[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 3.10.2006

COM(2006) 568 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o ohranitvi stanj nevzajemnosti v nekaterih tretjih državah na področju izvzetja iz vizumske obveznosti v skladu s členom 1(5) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 851/2005 glede mehanizma vzajemnosti

KAZALO

I. Uvod 3

II. Rezultati, doseženi od prvega poročila Komisije o vzajemnosti 4

1. Popolna vzajemnost je zdaj vzpostavljena 4

1.1. Urugvaj 4

1.2. Kostarika 4

2. Vzpostavitev vzajemnosti je v teku 5

2.1. Brazilija 5

2.2. Malezija 5

3. Rešitev težav glede nevzajemnosti je bila napovedana, vendar še ni bila uresničena 6

3.1. Paragvaj 6

3.2. Singapur 7

3.3. Brunej 7

4. Od poročila z dne 10. januarja 2006 je vzpostavitev vzajemnosti napredovala 8

4.1. Kanada 8

4.2. Avstralija 10

5. Od poročila z dne 10. januarja 2006 vzpostavitev vzajemnosti ni napredovala 13

5.1. Združene države Amerike 13

III. Sklepi 15

I. UVOD

Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001, ki določa seznam tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja držav članic imeti vizume (Priloga I k Uredbi; v nadaljnjem besedilu „negativni seznam“), in seznam držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (Priloga II k Uredbi; v nadaljnjem besedilu „pozitivni seznam“)[1], je v središču skupne vizumske politike EU. Uredba je bila bistveno spremenjena z Uredbo (ES) št. 851/2005 z dne 2. junija 2005 o vzpostavitvi novega mehanizma vzajemnosti. Namen tega mehanizma je z ustreznimi ukrepi vzpostaviti vzajemnost za tretje države, ki za državljane nekaterih držav članic EU še vedno zahtevajo vizum za bivanje, krajše od 90 dni, medtem ko Skupnost za državljane teh tretjih držav ne uporablja takšnih vizumskih obveznosti. Uredba (ES) št. 851/2005 določa možnost začasne uvedbe vizumske obveznosti za te države. Poleg tega je v skupni izjavi, ki sta jo ob sprejetju Uredbe (ES) št. 851/2005[2] podpisala Svet in Komisija, navedena možnost uporabe drugih začasnih ukrepov, zlasti na političnem, gospodarskem ali trgovinskem področju.

Komisija je 10. januarja 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 851/2005 in na podlagi obvestil držav članic o primerih nevzajemnosti Svetu poslala poročilo o vzajemni odpravi vizumov z nekaterimi tretjimi državami[3]. To poročilo vsebuje predstavitev ukrepov, ki jih je Komisija sprejela za tretje države s pozitivnega seznama, ki ohranjajo vizumsko obveznost za državljane držav članic, in pregled doseženih rezultatov. Komisija je ob upoštevanju doseženega napredka sklenila, da ni potrebno, da poročilo na tej stopnji vsebuje predlog o začasni ponovni uvedbi vizumske obveznosti ali predlog o ukrepih, kakor so predvideni v skupni izjavi Sveta in Komisije. Komisija pa je z namenom predložitve drugega poročila napovedala, da bo proučila, ali so se rešitve, ki so jih načrtovale nekatere tretje države, uresničile in ali je nadaljevanje dialoga z drugimi tretjimi državami približalo perspektivo za vzajemno potovanje brez vizuma.

Svet se je v svojih sklepih z dne 21. februarja 2006 strinjal z analizo Komisije in Komisijo pozval, naj zlasti okrepi svoja prizadevanja z Združenimi državami, Kanado in Avstralijo ter spremlja napredek z drugimi zadevnimi tretjimi državami.

V tem poročilu, predloženem Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 1(5) Uredbe (ES) št. 539/2001, kakor je bil spremenjen z Uredbo (ES) št. 851/2005, je ocenjeno nadaljevanje ukrepov, ki jih je Komisija od sprejetja sklepov Sveta 21. februarja izvajala za tretje države s pozitivnega seznama, ki ohranjajo vizumsko obveznost za državljane držav članic.

II. REZULTATI, DOSEžENI OD PRVEGA POROčILA KOMISIJE O VZAJEMNOSTI

Poročilo Komisije z dne 10. januarja 2006 je bilo v naslednjih dneh z verbalno noto poslano organom različnih zadevnih tretjih držav.

Ker je Svet 21. februarja 2006 potrdil pristop, ki ga je Komisija zavzela v zaključku svojega poročila, je slednja lahko ponovno začela dejavno ukrepati in si prizadevati za vzpostavitev vzajemnosti.

Komisija je v tesnem sodelovanju z državami članicami nadaljevala poglobljen dialog z organi zadevnih tretjih držav. Zlasti kar zadeva Avstralijo, Kanado in Združene države, so službe Komisije 23. marca 2006 organizirale tehnični sestanek s predstavniki zadevnih držav članic, na katerem se je ocenil dialog teh držav z zgoraj navedenimi tretjimi državami in njegovi rezultati. Ta sestanek je bil organiziran pred stiki na visoki ravni, ki so v prihodnjih tednih predvideni med Komisijo in organi teh treh držav.

1. Popolna vzajemnost je zdaj vzpostavljena

1.1. Urugvaj

Rezultati stikov z organi Urugvaja:

Organi Estonije so 16. januarja 2006 Komisijo obvestili, da je Urugvaj odpravil vizumsko obveznost za državljane Estonije za bivanja, krajša od treh mesecev.

Ocena:

Vzajemnost na področju izvzetja iz vizumske obveznosti je zdaj v celoti vzpostavljena za vse države članice.

1.2. Kostarika

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti :

Komisija je organe Kostarike opozorila na ohranitev vizumske obveznosti za državljane Islandije, organi Kostarike pa so ji odgovorili, da bo Islandija kmalu imela isti status. V tem okviru je bila napovedana sprememba „splošnih določb“.

Organi Kostarike so v odgovoru na verbalno noto Komisije z dne 15. junija 2006 v dopisu z dne 20. julija 2006 potrdili, da je vzajemnost zdaj zagotovljena, tudi kar zadeva Islandijo.

Ocena :

Vzajemnost na področju izvzetja iz vizumske obveznosti je zdaj v celoti vzpostavljena za vse države članice in schengenske države.

2. Vzpostavitev vzajemnosti je v teku

2.1. Brazilija

Trenutno stanje:

Ohranitev vizumske obveznosti za državljane: Avstrije, Cipra, Estonije, Latvije, Litve in Malte.

Češka je Svet in Komisijo obvestila, da je sporazum, ki ga je 29. aprila 2004 sklenila z Brazilijo na področju odprave vizumske obveznosti, začel veljati 3. oktobra 2005.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti :

Organi Brazilije so že izrazili in uradno potrdili politično voljo, da državljane držav članic, za katere velja vizumska obveznost, izvzamejo iz te obveznosti, ter leta 2005 Komisiji poslali osnutek sporazuma, ki ga je treba skleniti z Evropsko skupnostjo in katerega cilj je odpraviti vizumsko obveznost za državljane zgoraj navedenih držav članic.

Komisija je v prvem poročilu poudarila, da izključna pristojnost Skupnosti na področju vizumske obveznosti in izvzetja iz te obveznosti onemogoča sklenitev sporazuma o izvzetju med Evropsko skupnostjo in Brazilijo, ki naj bi veljal samo za omejeno število držav članic.

Svet je v svojih sklepih o poročilu Komisije z dne 21. februarja 2006 pozdravil politično zavezanost Brazilije in Komisijo pozval, naj mu čim prej predloži priporočilo za začetek pogajanj za sklenitev sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti med Evropsko skupnostjo in Brazilijo. Službe Komisije pripravljajo to priporočilo. To bo prvi primer pogajanj za dvostranski sporazum o izvzetju iz vizumske obveznosti med Skupnostjo in tretjo državo.

Ocena :

Organi Brazilije so ponovno potrdili svojo zavezanost, da bodo zagotovili popolno vzajemnost na vizumskem področju. Takoj ko bodo odpravljene nekatere težave, povezane z zapletenimi razmerami, ki izhajajo iz pravnega reda Skupnosti, zlasti glede trajanja kratkoročnega bivanja, dovoljenega na podlagi izvzetja iz vizumske obveznosti, bo Komisija predstavila zgoraj navedeno priporočilo za začetek pogajanj z Brazilijo.

2.2. Malezija

Trenutno stanje: izvzetje iz vizumske obveznosti je omejeno na bivanja, krajša od 30 dni, za državljane Cipra, Estonije, Grčije, Latvije, Litve, Portugalske in Slovenije.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti :

Stalno predstavništvo Malezije pri Evropski uniji je v dopisu, ki ga je 6. februarja 2006 poslalo Komisiji, potrdilo, da nameravajo organi Malezije odpraviti obstoječe težave glede vzajemnosti.

Ker Komisija naknadno ni prejela nobenega uradnega obvestila na to temo, je z verbalno noto z dne 1. junija 2006 organe Malezije opozorila, da še naprej obstajajo težave glede nevzajemnosti za zadevne države članice, in jih z namenom priprave drugega poročila, ki ga je treba predložiti julija 2006, pozvala, naj opišejo trenutno stanje.

Organi Malezije so v dopisu z dne 24. avgusta 2006 Komisijo obvestili, da se zavezujejo k odpravi vizumske obveznosti za bivanja do treh mesecev za državljane vseh teh držav članic. To bo potekalo v dveh fazah. Prva faza se že izvaja, pripravljajo se namreč vsi potrebni upravni dogovori za odpravo vizumske obveznosti za bivanja do treh mesecev za državljane Grčije, Portugalske, Cipra, Latvije in Malte. Za državljane Estonije, Litve in Slovenije pa bo izvzetje iz vizumske obveznosti veljajo za bivanja do enega meseca. Organi Malezije v svojem dopisu zatrjujejo, da te države članice ne uporabljajo izvzetja iz vizumske obveznosti za državljane Malezije ali ga uporabljajo za bivanja do 14 dni. Obveščajo, da bodo odpravili vizumsko obveznost za bivanja do treh mesecev, ko bodo te države članice odpravile vizumsko obveznost za bivanja do treh mesecev za državljane Malezije.

Ocena:

Komisija pozdravlja napredek Malezije pri vzpostavitvi vizumske vzajemnosti s tem, ko je uvedla izvzetje iz vizumske obveznosti za bivanja do treh mesecev za vse države članice. Še zlasti pozdravlja upravne dogovore za vzpostavitev vizumske vzajemnosti za državljane Grčije, Portugalske, Cipra, Latvije in Malte. Poleg tega Komisija proučuje trditve glede Estonije, Litve in Slovenije. Med pripravo osnutka poročila sta že dve od treh navedenih držav članic Komisiji potrdili, da trditve niso utemeljene, saj dejansko uporabljata izvzetje iz vizumske obveznosti za bivanja do treh mesecev za državljane Malezije.

Komisija bo še naprej proučevala trditve organov Malezije in sprejela vse ustrezne ukrepe, da bo organom Malezije pojasnila trenutno stanje v zvezi s temi tremi državami članicami in da se za državljane teh držav članic čim prej odpravi vizumska obveznost za bivanja do treh mesecev.

3. Rešitev težav glede nevzajemnosti je bila napovedana, vendar še ni bila uresničena

3.1. Paragvaj

Trenutno stanje:

Ohranitev vizumske obveznosti za državljane: Islandije.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti :

Organi Paragvaja so Komisijo obvestili, da bo obstoječa težava odpravljena z vladnim dekretom.

Ker Komisija ni prejela uradno potrjenega podpisa tega dekreta, je z verbalno noto z dne 5. junija 2006 uradno opozorila organe Paragvaja, da še naprej obstaja stanje nevzajemnosti, kar zadeva državljane Islandije.

Ocena :

Treba je preveriti uresničitev napovedanega ukrepa. Proučiti bi bilo treba najustreznejša sredstva za zagotovitev popolne vzajemnosti[4].

3.2. Singapur

Trenutno stanje: izvzetje iz vizumske obveznosti je omejeno na 30 dni z možnostjo podaljšanja bivanja na kraju samem za dve obdobji po 30 dni.

Komisija je v poročilu z dne 10. januarja 2006, ki je bilo pripravljeno na podlagi razpoložljivih podatkov iz decembra 2005, pozitivno ocenila sistem, ki velja za Singapur (izvzetje iz vizumske obveznosti za bivanja do 30 dni; dve podaljšanji po 30 dni v okviru nezahtevnega postopka), zlasti ob upoštevanju enakovredne obravnave vseh državljanov, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, enostavnosti postopka za podaljšanje bivanja brez vizuma in velikosti države. Komisija pa je bila naknadno obveščena o treh dodatnih elementih: za ameriške in avstralske državljane velja izvzetje iz vizumske obveznosti za bivanja, krajša od 90 dni; trajanje, ki je upravičeno do izvzetja iz vizumske obveznosti, se razlikuje glede na prevozno sredstvo, uporabljeno za potovanje v Singapur; podaljšanje bivanja na kraju samem ima lahko različne praktične težave.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti :

Komisija je v verbalni noti z dne 2. junija 2006 organe Singapurja opozorila na zgoraj navedene nove elemente in jih z namenom priprave drugega poročila pozvala, naj opišejo trenutno stanje.

Ocena:

Podatki, ki jih je Komisija prejela naknadno, izpodbijajo pozitivno oceno iz poročila z dne 10. januarja 2006. Dejstvo, da so državljani dveh tretjih držav izvzeti iz vizumske obveznosti za bivanja do 90 dni, je pomembno zlasti za oceno, ki jo je treba izvesti glede sistema izvzetja iz vizumske obveznosti, ki velja za državljane Unije.

Dokončna ocena bo možna le po proučitvi podatkov, ki jih morajo predložiti organi Singapurja.

3.3. Brunej

Trenutno stanje:

Ohranitev vizumske obveznosti za državljane: Češke, Estonije, Finske, Islandije, Latvije, Litve, Malte in Portugalske.

Bivanje, izvzeto iz vizumske obveznosti, je omejeno na 14 dni za državljane: Belgije, Cipra, Danske, Francije, Italije, Luksemburga, Madžarske, Norveške, Poljske, Slovaške, Slovenije, Španije, Švedske.

Bivanje, izvzeto iz vizumske obveznosti, je omejeno na 30 dni za državljane: Avstrije, Grčije, Nemčije in Nizozemske.

V prvem poročilu Komisije je bilo zlasti navedeno, da „čeprav bivanja brez vizuma, krajšega od 90 dni, za državljane držav članic (in enako obdobje bivanja za državljane vseh držav članic) ni mogoče obravnavati kot odobritve popolne vzajemnosti, je Brunej predlagal uporabo tako ugodnih pogojev za vse državljane EU, kot jih uporablja za svoje najbližje azijske partnerje. Enaka obravnava držav članic bi bila tako zagotovljena.“

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti :

Vzpostavljeni so bili stiki na tehnični ravni. Komisija je bila obveščena, da so bili organi Bruneja na ministrski ravni seznanjeni o problematiki in da je bila rešitev težave obravnavana kot možna.

Ker Komisija ni prejela uradne potrditve pripravljenosti na sprejetje ukrepov za vzpostavitev vzajemnosti, je organe Bruneja z verbalno noto z dne 1. junija 2006 uradno opozorila, da še naprej obstajajo zgoraj navedena stanja nevzajemnosti. Organi Bruneja so z verbalno noto z dne 6. julija 2006 zaprosili za podaljšanje roka za tri tedne, da predložijo svoje stališče glede te zadeve. V naknadni verbalni noti z dne 10. julija 2006 so organi Bruneja poudarili, da se brunejska vlada načeloma strinja, da se državljanom vseh držav članic odobri izvzetje iz vizumske obveznosti za bivanja do 30 dni, in zahteva podaljšanje roka za tri tedne z namenom, da Komisijo obvesti o datumu začetka veljavnosti tega izvzetja.

Ocena:

Na podlagi zadnje verbalne note organov Bruneja se kmalu pričakuje rešitev, ki bo zagotavljala enakovredno obravnavo državljanov vseh držav članic. Dokončna ocena bo možna le po tem, ko bodo organi Bruneja uresničili svojo namero.

4. Od poročila z dne 10. januarja 2006 je vzpostavitev vzajemnosti napredovala

4.1. Kanada

Trenutno stanje:

Ohranitev vizumske obveznosti za državljane: Češke, Estonije, Latvije, Litve, Madžarske, Poljske in Slovaške.

Komisija je v prvem poročilu navedla, da je Kanada vključena v dialog o vzpostavitvi vzajemnega potovanja brez vizuma, vendar do zdaj še ni bil dosežen pravi napredek. Komisija je poudarila, da je treba dialog, ki se je začel s Kanado, nadaljevati, vendar mora postati bolj ciljno usmerjen. Izrazila je željo, da se vzpostavi pregleden postopek z jasnimi merili, s katerim bo dosežena odprava vizumov za državljane vseh držav članic.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti:

Od prvega poročila so istočasno potekala številna srečanja med Kanado in državami članicami ter Kanado in Komisijo.

Organi Kanade so zadevnim državam članicam sporočili informacije in podatke o nespoštovanju meril, na katere je vezano izvzetje iz vizumske obveznosti; poleg tega so izrazili pripravljenost, da dodatno pojasnijo merila in pogoje, ki jih je treba v zvezi s tem izpolnjevati.

Po teh številnih srečanjih so organi Kanade 28. junija 2006 Komisiji poslali dopis, v katerem navajajo zlasti:

„…Potrjujem vam, da si Kanada prizadeva, da bi bile nove države članice izvzete iz vizumske obveznosti. Poleg tega imata Kanada in Evropska komisija skupni strateški interes za vzpostavitev tesnejšega sodelovanja na področju mednarodne migracije. V tem okviru močno spodbujamo, da se z Evropsko komisijo vzpostavi reden in trajen dialog.

Da bi se na tem področju dosegel napredek, predlagamo vzpostavitev okvira za sodelovanje med kanadskim Sektorjem za državljanstvo in priseljevanje (Citizenship and Immigration Canada) ter generalnim direktoratom Evropske komisije za pravosodje, svobodo in varnost…

Ključni element tega novega okvira bi bila delovna skupina, ki bi obveščala o pregledu vizumskih obveznosti…

Kanada se zavezuje, da bo zagotovila večjo preglednost postopkov za pregled vizumskih obveznosti ter Evropski komisiji in novim državam članicam priskrbela več informacij o zgornjih mejah, povezanih z izvzetjem iz vizumske obveznosti in uvedbo te obveznosti. Kot je bilo obravnavano na našem majskem sestanku, bo okrepljena izmenjava informacij znatno povečala sposobnost Kanade pri ocenjevanju pogojev v državah članicah Evropske unije.

Kot veste, se dejavniki, na katerih trenutno temeljijo odločitve o izvzetju iz vizumske obveznosti in ponovni uvedbi te obveznosti, nanašajo na:

- stalno nizko stopnjo zavrnitev vlog za izdajo kanadskih vizumov za podaljšano obdobje državljanom države, ki se pregleduje;

- sodelovanje in izmenjavo informacij s strani države, ki se pregleduje, na področju vprašanj, povezanih z migracijo in kazenskim pregonom, kot so izgoni in policijske preiskave;

- nizko stopnjo organiziranega kriminala v Kanadi glede na izvorno državo;

- nizko stopnjo zlorab potnih listov ali nizko stopnjo dokazov o korupciji pri izdajanju listin države in

- nemnožične prihode nedobrovernih prosilcev za azil iz izvorne države ali ki potujejo z listinami izvorne države.

Kanadski Sektor za državljanstvo in priseljevanje si trenutno prizadeva, da bi te zgornje meje bolje pojasnil. …

Prav tako potrjujem, da je Kanada začela posvetovanja za odpravo vizumske obveznosti za eno novo državo članico in prejela zagotovila za okrepljeno sodelovanje na področju migracij. Kanada pričakuje, da se bodo ta posvetovanja hitro zaključila.“

Ocena:

Vse težave glede nevzajemnosti s Kanado seveda še niso bile odpravljene. Komisija pa ocenjuje, da zaveze organov Kanade iz dopisa z dne 28. junija in začetek njihove uresničitve pomenijo oprijemljiv napredek:

- stiki med Kanado in Estonijo, vzpostavljeni 29. junija, so pravkar privedli do odločitve kanadske vlade, da bodo državljani Estonije od 27. septembra 2006 izvzeti iz vizumske obveznosti za začasno bivanje. S tem bo jasno potrjena pripravljenost kanadske vlade, da uresniči skupni cilj vzpostavitve vzajemnosti z vsemi državami članicami;

- vzpostavitev novega okvira za dialog na tem področju, s povečano preglednostjo glede meril in pogojev, ki jih morajo zadevne države članice izpolnjevati, da so lahko izvzete iz vizumske obveznosti, bo slednjim omogočila hitrejši napredek pri uresničevanju tega cilja.

Komisija prav tako ocenjuje, da v tej fazi ni treba predvideti ukrepov za Kanado, zlasti glede na uresničitev prve zgoraj navedene zaveze kanadskih organov. V okviru druge zaveze bo Komisija glede Kanade skušala zagotoviti, da bo za državo članico, ki izpolnjuje objektivna merila, čim prej veljalo izvzetje iz vizumske obveznosti.

4.2. Avstralija

Trenutno stanje :

Avstralija zahteva dovoljenje Electronic Travel Authority (ETA) za državljane 14 držav članic (Belgije, Danske, Nemčije, Grčije, Španije, Francije, Italije, Luksemburga, Malte, Nizozemske, Avstrije, Portugalske, Finske in Švedske) ter pridruženih držav Islandije in Norveške.

Elektronski vizum („e676“) morajo imeti državljani devetih držav članic (Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Poljske, Slovenije in Slovaške). Med njimi se za državljane Estonije, Latvije in Slovenije uporablja mehanizem za lažjo izdajo vizumov („samodejna izdaja“).

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti:

Kot nadaljevanje ugotovitev iz poročila z dne 10. januarja 2006 se je Komisija v okviru svojih stikov z državami članicami in Avstralijo osredotočila na podrobnejšo proučitev razlogov, s katerimi so organi Avstralije utemeljili ohranitev trenutnega sistema elektronskih vizumov (glej točko 3.1 poročila z dne 10. januarja 2006):

- tri države članice nimajo sistema, ki omogoča spletno razlikovanje med potnimi listinami, ki so izdane državljanom Unije, in tistimi, ki so izdane državljanom tretjih držav (sestava številk je ista ne glede na kategorijo listine).

Na podlagi stikov med službami Komisije in državami članicami je bilo ugotovljeno, da se ta nezmožnost razlikovanja nanaša izključno na potne listine, ki jih izda Češka. Glede obsega te nezmožnosti razlikovanja pa Komisija ugotavlja, da obrazci elektronskih vlog za izdajo vizuma, ki jih je na splet naložil DIMA (Department of Immigration and Multicultural Affairs – Oddelek za priseljevanje in večkulturne zadeve), vsebujejo posebno polje o statusu državljanstva, v katero prosilec vizuma navede, ali je državljan države, ki je izdala potni list, oziroma v nasprotnem primeru natančno opredeli svoj status državljanstva;

- povečanje števila primerov bivanja po izteku vizuma, stopnje zavrnitve vizumov, pogosta uporaba lažnih dokazil.

DIMA je v začetku junija Komisiji poslal poročilo o napredku („Progress Report“), v katerem je pojasnjeno, da so te stopnje in njihova primerjava s povprečno skupno stopnjo ustrezna merila za ocenjevanje uspešnosti glede na zahteve na področju priseljevanja in za odločanje, ali je država članica upravičena do mehanizma za lažjo izdajo vizumov. „Progress Report“ v prilogi vsebuje statistično preglednico o teh treh stopnjah, ki so bile ugotovljene za referenčna obdobja 2003–2004, 2004–2005 in drugo polovico leta 2005.

V preglednici, ki se nanaša le na šest držav članic, za državljane katerih velja standardni sistem „e676“ (razen „samodejne izdaje“), so prikazani naslednji podatki:

- stopnja primerov bivanja po izteku vizuma:

stopnja se giblje med 0,23 % in 2,41 %, nihanja pa so izrazita. V dveh državah članicah (Litva, Ciper) so se stopnje dvakrat zmanjšale, medtem ko so se v dveh drugih državah članicah (Madžarska, Slovaška) dvakrat povišale. V preostalih dveh državah članicah pa je bilo najprej ugotovljeno zmanjšanje, nato pa povišanje (Češka), ali obratno (Poljska);

- stopnja zavrnitve vizumov:

stopnja zavrnitve vizumov se je za državljane vsake zadevne države članice dvakrat znižala in leta 2005–2006 dosegla raven, ki je v vsakem primeru nižja od skupne stopnje zavrnitve vizumov;

- stopnja razveljavitve vizumov:

stopnje so izrazito nizke ali celo zanemarljive: za štiri države članice znaša stopnja 0,00 % v vsakem od treh referenčnih obdobij; za eno državo članico znaša stopnja 0,00 % v dveh referenčnih obdobjih in 0,01 % v enem obdobju; samo za eno državo članico je stopnja stalno napredovala ter z 0,00 % narasla na 0,02 % in končno na 0,03 %;

- pogosta uporaba lažnih dokazil:

v zvezi s tem organi Avstralije niso predložili natančnejših informacij.

Ugotovitve organov Avstralije:

- glede na uspešnost Češke v primerjavi s povprečno skupno stopnjo za tri ustrezna merila se lahko predvidi uporaba mehanizma za lažjo izdajo vizumov tudi za njene državljane. DIMA pa ugotavlja, da je ta razširitev pogojena s tem, da Češka odpravi določeno število še nedorečenih točk;

- v petih drugih državah članicah je bil zabeležen napredek v zadnjem referenčnem obdobju, vendar še ne zadostuje, da bi se lahko predvidela razširitev mehanizma za lažjo izdajo vizumov;

- v prihodnjih šestih mesecih bodo izvedene tehnične izboljšave mehanizma za lažjo izdajo vizumov in število dokazil, ki jih je treba predložiti, se bo tako zmanjšalo.

Avstralska ministrica za priseljevanje in večkulturne zadeve je v dopisu z dne 28. avgusta 2006 zagotovila vrsto dodatnih informacij:

„Avstralska vlada je razvila strategijo za izvedbo številnih ukrepov v prihodnjih nekaj letih, da bi se dosegla enotnost vizumskih sistemov za vse države članice EU. Ta strategija obsega naslednje:

- kot prvi korak bo treba v Avstraliji v začetku leta 2007 izvesti vrsto izboljšav elektronske storitve za izdajo turističnih vizumov („e676“), da se skrajša dolžina vloge za izdajo vizuma prek spleta in omejijo dodatni dokumenti, ki jih morajo prosilci včasih predložiti;

- od 1. julija 2007 bo odpravljena vizumska taksa za trimesečni „e676“ in kratkoročne vizume za poslovne obiskovalce za nove države članice EU;

- razširitev samodejne izdaje „e676“ na nove države članice EU, ker dosegajo raven usklajenosti, ki je nižja ali enaka skupnemu povprečju usklajenosti z avstralskimi vizumskimi obveznostmi…;

- leta 2008 se bo začelo izvajanje nove elektronske vizumske storitve za turiste in poslovne obiskovalce (eVisitors), ki bo združevala spletno platformo Electronic Travel Authority (ETA) in storitev „e676“. Ta nova storitev se bo enotno uporabljala po vsej EU in zanjo ne bo zaračunana vizumska taksa…;

- avstralska vlada bo prav tako proučila tehnične možnosti za prehod na skupno platformo za izdajanje vizumov turistom in poslovnim obiskovalcem, ki bi se uporabljala po vsej EU. Vzpostavitev se bo izvedla, ko se bo našla tehnična rešitev.“

Na podlagi teh informacij je bilo 29. avgusta 2006 sklicano srečanje z organi Avstralije.

Ocena:

Predvidena prihodnja razširitev mehanizma za lažjo izdajo vizumov na češke državljane nedvomno pomeni napredek, ki ga Komisija pozdravlja kljub temu, da je razširitev pogojena. Tehnične izboljšave mehanizma za izdajo vizumov „e676“, predvidene v prihodnjih mesecih, lahko olajšajo postopke prosilcev za vizum, vendar jih je treba še opredeliti. Namen, da se od julija 2007 odpravijo stroški za izdajo vizumov v okviru mehanizma za izdajo „e676“, ki je bil napovedan v dopisu ministrice za priseljevanje in večkulturne zadeve, pa pomeni dejanski napredek v smeri vzpostavitve enakovredne obravnave držav članic. Poleg tega vsebuje namera, opisana v informacijah, ki so jih predložili organi Avstralije, splošno zasnovo za pogoje, faze in časovni razpored popolne vzpostavitve enakovredne obravnave državljanov vseh držav članic do leta 2008 z vzpostavitvijo nove skupne platforme za spletne obiskovalce, na kateri bosta združena mehanizem za izdajo ETA in mehanizem „e676“.

Na splošno Komisija ocenjuje, da v tej fazi ni treba predvideti ukrepov za Avstralijo. Treba pa bo še naprej spremljati spremembe pogojev za odobritev vizumov do vzpostavitve platforme za spletne obiskovalce, zlasti kar zadeva dejansko in v razumnem roku izpeljano uvedbo izboljšav, ki jih napovedujejo organi Avstralije (poenostavitev mehanizma za izdajo „e676“, odobritev „samodejne izdaje“, vzpostavitev skupne platforme, ki bo veljala za vse države članice).

5. Od poročila z dne 10. januarja 2006 vzpostavitev vzajemnosti ni napredovala

5.1. Združene države Amerike

Trenutno stanje :

Ohranitev vizumske obveznosti za državljane: Češke, Grčije, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske in Slovaške.

Komisija je v prvem poročilu priznala zavezanost Združenih držav na najvišji politični ravni k postopku za uresničevanje načrtov programa za odpravo vizumov. Ob upoštevanju odziva držav članic in dejstev, povezanih z vizumsko politiko Združenih držav, Komisija meni, da bi lahko bil postopek za uresničevanje načrtov programa za odpravo vizumov primerno sredstvo za srednjeročno zagotovitev oprostitve od vizumske obveznosti za vse državljane EU, ter je pripravljena potrditi ta pristop.

Vseeno je za polno učinkovitost tega pristopa treba natančneje in dosledneje opredeliti cilje in merila v teh načrtih. Ta vidik je sprejela ameriška administracija v okviru Skupnega delovnega programa Evropske unije in Združenih držav iz novembra 2005 glede na izvajanje gospodarske pobude z vrha med Evropsko unijo in Združenimi državami junija 2005: eden od ciljev je „vzpostaviti jasne in izčrpne postopke za uresničevanje načrtov za vse države članice EU, ki niso vključene v program za odpravo vizumov, ki bodo za te države članice pomenili usmeritev k izpolnjevanju zahtev in vključitvi v program Združenih držav za odpravo vizumov.“

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti:

Od prvega poročila so istočasno potekala številna srečanja med Združenimi državami in zadevnimi državami članicami ter Združenimi državami in Komisijo, še zlasti na vrhu, ki je 21. junija 2006 potekal na Dunaju med Evropsko unijo in Združenimi državami. Vendar pa ni bilo mogoče zabeležiti nobenega oprijemljivega napredka:

- načrti niso bili prilagojeni, da bi postali bolj celoviti in po meri posamezne države ter vsebovali ustrezne referenčne točke in časovni razpored;

- zaskrbljenost glede podatkov, na katerih temelji stališče Združenih držav, ostaja nespremenjena, zlasti kar zadeva stopnjo primerov bivanja po izteku vizuma in stopnjo zavrnitve vizumov; medtem ko so merila, ki jih določa kongres, sprejemljiva, to ne velja za način njihovega izvajanja s strani administracije: stopnja zavrnitve vizumov je po definiciji v pristojnosti konzularnih organov Združenih držav; vendar pa zadevne države članice ne prejemajo informacij o razlogih, na katerih temeljijo zavrnitve vizumov; kar zadeva stopnje primerov bivanja po izteku vizuma, Združene države v tej fazi nimajo sistema beleženja vstopov in izstopov z ozemlja in torej ne razpolagajo z zanesljivimi dejanskimi podatki;

- organi Združenih držav niso pripravljeni obravnavati olajšav na področju izdaje vizumov (na primer začasni ukrep glede zneska dajatev, ki jih je treba plačati). Vendar pa naj bi organi Združenih držav na podlagi neuradnih informacij, ki jih je Komisija pravkar prejela, načrtovali možnost, da državljanom določene države članice omogočijo predložitev vloge za vizum prek spleta.

Treba je opozoriti, da je bila v okviru razprave na kongresu o novi zakonodaji na področju priseljevanja predložena sprememba, ki bi omogočila razširitev programa za odpravo vizumov (Visa Waiver Program – VWP) na nekatere države članice, če bi bili izpolnjeni nekateri pogoji. V tej fazi ni mogoče oceniti možnosti uresničitve navedene spremembe. Vendar ta pobuda ne bo razrešila vprašanja razširitve programa za odpravo vizumov.

Poleg tega so organi Združenih držav v dopisu, ki so ga 17. avgusta 2006 poslali Komisiji, pojasnili, da:

„…poudariti je treba, da sodelovanje v programu za odpravo vizumov (Visa Waiver Program – VWP) temelji na izpolnjevanju številnih zakonsko določenih obveznosti, ki jih je treba morebiti pojasniti, ni pa jih mogoče odpraviti ali opustiti. Trenutno nobena država članica EU, ki ni vključena v program VWP, ne izpolnjuje vseh zakonskih meril, da bi lahko sodelovala v programu. Ta merila med drugim vključujejo manj kot 3-odstotno stopnjo zavrnitev vlog za izdajo vizumov osebam, ki niso priseljenci, izdajo biometričnih potnih listov in pravočasno poročanje vladi Združenih držav o izgubljenih in ukradenih potnih listih.

Menimo, da postopek za uresničevanje načrtov napreduje, kot je bilo predvideno, in sicer kot ključni instrument za izmenjavo informacij in konstruktivno sodelovanje med Združenimi državami in državami članicami EU, ki se skušajo na dejaven način vključiti v program VWP. Na podlagi postopka za uresničevanje načrtov so bile že dosežene izboljšave na področju večje ozaveščenosti glede kazalnikov – na primer primeri bivanja po izteku vizuma – ki vplivajo na upravičenost države, da se vključi v program VWP. Poleg tega so dvostranske delovne skupine, zadolžene za izvedbo načrtov, zdaj prejele in obravnavale posebne smernice na področjih, kot so celovitost in varnost listin, sprejem v državljanstvo, državljanstvo ter vprašanja, povezana s stalnim prebivališčem, ki bodo v okviru morebitnih prihodnjih pregledov ocenjene za namene vključitve v program VWP. Dodatne smernice za vprašanja, ki so odločilna in vplivajo na interese Združenih držav na področju notranje varnosti – mejne kontrole, izgubljeni in ukradeni potni listi, sodelovanje na področju vprašanj, povezanih s kazenskim pregonom in varnostjo – so v pripravi.

Komisijo vljudno prosimo, da se seznani z napredkom, ki je bil do sedaj dosežen na področju uresničevanja načrtov, in državam članicam, ki se skušajo vključiti v program VWP, sporoči, da se je Ministrstvo za domovinsko varnost (Department of Homeland Security – DHS) zavezalo, da bo še naprej vsem zagotavljalo svetovanja in tehnično pomoč glede ciljev programa, obveznosti in ocenjevalnih meril.“

Ocena :

Zdi se torej, da ni predvidena nobena rešitev za zadevna stanja nevzajemnosti. Vzpostavljen ni bil noben ciljno usmerjen dialog. Sporočilo iz dopisa z dne 17. avgusta samo potrjuje, da je bila zaveza že sprejeta pred prvim poročilom. Možnost, da se državljanom države članice omogoči predložitev vloge za vizum prek spleta, bi lahko pomenila nov element, ki ga organi Združenih držav do zdaj niso nikoli omenili v svojih stikih s Komisijo. Treba je preveriti možnost uresničitve tega ukrepa, ki pa v načrtovani obliki ne more spremeniti ocene Komisije glede trenutnega stanja.

V takih okoliščinah Komisija meni, da se lahko za Združene države načrtujejo ustrezni ukrepi, na primer začasna ponovna uvedba vizumske obveznosti za imetnike diplomatskih potnih listin in službenih/uradnih potnih listin, da se pospeši napredek v smeri vzajemnosti.

III. Sklepi

Komisija meni, da je bil dialog s tretjimi državami v skladu z novim mehanizmom vzajemnosti učinkovit. Nenehno in izrazito zmanjšanje števila „stanj nevzajemnosti“ (primeri, v katerih tretja država ohrani vizumsko obveznost za državljane države članice) je po mnenju Komisije velik napredek[5].

Stanje v Združenih državah pa ostaja nespremenjeno, medtem ko se v Avstraliji, Kanadi in Bruneju spreminja. Prihodnje spremembe v teh državah bodo odločilne za proučitev ustreznih ukrepov za dosego oprijemljivega napredka na poti k vzpostavitvi vzajemnosti.

Glede na pomembnost vzpostavitve popolne vzajemnosti Komisija napoveduje, da bo Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje 31. marca 2007 predložila novo poročilo in oblikovala ustrezne konkretne predloge, če bodo še obstajala stanja nevzajemnosti, čeprav bi takšno poročilo v skladu s členom 1(5) Uredbe (ES) formalno morala predložiti šele 30. junija 2008.

[1] UL L 81, 21.3.2001, str. 1.

[2] UL C 172, 12.7.2005, str. 1.

[3] COM(2006) 3 konč.

[4] Komisija je 27. septembra 2006 prejela kopijo predsedniškega odloka št. 8065 z dne 21. avgusta 2006, s katerim so državljani Islandije izvzeti iz vizumske obveznosti za bivanja do 90 dni. Ob upoštevanju datuma prejetja tega obvestila iz tehničnih razlogov ni bilo mogoče ustrezno prilagoditi poročila.

[5] Glej Prilogi 1A in 1B poročila o vzajemnosti z dne 10. januarja 2006.