Z DNE 18. JUNIJA 2009 
O 
GOSTOVANJU V JAVNIH MOBILNIH TELEFONSKIH OMREŽJIH ZNOTRAJ 
SKUPNOSTI 
{COM(2011) 407 kon č.} 
{SEC(2011) 870 kon č.}  
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Spremni dokument  
PREGLED, KI GA JE KOMISIJA OPRAVI LA V ZVEZI Z IZVAJANJEM UREDBE 
(ES) ŠT. 544/2009 EVROPSKEGA PA RLAMENTA IN SVETA Z DNE 
18. JUNIJA 2009 
O 
GOSTOVANJU V JAVNIH MOBILNIH TEL EFONSKIH OMREŽJIH ZNOTRAJ 
SKUPNOSTI 
1. OZADJE   
V tej oceni u činka so preu čene možnosti, ki izhajajo iz pregleda izvajanja uredbe o 
gostovanju1. Preučeno je, ali so regulativni  posegi potrebni tudi  po njenem prenehanju 
veljavnosti 30. junija 2012, obravnavane pa so tudi možnosti za take regulativne posege. 
Komisija spremlja dogajanje na trgu gostovanja, odkar je 1. julija 2009 za čela veljati 
spremenjena uredba o gostovanju. Javno posvetova nje, v katerem naj bi zbrali mnenja o 
pregledu uredbe o gostovanju, se je za čelo 8. decembra 2010. Komisija je 30. junija 2010 
sprejela vmesno poro čilo. V njem ugotavlja, da se Ure dba ustrezno izvaja, konkurenca pa še 
ni razvita.  
2. OPREDELITEV  PROBLEMA   
Pred regulativnimi posegi so bile cene gostovanja previsoke in niso bile upravi čene glede na 
osnovne stroške zagotavljanja storitev. Trenutno ve ljavna in prejšnje ur edbe o gostovanju naj 
bi odpravile previsoke cene in spodbudile razvoj konkurence. Cene so se v zadnjih letih sicer 
znižale, vendar ve činoma zaradi u činkov regulacije cen in  ne zarad i razvijajo če se 
konkurence. Razlika med veleprodajnimi in mal oprodajnimi cenami v absolutnem smislu je 
ostala nespremenjena oziroma se je rahlo znižal a. To pomeni, da se je razlika v relativnem 
smislu pove čala. Povpre čne tarife v EU so še naprej bliz u zgornjim mejam cen iz Uredbe. To 
kaže na to, da trg gostovanja še ni konkuren čen.  
Tržni in tehnološki razvoj 
Čeprav obstajajo številna delna nadomestila za st oritve gostovanja, jih je treba razumeti kot 
dopolnilna , saj ne ustvarjajo konkuren čnega pritiska na trg gostovanja. Ni mogo če 
pričakovati, da bi razvoj novi h omrežij (npr. LTE) z ve čjo zmogljivostjo, ki bodo verjetno 
pripeljali do intenzivnejše uporabe podatkov,  brez strukturnih ukrepov za spodbujanje 
konkurence povzro čil znižanje maloprodajnih cen.  
Temeljni vzroki 
                                                 
1 UL L 171, 29.6.2007, str. 32–40. 
 
SL 3   SL Na veleprodajni ravni na dvostr anska pogajanja med operaterji mo čno vpliva obseg prometa, 
ki ga bo operater usmeril v omrežje drugega operaterja, s čimer se omeji konkurenca. Na 
maloprodajni ravni je nadomestil za gostovanje malo oziroma jih sploh ni. Dodaten razlog za zaskrbljenost na maloprodajnem trgu je majhna elasti čnost povpraševanja po paketnih 
storitvah gostovanja. Uporabniki  ob nakupu paketa mobilnih stor itev niso pozorni na ceno 
gostovanja, kar pomeni, da operaterji pri tem delu mobilnega paketa med seboj ne 
konkurirajo. Preslaba je tudi preglednost, saj je  primerjava tarif za gostovanje znotraj paketov 
mobilnih storitev zahtevna in dolgotrajna.  
3. ALI
 JE UKREPANJE  EU UPRAVI ČENO  NA PODLAGI  NAČELA  
SUBSIDIARNOSTI? 
Regulativni posegi na ravni EU so potrebni, ker nacionalni regul ativni organi težave visokih 
cen zaradi čezmejne narave trga mednarodnega gostova nja ne morejo reševati na nacionalni 
ravni. Ker posamezne države članice nimajo interesa za reguliranje, pri katerem bi se 
upošteval morebitni u činek reguliranja na druge države članice, je bolj zaželen poseg na ravni 
EU, saj bi se tako bolje upošteval splošni interes vseh držav članic EU. Z evropskim 
pristopom bi se izognili, da bi države članice sprejele razli čne pristope za reševanje težave 
visokih cen, s čimer bi se oviral razvoj notranjega trga.  
Evropski zakonodajalec je na podlagi člena 114 Pogodbe2 že v letih 2007 in 2009 sprejel dve 
uredbi. Čeprav so nekateri mobilni operaterji iz podbijali pravno podlago za ti dve uredbi, pa 
je Evropsko sodiš če pred kratkim potrdilo upravi čenost uporabe člena 95 PES3 kot pravne 
podlage za uredbo iz leta 2007.4 V isti sodbi je obravnavalo in potrdilo tudi subsidiarnost in 
sorazmernost ukrepov evropskega zakonodajalca.  
4. CILJI 
Eden gradnikov strategije EU 2020 je  nova evropska digitalna agenda5, v kateri so 
opredeljene številne „klju čne ciljne zmogljivosti“ za dosego digitalnega enotnega trga. Na 
področju gostovanja naj bi se „ razlika med tarifami za gostov anje in nacionalnimi tarifami 
[...] do leta 2015 približala[] ni čli“6. Ta cilj se bo št el za doseženega, če bo konkurenca 
potrošnikom omogo čala dostop do cen gostovanj a, ki so blizu konkuren čnim ravnem doma čih 
cen. V zvezi s tem je mogo če opredeliti tri splošne cilje politike: 
• zagotavljanje razvoja enotnega us klajenega regulativnega okvira, ki bo pripomogel k 
razvoju notranjega trga ; 
• spodbujanje in krepitev trajnostne konkurence  na digitalnem enotnem trgu;  
• zavzemati se za interese državljanov , zlasti z visoko ravnjo varstva potrošnikov  v 
EU. 
                                                 
2 Prejšnji člen 95 PES. 
3 Glej novi člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije. 
4 Glej sodbo Sodiš ča Evropskih skupnosti z dne 8. junija 2010 (C-58/08).5 Glej 
http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm. 
6 Glej Prilogo 2 k Evropski digitalni agendi. 
 
SL 4   SL V oceni u činka je opredeljena tudi vrsta posebnih in  operativnih ciljev, ki  podpirajo navedene 
splošne cilje. Možnosti politike so ocenje ne glede na zmožnost za dosego teh ciljev. 
5. MOŽNOSTI  POLITIKE 
V tej oceni u činka so obravnavane razli čne možnosti politike, ki naj bi rešile vprašanja, 
opredeljena v prejšnjem razdelku. Treba je opozoriti, da naj bi strukturni ukrepi odpravili 
temeljne vzroke za visoke cene gostovanja, tj. spodbudili ve čjo konkurenco. Ti lahko 
vključujejo ukrepe za lažji vst op na trg ali ukrepe za pove čanje potrošnikove izbire, tako da se 
jim omogo či nakup gostovanja kot lo čene storitve. Zgornje meje cen  kot tako ne izboljšujejo 
konkurence na trgu gostovanja, saj dolo čen čas sicer varujejo potrošnike, ne rešujejo pa 
temeljnih vprašanj, zato bi jih bilo treb a po izteku naslednjeg a regulativnega obdobja 
najverjetneje ponoviti. Možnosti politike, ki jih je treba pretehtati v tej oceni u činka, so:  
1. Brez reguliranja 
2. Ohranitev sedanjega pristopa  z zamejitvijo veleprodajnih in maloprodajnih cen, 
vključno z razširitvijo zgornjih mej mal oprodajnih cen na storitve podatkovnega 
gostovanja (v to čkah (b) in (c) spodaj): 
(a) nadaljevanje brez sprememb in z enakimi zgornjimi mejami cen; ta scenarij se 
šteje za „osnovni“ scenarij;  
(b) razširitev sedanjega modela z letno prilagoditvijo zgornjih mej cen in uvedbo 
zgornjih mej maloprodajnih cen poda tkovnega gostovanja; ta možnost 
predstavlja hitrejše postopno zniževanje kot veljavna uredba in bi zagotovila 
maloprodajne cene, ki so blizu doma čim cenam; 
(c) gostuj kot doma/gostuj kot lokalni uporabnik s fiksnim pribitkom; gre za 
obliko zgornjih mej cen, pri katerih se doma čim cenam doda reguliran pribitek 
za kritje veleprodajnih in maloproda jnih stroškov gostovanja (na doma čem trgu 
uporabnika ali obiskanem trgu). 
3. Strukturna rešitev – uvedba kombinacije dveh ali treh novih elementov na 
veleprodajni in maloprodajni ravni: 
(a) nevezanost – strukturni ukrep na mal oprodajni ravni. Uporabniki bi lahko 
storitve gostovanja kupili pri operaterju, ki ni ponudnik doma čih storitev;  
(b) dodelitev dostopa operaterjem mobilnih virtualnih omrežij7; na veleprodajni 
ravni bi bil uveden strukturni ukrep, ki  bi operaterju mobilnih virtualnih 
omrežij omogo čal dostop do posebnih ravni veleprodajnih cen.  Izvajal bi se 
lahko samostojno ali skupaj z zgornjo možnostjo 3a;  
(c) zgoraj navedeni možnosti (a in b) skupaj s časovno omejenimi zaš čitnimi 
zgornjimi mejami cen za dolo čeno obdobje. Šteje se, da bi se z ukrepom 
nevezanosti skupaj z dostopom operaterja  mobilnega virtualnega omrežja na 
maloprodajnem trgu ustvaril konkuren čni pritisk. 
                                                 
7 In mobilnim operaterjem, ki želijo vstopiti na nove trge. 
 
SL 5   SL 4. Promptni trg  
Ta trgovalni mehanizem naj bi odstranil sedanj e ovire, ki je nastala, ker obseg prometa 
gostovanja, ki ga operater la hko ponudi v zameno, bistveno dolo ča veleprodajne cene na 
veleprodajnem dobavnem trgu. Ta možnost bi lahko zagotovila stroškovno naravnane 
veleprodajne cene za ves promet gos tovanja in vse operaterje. Pri čakuje se, da korenito 
spremenjena struktura trga gostovanja ne bi ugod no vplivala na evropski sektor, saj ni gotovo, 
da bi bile ugodne ponudbe partnerstev ve č držav še vedno mogo če, če bi morali vsi doma či 
partnerji teh povezav pre čkati promptni trg. Vzpostavitev pr omptnega trga ne bi zagotovila 
konkurence na maloprodajnem trgu. 
6. OCENA  UČINKOV 
Vse možnosti politike se najpre j ocenijo kvalitativno glede na cilje. Nato se sestavi ožji 
seznam možnosti, od katerih se vsaka kvant itativno analizira z upora bo ekonomskega modela 
za oceno u činkov na panožne dobi čke, potrošnikove presežke in splošno korist. Za vse 
možnosti z ožjega seznama se opravi analiza stroškov in koristi.  
Kakovostna analiza 
Možnost 1: brez reguliranja 
Pomanjkanje konkurence na veleprodajni in maloprodajni ravni kaže, da se v primeru 
prenehanja veljavnosti ve ljavne uredbe cene ne bodo znižale. Ve rjetneje je, da se bodo zvišale 
zaradi manjšega števila opera terjev, ki bodo lahko dejansko konkurirali na maloprodajnem 
trgu. 
Možnost 2a: nadaljevanje se danjih zgornjih mej cen  
Osnovni scenarij bi bil osredoto čen na prepre čevanje previsokih maloprodajnih tarif ob 
hkratnem zagotavljanju pregle dnosti cen gostovanja in prepre čevanju izjemno visokih 
računov za podatkovno gostovanje. Vendar potrošnik i ne bi imeli koristi od nižjih cen 
gostovanja, ki bi se za radi zniževanja stroš kov zvišale, zato bi pr i podatkovnem gostovanju še 
naprej pla čevali previsoke maloprodajne cen. Sedanji regulativni pristop strukturirano ne 
odpravlja številnih ovir na veleprodajnem ( dobavnem trgu in trgu nadaljnje prodaje) in 
maloprodajnem trgu.  
Možnost 2b: razširitev sedanjega modela s prilagoditvijo zgornjim mej cen in uvedbo 
zgornjih mej maloprodajnih cen prenosa podatkov 
Ta pristop bi v zadevnem obdobju povzro čil samodejno znižanje ma loprodajnih cen glasovnih 
storitev, storitev SMS in podatkovnega gostovanja na ra vni, ki so blizu doma čim ravnem. S 
tem bi bila zagotovljena visoka raven varstv a potrošnikov. Po drugi st rani ta pristop ne 
spodbuja konkurence na notranjem trgu, saj ne odpravlja temeljnih strukturnih težav. Ta 
pristop ne omogo ča trajnostne dolgoro čne rešitve, zato bi ga bilo po izteku naslednjega 
regulativnega obdobja verjetno treba ponoviti.  
Možnost 2c: gostuj kot doma/gostuj kot doma či uporabnik s fiksnim pribitkom 
Čeprav ta možnost le malo spodbuja konkurenco pr i zagotavljanju storitev gostovanja, saj ne 
odpravlja temeljnih strukt urnih težav, pa zagotavlja , da se koristi doma če konkurence na 
 
SL 6   SL maloprodajni ravni samodejno prenes ejo na uporabnike gostovanja. Čeprav bi to povzro čilo 
nižje cene, kot so zdaj zna čilne za nekatere potrošniške skupine, pa ima ta možnost pri 
približevanju cen gostovanja doma čim ravnem za vse potrošnike na splošno manj prednosti v 
primerjavi z zgornjimi mejami cen evropskih tarif (iz možnosti 2b).  
Možnost 3a: nevezanost 
S to možnostjo naj bi se odpravile težave, na stale zaradi pomanjkanja konkurence in omejene 
potrošnikove izbire. Vendar bo za izvedbo te rešitve potreben čas, kar pomeni, da bo morda 
treba obdržati zaš čitne zgornje meje maloprodajnih cen. Samo z nevezanostjo ni mogo če 
ustvariti pogojev za vstop novih udeležencev na  trg gostovanja. Zato jo bo morda treba 
dopolniti z obveznostmi o dostopu (glej možnost 3b).  
Možnost 3b: obveznost o dostopu po regu liranih cenah z namenom gostovanja na 
veleprodajni ravni 
To bi lahko pove čalo konkurenco, saj bi pripeljalo do r azvoja vseevropskih virtualnih omrežij 
in jim omogo čilo, da uporabnikom iz razli čnih držav ponudijo pakete po enotni tarifi za 
gostovanje. Možnost 3b naj bi  pozitivno vplivala na konkuren čne tržne pogoje. Možnosti za 
spodbujanje konkurence pa so bistveno ve čje, če se ta možnost poveže s strukturnimi 
obveznostmi na maloprodajni ravni (možnostjo 3a).  
Možnost 3c: nevezanost / obveznost dostopa / zaš čitne zamejitve cen 
Da bi bila nevezanost popolnoma u činkovita, bi jo bilo treba združiti z obveznostjo o dostopu, 
ki bi novim in obstoje čim udeležencem, vklju čno z vseevropskimi  ponudniki storitev 
gostovanja, olajšala vstop na trg. Takšna kombinacija bi pove čala konkurenco in ne bi 
zahtevala strogih zgornjih mej mal oprodajnih cen, da bi potrošniki pla čevali nižje cene. Ker 
pa je za izvedbo te možnosti potreben čas, bi bilo primerno nekaj časa ohraniti zaš čitne 
zgornje meje na maloprodajni ravni, ki bodo d ovolj visoke, da bi se  razvila konkurenca, s 
čimer bi se zagotovila varovalna mreža za potrošn ike, dokler ukrepi za nevezanost ne bi 
postali popolnoma izvedeni in u činkoviti. S to rešitvijo bi se odpravile temeljne težave pri 
gostovanju, omogo čila pa bi se tudi trajnostna konkuren čna rešitev za gostovanje brez 
dolgoročnega reguliranja cen.  
Možnost 3d: promptni trg  
Ta možnost ne spodbuja konkurence na maloprodajni ravni, zato ne zagotav lja, da bi bile cene 
gostovanja usklajene z doma čimi cenami v razli čnih državah članicah. Glede na zelo 
negotove koristi tega pristopa se šteje, da ta možnost ciljev verjetno ne bi izpolnila u činkovito 
in sorazmerno.  
Kvantitativna analiza 
Na podlagi zgornje ocene se predlaga, da se kv antitativno ocenijo možnosti 1, 2a, 2b in 3c. Za 
oceno gospodarskega u činka je bil razvit podr oben ekonomski model. Z n jim se za vse države 
članice skupaj in vsako posebej dolo či učinek razli čnih regulativnih možnosti na obseg in 
prihodke gostovanja, presežke potrošnikov in pr oizvajalcev ter splošno družbeno korist.  
Možnosti 2b in 3c vklju čujeta uporabo in odpravo z gornjih mej cen v razli čnih obdobjih. Za 
preprostejšo primerjavo so bili kvantitativni u činki teh možnosti izra čunani na podlagi 
 
SL 7   SL zadevnih zgornjih mej na maloprodajn i ravni, ne da bi  se upošteval u činek padanja cen, ki bi 
ga povzro čila dodatna konkurenca v okviru možnosti 3c.  
Jasno je, da bi imela odprava Uredbe  (možnost 1) precejšen negativni u činek. Glavni razlog 
za to je pomanjkanje konkurence na veleprodajni in maloprodajni ravni.  Možnosti 2b in 3c 
vključujeta pozitivno in primerljivo pove čanje družbene blaginje. Ti možnosti bi poleg 
sedanje zgornjih mej cen preost alih storitev potrošniki imeli korist tudi od zgornjih mej 
maloprodajnih cen prenosa podatkov. Možnost 3c bi zagotovila podobne rezultate kot 
možnost 2b, vendar brez dolgoro čnega reguliranja cen. Treba je opozoriti, da možnost 3c 
temelji na manj strogem pristopu zgornjih mej cen, saj dolo čanje cen prepuš ča tržnim silam. 
Splošna ugotovitev o majhni elasti čnosti storitev gostovanja, ra zen pri prenosu podatkov na 
maloprodajni ravni, pomeni, da so u činki na skupno blaginjo maj hni, zato so tudi razlike med 
temi možnostmi majhne, saj znižanja cen pomenijo samo, da potrošniki pla čajo manj za 
približno enako porabo – tj. povzro čijo prenos s podjetij na pot rošnike. Vendar se to lahko 
glede na pri čakovano rast podatkov spremeni, saj naj bi nižje cene podatkovnega gostovanja 
povzročile večjo uporabo te storitve. 
Upravni stroški 
Možnosti 1, 2a in 2b ne bi povzro čile velikih dodatnih stroškov, saj ne vklju čujejo reguliranja 
ali pa vklju čujejo ohranitev sedanjega stanja – stroški usklajevanja in upravni stroški so enaki 
že nastalim stroškom. Za izvedbo možnosti 3c bo potreben čas, saj je treba v sodelovanju s 
Komisijo, organom BEREC, operaterji in po možnos ti organi za standardizacijo rešiti številna 
tehnična in varnostna vprašanja ter vprašanja gostovanja. Po drugi  strani naj bi se stroški 
spremljanja in usklajevanja znižali, ko bo uvedena strukturna rešitev in bodo odpravljene 
zgornje meje maloprodajnih cen.  
7. PRIMERJAVA  MOŽNOSTI 
Če možnosti 2b in 3c primerjamo s kvalitati vnega in kvantitativnega vidika, imata obe 
pozitiven vpliv na družbeno blaginjo. Možnost 2b (zamejevanje cen) je za malenkost učinkovitejša z vidika varstva potroš nikov, saj predvideva neposredne odlo čne posege na 
maloprodajni ravni, pri čemer z reguliranjem zagotavlja, da vsi uporabniki– ne glede na tržne 
pogoje – pla čujejo nižje cene. Po drugi strani možnost 3c omogo ča večjo konkurenco na 
področju storitev gostovanja, saj predvideva nižje cene za po trošnike, hkrati pa v dolo čenem 
obdobju ohranja zaš čitne zgornje meje cen, da  bi se zagotovila dolo čeno raven varstva 
potrošnikov, dokler ukrep za nevezanost ne bi bil popolnoma izveden in u činkovit. Ta 
možnost bi s pove čanjem konkurence pripeljala do stabilnejših regulativnih posegov v 
daljšem časovnem obdobju. Z možnostjo 2b ne bi bi le uvedene strukturne spremembe za 
spodbujanje konkurence, zato bi ji  morale po letu 2015 verj etno slediti nove regulirane 
maloprodajne cene. Predlaga se torej možnos t 3c, ki predvideva desetletno izvajanje 
revidirane uredbe o gostovanju, pri čemer Komisija vsaki dve leti pripravi celovito poro čilo o 
njenem izvajanju. 
8. OCENJEVANJE
 IN SPREMLJANJE 
Podaljšanje veljavnosti uredbe o mobilnem gostovanju bodo še naprej pozorno spremljali 
posamezni nacionalni regulativni organi, BERE C in Komisija. Naci onalnim regulativnim 
organom bosta še naprej naloženi spremljanje in nadzorovanje usklaj evanja, na lastno pobudo 
 
SL 8   SL pa lahko sprejmejo tudi ukrepe za zagotovitev usklajenosti v sk ladu s pogoji iz  spremenjene 
uredbe. Kar zadeva ocenjevanje podaljšane ure dbe o gostovanju, se šteje, da je mogo če 
sprejeti podoben pristop kot pri veljavni uredbi. Predvideno je, da bo Komisija ob upoštevanju 
mnenja BEREC opravila ponovni pregled ter leta 2015 o tem poro čala Svetu in Parlamentu. 
Nato bo do konca veljavnosti uredbe, tj. do leta  2022, vsaki dve leti pripravila redno poro čilo.