6.Grčija je vlogo vložila na podlagi meril za pomoč iz člena 4(2), ki odstopajo od meril iz člena 4(1)(b) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni v referenčnem obdobju devetih mesecev v podjetjih, ki delujejo v isti gospodarski panogi na ravni oddelka NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah na ravni NUTS 2 v državi članici. V regiji Atika na ravni NUTS 2 (EL30) je bilo 513 odpustov.

5.Vloga se nanaša na 725 delavcev, ki so postali presežni v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 47 NACE Revizija 2 (Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili). Do odpustov presežnih delavcev v devetih podjetjih je prišlo v regiji Atika na ravni NUTS 2 (EL30) in desetih drugih regijah na ravni NUTS 2.

4.Grčija je vlogo EGF/2017/003 GR/Attica retail vložila 13. aprila 2017, tj. v 12 tednih od datuma, ko so bila izpolnjena merila za pomoč iz člena 4 uredbe o ESPG. Komisija je prejem vloge potrdila na isti datum in od Grčije 26. maja 2017 zahtevala dodatne informacije. Dodatne informacije so bile predložene v osmih tednih, potem ko je bil rok na ustrezno utemeljeno zahtevo Grčije podaljšan za dva tedna. Komisija mora oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek zaključiti v 12 tednih od prejema popolne vloge; ta rok se izteče 8. novembra 2017.

1.Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG).

8.Število odpustov v referenčnem obdobju je bilo izračunano na naslednji način:

–269 od datuma, ko je delodajalec posamezne delavce obvestil o odpustu ali odpovedi pogodbe o zaposlitvi;

–456 od datuma dejanske odpovedi pogodbe o zaposlitvi ali njenega izteka.

Upravičeni prejemniki

9.Skupno število upravičenih prejemnikov je 725.

Povezava med odpusti ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, ki jo obravnava Uredba (ES) št. 546/2009

10.Da bi Grčija dokazala povezavo med odpusti ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, kot je obravnavana v Uredbi (ES) št. 546/2009, trdi, da je bilo grško gospodarstvo od začetka krize leta 2008 v globoki recesiji. Po podatkih grškega statističnega urada ELSTAT se je grški realni BDP med letoma 2008 in 2016 zmanjšal za 26,2 odstotka, javna poraba za 22,8 odstotka in zasebna potrošnja za 24,4 odstotka, medtem ko se je brezposelnost povečala za približno 14 odstotnih točk. Čeprav se ocenjuje, da grško gospodarstvo okreva in so napovedi za nekatere od teh kazalnikov za leto 2017 pozitivne, se bo trg dela v bližnji prihodnosti še naprej srečeval s težavami.

11.Grška vlada je za reševanje odplačila zunanjih dolgov od leta 2008 sprejemala ukrepe, kot so povečanje davčnih stopenj, racionalizacija javnih izdatkov in znižanje plač javnih uslužbencev. Plače v zasebnem sektorju so se znižale tudi z namenom povečanja konkurenčnosti grškega gospodarstva.

12.Neposredna posledica nižjih prihodkov je bil upad potrošnje, zlasti nebistvenih dobrin. Zasebna potrošnja se je v Grčiji med letoma 2009 in 2013 še naprej zmanjševala, čeprav je na ravni EU-28 ponovno začela počasi naraščati. Po manjšem izboljšanju leta 2014 se je začela zasebna potrošnja v Grčiji leta 2015 ponovno zmanjševati.

13.Po podatkih poročila ELSTAT o dohodkih gospodinjstev in življenjskih razmerah je leta 2016 21,2 % Grkov živelo pod pragom revščine.

14.Glede na študijo, ki jo je nedavno izvedel inštitut IME-GSEVEE in je bila objavljena januarja 2016, je tretjina gospodinjstev navedla, da se je v primerjavi s prejšnjim letom njihova raven dohodkov leta 2015 znižala, 94,2 % gospodinjstev pa navaja, da so se njihovi dohodki od začetka krize precej zmanjšali.

15.Kazalnik zaupanja potrošnikov se je v obdobju 2009–2016 v prvih štirih letih zelo poslabšal, in sicer se je z –46 leta 2009 znižal na –75 leta 2012, ter se je kljub izboljšanju v letih 2014 in 2015 (–49) od leta 2016 močno poslabšal, in sicer je februarja 2017 znašal –73,3.

16.Do zdaj je bilo za maloprodajni sektor vloženih sedem vlog za pomoč ESPG, ki so vse temeljile na svetovni finančni in gospodarski krizi.

Dogodki, ki so povzročili odpuste in opustitev dejavnosti

17.Dogodka, ki sta povzročila odpuste presežnih delavcev, sta bila po podatkih grških organov predvsem dva: (1) zmanjšanje razpoložljivih dohodkov gospodinjstev zaradi povečanja davčne obremenitve, zmanjšanja plač in porasta brezposelnosti, kar je povzročilo znaten upad kupne moči; (2) občutno zmanjšanje posojil podjetjem in posameznikom zaradi pomanjkanja denarja v grških bankah. Po navedbah Banke Grčije je bila letna stopnja rasti posojil, odobrenih gospodinjstvom in podjetjem, od leta 2010 v grških bankah negativna.

18.Zaradi upada kupne moči grških gospodinjstev od leta 2008 se je povpraševanje po osnovnih dobrinah in trajnem potrošniškem blagu zmanjšalo. To je povzročilo znatno zmanjšanje obsega trgovine na drobno v obdobju 2008–2015, ki se je gibalo od 60 % za gospodinjske aparate do 30 % za trgovce z živili na drobno in 23 % za veleblagovnice. Po podatkih podjetja Infobank Hellastat SA naj bi se obseg trgovine na drobno v prihodnje še naprej zmanjševal.

19.V tem okviru so se maloprodajna podjetja srečala z resnimi težavami glede preživetja, ker so se njihovi elementi financiranja in uspešnost v obdobju krize še poslabšali. Indeks celotnega prihodka v sektorju maloprodaje se je stalno zniževal, pri čemer se je v obdobju 2008–2016 znižal za več kot 63 %, in sicer s 112,6 leta 2008 na 71,1 leta 2016.

20.Zaradi stalnega zniževanja dohodkov grških potrošnikov so se spremenile njihove potrošniške navade in odnos. Poleg tega je stalna rast e-prodaje, ki je novembra 2016 dosegla 18,3 %, še bolj obremenila tradicionalne prodajalne na drobno. Vse to je prispevalo k že tako visoki stopnji brezposelnosti. Po navedbah iz letnega poročila Inštituta za delo grške konfederacije sindikatov (GSEE) za leto 2016 je v obdobju 2008–2015 v maloprodajnem in proizvodnem sektorju ter gradbeništvu delo izgubilo 164 000 ljudi, kar je 64,2 % vseh izgub delovnih mest.

Pričakovani učinek odpustov na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost

21.Čeprav se je brezposelnost v Grčiji v zadnjih štirih letih počasi zmanjševala, je bila stopnja brezposelnosti leta 2016 še vedno najvišja v EU (23,6 %).