[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5. 10. 2005

COM(2005) 458 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Sodelovanje med EU in Palestino po umiku – na poti do uresničitve dveh držav

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Sodelovanje med EU in Palestino po umiku – na poti do uresničitve dveh držav

Uvod

Po skoraj petih letih terorizma, nasilja, uničevanja infrastrukture in gospodarskega nazadovanja na Zahodnem bregu in v Gazi smo v letu 2005 priča skupnemu prizadevanju za napredek mirovnega procesa. Pri slednjem je Izraelce in Palestince podpirala mednarodna skupnost.

Izraelski umik iz Gaze in delov severnega Zahodnega brega je pomemben korak, ki pomeni najboljšo možnost za trajni mir v regiji za več let. Posebni odposlanec bližnjevzhodne četverice, James Wolfensohn, se odločno zavzema za izhod iz politične slepe ulice, v kateri so Palestinci in Izraelci od začetka druge intifade (vstaje Palestincev na zasedenih območjih). Uspešen zaključek njegovih prizadevanj bi lahko pomenil ključno priložnost za rešitev konflikta. Časovni načrt četverice, ki je nujen pogoj za oblikovanje palestinske države, ostaja referenčna točka za dejavnosti EU, njegov ponoven zagon pa glavna usmeritev politike EU.

Uresničitev teh optimističnih pričakovanj je seveda odvisna od tega, ali lahko umik Palestincem in Izraelcem v resnici prinese koristi in ali razmere, ki so nastale po umiku, omogočajo nadaljnje izvajanje časovnega načrta. To med drugim vključuje izboljšanje varnosti za Izrael, boljše gospodarske in socialne pogoje v Gazi in na Zahodnem bregu ter napredek v smeri Palestinske države, ki bo sposobna prevzeti svoje odgovornosti in izvajati funkcije, ki jih nalaga sodobna demokracija.

EU je s približno 500 milijoni evrov na leto največji donator pomoči Palestincem; več kot polovica te vsote je iz proračuna ES, ostalo pa iz sredstev dvostranskega financiranja držav članic. EU ima tudi ključno vlogo znotraj četverice. Kot taka lahko pomembno prispeva k prihodnji ustanovitvi palestinske države, ki bo živela v miru z Izraelom. Da bi EU izkoristila to možnost, mora določiti obsežno srednjeročno strategijo za podporo napredka v smeri uresničitve dveh držav, kot ju predvideva časovni načrt in za njene odnose z bodočo palestinsko državo.

To sporočilo določa nekatere elemente obsežne in usklajene strategije glede Palestinske uprave ter Palestincev Zahodnega brega in Gaze. Cilj sporočila je določiti prednostne naloge glede sodelovanja EU po izraelskem umiku iz Gaze in delov severnega Zahodnega brega, med drugim pri podpori prizadevanjem Palestinske uprave za reformo in izgradnjo institucij. V njem so navedeni tudi številni ključni, a ne izčrpni pogoji, ki so po mnenju Komisije nujni za uspešno sodelovanje po umiku. Na podlagi elementov iz tega sporočila ter v skladu z akcijskim načrtom evropske sosedske politike s Palestinsko upravo Komisija predlaga izdelavo strateškega dokumenta države za Zahodni breg in Gazo.

To sporočilo ne zajema vprašanj, ki izhajajo iz širšega okvira bližnjevzhodnega mirovnega procesa. Službe Komisije sodelujejo s posebnim odposlancem EU (POEU) za bližnjevzhodni mirovni proces, da bi opredelile stališča EU glede ključnih vprašanj z namenom uresničevanja v prihodnost usmerjenega pristopa do Bližnjega vzhoda v razmerah po umiku.

1. Posebni odposlanec bližnjevzhodne četverice za umik

Imenovanje Jamesa Wolfensohna za posebnega odposlanca četverice za umik postavlja nov okvir za delo mednarodne skupnosti v kratkoročnem obdobju. Evropska komisija, ki je njegovi skupini dodelila sodelavce in se tesno usklajuje z drugimi donatorji, je dala za takojšnje ukrepe (projekte quick-start) na razpolago sredstva v višini 60 milijonov evrov.

Posebni odposlanec je predstavil šest točk ali skupnih vprašanj, za katere se morajo Palestinci in Izraelci zavzemati, da bi zagotovili razmere, ki bodo omogočale uspešno izvedbo načrta umika in udeležbo skupnosti mednarodnih donatorjev v prihodnosti. Te točke zajemajo vprašanja v zvezi z mejnimi prehodi, povezavo med Zahodnim bregom in Gazo, letališči in pristanišči, hišami v naseljih ter toplimi gredami v naseljih.

V okviru dogovorov med Izraelom in Palestinsko upravo glede teh vprašanj, daje Komisija na voljo podporo za carinske operacije na meji, dodelila je tudi sredstva za infrastrukturo, ki bi se lahko porabila za pristanišča in letališča.

Upoštevajoč razmere, ki bodo nastale v obdobju po umiku, je odposlanec četverice predstavil tudi tri prednostne naloge, na katere se mora osredotočiti Palestinska uprava: fiskalna stabilizacija, srednjeročni razvojni načrt in ustvarjanje delovnih mest. Komisija podpira reševanje teh vprašanj tako da prispeva v Odškodninski sklad za upravljanje javnih financ Svetovne banke, saj se je ta večstranski mehanizem izkazal kot najučinkovitejši sistem v sedanjih okoliščinah, kot tudi z dodelitvijo sredstev za takojšnje ukrepe.

S predpostavko, da bo pri teh šestih vprašanjih dosežen napredek, je posebni odposlanec četverice za naslednja tri leta predlagal podvojitev sredstev mednarodne skupnosti na 3 milijarde evrov na leto. Ta predlog je podprla tudi skupina G8.

Prednostne naloge, določene v tem sporočilu, so del odziva na ta novi okvir.

2. Reforma Palestinske uprave in priprave na palestinsko državo

Komisija je eden od redkih donatorjev, ki so poleg obsežne nujne pomoči nudili podporo pri procesu palestinske reforme tudi v celotnem obdobju intifade. V tem smislu je nudila podporo tako z usmerjenimi programi za vzpostavitev institucij kot s pogojevanjem finančne podpore Palestinski upravi z njenim izvajanjem reforme.

Neposredno po umiku pa se Palestinska uprava še vedno sooča z ogromnimi izzivi. Njena najzahtevnejša naloga je učinkovit in popoln prevzem odgovornosti za zagotavljanje varnosti in storitev v Gazi. Obenem je za pripravo na bodočo palestinsko državo tako v Gazi kot na Zahodnem bregu potreben obsežnejši in trajnostni program za vzpostavitev institucij.

EU mora svojo pomoč vedno bolj usmerjati k spodbujanju vzpostavitve institucij s strani Palestinske uprave. Urad Komisije v Jeruzalemu je po Londonski konferenci o palestinski reformi pripravil kratkoročno strategijo upravljanja, ki jo je predložil Palestinski upravi. Strategija navaja najnujnejše točke reforme in z določanjem kratkoročnih prednostnih nalog ter morebitne donatorske udeležbe usmerja dejavnosti mednarodnih donatorjev. To je treba izvesti skupaj z naložbami, potrebnimi za ponovno oživitev palestinskega gospodarstva in izboljšanje možnosti za rast.

Navedena usmeritev mora dopolniti kratkoročna prizadevanja, ki so potrebna za uspešen umik, kot tudi pomoč ES za zadovoljevanje humanitarnih potreb.

3. Prednostne naloge podpore EU

Glavne prednostne naloge glede vzpostavitve institucij so določene v akcijskem načrtu evropske sosedske politike, sklenjenim med EU in Palestinsko upravo. Navedeni načrt se zlasti osredotoča na vzpostavitev delujočega sodstva, učinkovito izvajanje zakonodaje ter krepitev pravne države;

krepitev institucij in povečanje upravnih zmogljivosti ter delovanje na podlagi že doseženega napredka pri vzpostavitvi odgovornega sistema javnih financ.

Program finančne pomoči Komisije v podporo Palestincem se oblikuje v skladu z navedenimi dogovorjenimi prednostnimi nalogami.

Ključno pri razvoju Palestinske uprave je vprašanje politične in gospodarske izvedljivosti bodoče države, pri čemer so gospodarske in politične razsežnosti med seboj prepletene in neločljive. Politična izvedljivost zahteva okrepitev demokratičnih institucij, ustrezen varnostni nadzor, odgovornost, pravno državo, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter uspešno civilno družbo. Ekonomska izvedljivost je v veliki meri odvisna od dostopa do in iz Gaze ter Zahodnega brega, gibanja na Zahodnem bregu, teritorialne povezanosti in gospodarskih odnosov z Izraelom.

Glede na proračunski primanjkljaj, ki je v letu 2004 znašal 400 milijonov evrov, bo poleg prizadevanj za spodbujanje gospodarskega okrevanja, trgovine in naložb treba vzpostaviti tudi ustrezne fiskalne politike in zanesljivo upravljanje javnih financ. Pogojevanje proračunske pomoči Palestinski upravi z določenimi kazalci bo kot v preteklosti še naprej ostalo ključno pri spodbujanju napredka k fiskalni stabilizaciji in nadaljnjem razvoju transparentnega in odgovornega sistema javnih financ.

Politična izvedljivost

Politične prednostne naloge

- Povečanje zakonitosti in odgovornosti

podpirati volilni postopek

- Krepitev pravne države

pomagati Palestincem pri reformi sodstva; razviti kratkoročno strategijo za utrditev pravne države, vključno z bojem proti korupciji in organiziranem kriminalu

- Uresničevanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin

nadaljevati reševanje problemov glede spodbujanja k sovraštvu in nasilju v okviru političnega dialoga s Palestinsko upravo, podpiranje pobud civilne družbe glede človekovih pravic

- Izboljšanje varnosti

dopolnjevati delo POEU na področju prestrukturiranja civilne policije

- Vključevanje civilne družbe

spodbujati pobude civilne družbe v podporo bližnjevzhodnemu mirovnemu procesu

- Izboljšanje učinkovitosti javne uprave

podpirati palestinska prizadevanja za reformo javne uprave, vključno s tesnim medinstitucionalnim sodelovanjem

- Jeruzalem

razviti strategijo pomoči za vzhodni Jeruzalem

- Reševanje vprašanja beguncev, ki presega nujne humanitarne potrebe

prispevati k razpravi o prihodnji vlogi UNRWA (Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev)

Prizadevanja Palestinske uprave za napredovanje reforme v kratkoročnem obdobju morajo biti usmerjena h končnemu cilju zagotavljanja politične izvedljivosti. Primeren način za to so politični dialog, pogojena finančna pomoč in prilagojeni programi podpore, vključno z mehanizmom tesnega medinstitucionalnega sodelovanja TMIS, s katerimi se obravnavajo naslednje zadeve:

- Povečanje zakonitosti in odgovornosti

EU je znotraj mednarodne skupnosti prevzela vodilno vlogo pri podpiranju volitev, saj sopredseduje skupini za podporo volilne reforme, nudi tehnično pomoč palestinski volilni upravi, sodeluje pri pobudah za podporo civilne družbe in je ob predsedniških volitvah januarja 2005 napotila misijo EU za opazovanje volitev (EUOM).

Ob volitvah v palestinski zakonodajni svet, načrtovanih za januar 2006, bo Komisija predvidoma spet poslala misijo za opazovanje volitev. Glede na to, da je cilj odbora za osrednje volitve finančna samostojnost, se bo podpora, ki mu jo sedaj nameni EU, postopoma nadomestila z odobrenimi sredstvi iz proračuna Palestinske uprave.

Pogoji za sodelovanje EU: izvajanje ustreznih priporočil iz poročila misije EU za opazovanje volitev o predsedniških volitvah januarja 2005.

Po volitvah mora Skupnost zagotoviti vzpostavitev zmogljivosti na ravni palestinskega zakonodajnega sveta, da bi se povečala kakovost zakonodaje in učinkovitost reform.

- Krepitev pravne države

Kot del procesa palestinske reforme mora EU svojo podporo okrepiti na področjih, kjer je že dejavna in kjer lahko doseže vidne rezultate, zlasti na področju konsolidiranja pravne države. Za to si je že prizadevala s pogojevanjem programa za proračunsko pomoč EU kot tudi s sprejetjem ustave in zakona o neodvisnosti sodstva, ki sta že v veljavi. Tudi EUCOPPS (glej spodaj) vključuje elemente, katerih namen je posodobitev sodnega sistema. Program Komisije za krepitev sodstva pa prispeva k posodobitvi palestinskega pravnega sistema.

Trenutno je v pripravi kratkoročna strategija z analizo nadaljnjih ukrepov, ki so nujni za utrditev pravne države, za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter za spodbujanje ustanavljanja neodvisnega, nepristranskega ter polno delujočega sodstva. Komisija, ki kot predsednica lokalne skupine za podporo reforme sodstva pri izdelavi te izčrpne ocene potreb usklajuje delo, tesno sodeluje s pred kratkim ustanovljenim palestinskim usmerjevalnim odborom za reformo sodstva.

Pogoji za nadaljnje sodelovanje EU: zavezanost PU k reformi sodstva, v skladu z dogovorjenimi prednostnimi nalogami iz akcijskega načrta evropske sosedske politike in popolno izvajanje ustreznih določb iz časovnega načrta.

- Uresničevanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin

Sprejeti bo treba nadaljnje ukrepe za podporo prizadevanjem za zaščito in uresničevanje človekovih pravic, vključno s svobodo združevanja, svobodo izražanja in neodvisnostjo medijev.

Del tega procesa so tudi ukrepi za zmanjševanje in odpravo spodbujanja k sovraštvu in nasilju. Za odpravo hujskanja k nasilju bo potrebno večje sodelovanje civilne družbe, pa tudi celovitejši pristop k reformi palestinskega izobraževalnega sistema ter zaveza Palestinske uprave k izvajanju določb akcijskega načrta sosedske politike in časovnega načrta. To je nujno za nadaljevanje mirovnega procesa in razvijanje kulture strpnosti, zmernosti, razumevanja ter vzajemnega spoštovanja.

- Izboljšanje varnosti

Vzpostavitev varnega okolja za vse palestinske državljane z vzdrževanjem prava in redu je ključnega pomena za uspeh celotnega načrta reforme ter obenem njegov sestavni del. Program Komisije glede sodstva dopolnjuje program za varnost in policijo posebnega predstavnika EU (EUCOPPS), kot tudi prizadevanja koordinatorja za varnost iz ZDA. Z EUCOPPS se je EU zavezala za dolgoročno podporo pri prestrukturiranju palestinske policije. S tem bo pomagala ustvariti učinkovitejšo policijsko službo in izboljšati koordinacijo dejavnosti donatorjev na tem področju. Boljša varnost je tudi glavna skrb Izraela, ki bo mirovni proces še naprej ocenjeval na podlagi uspešnosti prizadevanj Palestinske uprave za ustavitev spodbujanja k sovraštvu in nasilju in odpravo terorističnih struktur.

- Vključevanje civilne družbe

Politična izvedljivost se bo povečala z aktivno udeležbo civilne družbe, potrebno za ohranjanje podpore mirovnega procesa. Program Komisije „Partnerstvo za mir“ je bil ključen pri spodbujanju izraelsko-palestinskega sodelovanja na neformalni ravni ter pri ohranjanju dialoga v časih hudega konflikta. Nadaljeval se bo tudi v prihodnje.

- Izboljšanje učinkovitosti javne uprave

Za ustrezno delovanje javne uprave je potrebna reforma celotne palestinske javne službe. Da bi dosegli večjo storilnost in učinkovitejšo dobavo storitev je treba sprejeti nujne ukrepe za izvajanje programov za reformo javne službe ter javne uprave. EU mora ta prizadevanja podpreti s tehnično pomočjo, zlasti prek projektov TMIS, v katerih lahko s strokovnim znanjem Palestinski upravi pomagajo države članice.

Pogoji za sodelovanje EU: okrepljena odgovornost ne-ministrskih javnih institucij, napredek pri preoblikovanju ministrstev

Glede zakonitosti in politične izvedljivosti prihodnje palestinske države pa obstajata še dve pomembni vprašanji: problem Jeruzalema in beguncev.

- Jeruzalem

EU je aktivna pri zagotavljanju podpore arabskim prebivalcem vzhodnega Jeruzalema. Od leta 2002 je Evropska komisija sprejela že številne ukrepe, ki vključujejo tudi podporo zasebnega sektorja, socialnih storitev ter dejavnosti na področju kulture in izobraževanja. Kljub prizadevanjem mednarodne skupnosti in zavez v okviru časovnega načrta ostajajo palestinske institucije v vzhodnem Jeruzalemu, kot je npr. gospodarska zbornica, zaprte. Še naprej je treba podpirati načrt celostnega razvoja vzhodnega Jeruzalema. Ta prizadevanja je treba vključiti v strategijo za pomoč vzhodnemu Jeruzalemu, ne da bi se preprečila pogajanja o končnem statusu.

Obenem mora EU povečati učinkovitost svojih sporočil, v katerih zavrača intenzivnejšo dejavnost naseljevanja in prizadevanj za ugotavljanje „dejstev na kraju samem“. Potem ko je bil čez celo mesto postavljen varnostni zid, so razmere v Jeruzalemu, katerega status je treba še razjasniti v okviru pogajanj o dokončnem statusu, še bolj neobvladljive.

- Reševanje vprašanja beguncev, ki presega nujne humanitarne potrebe

Mednarodna podpora (in podpora ES) palestinskim beguncem poteka v glavnem prek agencije UNRWA, kateri največ prispeva EU. Urad Komisije za humanitarno pomoč (ECHO) se prek nevladnih organizacij, ustreznih agencij ZN in organizacije Rdečega križa aktivno odziva na humanitarne potrebe palestinskega prebivalstva, beguncev in ne-beguncev na Zahodnem bregu in v Gazi. Z napredkom mirovnega procesa bo vprašanje beguncev stopilo v ospredje, kot tudi naloge in vloga UNRWA.

Brez namena vplivati na izid prihodnjih pogajanj, se ugotavlja, da v neodvisni Palestini morda ni prostora za begunske kampe. Za preoblikovanje kampov v trajna prebivališča bodo seveda potrebne velike naložbe. To je le eden od mnogih vidikov v zvezi z ustrezno rešitvijo problema beguncev, ki jih bo treba upoštevati.

Gospodarska izvedljivost

Čeprav se je palestinsko gospodarstvo pokazalo kot zelo prožno, je treba gospodarsko izvedljivost Zahodnega brega in Gaze še zagotoviti. Opaziti je tudi močno odvisnost od izraelskega trga, zato je treba okrepiti palestinska prizadevanja za razširitev trga. Komisija predlaga združitev dosežkov v okviru pomoči Skupnosti in razširitev pomoči, da bi postavili temelje za ustanovitev gospodarsko izvedljive palestinske države.

Prednostne naloge na področju gospodarstva

- Razvoj dvostranskih in regionalnih trgovinskih odnosov

izboljšati dostop na trg za palestinske izdelke; zagotoviti tehnično pomoč; omogočiti lažji dialog za premostitev upravnih in ureditvenih ovir; razviti koncepte gospodarskih sporazumov z Izraelom; spodbujati vključitev palestinskega gospodarstva v regijo

- Vzpostavitev carinske uprave

zagotoviti podporo carinski upravi; preučiti možnost začasne napotitve strokovnjakov; ponuditi možnost prisotnosti tretje strani

- Obnova in sanacija infrastrukture na Zahodnem bregu in v Gazi

zagotoviti sredstva za takojšnje ukrepe na področju infrastrukture (projekte quick-start); pospeševanje ponovnega dotoka naložb

- Ustvarjanje okolja, ki omogoča naložbe zasebnega sektorja

podpreti palestinska prizadevanja za revizijo pravnega okvira

- Podpora zasebnemu sektorju

sodelovati z Evropsko investicijsko banko (EIB) glede kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev za naložbe zasebnega sektorja; zagotavljanje pomoči in poklicnega izobraževanja malim in srednjim podjetjem, da bi se izboljšala sposobnost upravljanja in storilnost

- Izboljšanje upravljanja z javnimi financami

podpreti palestinska prizadevanja za posodobitev upravljanja prihodkov; pomagati pri nadaljnjem razvoju finančnega nadzora.

- Razvijanje gospodarstva, ki temelji na znanju

preveriti možnosti za podporo uvedbi širokopasovnih aplikacij

- Obravnava socialnega vidika

prispevati v programe za socialno varnost, zlasti v program Svetovne banke za reformo mreže socialne varnosti

- Razvoj dvostranskih in regionalnih trgovinskih odnosov

Cilj EU je odpraviti carinske ovire in ustanoviti območje proste trgovine med Palestinsko upravo in EU, ki bo zajemalo vse blago in storitve, ter širiti trgovinske in naložbene povezave znotraj regije.

EU je prek začasnega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju s Palestinsko upravo že sprejela številne ukrepe za poglobitev trgovinskih odnosov in izboljšanje dostopa na trg za palestinske izdelke. Ukrepi za nadaljnjo liberalizacijo trgovine na področju kmetijskih proizvodov so bili sprejeti januarja 2005. Preučili se bodo tudi nadaljnji ukrepi za liberalizacijo trgovine.

Znotraj širšega regionalnega okvira bo treba preučiti trgovinske in carinske odnose med Izraelom in Palestinsko upravo; prav tako bo glede na bodočo Palestinsko državo treba preučiti, v kakšnem obsegu bo morda potrebna revizija Pariškega gospodarskega protokola [1] .

Cilj širjenja trgovine in naložb znotraj regije temelji na stališču EU, da je treba carinsko unijo med Palestinsko upravo in Izraelom zaenkrat ohraniti.

Komisija je izraelske in palestinske oblasti pozvala h kratkoročni ohranitvi carinske unije, dokler med obema stranema ne bodo sklenjeni dogovori.

EU si bo prizadevala za olajšanje vključevanja Zahodnega brega in Gaze v regionalne trgovinske sporazume, vključno z vseevropsko-sredozemsko kumulacijo, kjer bo to ustrezno. EU aktivno spodbuja izraelsko-palestinsko sodelovanje. S tem namenom je organizirala tristransko delovno skupino na področju trgovine, ki ob sodelovanju strokovnjakov Komisije zbližuje palestinske in izraelske oblasti. Tristranska delovna skupina bo preučila tudi poti za premagovanje upravnih in ureditvenih ovir pri trgovanju in za lažje izvajanje Začasnega pridružitvenega sporazuma s Palestinsko upravo.

EU mora aktivno spodbujati sodelovanje med Palestinsko upravo in njenimi sosednjimi državami da bi se okrepile obstoječe trgovinske povezave in razvile gospodarske dejavnosti, ki bi pomenile vzajemno korist. Sosednje države je treba s tem v zvezi pozvati, naj preverijo ter zmanjšajo svoje carinske in ureditvene ovire.

Palestinska uprava mora biti pripravljena prevzeti prihodnje obveznosti na področju carine in trgovine vključno s spoštovanjem mednarodnih trgovinskih pravil ter okrepitvijo upravnih zmogljivosti. EU bo ta področja še naprej podpirala.

Pogoji za sodelovanje EU: znatno izboljšanje na področju varnosti in dostopa v skladu s priporočili poročila Svetovne banke na Ad hoc odboru za zvezo(AHLC) [2] decembra 2004 in bistven napredek glede šestih točk, ki jih je opredelil posebni odposlanec četverice.

- Vzpostavitev carinske uprave

Komisija zagotavlja obsežno podporo palestinski carinski upravi in sodeluje s Konferenco Združenih narodov (UNCTAD) pri uvajanju računalniško podprtega sistema za obdelavo deklaracij. V obdobju po umiku čaka palestinsko carinsko upravo veliko težkih nalog. Palestinska uprava je zato zaprosila za nadaljnjo pomoč kot tudi za prisotnost tretje strani na njenih novih carinskih me.

Komisija je pripravljena zagotavljati nadaljnjo pomoč in financirati napotitev mejnih uradnikov z jasno opredeljenimi nalogami, z namenom vzpostavitve zaupanja in izboljšanja usposobljenosti carinskih organov Palestinske uprave. Komisija bo to vprašanje preučila skupaj z državami članicami, opira pa se lahko na izkušnje pri izboljševanju sistemov carinske uprave v državah srednje in vzhodne Evrope. . Napotene mejne uradnike lahko spremlja tudi misija evropske varnostne in obrambne politike (ESDP) za pomoč pri delovanju mejnih kontrol.

Pogoji za sodelovanje EU: sklenjen dogovor med stranmi o lokaciji in postopkih mejnih prehodov, kot tudi njuna prošnja za prisotnost tretje strani. EU si mora prizadevati, da bo Izrael razširil svoje zagotovitve v zvezi z delovanjem mejnih prehodov na letališčih in pristaniščih.

- (Obnova in) sanacija Zahodnega brega in Gaze

Umik iz Gaze in severnih predelov Zahodnega brega je dal donatorjem nov zagon za ponovno udeležbo pri obnovi. Komisija je v okviru svojega programa finančne pomoči za leto 2005 ustanovila infrastrukturni sklad v višini 40 milijonov evrov, ki naj bi se usklajeval s Palestinsko upravo in drugimi donatorji. Določenih je bilo veliko projektov v zvezi s carinami, prevozom, oskrbo z vodo in energijo.

Glede na napredovanje mirovnega procesa je treba v skladu s triletnim načrtom posebnega odposlanca četverice predvideti tudi izčrpen program obnove in sanacije celotnega palestinskega ozemlja, ki bo zajemal tako Gazo kot Zahodni breg. Če bo prišlo do napredka pri zakonodajnem okolju in spoštovanju pravne države, se lahko prizadevanja na področju obnove rekonstrukcije osredotočijo na kratkoročno obdobje, da se pospeši gospodarski razvoj in spodbudi ponoven dotok naložb.

Izčrpni načrt obnove bo moral zajeti prevoz na splošno, vključno s ponovno izgradnjo pristanišč in letališč v Gazi, energetiko, oskrbo z vodo, upravljanjem odpadnih voda, upravljanjem trdnih odpadkov, razvoj podeželja, ponovno izgradnjo institucij, zlasti varnostnih objektov in sodišč. To bo mogoče le z dobro premišljenim načrtovanjem, ki bo vključevalo vse glavne donatorje in mednarodne finančne institucije. Delo bi lahko temeljilo na podatkih o oceni škode, ki jih je pripravila Komisija, vendar se bo moralo osredotočati na zadovoljevanje prihodnjih potreb in ne zgolj na nadomeščanje tega, kar je bilo uničeno.

Pogoji za sodelovanje EU: pred začetkom večjih naložb v infrastrukturo je treba zmanjšati omejitve gibanja in dostopa za ljudi in blaga, od Izrala pa pridobiti zagotovitve glede obratovanja pristanišč in letališč. Potrebno je usklajevanje z drugimi donatorji in ministrstvom za načrtovanje (vključno v okviru izboljšanja srednjeročnega razvojnega načrta).

- Ustvarjanje okolja, ki omogoča naložbe zasebnega sektorja

Glede na napredek mirovnega procesa je na Zahodnem bregu in v Gazi pričakovati tudi povečanje tujih in domačih naložb. Pričakovati je naložbe Palestincev iz tujine ter interes za ustanavljanje poslovalnic na Zahodnem bregu in v Gazi s strani Izraela, sosednjih arabskih držav in drugih držav.

Pogoji za sodelovanje EU: napredek pri izboljšanju pravnega in zakonodajnega okolja za naložbe zasebnega sektorja.

Tuje naložbe bodo predvsem odvisne od obstoja in izrševanja transparentnih in predvidljivih predpisov. Komisija je že zagotovila pomoč pri pripravi in/ali reviziji zakonodaje, na primer v zvezi s konkurenco in javnimi naročili. Za njeno izvrševanje pa bo potrebna obširna reforma pravosodnega in varnostnega sektorja.

- Podpora zasebnega sektorja

Kljub uničujočemu vplivu konflikta na palestinsko gospodarstvo se je zasebni sektor pokazal kot izredno prožen in prilagodljiv. Glavna gonilna sila gospodarske rasti in regionalnega povezovanja bodo mala in srednja podjetja, ki bodo prispevala k stabilnosti regije, ustvarjanju delovnih mest in zmanjšanju odvisnosti od zaposlovanja v javnem sektorju. Posebno korist bi lahko prinesla poklicno izobraževanje in dodeljevanje mikro-kreditov. Komisija bo še naprej podpirala prizadevanja Palestinske uprave za oživitev zasebnega sektorja ob upoštevanju načel Evro-mediteranske listine za podjetja.

Pogoji za sodelovanje EU: Palestinska uprava bo pospešila svoja prizadevanja pri ustvarjanju spodbudnega okolja za razvoj zasebnega sektorja, medtem ko bo moral Izrael omogočiti lažji pretok blaga in storitev v skladu s šestimi točkami posebnega odposlanca četverice.

Evropska investicijska banka (EIB) trenutno preverja možnosti za ponoven začetek dejavnosti na Zahodnem bregu in v Gazi ter Izraelu. EIB in Komisija preučujeta, kako najbolje kombinirati posojila in nepovratna sredstva, da bi podprli naložbe zasebnega sektorja ter malim in srednjim podjetjem omogočili širši dostop do finančnih sredstev. Ob tem bo potrebna podpora za izboljšanje sposobnosti upravljanja.

- Izboljšanje upravljanja z javnimi financami

Izvedljiva palestinska država mora imeti sodoben in transparenten sistem finančnega poslovanja. S paketom proračunske podpore, ki so ga zagotovile ES in države članice, je že prišlo do znatnih izboljšav na področju upravljanja javnih financ. Kljub temu je treba še naprej razvijati izboljšan, transparenten in odgovoren sistem načrtovanja proračuna in nadzora javne porabe, kateremu bodo palestinsko prebivalstvo in mednarodna skupnost popolnoma zaupali.

Pogoji za sodelovanje EU: napredek Palestinske uprave pri pripravi ustreznega načrta finančne stabilizacije, napredek pri konsolidaciji pokojninskega sistema in izboljšanje zmogljivosti načrtovanja.

Obenem mora Palestinska uprava izboljšati učinkovitost zbiranja prihodkov. Komisija trenutno pomaga Palestinski upravi pri vzpostavljanju sodobnega sistema pobiranja davkov, kar bi sčasoma pomagalo povečati prihodke. Z ustanovitvijo palestinske države, ki bo imela avtonomne davčne in carinske predpise, pa bo Palestinska uprava odgovorna tudi za pobiranje celotnega davka na dodano vrednost in carinskih dajatev, kar trenutno izvajajo izraelske oblasti na podlagi Pariškega protokola. Poleg ukrepov za transparentnejše upravljanje, določenih v Pariškem protokolu, in za reševanje problema uhajanja davkov, bo treba za večjo transparentnost in učinkovitost okrepiti zmogljivosti zadevnih palestinskih institucij, vključno s sodobnim in zanesljivim statističnim sistemom.

- Razvijanje gospodarstva, ki temelji na znanju

Za okrepitev in diverzifikacijo palestinskega gospodarstva, je treba z visokim izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem, raziskavami ter razvojem podpirati razvoj družbe, ki temelji na znanju. Podpora ES v skladu s priporočili Programa ZN za razvoj (UNDP) o človekovem razvoju bo veljala tako za Zahodni breg in Gazo kot za druge države v regiji. Posebna prizadevanja bodo posvečena krepitvi palestinskih zmogljivosti na področju raziskav in razvoja. Glede na specifičen geografski položaj Zahodnega brega in Gaze bi napredne aplikacije, kot so širikopasovne povezave, omogočale posameznikom in organizacijam premagovanje daljave in fizičnih ovir. Visoko hitrostne povezave bi lahko tako vladnim institucijam kot podjetjem omogočale komunikacijo in dostop do storitev ne glede na to, ali se nahajajo na Zahodnem bregu ali v Gazi. Širokopasovni dostop pa bi Palestincem omogočal tudi dostop do naprednih storitev, kot so e-zdravje in e-učenje. Število obstoječih internetnih povezav je sicer izjemno nizko.

- Obravnavanje socialnega vidika

Istočasno z gospodarskim razvojem mora potekati tudi socialni razvoj. Treba je podpirati tiste skupine palestinskega prebivalstva, ki so pomoči najbolj potrebne, in si prizadevati za izboljšanje njihovih življenjskih pogojev kot tudi za izravnavanje morebitnih kratkoročno neugodnih vplivov nekaterih reform.

Za reševanje nujnih socialnih potreb je potrebno strukturno delovanje, ki presega kratkoročno humanitarno pomoč, ki jo zagotavljajo Urad za humanitarno pomoč (ECHO) in drugi donatorji. Konsolidiranje pokojninskega sistema bo prispevalo k zaščiti potreb starejših ljudi. Treba je doseči tudi minimalno raven fizičnega in finančnega dostopa do vseh zdravstvenih in izobraževalnih storitev. Komisija pri tem procesu sodeluje s prispevanjem v program Svetovne banke za reformo mreže socialne varnosti.

K socialnemu razvoju bo prispevalo tudi spodbujanje aktivnih politik zaposlovanja in enakih možnosti. Da bi povečali dostop do osnovnega blaga in storitev je treba pospeševati sheme za zmanjševanje revščine, kot so mikro-krediti, sistemi za ustvarjanje enostavnih delovnih mest ali posebni programi za socialno-ekonomsko vključevanje najbolj ranljivih skupin prebivalstva (mladi odrasli, ženske, invalidi).

4. spodbujanje izralsko-palestinskega sodelovanja

Politični dialogi

Za izvedljivost Zahodnega brega in Gaze bo potrebno popolno in aktivno sodelovanje z Izraelom.

Komisija je za spodbujanje sodelovanja in stikov med izraelskimi in palestinskimi oblastmi vložila znatna sredstva z namenom podpiranja dialoga in vzpostavitve zaupanja. To je dosegla s prepoznavanjem zadev in področij, ki so v vzajemnem interesu obeh strani.

Nekatera od njih so opredeljena v akcijskem načrtu za Izrael in Palestinsko upravo, sprejetem v okviru evropske sosedske politike. Na področju energije, prevoza in trgovine so bila že organizirana tristranska srečanja, ki jih sponzorira Komisija.

Komisija pripravlja program za sodelovanje na področju energije z namenom povečanja skupne varnosti oskrbe z energijo. V tem okviru bo ustanovljen skupni urad za energijo, doseči je treba tudi trgovinski sporazum o izmenjavi elektrike med obema stranema v skladu z mednarodnimi standardi. V postopku ustanavljanja je tudi skupni urad za promet, ki bo zajemal načrtovanje prometne infrastrukture in olajšanje prevoza blaga in oseb.

Komisija upa na podoben napredek tudi na področju trgovine. Navedena prizadevanja je treba nadaljevati in jih razširiti na področja, kot so carinsko sodelovanje, znanost in tehnologija ter po potrebi zadeve, ki se nanašajo na pravosodje in notranje zadeve. Izkoristiti je treba tudi možnosti regionalnega sodelovanja v okviru evropske sosedske politike med Palestinsko upravo, Izraelom in Jordanijo.

Posredovanje tretje strani kot del mirovnega procesa

Poleg prizadevanj Skupnosti Komisija priznava pomembnost sodelovanja tretje strani, ki posreduje pri reševanju in lajšanju konflikta, da bi se zagotovil dialog in ustvarilo večje zaupanje med stranema. Redna prisotnost posebnega odposlanca četverice je imela v procesu umika Izraelcev iz Gaze in delov severnega Zahodnega brega pozitiven vpliv. Komisija je njegova prizadevanja podpirala tako finančno kot z napotitvijo izkušenih sodelavcev. Komisija se zavzema za obnovitev mandata odposlanca četverice s podaljšanjem trajanja ter razširitvijo področje uporabe.

Izvajanje Začasnega pridružitvenega sporazuma

Ko bo prišlo do napredka glede vprašanj končnega statusa, bo EU pripravljena na začetek pogajanj o popolnem pridružitvenem sporazumu. Med tem časom so potrebna posvetovanja med Izraelom in Palestinsko upravo za razvijanje začasnega pridružitvenega sporazumu ES s PLO (v korist Palestinske uprave) in njegovo učinkovitejše izvajanje. Posvetovanja naj bi obravnavala težave, s katerimi se srečujejo proizvajalci palestinskih območij in EU pri dostopu do njihovih trgov (zlasti zaradi upravnih težav, s katerimi se soočajo izvozniki na izraelskih carinskih mejah). EU se mora še naprej zavzemati za Izraelovo popolno priznanje Začasnega pridružitvenega sporazuma.

5. Izboljšanje učinkovitosti in vidnosti ukrepov EU

EU mora okrepiti vidnost njenih prizadevanj in dejavnosti, da bi okrepili njena sporočila glede političnih ciljev in reform. Unija mora okrepiti svoja prizadevanja za predstavitev svojih sporočil na usklajen način.

Mednarodno usklajevanje

S posebnim odposlancem EU in državami članicami ter mednarodnimi partnerji, vključno z Združenimi državami, Izraelom ter mednarodnimi finančnimi institucijami že poteka tesno usklajevanje v okviru pomoči. Komisija aktivno sodeluje v četverici in organih, ki jih je slednja ustanovila, kot so Projektna skupina o palestinski reformi in organ za koordinacijo lokalnih donatorjev, posebej Odbor za usklajevanje lokalne pomoči (Local Aid Co-ordinating Committee – LACC). Za nadaljnje ukrepanje po Londonski konferenci o palestinski reformi je Komisija skupaj s Svetovno banko predstavila predloge za poenostavitev struktur za koordinacijo donatorjev. Komisija bo tesno sodelovala s posebnim odposlancem četverice in z lokalnimi organi, da bi zagotovila učinkovito usklajevanje mednarodnega delovanja.

Komisija je tudi v stalnem stiku z mednarodno donatorsko skupnostjo kot tudi z mednarodnimi finančnimi institucijami in aktivno sodeluje v Ad hoc odboru za zvezo (AHCL). Obsežno je tudi sodelovanje z Mednarodnim denarnim skladom, zlasti v okviru programa Komisije za proračunsko podporo Palestinski upravi. Komisija je skupaj s Svetovno banko vzpostavila Odškodninski sklad za upravljanje javnih financ, ki temelji na mehanizmu, ki se je uporabljal za prejšnjo proračunsko podporo Komisije. Odškodninski sklad je bil prvotno zasnovan kot začasen ukrep za premagovanje fiskalnega primanjkljaja Palestinske uprave. Zato ga bo treba nadomestiti s trajnejšim instrumentom.

Klirinška hiša za pomoč EU

Prizadevanja za tesnejše usklajevanje sredstev držav članic in Skupnosti v podporo glavnim političnim ciljem EU – prek mehanizma lokalne klirinške hiše – bodo tudi pripomogla k vidnosti pomoči EU. Ta mora vključevati reden pretok informacij glede Skupnosti in dvostranskih načrtov in projektov, s čimer se bo olajšalo načrtovanje in razdeljevanje nalog glede na strokovne zmogljivosti držav članic in Komisije.V prvi vrsti je treba dati prednost izvajanju ukrepov, določenih v kratkoročni strategiji o upravi, ki jo je pripravil urad Komisije v Jeruzalemu po konferenci v Londonu, države članice pa morajo biti pozvane k sodelovanju v tem okviru s ciljem lažjega povezovanja. Nacionalne sklade bi še naprej upravljale države članice, nacionalne strategije za pomoč pa morajo odražati sprejeto strategijo EU, ki jih mora voditi. Odbor za politiko, ki ga sestavljajo vsi vlagatelji, bi bil lahko, na primer, določen za zagotovitev usklajevanja in dajanje prednosti odhodkom znotraj EU in s Palestinsko upravo. Ta odbor bi lahko zagotovil dopolnjevanje in opredelil, kje bi bila uporaba združenih skladov ali sofinanciranje najprimernejša. Komisija mora v tem mehanizmu imeti vodilno vlogo.

Nato bi lahko, če se države članice strinjajo, razmišljali o razširitvi tega mehanizma na druga področja pomoči, na primer na področje infrastrukture. Kmalu bi lahko sledilo tudi izboljšano izkazovanje pomoči EU skupaj s kampanjo za večjo ozaveščenost v regiji.

Usklajevanje sredstev Skupnosti bi lahko spremljalo zbiranje informacij med donatorji, s čimer bi se zagotovila pravilna poraba skladov.

Srednjeročno bi EU lahko razmislila o ustanovitvi posebnega obnovitvenega sklada ali agencije EU za obnovo na podlagi uspešne izkušnje EU v pokonfliktni obnovi na Balkanu.

Finančna sredstva

Izboljšana vidnost je potrebna protipostavka za katera koli dodatna proračunska sredstva, ki jih je mogoče uporabiti v odgovor na potrditev G8 Wolfensohnovih pozivov k občutnemu povečanju finančne pomoči. Na vrhu G8 v Gleneaglesu je Wolfensohn predstavil osnutek svojega razvojnega načrta, ki v naslednjih treh letih predvideva finančno pomoč za Zahodni breg in Gazo v višini 3 milijard EUR letno. To pomeni več kot podvojiti sedanja prizadevanja mednarodne donatorske skupnosti. Tako povečanje bi bilo možno edino kot skupno prizadevanje, z občutno porazdelitvijo obremenitve zlasti za arabske države.

Glede na vlogo Komisije kot največje donatorke Palestincem bi se odgovor na zahtevo posebnega odposlanca četverice morda lahko skladal s povečanjem podpore iz proračuna Skupnosti za približno 200 do 300 milijonov EUR na leto, skupaj s povečanjem dvostranske pomoči držav članic.

Ta sredstva bi bila namenjena prednostnim nalogam, navedenim v tem dokumentu, in bi se usmerila v cilje proračunske vzdržnosti, krepitev institucij in izboljšanje gospodarskega položaja preko povečanih naložb.

Vendar pa je za to, da bi ta občutno večja dodatna sredstva imela vpliv na gospodarski položaj na Zahodnem bregu in v Gazi, potrebno doseči pomemben napredek na področju varnostne politike in politike dostopa. To je poudarila Svetovna banka v svojem poročilu iz leta 2004 in potrdil Ad hoc povezovalni odbor (AHLC) decembra 2004.

Komisija bo imela podrobnejše podatke o predlogih za dodatna sredstva v proračunu 2006 najkasneje v začetku leta 2006 ob upoštevanju razpoložljivih finančnih sredstev, zlasti instrumenta prilagodljivosti. Ta bodo upoštevala tudi napredek pri „šest plus tri točke“ odposlanca četverice, podrobnejše načrte Palestincev in nadaljnja posvetovanja z mednarodno skupnostjo.

6. Sklepna ugotovitev

Za učinkovit prispevek EU k ponovni uvedbi časovnega načrta (nujen pogoj za ustanovitev palestinske države) morajo države članice in Komisija uskladiti svoja stališča o ključnih vprašanjih za čim večji vpliv naših sporočil. Ta uskladitev mora zlasti določiti strategijo EU v primerih, v katerih bi bilo napredovanje prekinjeno zaradi, na primer, konca mirnega obdobja in ponovnega začetka konfliktov, nenapredovanja pri obravnavi šestih skupnih vprašanj, ki jih je v obrisih predstavil posebni odposlanec četverice James Wolfensohn, nadaljnjega širjenja naseljevanja na Zahodnem bregu ali učinkov varnostnega zidu. Potrebovala bo tudi boljše usklajevanje pomoči.

Na podlagi navedenega Komisija poziva Svet, naj:

- odobri cilje in prednostne naloge, navedene v tem sporočilu, kot osnovo za delovanje Evropske skupnosti;

- upošteva namero Komisije, da na podlagi tega sporočila pripravi strategijo države za podporo Skupnosti Zahodnemu bregu in Gazi ter večletni nacionalni indikativni program za Zahodni breg in Gazo;

- odobri boljše mehanizme za usklajevanje dejavnosti EU, kar odraža predlog Komisije, da bi delovala kot „klirinška hiša“ za usklajevanje, s čimer bi povečala vpliv finančne pomoči EU;

- potrdi cilj pogajanja o pridružitvenem sporazumu s Palestinsko upravo in deluje na način, ki zagotavlja celostno izvajanje Začasnega pridružitvenega sporazuma EU-PU, ki vključuje ustanovitev potrebnih struktur za izvajanje akcijskega načrta Evropske sosedske politike; pridobi zagotovilo Izraela o priznanju začasnega pridružitvenega sporazuma.

Komisija poziva proračunski organ, naj:

- na podlagi predloga Komisije preuči potrebo po povečanju finančne pomoči Skupnosti Palestincem v obdobju 2006–2008 glede na triletni palestinski razvojni načrt, ki ga je napovedal posebni odposlanec četverice.

[1] Pariški protokol o gospodarskih odnosih je bil podpisan 29. aprila 1994 v Parizu in določa glavne obveznosti za Palestinsko upravo in Izrael na področju gospodarstva.

[2] „Visoke vsote pomoči donatorjev ne morejo nadomestiti pozitivnega gospodarskega okolja. Konferenca o prispevkih donatorjev je upravičena samo v primeru, če strani storita dovolj korakov za vrnitev gospodarstva nazaj na pot trajnostne rasti. Mirovanje ali oživitev? Izraelski umik in palestinske gospodarske možnosti, Svetovna banka, december 2004.