Bruselj, 2.2.2005

SEK(2005) 147 končno

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem konvergenčnem programu Poljske, 2004-2007

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo nesodelujoče države članice, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji predložiti konvergenčne programe. V skladu s členom 9 navedene uredbe mora Svet preučiti vse konvergenčne programe na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem, ko preuči program, mora Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podati mnenje. V skladu z uredbo morajo države članice predložiti letne posodobitve svojih konvergenčnih programov, ki jih lahko Svet prav tako preuči v skladu z istimi postopki.

Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, ne sodelujejo v enotni valuti, vendar morajo pravočasno izpolniti konvergenčna merila, vključno z merilom glede vzdržnosti javnih financ, da bi izpolnile pogoje za prevzem evra. Glede na javnofinančni primanjkljaj v višini 3,9 % BDP, zabeležen v letu 2003, je Svet sklenil, da je bil primanjkljaj Poljske na dan 5. julija 2004 previsok, in priporočil, naj se prekomerni primanjkljaj popravi najpozneje do leta 2007 v skladu s konvergenčnim programom maja 2004. Priporočeno je bilo zlasti, naj Poljska prizadevno izvaja ukrepe, predvidene v majskem konvergenčnem programu, zlasti tiste, ki jih vsebuje tako imenovani Hausnerjev načrt . Priporočeno je bilo učinkovito ukrepanje v zvezi z ukrepi, predvidenimi za doseganje proračunskega cilja za leto 2005 do 5. novembra 2004 v skladu s Paktom stabilnosti in rasti (PSR) . Poleg tega je bilo priporočeno, naj poljski organi oblasti morebitne dodatne prihodke uporabijo za zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja in zagotovijo zaustavitev rasti deleža javnega dolga. V svojem Sporočilu z dne 22. decembra 2004 je Komisija ugotovila, da je poljska vlada učinkovito ukrepala v zvezi z ukrepi, predvidenimi za doseganje priporočene stopnje primanjkljaja za leto 2005[2].

Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, so se obvezale, da bodo predložile svoje konvergenčne programe do 15. maja 2004, njihovo prvo posodobitev pa proti koncu leta 2004. Prvi konvergenčni program Poljske, ki obravnava obdobje 2004-2007, je bil predložen 17. maja 2004, Svet pa ga je ocenil 5. julija 2004. Poljska je predložila posodobitev konvergenčnega programa 1. decembra 2004. Službe Komisije so opravile tehnično oceno te posodobitve ob upoštevanju rezultatov svojih gospodarskih napovedi, ki so jih pripravile jeseni 2004, in ob upoštevanju kodeksa ravnanja[3], soglasno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov, priporočil v okvirnih smernicah gospodarske politike za obdobje 2003-2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[4]. Ta analiza daje naslednje ocene:

- Poljska je Evropski komisiji predložila svoj posodobljeni konvergenčni program za obdobje 2004-2007 dne 1. decembra 2004, potem ko ga je 30. novembra 2004 odobril Svet ministrov. Dokument vsebuje ukrepe, sprejete v proračunu za leto 2005, in se nanaša na državni „ Program racionalizacije in zmanjševanja javne porabe“ (tako imenovani Hausnerjev načrt ), sprejet januarja 2004. Program delno ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“ in je skladen s standardi ESR 95. Kakovost podatkov ESR 95 o sestavi javnofinančnih prihodkov in izdatkov ni popolnoma skladna s statističnimi standardi ESR 95. V skladu s tem mora Poljska doseči skladnost z zahtevami za podatke.

- Makroekonomski okvir, predložen v programu, predvideva upočasnitev realne rasti BDP s 5,7 % v letu 2004 na 5,0 % v letu 2005 in 4,8 % v letu 2006, v letu 2007 pa naj bi ponovno narasel na 5,6 %. V obdobju, ki ga zajema napoved, bo rast temeljila na domačem povpraševanju, prispevek neto izvoza pa naj bi postal negativen od leta 2005 naprej. Makroekonomski scenarij do leta 2006 je uresničljiv in primerljiv z napovedmi služb Komisije jeseni 2004, čeprav slednje predvidevajo nekoliko nižjo rast BDP v letu 2006. Nasprotno pa je napoved rasti za zadnje leto v programu videti dokaj optimistična. Predvidena pospešitev rasti BDP v letu 2007 kaže na optimistične predpostavke glede rasti tako potencialne proizvodnje kakor domačega povpraševanja. Program zlasti predpostavlja, da bo krepitev potencialne rasti s 3,6 % v letu 2004 na 4,7 % v letu 2007 (v skladu z izračuni služb Komisije) povzročila proizvodno vrzel, ocenjeno na več kakor 2 % ob koncu programskega obdobja. Zaradi tega bi lahko bili tudi pritiski na cene močnejši od tistih, ki se pričakujejo v programu.

- V letu 2004 je inflacija na Poljskem naraščala od zelo nizkih stopenj, zabeleženih v letu 2003, vendar pa se je njena rast v zadnjem času upočasnila. Povečanje inflacije, ki ga je bilo moč opaziti od aprila do avgusta 2004, je bilo zlasti posledica začasnih dejavnikov (cene živil in nafte, s pristopom povezana zvišanja davkov), medtem ko sta zmerno naraščanje plač in trdnejši zlot pomagala krepiti obete za upočasnitev inflacije v letu 2005. Vrednost zlota je močno rasla v večjem delu leta 2004, ko je proti evru pridobil okoli 13 % v primerjavi z decembrom 2003. Efektivno je zlot nominalno in realno zabeležil več kakor 10-odstotno povečanje vrednosti v letu 2004 (od konca leta do konca leta). Razlika med donosi obveznic na Poljskem in v območju evra se je od sredine 2003 do sredine 2004 povečala zaradi zaskrbljenosti vlagateljev glede vodenja gospodarske politike, v zadnjih mesecih pa se je spet zmanjšala na okoli 200 baznih točk ob koncu leta. Za obstoječo monetarno ureditev in ureditev deviznih tečajev, torej za neposredni okvir za doseganje ciljne inflacije v kombinaciji s sistemom drsnih tečajev, ni predvidenih sprememb.

- Cilj proračunske strategije, na kateri temelji posodobljeni program, je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP do leta 2007 in ohraniti delež javnega dolga pod 60 % BDP. Posodobitev programa predvideva postopno zmanjšanje primanjkljaja s 5,4 % BDP v letu 2004 na 2,2 % BDP leta 2007. Odprti pokojninski skladi (ocenjeni letni vpliv 1,5 % BDP) so uvrščeni v sektor država, kakor dovoljuje prehodno obdobje, ki ga je odobril Eurostat. V primerjavi s predhodnim programom je najpomembnejša razlika popravek ciljnega javnofinančnega primanjkljaja v letu 2007 navzgor za 0,7 odstotne točke BDP kljub pričakovanemu preobratu gospodarske rasti. Fiskalna konsolidacija bi bila posledica izvajanja izčrpnega sklopa ukrepov, ki jih vsebuje Hausnerjev načrt , katerega skupen učinek na proračun, če bi se v celoti izvajal, bi znašal 4,7 % BDP v obdobju 2005-2007 (popravljeno navzdol za 0,6 odstotne točke v primerjavi s predhodnim programom).

- Zmanjšanje merjenega primanjkljaja med 2004 in 2007 je manj ambiciozno kakor v majskem konvergenčnem programu in znaša 3,2 namesto 4,2 odstotne točke. Načrtovana konsolidacijska strategija je obkrožena s številnimi tveganji. Tveganje zapoznelega ali nepopolnega izvajanja predvidenih ukrepov iz Hausnerjevega načrta , opisano v oceni programa maja 2004, se že uresničuje. Še vedno obstaja negotovost glede izvajanja preostalih ukrepov, ki jih je že vseboval proračun za leto 2005, vendar so zahtevali zakonodajne ukrepe. Kljub temu, da je Parlament zavrnil dva pomembna ukrepa, priporočene stopnje primanjkljaja ostajajo nespremenjene. Skoraj polovica ukrepov, opisanih v posodobitvi programa, katerih cilj je dodatni dohodek in varčevanje pri izdatkih, ni določenih. Morebitne obveznosti predstavljajo dodatno tveganje za vzdržnost javnih financ. Doseganje priporočenih stopenj primanjkljaja je pogojeno tudi z načrtovano visoko rastjo BDP v celotnem programskem obdobju. Poleg tega se naložbeni pokojninski sistem še naprej vodi v okviru sektorja država. S spremembo uvrstitve leta 2007 bodo podatki za vsakoletni primanjkljaj prilagojeni navzgor za 1,5 odstotne točke. V odsotnosti dodatnih varčevalnih ukrepov ni zagotovljena izpolnitev priporočila Sveta, naj se v zadnjem letu programa primanjkljaj zmanjša pod 3 % na podlagi nove priporočene stopnje primanjkljaja 2,2 % BDP v letu 2007. Na podlagi ocene tveganja bi lahko bil rezultat proračuna slabši od načrtovanega.

- Pričakuje se, da se bo delež javnega dolga povečal za skupaj 2,6 odstotnih točk med leti 2004 in 2006, ob koncu leta 2006 bo dosežen vrh 48 % BDP, nato pa bo leta 2007 padel za 0,8 odstotne točke. Napovedi služb Komisije jeseni 2004 kažejo manj ugoden razvoj zadolženosti. Uvrstitev odprtih pokojninskih skladov izven sektorja država v skladu z odločbo Eurostata bi v obdobju 2005-2007 vsako leto povzročila povprečno povečanje dolga za okoli 6 odstotnih točk. Delež javnega dolga bi tako ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP kljub tej spremembi uvrstitve. Napoved dolga za leto 2004 je bila popravljena za okoli 3 odstotne točke navzdol v primerjavi z majskim programom, predvsem zaradi nominalne rasti BDP in učinkov vrednotenja po apreciaciji zlota, ki so bili močnejši od pričakovanih. V preostalem delu programskega obdobja bi izboljšanje primarnih bilanc in velik donos nominalne rasti deloma odtehtala vpliv usklajevanja primanjkljaja in javnega dolga, ki neto povečuje javni dolg in deloma odraža predfinanciranje skladov EU. Načrtovana upočasnitev in kasnejši preobrat naraščanja deleža javnega dolga sta pogojena tudi s precejšnjimi prihodki od privatizacije. Morebitne obveznosti prav tako predstavljajo tveganje za načrtovano pot zmanjševanja dolga. Stanje zakladniških jamstev je konec leta 2004 znašalo 3,9 % in pričakuje se, da se bo v prihodnjih letih še povečalo. Poleg tega neporavnani dolg zdravstvenega sistema še naprej narašča in pričakovanja, da ga bo poravnala država, so vse večja.

- Posodobitev programa samo na kratko opisuje ukrepe, predvidene v Hausnerjevem načrtu, za omejitev socialne porabe in izboljšanje upravljanja javne porabe. Potek prilagoditve, opisan v programu, je bistveno odvisen od izvajanja načrtovane reforme socialnega varstva. Posodobitev dopolnjuje majski konvergenčni program, v katerem je bila obravnavana večina ukrepov, z ocenami vpliva ukrepov na proračun. Poleg vpliva na proračun bi te reforme tudi utrle pot za zmanjšanje visoke davčne obremenitve dela, ki je večja ovira za odpiranje delovnih mest in ovira udeležbo na trgu dela. Obravnavajo tudi izziv, ki ga predstavlja zmanjševanje sorazmerno visokega deleža zakonsko določenih izdatkov. Zaradi javnofinančne reforme in racionalizacije porabe se pričakuje, da se bo delež obveznih (zakonsko določenih) izdatkov zmanjšal z 42,5 % v letu 2003 na 39,3 % v letu 2007.

- Pomanjkanje proračunskih napovedi po letu 2020 precej otežuje oceno dolgoročne vzdržnosti poljskih javnih financ, glede na to, da bo verjetno večji del vpliva staranja na proračun moč čutiti po letu 2020. Vendar pa na podlagi razpoložljivih podatkov nekaterih tveganj ni mogoče izključiti. Večje negotovosti v zvezi z vplivom politik, katerih cilj je krepitev dolgoročnih proračunskih gibanj, pa še ostajajo.

- Medtem ko se strategija, opisana v programu, predvsem opira na srednjeročni vpliv pokojninske reforme in potrebne konsolidacije proračuna, bi bilo treba v prihodnje izvajati dodatne reformne ukrepe, ki bi izboljšali zmožnost za spoprijem s staranjem prebivalstva. Tako bi k doseganju dolgoročnejše vzdržnosti morali srednjeročno prispevati uspešno izvajanje načrtovanih ukrepov, strogo spremljanje preostalih morebitnih obveznosti in odločno izvajanje načrtovane konsolidacije proračuna.

- Na splošno so ekonomske politike, opisane v posodobitvi programa, delno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Na eni strani je program skladen z zmanjšanjem javnofinančnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet, zmanjšanje pa temelji na izvajanju Hausnerjevega načrta . Po drugi strani pa program ne navaja konkretnih ukrepov za varovanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ in za reševanje vprašanja naraščajočih morebitnih obveznosti.

- Glede na zgoraj navedeno oceno in glede na priporočila, ki jih je podal Svet na podlagi člena 104(7), bi bilo primerno, da Poljska okrepi fiskalno prilagajanje in zmanjša priporočeno stopnjo primanjkljaja za leto 2007. Da bi leta 2007 znižala primanjkljaj pod 3 % BDP na verodostojen in trajnosten način, bi morala v celoti zagotoviti izvajanje strukturnih ukrepov iz Hausnerjevega načrta in sprejeti dodatne ukrepe za fiskalno konsolidacijo. Če bi se pojavila tveganja v zvezi z izvajanjem, bi si bilo treba še dodatno prizadevati za sprejetje alternativnih ukrepov. Poleg tega bi bilo treba Poljski priporočiti, naj si prizadeva obravnavati vprašanje naraščanja morebitnih obveznosti.

Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Poljske in ga pošilja Svetu.

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem konvergenčnem programu Poljske, 2004-2007

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLENJE MNENJE:

Dne 17. februarja 2005 je Svet preučil posodobljeni konvergenčni program Poljske, ki obravnava obdobje od 2004 do 2007. Program delno ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Kakovost podatkov ESR 95 o sestavi javnofinančnih prihodkov in izdatkov ni popolnoma skladna s statističnimi standardi ESR 95. Program odstopa tudi od zahtev po podatkih na področju dolgoročne vzdržnosti javnih financ. V skladu s tem mora Poljska doseči skladnost z zahtevami za podatke.

Makroekonomski scenarij v programu predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila s 5,7 % v letu 2004 na povprečno 4,9 % v letih 2005 in 2006, nato pa se bo ponovno povzpela na 5,6 % v letu 2007. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da so predvidevanja glede rasti v tem scenariju precej ugodna. Če je predvidena rast za 2005 in 2006 uresničljiva, potem je napoved rasti za zadnje leto programa videti optimistična. Zlasti predvidena pospešitev rasti BDP v letu 2007 kaže na optimistične predpostavke glede rasti potencialne proizvodnje in domačega povpraševanja. Napovedi glede inflacije so v programu videti pesimistične.

Dne 5. julija 2007 je Svet sklenil, da je primanjkljaj Poljske prevelik in priporočil, naj ga zmanjša do leta 2007. Cilj proračunske strategije, na kateri temelji posodobljeni program, je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP do leta 2007 in ohraniti delež javnega dolga pod 60 % BDP. Posodobitev predvideva postopno zmanjšanje primanjkljaja s 5,4 % BDP v letu 2004 na 2,2 % BDP v letu 2007, vključno s presežkom odprtih pokojninskih skladov (letni vpliv je ocenjen na 1,5 % BDP). V primerjavi s predhodnim programom je najpomembnejša razlika popravek ciljnega javnofinančnega primanjkljaja v letu 2007 navzgor za 0,7 odstotne točke BDP kljub pričakovanemu preobratu gospodarske rasti.

Fiskalna konsolidacija v obdobju 2005-2007 bi bila posledica izvajanja izčrpnega sklopa ukrepov, ki jih vsebuje Hausnerjev načrt , katerega skupen učinek na proračun, če bi se v celoti izvajal, bi znašal 4,7 % BDP (popravljeno navzdol za 0,6 odstotne točke v primerjavi s predhodnim programom). Hkrati se izvaja pomemben program javnih naložb, zaradi katerega je delež javnih naložb v programskem obdobju narasel s 3,4 % BDP v letu 2003 na povprečno 4,1 % v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 2,4 % v letu 2004.

Obstajajo jasna tveganja, da bi lahko bil rezultat proračuna slabši od načrtovanega v programu. Tveganje zapoznelega ali nepopolnega izvajanja predvidenih ukrepov iz Hausnerjevega načrta , opisano v oceni programa maja 2004, se že uresničuje. Še vedno obstaja negotovost glede izvajanja preostalih ukrepov, ki zahtevajo zakonodajne postopke, vendar jih je vseboval že proračun za leto 2005. Kljub temu, da je Parlament zavrnil dva pomembna ukrepa, ostajajo priporočene stopnje primanjkljaja nespremenjene. Skoraj polovica v posodobitvi opisanih ukrepov, katerih cilj je dodatni dohodek in varčevanje pri izdatkih, ni določenih. Morebitne obveznosti predstavljajo dodatno tveganje za vzdržnost javnih financ. Doseganje priporočenih stopenj primanjkljaja je pogojeno tudi z načrtovano visoko rastjo BDP v celotnem programskem obdobju. Poleg tega se naložbeni pokojninski sistem še naprej vodi v okviru sektorja država, kakor je dovoljeno v prehodnem obdobju, ki ga je odobril Eurostat. S spremembo uvrstitve bodo podatki za vsakoletni primanjkljaj prilagojeni navzgor za 1,5 odstotne točke. Zato v odsotnosti dodatnih varčevalnih ukrepov izpolnitev priporočila Sveta, naj se v zadnjem letu programa primanjkljaj zmanjša pod 3 %, ni zagotovljena na podlagi nove priporočene stopnje primanjkljaja 2,2 % BDP v letu 2007.

Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostovala za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2007, in morda bodo poleg Hausnerjevega načrta , opisanega v posodobljenem programu, potrebni dodatni ukrepi.

Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 45,9 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v obdobju 2004-2007 povečal za skupaj 1,8 odstotne točke, rast pa se bo zaustavila šele v zadnjem letu programa.

Pomanjkanje proračunskih napovedi po letu 2020 otežuje ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti poljskih javnih financ, glede na to, da bo verjetno večji del vpliva staranja na proračun moč čutiti po letu 2020. Vendar pa na podlagi razpoložljivih podatkov nekaterih tveganj ni mogoče izključiti. Večje negotovosti v zvezi z vplivom politik, katerih cilj je krepitev dolgoročnih proračunskih gibanj, pa še ostajajo. Medtem ko se strategija, opisana v programu, predvsem opira na srednjeročni vpliv pokojninske reforme in potrebne konsolidacije proračuna, bi bilo treba v prihodnje izvajati dodatne reformne ukrepe, ki bi izboljšali zmožnost za spoprijem se s staranjem prebivalstva. Tako bi morali uspešno izvajanje načrtovanih ukrepov, strogo spremljanje preostalih morebitnih obveznosti in odločno izvajanje načrtovane konsolidacije proračuna srednjeročno prispevati k doseganju dolgoročnejše vzdržnosti.

Na splošno so ekonomske politike, opisane v posodobitvi programa, delno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Na eni strani je program skladen z zmanjšanjem javnofinančnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet, zmanjšanje pa temelji na izvajanju Hausnerjevega načrta . Po drugi strani pa program ne navaja konkretnih ukrepov za varovanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, zlasti z obravnavo vprašanja naraščajočih morebitnih obveznosti.

* * *

Glede na zgoraj navedeno oceno in glede na priporočila Sveta na podlagi člena 104(7), Svet meni, da bi morala Poljska:

(i) okrepiti fiskalno prilagajanje in znižati priporočeno stopnjo primanjkljaja za leto 2007;

zagotoviti izvajanje strukturnih ukrepov iz Hausnerjevega načrta v celoti ter si še naprej prizadevati za uvedbo alternativnih ukrepov, če bi se lahko pojavila tveganja pri izvajanju; in

(iii) obravnavati vprašanje naraščanja morebitnih obveznosti.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP dec. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 |

COM okt. 2004 | 5,8 | 4,9 | 4,5 | n.a. |

KP maj 2004 | 5,0 | 5,0 | 5,6 | 5,6 |

Inflacija po HICP (%) | KP dec. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,7 | 2,5 |

COM okt. 2004 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | n.a. |

KP maj 2004 | 2,2 | 2,8 | <3 | <3 |

Javnofinančna bilanca (v % BDP) | KP dec. 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 |

COM okt. 2004 | -5,6 | -4,1 | -3,1 | n.a. |

KP maj 2004 | -5,7 | -4,2 | -3,3 | -1,5 |

Primarna bilanca (v % BDP) | KP dec. 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 |

COM okt. 2004 | -2,5 | -1,0 | -0,0 | n.a. |

KP maj 2004 | -2,8 | -1,1 | -0,3 | 1,3 |

Bruto državni dolg (v % BDP) | KP dec. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 |

COM okt. 2004 | 47,7 | 49,8 | 49,3 | n.a. |

KP maj 2004 | 49,0 | 51,9 | 52,7 | 52,3 |

Viri: Konvergenčni program (KP); napovedi služb Komisije jeseni 2004 (COM) |

[1] UL L 209, 2.8.1997. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] SEC(2004) 1630 konč., 22.12.2004.

[3] Spremenjeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, dokument EFC/ECFIN/404/01-REV 1 z dne 27. 6. 2001, ki ga je podprl Ekonomsko-finančni Svet dne 10.7.2001.

[4] COM(2002) 668 konč., 27.11.2002.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.