[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.10.2009

COM(2009) 533 konč.

SPOROČILO KOMISIJEEVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2009–2010

{SEC(2009) 1333}{SEC(2009) 1334}{SEC(2009) 1335}{SEC(2009) 1336}{SEC(2009) 1337}{SEC(2009) 1338}{SEC(2009) 1339}{SEC(2009) 1340}

SPOROČILO KOMISIJEEVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2009–2010

UVOD

Peta širitev EU je pripomogla k utrditvi demokracije in pravne države v Evropi. Okrepila je gospodarske možnosti in povečala pomen EU pri reševanju svetovnih izzivov, kot so podnebne spremembe, konkurenca ter ureditev in nadzor finančnih trgov. V zadnjih petih letih je razširjena EU dokazala, da lahko dobro sodeluje in obravnava pomembne izzive, s katerimi se sooča. Širitev je eden najbolj učinkovitih instrumentov zunanje politike EU.

Trenutni proces širitve Evropske unije poteka v času globoke in široko razširjene recesije. Kriza je prizadela tako EU kot tudi države širitve. V tem obdobju je EU prejela tudi tri nove prošnje za članstvo, in sicer od Črne gore (decembra 2008), Albanije (aprila 2009) in Islandije (julija 2009). Te prošnje nadalje dokazujejo privlačnost EU ter njeno vlogo pri spodbujanju stabilnosti, varnosti in blaginje.

Zaradi napredka pri reformah so lahko države širitve napredovale v nadaljnje faze pristopnega procesa. Pristopna pogajanja s Hrvaško se približujejo zaključni fazi. Pristopna pogajanja s Turčijo so dosegla zahtevnejšo fazo, v kateri je potreben nov zagon za reforme. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je dosegla precejšen napredek pri izpolnjevanju ključnih izzivov. Komisija pripravlja mnenje o prošnji Črne gore za članstvo, in tudi mnenje o prošnji Islandije. Pripravljena je podati tudi mnenje o prošnji Albanije, ko jo bo Svet k temu pozval. Za vse zadevne države zahodnega Balkana bi nadaljnji napredek lahko pomenil podelitev statusa držav kandidatk v trenutku, ko bi izkazale svojo pripravljenost.

Pri izpolnjevanju opredeljenih meril in pogojev imajo države zahodnega Balkana in Turčija še veliko dela, čeprav v različnem obsegu. Reforme se pogosto izvajajo počasi. Mednarodna gospodarska kriza je še poslabšala te razmere. V več primerih dvostranska vprašanja neupravičeno ovirajo pristopna pogajanja.

V skladu s temi izzivi obnovljeno soglasje o širitvi, kakor ga je opredelil Evropski svet decembra 2006, še naprej zagotavlja smernice za napredovanje. Ta politika temelji na načelih utrjevanja zavez, uveljavljanja pravičnih in strogih pogojev ter dobrega obveščanja javnosti, skupaj s zmogljivostjo EU za vključevanje novih članic. EU je izboljšala kakovost širitvenega procesa, tako je zlasti v začetni fazi zdaj večji poudarek na pravni državi in dobremu vodenju.

Pristopni proces pomeni močno spodbudo za politične in gospodarske reforme. V strateškem interesu EU je, da se ohrani zagon tega procesa na podlagi dogovorjenih načel in pogojev.

Politika širitve EU omogoča skrbno voden proces, v katerem se kandidatke in potencialne kandidatke približajo EU v skladu s hitrostjo svojih političnih in gospodarskih reform ter z zmogljivostjo, da prevzamejo obveznosti članstva v skladu s københavnskimi merili. Na območju zahodnega Balkana regionalno sodelovanje ostaja ključno in je osrednji element stabilizacijsko-pridružitvenega procesa.

Z Lizbonsko pogodbo se reformirajo institucije razširjene Unije, da lahko svoje politike prilagodi hitro spreminjajočemu se svetu. Zlasti glede širitve bo Pogodba zagotovila institucionalni okvir, ki bo omogočil nemoteno prilagoditev institucij Unije po vstopu nove države članice v EU, ter spremenila postopek pristopa, pri čemer bodo Evropski parlament in nacionalni parlamenti obveščeni o prošnji za članstvo.

Vzpostavitev režima potovanj brez vizumov za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo začetek leta 2010, ki temelji na predlogu Komisije, bo pokazala, da reforme državljanom prinašajo dejanske koristi. Komisija bo v prvi polovici leta 2010 vložila podobne predloge tudi za Albanijo ter Bosno in Hercegovino, če bosta ti dve državi izpolnili postavljene pogoje.

V zvezi z vprašanjem Cipra voditelji grške in turške skupnosti na Cipru pod pokroviteljstvom Združenih narodov začenjajo odločilno fazo pogajanj o celovitem dogovoru. Komisija podpira njihova prizadevanja in zagotavlja tehnično svetovanje o vprašanjih v okviru pristojnosti EU.

To sporočilo opredeljuje napredek, ki je bil dosežen, in ključne izzive, s katerimi so se soočile države, vključene v proces širitve, ter opisuje pristop Komisije pri vodenju in spodbujanju njihovih prizadevanj v prihodnjem letu. Poleg tega v spremnem dokumentu Komisija določa, kaj mora Kosovo[1] še storiti za svoj nadaljnji napredek pri vključevanju v EU v skladu z evropsko perspektivo regije.

KLJUčNI IZZIVI

V tem delu sporočila so obravnavana ključna vprašanja, ki trenutno vplivajo na širitveni proces. EU lahko s svojo širitveno politiko pomaga rešiti te izzive, vendar glavno odgovornost nosijo zadevne države.

Gospodarska kriza

Svetovna recesija je, čeprav v različnem obsegu, prizadela gospodarstva držav zahodnega Balkana in Turčije. EU pomaga državam širitve omiliti učinek krize in ustvariti pogoje za učinkovito okrevanje v sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami.

Gospodarska dejavnost na zahodnem Balkanu in v Turčiji je začela strmo upadati v drugi polovici leta 2008 zaradi zmanjšanja povpraševanja po izvozu, manj neposrednih tujih naložb in manjšega obsega čezmejnih posojil. Fiskalni položaji so se poslabšali v vseh gospodarstvih. Brezposelnost, ki je že tako visoka v več državah, se še povečuje. Gospodarski upad na zahodnem Balkanu in v Turčiji v letu 2009 je enak povprečju EU, vendar manj močen kot v najbolj prizadetih državah članicah EU. Vendar pa v vseh državah makroekonomski položaj ostaja ranljiv.

Države zahodnega Balkana imajo omejene možnosti za odločen odziv domače makroekonomske politike na krizo. Obstajajo znatne omejitve glede ukrepov monetarnih in fiskalnih politik zaradi predhodnih procikličnih proračunskih naravnanosti, kreditov, denominiranih v tuji valuti, in velikih zunanjih neravnovesij. V teh okoliščinah je bil odziv na krizo večine držav v regiji večinoma primeren, kljub temu da je bila resnost situacije v nekaj primerih sprva podcenjena. Možnost pristopa k EU je pripomogla k ohranitvi zaupanja v gospodarstva v regiji zahodnega Balkana in zagotovila temelj za gospodarske politike v tem nemirnem obdobju. Hkrati pa je nekaj držav širitve poželo uspehe strukturnih reform, izvedenih v prejšnjih letih, kar je pripomoglo k zmanjšanju učinkov krize. Izboljšanje finančne ureditve, na primer na Hrvaškem in v Turčiji, je prispevalo k stabilnosti in prožnosti bančnega sektorja. Srbija ter Bosna in Hercegovina sta prejeli podporo Mednarodnega denarnega sklada, saj se je v obeh državah povečalo zunanje neravnovesje in so bile zaradi predhodnih ekspanzivnih politik hudo prizadete javne finance.

Kriza, zlasti njen učinek na realno gospodarstvo, tudi glede zaposlovanja in socialnih razmer, se v državah širitve še nadaljuje. Za okrevanje bo potreben čas, predvideva pa se, da se bo gospodarska dejavnost glavnih trgovinskih partnerjev začela počasi popravljati. Prilivi kapitala za spodbujanje domačega povpraševanja bodo verjetno ostali obvladljivi. Sprejeti so bili kratkoročni ukrepi za zmanjšanje socialnih učinkov krize na najbolj ranljive dele družbe. Srednjeročno je zelo pomembno zagotavljanje zdrave fiskalne politike s poudarkom na učinkovitejši javni porabi in naložbah. Politike zaposlovanja in ukrepi za socialno varnost morajo biti usmerjeni v reševanje strukturne brezposelnosti ter zaščito ranljivih skupin.

Odziv na krizo mora upoštevati potrebo po trajnostnem razvoju in izzive podnebnih sprememb ter dati prednost ukrepom za vzpostavitev varnega in trajnostnega gospodarstva z nizkimi emisijami ogljika. Reforme, povezane z EU, prispevajo k večji konkurenčnosti in odprtosti ter k pravnemu okviru, ugodnemu za trgovino in naložbe. Ukrepi za uskladitev pravne države, vključno z bojem proti korupciji, so bistvenega pomena za izboljšanje poslovnega okolja.

Glede podpore EU je bila načrtovana predpristopna pomoč za podporo bančnemu sektorju, infrastrukturnim projektom, MSP in ustvarjanju novih delovnih mest tudi na podeželju. V ta namen je bilo v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) dodeljenih za 200 milijonov EUR subvencij, ki predstavljajo finančni vzvod za naložbe za najmanj 1 milijardo EUR, ki se bo sofinancirala s posojili mednarodne finančne institucije (IFI). Komisija je predlagala, da se zahteve za sofinanciranje v državah prejemnicah pomoči IPA zmanjšajo. Komisija je Srbiji zagotovila neposredno proračunsko podporo prek IPA za zmanjšanje učinkov finančne in gospodarske krize. Poleg tega je Komisija predlagala Svetu, naj Srbiji odobri makrofinančno pomoč v obliki posojila v vrednosti 200 milijonov EUR. Te možnosti so po potrebi na voljo tudi drugim državam. V obeh primerih so za finančno pomoč določeni pogoji, vključno s sporazumom z Mednarodnim denarnim skladom o preudarnih makroekonomskih politikah. Komisija tesno sodeluje z mednarodnimi finančnimi institucijami, ki so se zavezale, da bodo državam zahodnega Balkana in Turčiji povečale obseg posojil na več kot 5 milijard EUR v letu 2009.

Pravna država

Države zahodnega Balkana in Turčija se še vedno soočajo s pomembnimi izzivi, povezanimi s pravno državo, zlasti z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Ta vprašanja so ključna za delujočo demokracijo in gospodarstvo ter odločilnega pomena za pristopni proces EU. Prav tako vplivajo, čeprav včasih neenakomerno, na javno zaznavanje širitve v EU. V državah širitve si zelo prizadevajo rešiti te probleme. Komisija bo še naprej uporabila vse možnosti procesa širitve, da bo podprla ta prizadevanja in natančno spremljala rezultate.

Korupcija je precej razširjena na številnih področjih ter vpliva na vsakdan državljanov in na poslovno okolje. Področja, na katerih je potrebna posebna pozornost, so javna naročila in privatizacija, sodstvo, financiranje političnih strank ter preglednost v javni upravi in vladi. Bistvenega pomena sta neodvisna in nepristranska sodstvo in tožilstvo, posebej usposobljena za boj proti korupciji in povezanim kaznivim dejanjem, pa tudi depolitizirana in strokovno usposobljena policija in uprava. Kakovostna zakonodaja in njeno učinkovito izvajanje sta potrebna na področjih, kot so javna naročila, pravice intelektualne lastnine, finančni nadzor, revizije ter boj proti goljufijam.

Dodatna prizadevanja so potrebna za boj proti organiziranemu kriminalu, ki ostaja problem v vsej regiji. Organi pregona bodo morali postati učinkovitejši in sodelovati med seboj, da bi lahko premagali mednarodne kriminalne združbe.

V skladu z obnovljenim soglasjem o širitvi in ob upoštevanju izkušenj iz pete širitve je vzpostavitev pravne države ključna prednostna naloga, ki jo morajo obravnavati zadevne države v začetni fazi pristopnega procesa. S pomočjo EU je bil določen napredek dosežen s sprejetjem učinkovite zakonodaje ter vzpostavitvijo struktur za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, vendar je potrebno strogo izvajanje in izvrševanje zakonov, da se zagotovijo dejanski rezultati. Za okrepitev sodstva in kazenskega pregona je bilo leta 2009 namenjenih okrog 80 milijonov EUR pomoči IPA. Komisija je s strokovnjaki iz držav članic izvedla strokovne preglede na področju sodstva, boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu v državah kandidatkah, take misije pa bo še okrepila. Uporaba meril uspešnosti v pristopnih pogajanjih in dialogu za liberalizacijo vizumskega režima je spodbudno vplivala na reformo.

Komisija je še naprej podpirala regionalno sodelovanje na področju pravosodja, policije in tožilstva v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji. Države zahodnega Balkana morajo okrepiti pravosodno sodelovanje v regiji, da se zagotovi učinkovito delovanje njihovih pravosodnih sistemov. V zvezi s tem je zelo pomembno reševanje problema nekaznovanosti za vojne zločine in druge oblike hudih kaznivih dejanj. Zato morajo države pregledati veljavne omejitve v svojih okvirih za izročitev svojih državljanov in odstop postopkov zoper njih drugi državi.

Komisija bo še naprej spodbujala partnerske države v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Vendar se učinkoviti in trajni rezultati lahko dosežejo le s potrebno politično voljo in resnično zavezanostjo organov v zadevnih državah. Komisija bo na kraju samem natančno spremljala dosežen napredek, pri čemer se bo osredotočila na rezultate.

V večini držav širitve ostaja vprašanje svobode izražanja zaskrbljujoče. Čeprav so glavni elementi pravnega okvira za varstvo svobode izražanja in medijev zagotovljeni, pa so neprimeren politični pritisk na medije ter vedno številnejši grožnje in fizični napadi na novinarje ter nekaj preostalih pravnih ovir zelo zaskrbljujoči. Te probleme je treba nujno takoj rešiti.

Dvostranska vprašanja

Dvostranska vprašanja, vključno z vprašanji meje, vse bolj vplivajo na proces širitve. Taka vprašanja bi morale rešiti vpletene strani in ne bi smela zadrževati pristopnega procesa.

V obdobju poročanja je vprašanje meje med Slovenijo in Hrvaško oviralo pristopna pogajanja s Hrvaško.

Pogajalski okviri s Hrvaško in Turčijo, kot so bili dogovorjeni z vsemi državami članicami, določajo, da EU pričakuje, da države kandidatke rešijo vsa vprašanja meje v skladu z načelom mirnega reševanja sporov ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, spor pa lahko po potrebi rešuje tudi Meddržavno sodišče. Iskanje medsebojno sprejemljivih rešitev in sklepanje dogovorov o nerešenih vprašanjih s sosednimi državami je tudi del stabilizacijsko-pridružitvenega procesa.

Komisija od vseh vpletenih strani pričakuje, da bodo storile vse potrebno, da s svojimi sosedami poiščejo rešitev za dvostranska vprašanja v skladu s temi priporočili. Če je primerno, je Komisija na zahtevo vpletenih strani pripravljena pomagati pri iskanju rešitve. Načelni dogovor med Hrvaško in Črno goro, da se razmejitev na Prevlaki določi s pomočjo Meddržavnega sodišča, je spodbuden.

Vse strani, vpletene v take dvostranske spore, so odgovorne za rešitev problema v dobrososedskem duhu in ob upoštevanju splošnih interesov EU. To bo okrepilo učinkovitost obnovljenega soglasja o širitvi, ki potrjuje, da je hitrost približevanja države k EU določena s hitrostjo njenih reform.

Regionalno sodelovanje

V zadnjih letih je sodelovanje v jugovzhodni Evropi pomembno napredovalo, regija pa prevzema vedno večjo odgovornost za ta proces. Vendar sodelovanje še ne poteka tako dobro, kot bi moralo. Dvostranski spori in nesoglasja v zvezi s Kosovom neupravičeno vplivajo na regionalno sodelovanje. Treba je izboljšati tudi učinkovitost regionalnih struktur in pobud.

Regionalno sodelovanje ovirajo nesoglasja v zvezi s sodelovanjem Kosova na regionalnih sestankih, pri pobudah in dogovorih. Normalno delovanje pomembnih struktur, kot so Srednjeevropski sporazum o prosti trgovini (CEFTA), Svet za regionalno sodelovanje (RCC) ali Regionalna visoka šola za javno upravo (ReSPA), je lahko ogroženo, če se sedanje prakse ne spremenijo. Komisija zelo spodbuja vse zadevne strani, da z iskanjem praktičnih in pragmatičnih rešitev zagotovijo, da so v regionalno sodelovanje vključene vse strani ne glede na različne poglede o vprašanju statusa. Doseženi rezultati pri zagotavljanju regionalnega sodelovanja se ocenjujejo kot del pogojev stabilizacijsko-pridružitvenega procesa v vseh fazah širitvenega procesa.

Svet za regionalno sodelovanje zdaj deluje več kot leto kot regijski naslednik pakta stabilnosti, ki deluje pod političnim okriljem Procesa sodelovanja v jugovzhodni Evropi (SEECP). Svet za regionalno sodelovanje mora zdaj okrepiti svoja prizadevanja in pokazati konkretne rezultate. Ima tudi strateško vlogo pri razvoju regionalnega sodelovanja ter določanju in obravnavanju potreb pri regionalnih dejavnostih in strukturah. Prav tako ima vlogo pri načrtovanju pomoči Skupnosti, povezane z regionalnim sodelovanjem. Komisija podpira delo Sveta za regionalno sodelovanje in financira tretjino proračuna sekretariata za obdobje 2008–2010. Vključena je tudi v dialog s sekretariatom Sveta za regionalno sodelovanje o prednostnih nalogah organizacije, izboljšanju njenega delovanja in njenem nadaljnjem razvoju. Prav tako proučuje tudi ureditve za prihodnjo pomoč in načine, kako bi jo kar najbolje uporabili za izboljšanje učinkovitosti Sveta za regionalno sodelovanje.

Regionalna trgovina je izredno pomembna za gospodarski razvoj in spravo na območju zahodnega Balkana. Prispeva lahko tudi k omilitvi učinkov gospodarske krize. Vloga regionalnega območja proste trgovine, ki ga je vzpostavila CEFTA, je ključnega pomena. V okviru CEFTE so se uspešno zaključila pogajanja o nadaljnjih pomembnih korakih za liberalizacijo trgovine, zlasti trgovine s kmetijskimi proizvodi, ki pa še niso začeli veljati. Prav tako pa se nadaljuje tudi delo na področju odpravljanja tehničnih ovir za trgovino. Določbe o diagonalni kumulaciji med EU in nekaterimi državami zahodnega Balkana so začele veljati ter tako okrepile regionalno povezovanje trgovine. Vendar pa obstaja tveganje, da se ohromi delovanje CEFTE zaradi nesoglasij glede statusa Kosova, ki že ovira sprejetje protokola o liberalizaciji trgovine s kmetijskimi proizvodi. Protekcionistični pritiski, ki so rezultat svetovne krize, se povečujejo, kar omogoča sprejetje nekaterih ukrepov, ki so v nasprotju s pogodbenimi obveznostmi. Ta trend je treba obrniti in odpraviti taka nasprotja.

Na podlagi regionalnega sodelovanja je bil dosežen napredek na področju energetike in prometa. Skupnost za energijo spodbuja reforme v energetskem sektorju in izboljšuje zanesljivost oskrbe v regiji, hkrati pa povezuje regijo z energetskim trgom Skupnosti. Nadaljujejo se pogajanja o ustanovitvi prometne skupnosti med EU in državami zahodnega Balkana, ki naj bi se zaključila do konca tega leta. Sporazum o skupnem evropskem zračnem prostoru (ECAA) prispeva k povečanju zračnega prometa med EU in državami zahodnega Balkana ter jih postopoma vključuje v notranji trg zračnega prometa EU. Krepi se regionalno sodelovanje na področjih okolja ter pravosodja in notranjih zadev.

Regionalna visoka šola za javno upravo je okrepila svoje dejavnosti usposabljanja. Prednostno si je treba prizadevati za ratifikacijo mednarodnega sporazuma, na podlagi katerega bo šola pridobila pravno sposobnost in bo lahko v celoti delovala.

Komisija v okviru ljubljanskega procesa podpira sanacijo kulturne dediščine kot pomembnega sredstva za spravo, ki tudi prispeva k razvoju lokalnega gospodarstva. Na prihodnji konferenci na ministrski ravni, ki bo novembra 2009 v Ljubljani, bo Komisija podprla nadaljnje dejavnosti za sanacijo.

Komisija bo do konca leta 2010 pripravila strategijo EU za podonavsko regijo, ki bo sledila sklepom Evropskega sveta iz junija 2009. Države širitve in tudi zadevne organizacije bodo tesno sodelovale pri tem projektu. V zvezi s črnomorsko regijo se je Turčija zavezala sodelovanju v regiji in je vključena v okvir sinergije Črnega morja. Komisija podpira sodelovanje Turčije v programu sodelovanja na območju Črnega morja v okviru evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI).

Komisija bo še naprej podpirala dejavnosti in strukture regionalnega sodelovanja na območju zahodnega Balkana tudi s pomočjo večje vključenosti regije v načrtovanje in oblikovanje programa IPA, namenjenega več upravičencem.

PREDPRISTOPNI INSTRUMENTI: OBRAVNAVANJE KLJUčNIH PREDNOSTNIH NALOG

Potovanje brez vizumov

Postopek liberalizacije vizumskega režima za države zahodnega Balkana v skladu z zavezami iz agende iz Soluna je vstopil v odločilno fazo. Sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov se od januarja 2008 izvajajo v vseh zadevnih državah vzporedno s sporazumi o ponovnem sprejemu. Časovni načrti, sprejeti leta 2008 za vsako državo posebej v okviru dialoga o liberalizaciji vizumskega režima, so se izkazali za uspešne spodbujevalce reform na zadevnih področjih, zlasti pri varnosti dokumentov, upravljanju meja in migracij ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu.

Ob upoštevanju napredka, ki ga je vsaka posamezna država dosegla pri izpolnjevanju zadevnih meril uspešnosti za liberalizacijo vizumskega režima, je Komisija julija 2009 predlagala, da se režim potovanj brez vizumov vzpostavi z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo. Vzpostavitev režima potovanj brez vizumov do začetka leta 2010 bo pomemben prispevek k spodbujanju stikov med ljudmi, ki bo državljanom zadevnih držav pokazal, da jim reforme, povezane z evropsko perspektivo, zagotavljajo dejanske koristi. Komisija bo v prvi polovici leta 2010 vložila predloge tudi za Albanijo ter Bosno in Hercegovino, če bosta ti dve državi izpolnili postavljene pogoje. V študiji o Kosovu, ki jo je treba sprejeti skupaj s tem sporočilom, se predlaga, da se še naprej spodbuja poenostavitev vizumskih postopkov in začne postopek za Kosovo, z ozirom na možno liberalizacijo vizumskega režima, ko bodo izvedene potrebne reforme in izpolnjeni pogoji.

Zagotavljanje kakovosti predpristopnih priprav

Izvedena so bila trajna prizadevanja kot del obnovljenega soglasja o širitvi za izboljšanje kakovosti procesa. Stroga merila uspešnosti, določena kot pogoj za odprtje in zaprtje pogajalskih poglavij, so se izkazala za učinkovita pri zagotavljanju skladnosti s veljavnimi pogodbenimi obveznostmi in usmerjanju držav kandidatk, vključenih v pogajanja, k težkim gospodarskim, pravnim in upravnim reformam ter so jim tako pomagala, da se brez odlašanja pripravijo na pristop. Pripravlja se študija finančnega učinka vstopa Hrvaške v EU. Prihodnja mnenja o prošnjah za članstvo bodo vsebovala ocene učinka pristopa na ključna področja politik EU. Z državami poteka intenziven politični dialog za spremljanje napredka s partnerstvi kot glavnimi referenčnimi dokumenti. Gospodarski dialog se je v okviru krize še okrepil.

Na svoji strani pa morajo države širitve zagotoviti, da je nova zakonodaja dobro pripravljena na podlagi potrebnih posvetovanj z zainteresiranimi osebami ter pravilno izvedena. Države potrebujejo neodvisno, pregledno in odgovorno javno službo, ki temelji na zaslugah ter bo omogočila učinkovito izvajanje pravnega reda Skupnosti.

Približevanje EU državljanom in upravam

Večja udeležba organizacij civilne družbe povečuje kakovost demokracije in prispeva k spravi. Njihovo sodelovanje pri reformah v državah širitve prispeva h kakovosti pristopnega procesa ter k ohranjanju podpore javnosti za pristop. Komisija je lahko z izvajanjem mehanizma za spodbujanje razvoja civilne družbe v okviru IPA financirala ustanovitev uradov za tehnično podporo v vsaki državi upravičenki in vse večje število kratkoročnih obiskov institucij EU ter sodelovanje okrog 800 oseb na delavnicah v državah zahodnega Balkana in Turčiji. Komisija bo še naprej podpirala partnerstva civilne družbe ter dajala prednost sektorjem, kot so kultura, manjšine in poslovna združenja.

Sodelovanje v programih in agencijah Skupnosti je bilo koristno pri približevanju EU institucijam in državljanom partnerskih držav. Komisija je povečala svojo podporo agencijam Skupnosti za pripravo držav širitve na njihovo sodelovanje. Potem, ko je Skupnost uvedla večje možnosti za sofinanciranje, so se potencialne države kandidatke pridružile novemu programu. Komisija bo še naprej spodbujala partnerske države pri krepitvi potrebnih zmogljivosti in virov za zagotovitev uspešnega sodelovanja v programih in agencijah Skupnosti.

V skladu z osredotočenostjo na temeljna vprašanja na področju upravljanja države bo Komisija še naprej podrobno spremljala razvoj strokovne in delujoče javne uprave. Še naprej bo spodbujala izmenjavo najboljših praks in strokovnega znanja med državami na področju reforme javne uprave. Zato bo uporabila vse instrumente, ki so na voljo, kot so Twinning, TAIEX in SIGMA[2], ter okrepila stike z drugimi mednarodnimi organizacijami ter nacionalnimi, regionalnimi in evropskimi inštituti za javno upravo.

Spodbujanje držav širitve s finančno pomočjo

V letu 2009 se je pomoč državam zahodnega Balkana in Turčiji še naprej zagotavljala prek instrumenta predpristopne pomoči. V letu 2009 bo prevzetih obveznosti za 1,5 milijarde EUR. Poseben poudarek bo namenjen izgradnji države, dobremu upravljanju, pravni državi in razvoju civilne družbe. IPA je še naprej podpirala čezmejno sodelovanje in trajnostni razvoj v obmejnih območjih ter tako prispevala k spravi in dobrim sosedskim odnosom ter k pripravam na vstop v EU. Komisija bo svojo pomoč še naprej usmerjala v spodbujanje predpristopnih priprav, ki temeljijo na prednostnih nalogah partnerstva.

Države kandidatke so napredovale na področju decentraliziranega upravljanja sredstev. Postopek decentralizacije na Hrvaškem in v Turčiji dobro poteka, obe državi pa morata svoja prizadevanja usmeriti v izpolnjevanje vseh pogojev, ki so vezani nanj. V Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji je bila dosežena decentralizacija komponent regionalnega razvoja in človeških virov IPA, vendar je treba storiti še veliko, preden se decentralizacija lahko izvede. Komisija še naprej zagotavlja potrebno podporo državam kandidatkam, da bi jim pomagala pri izpolnitvi zahtev po decentraliziranem upravljanju sredstev EU, ki se osredotočajo tudi na regionalni razvoj, razvoj človeških virov in razvoj podeželja.

V drugih državah širitve so delegacije Komisije, ki imajo po zaprtju evropske agencije za obnovo vsa pooblastila, odgovorne za izvajanje pomoči EU in sodelovanje z upravičenci, da se zagotovi, da se pomoč ES uporablja uspešno in učinkovito. Decentralizirana pomoč ostaja srednjeročni cilj, zlasti za pripravo na prihodnje upravljanje instrumentov kohezijske politike.

Komisija spodbuja države upravičenke, da razvijejo sektorske strategije, s čimer se omogoči bolj strateški pristop, ki je usmerjen v program za zagotovitev pomoči in izboljšanje učinkovitosti pomoči.

Kot je določeno v Uredbi IPA, je Komisija poostrila postopek za usklajevanje donatorjev, ki vključuje države članice EU, mednarodne finančne institucije in druge donatorje. To zajema določitev in usklajevanje prednostnih nalog ter redno spremljanje izvajanja na kraju samem.

Komisija, partnerji mednarodne finančne institucije in države članice končujejo oblikovanje pogojev za vzpostavitev naložbenega okvira za države zahodnega Balkana. To je velik korak naprej, ki bo olajšal podporo naložbam v infrastrukturo, MSP in energetsko učinkovitost. Njegov cilj je združiti sredstva Komisije, partnerjev mednarodnih finančnih institucij, držav članic in drugih donatorjev ter povezati te subvencije s posojili mednarodnih finančnih institucij za financiranje prednostnih projektov v zadevnih sektorjih. Zato je Komisija rezervirala za več kot za 100 milijonov EUR subvencij, s čimer je največja donatorka pomoči. Skupno naj bi se prek naložbenega okvira za države zahodnega Balkana v prihodnjih letih omogočila dodelitev posojil v višini več kot 1 milijarde EUR.

Sodelovanje na področju podnebnih sprememb

EU bo okrepila svoj redni dialog o podnebnih spremembah z državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami, zlasti v okviru prihodnje regionalne okoljske mreže za pristop. Komisija pričakuje, da bodo vse države širitve podprle cilj EU, da se sklene ambiciozen in celovit sporazum na konferenci v Københavnu o podnebnih spremembah, ki bo konec leta 2009. V preteklih letih je Komisija za zmogljivosti mednarodnih finančnih institucij zagotovila 120 milijonov EUR v obliki subvencij, s čimer bo mogoče okrog 600 milijonov EUR vložiti v projekte za energetsko učinkovitost ter tako pomagati državam zahodnega Balkana in Turčiji zmanjšati emisije toplogrednih plinov. Komisija bo še naprej podpirala pobude v zvezi s podnebnimi spremembami v državah širitve.

Obveščanje o širitvi

Boljša komunikacija z javnostjo je ključno načelo obnovljenega soglasja o širitvi. Če želimo, da bo proces širitve EU uspešen, je bistvenega pomena, da prisluhnemo državljanom ter obravnavamo njihove pomisleke in vprašanja. Na javno mnenje EU o prihodnji širitvi vpliva dojemanje preteklih širitev. Komisija je ob peti obletnici predstavila študijo o gospodarskih dosežkih in izzivih pete širitve EU, v kateri je ocenila, da je širitev prispevala k rasti in okrepila vlogo EU v svetovnem gospodarstvu. Komisija spodbuja ozaveščeno javno razpravo o učinkih širitve, organizirala pa je tudi vrsto dogodkov za obeležitev pete obletnice širitve, ki sovpada z 20. obletnico padca železne zavese. Postavila je temu posvečeno spletno stran in v koprodukciji ustvarila avdiovizualni material.

Zagotovitev javne podpore ostaja bistveni cilj širitvene politike EU in Komisija bo v zvezi s tem še naprej izvajala aktivno komunikacijsko politiko. Zlasti pa bo podpirala in dopolnjevala prizadevanja držav članic, ki nosijo glavno odgovornost v zvezi s tem, in partnerskih držav, organizirala pa bo tudi komunikacijske dejavnosti za oblikovalce mnenja, zlasti organizacije civilne družbe, novinarje in mladino. V EU se bodo izvajala posebna prizadevanja za dvigovanje ozaveščenosti o kulturah in načinih življenja v državah širitve.

NAPREDEK V DRžAVAH šIRITVE IN AGENDA ZA OBDOBJE 2009–2010

Usmeritev držav kandidatk in potencialnih kandidatk k EU

Države zahodnega Balkana so se v zadnjem letu približale članstvu v EU, saj je regija dosegla napredek, čeprav neenakomeren, pri reformah in izpolnjevanju določenih meril in pogojev. Znaten napredek je bil dosežen na področju liberalizacije vizumskega režima, na podlagi katerega je Komisija julija 2009 predlagala odpravo vizumske obveznosti za državljane Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije. Mreža stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov se je še razširila. Še dve državi iz regije sta zaprosili za članstvo.

Za vse zadevne države zahodnega Balkana bi nadaljnji napredek lahko pomenil podelitev statusa držav kandidatk v trenutku, ko bodo izkazale svojo pripravljenost. Zadovoljivi rezultati glede izvajanja obveznosti v okviru SPS, vključno z določbami, povezanimi s trgovino, so bistven element približevanja članstvu v EU za vsako državo.

V naslednjem oddelku je za države širitve povzet napredek in določena agenda za obdobje 2009–2010.

Hrvaška

Hrvaška je še naprej dosegala napredek v ključnih političnih reformah. Hrvaška še naprej izpolnjuje politična merila in napreduje na večini področij, tudi s pomočjo intenzivnih prizadevanj na področju pravne države. Prednostne naloge partnerstva za pristop so bile večinoma obravnavane.

Komisija je v svojem sporočilu Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2008–2009[3] predstavila okvirni časovni načrt za začetek zaključne faze pristopnih pogajanj. Časovni načrt je spodbudil prizadevanja Hrvaške, da je izpolnila merila uspešnosti za odpiranje in zapiranje poglavij v skladu z okvirnim časovnim načrtom. Zamude Hrvaške na nekaterih področjih pomenijo, da v nekaterih poglavjih napredek ni bil dosežen v skladu s časovnim načrtom. Kljub temu so priprave na splošno dobro napredovale, tako da se tehnična pogajanja približujejo zaključni fazi.

Hrvaško je gospodarska kriza zelo prizadela, vendar so njene učinke omilili vzdržljiv bančni sektor in velike devizne rezerve. Za izboljšanje njene konkurenčnosti bi bila bistvenega pomena okrepitev strukturnih reform in sprejetje realne srednjeročne proračunske strategije.

Mejni spor med Slovenijo in Hrvaško je ustavil pristopna pogajanja, tako da številnih poglavij ni bilo mogoče odpreti ali zapreti do oktobra 2009, čeprav so bila s tehničnega vidika že prej zaključena. Komisija je zagotovila pomoč pri reševanju tega spora, ki bi moral ostati dvostransko vprašanje. Z intenzivnimi, več kot šest mesecev trajajočimi prizadevanji Komisije, ki jo je podpirala predsedujoča trojka, so bili septembra 2009 ustvarjeni pogoji za dosego političnega sporazuma med stranema. Komisija pozitivno ocenjuje napredek, zaradi katerega so se na oktobrski pristopni konferenci odprla oziroma začasno zaprla številna poglavja. Dvostranska vprašanja ne smejo zavirati pristopnih pogajanj.

Hrvaška bo morala pospešiti prizadevanja za reforme na področju sodstva in temeljnih pravic, zlasti kar zadeva neodvisnost in učinkovitost sodstva, boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, pravice manjšin, vključno z vračanjem beguncev, ter sojenja v zvezi z vojnimi zločini. Posebno pozornost je treba nameniti reformi javne uprave. Hrvaška mora tudi zagotoviti, da bo hrvaška vlada sprejela vse potrebne ukrepe za rešitev vprašanja dostopa Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo do pomembnih dokumentov. Komisija pripravlja finančni paket za pristop Hrvaške. Hrvaška mora okrepiti prizadevanja za vzpostavitev zahtevanih instrumentov za upravljanje in nadzor finančnih instrumentov Skupnosti. Komisija priporoča, da Svet ustanovi ad-hoc tehnično delovno skupino za oblikovanje pristopne pogodbe na podlagi besedil, ki jih je pripravila Komisija. Če bo Hrvaška pravočasno izpolnila vsa potrebna merila uspešnosti, tudi glede vseh prehodnih ureditev, se lahko pristopna pogajanja zaključijo prihodnje leto.

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

Od sprejetja mnenja Komisije[4] in podelitve statusa države kandidatke leta 2005 je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija utrdila delovanje svoje demokracije ter zagotovila stabilnost institucij, s čimer je zagotovila delovanje pravne države in spoštovanje temeljnih pravic. To delo je treba zdaj nadaljevati.

Država je v glavnem izpolnila ključne prednostne naloge partnerstva za pristop[5]. Pri izvedbi predsedniških in lokalnih volitev marca in aprila 2009 je bila upoštevana večina mednarodnih standardov. Delovanje parlamenta se je izboljšalo zlasti z uvedbo poslovnika parlamenta in novega zakona o parlamentu. Zakon o policiji se izvaja predvsem z imenovanjem regionalnih in lokalnih policijskih komandirjev, reforma policije pa se nadaljuje s sprejetjem zakona o notranjih zadevah. Zaključen je zakonodajni del strategije pravosodne reforme, nova sodišča in pravosodni organi delujejo, izboljšala se je tudi splošna učinkovitost. Viden napredek je bil dosežen v boju proti korupciji s kazenskim pregonom korupcije na visoki ravni, krepitvijo pravnega okvira, predvsem s sprejetjem spremenjenega zakona o financiranju političnih strank, in okrepitvijo zmogljivosti protikorupcijskih institucij. Zakon o državni upravi je bil spremenjen, da se okrepi položaj javnih služb, in predstavlja korak naprej k sistemu napredovanja, ki temelji na zaslugah. Na področju zaposlovanja se pospešeno izvajajo dejavni ukrepi na trgu dela, izboljšalo se je tudi poslovno okolje, zlasti z okrepitvijo regulativnih organov.

Država izpolnjuje obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Na tej podlagi je Komisija oktobra predlagala prehod v drugo fazo pridružitve v skladu s členom 5 SPS.

Državo je prizadela gospodarska kriza, vendar sta upočasnitev rasti omilila stabilen bančni sektor in visoka zasebna potrošnja. Konkurenčnost gospodarstva bi izboljšala preudarna proračunska politika in reševanje problema strukturne brezposelnosti.

Spor z Grčijo zaradi imena ostaja nerešen. Država je ponovno začela pogovore za njegovo rešitev pod okriljem Združenih narodov. Treba se je izogibati dejanjem in izjavam, ki bi lahko negativno vplivali na dobre sosedske odnose. Bistvenega pomena je, da se ohranijo dobri sosedski odnosi ter da se pod okriljem ZN poišče rešitev vprašanja glede imena, ki se doseže s pogajanji in je obojestransko sprejemljiva.

Črna gora

V Črni gori so se nadaljevale politične reforme, parlamentarne volitve marca 2009 pa so izpolnjevale skoraj vse mednarodne standarde, vendar je treba odpraviti še preostale pomanjkljivosti. Določen napredek je bil dosežen na področju reforme sodstva. Izvajanje začasnega sporazuma poteka v celoti nemoteno.

Črno goro prizadela je gospodarska kriza, vendar so njene učinke omilili dobra turistična sezona in protikrizni ukrepi. Nadaljevanje strukturnih reform je ključnega pomena za nadaljnje izboljšanje konkurenčnosti.

Črna gora je decembra 2008 zaprosila za članstvo v EU in Svet je aprila 2009 pozval Komisijo, naj pripravi mnenje o tem. Priprava tega mnenja poteka. Črna gora bo morala pokazati konkretne rezultate v zvezi z utrjevanjem pravne države, zlasti na področjih pravosodne reforme in boja proti korupciji. Potrebno je nadaljnje izboljšanje upravne in izvršilne usposobljenosti.

Albanija

Albanija je napredovala v ključnih političnih reformah. Parlamentarne volitve junija 2009 so izpolnjevale večino mednarodnih standardov, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti. Izvajanje stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, ki je začel veljati letos, na splošno poteka nemoteno.

Gospodarska kriza je Albanijo le delno prizadela. Nadaljevanje izvajanja strukturnih reform in posodobitev infrastrukture je ključnega pomena za konkurenčnost države.

Albanija je za članstvo v EU zaprosila aprila 2009. Svet je julija 2009 izjavil, da bo prošnjo Albanije ponovno obravnaval po tem, ko bo dokončan albanski volilni postopek. Komisija je pripravljena podati svoje mnenje, ko jo bo Svet k temu pozval. Albanija mora doseči napredek, zlasti kar zadeva pravno državo in predvsem boj proti korupciji, pa tudi pravilno delovanje državnih institucij, zlasti neodvisnost sodstva. Potrebno je nadaljnje izboljšanje upravne in izvršilne usposobljenosti.

Bosna in Hercegovina

V Bosni in Hercegovini je splošno izvajanje začasnega sporazuma na splošno zadovoljivo. Vendar je napredek države pri izvajanju ključnih reform ostal zelo omejen. Domače politično ozračje se je poslabšalo, še vedno pa je treba zagotoviti pravilno delovanje institucij in preprečiti podžigajoče govore. Zahteve za nemoten prehod z Urada visokega predstavnika na okrepljeno prisotnost EU v državi niso v celoti izpolnjene. V tem okviru je EU soglašala z ureditvijo za okrepitev urada in pooblastil posebnega predstavnika EU (PPEU) ter razmišlja o „združitvi položajev / ureditvi z dvojno funkcijo“ PPEU in vodje delegacije Komisije v skladu s pogodbami in ob upoštevanju institucionalnega ravnovesja.

Bosna in Hercegovina mora nujno pospešiti ključne reforme. Skupna vizija vodstva države o njeni splošni usmeritvi in politična volja za izpolnjevanje zahtev evropskega povezovanja sta nujno potrebni, če želi doseči napredek. Bosna in Hercegovina mora prav tako izpolniti pogoje, ki so bili določeni za zaprtje Urada visokega predstavnika. Evropska unija ne more upoštevati prošnje za članstvo Bosne in Hercegovine, dokler Urad visokega predstavnika ni zaprt.

Bosna in Hercegovina bo morala izvesti reformo svojega ustavnega okvira, da bi svojim institucijam omogočila učinkovito delovanje, preden lahko Komisija predlaga podelitev statusa države kandidatke. Država mora biti zlasti sposobna sprejemati, izvajati in izvrševati zakone in določbe EU. Komisija Bosno in Hercegovino poziva, naj nemudoma nadaljuje postopek sprejetja ustavnih sprememb. Komisija je pripravljena podpreti prizadevanja Bosne in Hercegovine pri razvoju njene ustave in izvajanju drugih ključnih reform, ki bi državi omogočile napredek v pristopnem procesu.

Bosno in Hercegovino je gospodarska kriza zelo prizadela, zato je zaprosila Mednarodni denarni sklad za finančno pomoč. Država mora ponovno začeti izvajati strukturne reforme v gospodarstvu in zagotoviti trdne javne finance.

Srbija

Srbija je pokazala svojo zavezo, da se bo približala EU z doseganjem zadovoljivih rezultatov pri izvajanju določb začasnega sporazuma z EU in izvajanjem ključnih političnih reform v skladu z evropskimi standardi. Srbija si je tudi prizadevala za izvajanje ambicioznega programa za evropsko povezovanje. Srbija ima upravno usposobljenost, ki ji omogoča doseči precejšen napredek v približevanju EU. To je treba uporabiti za pospešitev načrtovanih reform, s čimer bi bili doseženi oprijemljivi rezultati na prednostnih področjih, kot je okrepitev pravne države.

Srbijo je gospodarska kriza zelo prizadela, zato je Mednarodni denarni sklad in EU zaprosila za finančno pomoč. Država mora pospešiti izvajanje gospodarskih reform in zagotoviti vzdržnost javnih financ.

Sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) se je še izboljšalo, vendar sta obtoženca Ratko Mladić in Goran Hadžić še vedno na prostosti. Glede na trajno sodelovanje z MKSJ in obnovljeno zavezanost Srbije evropskemu povezovanju Komisija meni, da bi EU zdaj morala izvajati začasni sporazum. Srbija mora dokazati konstruktivnejši odnos glede udeležbe Kosova v regionalni trgovini in sodelovanju. Začelo se je sodelovanje z misijo EU za krepitev pravne države (misija EULEX), a ta prizadevanja je treba nadalje okrepiti, zlasti glede delovanja misije EULEX na severu Kosova.

Kosovo

Razmere na Kosovu so stabilne, a še vedno napete. Po preoblikovanju mednarodne prisotnosti misija EU za krepitev pravne države EULEX deluje na celotnem ozemlju Kosova. Organi so poenostavili namestitev misije EULEX na Kosovu. Nedavni incidenti, v katerih je bila poškodovana lastnina misije EULEX, so zaskrbljujoči. Kosovo mora zagotoviti stalno podporo delu misije EULEX. Kosovo se je pridružilo Mednarodnemu denarnemu skladu in Svetovni banki. Kosovo je sprejelo nekaj ključnih zakonov. Vendar ostaja še veliko izzivov, vključno s pravno državo, bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, izboljšanjem upravne usposobljenosti, zaščito srbske manjšine in drugih manjšin ter krepitvijo dialoga in sprave med skupnostmi. EU spodbuja kosovske Srbe, naj sodelujejo v institucijah in na občinskih volitvah novembra na Kosovu. Kosovo mora dokazati konstruktiven odnos do regionalnega sodelovanja, vključno s sodelovanjem v regionalni trgovini.

Po donatorski konferenci leta 2008 Kosovo razpolaga z znatno večjo finančno pomočjo. V okviru IPA je za Kosovo za obdobje 2007–2011 predvidenih skoraj 500 milijonov EUR. Na državo je gospodarska kriza zmerno vplivala. Bistveno je, da nacionalni organi izpolnijo svoje zaveze v zvezi s fiskalno disciplino, upravljanjem javne porabe ter reformo gospodarske in socialne politike.

EU podpira gospodarski in politični razvoj Kosova z jasno evropsko perspektivo, ki je v skladu z evropsko perspektivo regije. Izboljšanje življenjskih pogojev je bistveno za dobro počutje prebivalcev Kosova in stabilnost v širši regiji. Glede na navedeno ter v skladu s Strategijo širitve za leto 2008 in sklepi Sveta iz decembra 2008 je Komisija hkrati s tem strateškim dokumentom odobrila sporočilo z naslovom „Kosovo* – Uresničevanje evropske perspektive“. V tej študiji so določeni instrumenti Skupnosti, ki jih EU lahko uporabi za spodbujanje političnega ter socialno-ekonomskega razvoja Kosova. Komisija zlasti predlaga strukturiran pristop približevanja EU državljanom Kosova tudi prek dialoga o možnosti za morebitno liberalizacijo vizumskega režima. Komisija poleg tega predlaga, da se razširijo avtonomni trgovinski ukrepi, ko pa bo Kosovo izpolnilo zadevne obveznosti, bo predlagala tudi pogajalske direktive za trgovinski sporazum.

Turčija

Turčija je še naprej izražala svojo zavezo pristopnemu procesu EU. Izpeljane so bile svobodne in poštene volitve. Pozitiven napredek je bil dosežen na področjih sodstva s sprejetjem strategije reforme sodstva in akcijskega načrta, civilno-vojaških odnosov in kulturnih pravic. Parlament je spremenil zakonodajo, ki zdaj civilnim sodiščem omogoča, da sodijo vojaškemu osebju v obdobju miru. Vlada je začela široko zastavljeno javno razpravo o kurdskem vprašanju, javna televizija pa je uvedla nov program, ki poteka v celoti v kurdskem jeziku.

Glede pristopnih pogajanj so bila odprta dodatna poglavja. Turčija je sprejela nacionalni program za sprejetje pravnega reda Skupnosti. Imenovanje stalnega glavnega pogajalca bi moralo združiti prizadevanja vlade v okviru reform, povezanih z EU. To je še zlasti pomembno zato, ker pristopna pogajanja vstopajo v zahtevnejšo fazo, v kateri bo morala Turčija pospešiti svoja prizadevanja glede izpolnjevanja meril uspešnosti, da se omogoči nadaljnji napredek pri odpiranju poglavij.

Turčijo je gospodarska kriza zelo prizadela, vendar so njene učinke omilili vzdržljiv bančni sektor in protikrizni ukrepi. Nadaljevanje strukturnih reform skupaj s preudarno proračunsko politiko je bistvenega pomena za nadaljnje povečanje konkurenčnosti.

Preiskava domnevne kriminalne mreže Ergenekon je privedla do resnih kazenskih obtožb, ki so vključevale vojaške častnike in nacionalistične kroge. Turčija ima v tej zadevi priložnost povečati zaupanje v pravilno delovanje svojih demokratičnih institucij in pravno državo. Pomembno je, da se pri postopkih v tem okviru v celoti spoštujejo zakoniti pravni postopki, zlasti pravice obtožencev.

Hitrost izvajanja reform je treba zdaj zelo povečati. Na številnih področjih, vključno s svobodo izražanja, svobodo tiska, svobodo veroizpovedi, pravicami sindikatov, civilnim nadzorom nad vojsko, pravicami žensk in enakosti med spoloma, pa je stanje še zaskrbljujoče. Še veliko je treba storiti v zvezi z nekaznovanostjo tistih, ki so vpleteni v mučenje in slabo ravnanje. Vladna pobuda v zvezi s kurdskim vprašanjem mora privesti do konkretnih ukrepov, ki bodo turškim državljanom ne glede na izvor zajamčili pravice in svoboščine ter znatno izboljšali razmere na jugovzhodu. Boljši dialog med političnimi strankami bo koristen za proces reform, vključno z delom v zvezi z reformo ustave.

Turčija je podprla sedanja pogajanja pod okriljem ZN med voditelji grške in turške skupnosti na Cipru, da se najde celovita rešitev glede vprašanja Cipra. Toda nikakršnega napredka ni bilo glede normalizacije dvostranskih odnosov z Republiko Ciper. Turčija ni izvedla Dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu v celoti in ni odpravila vseh ovir za prost pretok blaga, vključno z omejitvami glede neposrednih prometnih povezav s Ciprom. Nujno je, da Turčija izpolni svoje zaveze glede popolnega nediskriminatornega izvajanja Dodatnega protokola in doseže napredek pri normalizaciji dvostranskih odnosov z Republiko Ciper. EU bo v skladu s sklepi Sveta z dne 11. decembra 2006 še naprej spremljala in proučevala napredek pri vprašanjih, ki jih zajema Deklaracija z dne 21. septembra 2005.

Grčija je vložila številne uradne pritožbe glede dejstva, da je Turčija nenehno kršila njen zračni prostor, vključno s preleti nad grškimi otoki.

Še vedno so ključni dobri sosedski odnosi.

Turčija ima ključno vlogo pri zagotavljanju regionalne varnosti in spodbujanju dialoga med civilizacijami. Turčija je sprejela pobude za prispevek pri stabilizaciji južnega Kavkaza, Srednjega vzhoda in drugih regij. Sodeluje v več misijah EU za ohranjanje miru. Storjena so bila znatna diplomatska prizadevanja za normalizacijo odnosov z Armenijo, katerih rezultat je bil zgodovinski podpis protokolov za normalizacijo odnosov oktobra 2009. Pomembno je, da te protokole zdaj obe državi hitro ratificirata.

Turčija je julija 2009 podpisala medvladni sporazum o plinovodu Nabucco. Ta projekt je pomemben strateški korak k tesnejšemu sodelovanju v sektorju energetike med EU, Turčijo in drugimi državami v tej regiji ter k spodbujanju raznovrstnosti energetskih virov. Pravočasna izgradnja južnega plinskega koridorja, predvsem s hitrim izvajanjem medvladnega sporazuma o plinovodu Nabucco, ostaja ena od najpomembnejših prednostnih nalog v zvezi z varnostjo oskrbe z energijo.

Pristopni proces EU je močna spodbuda za Turčijo, da nadaljuje reforme, okrepi demokracijo in spoštovanje človekovih pravic ter nadalje posodobi državo. Hitrost reform v Turčiji bo še naprej bistven dejavnik za nadaljevanje tega procesa.

Islandija

Islandija je 16. julija 2009 zaprosila za članstvo v EU in Svet je 27. julija pozval Komisijo, naj pripravi mnenje o tem. Prošnja Islandije bo ocenjena v skladu z načeli, določenimi v Pogodbi, merili, ki jih je določil Evropski svet v Københavnu leta 1993, ter sklepi Evropskega sveta iz decembra 2006 o obnovljenem soglasju o širitvi, ki določajo poštene in stroge pogoje, ki temeljijo na načelu lastnih zaslug.

Islandija je uveljavljena demokracija. Svetovna gospodarska in finančna kriza jo je hudo prizadela. Prek sodelovanja v evropskem gospodarskem prostoru je v veliki meri vključena v notranji trg. Prav tako je članica schengenskega območja. Islandija je pomembna partnerica EU v okviru severne dimenzije in za razvoj arktične politike. Komisija bo pri oblikovanju svojega mnenja upoštevala te dejavnike. Rezultati Islandije pri uresničevanju njenih obveznosti v okviru Sporazuma EGP bodo ključni element ocene Komisije. Komisija pripravlja spremembo Uredbe IPA, da bo lahko Islandijo vključila kot državo upravičenko.

SKLEPNE UGOTOVITVE IN PRIPOROčILA

Glede na zgoraj navedeno analizo so sklepne ugotovitve in priporočila Komisije naslednja:

1. Pristopni proces pomeni močno spodbudo za politične in gospodarske reforme v državah širitve ter krepi mir in stabilnost v Evropi. V interesu EU je, da se ohrani zagon širitvenega procesa na podlagi dogovorjenih načel in pogojev ter obnovljenega soglasja o širitvi.

2. Države širitve se niso izognile učinkom svetovne gospodarske recesije. EU jim pomaga omiliti učinek krize in ustvariti pogoje za učinkovito okrevanje. Izvajanje reform, povezanih z EU, te dejavnosti še podpira.

3. Pravna država, zlasti boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, vendar tudi izboljšanje upravnih usposobljenosti, ostajata glavna izziva, s katerima se morajo soočiti države širitve. Komisija bo še naprej uporabljala vse instrumente širitvenega procesa, da jim bo pomagala pri teh prizadevanjih. Probleme, ki vplivajo na svobodo izražanja in medijev, je treba nujno takoj rešiti.

4. Dvostranska vprašanja ne smejo zadrževati pristopnega procesa. Dvostranske spore morajo rešiti vpletene strani, ki so odgovorne za rešitev problema v dobrososedskem duhu in ob upoštevanju splošnih interesov EU.

5. Regionalno sodelovanje v jugovzhodni Evropi se je izboljšalo s tem, ko države v regiji prevzemajo vedno večjo odgovornost. Vendar je treba izboljšati učinkovitost regionalnih struktur in pobud. Nesoglasja v zvezi s Kosovom[6] ne smejo ovirati regionalnega sodelovanja.

6. Vzpostavitev režima potovanj brez vizumov za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo začetek leta 2010, ki temelji na predlogu Komisije, bo pokazala, da reforme državljanom prinašajo dejanske koristi. Komisija bo v prvi polovici leta 2010 vložila predloge za Albanijo ter Bosno in Hercegovino, če bosta ti dve državi izpolnili pogoje, določene v časovnih načrtih. Prost pretok oseb in izmenjave zlasti mladih državljanov in študentov so bistvene za pomoč Kosovu pri izgradnji učinkovitih gospodarskih struktur. Na podlagi navedenega je treba še naprej spodbujati poenostavitev vizumskih postopkov in začeti postopek za Kosovo, katerega končni cilj bo liberalizacija vizumskega režima, ko bodo izvedene potrebne reforme in izpolnjeni pogoji.

7. Hrvaška je dosegla viden napredek pri izpolnjevanju meril uspešnosti, določenih v pristopnih pogajanjih. Ta napredek je zabeležila pristopna konferenca oktobra 2009 po tem, ko sta Slovenija in Hrvaška septembra 2009 dosegli politični dogovor glede reševanja vprašanja meje. To je bil pomemben korak naprej in je dal nov zagon pristopnim pogajanjem. Hrvaška si mora še naprej prizadevati za reforme, zlasti na področjih sodstva in javne uprave, boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, pravic manjšin, vključno z vračanjem beguncev, ter sojenja v zvezi z vojnimi zločini. Hrvaška mora rešiti vprašanje dostopa MKSJ do pomembnih dokumentov. Če bo Hrvaška pravočasno izpolnila vse potrebne pogoje, se lahko pristopna pogajanja zaključijo prihodnje leto.

8. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je v glavnem izpolnila ključne prednostne naloge partnerstva za pristop. Na tej podlagi in ob upoštevanju splošnega napredka pri izvedbi reform Komisija meni, da država v zadostni meri izpolnjuje politična merila, ki jih je določil Evropski svet v Københavnu leta 1993 in stabilizacijsko-pridružitveni proces. Storila je nadaljnje korake k vzpostavitvi delujočega tržnega gospodarstva in napredovala na številnih področjih, povezanih s svojo sposobnostjo za prevzem obveznosti članstva.Glede na navedeno in ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta iz decembra 2005 in decembra 2006 Komisija priporoča, da se začnejo pogajanja z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo za vstop v Evropsko unijo.Bistvenega pomena ostaja, da se ohranijo dobri sosedski odnosi ter da se pod okriljem ZN poišče rešitev vprašanja glede imena, ki se doseže s pogajanji in je obojestransko sprejemljiva.

9. Črna gora je decembra 2008 zaprosila za članstvo v EU in Svet je aprila 2009 pozval Komisijo, naj pripravi mnenje o tem. Parlamentarne volitve so izpolnjevale skoraj vse mednarodne standarde, vendar je treba odpraviti še nekaj pomanjkljivosti. Krepitev upravne usposobljenosti in utrjevanje pravne države ostajata glavna izziva za Črno goro.

10. Albanija je aprila 2009 zaprosila za članstvo v EU, Komisija pa je pripravljena podati svoje mnenje, ko jo bo Svet k temu pozval. Parlamentarne volitve so izpolnjevale večino mednarodnih standardov, vendar je za prihodnje volitve treba odpraviti pomanjkljivosti. Krepitev pravne države in zagotavljanje pravilnega delovanja državnih institucij ostajata glavna izziva.

11. Bosna in Hercegovina mora nujno pospešiti ključne reforme. Skupna vizija vodstva države o njeni splošni usmeritvi in politična volja za izpolnjevanje zahtev evropskega povezovanja sta nujno potrebni, če želi doseči napredek. Bosna in Hercegovina mora prav tako izpolniti pogoje, ki so bili določeni za zaprtje Urada visokega predstavnika. Evropska unija ne more upoštevati prošnje za članstvo Bosne in Hercegovine, dokler Urad visokega predstavnika ni zaprt. Bosna in Hercegovina bo morala izvesti reformo svojega ustavnega okvira, da bi svojim institucijam omogočila učinkovito delovanje, preden lahko Komisija predlaga podelitev statusa države kandidatke. Država mora biti zlasti sposobna sprejemati, izvajati in izvrševati zakone in določbe EU.

12. Srbija je pokazala svojo zavezo vključevanju v EU z doseganjem zadovoljivih rezultatov pri izvajanju določb začasnega sporazuma z EU in izvajanjem ključnih političnih reform v skladu z evropskimi standardi. Glede na trajno sodelovanje Srbije z MKSJ in njeno obnovljeno zavezanost procesu evropskega povezovanja Komisija meni, da bi EU zdaj morala izvajati začasni sporazum. Krepitev pravne države ter pospešitev gospodarskih reform ostajata pomembni nalogi. Srbija mora dokazati konstruktivnejši odnos do udeležbe Kosova v regionalni trgovini in sodelovanju. Začelo se je sodelovanje z misijo EULEX, a so potrebna nadaljnja prizadevanja, zlasti glede delovanja misije EULEX na severu Kosova.

13. Razmere na Kosovu so stabilne, a še vedno napete. Misija EULEX deluje na celotnem ozemlju Kosova. Kosovo se sooča z velikimi izzivi, vključno s pravno državo, bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, izboljšanjem upravne usposobljenosti, zaščito srbske manjšine in drugih manjšin ter krepitvijo dialoga in sprave med skupnostmi. Kosovo mora zavzeti konstruktiven odnos do regionalnega sodelovanja in zagotoviti stalno podporo delu misije EULEX. Komisija predlaga načine za uporabo instrumentov Skupnosti za pospešitev političnega in socialno-ekonomskega razvoja Kosova, zlasti na področjih vizumov in trgovine, ter za napredovanje v smeri vključevanja v EU v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa v skladu z evropsko perspektivo regije. Na področju trgovine Komisija predlaga, da se razširijo avtonomni trgovinski ukrepi, ko pa bo Kosovo izpolnilo zadevne obveznosti, bo predlagala tudi pogajalske direktive za trgovinski sporazum.

14. Turčija mora graditi na obnovljenih prizadevanjih za politične reforme, ki so se začele. Pristopna pogajanja so dosegla zahtevnejšo fazo, v kateri mora Turčija okrepiti svoja prizadevanja za izpolnitev zadevnih pogojev. Pristopni proces EU je močna spodbuda za Turčijo, da okrepi demokracijo in spoštovanje človekovih pravic, nadalje posodobi državo ter jo približa EU. Turčija ima ključno vlogo pri zagotavljanju regionalne varnosti, oskrbe z energijo in spodbujanju dialoga med civilizacijami. Storjena so bila znatna diplomatska prizadevanja za normalizacijo odnosov z Armenijo, katerih rezultat je bil zgodovinski podpis protokolov za normalizacijo odnosov oktobra 2009. Turčija mora zagotoviti polno in nediskriminatorno izvajanje Dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu ter doseči napredek pri normalizaciji dvostranskih odnosov z Republiko Ciper. EU bo v skladu s sklepi Sveta z dne 11. decembra 2006 še naprej spremljala in proučevala napredek pri vprašanjih, ki jih zajema Deklaracija z dne 21. septembra 2005. Še vedno so ključni dobri sosedski odnosi.

15. V zvezi z vprašanjem Cipra voditelji grške in turške skupnosti na Cipru pod pokroviteljstvom Združenih narodov začenjajo odločilno fazo pogajanj o celovitem dogovoru. Komisija podpira njihova prizadevanja in zagotavlja tehnično svetovanje o vprašanjih v okviru pristojnosti EU. Oba voditelja poziva, naj okrepita svoja prizadevanja za čimprejšen uspešen zaključek pogovorov o rešitvi spora, Turčijo pa poziva, naj s konkretnimi dejanji prispeva k taki celoviti rešitvi ciprskega vprašanja.

16. Islandija je zaprosila za članstvo v EU in Komisija pripravlja mnenje, ki ga je zahteval Svet. Prošnja Islandije bo ocenjena v skladu z načeli, določenimi v Pogodbi, merili, ki jih je določil Evropski svet v Københavnu leta 1993, ter sklepi Evropskega sveta iz decembra 2006 o obnovljenem soglasju o širitvi. Islandija je tesno povezana z EU na več področjih prek svojega članstva v Evropskem gospodarskem prostoru in Schengnu.

17. Podpora javnosti je ključnega pomena za širitev. Pomembno je, da organi v državah članicah, državah partnericah in institucijah EU javnost seznanijo s pomenom, ki ga ima širitvena politika EU.

PRILOGA

Sklepi o Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Črni gori, Srbiji, Kosovu[7], Turčiji

Albanija

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum (SPS) je začel veljati aprila in njegovo izvajanje na splošno poteka nemoteno. Albanija je še napredovala pri obravnavanju političnih meril v skladu z evropskim partnerstvom. OVSE/ODIHR je ocenil, da so junijske parlamentarne volitve izpolnjevale večino mednarodnih standardov, vendar so potrebna dodatna prizadevanja za izpolnitev priporočil za prihodnje volitve. Oprijemljiv napredek je bil dosežen pri popisu volivcev in pravnemu okviru, vendar so bile opažene pomanjkljivosti v postopkih štetja glasov. Do volitev je bila končana volilna reforma in sprejet nov volilni zakonik. Izboljšani seznami volivcev so bili izdelani na podlagi novega registra prebivalcev in s tem v veliki meri izpolnjujejo to ključno prednostno nalogo evropskega partnerstva. Razdeljevanje osebnih izkaznic, s čimer se državljanom brez potnega lista omogoči udeležba na volitvah, je v glavnem zaključeno. Vendar se je kultura dialoga med glavnimi političnimi strankami v volilnem obdobju poslabšala. Treba je ponovno izboljšati politični dialog, ki je ključna prednostna naloga evropskega partnerstva.

Določen napredek je bil dosežen na področju demokracije in pravne države . Glavna priporočila OVSE/ODIHR od prejšnjih volitev so bila večinoma upoštevana v okviru celovite volilne reforme. Parlament je sprejel številne pomembne zakone za prilagoditev nacionalne zakonodaje pravnemu redu EU. Vendar je kultura dialoga pristala v ozadju političnih načrtov strank in ključne reforme so se upočasnile. Albanija je dosegla določen napredek pri krepitvi svojih vladnih struktur za usklajevanje evropskega povezovanja. Še vedno pa sta potrebna dodatna krepitev zmogljivosti in strateško načrtovanje. Na področju javne uprave se osebje še vedno zaposluje v nasprotju s predpisi o javnih uslužbencih, predvsem z uporabo pogodb za začasno zaposlitev. Pomanjkanje preglednosti in odgovornosti pri zaposlovanju ostaja ključna prednostna naloga evropskega partnerstva, ki jo je treba rešiti. Precejšnja prizadevanja so potrebna za vzpostavitev neodvisne, učinkovite in na zaslugah temelječe državne uprave, ki je brez političnega vmešavanja. Za doseganje napredka bodo ključni celovito izvrševanje zakona o državni upravi, okrepitev institucionalne usposobljenosti oddelka za javno upravo in izvajanje strategije za reformo javne uprave.

Malo napredka je bilo doseženega na področju reforme pravosodnega sistema . Vzpostavljen je bil sistem zasebnih sodnih izvršiteljev. Vendar celovita strategija reforme sodstva še vedno ni sprejeta. Zakon o lustraciji je bil sprejet brez popolnega posvetovanja in soglasja z glasovanjem z navadno večino v parlamentu. Izvajanje zakona o lustraciji je nato prekinilo ustavno sodišče. Pravni okvir za reformo pravosodja še ni končan. Treba je še sprejeti glavne zakonodajne akte v zvezi z delovanjem vrhovnega sodišča in upravnih sodišč. Problemi zaradi zaostankov se še nadaljujejo in infrastruktura sodišč je še vedno neustrezna. Poskusi zakonodajnih institucij, da bi omejile neodvisnost sodstva, ostajajo zelo zaskrbljujoči. Zaradi prelaganja sojenj v zadevah na visoki ravni iz proceduralnih razlogov, kot je sojenje v primeru Gërdec, se pojavljajo vprašanja o nepristranskosti sodstva. Sodstvo na splošno še vedno deluje slabo in treba bo storiti še veliko za izpolnitev te ključne naloge evropskega partnerstva, da se zagotovi neodvisnost, preglednost in učinkovitost sodstva.

Vlada si je še naprej prizadevala za preprečevanje korupcije in boj proti njej. Začelo se je izvajanje protikorupcijske strategije in akcijskega načrta, ki je ključna prednostna naloga evropskega partnerstva. Izdani so bili predpisi, v skladu s katerimi je treba za javna naročila uporabiti spletne elektronske postopke. Izvedena so bila prizadevanja za povečanje preglednosti v nekaterih sektorjih, kot je izobraževanje. To je pozitiven razvoj. Vendar pa korupcija ostaja precej razširjena na številnih področjih in je zelo resen problem. Potrebne bo več politične volje za izkoreninjenje kulture nekaznovanja, ki je še globoko zasidrana, zlasti v primerih na visoki ravni. Institucionalne ureditve in sodelovanje med organi v boju proti korupciji je na splošno treba še okrepiti. Potrebnega je še veliko dela glede vseh vidikov tega vprašanja, vključno z odgovornostjo pravosodja in preglednostjo financiranja političnih strank.

Določen napredek je bil nadalje dosežen na področju človekovih pravic in zaščite manjšin , na katerem je vzpostavljen pravni okvir. Kljub temu so na številnih področjih potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje izvrševanja veljavne zakonodaje.

Kar zadeva državljanske in politične pravice , so bili sprejeti ukrepi za reševanje primerov slabega ravnanja s priporniki, ki čakajo na sojenje. Zgrajeni so bili novi zapori in objekti za pripor za mladoletnike in duševne bolnike. Sistem za pogojni izpust deluje. Vendar so neprimerni standardi v zvezi s priporom, ki jih prezasedenost še poslabšuje, še vedno zelo zaskrbljujoče vprašanje zlasti v starejših zaporih. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za varstvo človekovih pravic in izvajanje priporočil varuha človekovih pravic. Na področju dostopa do sodnega varstva dostop ranljivih skupin in nekaterih manjšin do pravne pomoči ostaja zaskrbljujoč.

Pravni okvir za varstvo svobode izražanja je vzpostavljen. Vendar se je izvajal pritisk proti nekaterim novinarjem in poročevalcem, vključno z njihovo deložacijo iz prostorov, ki so v lasti vlade. Še vedno je treba dokončati pravni okvir o politiki medijev in izvajati veljavno zakonodajo. Precejšnja prizadevanja bodo potrebna za dokončanje pravnega okvira, izboljšanje preglednosti lastništva medijev in okrepitev neodvisnosti regulativnega organa javne radiodifuzije. Spoštovanje pravice do združevanja in svobode veroizpovedi ostaja zadovoljivo. Vlada je okrepila svoja prizadevanja za zagotovitev podpore civilni družbi . S prizadevanji se je skušala doseči vključitev civilne družbe v oblikovanje osnutkov ključne zakonodaje. Vendar je treba sodelovanje organizacij civilne družbe pri oblikovanju politik še okrepiti.

Na področju gospodarskih in socialnih pravic je bil dosežen delen napredek. Določen napredek je bil dosežen na področju pravic žensk . V volilni zakonik je vključena 30-odstotna kvota žensk, kar je večina političnih strank upoštevala na junijskih volitvah. Ustanovljen je bil nacionalni svet za enakost spolov. Vendar se veljavna zakonodaja o zaščiti žensk pred vsemi oblikami nasilja ne izvaja v celoti. Nasilje v družini je še vedno vprašanje, ki zbuja resno zaskrbljenost. Dosežen je bil nadaljnji napredek na področju pravic otrok . Uporaba alternativnih kazni za mladoletnike se je povečala. Vendar so potrebna večja prizadevanja za reševanje problema otroškega dela in zmanjšanje deleža osipa v šolah zlasti med romskimi otroci. Ukrepi v podporo socialno ranljivih ljudi in invalidov so še vedno omejeni. Potrebno je boljše usklajevanje med vladnimi službami. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za okrepitev pravic delavcev in sindikalnih pravic . Zaradi pomanjkanja napredka pri spremembah delovne zakonodaje je še vedno oviran razvoj socialnega dialoga. Poleg tega je treba še sprejeti protidiskriminacijski zakon.

Malo napredka je bilo doseženega pri uskladitvi lastninskih pravic , ki spada med ključne prednostne naloge evropskega partnerstva. Zemljevidi ocenjenih zemljišč, ki se uporabljajo za povračilo nekdanjim lastnikom, so bili dokončani za celo državo . Vendar so za vse vidike tega vprašanja potrebna še večja prizadevanja. Zaradi nerešenih vprašanj lastnine so še vedno ovirana prizadevanja za razvoj delujočega trga z zemljišči, naložbe tujih vlagateljev pa so bile manjše od možnih in ustvarjajo se priložnosti za korupcijo. Sprejetje celovite strategije za reševanje pravnih in institucionalnih vprašanj bo ključnega pomena za to področje.

Na področju zaščite manjšin je bil dosežen nadaljnji napredek. Izvajala so se prizadevanja za zaposlovanje pripadnikov manjšin v policiji. Vendar je treba pospešiti izvajanje okvirne konvencije Sveta Evrope. Še vedno niso zbrani točni podatki o manjšinah. Za reševanje tega vprašanja bo ključen naslednji popis prebivalcev, pri katerem bo treba spoštovati mednarodne standarde o varstvu podatkov. Pravni okvir v zvezi z zaščito manjšin je treba še naprej razvijati in izboljšati, da se vsem manjšinam omogoči, da v celoti izkoristijo svoje kulturne pravice. Sprejeti so bili nekateri ukrepi za izboljšanje položaja Romov , vendar je izvajanje strategije v zvezi z Romi počasno. Romska manjšina še vedno živi v zelo težkih življenjskih razmerah in se sooča z diskriminacijo.

Kar zadeva regionalna vprašanja in mednarodne obveznosti , je Albanija nadaljevala svojo konstruktivno vlogo pri ohranjanju regionalne stabilnosti in spodbujala dobre odnose z drugimi državami zahodnega Balkana in sosednimi državami EU. Država je bila dejavno udeležena v regionalnem sodelovanju, tudi v Procesu sodelovanja v jugovzhodni Evropi (SEECP), Svetu za regionalno sodelovanje in Srednjeevropskem sporazumu o prosti trgovini (CEFTA). Dvostranski odnosi z drugimi državami širitve in sosednimi državami članicami EU so še naprej pozitivni. Kar zadeva Mednarodno kazensko sodišče, dvostranski sporazum z Združenimi državami Amerike o imuniteti ni v skladu z zadevnimi skupnimi stališči in vodilnimi načeli EU. Albanija se mora uskladiti s stališčem EU.

Gospodarstvo Albanije je v času mednarodne finančne in gospodarske krize ohranilo makroekonomsko stabilnost. V celem letu 2008 se je gospodarska rast povečevala in se nato upočasnila leta 2009 zaradi manjših izvoza, nakazil in rasti kreditov. Monetarna politika je ostala preudarna in stabilnost cen se je ohranila. Vendar pa je ekspanzivna fiskalna politika, vključno z nujno potrebnimi javnimi deli za izgradnjo cestnega omrežja, povzročila velik proračunski primanjkljaj. Pomanjkljivosti na področju pravne države, slaba infrastruktura in siva ekonomija ostajajo izzivi za gospodarski razvoj in poslovno okolje.

Kar zadeva gospodarska merila , je Albanija vidno napredovala pri vzpostavljanju delujočega tržnega gospodarstva. Da bi se lahko v srednjeročnem obdobju soočila s konkurenčnimi pritiski in tržnimi silami v Uniji, mora Albanija reformirati in okrepiti svoj pravni sistem ter odpraviti šibke točke v zvezi z infrastrukturo in človeškim kapitalom.

Vlada se je na mednarodno krizo odzvala z uporabo vrste monetarnih in fiskalnih instrumentov ter z regulativnimi ukrepi. Visoki prilivi kapitala, ki jih je delno spodbujal pospešen proces privatizacije, so več kot zadostovali za financiranje primanjkljaja tekočega računa. Neprekinjeno izvajanje reforme davčne uprave je povečalo davčno osnovo in davčno skladnost ter pripomoglo k zmanjšanju obsega sive ekonomije. Učinkovitejše pobiranje davkov je prispevalo k presežku v začetnem proračunskem stanju in izboljšalo kombinacijo politik v letu 2008. Raven državnega lastništva v gospodarstvu se je še zmanjšala, zlasti v sektorjih energetike in telekomunikacij. Vstop na trg je še poenostavljen in udeleženci na trgu so imeli koristi od izboljšanih zemljiških knjig in kreditnih registrov. V težkem mednarodnem okolju je bančni sektor ostal dobro kapitaliziran in likviden. Z obsežnimi javnimi deli se je izboljšalo cestno omrežje.

Vendar je ekspanzivna fiskalna politika v času volitev povzročila velik proračunski primanjkljaj v letu 2008, za leto 2009 pa je prav tako napovedan velik primanjkljaj. Potrebna bodo dodatna prizadevanja za konsolidacijo javnih financ. Stečajni postopki se še vedno ne uporabljajo. Slaba upravna usposobljenost zmanjšuje zaupanje v pravni sistem. Neformalne metode izpolnjevanja pogodbenih obveznosti in izogibanje pravnemu sistemu so še naprej zelo razširjeni. Zaradi nerešenih vprašanj lastnine je bil še naprej oviran razvoj delujočega trga z zemljišči, naložbe vlagateljev pa so bile manjše od možnih. Siva ekonomija ostaja pomemben izziv. Brezposelnost ostaja visoka. Izvesti je treba temeljito reformo izobraževalnega sistema. Prometna infrastruktura ostaja slaba in zanesljivost oskrbe z električno energijo še ni v celoti zagotovljena zaradi nezadostne diverzifikacije proizvodnje in medsebojnih povezav.

Albanija je napredovala pri usklajevanju svoje zakonodaje, politik in zmogljivosti z evropskimi standardi . Napredovala je na večini področij, čeprav neenakomerno. Nadaljnji napredek je bil dosežen na področjih prostega pretoka blaga, energetike in politike MSP. Na drugih področjih, kot so pravice intelektualne lastnine, avdiovizualna politika, kmetijstvo ter veterinarski/fitosanitarni nadzor, je bil dosežen delen napredek. Na splošno so nadaljnja prizadevanja potrebna za izboljšanje upravne usposobljenosti in okrepitev učinkovitega izvajanja zakonodaje.

Na nekaterih področjih notranjega trga je bil dosežen napredek. Kar zadeva prost pretok blaga , je Albanija še naprej vidno napredovala pri sprejemanju evropskih standardov ter na področjih akreditiranja in meroslovja. Vendar je treba okrepiti zmogljivosti izvajanja. Zakonodajni okvir o pretoku kapitala se je izboljšal z revizijo predpisov o trgovanju s tujo valuto. Regulativni okvir za zaščito potrošnikov se je izboljšal z vzpostavitvijo posvetovalnih organov in organov odločanja.

Nadaljnji napredek je bil dosežen na področju računalniškega vodenja carin in infrastrukture, vendar so potrebni še nadaljnje približevanje evropskim standardom in izboljšanje upravne usposobljenosti. Uslužbenci carine nimajo statusa javnih uslužbencev. Nadaljnji napredek je bil dosežen na področju obdavčevanja . Delovanje davčne uprave se je izboljšalo in uvajanje računalniške tehnologije v davčne urade je skoraj zaključeno. Vendar pa na splošno delež pobranega davka ostaja nizek. Davek na uvoz rabljenih avtomobilov in tiskovin ni v skladu z zavezami iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma.

Nadaljnji napredek je bil dosežen na področju konkurence v zvezi s preprečevanjem monopolov in državnimi pomočmi. Zakonodajni okvir je večinoma skladen s pravnim redom Skupnosti, potrebna pa so nadaljnja prizadevanja za njegovo izvajanje.

Določen napredek je bil dosežen na področju javnih naročil . Uporaba elektronskih postopkov je bila razširjena na večino javnih naročil. Vendar je nadaljnje prilagajanje zakonodaje še potrebno na področjih koncesij, gospodarskih javnih služb in postopkov revizije. Izboljšala se je zmogljivost urada za javna naročila, a vseeno jih je treba še dodatno okrepiti. Določen napredek je bil dosežen na področju pravic intelektualne in industrijske lastnine . Povečalo se je število primerov kršitev, glede katerih je uveden sodni postopek. Vendar pa so potrebna znatna nadaljnja prizadevanja. Izvajanje ostaja nezadostno ter zmogljivosti urada za patente in urada za varstvo avtorskih pravic, pa tudi izkušnje in strokovna usposobljenost sodstva ostajajo šibke.

Na področju socialnih politik in zaposlovanja je bilo doseženega malo napredka. Proračun za socialno varstvo se je povečal in odobrena je bila strategija za varnost in zdravje pri delu. Vendar standardi varnosti in zdravja pri delu ostajajo slabi in zmogljivosti inšpektorata za delo so še vedno nezadostne. Usklajevanje zakonodaje s standardi EU se je nadaljevalo na nekaterih področjih javnega zdravja . Vendar pa je upravna usposobljenost še vedno šibka. Določen napredek je bil dosežen pri usklajevanju z evropskimi standardi na področju izobraževalne in raziskovalne politike .

Na področju nekaterih sektorskih politik je bil dosežen napredek. Na področju industrije in MSP je bil dosežen viden napredek pri izvajanju Evropske listine za mala podjetja. Na področju kmetijstva je bil dosežen določen napredek, kar zadeva zakonodajni in institucionalni okvir, vendar so strukturne pomanjkljivosti še prisotne. Laboratorijske zmogljivosti na področju varnosti hrane ter veterinarske in fitosanitarne politike so se izboljšale, vendar je usklajenost s standardi EU še vedno nizka ter ovira izvozne zmogljivosti Albanije. Na področju ribištva je bil glede horizontalne zakonodaje, inšpekcij in mednarodnega sodelovanja dosežen nadaljnji napredek. Vendar pa je nadzor ulova in iztovarjanja še vedno nezadosten.

Določen napredek je bil dosežen v zvezi z okoljem, in sicer glede ravnanja z odpadki in varstva narave. Vendar je treba še okrepiti zmogljivosti oblikovanja politik in njihovo izvajanje ter izvrševanje. Na področju prometa se je zakonodajni okvir izboljšal na področju zračnega in pomorskega prometa. Vendar pa so na splošno potrebne znatne izboljšave.

V sektorju energetike je bil dosežen napredek. Distribucijski del elektroenergetskega podjetja je bil privatiziran. Ukrepi za izboljšanje zmogljivosti proizvodnje električne energije in medsebojnih povezav se izvajajo. Sektor energetike je kljub temu še vedno šibek. Zanesljivost oskrbe z električno energijo še ni zagotovljena. Treba si je še naprej prizadevati za zmanjšanje izgub in povečanje izterjave odprtih računov.

Določen napredek je bil dosežen v zvezi z informacijsko družbo in mediji . Liberalizacija trga na področju elektronskih komunikacij se nadaljuje, vendar jo še vedno ovira pomanjkanje instrumentov za varstvo konkurence. Šibka ostaja zlasti upravna usposobljenost članov sveta regulativnega organa. Na področju avdiovizualne politike je bil dosežen delni napredek. Nadaljnja prizadevanja so potrebna za izvajanje akcijskega načrta o reformi medijev. V zvezi s finančnim nadzorom je bil dosežen zmeren napredek, vendar je treba še okrepiti pravni okvir in zmogljivosti izvajanja. Na področju statistike je bil dosežen nadaljnji napredek.

Kar zadeva pravico, svobodo in varnost , je bil na večini področij dosežen napredek, čeprav neenakomeren. V okviru dialoga o liberalizaciji vizumskega režima so bili izvedeni ukrepi za izpolnitev meril uspešnosti iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima ter uvedene ključne reforme na področju pravice, svobode in varnosti. Napredek na področju vizumske politike se nadaljuje. Sprejeti so bili ukrepi za izpolnitev meril uspešnosti, določenih v časovnem načrtu za liberalizacijo vizumskega režima. Zakon o tujcih je začel veljati in sprejeta je bila izvedbena zakonodaja. Zanesljiv register prebivalstva in naslovov deluje, prav tako pa so bile razdeljene osebne izkaznice. Postopek izdajanja biometričnih potnih listov je pospešen. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za uskladitev z evropskimi standardi. Nadaljevalo se je izvajanje sporazuma o ponovnem sprejemu med Evropsko skupnostjo in Albanijo.

Določen napredek je bil dosežen na področju upravljanja meja . Nadaljevalo se je izvajanje strategije za integrirano upravljanje meja. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za učinkovito izvajanje usklajevanja med organi ter zagotavljanje primernih usposabljanja, človeških virov in opreme na mejnih prehodih. Zakon o varovanju državne meje je treba učinkovito izvajati. Treba je okrepiti čezmejno sodelovanje. Na področju azila je bil dosežen viden napredek. Zakon o azilu je bil spremenjen. Vendar je treba sprejeti še vrsto izvedbenih ukrepov za dokončanje pravnega okvira. Nadaljeval se je napredek na področju migracij . Nacionalna strategija na področju migracij se izvaja, nadaljnja prizadevanja pa so potrebna za boj proti nezakoniti migraciji.

Na področju preprečevanja pranja denarja je bil dosežen zmeren napredek. Pravni okvir in upravna usposobljenost sta se izboljšala. Vendar je treba okrepiti vire za preiskave in zmogljivost izvrševanja za zaplembo premoženja. Sodelovanje med policijo in sodstvom ostaja nezadostno. Na področju boja proti drogam je bil dosežen delen napredek. Rezultati na tem področju ostajajo nezadostni, okrepiti je treba zlasti sodelovanje med organi. Trgovina s prepovedanimi drogami še vedno povzroča resno zaskrbljenost.

Določen napredek je bil nadalje dosežen na področju policijskega dela z izvajanjem novega zakona o policiji. Nekaj izboljšav je bilo na področju zaposlovanja. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za povečanje preiskovalnih zmogljivosti, okrepitev sodelovanja s tožilstvom in izboljšanje upravljanja človeških virov. Treba je dodatno okrepiti strukture upravljanja, zaposlovanja, usposabljanja in notranjega nadzora v policiji. Potrebnih je več prizadevanj za razvoj zanesljive kazenske statistike.

Na področju boja proti organiziranemu kriminalu je bil dosežen delen napredek. Stanje na tem področju ostaja zaskrbljujoče. Sprejeti so bili ukrepi za izboljšanje zaščite prič, vendar ostajajo nezadostni. Sodelovanje z Interpolom se je izboljšalo, na podlagi česar so se izvršili številni mednarodni nalogi za prijetje. Toda prizadevanja za boj proti organiziranemu kriminalu ovirajo korupcija, slaba zaščita prič in neučinkovito delovanje sistema kazenskega pregona. Zaradi težav pri sodelovanju med policijo in tožilci se je še zmanjšala učinkovitost preiskav.

Določen napredek je bil dosežen na področju boja proti trgovini z ljudmi . Začela je delovati spletna zbirka podatkov o žrtvah. Izboljšala se je upravna usposobljenost koordinatorja za boj proti trgovini z ljudmi in nacionalnega mehanizma za naznanitev. Vendar so potrebni dodatni viri in boljše usklajevanje med organi za izvajanje strategije za boj proti trgovini z ljudmi, zlasti v zvezi z zaščito žrtev. Albanija ostaja država izvora za trgovino z ljudmi. Povečuje se trgovina z ženskami in otroci znotraj države.

Na področju varstva osebnih podatkov je bil dosežen nadaljnji napredek. Pravni okvir je oblikovan in imenovan je bil neodvisni organ za nadzor podatkov. Vendar je za učinkovito delovanje komisarja za varstvo podatkov treba zagotoviti primerne vire, vključno z usposabljanjem. Nadaljnja prizadevanja so potrebna, da se zagotovi pravilno izvajanje veljavne zakonodaje in okrepi upravna usposobljenost.

Bosna in Hercegovina

Bosna in Hercegovina je dosegla zelo omejen napredek pri izpolnjevanju političnih meril . Domače politično ozračje se je poslabšalo, pravilno delovanje institucij in podžigajoči govori pa so še vedno problem. Izvajanje reform je počasno zaradi pomanjkanja soglasja in politične volje ter zapletenega institucionalnega okvira. Skupna vizija političnih voditeljev o usmeritvi države in ključnih reformah, povezanih z EU, ostaja bistvena za nadaljnje približevanje države k Evropski uniji. Bistveno je izpolnjevanje ciljev in pogojev, ki so bili določeni za zaprtje Urada visokega predstavnika (UVP)[8]. Evropska unija ne more upoštevati prošnje za članstvo v EU, dokler Urad visokega predstavnika ni zaprt. Nujna je reforma ustavnega okvira Bosne in Hercegovine, ki bo svojim institucijam omogočila učinkovito delovanje, preden lahko Komisija predlaga podelitev statusa kandidatke. Zato so se politični voditelji države sestali v okviru pobude pod skupnim vodstvom EU in ZDA, ki se je začela 8./9. oktobra v Sarajevu. To je treba zdaj pretvoriti v konkretne rezultate, ki bodo Bosni in Hercegovini odprli pot v EU prek ustavnih sprememb in obnovljenega domačega soglasja.

Kar zadeva demokracijo in pravno državo , je bilo doseženega malo napredka pri oblikovanju bolj funkcionalnih in učinkovitejših državnih struktur in izvajanju ustavne reforme, ki je ključna prednostna naloga evropskega partnerstva. Ustava Bosne in Hercegovine je bila prvič spremenjena za ureditev statusa okrožja Brčko, kar je pomemben napredek in korak naprej. Vendar je moral visoki predstavnik pred nedavnim uporabiti svoja izvršilna pooblastila, da je lahko zagotovil napredek za zaključek mednarodnega nadzora tega okrožja.

V sistem upravljanja države v Bosni in Hercegovini je še vedno vključena mednarodna prisotnost. Država je dosegla določen napredek pri izpolnjevanju zahtev za zaprtje Urada visokega predstavnika in prehodu na okrepljeno prisotnost EU. Vendar proces ovira nezadostna politična zavezanost. Zdaj so potrebni nujni ukrepi za reševanje nerešenih vprašanj, kot sta razdelitev premoženja med državo in drugimi ravnmi upravljanja, vprašanje obrambnih naprav ter zagotovitev stabilnega in konstruktivnega političnega okolja v državi.

Delovanje izvršilnih in zakonodajnih organov na državni ravni je bilo pomanjkljivo. Parlament Bosne in Hercegovine še vedno ovirajo neprimerni tehnični in človeški viri, sodelovanje s svetom ministrov in parlamenti entitet pa ostaja slabo. Parlament je sprejel le malo zakonov v zvezi z evropskim povezovanjem. Na vladne institucije na vseh ravneh še vedno vplivajo notranje politične napetosti ter razdrobljeno in neusklajeno oblikovanje politik. Izkazalo se je, da so organi pogosto nezmožni hitro imenovati uradnike na visoke položaje. Delo direktorata za evropsko povezovanje so ovirali splošno politično ozračje in dejstvo, da večji del obdobja poročanja ni imel direktorja. Izvedeni so bili pripravljalni ukrepi za popis prebivalstva leta 2011, vendar zakon na državni ravni za popis prebivalstva, ki je ključnega pomena, še ni bil sprejet.

Dosežen je bil določen napredek na področju javne uprave , vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja. Strategija reforme javne uprave, ki je ena ključnih prednostnih nalog evropskega partnerstva, se izvaja, čeprav počasi. Sklad za podporo reforme javne uprave deluje in izvaja se več projektov. Kljub temu je treba še izboljšati sodelovanje med različnimi upravami v državi. Trajna prizadevanja ostajajo nujna za preprečevanje političnega vmešavanja, omejitev vloge, ki jo imata etnična in politična pripadnost pri imenovanju, ter za vzpostavitev strokovne, nepristranske, odgovorne, pregledne in učinkovite državne uprave, ki temelji na zaslugah in sposobnosti. Imenovani so bili varuhi človekovih pravic na državni ravni, vendar svojih nalog še ne opravljajo v celoti, saj entiteti nista naklonjeni postopni ukinitvi uradov na ravni entitet.

Bosna in Hercegovina je dosegla delni napredek pri izboljšavi pravosodnega sistema . Sprejeta je bila nova zakonodaja in izvedenih nekaj ukrepov za zmanjšanje sodnih zaostankov. Napredek je bil dosežen pri opremljanju sodišč z ustrezno informacijsko tehnologijo. Vendar je izvajanje nacionalne strategije za razvoj sektorja pravosodja in strategije za vojne zločine slabo in ga je treba pospešiti. Zapletenost pravnega okvira, razdrobljenost pravosodnega sistema in neobstoj enotnega proračuna so še naprej glavne ovire za reformo na tem področju. Politično vmešavanje je še naprej pogost pojav. To, da ni vrhovnega sodišča s pristojnostjo na celotnem ozemlju države, je resna ovira. Na področju kazenskega pregona organiziranega kriminala so še vedno prisotne težave. Politični organi Bosne in Hercegovine niso rešili prošnje pravosodnih organov po podaljšanju mandatov mednarodnim sodnikom in tožilcem. Kazenski pregon vojnih zločinov s strani državnega sodišča se je na splošno zadovoljivo nadaljeval, vendar se mora izboljšati v entitetah in kantonih. Neodvisnost, odgovornost in učinkovitost pravosodnega sistema je treba dodatno okrepiti. Vlada Republike Srbske vedno bolj oporeka zakonitosti, pristojnosti in usposobljenosti policije in pravosodnih organov na državni ravni, ki delujejo na njenem ozemlju. To povzroča resno zaskrbljenost.

Bosna in Hercegovina je dosegla malo napredka v boju proti korupciji , ki ostaja zelo razširjena na številnih področjih in pomeni resen problem. Sprejeta sta bila nova strategija in akcijski načrt za obdobje 2009–2014, vendar je bilo izvajanje strateškega okvira za obdobje 2006–2009 slabo. Malo napredka je bilo doseženega pri izpolnjevanju priporočil, ki jih je dala skupina držav proti korupciji (GRECO). Tožilstvo ostaja neučinkovito in doseglo je le malo obsodb. Bosna in Hercegovina se mora pokazati odločnejšo zavezo pri ukrepanju proti korupciji.

Kar zadeva človekove pravice in zaščito manjšin , je bil dosežen delen napredek. Bosna in Hercegovina je ratificirala najpomembnejše mednarodne konvencije o človekovih pravicah, vendar so potrebna trajna prizadevanja za izboljšanje njihovega izvajanja. Treba je izboljšati izvrševanje nacionalnih sodb, tudi tistih, ki jih izda ustavno sodišče Bosne in Hercegovine. Nezdružljivosti med ustavnim okvirom Bosne in Hercegovine ter Evropsko konvencijo o človekovih pravicah je treba nujno odpraviti pred volitvami leta 2010 in pred začetkom veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS).

Državljanske in politične pravice se na splošno spoštujejo. Določen napredek je bil dosežen v zvezi z usklajenim izvajanjem kazenskih sankcij med državo in entitetama. Sprejet je bil zakon na državni ravni o pravni pomoči v kazenskih postopkih. Vendar je treba izboljšati dostop do sodnega varstva v civilnih in kazenskih postopkih ter zagotoviti enakost pred zakonom. Slabo ravnanje s priporniki je še vedno zaskrbljujoče. Načrtovana gradnja državnega zapora je v veliki zamudi.

Ustave države in entitet zagotavljajo svobodo izražanja in medijev, pravico do zbiranja in združevanja ter svobodo veroizpovedi . Vendar je potrebno boljše izvajanje veljavne zakonodaje. Povečalo se je število domnevnih primerov nadlegovanja novinarjev. Povečuje se etnična usmerjenost medijev. Izvajanje reforme javne radiotelevizije, ki je ključna prednostna naloga evropskega partnerstva, je v zamudi zaradi nezadostne uskladitve in počasnega izvajanja pravnega okvira, zlasti v federaciji. Izvršilni organi si morajo še naprej prizadevati za okrepitev dialoga s sektorjem civilne družbe in podpirati njegov razvoj. Organi morajo zagotoviti, da se dodelitev sredstev za nevladne organizacije izvaja objektivno in pregledno.

Na področju gospodarskih in socialnih pravic je bil dosežen delen napredek. Pravni okvir Bosne in Hercegovine vključuje določbe za zaščito gospodarskih in socialnih pravic, vendar izvajanje na splošno ostaja slabo. Sprejet je bil celovit zakon na ravni države proti diskriminaciji, vendar je njegovo področje uporabe omejeno. Še vedno so potrebna trajna prizadevanja za zaščito žensk pred vsemi oblikami nasilja. Kar zadeva otroke , ostajajo problemi na področjih zdravja, socialnega varstva, izobraževanja in nasilja v družini. Pomanjkljivosti sistemov socialne pomoči negativno vplivajo na razmere ranljivih skupin , vključno z duševnimi bolniki. Ratifikacija revidirane Evropske socialne listine pomeni pozitiven razvoj, vendar je treba izboljšati izvajanje. Zapletena upravna ureditev in razdrobljenost zakonodaje še naprej po vsej državi ovirata socialni dialog.

Na področju kulturnih pravic in pravic manjšin je bil dosežen delen napredek. Z ustanovitvijo federativnega sveta je bila dokončana mreža Sveta za narodnostne manjšine, čeprav še ne deluje v celoti. Počasi se izvajajo strategija in akcijski načrti za podporo romske manjšine. Kljub temu so potrebni dodatni ukrepi za boljše izvajanje zakona o narodnostnih manjšinah, treba pa je spremeniti tudi ustavo na ravni države, da se manjšinam omogoči dostop do vseh političnih položajev. Ločevanje otrok v šolah po etničnih skupinah je še vedno problem. Kljub večjim finančnim virom za izvajanje strategije za Rome , ta manjšina še vedno živi v zelo težkih življenjskih razmerah in se sooča z diskriminacijo. Zaradi redke prijave v register prebivalstva je oviran njihov dostop do osnovnih socialnih in ekonomskih pravic.

Kar zadeva begunce in notranje razseljene osebe , so varnostne razmere ostale stabilne, malo dodatnega napredka pa je bilo doseženega glede izboljšave socialno-ekonomskega vključevanja tistih, ki so se vrnili. Treba je še sprejeti strategijo na ravni države za podporo postopka vračanja in zagotavljanje pravilnega izvajanja Priloge VII Daytonskega/Pariškega mirovnega sporazuma.

Kar zadeva regionalna vprašanja in mednarodne obveznosti , se je nadaljevalo izvajanje Daytonskega/Pariškega mirovnega sporazuma. Sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) je ostalo zadovoljivo. Vendar pa so zelo zaskrbljujoče izjave političnega vodstva Republike Srbske, ki dvomijo v resničnost pokolov civilnega prebivalstva v času vojne.

Bosna in Hercegovina se mora skupaj s svojimi sosedami z ukrepi za sklenitev sporazumov o izročanju v zvezi z vojnimi zločinci lotiti reševanja regionalnega problema nekaznovanosti storilcev kaznivih dejanj.

Kar zadeva Mednarodno kazensko sodišče, dvostranski sporazum z Združenimi državami Amerike o imuniteti ni v skladu z skupnimi stališči in vodilnimi načeli EU. Bosna in Hercegovina se mora uskladiti s stališčem EU.

Bosna in Hercegovina je bila še naprej dejavno udeležena v pobudah za regionalno sodelovanje, tudi v Procesu sodelovanja v jugovzhodni Evropi (SEECP), Svetu za regionalno sodelovanje in Srednjeevropskem sporazumu o prosti trgovini (CEFTA).

Na splošno so odnosi med Bosno in Hercegovino ter njenimi sosedami ostali stabilni, vendar je bilo sprejetih le malo ukrepov za spodbujanje sprave in reševanje nerešenih vprašanj, kar je ključna prednostna naloga evropskega partnerstva. Nerešeni ostajajo zlasti trgovinski in mejni spori s sosednimi državami.

Gospodarstvo Bosne in Hercegovine se je znatno upočasnilo v zadnjem četrtletju leta 2008, ko je vpliv svetovne krize dosegel realno gospodarstvo. Ta trend se nadaljuje tudi v letu 2009, kar je državo potisnilo v recesijo. Brezposelnost je ostala zelo visoka. Kakovost javnih financ, ki jih je zaznamovalo predvsem izredno povečanje tekočih odhodkov, se je še poslabšala. Država je zaprosila za program Mednarodnega finančna sklada in dosežen je bil dogovor o triletnem kreditnem aranžmaju „stand-by“. Kljub določenemu napredku pri usklajevanju gospodarske politike na ravni države pa zavezanost strukturnim reformam po državi ni enaka.

Kar zadeva gospodarska merila , je Bosna in Hercegovina dosegla majhen nadaljnji napredek pri vzpostavljanju delujočega tržnega gospodarstva. Treba si je še naprej močno prizadevati za reforme, da bo država dolgoročno zdržala konkurenčne pritiske in tržne sile znotraj Unije.

Finančna in monetarna stabilnost se je ohranila, saj se je centralna banka ustrezno odzvala na učinke mednarodne finančne krize. Režim valutnega odbora je še naprej užival visoko stopnjo zaupanja. V skladu z mednarodnim razvojem cen so se obrestne mere znatno znižale. Zmanjšala so se zunanja ravnovesja, ki jih je poganjala predvsem hitro prilagajoča se trgovinska bilanca. Finančno posredovanje se je upočasnilo in bančni sektor je zaenkrat dobro prestal učinke svetovne krize. Zabeleženih je bilo nekaj manjših izboljšav v poslovnem okolju, zlasti na področjih gradbenih dovoljenj, prenosa lastništva, registracije podjetij in izstopa s trga.

Vendar sta se kakovost in vzdržnost javnih financ še poslabšali. Tekoči odhodki, zlasti za plače in socialne ugodnosti, so se izredno povečali leta 2008 in delež proračunskih odhodkov v BPD je ostal visok. Prestrukturiranje podjetij v državni lasti, liberalizacija mrežnih industrij in privatizacija niso napredovali. Šibka proizvodna zmogljivost in strukturna togost – visoki socialni prispevki, izkrivljeni mehanizmi določanja plač, visoki in slabo usmerjeni socialni transferji ter nizka mobilnost delovne sile – še naprej ovirata ustvarjanje delovnih mest in delovanje trga dela. Brezposelnost je še zelo visoka in siva ekonomija ostaja pomemben izziv. Neučinkovitost uprave še vedno vpliva na poslovno okolje. Nižje neposredne tuje naložbe in javne naložbe so upočasnile posodobitev infrastruktur.

Bosna in Hercegovina je dosegla delen napredek pri usklajevanju svoje zakonodaje in politik z evropskimi standardi . Določen napredek je bil dosežen na področjih, kot so promet, carine, obdavčenje, izobraževanje in kultura ter v več zadevah na področju pravice, svobode in varnosti. Posebna prizadevanja so potrebna v zvezi s pretokom blaga, oseb in storitev, socialne politike in politike zaposlovanja, državnimi pomočmi, energetiko in okoljem.

Na splošno je izvajanje začasnega sporazuma zadovoljivo. Kljub temu je treba pospešiti priprave za izpolnitev zahtev v skladu z začasnim sporazumom in SPS, kar je ključna prednostna naloga stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Upravna usposobljenost Bosne in Hercegovine je bila še okrepljena, da bi se dosegli dobri rezultati izvajanja SPS. Država mora tudi pospešiti prizadevanja za vzpostavitev enotnega gospodarskega prostora, ki bo v celoti deloval v okviru njenega ozemlja, kakor se zahteva v evropskem partnerstvu.

Bosna in Hercegovina je dosegla določen napredek pri izpolnjevanju prednostnih nalog evropskega partnerstva na področjih notranjega trga . Kar zadeva prost pretok blaga , je bil dosežen delen napredek na področjih standardizacije, akreditiranja, meroslovja in nadzora trga. Potrebna bodo trajna prizadevanja za uskladitev pravnega okvira z zakonodajo EU na tem področju in za razvoj potrebne upravne usposobljenosti.

Delen napredek je bil dosežen na področju storitev, pravice do ustanavljanja in prava družb . Zakonodaja na ravni entitet o lizingu je bila usklajena, vendar je treba še ustanoviti enoten nadzorni organ na državni ravni za bančništvo. Zakonodajne pobude entitet na tem področju niso dovolj usklajene.

Na področju prostega pretoka kapitala je bilo nekaj napredka. V Republiki Srbski je bil sprejet zakon o tujih tekočih transakcijah. Določen napredek je bil dosežen na področju carin , čeprav je treba izboljšati prilagajanje zakonodaje in upravno usposobljenost. Treba je še določiti strategije v zvezi s carinami – zlasti za upravljanje človeških virov, usposabljanje in informacijsko tehnologijo. Na področju obdavčenja je bil sprejet nov zakon za izboljšanje proračunske vzdržnosti.

Kar zadeva konkurenco , je Bosna in Hercegovina zmerno napredovala na področju preprečevanja monopolov. Na področju državne pomoči ni bilo doseženih oprijemljivih rezultatov. Sprejetje ustrezne zakonodaje o državni pomoči in vzpostavitev operativno neodvisnega organa za državne pomoči še nista končana. Nadaljnja prizadevanja so potrebna za zagotovitev ustreznega izvajanja postopkov za javna naročila po državi. Delen napredek je bil dosežen v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine , čeprav so bile ratificirane dodatne mednarodne konvencije. Zakonodajni okvir na tem področju je treba dokončati in nadalje okrepiti zmogljivost izvrševanja.

V zvezi s socialno politiko, politiko zaposlovanja in politiko javnega zdravja je bilo doseženega malo napredka. Politika in zakonodaja na področju socialnih zadev in zaposlovanja, pa tudi zakonodaja na področju javnega zdravja, so še vedno zelo razdrobljene. Pomanjkanje sodelovanja med različnimi ravnmi vlade je še vedno resna ovira za razvoj potrebnih usklajenih pristopov.

Določen napredek je bil dosežen glede evropskih standardov na področju izobraževanja in kulture . Bosna in Hercegovina je ratificirala Konvencijo Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja iz leta 2005. Konferenca ministrov za izobraževanje je prispevala k zagotovitvi osnovne uskladitve med štirinajstimi pristojnimi ministrstvi v državi. Toda usklajevanje zakonodaje na ravni entitet in kantonov ni zaključeno in izvajanje po državi je neenakomerno. Treba je okrepiti upravno usposobljenost različnih izobraževalnih institucij. Kar zadeva raziskave , se je Bosna in Hercegovina pridružila sedmemu okvirnemu programu ES za raziskave in razvoj, vendar so, kar zadeva izboljšanje raziskovalnih zmogljivosti na nacionalni ravni, potrebna še znatna prizadevanja.

Pogajanja za vstop v STO so zaključena, vendar postopek še ni končan.

Bosna in Hercegovina je dosegla določen napredek pri izpolnjevanju evropskih standardov v zvezi z več sektorskimi politikami .

Na področju industrije je bilo doseženega malo napredka. Treba je še razviti celovito industrijsko politiko. V zvezi z malimi in srednje velikimi podjetji (MSP) je bil sprejet strateški okvir za celo državo. Zdaj ga je treba izvajati.

Določen napredek je bil dosežen na področju kmetijstva in ribištva . Sprejet je bil okvir za usklajevanje kmetijstva in razvoja podeželja. Vendar pa je izvajanje državnega zakona o kmetijstvu, hrani in razvoju podeželja še vedno počasno. Dosežen ni bil nikakršen napredek glede ustanovitve ministrstva za kmetijstvo na ravni države, pristojnosti na področju kmetijstva pa ostajajo na ravni entitet. Na področjih politike varnosti hrane, veterinarske in fitosanitarne politike je bil dosežen delen napredek. Problemi ostajajo zaradi nezadostnih človeških in finančnih virov ter slabega sodelovanja med državnimi službami in službami entitet.

Priprave Bosne in Hercegovine na področju okolja ostajajo na začetni stopnji. V obdobju poročanja ni bilo doseženega pomembnega napredka. Okoljski zakon na ravni države, ki bi oblikoval okvir za usklajeno varstvo okolja po vsej državi, še ni bil sprejet, pa tudi državna agencija za okolje še ni ustanovljena.

Bosna in Hercegovina je prav tako dosegla določen napredek v sektorju prometa . Nekaj napredka je bilo v zvezi s vseevropskim prometnim omrežjem in tranzitnim prometom, vendar je napredek na področju cestnega, železniškega prometa ter prometa na celinskih plovnih poteh le delen. Bosna in Hercegovina je postala polnopravna članica Skupnih letalskih oblasti. Nadaljnja prizadevanja so potrebna za dosledno uporabo sporazuma o skupnem evropskem zračnem prostoru (ECAA). Potrebni so dodatni ukrepi, da se reorganizira institucionalna ureditev in zagotovijo primerni pogoji za odprtje trga za vse vrste prometa.

Na področju energetike ni bilo napredka. Kot podpisnica Pogodbe o ustanovitvi Skupnosti za energijo mora Bosna in Hercegovina izvajati zadevno ustrezno zakonodajo EU na področju energetike, vendar je v velikem zaostanku glede številnih z energetiko povezanih področij. Reforme v sektorju plina zelo zamujajo. Razvoj energetskega sektorja še naprej ovirajo različni dejavniki. Delovanje državnega podjetja za prenos (TRANSCO) resno ovirajo politična vmešavanja in slabo upravljanje. Celovita energetska strategija ni bila raz