OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Obdavčitev energentov in električne energije v Uniji ureja Direktiva Sveta 2003/96/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o obdavčitvi energije ali Direktiva).

V skladu s členom 19(1) Direktive, poleg določb zlasti iz členov 5, 15 in 17, lahko Svet na predlog Komisije kateri koli državi članici soglasno dovoli uvedbo nadaljnjih izjem ali znižanj ravni obdavčitve zaradi upoštevanja posebnih politik.

Cilj tega predloga je Švedski dovoliti uporabo znižane stopnje obdavčitve električne energije, neposredno zagotovljene plovilom med privezom v pristanišču (v nadaljnjem besedilu: električna energija z obrežja). Namen te izjeme je zagotoviti gospodarsko spodbudo za uporabo električne energije z obrežja, da se zmanjša onesnaževanje zraka v pristaniških mestih.

Cilj ukrepa, ki naj bi ga uporabila Švedska, je zmanjšati vpliv pomorskega prometa na okolje.

Zahtevek in njegovo splošno ozadje

Svet je 20. junija 2011 sprejel Izvedbeni sklep Sveta 2011/384/EU o dovoljenju Švedski, da v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES uporabi znižano stopnjo davka na elektriko za električno energijo, neposredno zagotovljeno plovilom med privezom v pristanišču („električna energija z obrežja“)([1]). Ta sklep preneha veljati 25. junija 2014.

Švedski organi so z dopisom z dne 13. decembra 2013 zahtevali nov sklep o dovoljenju, ki bo Švedski dovoljeval nadaljnjo uporabo znižanja davka. Švedska želi z ukrepom, ki ga je zahtevala, zagotoviti spodbudo za uporabo električne energije z obrežja, ki pomeni manjše onesnaževanje v primerjavi s proizvodnjo električne energije na krovu plovil med privezom v pristanišču.

Švedski organi nameravajo še naprej uporabljati znižano stopnjo davka na elektriko v višini 50 SEK (5,79 EUR)([2]) na MWh za električno energijo z obrežja. Navedena davčna stopnja je višja od najnižje stopnje obdavčitve električne energije, kot je določena v Direktivi 2003/96/ES. Prav tako je višja od nacionalne stopnje obdavčitve električne energije za poslovno uporabo, ki znaša 5 SEK (0,59 EUR) na MWh. Vendar Švedska meni, da uporaba električne energije z obrežja ne pomeni poslovne uporabe. Zato bi veljavne nacionalne stopnje za električno energijo z obrežja na severnem Švedskem brez dovoljenja znašale 293 SEK (33,94 EUR) na MWh ali 185 SEK (21,43 EUR) na MWh.

Po drugi strani morajo države članice v skladu s členom 14(1)(c) direktive o obdavčitvi energije izvzeti energente, ki jih ladje uporabljajo kot gorivo za plovbo po vodah EU. Ta izjema zajema tudi energente, ki se uporabljajo za proizvodnjo električne energije na krovu ladij med privezom v pristaniščih. V skladu s členom 15(1)(f) Direktive lahko države članice izvzamejo tudi energente, ki jih ladje uporabljajo za plovbo po celinskih plovnih poteh, navedeni člen pa zajema tudi proizvodnjo električne energije na krovu. Zato sistem obdavčitve na podlagi direktive o obdavčitvi energije v večini primerov ne vpliva na stroške proizvodnje električne energije na krovu ladje med privezom v pristanišču, čeprav bi lahko taka proizvodnja zaradi poslabšanja kakovosti zraka in povečanja ravni hrupa v pristaniščih negativno vplivala na zdravje in okolje.

Švedska bo uporabila znižano stopnjo obdavčitve električne energije za vse dobave električne energije z obrežja z napetostjo najmanj 380 V plovilom z bruto tonažo najmanj 400, ki se uporabljajo za trgovski ladijski promet. Po mnenju švedskih organov je meja ustrezna, da bo predlagano znižanje zajelo večino plovil, ki se uporabljajo v mednarodnem prometu, in večjih plovil, ki se uporabljajo v domačem prometu. Ta plovila so odgovorna za največji del emisij, ki jih povzroča delovanje pomožnih motorjev na krovu med privezom v pristaniščih.

Švedski organi priznavajo, da ukrep pomeni državno pomoč in daje prednost lastnikom ladij, ki se uporabljajo za trgovski ladijski promet. Trdijo tudi, da je ukrep z vidika konkurence med lastniki ali upravljavci ladij nevtralen, ker je na voljo vsem ladjam (razen ladjam za zasebno uporabo) med privezom v švedskih pristaniščih ne glede na to, pod katero zastavo plujejo. Švedska meni, da bo vpliv na trgovino med državami članicami zanemarljiv, ker je izbira pristanišča bolj odvisna od namembnega kraja tovora kakor od stroškov priveza, zmanjšanih zaradi znižanega davka na električno energijo z obrežja.

Švedska je zahtevala izdajo dovoljenja za šest let, kar je najdaljše obdobje iz člena 19(2) Direktive.

Švedska meni, da je ta ukrep v skladu s Priporočilom Komisije 2006/339/ES o spodbujanju uporabe električne energije z obrežja pri ladjah med privezom v pristaniščih Skupnosti([3]) ter Sporočilom Komisije „Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018“([4]). V zvezi s tem je treba opozoriti, da imajo države članice od junija 2011 brezpogojno obveznost, da izpolnjujejo standarde kakovosti zraka za ustrezna onesnaževala, kot so delci([5]). Zaradi te obveznosti morajo poiskati rešitve za težave, kot so emisije ladij med privezom v pristaniščih, kjer je to ustrezno, in morda se bo v pristaniščih s temi težavami uporaba električne energije z obrežja spodbujala v okviru splošne strategije za kakovost zraka.

Švedska želi z znižanjem davka upravljavcem plovil še naprej zagotavljati spodbudo za uporabo električne energije z obrežja, da se zmanjšajo emisije v zrak in hrup s plovil med privezom ter emisije CO2. Uporaba znižane davčne stopnje bi okrepila konkurenčnost električne energije z obrežja v primerjavi z uporabo goriv iz tankov na krovu, ki je v celoti oproščena davka. Švedski organi so obvestili Komisijo, da so bile od začetka uporabe ukrepa postavljene dodatne naprave za električno energijo z obrežja, da se je število pristanišč, ki imajo takšne naprave, povečalo s pet na osem (Stockholm, Göteborg, Piteå, Helsingborg, Luleå, Karlskrona, Trelleborg in Ystad) in da se zdaj načrtuje postavitev dodatnih naprav v pristanišču Stockholm. Švedski organi so obvestili Komisijo, da naprave za električno energijo z obrežja najpogosteje uporabljajo plovila, ki se uporabljajo v gozdarskem sektorju. Pristanišča, ki oskrbujejo to industrijo, imajo največji delež uporabe električne energije z obrežja. Naprave se običajno uporabljajo v primerih, v katerih so plovila privezana dlje časa. Delež plovil, ki uporabljajo naprave za električno energijo z obrežja, se med pristanišči razlikuje (od 33 % do skoraj 100 %), kar je odvisno od pristanišča in vrste plovil, ki uporabljajo pristanišče. Po informacijah, ki jih je predložila Švedska, so se zaradi uporabe električne energije z obrežja zmanjšale emisije žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, delcev in ogljikovih oksidov. Vendar švedski organi nimajo natančnih ocen zmanjšanja emisij, ki bi ga bilo mogoče pripisati uporabi ukrepa.

Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije, zlasti člena 14(1)(c) in 15(1)(f).

Ocena ukrepa v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES

Upoštevanje posebnih politik

Prvi pododstavek člena 19(1) Direktive se glasi:

„[r]azen določb prejšnjih členov, zlasti členov 5, 15 in 17, lahko Svet, na predlog Komisije, državi članici soglasno dovoli uvedbo nadaljnjih izjem ali znižanj zaradi upoštevanja posebnih politik.“

Švedski organi si z navedenim znižanjem davka prizadevajo spodbujati okoljsko manj škodljiv način za zadovoljevanje potreb ladij po električni energiji med privezom v pristaniščih in s tem izboljšanje kakovosti zraka v lokalnem okolju. Kakor je poudarila Švedska, je Komisija dejansko že priporočila uporabo električne energije z obrežja kot alternativo proizvodnji električne energije na krovu plovil med privezom in tako prepoznala okoljske prednosti te možnosti([6]). Brez ukrepa bi davek na električno energijo, s katero se oskrbujejo plovila med privezom, na severnem Švedskem znašal 293 SEK (33,94 EUR) na MWh ali 185 SEK (21,43 EUR) na MWh. Zahtevana izjema bi tako pomenila dodatno spodbudo za uporabo te tehnologije v višini 243 SEK ali 28,15 EUR na MWh (135 SEK ali 15,64 EUR na MWh na severnem Švedskem) in bi torej prispevala k navedenemu cilju politike.

Komisija prav tako ugotavlja, da je Švedska od začetka uporabe ukrepa dodatno razvila svojo infrastrukturo na kopnem. Zdi se, da je znižanje davka učinkovito spodbudilo širšo uporabo električne energije z obrežja. Švedski organi so obvestili Komisijo, da so od določenih pristanišč zahtevali ali jih zadolžili, da uvedejo naprave za električno energijo z obrežja. Vendar Švedska ni poročala o uvedbi pravnih obveznosti ali finančnih spodbud za uporabo naprav. Obstaja interes za razvoj infrastrukture, ki ga izraža predvsem gozdarski sektor v okviru svojih prizadevanj za vzpostavitev okolju bolj prijaznega prometa. Komisija glede na sedanjo stopnjo razvoja električne energije z obrežja na Švedskem meni, da je uporaba znatno znižane davčne stopnje še naprej ustrezen instrument za spodbujanje pristaniških organov in lastnikov ladij k nadaljnjemu vlaganju v tehnologijo tudi ob upoštevanju, da ni drugih posebnih nacionalnih ukrepov, ki bi spodbujali uporabo električne energije z obrežja.

Komisija v zvezi z naravo zastavljenega cilja politike poudarja, da je spodbujanje uporabe električne energije z obrežja dejansko skupni cilj politike, za katerega bi si morala Unija prizadevati kot celota. To je jasno navedeno v Sporočilu Komisije o celostni pomorski politiki([7]) in priloženem delovnem dokumentu služb Komisije([8]). Komisija je predlagala, da se električna energija z obrežja, ki se zagotavlja ladjam med privezom v pristaniščih, izvzame iz obdavčitve energije v svojem predlogu za revizijo direktive o obdavčitvi energije([9]).

Vendar Svet trenutno še ni sprejel predloga Komisije. Medtem je treba gospodarskim subjektom na Švedskem in švedskim organom zagotoviti pravno varnost glede davčnih ukrepov, ki se uporabljajo za namen spodbujanja uporabe električne energije z obrežja. Ugodno davčno obravnavo električne energije z obrežja je zdaj mogoče uvesti le na podlagi člena 19. Vendar je namen tega člena odziv na posebne razmere v posameznih državah članicah, ki niso izražene v sami Direktivi. Zato se lahko odstopanje na podlagi člena 19 zaradi doseganja političnega cilja spodbujanja uporabe električne energije z obrežja dodeli le kot prehodni ukrep, preden ta cilj obravnava Svet v okviru revizije Direktive 2003/96/ES.

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Zahtevani ukrep se nanaša predvsem na okoljsko politiko Evropske unije. Če bo ukrep pomagal zmanjšati uporabo goriv iz tankov na krovu plovil v pristaniščih, bo dejansko prispeval k cilju izboljšanja kakovosti zraka v lokalnem okolju. Ukrep lahko privede tudi do zmanjšanja emisij CO2, ker je mešanica virov električne energije iz omrežij na kopnem zaradi večje učinkovitosti sistema in drugačnih uporabljenih goriv ogljično manj intenzivna kakor električna energija, proizvedena na krovu z uporabo goriv iz tankov. V tem okviru je mogoče ugotoviti, da je povprečna mešanica virov električne energije v zadevnem tržnem območju ogljično precej manj intenzivna od povprečja, ki velja za EU. Čeprav je ogljična intenzivnost v dodatno dobavljeni električni energiji običajno višja od tiste v povprečni mešanici virov električne energije in zelo odvisna od časa v dnevu, ko je dodatno povpraševanje, pa naj bi zmanjšanja CO2, dosežena na podlagi ukrepa, ostala sorazmerno znatna([10]).

Ukrep je v skladu s predlogom Komisije za direktivo o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva, ki obravnava vprašanje namestitve naprav za oskrbo z električno energijo z obrežja v pristaniščih, v katerih je to stroškovno učinkovito in ima pozitiven vpliv na okolje([11]).

Pri tem je treba opozoriti, da je pomemben razlog za neugoden konkurenčni položaj električne energije z obrežja dejstvo, da za alternativo, tj. električno energijo, proizvedeno na krovu plovil v morskih pristaniščih, zdaj velja popolna oprostitev čistega davka: iz obdavčitve ni izvzeto le gorivo iz tankov, porabljeno za proizvodnjo električne energije, kar ustreza normalnim razmeram iz člena 14(1)(a) Direktive 2003/96/ES, temveč tudi električna energija, proizvedena na krovu plovil (glej člen 14(1)(c) Direktive 2003/96/ES). Slednjo izjemo bi bilo kot tako morda težko uskladiti z okoljskimi cilji Unije, vendar pa upošteva izvedljivost. Zaradi obdavčitev električne energije, proizvedene na krovu, bi namreč lastnik ladje, ki ima pogosto sedež v tretji državi, ali upravljavec morala predložiti izjavo o količini porabljene električne energije. V izjavi bi moral biti opredeljen tudi delež električne energije, porabljene v teritorialnih vodah države članice, v kateri je treba plačati davek. Obvezna priprava take izjave za teritorialne vode vsake države članice, na katero se izjava nanaša, bi za lastnike ladij pomenila veliko upravno obremenitev. V teh razmerah je lahko upravičeno, da se uporaba električne energije z obrežja, ki pomeni možnost manjšega onesnaževanja, ne postavlja v slabši položaj, pri čemer se Švedski dovoli uporaba znižane stopnje obdavčitve.

Pri električni energiji, ki jo porabijo plovila med privezom v pristaniščih na celinskih vodnih poteh, oprostitev davka na električno energijo, proizvedeno na krovu plovil, v nasprotju z razmerami, ki veljajo za pomorska pristanišča, za države članice ni obvezna (člen 15(1)(f)). Državam članicam torej nobena pravna ovira ne preprečuje, da bi enako obravnavale električno energijo z obrežja in proizvodnjo električne energije na krovu v pristaniščih na celinskih vodnih poteh. Vendar je treba možnost oprostitve davka na električno energijo, proizvedeno na krovu, ki jo omogoča člen 15(1)(f) Direktive, ponovno razložiti z izvedljivostjo, ki jo upošteva zakonodajalec, in jo hkrati tesno povezati z možnimi davčnimi ugodnostmi za namene plovbe po celinskih vodnih poteh. Večina držav članic, med njimi tudi Švedska, se je odločila, da goriva, porabljenega za te namene, ne bo obdavčila. Te države menijo tudi, da je nepraktično obdavčiti uporabljeno gorivo namesto električne energije (glej tretji pododstavek člena 21(5) Direktive 2003/96/ES), ker bi to pomenilo najmanj ločeno obravnavanje goriva, ki se porabi za proizvodnjo električne energije. Dejansko bodo države članice pri odločanju, ali naj se davčna oprostitev, ki se uporablja za pomorski promet, uporabi tudi za goriva, ki se uporabljajo za plovbo po celinskih vodnih poteh, upoštevale več vidikov, vključno s širšimi cilji nacionalne prometne politike, na primer okoljske pomisleke, zaradi katerih morda ne bodo obdavčile goriv za te namene.

Zato se v tej fazi šteje, da se znižana raven obdavčitve za električno energijo z obrežja lahko upravičeno uporabi tudi za pristanišča na celinskih vodnih poteh.

Notranji trg in poštena konkurenca

Komisija ni prejela pritožb glede praktične uporabe davčnega ukrepa, odobrenega z Izvedbenim sklepom Sveta 2011/384/EU. Z vidika notranjega trga in poštene konkurence ukrep zgolj zmanjšuje obstoječe davčno izkrivljanje med konkurenčnima viroma električne energije za ladje med privezom, tj. med proizvodnjo električne energije na krovu in električno energijo z obrežja, ki ga je povzročila oprostitev davka za goriva iz tankov.

Kar zadeva konkurenco med upravljavci plovil, švedski organi niso predložili informacij o znatnem povečanju števila plovil, opremljenih za uporabo električne energije z obrežja. Treba je poudariti, da je po njihovih izračunih strošek uporabe električne energije z obrežja še vedno razmeroma visok v primerjavi s proizvodnjo na krovu z uporabo goriv iz tankov, ki so oproščena davka. Zlasti stroški za lastnike ladij vključujejo stroške omrežja in investicijske stroške za opremo na krovu. Čeprav na natančne napovedi stroškov odločilno vplivajo spremembe cen nafte in jih je zato zelo težko pripraviti, pa najnovejše razpoložljive ocene kažejo, da na splošno celo popolna oprostitev davka v večini primerov ne bi znižala operativnih stroškov električne energije z obrežja pod raven stroškov proizvodnje električne energije na krovu([12]) in zato v nobenem primeru ne bi pomenila znatne konkurenčne prednosti za upravljavce plovil, ki uporabljajo električno energijo z obrežja, v primerjavi z upravljavci, ki uporabljajo proizvodnjo na krovu. V tem primeru uporaba Izvedbenega sklepa Sveta 2011/384/EU ni povzročila znatnega izkrivljanja, kot je bilo prej navedeno, pri čemer takšno izkrivljanje tudi ni verjetno, saj Švedska namerava še naprej upoštevati najnižjo raven obdavčitve, ki je določena v direktivi o obdavčitvi energije. Švedska namerava tudi ohraniti omejitev davčne ugodnosti na plovila z bruto tonažo najmanj 400 in dobave električne energije z obrežja z napetostjo najmanj 380 voltov, da bi ukrep usmerila v plovila, ki proizvajajo veliko električne energije na krovu, hkrati pa omejila skupno število upravičencev. Švedski organi so pojasnili, da sta bili obe mejni vrednosti postavljeni na razmeroma nizko raven, saj so imela nacionalna združenja pomisleke, da bi bila nacionalna plovila sicer lahko v manj ugodnem položaju od tujih. Po drugi strani se lahko utemeljeno predpostavlja, da bodo na podlagi mejnih vrednosti iz davčne ugodnosti izključena predvsem domača plovila in ne plovila iz drugih držav EU in da mejne vrednosti zato v nobenem primeru ne bodo zagotovile ugodnejše davčne obravnave domačih gospodarskih subjektov v primerjavi z njihovimi konkurenti iz drugih držav članic EU.

V zvezi s konkurenco med pristanišči so švedski organi poročali, da niso opazili znatnih sprememb pri odločanju lastnikov ladij za pristanišča, ki jih je mogoče povezati z razpoložljivostjo naprav za električno energijo z obrežja. Po njihovem mnenju je zanemarljiv vsak morebitni vpliv na trgovino med državami članicami, ki bi lahko nastal, če bi plovila spreminjala smer zaradi možnosti uporabe električne energije z obrežja po znižani davčni stopnji. Kakor je bilo že navedeno, v razmerah, ko ni verjetno, da bi uporaba električne energije z obrežja kljub znižanemu davku postala bolj gospodarsko izvedljiva od proizvodnje električne energije na krovu, vsaj ne v kratkem roku, tudi ni verjetno, da bi znižan davek za električno energijo z obrežja pomembno izkrivljal konkurenco med pristanišči, ker bi zaradi te možnosti spodbujal plovila k spremembi itinerarja.

Časovni okvir, predlagan za odobritev uporabe znižane davčne stopnje, v veliki meri upošteva osemletni časovni okvir za oprostitev davka za električno energijo z obrežja iz predloga Komisije.

Obdobje uporabe ukrepa in razvoj okvira EU o obdavčitvi energije

Načeloma mora biti obdobje uporabe odstopanja dovolj dolgo, da upravljavcev pristanišč ne odvrne od potrebnih naložb. V tem primeru bi se s predlogom Komisije za revizijo direktive o obdavčitvi energije, v katerem je predvidena obvezna oprostitev za električno energijo z obrežja za obdobje osmih let od začetka njene veljavnosti, podaljšalo obdobje uporabe ukrepa in povečal obseg znižanja davka. Vendar bi moralo odstopanje ohraniti nadaljnji razvoj obstoječega pravnega okvira in upoštevati možnost, da Svet sprejme pravni akt na podlagi predloga Komisije za spremembo direktive o obdavčitvi energije. V teh razmerah se zdi ustrezno odobriti zahtevano dovoljenje za največ šest let, kot to dopušča Direktiva, pri čemer pa se upošteva morebitni začetek uporabe zadevnih splošnih določb, in sicer pred predvidenim datumom izteka tega obdobja. To obdobje bo zagotovilo pravno varnost upravljavcem ladij in pristanišč, ki morajo načrtovati svoje naložbe v naprave za električno energijo z obrežja ali opremo na krovu. Prav tako bo švedskim organom omogočilo, da bodo zbrali podatke za celostno oceno učinka ukrepa.

Pravila o državni pomoči

Na podlagi ustreznega menjalnega tečaja z dne 1. oktobra 2013, ki je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije([13]), je znižana davčna stopnja v višini 50 SEK na MWh, ki jo predvidevajo švedski organi, višja od najnižje ravni obdavčitve v skladu s členom 10 Direktive 2003/96/ES. Zato ukrep izpolnjuje enega od pogojev iz člena 44 Uredbe Komisije 651/2014/EU([14]), v katerem so navedeni pogoji za izvzetje ukrepa iz obveznosti priglasitve državne pomoči. Vendar v tej fazi ni mogoče ugotoviti, ali so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 44 in ali predlog Izvedbenega sklepa Sveta ne preprečuje Komisiji, da bi od Švedske zahtevala skladnost s pravili o državni pomoči.

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Ta predlog temelji na zahtevi Švedske in zadeva le to državo članico.

Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

Zunanje strokovno mnenje ni bilo potrebno.

Ocena učinka

Ta predlog zadeva dovoljenje, ki se izda posamezni državi članici na njeno zahtevo.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Cilj predloga je Švedski izdati dovoljenje za odstopanje od splošnih določb Direktive Sveta 2003/96/ES in uporabo znižane stopnje davka na elektriko v višini 50 SEK (5,79 EUR) na MWh za električno energijo, neposredno zagotovljeno plovilom med privezom v pristanišču.

Pravna podlaga

Člen 19 Direktive Sveta 2003/96/ES.

Načelo subsidiarnosti

Področje posredne obdavčitve, zajeto v členu 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), samo po sebi ni v izključni pristojnosti Evropske unije v smislu člena 3 PDEU.

Kljub temu sočasno izvajanje pristojnosti držav članic na tem področju strogo ureja in omejuje veljavna zakonodaja EU. V skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES je le Svet pooblaščen, da državi članici dovoli uvedbo nadaljnjih izjem ali znižanj, kot predvideva navedena določba. Države članice ne morejo prevzeti te naloge Sveta.

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti.

Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti. Znižanje davka ne presega tega, kar je potrebno za doseganje zadevnega cilja (glej obravnavo vidikov notranjega trga in poštene konkurence zgoraj).

Izbira instrumentov

Predlagani instrumenti: izvedbeni sklep Sveta.

Člen 19 Direktive 2003/96/ES določa le to vrsto ukrepa.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Ukrep ne povzroča finančne ali upravne obremenitve Unije. Predlog zato ne vpliva na proračun Unije.

2014/0230 (NLE)

Predlog

IZVEDBENI SKLEP SVETA

o dovoljenju Švedski, da v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES uporabi znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, neposredno zagotovljeno plovilom med privezom v pristanišču

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije([15]), zlasti člena 19 Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Švedski je bilo z Izvedbenim sklepom Sveta 2011/384/EU([16]) dovoljeno, da v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES do 25. junija 2014 uporablja znižano stopnjo obdavčitve za električno energijo, neposredno zagotovljeno plovilom med privezom v pristanišču (v nadaljnjem besedilu: električna energija z obrežja).

(2) Švedska je z dopisom z dne 13. decembra 2013 zaprosila za odobritev nadaljnje uporabe znižane stopnje davka na elektriko za električno energijo z obrežja v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES.

(3) Švedska si prizadeva z nameravano uporabo znižanega davka še naprej spodbujati širšo uporabo električne energije z obrežja kot načina za zadovoljevanje potreb ladij po električni energiji med privezom v pristaniščih, ki je okoljsko manj škodljiv od uporabe goriv iz tankov na krovu plovil.

(4) Uporaba električne energije z obrežja, ki preprečuje emisije onesnaževal zraka, povezane z uporabo goriva iz tankov na krovu plovil med privezom, prispeva k izboljšanju kakovosti zraka v lokalnem okolju pristaniških mest. Zaradi posebnih pogojev strukture za proizvodnjo električne energije v zadevni regiji, tj. nordijskega trga električne energije, ki obsega Švedsko, Dansko, Finsko in Norveško, se pričakuje tudi, da bo uporaba električne energije iz omrežij na kopnem namesto električne energije, proizvedene z uporabo goriva iz tankov na krovu plovil, zmanjšala emisije CO2. Zato se pričakuje, da bo ukrep prispeval k doseganju ciljev politike Unije na področju okolja, zdravja in podnebja.

(5) Dovoljenje Švedski za uporabo znižane stopnje obdavčitve elektrike za električno energijo z obrežja ne presega obsega, potrebnega za povečanje uporabe električne energije z obrežja, ker bo v večini primerov proizvodnja električne energije na krovu ostala konkurenčnejša možnost. Iz istega razloga in ker je sedanja stopnja uveljavitve tehnologije na trgu razmeroma nizka, ni verjetno, da bi ukrep v svoji življenjski dobi povzročil precejšnje izkrivljanje konkurence, zato ne bo negativno vplival na pravilno delovanje notranjega trga.

(6) V skladu s členom 19(2) Direktive 2003/96/ES mora biti vsako dovoljenje, dodeljeno na podlagi te določbe, strogo časovno omejeno. Glede na potrebo po dovolj dolgem obdobju, ki omogoča pravilno oceno ukrepa, in tudi potrebo po ohranitvi nadaljnjega razvoja obstoječega pravnega okvira je ustrezno dodeliti zahtevano dovoljenje za obdobje šestih let, pri čemer se upošteva morebitni začetek uporabe ustreznih zadevnih splošnih določb pred predvidenim datumom izteka tega obdobja.

(7) Za zagotovitev pravne varnosti upravljavcem pristanišč in ladij ter preprečitev morebitnega povečanja upravnega bremena distributerjev in redistributerjev električne energije zaradi sprememb trošarinskih stopenj, obračunanih za električno energijo z obrežja, je treba Švedski omogočiti, da brez prekinitve uporablja obstoječe posebno znižanje davka, na katero se nanaša ta sklep. Zahtevano dovoljenje je treba zato dodeliti z učinkom od 26. junija 2014, kar neprekinjeno sledi prejšnjim ureditvam na podlagi Izvedbenega sklepa Sveta 2011/384/EU.

(8) Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o državni pomoči –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Švedski se dovoli uporaba znižane stopnje davka na elektriko za električno energijo, ki se neposredno zagotavlja plovilom med privezom v pristanišču, razen za plovila za negospodarske zasebne namene, pod pogojem, da se upoštevajo najnižje ravni obdavčitve v skladu s členom 10 Direktive 2003/96/ES.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Uporablja se od 26. junija 2014.

Veljati preneha 25. junija 2020.

Če Svet na podlagi člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije določi splošne predpise o davčnih ugodnostih za električno energijo z obrežja, se ta sklep preneha uporabljati na dan začetka uporabe navedenih splošnih predpisov.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Švedsko.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

([1]) UL L 170, 30.6.2011, str. 36 in 37.

([2]) Vsi izračuni temeljijo na menjalnem tečaju z dne 1. oktobra 2013, tj. 8,6329 SEK za 1 EUR. Glej UL C 286, 2.10.2013.

([3]) Priporočilo Komisije 2006/339/ES z dne 8. maja 2006 o spodbujanju uporabe električne energije z obrežja pri ladjah med privezom v pristaniščih Skupnosti (UL L 125, 12.5.2006).

([4]) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018, COM(2009) 8 final z dne 21. januarja 2009.

([5]) Glej Direktivo 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008).

([6]) Glej opombo 3.

([7]) COM(2007) 575 final z dne 10. oktobra 2007.

([8]) SEC(2007) 1283 final z dne 10. oktobra 2007.

([9]) COM(2011) 169 final z dne 13. aprila 2011.

([10]) Skupni delež obnovljivih virov in jedrskega goriva v švedski mešanici virov električne energije je leta 2012 znašal 95,4 %, v mešanici virov električne energije trga NordPool pa 90 %, glej „http://www.nordpoolspot.com/Global/Download%20Center/TSO/Nordic-production-split_2004-2012.pdf“. Vendar se električna energija iz jedrskih elektrarn in električna energija iz hidroelektrarn, ki predstavlja največji delež proizvodnje energije iz obnovljivih virov na Švedskem in na splošno na trgu NordPool, uporabljata predvsem za osnovno obremenitev, medtem ko je ogljična intenzivnost pri konični obremenitvi v povprečju večja.

([11]) COM(2013) 18 final z dne 24. januarja 2013.

([12]) Glej Generalni direktorat Evropske komisije za okolje, Pogodba o storitvah v zvezi z emisijami z ladij: dodelitev, zmanjšanje in tržno usmerjeni instrumenti, Naloga 2a – električna energija z obrežja, avgust 2005, http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf. Analiza stroškov je pripravljena za tri pristanišča: Göteborg (Švedska), Juneau in Long Beach (ZDA).

([13]) Glej opombo 2.

([14]) Uredba Komisije št. 651/2014/EU z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1–78).

([15]) UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

([16]) Izvedbeni sklep Sveta 2011/384/EU z dne 20. junija 2011 o dovoljenju Švedski, da v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES uporabi znižano stopnjo davka na elektriko za električno energijo, neposredno zagotovljeno plovilom med privezom v pristanišču („električna energija z obrežja“) (UL L 176, 30.6.2011, str. 36).