ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 179/1

Obvestilo osebam, skupinam in organizacijam s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebein subjekte zaradi boja proti terorizmu

(2008/C 179/01)

Osebe, skupine in organizacije, navedene na seznamu v Sklepu Sveta 2008/584/ES z dne 15. julija 2008 (1), se seznanjajo z naslednjimi informacijami.

Svet Evropske unije je ugotovil, da so razlogi za vključitev oseb, skupin in organizacij na zgornji seznam oseb, skupin in organizacij, za katere veljajo omejevalni ukrepi, predvideni v Uredbi Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (2), še vedno veljavni. Zato se je Svet odločil te osebe, skupine in organizacije obdržati na omenjenem seznamu.

Uredba (ES) št. 2580/2001 določa, da se zamrznejo vsakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam, skupinam in organizacijam, ter da se slednjim ne smejo dati na razpolago, bodisi neposredno ali posredno, nikakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri.

Zadevne osebe, skupine in organizacije je treba opozoriti, da lahko pri pristojnem organu zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenem na seznamu v Prilogi k Uredbi, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali posebna plačila v skladu s členom 5(2) te Uredbe. Posodobljeni seznam pristojnih organov se nahaja na medmrežju na naslednjem spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Zadevne osebe, skupine in entitete lahko Svetu predložijo zahtevek za pridobitev utemeljitve, s katero so obdržijo na zgornjem seznamu (če jim ta utemeljitev še ni bila poslana). Vsak zahtevek je treba poslati na naslednji naslov:

Svet Evropske unije (za: CP 931 designations) Rue de la Loi 175 B-1048 Bruselj.

Zadevne osebe, skupine in organizacije lahko Svetu na zgornji naslov kadar koli skupaj z vsemi dokazili predložijo zahtevek za ponovno preučitev odločitve, da se jih vključi na seznam ali obdrži na njem. Takšni zahtevki se bodo obravnavali, ko bodo prejeti. Zadevne osebe, skupine in organizacije se v zvezi s tem opozarja na redni pregled seznama s strani Sveta v skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP. Da bi zahtevke preučili ob naslednjem pregledu, morajo biti predloženi v roku dveh mesecev od datuma objave tega obvestila.

Obenem se zadevne osebe, skupine in organizacije opozarja na možnost izpodbijanja sklepa Sveta pri Sodišču prve stopnje v skladu s pogoji iz člena 230(4) in (5) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

(1) UL L 188, 16.7.2008.

(2) UL L 344, 28.12.2001, str. 70.
5.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, naj: — dejavno in vztrajno nadaljujejo izvajanje nacionalnih strategij in ciljev, oblikovanih v skladu s sklepi Sveta z dne 13. novembra 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalni hrambi, v tem okviru pa zlasti opredelijo količinske in kakovostne cilje ter sprostijo ustrezna sredstva, — spodbujajo sinergijo med njimi in tudi med različnimi institucijami, ki sodelujejo pri procesu digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva ter digitalne hrambe, da bi izboljšali ponudbo digitalnega kulturnega gradiva, — v okviru nacionalnih strategij še naprej podpirajo vključevanje digitalnega kulturnega gradiva v EUROPEANO, zlasti s spodbujanjem standardov interoperabilnosti, vzpostavljanjem ali izboljšanjem portalov, ki nacionalne vsebine združujejo v celoto, ali po potrebi z opredeljevanjem evropskih tem za izbiro tega gradiva ob upoštevanju prednostnih vsebin kulturnih institucij, ki sodelujejo pri projektu, — upoštevajo cilj, da se v EUROPEANO vključijo zaščitena dela, in ob spoštovanju veljavne ureditve avtorskih in sorodnih pravic na ravni držav in Skupnosti spodbujajo v ta namen sklepanje učinkovitih čezmejnih sporazumov med zadevnimi stranmi, da bi prispevali k digitalizaciji in spletni dostopnosti teh del, — vzpostavijo mehanizme za poenostavitev digitalizacije in spletnega dostopa do del „sirot“ in del, ki se več ne tiskajo ali distribuirajo, ob polnem spoštovanju pravic in interesov nosilcev pravic;
—

Resolucije Sveta z dne 14. februarja 2002 o spodbujanju jezikovne raznolikosti in učenja jezikov (2), v kateri je med drugim poudarjeno naslednje: — znanje jezikov je ena od osnovnih spretnosti, ki jih mora osvojiti vsak državljan, da bi bil lahko dejavno udeležen v evropski družbi znanja, ter zato omogoča lažje vključevanje v družbo in socialno kohezijo; in — s kulturnega stališča so vsi evropski jeziki enakovredni in enako dostojanstveni ter predstavljajo bistven del evropske kulture in civilizacije, države članice pa so povabljene, naj vzpostavijo sisteme vrednotenja kompetenc znanja jezikov, ki bodo temeljili na skupnih evropskih okvirih učenja in poučevanja jezikov, ki jih je razvil Svet Evrope;
16.

Sedanja direktiva in predlog Komisije podjetjem s sedežem na ozemlju države članice, ki regulira najem vozil (člen 3), v bistvu podeljujeta enake pravice glede najema vozil kot podjetjem s sedežem v drugi državi članici (člen 2). Vendar sta se Parlament (predlogi sprememb 3, 4 in 9) in Svet zavzela za razlikovanje med tema primeroma. Če ima podjetje sedež v drugi državi članici in je najeto vozilo ustrezno registrirano v kateri koli državi članici, potem država članica, ki ni država članica, v kateri ima sedež podjetje, dostopa do trga ne bi smela omejevati. To bi moralo biti tudi izhodišče v primeru podjetja s sedežem v zadevni državi članici, pri čemer pa bi morala imeti država članica sedeža podjetja glede uporabe vozil, registriranih v drugi državi članici, na voljo določene zaščitne ukrepe, ki omogočajo omejitev.
21.

Ukrepi, upravičeni do višjih stopenj sofinanciranja Nekateri ukrepi so bili obravnavani kot prednostni, stopnje njihovega sofinanciranja pa so bile povečane. Vključujejo takojšnjo podporo žrtvam trgovine z ljudmi, razvoj integriranih sistemov za zaščito otrok na zunanjih mejah, ukrepe za identifikacijo ranljivih oseb, takojšnjo pomoč takšnim osebam in njihovo napotitev na službe za zaščito, operativne stroške sistema ETIAS, ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov, shranjenih v sistemih IKT na področju vizumov in meja, ter ukrepe za izboljšanje interoperabilnosti sistemov IKT.
V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (17), (Euratom, ES) št. 2185/96 (18) in (EU) 2017/1939 (19) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe za preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen, da izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnih koli drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.

Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (20). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Tudi upravičenke s seznama iz Priloge I bi morale o nepravilnostih, vključno z goljufijami, ki so bile predmet prve upravne ali sodne ugotovitve, nemudoma poročati Komisiji in jo obveščati o poteku upravnih in pravnih postopkov. Da bi bilo to poročanje usklajeno z dobrimi praksami v državah članicah, bi moralo potekati z elektronskimi sredstvi, z uporabo sistema za upravljanje nepravilnosti, ki ga je vzpostavila Komisija.
7.

Splošni cilji programa so varovanje, razvoj in promocija evropske kulturne in jezikovne raznolikosti ter dediščine, pa tudi povečanje konkurenčnosti in gospodarskega potenciala kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, predvsem avdiovizualnega. Posebni cilji vključujejo sodelovanje na evropski ravni, s čimer se podpira ustvarjanje evropskih del ter krepijo gospodarska, socialna in zunanja razsežnost evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, spodbujanje konkurenčnosti evropskega avdiovizualnega sektorja, sodelovanje v okviru politik in inovacije ter pluralnost medijev in medijska pismenost.
11.

Upoštevana je bila struktura programa LIFE, zlasti razdelitev na področja in podprograme, kot je predlagala Komisija, vključno z vključitvijo financiranja za podporo prehodu na čisto energijo, ki se je do zdaj financirala v okviru programa Obzorje 2020. Kar zadeva cilje programa LIFE iz člena 3, so ti podrobneje opredeljeni in pojasnjeni. Večji poudarek je bil namenjen zlasti naravi in biotski raznovrstnosti, da bi poudarili, da je ta del bistvenega pomena za program LIFE. Vključeno je bilo sklicevanje na podnebno nevtralno gospodarstvo in posebno sklicevanje na podporo izvajanju splošnih akcijskih programov Unije, da se izrecno omogoči upoštevanje naslednika sedmega okoljskega akcijskega programa (9).
Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti naravne mineralne vode in vode, ki so medicinski proizvodi, saj so te vrste vode zajete v Direktivi 2009/54/ES (6) oziroma 2001/83/ES (7) Evropskega parlamenta in Sveta. Vendar Direktiva 2009/54/ES obravnava tako naravne mineralne vode kot tudi izvirske vode, iz področja uporabe te direktive pa bi bilo treba izvzeti samo prvo kategorijo. V skladu s tretjim pododstavkom člena 9(4) Direktive 2009/54/ES bi morale izvirske vode ustrezati določbam te direktive, kar zadeva mikrobiološke zahteve pa bi morale izpolnjevati določbe Direktive 2009/54/ES. V primeru vode, namenjene za prehrano ljudi, ki se polni v steklenice ali posode, namenjene za prodajo ali uporabo pri proizvodnji, pripravi ali obdelavi živil, bi morala taka voda načeloma še naprej ustrezati tej direktivi do mesta skladnosti, in sicer do pipe, od tega mesta pa bi jo bilo treba – če naj bi jo zaužili ljudje ali če je to mogoče razumno pričakovati – obravnavati kot živilo v skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

Poleg tega bi moralo biti mogoče iz te direktive izvzeti nosilce živilske dejavnosti, ki imajo lasten vir vode in ga uporabljajo za specifične namene svoje dejavnosti, pod pogojem da izpolnjujejo ustrezne obveznosti, zlasti glede načel analize nevarnosti in kritičnih kontrolnih točk ter sanacijskih ukrepov v skladu z ustrezno zakonodajo Unije o živilih. Nosilci živilskih dejavnosti z lastnim virom vode, ki delujejo kot dobavitelji vode, bi morali izpolnjevati to direktivo na enak način kot vsak drug dobavitelj vode.
15.

Ker se ta uredba ne more učinkovito uporabljati pred začetkom veljavnosti v njej določenih delegiranih in izvedbenih aktov, je v stališču Sveta pojasnjena povezava med časom, ko Komisija sprejme delegirane in izvedbene akte, ter datumom, ko začnejo veljati zahteve za pristojne organe. Konkretneje določa, da bodo morali pristojni organi sprejemati zakonsko predpisane informacije, ki so jih zadevni gospodarski subjekti dali na voljo v elektronski obliki, 30 mesecev po začetku veljavnosti prvega od delegiranih in izvedbenih aktov iz členov 7 in 8 Uredbe.
1.

Komisija je 28. junija 2013 Svetu in Evropskemu parlamentu poslala predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1365/2006 o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh glede prenosa delegiranih in izvedbenih pooblastil na Komisijo za sprejetje nekaterih ukrepov.
1.

Komisija je 30. januarja 2013 Svetu poslala predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (1) glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture.
SL Uradni list Evropske unije C 273/1

Popravek Stališča Sveta (EU) št. 10/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje – Sprejeto v Svetu dne 15. junija 2015

( Uradni list Evropske unije C 239 z dne 21. julija 2015 )

(2015/C 273/01)

Stran 10, člen 1, točka 15:

vstavi se naslednja točka:
—

Pojasnjen je bil odnos med evropskim statističnim sistemom (ESS) in Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB). Kompromisno besedilo določa, da ESS in ESCB enakopravno in tesno sodelujeta. Nacionalni organi odločijo, katere vloge na nacionalni ravni prevzameta nacionalni statistični urad in nacionalna centralna banka (NCB). Opozoriti pa je treba, da morajo pri tem spoštovati načela iz Uredbe (ES) št. 223/2009, saj NCB pripravlja statistiko v okviru odgovornosti NSU.
Med glavnimi vsebinskimi spremembami, ki jih je uvedel Svet, so naslednje:

(a) Strokovni izbirni svet (člen 6)

Svet je v svojem stališču v prvi obravnavi predvidel možnost, da države članice, ki so v danem letu upravičene do naziva evropske prestolnice kulture, v skladu s koledarjem, ki je priložen temu sklepu, imenujejo največ dva strokovnjaka v strokovni izbirni svet, odgovoren za postopke izbire in spremljanja. V strokovnem izbirnem svetu bo tako 10 strokovnjakov, ki jih bodo na predlog Komisije imenovali institucije in organi Unije (Evropski parlament, Komisija, Svet in Odbor regij), in največ dva strokovnjaka, ki ju bo imenovala država članica, v kateri je mesto, ki naj bi ga ta svet izbral ali spremljal. Nacionalna strokovnjaka bi svetu pomagala z lokalnimi izkušnjami in strokovnim znanjem. Stališče v prvi obravnavi prav tako vključuje strožje določbe o navzkrižju interesov: odstopiti mora vsak strokovnjak, ki je v navzkrižju interesov v povezavi z mestom, ki kandidira za naziv (odstavek 8).

(b) Imenovanje (člen 11)

V stališču v prvi obravnavi je določeno, da so za imenovanje pristojne države članice, ki so v danem letu upravičene do naziva evropske prestolnice kulture. Gre torej za spremembo predloga Komisije, v skladu s katerim naj bi imenovanje opravila Komisija, in veljavnih pravil iz Sklepa št. 1622/2006/ES, po katerih je organ imenovanja Svet. Komisija bo kljub temu pristojna za imenovanje mest med državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami, saj povsem samostojno vodi javni natečaj za izbiranje med navedenimi mesti, zadevne države pa pri tem ne sodelujejo. Komisija objavi imena mest v Uradnem listu EU v dveh mesecih po tem, ko jih zadevne države članice imenujejo.

(c) Odstopanja v zvezi z evropsko prestolnico kulture v letu 2020 (drugi pododstavek člena 7(2), drugi pododstavek člena 8(1), drugi pododstavek člena 11(1))

Svet je zaradi zamud v zakonodajnih postopkih v stališče v prvi obravnavi vključil več odstopanj, s katerimi se evropskim prestolnicam kulture v letu 2020 daje na voljo več časa. Podaljšani so bili roki v ključnih fazah izbirnega postopka, zlasti tisti, v katerih države članice objavijo razpis za oddajo prijav (člen 7(2)), skličejo sestanek izbirnega sveta, na katerem se opravi predizbor (člen 8(1)), in imenujejo mesta (člen 11(1)).

(d) Preložitev natečaja za države kandidatke in potencialne kandidatke za eno leto (priloga)

Svet je v stališču v prvi obravnavi določil, da države kandidatke in potencialne kandidatke dobijo možnost, da se potegujejo za naziv, eno leto pozneje (leta 2021 namesto leta 2020). Tako bodo imele dovolj časa, da podpišejo memorandum o soglasju, brez katerega ne morejo sodelovati v programu Ustvarjalna Evropa, v okviru katerega se dodeljuje tudi podpora za dejavnosti evropskih prestolnic kulture.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — Total SA je mednarodni integrirani proizvajalec in dobavitelj energije, ki je dejaven v vseh sektorjih naftne in plinske industrije ter v proizvodnji energije, — Mærsk Olie og Gas A/S je naftno in plinsko podjetje, dejavno na področju raziskovanja, izkoriščanja in trgovanja s surovo nafto in zemeljskim plinom.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za MAGAIM: posredno odvisno podjetje v stoodstotni lasti podjetja Prudential plc, skupine za finančne storitve s sedežem v Združenem kraljestvu. M&G Investments je oddelek za upravljanje naložb podjetja Prudential plc v Evropi. IGP je naložbeni sklad, ustanovljen za naložbe v novo infrastrukturo po vsej Evropi, — za DAAM: povezana družba skupine Deutsche Bank, ki je svetovni ponudnik finančnih storitev. DAAM zagotavlja storitve upravljanja naložb in skladov, — za skupno podjetje Belmond: ustanovljeno bo kot novo polno delujoče skupno podjetje za posebne naložbe, povezane z železniško koncesijo za West Midlands v Veliki Britaniji, vključno s poslovnim najemom tirnih vozil, in morebiti za povezane naložbe v pomožna lastna sredstva.
[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 7.4.2010

COM(2010)131 konč.

Osnutek

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne […]

o pooblastilu Komisiji, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za obnovitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Demokratično republiko Sao Tome in Principe

(predložila Komisija)

Osnutek

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne […]

o pooblastilu Komisiji, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za obnovitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Demokratično republiko Sao Tome in Principe

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Evropska unija in Demokratična republika Sao Tome in Principe sta 23. julija 2007 sklenili Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju[1], katerega Protokol, ki je začel veljati 1. junija 2006 in ureja ribolovne možnosti ter finančne prispevke, določene v Sporazumu, bo prenehal veljati 31. maja 2010.

Komisija predlaga pogajanja o novem protokolu, ki bo bolje prilagojen dejanskim možnostim in potrebam ladjevja držav članic v skladu s sklepi Sveta leta 2004 o sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju. Parafiranje novega protokola pred potekom veljave sedanjega protokola bi omogočilo neprekinjen ribolov.

Zato je Svet pozvan, da potrdi pogajalske smernice, priložene k temu priporočilu.

PRIPOROČILO

Glede na zgoraj navedeno Komisija priporoča, da:

- Svet Komisijo pooblasti, da odpre in vodi pogajanja za obnovitev Protokola v okviru Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju z Demokratično republiko Sao Tome in Principe;

- je Komisija imenovana za pogajalko;

- Komisija vodi ta pogajanja v posvetovanju s posebnim odborom v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije;

- Svet potrdi pogajalske smernice, priložene k temu priporočilu.

PRILOGA

Pogajalske smernice

- Cilj pogajanj je obnovitev Protokola v okviru Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Demokratično republiko Sao Tome in Principe na podlagi sklepov Sveta z dne 15. julija 2004, sprejetih na podlagi Sporočila Komisije z dne 23. decembra 2002.

- Za spodbujanje trajnostnega in odgovornega ribolova s tem novim protokolom bodo pogajanja Komisije temeljila na naslednjih ciljih:

- dostop do izključne ekonomske cone (IEC) Demokratične republike Sao Tome in Principe in zagotovitev potrebnih dovoljenj plovilom evropskega ladjevja za izvajanje ribolova tunov v navedeni IEC;

- upoštevanje najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj;

- zagotovitev ravni dostopa do virov na podlagi parametrov, določenih v sedanjem protokolu, in njihovega razvoja v zadnjih letih, zlasti glede dovoljenih količin ulova, števila razpoložljivih dovoljenj za ribolov itd.;

- krepitev dialoga o politiki v tem sektorju za spodbujanje izvajanja odgovorne ribiške politike, povezane z razvojnimi cilji države, zlasti glede nadzora in spremljanja ribolova, upravljanja staleža ter izboljšanja zdravstvenih in higienskih razmer za ribiške proizvode.

[1] Uredba (ES) št. 894/2007 z dne 23. julija 2007, UL L 205, 7.8.2007, str. 35.
1.

Evropska komisija je 24. septembra 2020 sprejela predlog uredbe o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 909/2014 (v nadaljnjem besedilu: predlog ). Predlog vzpostavlja celovit okvir za digitalno operativno odpornost finančnih subjektov v EU, ki temelji na petih ključnih področjih, in sicer upravljanju tveganj na področju IKT (poglavje II), upravljanju incidentov, povezanih z IKT, njihovem razvrščanju in poročanju o njih (poglavje III), testiranju digitalne operativne odpornosti (poglavje IV), upravljanju tveganj tretjih oseb na področju IKT in urejanju ključnih ponudnikov storitev IKT (poglavje V) ter izmenjavi informacij (poglavje VI).
(57)

Za namen obravnavane zadeve se mi ne zdi, da je trajanje postopka negativno vplivalo na učinkovito uveljavljanje pravice družbe Qualcomm do obrambe. Med drugim je bila zadeva že od samega začetka tehnične narave in razmeroma zapletena. Kot je razvidno iz točk 2 do 4 zgoraj, sej je pritožba, ki je bila Komisiji predložena leta 2009 in je bila leta 2010 spremenjena, navezovala na različne vidike domnevne zlorabe družbe Qualcomm, vendar so plenilske cene prišle v ospredje pritožnikovih trditev in preiskave Komisije šele leta 2012. Pritožbe družbe Qualcomm, da je bila njena obramba otežena zaradi pretečenega časa, je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da je – kot je Splošno sodišče navedlo že v zadevi AT.39711 (glej točko 22 zgoraj) – družba Qualcomm prejela zahteve za informacije na podlagi člena 18(2) in (3) Uredbe št. 1/2003 7. junija 2010, zato bi morala vsaj od tega datuma skrbno ravnati in sprejeti vse ustrezne ukrepe, da bi ohranila dokaze, ki bi jih lahko razumno imela na voljo ( 20 ) . Vsekakor se zdi, da pretečeni čas ni neupravičeno oviral družbe Qualcomm pri njeni obrambi. Zaradi kritik, ki jih je družba Qualcomm izrazila pri uveljavljanju svoje pravice do zaslišanja v zvezi z obvestilom o nasprotovanju, je na primer Komisija natančneje opredelila svojo zadevo, saj ji to dovoljuje ustrezna sodna praksa (glej točko 59 spodaj). Po drugi strani se je zaradi priprave dopolnilnega obvestila o nasprotovanju in obravnave odgovora družbe Qualcomm na to dopolnilno obvestilo neizogibno podaljšalo trajanje postopka, ne da bi bilo to trajanje nerazumno.
(16)

Po sprejetju dopolnilnega obvestila o nasprotovanju iz leta 2013 je GD za konkurenco družbi Visa od maja 2013 do junija 2014 večkrat predložil dokumente na cederomih. GD za konkurenco in družba Visa sta se po izmenjavi več dopisov in razpravi dogovorila, da bo preostanek dostopnega spisa dan na voljo zunanjim svetovalcem družbe Visa v okviru postopka „podatkovne sobe“ v dveh fazah. V prvi fazi naj bi se zunanjim odvetnikom družbe Visa omogočila določitev dokumentov, do katerih želijo zahtevati dodaten dostop. Za to fazo so veljala omejevalna pravila. Druga faza naj bi bila bolj poglobljena od prve, in sicer naj bi se v njej zunanjim pravnim in ekonomskim svetovalcem zagotovil dostop do dokumentov, izbranih v prvi fazi.