[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.12.2008

COM(2008) 812 konč.

2008/0229 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo vozil z bencinskim motorjem na bencinskih servisih

{SEC(2008) 2937}{SEC(2008) 2938}

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

1.1. Splošno ozadje

Cilj tega zakonodajnega predloga je rekuperacija bencinskih hlapov, ki se sproščajo v ozračje med oskrbo vozil z bencinskim motorjem na bencinskih servisih (tako imenovana rekuperacija bencinskih hlapov na drugi stopnji). Zaradi emisij hlapnih organskih spojin, ki jih vsebuje motorni bencin, imajo regije in lokalna območja težave v zvezi s kakovostjo zraka (benzen in ozon), ker morajo v zvezi z njimi izpolnjevati standarde in cilje Skupnosti. Prizemni ozon je onesnaževalo, ki se širi čez meje držav članic, pri čemer je tudi tretji najpomembnejši toplogredni plin. Benzen je znana rakotvorna snov za ljudi.

Predlog je pripravljen na podlagi obveznosti, ki jih je sprejel kolegij v:

- Tematski strategiji o onesnaževanju zraka[1];

- predlogu Komisije za spremembo Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva[2], katerega cilj je spodbujanje večjega izkoristka biogoriv in zlasti bioetanola s sprostitvijo zahtev o parnem tlaku za motorni bencin. Komisija je ugotovila, da so lahko emisije hlapnih organskih spojin zaradi tega cilja večje, in navedla, da se bo predlagala rekuperacija bencinskih hlapov na drugi stopnji, s čimer bi se odpravili vsi učinki večjih emisij;

- izjavi, priloženi k novi direktivi o kakovosti zunanjega zraka[3], v kateri je Komisija poudarila pomembnost obravnave onesnaževanja zraka pri viru, da se dosežejo cilji v zvezi s kakovostjo zraka, ter predlagala več novih ukrepov na podlagi virov Skupnosti, vključno z rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji.

1.2. Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Cilj Direktive 94/63/ES je rekuperacija bencinskih hlapov, ki se v nasprotnem primeru pri skladiščenju motornega bencina in njegovi distribuciji iz terminalov do bencinskih servisov sproščajo v ozračje (tako imenovana „rekuperacija bencinskih hlapov na prvi stopnji“). Ko bencinski servis prejme novo pošiljko motornega bencina, se izpodrinjeni bencinski hlapi vrnejo v avtocisterno ali premični zbiralnik ter se pošljejo v terminal, v katerem se lahko prerazporedijo.

1.3. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlog je skladen s politikami Skupnosti o kakovosti zraka in dodatnim napredkom v zvezi z doseganjem ravni kakovosti zraka, ki ne vplivajo bistveno na zdravje in okolje, kot določa šesti okoljski akcijski program Skupnosti. Predlog je skladen tudi s tremi stebri lizbonske strategije, kar bo spodbudilo večje povpraševanje po tehnologijah za rekuperacijo hlapov na drugi stopnji in njihov razvoj.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

2.1. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

2.1.1. Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev

Ciljno posvetovanje s ključnimi zainteresiranimi stranmi se je opravilo neposredno. Med drugim je bilo posvetovanje opravljeno z združenji v naftni industriji, proizvajalci opreme za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji, nevladnimi organizacijami s področja okolja in prometa, neodvisnimi upravljavci bencinskih servisov ter avtomobilističnimi zvezami. Poleg tega so bila na internetu objavljena vprašanja za splošno javnost.

2.1.2. Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje

V odgovorih so bila zajeta vprašanja o vplivih bencinskih hlapov na zdravje, učinkovitosti opreme za drugo stopnjo, prednostih opreme za samodejno spremljanje in stroškovni učinkovitosti različnih možnosti za namestitev opreme za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji. Ti odgovori so se upoštevali neposredno v pripravi osnutka ključnih elementov priloženega predloga predvsem v zvezi z bencinskimi servisi pod stanovanji, nižjo mejo pri zapori dovoda goriva za prizadete bencinske servise in samodejno spremljanje delovanja opreme v uporabi.

Povzetek vprašanj in odgovorov je na naslednji spletni strani:http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm.

2.2. Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

2.2.1. Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja

Izvedenska mnenja predstavnikov naftne industrije in proizvajalcev opreme za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji ter svetovalcev, ki so pripravili ocene stroškov in koristi v zvezi z možnostmi za mehanizme za zadrževanje pri rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji.

2.2.2. Uporabljena metodologija

Za izračun skupnih stroškov v določenem obdobju v zvezi z uporabo mehanizmov za zadrževanje pri rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji in zmanjšane količine bencinskih hlapov so se uporabili statistični podatki o številu in velikosti bencinskih servisov skupaj z ocenami stroškov za opremo na drugi stopnji. Stroški škode zaradi izpuščenih bencinskih hlapov so se izračunali v denarju z uporabo funkcije enostavnega povprečnega stroška škode na podlagi vplivov, ki so povezani s prizemnim ozonom. Stroški vplivov zaradi benzena se niso računali.

2.2.3. Glavne organizacije, s katerimi so potekala posvetovanja

Evropska združenja v naftni industriji, evropski proizvajalci opreme za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji, nevladne organizacije s področja okolja in prometa, neodvisni upravljavci bencinskih servisov ter avtomobilistične zveze.

2.2.4. Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj

Dva neodvisna svetovalca sta Komisiji svetovala v zvezi s stroški in stroškovno učinkovitostjo različnih možnosti rekuperacije bencinskih hlapov na drugi stopnji. Te informacije so povzete v dveh ločenih poročilih iz leta 2005 in 2008. Zadnje poročilo se je sklicevalo tudi na najnovejše informacije v zvezi z izvajanjem rekuperacije bencinskih hlapov na drugi stopnji v državah članicah.

2.2.5. Načini svetovanja, dostopni javnosti

Obe poročili sta na voljo na spletni strani Komisije:http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm.

2.3. Ocena učinka

V oceni učinka so se preučili stroški in koristi naslednjih možnosti:

1. brez ukrepanja;

2. namestitev sistema za rekuperacijo hlapov pri oskrbi osebnih vozil in lahkih gospodarskih vozil z bencinom;

3. namestitev opreme za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji v

4. vseh novih in bistveno preurejenih bencinskih servisih s količino pretočenega motornega bencina več kot 500 m3 na leto,

5. vseh novih in bistveno preurejenih bencinskih servisih s količino pretočenega motornega bencina več kot 500 m3 na leto ter večjih obstoječih servisih (tj. s količino pretočenega bencina več kot 3000 m3 na leto),

6. servisih iz možnosti (b) in bencinskih servisih pod stanovanji,

7. servisih iz možnosti (c) s samodejnim spremljanjem vse opreme za drugo stopnjo, kar bi omejilo prodajo motornega bencina, če oprema ne bi delovala ustrezno.

Podrobna ocena možnosti je vključena v oceno učinka, priloženo k temu predlogu. Dostopna je na naslednji spletni strani:http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

3.1. Povzetek predlaganih ukrepov

Če bi se predlog sprejel, bi bila namestitev opreme za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji obvezna (i) v novih in preurejenih bencinskih servisih s količino pretočenega motornega bencina nad 500 m3 na leto; (ii) potrebno bi bilo dodatno opremljanje obstoječih servisov s količino pretočenega motornega bencina več kot 3000 m3 do leta 2020; (iii) vsi novi ali bistveno preurejeni bencinski servisi pod stanovanji bi se morali opremiti z mehanizmi za zadrževanje hlapov na drugi stopnji ne glede na njihovo velikost; (iv) namestitev samodejnega spremljanja opreme za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji bi bila neobvezna, vendar bi bilo treba omogočiti daljše obdobje med pregledi, če bi se oprema namestila.

Jasno je, da bi imeli večji obstoječi servisi zaradi obvezne namestitve mehanizma za zadrževanje hlapov na drugi stopnji pred letom 2020 dodatne stroške, vendar bi zagotovili tudi bistveno večje zmanjšanje emisij, čeprav z nekoliko slabšo stroškovno učinkovitostjo. Kljub temu so stroški za obe možnosti razmeroma majhni in bodo leta 2020 znašali 20 do 30 milijonov EUR na leto.

Čeprav neposredni izračun stroškov v zvezi z nameščanjem naprav za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji v vse bencinske servise pod stanovanji ni mogoč, se lahko na podlagi nazornega izračuna sklepa, da bi bili stroški načrtovanega dodatnega opremljanja malih bencinskih servisov podobni povprečnim stroškom v zvezi z drugimi obravnavanimi možnostmi. Vendar so stroški nenačrtovanega dodatnega opremljanja bistveno višji in ne opravičujejo uvedbe časovne omejitve. Vendar bi se od dveh tretjin takih bencinskih servisov v desetih letih po sprejetju vsake nove direktive o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji pričakovalo, da izvedejo načrtovano preureditev. Predlog bi bolj poudaril tudi dejstvo, da morajo bencinske servisi pod stanovanji namestiti naprave za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji ne glede na njihovo velikost že zdaj.

Medtem ko bi se s samodejnim spremljanjem predvidene koristi nedvomno zagotovile tudi v praksi, obstaja negotovost glede stroškov za take sisteme in glede vprašanja, ali ni enostavnejših in cenejših sistemov, ki bi prav tako zagotovili te koristi. S tem sklepom so skladne tudi ugotovitve v poročilu ENTEC, v katerem je navedeno, da bi bila stroškovna učinkovitost z obvezno vključitvijo samodejnega spremljanja slabša za 50 %[4]. Vendar bodo redni pregledi verjetno manj pogosti, zaradi česar bi imeli servisi, ki so namestili opremo za samodejno spremljanje, manj stroškov.

3.2. Pravna podlaga

Ob upoštevanju jasnih okoljskih značilnosti predloga je ustrezna pravna podlaga člen 175 Pogodbe.

3.3. Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja, ker predlog ne spada v izključno pristojnost Skupnosti. Države članice same ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov:

- prizemni ozon je čezmejno onesnaževalo zraka, ki nastane v ozračju na kraju samem iz predhodnih emisij hlapnih organskih spojin (npr. bencinskih hlapov) in dušikovih oksidov. Zaradi emisij bencinskih hlapov v eni državi imajo lahko težave glede kakovosti zraka prebivalci v sosednjih državah. V obravnavi prizemnega ozona je zato potrebno skladno ukrepanje vseh držav članic;

- pravna podlaga direktive o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva, prodanega v Evropski uniji, je člen 95 Pogodbe, pri čemer se ta direktiva v Evropski uniji uporablja enotno. Komisija je predlagala sprostitev zahtev v zvezi s parnim tlakom za motorni bencin, da se spodbuja večja uporaba bioetanola. Vendar so lahko zato emisije hlapnih organskih spojin večje tudi v tistih državah, v katerih se mehanizmi za zadrževanje pri rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji že izvajajo. Zato se zahteva ukrepanje Skupnosti, da se obravnava možno povečanje emisij hlapnih organskih spojin.

3.4. Načelo sorazmernosti

Predlog ne presega okvira, ki je potreben za doseganje cilja v zvezi z zagotavljanjem manjših emisij bencinskih hlapov pri dejavnostih oskrbe vozil z bencinom. Določeni so le minimalni tehnični parametri, medtem ko je podrobna izbira tehnologij in načinov prepuščena presoji držav članic.

3.5. Izbira instrumenta

Predlog direktive je najustreznejši. Obstaja več tehnoloških načinov, po katerih se lahko dejansko izvede rekuperacija bencinskih hlapov na drugi stopnji. Poleg tega ima znatno število držav članic nacionalno zakonodajo o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji že vzpostavljeno. Pristopa, ki ga imajo te države članice, ni treba spremeniti, čeprav bi bilo treba revidirati številčne vrednosti enega ali več tehničnih parametrov. Tako bi se v direktivi kar najbolj upoštevala presoja držav članic, kako najbolje izvajati predlog, medtem ko bi imele države članice tudi možnost, da uvedejo strožje mehanizme, če bi bili ti potrebni kot odziv na težave v zvezi s kakovostjo zraka.

4. PRORAčUNSKE POSLEDICE

Predlog nima nobenih posledic za proračun Skupnosti.

2008/0229 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo vozil z bencinskim motorjem na bencinskih servisih

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[5],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[6],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[7],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[8],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti[9] določa, da je treba onesnaževanje zraka zmanjšati na ravni, ki bi čim bolj omejile njegove škodljive učinke na zdravje ljudi in okolje.

(2) Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo[10] določa cilje o kakovosti zraka za prizemni ozon in benzen, medtem ko Direktiva 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001[11] določa nacionalne zgornje meje emisij za hlapne organske spojine, ki prispevajo k nastanku prizemnega ozona. Zaradi emisij hlapnih organskih spojin, vključno z bencinskimi hlapi, v eni od držav članic imajo ostale države članice težave v zvezi s kakovostjo zraka.

(3) Cilj Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/63/ES z dne 20. decembra 1994 o nadzorovanju emisij hlapnih organskih spojin (HOS) pri skladiščenju bencina in njegovi distribuciji iz terminalov do bencinskih servisov[12] (rekuperacija bencinskih hlapov na prvi stopnji) je rekuperacija bencinskih hlapov, ki se sprostijo pri skladiščenju motornega bencina in njegovi distribuciji iz naftnih terminalov do bencinskih servisov.

(4) Bencinski hlapi se sproščajo tudi pri oskrbi vozil z bencinskim motorjem na bencinskih servisih in jih je treba rekuperirati na način v skladu z določbami iz Direktive 94/63/ES.

(5) Obstoječi bencinski servisi bi morda morali prilagoditi obstoječo infrastrukturo, pri čemer je zaradi manjših stroškov priporočljivo, da namestijo opremo za rekuperacijo hlapov, ko izvedejo večjo preureditev; vendar se lahko obstoječi servisi, ki so večji, prilagodijo lažje, zato morajo opremo za rekuperacijo hlapov zaradi dejstva, da bolj prispevajo k večjim emisijam, namestiti prej. Novi bencinski servisi lahko opremo za rekuperacijo bencinskih hlapov oblikujejo med načrtovanjem in izgradnjo bencinskega servisa ter jo tako namestijo že takoj na začetku.

(6) Primerno je določiti enotno minimalno raven za rekuperacijo bencinskih hlapov, da se zagotovi visoka stopnja koristi za okolje ter spodbuja trgovanje z opremo za rekuperacijo bencinskih hlapov.

(7) Izvajati se morajo redni pregledi vse nameščene opreme za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji, da se zagotovijo dejansko manjše emisije zaradi opreme za rekuperacijo bencinskih hlapov.

(8) Države članice bi morale določiti pravila o kaznih za kršitve določb te direktive in zagotavljati njihovo izvrševanje. Kazni naj bodo učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

(9) Cilji ukrepa, ki ga je treba sprejeti za manjše emisije bencinskih hlapov v ozračju, se zaradi čezmejnih značilnosti onesnaževanja zraka ne morejo zadostno doseči na ravni držav članic, vendar se lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti. Skladno s tem lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina

Ta direktiva določa ukrepe, katerih cilj je manjša količina bencinskih hlapov, sproščenih v ozračje med oskrbo vozil z bencinskim motorjem na bencinskih servisih.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej direktivi:

1. „motorni bencin“ pomeni bencin, kot je opredeljen v členu 2(1) Direktive 98/70/ES Evropskega Parlamenta in Sveta[13];

2. „bencinski hlapi“ pomenijo katero koli plinasto spojino, ki izhlapeva iz bencina;

3. „bencinski servis“ pomeni bencinski servis, kot je opredeljen v členu 2(f) Direktive 94/63/ES;

4. „obstoječi bencinski servis“ pomeni bencinski servis, ki je že zgrajen ali za katerega je odobreno dovoljenje za načrtovanje individualne gradnje, gradbeno dovoljenje ali obratovalno dovoljenje pred datumom iz drugega pododstavka člena 7(1);

5. „novi bencinski servis“ pomeni bencinski servis, ki je že zgrajen ali za katerega je odobreno dovoljenje za načrtovanje individualne gradnje, gradbeno dovoljenje ali obratovalno dovoljenje po datumu iz drugega pododstavka člena 7(1);

6. „sistem za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji“ pomeni opremo, katere cilj je rekuperacija bencinskih hlapov, izpodrinjenih iz rezervoarja motornega vozila za gorivo med oskrbo vozil z bencinskim motorjem na bencinskem servisu, ter ki prenese bencinske hlape v podzemni rezervoar za skladiščenje na bencinskem servisu ali nazaj v bencinski razdeljevalec za ponovno prodajo;

7. „učinkovitost zajetja ogljikovodikov“ pomeni del bencinskih hlapov, ki ga zajame sistem za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji v primerjavi s količino bencinskih hlapov, ki bi se sprostili v ozračje, če takega sistema ne bi bilo, pri čemer je ta del izražen v odstotkih;

8. „razmerje hlapi/bencin“ pomeni razmerje med količino bencinskih hlapov pri atmosferskem tlaku, ki gre skozi sistem za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji, in količino razdeljenega motornega bencina;

9. „količina pretočenega bencina“ pomeni skupno letno količino motornega bencina, ki se izprazni iz premičnih rezervoarjev v bencinski servis.

Člen 3

Bencinski servisi

1. Države članice zagotovijo, da se vsak novi servis opremi s sistemom za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji, če je dejanska ali predvidena količina pretočenega motornega bencina večja od 500 m3 na leto. Vendar se vsi novi servisi, ki so pod stalnimi bivališči ali delovnimi območji, opremijo s sistemom za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji ne glede na njihovo dejansko ali predvideno količino pretočenega motornega bencina.

2. Države članice zagotovijo, da se vsak obstoječi bencinski servis s količino pretočenega motornega bencina, večjo od 500 m3 na leto, na katerem se opravi večja preureditev, med preurejanjem opremi s sistemom za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji.

3. Države članice zagotovijo, da se obstoječi bencinski servis s količino pretočenega motornega bencina, večjo od 3000 m3 na leto, opremi s sistemom za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji najpozneje do 31. decembra 2020.

Člen 4

Najnižja dovoljena raven rekuperacije bencinskih hlapov

1. Države članice zagotovijo, da je učinkovitost zajetja ogljikovodika v sistemu za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji enaka ali višja od 85 %.

2. Za sisteme za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji, pri katerih se rekuperirani bencinski hlapi prenesejo v podzemni rezervoar za skladiščenje na bencinskem servisu, je razmerje hlapi/bencin enako ali večje od 0,95, vendar ni manjše ali enako kot 1,05.

Člen 5

Redno pregledovanje in skladnost

1. Države članice zagotovijo, da se učinkovitost zajetja ogljikovodika preskusi vsaj enkrat na leto.

2. Če je sistem za samodejno spremljanje nameščen, države članice zagotovijo, da se učinkovitost zajetja ogljikovodika preskusi vsaj enkrat na tri leta. Sistem za samodejno spremljanje samodejno odkrije napake v samem delovanju sistema za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji in v samem sistemu za samodejno spremljanje, pri čemer prikaže napake upravljavcu bencinskega servisa ter samodejno prekine dotok motornega bencina iz okvarjenega razdeljevalca, če se napaka ne odpravi v sedmih dneh.

Člen 6

Kazenske sankcije

Države članice določijo pravila o kaznih za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice obvestijo Komisijo o navedenih določbah najpozneje do datuma iz prvega pododstavka člena 7(1), pri čemer jo takoj obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah.

Člen 7

Prenos

1. Države članice najpozneje do [30. junija 2012] sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice začnejo uporabljati navedene določbe od [1. julija 2012].

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 9

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik […] […]

[1] Oddelek 4.2.1.2 na strani 9 dokumenta COM(2005) 446 z dne 21. septembra 2005.

[2] Oddelek 3(4) na strani 8 dokumenta COM(2007) 18 z dne 31. januarja 2007.

[3] Direktiva 2008/50/ES o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo, UL L 152, 11.6.2008, str. 1–43.

[4] Tabela 6.24 v poročilu ENTEC (str. 55), pripravljenem za Komisijo (maja 2005).

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL C […], […], str. […].

[7] UL C […], […], str. […].

[8] UL C […], […], str. […].

[9] UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

[10] UL L 152, 11.6.2008, str. 1.

[11] UL L 309, 27.11.2001, str. 22.

[12] UL L 365, 31.12.1994, str. 24.

[13] UL L 350, 28.12.1998, str. 58.