Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 252/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Mosel“

PDO-DE-A1270-AM01

Datum obvestila: 5. april 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Opis vin/proizvodov vinske trte ter analitske in/ali organoleptične lastnosti

Opis:

Sprememba najmanjšega deleža naravnega alkohola in najnižje vsebnosti sladkorja v moštu (ki sta bila prestavljena iz točke 5.1 v točko 3.2 specifikacije proizvoda) za kakovostno vino („Qualitätswein“), proizvedeno iz sorte vinske trte dornfelder v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami.

Standardne vrednosti za kakovostno vino („Qualitätswein“) iz sorte dornfelder: 8,8 vol. % potencialnega alkohola / 68 °Oe.

DODATEK:

„Najmanjši delež naravnega alkohola / najnižja vsebnost sladkorja v moštu sorte vinske trte dornfelder se lahko določi na 8,3 vol. % alkohola / 65 °Oe v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami, in sicer s sklepom odbora priznanega združenja za zaščito vina ‚Mosel‘ (Schutzgemeinschaft Mosel). Taka ureditev velja izključno za letnik, za katerega je bil sprejet sklep. Sklep združenja za zaščito se objavi z ustreznimi načini objave.“

Različni proizvodi so označeni z imenom, z informacijami o njihovem najmanjšem deležu naravnega alkohola / najnižji vsebnosti sladkorja v moštu in opisom njihovih organoleptičnih lastnosti.

DODATEK:

Skupni volumenski delež alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. % skupnega alkohola.

Razlogi:

Cilj rahlega zmanjšanja najmanjšega deleža alkohola / najnižje vsebnosti sladkorja v moštu pri sorti dornfelder je omogočiti zgodnejšo trgatev, da se čim bolj zmanjšajo negativni učinki novih škodljivih organizmov. Leta 2014 je na primer plodova vinska mušica postala grožnja za zgodnje sorte rdečega grozdja. Odložitev trgatve zaradi najnižje vsebnosti sladkorja v moštu, ki se je uporabljala do zdaj, pomeni tveganje za znatno zmanjšanje kakovosti in količine potrganega grozdja v takih letih.

Opisi organoleptičnih lastnosti so zdaj bolj razločevalni, da bi bolje odražali različne proizvode.

Pri dodajanju deleža skupnega alkohola v vinu, proizvedenem brez obogatitve, se uporablja uvodna klavzula iz uredbe EU.

2. Razmejitev območja

Opis:

Razmejitev območja ZOP „Mosel“ je bila spremenjena.

DODATEK:

Navedene so posamezne občine, vključno s katastrskimi enotami in njihovimi številkami.

Natančna razmejitev je razvidna iz zemljevidov, ki prikazujejo vinograde v zadevnih občinah, razmejenih s parcelami. Zemljevidi so na voljo na www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Razlogi:

Ta sprememba o razmejitvi območja ni samovoljna, temveč je potrebna, da se preprečijo znatne pomanjkljivosti za vinogradništvo in kmetijstvo, širšo javnost in naravno okolje ter obdelano pokrajino mozelske regije, ki se je sčasoma razvijala.

Razlogi za razmejitev območja so podrobneje pojasnjeni v nadaljevanju:

Ker ukrepi za varstvo rastlin, uporabljeni v vinogradništvu, niso vedno združljivi z drugimi pridelki, so za zagotavljanje kakovosti potrebni zaprti vinogradi.

V vinogradništvu so potrebni ukrepi za varstvo rastlin, ki niso vedno združljivi z zahtevami za druge pridelke. Postavitev vinogradov ob zemljiščih za druge namene (npr. zemljišče za pašnike, poljedelstvo, pridelavo sadja ali zelenjave) pogosto povzroča težave, zato se je taki postavitvi treba čim bolj izogibati:

— Bolj ko je vinograd zaprt in manj ko je stičnih točk med zemljišči, ki se uporabljajo za vinogradništvo, in zemljišči za druge namene (zemljišča za poljedelstvo, sadjarstvo, pašnike itd.), manj je s tem povezanih negativnih učinkov na pridelavo in kakovost vina.

To je posledica posebnih zahtev upravljanja na področju vinogradništva, zlasti varstva rastlin. Na številnih tradicionalnih vinogradniških pobočjih mozelske regije se varstvo rastlin izvaja s škropljenjem s helikopterjem, pri katerem je iz tehničnih in fizičnih razlogov večje tveganje za zanašanje škropiva kot pri škropljenja na tleh. Geometrični sistem škropljenja v obliki dolgih, ravnih sledi vzdolž pobočja je ugoden za učinkovito škropljenje s helikopterjem. Za to je potrebno neprekinjeno vinogradniško območje.

Kmetje in vinogradniki morajo preprečiti širjenje fitofarmacevtskih sredstev na druge pridelke in neciljna območja, tudi tako da upoštevajo zahteve glede razdalje. Zato ni mogoče škropiti vinske trte blizu meje vinograda, kar preprečuje gojenje. Enako velja za orna zemljišča, pašnike in zemljišča za sadjarstvo, ki mejijo na vinograde. Razpršeni vinogradi torej povzročajo finančne izgube za vse kmete. Težava je še zlasti izrazita na mestih, kjer se uporablja škropljenje s helikopterjem, saj morajo helikopterji izpolnjevati posebno stroge zahteve glede razdalje zaradi povečanega tveganja zanašanja škropiva. Če se vinogradi premaknejo s takih območij, postanejo prej omenjeni vinogradi neciljna območja, za katera veljajo zahteve glede razdalje. Zaradi tega so drugi vinogradi v slabšem gospodarskem položaju.

— Tudi če so fitofarmacevtska sredstva pravilno uporabljena, jih lahko zanese na sosednje parcele z drugačno rabo, kar lahko povzroči neželeno poškodovanje vegetacije na neciljnih območjih ali zmanjša kakovost/tržljivost proizvodov zaradi prisotnosti nekaterih ostankov. Fitofarmacevtska sredstva, ki se uporabljajo v vinogradništvu, poljedelstvu in sadjarstvu, se včasih precej razlikujejo, zlasti glede vrste rabe, dovoljenja za posamezni pridelek in karence. Tudi če se upošteva dobra strokovna praksa, lahko sredstva zanese na sosednje pridelke, za katere niso dovoljena. V takih primerih se lahko z raziskavami za ugotavljanje ostankov na podlagi natančne analize in majhih mejnih vrednosti ostankov ugotovi, da proizvod ni primeren za prodajo na trgu. V praksi se taki primeri pogosto pojavljajo. Čeprav lahko onesnaževalec odgovarja za tako škodo, lahko vinogradnik take težave prepreči z vzdrževanjem zaprtih vinogradov, da bi zmanjšal obrobna območja.

Zaščita splošne javnosti in naravnega okolja z upravljanjem kmetijskih strmih pobočij

Danes imajo strma pobočja ključno vlogo pri preprečevanju erozije tal in odtekanja. Terasasto vinogradništvo in vinogradniški zidovi preprečujejo, da bi površinske vode odtekale navzdol. Vinska trta in travna ruša stabilizirata tla in se vzdržujeta s stalnimi negovalnimi deli. Ustrezno upravljanje tal omogoča dobro strukturo tal in dobro pronicanje vode v tla. Erozija tal je torej kolikor mogoče majhna, moč vode se ob močnem dežju ublaži, prepreči pa se tudi odtekanje hranil (predvsem fosfatov) v površinske vode. Brez aktivnega upravljanja bi se terase in zidovi zrušili. Tla bi se zarasla z grmičevjem ter bi izgubila rodovitnost in strukturo. Posledice tega bi bili erozija, odtekanje tal in hranil ter zemeljski plazovi ob močnem dežju, kar bi ogrozilo prebivalce in promet ter povzročilo škodo.

Številne metode upravljanja in zaščite na področju vinogradništva so mogoče ali učinkovite le, če se uporabljajo v združenih vinogradih.

— Strategije za varstvo rastlin z majhnim vplivom s kvalitativnimi, okoljskimi in gospodarskimi koristmi so pomembne za zagotavljanje trajnostne proizvodnje visokokakovostnih vin:

— Nekatere razširjene metode, ki obstajajo že leta, kot je na primer uporaba feromonov za boj proti grozdnim sukačem, so uspešne le v velikih, združenih vinogradih. Samo pri taki ureditvi se lahko ta tehnika motenja parjenja uporablja za preprečevanje, da bi se škodljivi organizmi razmnoževali zunaj vinograda in leteli vanj. To je tudi edini način, kako se je mogoče izogniti dragi praksi dvojnega nameščanja razpršilnikov na robovih (mejah z drugimi pridelki, rabami ali rastlinjem). Poleg tega je zvezna dežela Porenje - Pfalška uvedla razvojni program „EULLE“ (okoljski ukrepi, razvoj podeželja, kmetijstvo in hrana), s katerim se zagotavlja podpora biotehničnim praksam za varstvo rastlin na področju vinogradništva za neprekinjene vinogradniške površine v velikosti vsaj 2 ha. Če parcele zaradi preusmeritve posameznih vinogradov v orna zemljišča pokrivajo manj kot 2 ha, preostali vinogradi ne izpolnjujejo več pogojev za podporo RAK, kar je finančno neugodno za kmete. Brez te finančne podpore biotehnično varstvo rastlin trenutno ni gospodarsko vzdržno. Posledica tega je povečanje uporabe insekticidov, kar negativno vpliva na naravno okolje.

— Zaprti vinogradi so potrebni tudi s tehničnega in gospodarskega vidika, da se zrelo grozdje zaščiti pred škodo, ki jo povzročijo ptice s prehranjevanjem, saj je to edini način za zagotovitev učinkovite zaščite.

— Zaprti vinogradi prav tako pomagajo preprečiti škodo, ki jo povzroča divjad.

Z vidika vinogradništva je potrebno omejevanje populacije divjadi, saj za škodo, ki jo v vinogradih povzročijo take živali, v zvezni deželi Porenje - Pfalška ni samodejnega nadomestila. Zaprti vinogradi prav tako zmanjšujejo tveganje za izbruh afriške prašičje kuge, ki jo je treba obvezno prijaviti, in predstavlja visoko tveganje za živinorejo v Nemčiji. Spoprijemanje z divjimi prašiči v zaprtih vinogradih je lažje in cenejše kot na območjih z mešano pridelavo (npr. grozdja, poljščine in sadja), kjer so pribežališča in viri hrane.

— Praksa kapljičnega namakanja vinogradov, ki se uporablja za gojenje vinske trte zlasti v mladih vinogradih, postaja vse pomembnejša in zaprti vinogradi pomenijo prednost pri gradnji in upravljanju potrebne infrastrukture (vodnjaki, cevi itd.). V takih vinogradih sta skupna oskrba z vodo ter skupna uporaba prometnih in distribucijskih vodov učinkovitejši in cenejši.

— Obdelovalne zahteve so na primer drugačne pri vinogradništvu kot pri poljedelstvu, zlasti na strmih pobočjih mozelske regije. Če se ta območja ne bi več uporabljala za vinogradništvo, obstaja nevarnost, da bi tla pokrilo grmičevje, saj niso usmerjena v poljedelstvo ali pašo. Gostiteljske rastline (npr. robide) za neželene škodljive organizme, kot je plodova vinska mušica, bi lahko začele spontano rasti na teh neobdelanih površinah, kar bi ogrozilo zdravje in kakovost grozdja v sosednjih vinogradih.

Za zaščiteno označbo porekla „Mosel“ in njen sloves sta značilni obdelana pokrajina, ki se je sčasoma razvijala, in naravna pokrajina, ki vključuje tradicionalne vinograde.

— Neprekinjene vinogradniške površine na pobočjih Mozelske doline, ki že stoletja sledijo toku reke in naravni topografiji, zaznamujejo naravno krajino in s tem opredeljujejo značaj vinske regije za domačine, člane vinskega sektorja regije, strokovnjake in potrošnike.

— Raba zemljišč za tradicionalno poljedelstvo bi spremenila naravno krajino in s tem obdelano pokrajino, ki se je razvila skozi stoletja.

— Ta obdelana pokrajina je ozadje za oglaševanje vina in turistična znamenitost. Pomeni torej gospodarsko podlago za številna podjetja, ki delujejo v turističnem sektorju, kot so restavracije in hoteli. Če v specifikaciji proizvoda ne bi razmejili območja, bi se zemljišča lahko uporabila za orno poljedelstvo. Kot je bilo že navedeno, bi lahko zaraščanje ogrozilo številne tradicionalne vinograde, saj zaradi svoje majhnosti, značilnosti in pogosto slabe dostopnosti niso primerni za druge namene kot za vinogradništvo. Poleg okoljskih posledic bi imelo zaraščanje tudi gospodarske posledice, saj take pokrajine za večino turistov niso vizualno privlačne.

— Leta 2021 je Weltkulturerbe Moseltal e.V. (registrirano združenje za priznanje Mozelske doline kot objekt svetovne dediščine) pri zvezni deželi Porenje - Pfalška vložil vlogo „Historische Weinberge der Kulturlandschaft Moseltal“ (zgodovinski vinogradi obdelane pokrajine Mozelske doline) za trinajst zgodovinskih vinogradniških območij ob Mozeli. Cilj te vloge je vključitev teh zgodovinskih vinogradniških območij na nemški okvirni seznam Unescovih objektov svetovne dediščine in s tem njihovo priznanje za take objekte. Za dosego priznanja kot Unescov objekt svetovne dediščine bo izjemnega pomena neprekinjeno upravljanje registriranih vinogradov. Zato je treba storiti vse, da se obstoječa obdelana pokrajina na noben način ne spremeni, da v Unescovem postopku ocenjevanja ne bi bila v slabšem položaju.

— Številna vina, ki so predstavljena v specializiranih publikacijah ter s tem močno vplivajo na nacionalno in mednarodno dojemanje in sloves ZOP „Mosel“, pogosto izvirajo iz tradicionalnih strmih pobočij mozelske regije (med drugim Wehlener Sonnenuhr, Erdener Prälat, Bernkasteler Doctor, Brauneberger Juffer in Winninger Uhlen). Na teh strmih pobočjih ugodna izpostavljenost soncu skupaj z običajno revnimi tlemi ustvarjajo posebne razmere za gojenje, ki dajejo visokokakovostna vina.

— Ti dejavniki pomenijo, da ZOP „Mosel“ pri trgovcih na drobno in potrošnikih zbudi pozitiven čustveni odziv. Zlasti nakup in pitje vin „Mosel“ v misli potrošnikov prikliče podobe slavnih pobočij. Nekateri se lahko spomnijo počitnic in lepe pokrajine. Zaradi tega je ZOP „Mosel“ izjemna in edinstvena.

Iz navedenih razlogov je razvidno, da ima gojenje vinogradov na združenem območju številne različne prednosti za lastnike in upravljavce vinogradov, pa tudi za okolje in širšo javnost. Zaradi številnih orisanih neugodnosti se torej ne bi smel povečati zdaj majhen delež vinogradov, razpršenih prek več območij.

3. Sorte vinske trte

Opis:

V točki 7 specifikacije proizvoda (ki bo postala točka 8) so navedene naslednje sorte vinske trte:

bela vina

arnsburger, auxerrois, bacchus, bronner, cabernet blanc (samo zvezna dežela Posarje), chardonnay, ehrenbreitsteiner, ehrenfelser, faberrebe, findling, gelber muskateller, goldriesling, grauer burgunder, grüner veltliner, huxelrebe, johanniter, juwel, kerner, kernling, merzling, morio-muskat, müller-thurgau, muskat-ottonel, optima, ortega, perle, phoenix, prinzipal, regner, reichensteiner, rieslaner, roter elbling, roter muskateller, roter traminer, saphira, sauvignon blanc, scheurebe, schönburger, solaris, weisser burgunder, weisser elbling, weisser riesling;

rdeča vina in vina rosé

accent, acolon, blauer frühburgunder, blauer limberger, blauer portugieser, blauer spätburgunder, bolero, cabernet cortis, cabernet cubin, cabernet dorio, cabernet dorsa, cabernet mitos, cabernet sauvignon, dakapo, domina, dornfelder, dunkelfelder, merlot, müllerrebe, prior, regent, rondo, rubinet, saint-laurent, syrah.

DODATEK:

Dodane so naslednje sorte:

bela vina

albalonga, blauer silvaner, calardis blanc, felicia, freisamer, früher malingre, früher roter malvasier, goldmuskateller, helios, hibernal, hölder, kanzler, muscaris, nobling, orion, osteiner, rosa chardonnay, roter gutedel, roter müller-thurgau, roter riesling, ruländer, sauvignon cita, sauvignon gryn, sauvignon sary, sauvitage, septimer, siegerrebe, silcher, silvaner, sirius, souvignier gris, staufer, trebbiano di soave, villaris, weisser gutedel, würzer;

rdeča vina in vina rosé

allegro, baron, blauburger, blauer zweigelt, cabernet cantor, cabernet carbon, cabernet carol, cabernet franc, cabertin, calandro, deckrot, domina, färbertraube, frühburgunder, hegel, helfensteiner, heroldrebe, monarch, muskattrollinger, neronet, palas, pinotin, piroso, reberger, rosenmuskateller, rotberger, tauberschwarz, wildmuskat.

Dodane so bile sopomenke za sorte vinske trte.

Razlogi:

Prejšnji seznam sort vinske trte je bil nepopoln. Razširjen je bil z navedbo vseh do zdaj razvrščenih sort in njihovih sopomenk.

4. Veljavne zahteve v skladu z zakonodajo EU ali nacionalno zakonodajo

Opis:

V točki 10 specifikacije proizvoda bodo določene dodatne zahteve za označevanje.

Manjše geografske enote

DODATEK:

Register vinogradov je seznam imen območij, širših in posameznih vinorodnih leg ter zemljiških kosov, ki se lahko uporabljajo kot manjše geografske enote. V njem so navedene meje enot in območij po katastrskih referencah (katastrske občine, poljedelske površine, zemljiški kosi, parcele). Upravlja ga kmetijska zbornica zvezne dežele Porenje - Pfalška. V zvezni deželi Posarje so našteti v uredbi o razmejitvi vinorodnih območij v zvezni deželi Posarje (Verordnung über die Abgrenzung der Weinbaugebiete im Saarland). Register vinogradov se vzpostavi in vzdržuje na podlagi:

— člena 23(3) in (4) zveznega zakona o vinu (Weingesetz),

— člena 29 zvezne uredbe o vinu (Weinverordnung),

— zakona zvezne dežele Porenje - Pfalška o določitvi enot in območij ter registra vinogradov (zakona o vinogradih) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)),

— posarske uredbe o razmejitvi vinorodnih območij v zvezni deželi Posarje z dne 2. junija 2006,

— člena 2(16) uredbe zvezne dežele Porenje - Pfalška o odgovornostih na področju zakonodaje o vinu (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Meje manjših geografskih enot se lahko spremenijo samo s soglasjem pristojnih organizacij v skladu s členom 22g zveznega zakona o vinu, po katerem je o vseh spremembah treba obvestiti zvezni urad za kmetijstvo in prehrano.

Razlogi:

Določbe o označevanju je treba dopolniti tako, da bodo zajemale manjše geografske enote, da bi bile usklajene z veljavno zakonodajo.

5. Nadzorni organi

Opis:

Dopolnitve imenovanih nadzornih organov in njihovih nalog.

DODATEK:

Kmetijski zbornici pri pregledih pomaga:

Urad za testiranje zvezne dežele Porenje - Pfalška (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz) Mainzer Straße 112 56068 Koblenz

tel. +49 26191490

faks +49 2619149190

e-naslov: poststelle@lua.rlp.de

V zvezni deželi Posarje:

Kmetijska zbornica zvezne dežele Posarje In der Kolling 310 66450 Bexbach

tel. +49 6826828950

faks +49 68268289560

e-naslov: info@lwk-saarland.de

Kmetijski zbornici pri pregledih pomaga:

Urad za varstvo potrošnikov zvezne dežele Posarje (Landesamt für Verbraucherschutz) Konrad-Zuse-Straße 11 66115 Saarbrücken

tel. +49 68199780

faks +49 68199784549

e-naslov: poststelle@lav.saarland.de

Razlogi:

Urad za varstvo potrošnikov zvezne dežele Posarje (Landesamt für Verbraucherschutz) in urad za testiranje zvezne dežele Porenje - Pfalška (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz) bi morala biti dodana kot nadzorna organa, ker izvajata preglede na tem območju. V zvezni deželi Posarje se je spremenil naslov kmetijske zbornice.

6. Drugo

Opis:

Redakcijske spremembe v skladu z zahtevami EU.

Razlogi:

Za uskladitev z zahtevami EU so bile potrebne redakcijske spremembe.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Mosel

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vina

1. Belo kakovostno vino „Qualitätswein“

KRATEK OPIS

Različna preperinska tla dajejo proizvodom „Mosel“ značilne lastnosti.

Bela vina so na splošno bledo zelene do izrazito temno zlate barve. Njihove arome so običajno od sveže in sadne do cvetlične in začimbne. Ker je večina belih vin sortnih, na splošno izražajo lastnosti različnih sort vinske trte, iz katerih so proizvedena. Vina imajo običajno blag do bogat okus in nežno do močno strukturo kislin. Odvisno od tega, kako se ta vina starajo, imajo lahko tudi praženo in nežno do izrazito fenolno aromo. Zlasti vina iz sorte riesling v svojih aromah in mineralnosti izražajo različna rastišča v mozelski regiji.

Volumenski delež skupnega alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Rdeče kakovostno vino „Qualitätswein“

KRATEK OPIS

Različna preperinska tla dajejo proizvodom „Mosel“ značilne lastnosti.

Rdeča vina so običajno vodeno rdeče do temno modrikaste ali vijoličaste barve, odvisno od sorte vinske trte, s staranjem pa dobijo tudi rahlo rjavkaste odtenke. Na splošno razvijejo sadne arome s pridihom jagodičja in rdečega sadja, lahko pa imajo tudi začimben, zemeljski značaj. Odvisno od tega, kako se ta vina starajo, imajo lahko tudi praženo aromo in čokoladne note. Običajno imajo nežen do bogat okus in žametno do svežo strukturo kislin.

Volumenski delež skupnega alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Kakovostno vino rosé „Qualitätswein“ weißherbst, blanc de noir

KRATEK OPIS

Različna preperinska tla dajejo proizvodom „Mosel“ značilne lastnosti.

Vina rosé in weißherbst so na splošno rahle do močne svetlo rdeče barve. Vina blanc de noir so barve belega vina. Po navadi jih spremljajo sveže in sadne do nežno začimbne arome z notami rdečega jagodičja in rdečega sadja. Vina blanc de noir imajo lahko tudi nežne arome pečkatega in koščičastega sadja. Običajno imajo blag do bogat okus in nežno do močno strukturo kislin.

Volumenski delež skupnega alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Kakovostno vino „Qualitätswein“ rotling

KRATEK OPIS

Različna preperinska tla dajejo proizvodom „Mosel“ značilne lastnosti.

Vina rotling so na splošno rahle do močne svetlo rdeče barve. Po navadi razvijejo sadne, včasih nežno začimbne arome, z notami jagodičja, pečkatega sadja in agrumov. Na splošno imajo nežen do bogat okus in svežo strukturo kislin.

Volumenski delež skupnega alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Kabinetno vino „Prädikatswein Kabinett“

KRATEK OPIS

Različna preperinska tla dajejo proizvodom „Mosel“ značilne lastnosti.

Vina „Mosel“ s posebnim izrazom „Kabinett“ so običajno sadna in sveža vina z izrazito kislino in zmernim deležem alkohola.

Volumenski delež skupnega alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Vino pozne trgatve „Prädikatswein Spätlese“

KRATEK OPIS

Različna preperinska tla dajejo proizvodom „Mosel“ značilne lastnosti.

Vina „Mosel“ s posebnim izrazom „Spätlese“ imajo na splošno izrazite arome zrelega sadja in harmonično strukturo kislin.

Volumenski delež skupnega alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7. Vino iz izbora „Prädikatswein Auslese“

KRATEK OPIS

Različna preperinska tla dajejo proizvodom „Mosel“ značilne lastnosti.

Na splošno so vina „Mosel“ s posebno lastnostjo „Auslese“ izrazite barve in imajo izrazite, sadne arome, ki so včasih eksotične. Pogoste so tudi nežne medene in začimbne note.

Volumenski delež skupnega alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8. Vina iz jagodnega izbora „Prädikatswein Beerenauslese“

KRATEK OPIS

Različna preperinska tla dajejo proizvodom „Mosel“ značilne lastnosti.

Vina „Mosel“ s posebnim izrazom „Beerenauslese“ so proizvedena iz prezrelih ali sušenih jagod ali jagod s plemenito plesnijo, zato imajo običajno izrazito zlato rumeno do jantarno barvo in rahlo oljnato teksturo. Po okusu so navadno izrazito sladka, z zmerno do močno strukturo kislin. Po navadi jih spremljajo sadne do začimbne arome z notami zrelega do prezrelega sadja, suhega sadja, medu in začimb.

Volumenski delež skupnega alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9. Ledeno vino „Prädikatswein Eiswein“

KRATEK OPIS

Različna preperinska tla dajejo proizvodom „Mosel“ značilne lastnosti.

Vina „Mosel“ s posebnim izrazom „Eiswein“ se stisnejo iz naravno zamrznjenega grozdja, kar pomeni, da so sestavine grozdja zelo koncentrirane. Ledena vina imajo na splošno izrazit, sladek okus v kombinaciji z močno vsebnostjo kislin. Njihove arome so navadno sadne in manj zaznamovane s plemenito plesnijo kot vina s posebnim izrazom „Beerenauslese“ in „Trockenbeerenauslese“.

Volumenski delež skupnega alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10. Vino iz suhega jagodnega izbora „Prädikatswein Trockenbeerenauslese“

KRATEK OPIS

Različna preperinska tla dajejo proizvodom „Mosel“ značilne lastnosti.

Vina „Mosel“ s posebnim izrazom „Trockenbeerenauslese“ (suhi jagodni izbor) so proizvedena iz prezrelih ali sušenih jagod ali jagod s plemenito plesnijo, zato imajo na splošno izrazito zlato rumeno do jantarno barvo in rahlo oljnato teksturo. Po okusu so navadno izrazito sladka, z zmerno do močno strukturo kislin. Po navadi jih spremljajo sadne do začimbne arome z notami zrelega do prezrelega sadja, suhega sadja, medu in začimb. Vina iz suhega jagodnega izbora „Trockenbeerenauslese“ se načeloma razlikujejo od vin iz jagodnega izbora „Beerenauslese“ po tem, da imajo bolj koncentrirane arome in da so močneje zaznamovana z jagodami s plemenito plesnijo ali rozinam podobnimi jagodami.

Volumenski delež skupnega alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11. Biser vino, kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Različna preperinska tla dajejo proizvodom „Mosel“ značilne lastnosti.

Biser vino

Kakovostna biser vina imajo fino do značilno penjenje ter so sadna in sveža. Glede na vrsto vina njihove arome ustrezajo aromam, opisanim za bela, rosé in rdeča vina.

Kakovostno peneče vino

Kakovostna peneča vina imajo značilno do močno penjenje, njihov okus pa sega od sadnega in svežega do zrelega in kvasastega. Aromo določajo vrsta osnovnega vina, uporabljene sorte vinske trte in čas, ki ga vino preleži na svojih drožeh.

Vina crémants imajo intenzivno penjenje in mehko strukturo. Njihove arome navadno segajo od sadnih in zrelih do kvasastih in začimbnih, nanje pa vplivajo vrsta osnovnega vina, uporabljene sorte vinske trte in čas, ki ga vino preleži na svojih drožeh.

Volumenski delež skupnega alkohola vina z ZOP „Mosel“, proizvedenega brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Vsi proizvodi

Posebni enološki postopki

Uporablja se veljavna zakonodaja.

2. Vsi proizvodi

Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin

Uporablja se veljavna zakonodaja.

3. Vsi proizvodi

Pridelovalni postopki

Uporablja se veljavna zakonodaja.

5.2. Največji donosi

125 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje ZOP v zvezni deželi Porenje - Pfalška zajema vinograde v naslednjih občinah: Alf (1599), Alken (1375), Ayl (Ayl (2740), Biebelhausen (2741)), Bausendorf (Bausendorf (2476), Olkenbach (2477)), Beilstein (1509), Bekond (2609), Bengel (2474), Bernkastel-Kues (Andel (2431), Bernkastel (2433), Kues (2432), Wehlen (2434)), Brauneberg (2429), Bremm (1516), Briedel (1601), Briedern (1510), Brodenbach (1373), Bruttig-Fankel (Bruttig (1506), Fankel (1507)), Bullay (1596), Burg (Mosel) (2460), Burgen (podeželsko okrožje Bernkastel-Wittlich) (2425), Burgen (podeželsko okrožje Mayen-Koblenz) (1371), Cochem (Cochem (1531), Cond (1533), Sehl (1532)), Detzem (2602), Dieblich (1378), Dreis (podeželsko okrožje Bernkastel-Wittlich) (2540), Ediger-Eller (Ediger (1514), Eller (1515)), Ellenz-Poltersdorf (1508), Enkirch (2459), Ensch (2605), Erden (2440), Ernst (1505), Esch (podeželsko okrožje Bernkastel-Wittlich) (2562), Fell (Fastrau (2619), Fell (2622)), Fisch (2735), Flußbach (2478), Föhren (2610), Franzenheim (2786), Graach an der Mosel (2437), Hatzenport (1370), Hetzerath (2559), Hochweiler (2787), Hupperath (2542), Igel (Igel (2788), Liersberg (2789)), Irsch (2711, 2867), Kanzem (2757), Kasel (2662), Kastel-Staadt (2713), Kenn (2614), Kesten (2427), Kinderbeuern (2475), Kinheim (2473), Kirf (Kirf (2717), Meurich (2718)), Klausen (Krames-Klausen (2563), Pohlbach (2564)), Klotten (1502), Klüsserath (2608), Kobern-Gondorf (Gondorf (1364), Kobern (1363)), Koblenz (Güls (1405), Koblenz (1401), Lay (1403), Metternich (1407), Moselweiß (1402)), Köwerich (2607), Konz (Filzen (2428), Filzen (2770), Könen (2769), Kommlingen (2773), Konz (2771), Krettnach (2774), Niedermennig (2772), Oberemmel (2775)), Korlingen (2668), Kröv (2472), Langsur (Grewenich (2793), Langsur (2790), Metzdorf (2794)), Lehmen (Lehmen (1366), Moselsürsch (1367)), Leiwen (2601), Lieser (2436), Löf (Kattenes (1368), Löf (1369)), Lösnich (2441), Longen (2616), Longuich (2615), Maring-Noviand (2435), Mehring (Lörsch (2617), Mehring (2621)), Mertesdorf (2663), Merzkirchen (2724), Mesenich (1511, 2791), Minheim (2576), Morscheid (2665), Moselkern (1558), Müden (Mosel) (1557), Mülheim (Mosel) (2430), Neef (1597), Nehren (1513), Neumagen-Dhron (Dhron (2579), Neumagen (2580)), Niederfell (1377), Nittel (Köllig (2761), Nittel (2763), Rehlingen (2762)), Oberbillig (2767), Oberfell (1376), Ockfen (2739), Ollmuth (2675), Onsdorf (2760), Osann-Monzel (Monzel (2566), Osann (2565)), Palzem (Esingen (2728), Helfant (2732), Kreuzweiler (2729), Palzem (2730), Wehr (2731)), Pellingen (2776), Piesport (Niederemmel (2578), Piesport (2577)), Platten (2536), Pluwig (2670), Pölich (2603), Pommern (1546), Pünderich (1600), Ralingen (Edingen (2804), Godendorf (2803), Ralingen (2802), Wintersdorf (2799)), Reil (2471), Riol (2618), Rivenich (2561), Riveris (2664), Saarburg (2737), Sankt Aldegund (1598), Schleich (2604), Schoden (2742), Schweich (Issel (2613), Schweich (2612)), Sehlem (2560), Senheim (1512), Serrig (2712), Sommerau (2666), Starkenburg (2458), Tawern (Fellerich (2766), Tawern (2759)), Temmels (2765), Thörnich (2606), Traben-Trarbach (Traben (2452), Trarbach (2453), Wolf (2451)), Treis-Karden (Karden (1555), Treis (1556)), Trier (Biewer (2857), Eitelsbach (2855), Filsch (2866), Kernscheid (2868), Kürenz (2864), Olewig (2863), Ruwer-Maximin (2853), Ruwer-Paulin (2854), St. Matthias (2861), Tarforst (2865), Trier (2856), Zewen (2860)), Trittenheim (2581), Ürzig (2439), Valwig (1504), Veldenz (2423), Waldrach (2661), Wasserliesch (2768), Wawern (Trier-Saarburg) (2758), Wellen (2764), Witlingen (2756), Wincheringen (Bilzingen (2723), Söst (2734), Wincheringen (2733)), Winningen (1362), Wintrich (2426), Wittlich (Lüxem (2522), Neuerburg (2524), Wittlich (2521)), Zell (Mosel) (Kaimt (1594), Merl (1595), Zell (1593)), Zeltingen-Rachtig (2438).

Območje ZOP v zvezni deželi Posarje zajema vinograde v naslednjih občinah/okrožjih: Perl (Hasenberg, St. Quirinusberg), Oberperl, Nennig (Römerberg, Schlossberg), Sehndorf (Klosterberg, Marienberg).

Natančna razmejitev je prikazana na zemljevidih, ki prikazujejo vinograde v zgoraj navedenih občinah, razmejenih s parcelami. Zemljevidi so na voljo na www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Kakovostno vino „Qualitätswein“, vino s posebnim izrazom „Prädikatswein“, kakovostno peneče vino z določenega pridelovalnega območja „Sekt b.A.“ ali kakovostno biser vino z določenega pridelovalnega območja „Qualitätsperlwein b.A.“ z zaščitenim imenom „Mosel“ se lahko proizvede zunaj določenega pridelovalnega območja, na katerem je bilo grozdje potrgano in je navedeno na etiketi, če je območje proizvodnje v isti zvezni deželi ali v sosednji zvezni deželi.

7. Sorte vinske trte

Accent

Acolon

Albalonga

Allegro

Arnsburger

Auxerrois – auxerrois blanc, pinot auxerrois

Bacchus

Baron

Blauburger

Blauer frühburgunder – frühburgunder, pinot noir precoce, pinot madeleine, madeleine noir

Blauer limberger – limberger, lemberger, blaufränkisch

Blauer portugieser – portugieser

Blauer silvaner

Blauer spätburgunder – spätburgunder, pinot nero, pinot noir, samtrot

Blauer trollinger – trollinger, vernatsch

Blauer zweigelt – zweigelt, zweigeltrebe, rotburger

Bolero

Bronner

Cabernet blanc

Cabernet carbon

Cabernet carol

Cabernet cortis

Cabernet cubin – cubin

Cabernet dorio – dorio

Cabernet dorsa – dorsa

Cabernet franc

Cabernet mitos – mitos

Cabernet sauvignon

Cabertin

Calandro

Chardonnay

Chardonnay rosé

Ddakapo

Deckrot

Domina

Dornfelder

Dunkelfelder

Ehrenbreitsteiner

Ehrenfelser

Faberrebe – faber

Findling

Freisamer

Früher malingre – malinger

Früher roter malvasier – malvoisie, malvasier, früher malvasier

Färbertraube

Gelber muskateller – muskateller, muscat blanc, muscat, moscato

Goldriesling

Grüner silvaner – silvaner, sylvaner

Grüner veltliner – veltliner

Hegel

Helfensteiner

Helios

Heroldrebe

Hibernal

Huxelrebe – huxel

Hölder

Johanniter

Juwel

Kanzler

Kerner

Kernling

Merlot

Merzling

Monarch

Morio muskat

Muscaris

Muskat ottonel

Müller thurgau – rivaner

Müllerrebe – schwarzriesling, pinot meunier

Neronet

Nobling

Optima 113 – optima

Orion

Ortega

Osteiner

Palas

Perle

Phoenix – phönix

Pinotin

Piroso

Prinzipal

Prior

Reberger

Regent

Regner

Reichensteiner

Rieslaner

Rondo

Rotberger

Roter elbling – elbling rouge

Roter gutedel – chasselas rouge

Roter muskateller

Roter riesling

Roter traminer – traminer, gewürztraminer, clevner

Rubinet

Ruländer – pinot gris, pinot grigio, grauburgunder, grauer burgunder

Saint laurent – st. laurent, sankt laurent

Saphira

Sauvignon blanc

Sauvignon cita

Sauvignon gryn

Sauvignon sary

Scheurebe

Schönburger

Septimer

Siegerrebe – sieger

Silcher

Sirius

Solaris

Souvignier gris

Staufer

Syrah – shiraz

Tauberschwarz

Weißer burgunder – pinot blanc, pinot bianco, weißburgunder

Weißer elbling – elbling

Weißer gutedel – chasselas, chasselas blanc, fendant blanc. gutedel

Weißer riesling – riesling, riesling renano, rheinriesling, klingelberger

Wildmuskat

Würzer

8. Opis povezave

Mozelska vinorodna regija, kjer vinogradi ležijo pretežno ob reki Mozeli in njenih pritokih Sara in Ruwer, zajema več fiziografskih območij. Od jugozahoda proti severovzhodu je mogoče razločiti naslednja območja: Zgornja Mozela (od Perla do Konza), Trierska dolina (od Konza do Schweicha), Srednja Mozela (od Schweicha do Moselkerna) in Spodnja Mozela (od Moselkerna do Koblenza). Morfološko je mogoče mozelsko regijo na grobo razdeliti na dve podregiji. Na fiziografskih območjih Zgornja Mozela in Trierska dolina Mozela vijuga skozi precej mehke mezozojske kamnine (marogasti apnenec, školjčni apnenec, keuper) Trierskega zaliva. Na fiziografskih območjih Srednja Mozela in Spodnja Mozela pa reka vijuga v ozki dolini v obliči črke V, izrezani v devonskih kamninah Renskega masiva. Ob rekah Mozela, Sara in Ruwer vinorodna območja ležijo na nadmorskih višinah približno 65 m do 375 m. Povprečna nadmorska višina vinogradov je 180 m. Večinoma so obrnjeni proti JV-J-JZ (50 %), povprečna usmerjenost vinorodnega območja kot celote pa je 195 ° (J-JZ). Geologija: Na mozelskem vinorodnem območju močno prevladujejo devonske kamnine. V devonu so se sedimenti nalagali v morskem bazenu. Na obalnih območjih so bili sedimenti peski, v notranjosti pa mulji in gline. V karbonu so se te usedline, ki so zdaj otrdele, zgubale v gore (Renski masiv). Danes na območjih, kjer devonske kamnine pogledajo na dan, najdemo večinoma kremenove peščenjake, kvarcite in (glinasti) skrilavec. V buntsandsteinu so se rečni in vetrni nanosi nalagali na mestu, kjer je zdaj Trierski zaliv; danes so ti nanosi peščenjaki. V poznejših obdobjih – muschelkalk in keuper – so se morske usedline, ki so vsebovale apnenec, oblikovale v Trierskem zalivu. Kamnine iz obdobij muschelkalk in keuper je najti le v Zgornji Mozeli.

Naravni dejavniki: Povprečna letna dnevna temperatura je 9,7 °C, povprečna temperatura v rastni sezoni pa 14,1 °C. Povprečna letna količina padavin je 760 mm, od tega približno 60 % v rastni sezoni. Vina v rastni sezoni v povprečju prejmejo 652 000 Wh/m2 neposredne sončne svetlobe. Največje vrednosti sončne svetlobe so zabeležene na strmih in zelo strmih pobočjih.

Človeški dejavniki: Majhna struktura in strma pobočja omejujejo uporabo strojev v vinogradih, zato je njihovo gojenje zelo delovno intenzivno, kar ima stabilizacijski učinek na donos. To precej prispeva h kakovosti trgatve glede na najmanjši delež naravnega alkohola, razvoj arom in ravnotežje kislin v vinih. Dolga rastna doba, skupaj s posebno topografijo pridelovalnega območja, mikroklimatskimi razmerami, značilno sestavo tal in velikim človeškim vložkom, določa značilno lastnosti vin. Človeški vpliv temelji na stoletni vinogradniški tradiciji.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Vino, kakovostno peneče vino, biser vino

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vina morajo opraviti uradni pregled, da so lahko označena s tradicionalnimi izrazi „Qualitätswein“ (kakovostno vino), „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom), „Qualitätsperlwein b.A.“ (kakovostno biser vino z določenega pridelovalnega območja) in „Sekt b.A.“ (kakovostno peneče vino z določenega pridelovalnega območja). Na etiketi mora biti navedena dodeljena številka pregleda (t. i. „A.P.-Nr.“ (amtliche Prüfungsnummer)). Ta nadomesti številko serije.

Poleg obstoječega zaščitenega imena vina morajo biti vino in vinski proizvodi označeni z enim od tradicionalnih izrazov iz točke 5(a) specifikacije proizvoda. Uporaba tradicionalnih izrazov iz točke 5(b) specifikacije proizvoda ni obvezna.

Register vinogradov je seznam imen območij, širših in posameznih vinorodnih leg ter zemljiških kosov, ki se lahko uporabljajo kot manjše geografske enote. V njem so navedene meje enot in območij v smislu katastrskih referenc (katastrske občine, poljedelske površine, zemljiški kosi, parcele). Upravlja ga kmetijska zbornica zvezne dežele Porenje - Pfalška. V zvezni deželi Posarje so našteti v uredbi o razmejitvi vinorodnih območij v zvezni deželi Posarje (Verordnung über die Abgrenzung der Weinbaugebiete im Saarland). Register vinogradov se vzpostavi in vzdržuje na podlagi:

— člena 23(3) in (4) zveznega zakona o vinu (Weingesetz),

— člena 29 zvezne uredbe o vinu (Weinverordnung),

— zakona zvezne dežele Porenje - Pfalška o določitvi enot in območij ter registra vinogradov (zakona o vinogradih) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)),

— posarske uredbe o razmejitvi vinorodnih območij v zvezni deželi Posarje z dne 2. junija 2006,

— člena 2(16) uredbe zvezne dežele Porenje - Pfalška o odgovornostih na področju zakonodaje o vinu (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Meje manjših geografskih enot se lahko spremenijo samo s soglasjem pristojnih organizacij v skladu s § 22g zveznega zakona o vinu, po katerem je o vseh spremembah treba obvestiti zvezni urad za kmetijstvo in prehrano.

Povezava na specifikacijo proizvoda

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.