Objava zahteve v skladu s členom 17(6) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89

(2021/C 430/12)

V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek (1).

GLAVNE SPECIFIKACIJE TEHNIČNE DOKUMENTACIJE

„PREGLER“/„OSTTIROLER PREGLER“

EU št.: PGI-AT-02512 – 7. junij 2019

1. Ime

„Pregler“/„Osttiroler Pregler“

2. Kategorija žganih pijač

Žganje iz sadja (kategorija 9 iz Uredbe (ES) št. 110/2008)

3. Opis žgane pijače

Fizikalne, kemijske in/ali organoleptične lastnosti

Žganje „Pregler“/„Osttiroler Pregler“ se s fermentacijo in destilacijo proizvaja izključno v destilarnah na opredeljenem geografskem območju regije „političnega okrožja Lienz“ iz jabolk in hrušk z navedenega območja, v posameznih primerih pa tudi z dodajanjem sliv, ki morajo prav tako izvirati z navedenega območja. Za pridobivanje kompleksne arome se uporabijo različne sorte jabolk in hrušk.

Žganje vsebuje pretežno jabolka, vsebnost hrušk pa ni manjša od 25 %.

Slive do 25-odstotne vsebnosti alkohola se poleg enakega deleža jabolk in hrušk dodajo le, če lahko proizvajalec dokaže, da svojemu receptu tradicionalno dodaja slive v neprekinjenem obdobju vsaj 20 let, in če se upoštevajo zadevna posebna pravila označevanja.

— Dejanska vsebnost alkohola žgane pijače, pripravljene za pitje: najmanj 40 vol. %

— Sladila za zaokroževanje: največ 4 g sladkorja, izraženi kot invertni sladkor, na liter končnega proizvoda

— Etilkarbamat: največ 1 mg/l proizvoda – za žganje „Pregler“/„Osttiroler Pregler“, proizvedeno z dodajanjem sliv

— Nestanovitne komponente: vsaj 280 g/hl čistega alkohola

— Etil acetat: vsaj 350 g/hl čistega alkohola

— Videz: bister

— Barva: brezbarven

— Vonj/okus: značilen in zlahka prepoznaven dišeč cvetlični vonj ter poln sadni okus zrelih vzhodnotirolskih jabolk in hrušk, ki je prav tako zlahka prepoznaven; okus po hruškah ne sme nikoli prevladovati. V posebnem primeru dodanih sliv: značilno uravnotežen aromatični vonj in poln sadni okus pečkatega sadja z prepoznavnimi, dobro povezanimi notami sliv ter diskretnimi, nikoli prevladujočimi notami koščic.

— Aditivi za živila: brez.

Posebne značilnosti (v primerjavi z žganimi pijačami iz iste kategorije)

Najnižja vsebnost alkohola v žganju „Pregler“/„Osttiroler Pregler“ je 40 vol. %, kar je več od najnižje vsebnosti alkohola v konvencionalnem žganju iz sadja, okus pa zaokroži zelo omejena in nizka vsebnost sladkorja, ki znaša največ 4 grame na liter.

Žganje „Pregler“/„Osttiroler Pregler“, proizvedeno izključno iz jabolk in hrušk, se ponaša s svežim in sadnim vonjem jabolčnih olupkov ter delikatnimi notami pečk/semen. Vonj zaokrožijo diskretne, sadne arome dušenih jabolk z dobro povezanimi notami hrušk, ki spominjajo na banano, ter pridih suhih hrušk, hruškovega soka in dušenih hrušk.

Če so žganju dodane slive, se nekoliko oreškast, mandljev vonj lepo zliva z ozadjem.

Okus žganja „Pregler“/„Osttiroler Pregler“ je značilno blag, dobro zaokrožen in uravnotežen ter ima dolg pookus. Zelo raznolike sorte uporabljenega sadja poskrbijo za gostoto in kompleksnost. Arome jabolk s svojo sadno svežino in delikatnimi notami olupkov podpirajo sladke arome zrelih hrušk ter pridihi estrov sadja, ki spominjajo na banano.

Poleg tega je v posebnem primeru dodanih sliv v pookusu mogoče zaznati note čokolade in cimeta, kar žganju doda delikatno kislost.

Žganje „Pregler“/„Osttiroler Pregler“ se nikoli ne stara v lesenih sodih, prav tako pa se v posodah za shranjevanje ne uporabljajo lesni sekanci ali vložki.

4. Zadevno geografsko območje

Žganje „Pregler“/„Osttiroler Pregler“ se proizvaja izključno v destilarnah na opredeljenem geografskem območju „političnega okrožja Lienz“ („vzhodna Tirolska“).

Območje vključuje občine Abfaltersbach, Ainet, Amlach, Anras, Assling, Außervillgraten, Dölsach, Gaimberg, Heinfels, Hopfgarten in Defereggen, Innervillgraten, Iselsberg-Stronach, Kals am Großglockner, Kartitsch, Lavant, Leisach, Lienz, Matrei in Osttirol, Nikolsdorf, Nußdorf-Debant, Oberlienz, Obertilliach, Prägraten am Großvenediger, Schlaiten, Silian, St. Jakob in Defereggen, St. Johann im Walde, St. Veit in Defereggen, Strassen, Thurn, Tristach, Untertilliach in Virgen.

5. Metode pridobivanja žgane pijače

Fermentacija in destilacija

Prva faza proizvodnje žganja „Pregler“/„Osttiroler Pregler“ vključuje rezanje ali drobljenje jabolk in hrušk ter sliv, če je to primerno, ki so bili sveže obrani izključno na opredeljenem geografskem območju.

Uporablja se le zrelo, zdravo in čisto sadje. Vse narezano ali zdrobljeno sadje (drozga) se strese v posodo ali sod (maceracija). Slive se običajno razkoščičijo.

Druga faza je fermentiranje drozge, pri čemer se običajno dodajo prave kvasovke. Genetsko spremenjene kvasovke se ne uporabljajo. Med fermentiranjem, ki poteka pri nadzorovani temperaturi in v skladu z določenim postopkom, se sladkor v sadju pretvori v alkohol in ogljikov dioksid. Postopek fermentiranja v povprečju traja 2–6 tednov. Po fermentiranju se fermentirana drozga z vsebnostjo alkohola 4–8 vol. % shrani, dokler ne razvije želene značilne sadne arome. Če so v drozgi koščice dodanih sliv, se ne prenesejo v napravo za destilacijo.

Tretja faza je destilacija fermentirane drozge v preprostih kotlih ali kotlih z deflegmatorjem. Kontinuirana destilacija ni združljiva s tradicionalno metodo proizvodnje in se ne izvaja. Drozga se nato destilira enkrat ali dvakrat, kar je odvisno od vrste destilacijske opreme (kotel z obogatitvenim pladnjem ali brez njega), na manj kot 86 vol. %. Ker se danes vse pogosteje uporabljajo bakreni kotli z obogatitvenimi pladnji, se drozga destilira le enkrat, kar ne le prihrani energijo, temveč tudi bolje ohrani aromo sadja.

Četrta faza proizvodnje po destilaciji, ki je namenjena doseganju uravnotežene, uravnotežene kompozicije, je shranjevanje, ki traja vsaj 4 tedne in poteka v ustreznih nevtralnih vsebnikih (steklene posode, rezervoarji iz nerjavnega jekla itd.). Staranje ne poteka v lesenih sodih, npr. iz hrastovega ali murvinega lesa, prav tako pa se v posodah za shranjevanje ne uporabljajo leseni sekanci ali leseni vložki.

Po shranjevanju sledi peta in zadnja faza proizvodnje, postopek končne obdelave, ki vključuje naslednje korake:

— (neobvezno) mešanje različnih destilatov, ki morajo izpolnjevati zgornje zahteve,

— redčenje destilata(-ov) z visoko vsebnostjo alkohola s čisto pitno vodo do vsebnosti alkohola za pitje,

— polnjenje ali pretakanje v druge ustrezne prodajne posode ter

— označevanje in pakiranje.

Žganju „Pregler“/„Osttiroler Pregler“ niso dodani aditivi za živila.

Za zaokrožanje končnega okusa se lahko dodajo največ 4 grami sladkorja, izraženi kot invertni sladkor, na liter končnega proizvoda.

Redčenje destilatov do vsebnosti alkohola za pitje, polnjenje, označevanje in pakiranje lahko potekajo tudi zunaj geografskega območja.

6. Povezava z geografskim okoljem ali poreklom

Podrobnosti o geografskem območju ali poreklu, ki so pomembne za povezavo

Surovine za žganje „Pregler“/„Osttiroler Pregler“ iz destilarn na kmetijah so bile vedno ročno obrana jabolka in hruške iz gospodarskih ali travniških sadovnjakov ter posamičnih dreves s kmetijskih posestev na geografskem območju. Tradicionalno žganje „Pregler“ s kmetij je bilo vedno pridelano iz pečkatega sadja, kar zgodovinsko utemeljuje davčna zakonodaja, v skladu s katero so bile žgane pijače, pridelane izključno iz pečkatega sadja, vedno obdavčene manj od žganih pijač, ki so bile v celoti ali delno pridelane iz koščičastega sadja.

V posameznih primerih so komercialne destilarne, ki so želele izstopati, tradicionalno dodajale žganju delež sliv, jabolk in hrušk, ne da bi se pri tem preveč oddaljile od značilnih lastnosti te regionalne posebnosti.

Sadjarstvo v okrožju Lienz lahko zasledimo že v daljni zgodovini. Že leta 1558 so bile posebne lastnosti sadja iz Lienza opisane v pesmi „Der fürstlichen Graftschaft Tyrol Landtreim [Rima o knežji grofiji Tirolski]“, ki jo je napisal Rösch von Geroldshausen, rojen v mestu. Še danes značilni (vzhodno)tirolski priimki izhajajo iz starovisokonemških ali romanskih besed za jabolka.

Sadjarstvo v okrožju Lienz se izvaja v „hladnem vlažnem pasu“ do nadmorske višine 900 m in v „ostrem vlažnem pasu“ nad navedeno nadmorsko višino. Na podnebje v regiji vpliva zlasti alpski fen, ki v Linški nižini potiska topel zrak daleč proti okoliškim pritočnim dolinam in tako poskrbi za edinstveno mikroklimo na severnem obrobju Dolomitov. Visoke temperature in majhna vlažnost, ki so posledica fena, skupaj s čistim zrakom in suhim vetrom, ki se izmenjuje z obdobji brez fena, omogočajo sadju edinstvene razmere, v katerih se še posebej intenzivno razvijeta njegova značilna aroma in okus. Te podnebne razmere so skupaj s sestavo tal, ki prehaja od aluvialnih tal z visoko vsebnostjo apna prek ledeniškega drobirja do rjave prsti, že od nekdaj dale sadjarstvu v okrožju Lienz poseben pridih in značilno kakovost njegovega pečkatega sadja.

Specifičnost imena „Pregler“ izvira iz narečne besede „pregeln“, ki se pogosto uporablja le lokalno na geografskem območju vzhodne Tirolske.

Beseda „pregeln“, „prägeln“ ali „brägeln“, ki pomeni peči, kuhati do vretja ali dušiti, se je pogosto uporabljala za kuhanje žganja. Še danes se beseda „pregeln“ pogosto uporablja na vzhodnem Tirolskem kot zelo splošen izraz za destilacijo žganja. V starih časih so bile žgane pijače, izdelane iz jabolk in hrušk vzhodnotirolskih kmetijskih gospodarstev, splošno znane kot „Pregler“.

Leta 1991 se je 20 žganjarn iz celotnega okrožja Lienz povezalo v združenje vzhodnotirolskih pridelovalcev žganja Pregler s sedežem v mestu Dölsach, da bi ohranili in izboljšali kakovost žganja „Pregler“ ter ohranili tradicijo tudi v prihodnje.

„Pregler“ je bil na podlagi teh tradicij leta 1998 najprej vpisan v avstrijski register živil ter nato 24. julija 2012 z odlokom BMG-75210/0006-II/B/13/2012 še v poglavje B 23 četrte izdaje registra kot zaščitena geografska označba nacionalnega pomena. Od tedaj „Pregler“/„Osttiroler Pregler“ uživa posebno zaščito na nacionalni ravni.

Zaradi lege političnega okrožja Lienz, ki je še posebej privlačna za turizem in povezane trgovinske odnose, je žganje „Pregler“/„Osttiroler Pregler“ sedaj poznano in cenjeno daleč prek avstrijskih meja ter ni le jezikovno, pač pa tudi sicer tesno povezano z regijo in njenimi žganjarnami.

Priljubljenost in dober ugled, ki ga zdaj uživa žganje „Pregler“/„Osttiroler Pregler“, so že večkrat potrdile nagrade, ki jih žganje prejema na dogodkih, kot na primer zlata nagrada na tekmovanju International Wine & Spirits Competition (Cranleigh, ZK) leta 2016, več nagrad za žganje „Pregler“/„Osttiroler Pregler“ različnih podeželskih žganjarn na tirolskem deželnem nagrajevanju žganj Tiroler Landesschnapsprämierung leta 2018 in zlata nagrada na šestem tekmovanju Annual Berlin Spirits Competition ter srebrna nagrada na tekmovanju Destillata leta 2019. Ugled tega posebnega žganja iz sadja je tesno povezan z imenom „Pregler“/„Osttiroler Pregler“, kar je jasno razvidno iz različnih poročil in sklicevanj v lokalnem ter mednarodnem tisku (Tiroler Tageszeitung, Kleine Zeitung, Osttiroler Bote, Bezirksblätter Osttirol, tednik Die Zeit, Zeitmagazin No 49 z dne 1. decembra 1995) in strokovnih prispevkov (Besseres Obst [Boljše sadje]). V sklopu kulturne pobude so organizirali celo dogodek z naslovom „Pregler G’schichten“ na temo žganja „Pregler“: del regionalne identitete in vzhodnotirolske kulture.

Posebne lastnosti žgane pijače, ki se pripisujejo geografskemu območju

Značilna kakovost izključno regionalnega pečkatega sadja (jabolk in hrušk), ki je posledica regionalnega podnebja v geografsko opredeljeni nižini okrožja Lienz, kjer so v sezoni zorenja jabolk in hrušk še posebej izrazite razlike med dnevnimi ter nočnimi temperaturami, vpliv tal ter več kot stoletna tradicija pridelave, znatno prispeva k posebnim lastnostim žganja „Pregler“/„Osttiroler Pregler“, proizvodom pa daje njihovo izjemno bogato značilno aromo, specifično za uporabljeno sadje, ki je zaradi raznolikih sort uporabljenega sadja prepričljivo izrazita in kompleksna.

7. Predpisi Evropske unije ali nacionalni/regionalni predpisi

Pravna podlaga: zakonodaja EU o žganih pijačah; horizontalna zakonodaja EU o označevanju živil

Opis zahtev: splošna merila kakovosti za žganje iz sadja

8. Vložnik

Ime: Zvezni minister za socialne zadeve, zdravstveno varstvo in varstvo potrošnikov Pravni status: Zvezno ministrstvo, ki je del zvezne vlade

Naslov: Radetzkystraße 2, 1030 Dunaj, Avstrija

E-naslov: post@sozialministerium.at, ixb13@sozialministerium.at

Tel. +43 1 71100-0

9. Dopolnilo h geografski označbi

–

10. Posebna pravila označevanja

Navedba dodatka sliv

Zaradi izčrpnega obveščanja potrošnikov je treba dodatek sliv jasno navesti (v sliki ali besedi) v osrednjem vidnem polju (na sprednji etiketi).

Navedba proizvajalca

Treba je navesti žganjarno ali proizvajalca, ki sta izdelala proizvod.

Znak Unije

Znak Unije za registrirane geografske označbe iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 1898/2006 se lahko uporabi, kot je določeno v členu 22 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 716/2013.

(1) UL L 130, 17.5.2019, str. 1.