Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije /* COM/2011/0609 konč. - 2011/0270 (COD) */





{SEC(2011)1130 final} {SEC(2011)1131 final} OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA · Splošno ozadje Evropske družbe se spopadajo s številnimi izzivi, ki so posledica večje svetovne konkurence, hitrega tehnološkega napredka, demografskih gibanj in podnebnih sprememb. Nedavna gospodarska in finančna kriza, ki je prizadela vse države članice in regije v Uniji, je položaj še poslabšala. Na področju zaposlitvene in socialne politike se Unija še naprej spopada z zapletenimi problemi, kot so: – visoke stopnje brezposelnosti, predvsem med manj kvalificiranimi, mladimi, starejšimi delavci, migranti in invalidi; – vse bolj razdrobljen trg dela, na katerem se pojavljajo prožnejši vzorci dela in drugi izzivi, ki vplivajo na varnost delovnih mest in delovne pogoje; – krčenje delovne sile in vse večji pritisk na sisteme socialne zaščite zaradi demografskih sprememb; – težave z združevanjem delovnih obveznosti in obveznosti oskrbe ter doseganjem trajnostne uravnoteženosti poklicnega in družinskega življenja, kar ovira osebni in družinski razvoj; – nesprejemljivo veliko oseb, ki živijo pod pragom revščine in so socialno izključene. Kriza je poleg tega izpostavila tesne vezi med gospodarstvi v EU-27 in njihove medsebojne učinke, zlasti na euroobmočju, kar je razlog, da reforme ali njihov neobstoj – v eni državi – vplivajo na uspešnost drugih držav. To pomeni, da je usklajeno ukrepanje na ravni Unije pri odgovarjanju na te izzive učinkovitejše od individualnih ukrepov posameznih držav članic. Da bi bile reforme stroškovno učinkovite, morajo tudi čim bolj temeljiti na dokazih. Vključevanje oblikovalcev politike in drugih zainteresiranih strani pri skupnem procesu učenja ter razvoju in preskušanju novih pristopov bo verjetno pripeljalo do večje sprejetosti strategije Evropa 2020, odgovornosti zanjo in zavezanosti tej strategiji. V tem okviru so lahko socialne inovacije, predvsem pa socialno eksperimentiranje, močno orodje za oblikovanje reform in prilagoditev politike, ki so potrebne za izvajanje strategije Evropa 2020. Vendar razvoj in večje širjenje pristopa socialnih inovacij v Uniji ovirajo številni dejavniki, med katerimi so: – pomanjkljivo poznavanje potreb in zmožnosti organizacij civilne družbe, socialnih podjetij in socialnih podjetnikov ter organizacij javnega sektorja; – razdrobljenost prizadevanj in virov, nepreglednost in neprepoznavnost, omejena finančna podpora ter nezadostna tehnična znanja in spretnosti take vrste, ki lahko organizacijam pomagajo razvijati in uresničevati socialne inovacije; – nizke stopnje udeležbe državljanov in podjetij; – slabo razširjanje in krepitev dobrih praks; – skromne metode za vrednotenje učinka ukrepov in politik. Medtem ko so za obravnavanje socialnih in gospodarskih problemov odgovorne predvsem države članice in regije ter je treba odločitve sprejemati čim bliže državljanom, je naloga Unije, da potrebo po posameznih reformah uvrsti na dnevni red, ugotavlja ovire za spremembe in načine njihovega premagovanja, zagotavlja spoštovanje veljavnih pravil na ravni Unije, spodbuja izmenjavo dobrih praks in vzajemno učenje ter podpira socialne inovacije in vseevropske pristope. · Razlogi za predlog Temelj Programa Evropske unije za socialne spremembe in inovacije so trije obstoječi instrumenti: – program Progress, uveden s Sklepom št. 1672/2006/ES; – EURES; – Evropski mikrofinančni instrument Progress za zaposlovanje in socialno vključenost, uveden s Sklepom št. 283/2010/EU. Program Progress Unija si v okviru svojih pristojnosti pri zaposlitveni in socialni politiki predvsem prizadeva zagotoviti skupno ukrepanje in učinkovito usklajevanje politike med državami članicami. Okvir je zagotovljen v Pogodbi (PEU), ki določa glavni vrsti ukrepanja, in sicer usklajevanje (sprejemanje ukrepov za spodbujanje sodelovanja med državami članicami) in zakonodajo (sprejemanje minimalnih zahtev v direktivah). Prejšnje izkušnje s pospeševanjem sodelovanja med državami članicami na področju zaposlovanja in socialnih zadev kažejo na številne dejavnike, ki vplivajo na uspešnost usklajenih odzivov politike, vključno z doslednim pojmovanjem glavnih dejavnikov in njihovo medsebojno odvisnostjo (npr. kako razložiti pojav revnih zaposlenih, kako rešiti vprašanje razlik v zdravstvenem stanju), skupno terminologijo in merjenjem, da bi omogočili spremljanje in primerjanje, primerljivimi podatki ter konvergencami ali sinergijami med cilji, vrednotami in interesi različnih zainteresiranih strani. Program Progress je od uvedbe prispeval k uresničevanju učinkovitih odzivov politike. Iz okrepljenega političnega okvira v skladu z novo strategijo Evropa 2020 je razbrati še večjo potrebo po oblikovanju politike, temelječe na dokazih, tako da bi se politike in zakonodaja Unije odzivale na socialne in gospodarske spremembe. Naslednik programa Progress bo Komisiji pomagal pri uresničevanju njenih nalog: – ugotavljanju dejstev in zbiranju dokazov o ustreznem razvoju politike; – spremljanju in poročanju o napredovanju držav članic pri skupnih prednostnih nalogah in ciljih Unije; – zagotavljanju učinkovite in enotne uporabe zakonodaje Unije; – posodabljanju zakonodaje Unije o delovnih pogojih v skladu z načeli pametne ureditve. EURES Prosto gibanje delavcev, ena od štirih svoboščin, zajetih v Pogodbi, prispeva h gospodarskemu razvoju in socialni koheziji v Uniji. Vendar obstajajo številne ovire za geografsko mobilnost v Uniji, ki segajo od pravnih in upravnih ovir, stanovanjskih stroškov, prenosljivosti pokojnin in jezikovnih ovir do slabega pregleda nad prostimi delovnimi mesti in pomanjkljive podpore za usklajevanje iskalcev dela s ponujenimi zaposlitvami. EURES si prizadeva izboljšati preglednost trga dela, tako da objavlja prosta delovna mesta na svojem portalu za zaposlitveno mobilnost in zagotavlja podporo za obveščanje, svetovanje in usmerjanje na nacionalni in čezmejni ravni. Hkrati se je zaradi nedavne gospodarske krize in potrebe po bolj prilagojenih storitvah spremenila vloga javnih zavodov za zaposlovanje. Ti morajo postati ponudniki vseživljenjskega učenja, ki zagotavljajo zelo različne storitve (kot so ocenjevanje znanj in spretnosti, usposabljanje, poklicno usmerjanje, iskanje ustreznih profilov delovnih mest za posameznike, svetovanje strankam) in zadovoljujejo potrebe tistih, ki so od trga dela najbolj oddaljeni. EURES mora poleg tega pospeševati nove metode dela z zasebnimi zavodi za zaposlovanje. Evropski mikrofinančni instrument Progress Samozaposlitev je ena od možnosti, ki jih ima brezposelni pri iskanju zaposlitve. Ustvarjanje delovnih mest z ustanavljanjem in utrjevanjem novih podjetij ima ključno vlogo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020: precejšnje število novih delovnih mest v Uniji ustvarijo novoustanovljena podjetja, skoraj 85 % teh delovnih mest pa je odprtih v mikropodjetjih. Vendar pa Unija še zdaleč ne izkorišča vseh možnosti, ki jih ima v zvezi s tem. Ena od glavnih ovir pri ustanavljanju podjetij je slab dostop do finančnih sredstev, predvsem pa do mikrokreditov, kar je nedavna gospodarska kriza še poslabšala. Evropski mikrofinančni sektor še ni dozorel. Za zagotovitev rasti bi morale mikrofinančne ustanove Unije vzpostaviti in vzdrževati ustrezne modele financiranja. Zato je jasna potreba po krepitvi institucionalnih zmogljivosti (predvsem nebančnih mikrofinančnih ustanov), da bi pokrili zagonske stroške in financiranje posojil za ciljne skupine z visokim tveganjem. Program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije je namenjen večji usklajenosti ukrepanja EU na zaposlitvenem in socialnem področju, tako da združuje in gradi z izvajanjem programa Progress, EURES in evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress. Poleg tega program ponuja priložnost za poenostavitev izvajanja prek skupnih določb, ki med drugim zajemajo skupne splošne cilje, skupno tipologijo ukrepov ter racionalizacijo poročanja in vrednotenja. Program hkrati zagotavlja omejen skupek posebnih določb, ki se uporabljajo za tri osi (Progress, EURES ter mikrofinanciranje in socialno podjetništvo), da bi upoštevali pravne zahteve (vključno s pravili komitologije, ki se uporabljajo le za os Progress, geografskim pokritjem ter posebnimi zahtevami glede poročanja in vrednotenja v primeru mikrofinanciranja in socialnega podjetništva). · Cilj predloga Program si bo prizadeval doseči naslednje splošne cilje: (a) povečati odgovornost za cilje Unije na področju zaposlovanja, socialnih zadev in delovnih pogojev pri ključnih oblikovalcih politike Unije in nacionalnih oblikovalcih politike ter drugih zainteresiranih straneh za izvajanje konkretnih in usklajenih ukrepov na ravni Unije in držav članic; (b) podpirati razvoj ustreznih, dostopnih in učinkovitih sistemov socialne zaščite in trgov dela ter pospeševati reformo politike s spodbujanjem dobrega upravljanja, vzajemnega učenja in socialnih inovacij; (c) posodobiti zakonodajo Unije v skladu z načeli pametne ureditve in zagotoviti učinkovito uporabo prava Unije pri zadevah, povezanih z delovnimi pogoji; (d) spodbujati geografsko mobilnost delavcev ter povečevati zaposlitvene možnosti z razvojem trgov dela Unije, ki so odprti in vsem dostopni; (e) spodbujati zaposlovanje in socialno vključenost s povečevanjem razpoložljivosti in dostopnosti mikrofinanciranja za ranljive skupine in mikropodjetja ter povečevanjem dostopa do financiranja za socialna podjetja. Sklopa „enakost spolov“ in „nediskriminacija“ iz programa Progress bosta vključena v nove instrumente na področju pravosodja. Program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije pa pri izpolnjevanju ciljev Unije spodbuja vključevanje enakosti spolov in načela nediskriminacije. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Komisija je kot del pregleda sedanjega programa Progress organizirala posvetovanje v dveh korakih: 1. vzpostavljena je bila delovna skupina, v kateri so zbrani predstavniki ključnih zainteresiranih strani programa, da bi za Komisijo pripravili skupek priporočil o obliki, ciljih, izvajanju in financiranju prihodnjega instrumenta; 2. od 4. aprila do 27. maja 2011 je potekalo javno spletno posvetovanje o instrumentu, ki bo nasledil program Progress. V letu 2011 so delovna skupina mreže EURES in vodje javnih zavodov za zaposlovanje posebej razpravljali o prihodnosti mreže EURES. Komisija je v zvezi z mikrofinanciranjem zbrala mnenja Evropske mikrofinančne mreže (European Microfinance Network – EMN), ki zastopa mikrofinančni sektor Unije, organov upravljanja Evropskega socialnega sklada in Evropskega investicijskega sklada (ki v imenu Komisije uresničuje mikrofinančni instrument Progress) ter Evropske investicijske banke. Poleg tega so bile upoštevane ugotovitve z dveh delavnic, ki so ju organizirale službe Komisije ter na katerih sta bila obravnavana mikrofinanciranje in socialno podjetništvo. · Ocena učinka Opravljena je bila zbirna ocena učinka finančnih instrumentov, za katere je odgovoren Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje: Evropski socialni sklad, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, program Progress, EURES in mikrofinančni instrument Progress[1]. V oceni učinka so bile proučene tri možnosti: – možnost 1: brez spremembe politike: v skladu s to možnostjo bi program Progress, EURES in mikrofinančni instrument Progress še naprej obstajali kot ločeni instrumenti, ki se izvajajo vzporedno z dejavnostmi Evropskega socialnega sklada; – možnost 2: nov celovit program za socialne spremembe in inovacije: novi program sestavljajo tri ločene, a dopolnjujoče se osi: Progress, EURES ter mikrofinanciranje in socialno podjetništvo; – možnost 3: enotni instrument za zaposlovanje in socialne zadeve: tak instrument bi vključeval sklop deljeno upravljanje (Evropski socialni sklad) in sklop neposredno upravljanje. V oceni učinka je bilo ugotovljeno, da je najboljša možnost 2, saj prinaša največ koristi glede povečanja učinkovitosti, kritične mase, skladnosti in uspešnosti, medtem ko se izogne političnim in institucionalnim tveganjem. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA · Pravna podlaga Predlog temelji na členu 46(d), členu 149, členu 153(2)(a) in tretjem odstavku člena 175 Pogodbe. · Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganega Programa za socialne spremembe in inovacije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračunska sredstva za izvajanje Programa v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 bodo znašala 958,19 milijona EUR (v tekočih cenah). 2011/0270 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 46(d), člena 149, člena 153(2)(a) in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[3], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s sporočilom Komisije „Proračun za strategijo Evropa 2020“[4], v katerem se priporočajo racionalizacija in poenostavitev finančnih instrumentov Unije ter njihova večja usmerjenost v dodano vrednost Unije ter na učinke in rezultate, ta uredba uvaja Program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (v nadaljnjem besedilu: Program), da bi zagotovili nadaljevanje in razvoj dejavnosti, izvajanih na podlagi Sklepa št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress[5], Uredbe št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji[6] ter Odločbe Komisije št. 2003/8/ES z dne 23. decembra 2002 o izvedbi Uredbe št. 1612/68 glede uravnoteženja ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih[7] in Sklepa št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost[8] (v nadaljnjem besedilu: Instrument). (2) Evropski svet je 17. junija 2010 odobril predlog Komisije za strategijo Evropa 2020 za delovna mesta ter pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki določa pet glavnih ciljev (vključno s tremi, ki obravnavajo zaposlovanje, boj proti revščini in socialni izključenosti ter izobraževanje) in sedem vodilnih pobud ter tako zagotavlja skladen okvir politike za prihodnje desetletje. Evropski svet se je zavzel za polno uporabo ustreznih instrumentov in politik EU, da bi podprli doseganje skupnih ciljev, in pozval države članice k bolj usklajenemu ukrepanju. (3) Svet je 21. oktobra 2010 v skladu s členom 148(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejel smernice za zaposlitvene politike, ki skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, sprejetimi v skladu s členom 121 Pogodbe, tvorijo integrirane smernice strategije Evropa 2020. Program naj bi prispeval k uporabi integriranih smernic strategije Evropa 2020 ter zlasti smernic št. 7, 8 in 10, hkrati pa podprl izvajanje vodilnih pobud ob posebnem upoštevanju Evropske platforme proti revščini in socialni izključenosti, Programa za nova znanja in spretnosti in delovna mesta ter pobude Mladi in mobilnost. (4) V vodilnih pobudah Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti ter Unija inovacij so socialne inovacije opredeljene kot močno orodje za obravnavanje socialnih izzivov, ki so posledica staranja prebivalstva, revščine, brezposelnosti, novih vzorcev dela in življenjskih slogov ter pričakovanj državljanov glede socialne pravičnosti, izobraževanja in zdravstva. Program naj bi podprl ukrepanje za pospešitev socialnih inovacij na področjih politike, ki spadajo na področje njegove uporabe v javnem, zasebnem in tretjem sektorju, ob ustreznem upoštevanju vloge regionalnih in lokalnih organov. Predvsem naj bi pomagal opredeliti, oceniti in okrepiti inovativne rešitve in prakso prek socialnega eksperimentiranja, s čimer bi državam članicam pomagal, da bi bile učinkovitejše pri preoblikovanju trgov dela in politik socialne zaščite. Poleg tega na bi spodbudil nadnacionalna partnerstva in mrežno povezovanje akterjev v javnem, zasebnem in tretjem sektorju ter podprl njihovo udeležbo pri načrtovanju in izvajanju novih pristopov k obravnavanju perečih socialnih potreb in izzivov. (5) Program mora v skladu s strategijo Evropa 2020 slediti usklajenemu pristopu za spodbujanje zaposlovanja ter boj proti socialni izključenosti in revščini. Njegovo izvajanje je treba racionalizirati in poenostaviti, predvsem s sklopom skupnih določb, ki med drugim vključujejo splošne cilje, tipologijo ukrepov ter ureditve glede spremljanja in vrednotenja. Program mora biti osredotočen tudi na velike projekte z jasno dodano vrednostjo za EU, da bi dosegli kritično maso in zmanjšali upravno obremenitev upravičencev in Komisije. Poleg tega je treba bolj uporabljati poenostavljene oblike obračunavanja stroškov (pavšalne zneske in pavšalno financiranje), predvsem za izvajanje programov mobilnosti. Program mora ponudnikom mikrofinanciranja omogočiti „vse na enem mestu“ z zagotavljanjem finančnih sredstev za mikrokredite, krepitvijo zmogljivosti in tehnično pomočjo. Nazadnje pa mora z vzpostavitvijo rezerve, ki se letno dodeli kot odziv na prednostne naloge politike, zagotoviti proračunsko prožnost. (6) Unija mora pridobiti zanesljivo analitično podlago v podporo oblikovanju politike na področju zaposlovanja in socialnih zadev. Taka podlaga, temelječa na dokazih, dodaja vrednost nacionalnemu ukrepanju, saj zagotavlja razsežnost Unije in primerjavo za zbiranje podatkov in razvoj statističnih orodij, metod in skupnih kazalnikov, da bi dobili celovit pregled nad stanjem na področju zaposlovanja, socialne politike in delovnih pogojev po vsej Uniji ter zares kakovostno vrednotenje učinkovitosti in uspešnosti programov in politik. (7) Unija ima posebno vlogo pri vzpostavljanju platforme Unije za izmenjavo politik in vzajemno učenje med državami članicami na področju zaposlovanja in socialnih zadev. Poznavanje politik, ki se uporabljajo v drugih državah, in njihovih rezultatov širi razpon možnosti, ki jih imajo na voljo oblikovalci politike, sproža razvoj novih politik in spodbuja nacionalne reforme. (8) Zagotavljanje minimalnih standardov in nenehnega izboljševanja delovnih pogojev v Uniji sta osrednji značilnosti njene socialne politike. Unija ima pomembno vlogo pri zagotavljanju, da se zakonodajni okvir – v skladu z načeli pametne ureditve – prilagaja razvijajočim se vzorcem dela ter novim zdravstvenim in varnostnim tveganjem, pomemben pa je tudi njen prispevek pri financiranju ukrepov za izboljšanje skladnosti s pravili Unije o varstvu pravic delavcev. (9) Organizacije civilne družbe, ki so dejavne na različnih ravneh, lahko imajo pomembno vlogo pri doseganju ciljev Programa, tako da sodelujejo v procesu oblikovanja politike in prispevajo k socialnim inovacijam. (10) Unija je zavezana krepitvi socialne razsežnosti globalizacije s spodbujanjem dostojnega dela in delovnih standardov na mednarodni ravni, bodisi neposredno v razmerju do tretjih držav bodisi posredno prek sodelovanja z mednarodnimi organizacijami. Temu primerno je treba razviti ustrezne odnose s tretjimi državami, ki ne sodelujejo v Programu, da bi pomagali doseči njegove cilje, ob upoštevanju vseh pomembnih sporazumov, sklenjenih med takimi državami in Unijo. To lahko vključuje navzočnost predstavnikov teh tretjih držav pri dogodkih vzajemnega interesa (kot so konference, delavnice in seminarji), organiziranih v državah, ki sodelujejo v Programu. Poleg tega je treba razviti sodelovanje z zadevnimi mednarodnimi organizacijami ter zlasti z Mednarodno organizacijo dela (MOD), Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), da bi Program izvajali ob upoštevanju vloge takih organizacij. (11) Uredba (EU) št. 492/2011 v skladu s členoma 45 in 46 Pogodbe vsebuje določbe za uresničitev prostega gibanja delavcev z zagotovitvijo tesnega sodelovanja med državami članicami in s Komisijo. EURES mora spodbujati boljše delovanje trgov dela s pospeševanjem nadnacionalne geografske mobilnosti delavcev, zagotavljanjem večje preglednosti na trgu dela, skrbjo za usklajevanje ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih ter podpiranjem dejavnosti na področju zaposlitvenih, svetovalnih in usmerjevalnih služb na nacionalni in čezmejni ravni, s čimer prispeva k ciljem strategije Evropa 2020. (12) Področje delovanja mreže EURES je treba razširiti na razvijanje in podpiranje ciljno usmerjenih programov mobilnosti na ravni Unije, ki so namenjeni popolnitvi delovnih mest, kadar so na trgu dela ugotovljeni primanjkljaji. V skladu s členom 47 Pogodbe mora program pospeševati mobilnost mladih delavcev. (13) V strategiji Evropa 2020 ter zlasti v smernici št. 7 sta bila samozaposlovanje in podjetništvo opredeljena kot bistvena za dosego pametne, trajnostne in vključujoče rasti[9]. (14) Slab dostop do posojil je ena od glavnih ovir pri ustanavljanju podjetij, zlasti pri osebah, ki so od trga dela najbolj oddaljene. Pospešiti je treba prizadevanja Unije in nacionalna prizadevanja na tem področju, da bi povečali ponudbo mikrofinanciranja in zadovoljili povpraševanje tistih, ki ga najbolj potrebujejo, predvsem pa brezposelnih in ranljivih, ki želijo ustanoviti ali razviti mikropodjetje, vključno s samozaposlitvijo, vendar nimajo dostopa do posojila. Prvi korak, ki sta ga Evropski parlament in Svet leta 2010 naredila v to smer, je vzpostavitev Instrumenta. (15) Da bi bilo mikrofinanciranje na mladem mikrofinančnem trgu v Uniji bolj razpoložljivo, je treba pospešiti institucionalno zmogljivost ponudnikov mikrofinanciranja ter zlasti nebančnih mikrofinančnih ustanov v skladu s sporočilom Komisije „Evropska pobuda za razvoj mikrokredita“[10]. (16) Socialna podjetja so temeljni kamen pluralističnega socialnega tržnega gospodarstva v Evropi. Lahko so gibala socialnih sprememb, saj ponujajo inovativne rešitve in zato pomembno prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. Program mora izboljšati dostop socialnih podjetij do finančnih sredstev in s tem prispevati k pobudi za socialna podjetja, ki jo je sprožila Komisija[11]. (17) Da bi izkoristili izkušnje mednarodnih finančnih ustanov ter zlasti skupine Evropske investicijske banke, mora ukrepe, ki vključujejo mikrofinanciranje in socialno podjetništvo, izvajati posredno Komisija, tako da naloge izvajanja proračuna zaupa finančnim ustanovam v skladu s finančno uredbo. Uporaba virov Unije združuje finančne vzvode iz mednarodnih finančnih ustanov in drugih vlagateljev, povezuje pristope in tako izboljšuje dostop do finančnih sredstev za mikropodjetja, vključno s samozaposlenimi, in socialna podjetja. Prispevek Unije tako pomaga pri razvoju rastočega sektorja socialnih podjetij in mikrofinančnega trga v Uniji ter spodbuja čezmejne dejavnosti. (18) V skladu s členoma 8 in 10 Pogodbe mora Program pri vseh dejavnostih podpirati vključevanje ciljev enakosti spolov in načela nediskriminacije. Zaradi ocene, kako sta pri dejavnostih Programa obravnavani enakost spolov in nediskriminacija, sta potrebni redno spremljanje in vrednotenje. (19) V skladu s členom 9 Pogodbe mora Program zagotoviti, da bodo pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije upoštevane zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite in bojem proti socialni izključenosti. (20) Za učinkovitejše obveščanje javnosti na splošno ter večje sinergije med ukrepi komuniciranja na pobudo Komisije prispevajo sredstva, dodeljena dejavnostim obveščanja in komuniciranja po tej uredbi, tudi k horizontalnemu obveščanju o političnih prednostnih nalogah Evropske unije, če so povezane s splošnimi cilji te uredbe. (21) Ker ciljev te uredbe ni mogoče zadovoljivo doseči na ravni držav članic, temveč jih je zaradi njihovega obsega in učinkov mogoče bolje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. (22) Ta uredba za obdobje trajanja Programa določa skupni finančni znesek, ki pomeni prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne [...] med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. (23) Finančni interesi Unije morajo biti skozi celoten cikel izdatkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi globe. (24) Izvedbena pooblastila je treba prenesti na Komisijo, da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje ukrepov v okviru osi EURES ter mikrofinanciranje in socialno podjetništvo iz Programa. (25) Izvedbena pooblastila, ki se nanašajo na ukrepe, izvedene v skladu z osjo Progress iz Programa, je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[12] – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Naslov I Skupne določbe Člen 1 Predmet 1. S to uredbo se ustanovi Program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (v nadaljnjem besedilu: Program), katerega namen je prispevati k izvajanju strategije Evropa 2020, njenih glavnih ciljev in integriranih smernic, tako da se zagotavlja finančna podpora za cilje Evropske unije v smislu spodbujanja visoke ravni zaposlenosti, zagotavljanja ustrezne socialne zaščite, boja proti socialni izključenosti in revščini ter izboljšanja delovnih pogojev. 2. Program traja od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Člen 2 Opredelitev pojmov Za namene te uredbe: (a) „socialno podjetje“ pomeni podjetje, katerega glavni cilj ni ustvarjanje dobička za lastnike in deležnike, temveč doseganje socialnega učinka. Posluje na trgu, tako da proizvaja blago in opravlja storitve na podjetniški in inovativni način, presežke pa uporablja predvsem za doseganje socialnih ciljev. Upravljano je odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in zainteresiranih strani, ki jih njegova poslovna dejavnost zadeva; (b) „mikrokredit“ pomeni posojilo v znesku do 25 000 EUR; (c) „mikropodjetje“ pomeni podjetje, ki ima manj kot 10 zaposlenih, vključno s samozaposlenimi, ter letni promet in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 2 milijonov EUR, v skladu s Priporočilom Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij[13]; (d) „mikrofinanciranje“ vključuje poroštva, podporoštva, mikrokredite, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital, odobrene osebam in mikropodjetjem. Člen 3 Struktura Programa 1. Program zajema naslednje tri dopolnjujoče se osi: (a) os Progress, ki podpira razvoj, izvajanje, spremljanje in vrednotenje zaposlitvene in socialne politike ter zakonodaje o delovnih pogojih Unije ter spodbuja oblikovanje politike, temelječe na dokazih, in inovativnost, ob partnerskem sodelovanju s socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe in drugimi zainteresiranimi stranmi; (b) os EURES, ki podpira dejavnosti, ki jih izvaja mreža EURES, tj. specializirane službe, ki jih ustanovijo države članice EGP in Švicarska konfederacija, skupaj z drugimi zainteresiranimi stranmi, da bi razvili izmenjavo in širjenje informacij ter druge oblike sodelovanja, namenjenega pospeševanju geografske mobilnosti delavcev; (c) os mikrofinanciranje in socialno podjetništvo, ki pospešuje dostop do finančnih sredstev za podjetnike, predvsem tiste, ki so od trga dela najbolj oddaljeni, in socialna podjetja. 2. Skupne določbe iz členov 1 do 14 se uporabljajo za vse tri osi, navedene v točkah (a), (b) in (c) odstavka 1, za vsako od njih pa se uporabljajo tudi posebne določbe. Člen 4 Splošni cilji Programa 1. Program si prizadeva doseči naslednje splošne cilje: (a) povečati odgovornost za cilje Unije na področju zaposlovanja, socialnih zadev in delovnih pogojev pri ključnih oblikovalcih politike Unije in nacionalnih oblikovalcih politike ter drugih zainteresiranih straneh za izvajanje konkretnih in usklajenih ukrepov na ravni Unije in držav članic; (b) podpirati razvoj ustreznih, dostopnih in učinkovitih sistemov socialne zaščite in trgov dela ter pospeševati reformo politike s spodbujanjem dobrega upravljanja, vzajemnega učenja in socialnih inovacij; (c) posodobiti zakonodajo Unije v skladu z načeli pametne ureditve in zagotoviti učinkovito uporabo prava Unije pri zadevah, povezanih z delovnimi pogoji; (d) spodbujati geografsko mobilnost delavcev ter povečevati zaposlitvene možnosti z razvojem trgov dela Unije, ki so odprti in vsem dostopni; (e) spodbujati zaposlovanje in socialno vključenost s povečevanjem razpoložljivosti in dostopnosti mikrofinanciranja za ranljive skupine in mikropodjetja ter povečevanjem dostopa do financiranja za socialna podjetja. 2. Pri doseganju teh ciljev si Program prizadeva: (a) za spodbujanje enakosti žensk in moških ter boja proti diskriminaciji, ki temelji na spolu, rasi ali narodnosti, veri ali prepričanju, invalidnosti, starosti ali spolni usmerjenosti; (b) za zagotavljanje, da bodo pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije upoštevane zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite in bojem proti socialni izključenosti. Člen 5 Proračun 1. Odobrena proračunska sredstva za izvajanje Programa v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 znašajo 958,19 milijona EUR[14]. 2. Osem iz člena 3(1) se dodelijo naslednji okvirni deleži: (a) 60 % osi Progress, od tega vsaj 17 % za spodbujanje socialnega eksperimentiranja kot metodi preskušanja in ocenjevanja inovativnih rešitev, da bi okrepili te rešitve; (b) 15 % osi EURES; (c) 20 % osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo. Preostalih 5 % se med osi razdeli za vsako leto posebej v skladu s prednostnimi nalogami politike. 3. Komisija lahko uporabi odobrena proračunska sredstva iz odstavka 1 za financiranje tehnične in/ali upravne pomoči, predvsem v zvezi z revidiranjem, naročanjem prevodov pri zunanjih izvajalcih, srečanji strokovnjakov ter dejavnostmi obveščanja in komuniciranja, ki so v vzajemno korist Komisije in upravičencev. 4. Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ pod zgornjo mejo, določeno v večletnem finančnem okviru. Člen 6 Vrste ukrepov V okviru Programa so lahko financirane naslednje vrste ukrepov: 1. Analitične dejavnosti: (a) zbiranje podatkov in statističnih podatkov ter razvoj skupnih metodologij, klasifikacij, kazalnikov in primerjalnih meril uspešnosti; (b) raziskave, študije, analize in poročila, vključno prek financiranja mrež strokovnjakov; (c) vrednotenja in ocene učinka; (d) spremljanje in ocenjevanje prenosa in uporabe zakonodaje Unije; (e) priprava in izvajanje socialnega eksperimentiranja kot metode za preskušanje in vrednotenje inovativnih rešitev zaradi njihove krepitve; (f) širjenje rezultatov teh analitičnih dejavnosti. 2. Dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in širjenja: (a) izmenjave in širjenje dobre prakse, inovativnih pristopov in izkušenj, medsebojni strokovni pregledi, primerjalno spremljanje in vzajemno učenje na evropski ravni; (b) dogodki, konference in seminarji, ki jih organizira država, ki predseduje Svetu; (c) usposabljanje praktikov na področju prava in politike ter svetovalcev EURES; (d) oblikovanje in objava priročnikov, poročil in izobraževalnega gradiva; (e) dejavnosti obveščanja in komuniciranja; (f) razvoj in vzdrževanje informacijskih sistemov, namenjenih izmenjavi in širjenju informacij o politiki in zakonodaji Unije ter informacij o trgu dela. 3. Podpora glavnim akterjem v zvezi s/z: (a) stroški delovanja ključnih mrež na ravni Unije, katerih dejavnosti so povezane s cilji osi Progress in prispevajo k njim; (b) krepitvijo zmogljivosti nacionalnih uprav in specialističnih služb, odgovornih za spodbujanje geografske mobilnosti, ki so jih pooblastili države članice in ponudniki mikrokreditov; (c) organizacijo delovnih skupin nacionalnih uradnikov zaradi spremljanja izvajanja zakonodaje Unije; (d) mrežnim povezovanjem in sodelovanjem specializiranih organov, nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov ter zavodov za zaposlovanje na evropski ravni; (e) financiranjem opazovalnic na evropski ravni; (f) izmenjavo osebja med nacionalnimi upravami. 4. Ukrepi za spodbujanje mobilnosti posameznikov v Uniji, predvsem razvoj večjezičnih digitalnih platform za uravnoteženje ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih, in ciljno usmerjeni programi mobilnosti za popolnitev prostih delovnih mest, kjer so bili ugotovljeni primanjkljaji na trgu dela, in/ali za pomoč posebnim skupinam delavcev, kot so mladi delavci. 5. Podpora mikrofinanciranju in socialnim podjetjem zlasti s finančnimi instrumenti iz naslova VIII Prvega dela Uredbe XXX/2012 [nova finančna uredba] o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije, ter donacijami. Člen 7 Skupno ukrepanje Ukrepe v okviru Programa je mogoče izvajati skupaj z drugimi instrumenti Unije, če taki ukrepi izpolnjujejo cilje Programa in drugih zadevnih instrumentov. Člen 8 Skladnost in dopolnjevanje 1. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Programa, skladne z drugimi ukrepi Unije in jih dopolnjujejo, zlasti v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS) in na področjih, kot so socialni dialog, pravosodje in temeljne pravice, izobraževanje, poklicno usposabljanje in mladinska politika, raziskave in inovacije, podjetništvo, zdravje, širitev in zunanji odnosi ter splošna gospodarska politika. 2. Dejavnosti, ki prejemajo podporo iz Programa, so v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, vključno s pravili o državni pomoči. Člen 9 Sodelovanje z odbori Komisija vzpostavi vse potrebne odnose z odbori, ki obravnavajo politike, instrumente in ukrepe, pomembne za Program, da se zagotovi redno in ustrezno obveščanje teh odborov o napredku pri izvajanju Programa. Člen 10 Razširjanje rezultatov in komuniciranje 1. Rezultate ukrepov, izvedenih v okviru Programa, je treba primerno sporočati in razširjati, da bi čim bolj povečali njihov učinek, trajnost in dodano vrednost za Unijo. 2. Dejavnosti komuniciranja prispevajo tudi k horizontalnemu obveščanju o političnih prednostnih nalogah Evropske unije, če so povezane s splošnimi cilji te uredbe. Člen 11 Finančne določbe 1. Komisija upravlja Program v skladu z XXXX/2012 [novo finančno uredbo] o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba)[15]. 2. Glede podpore, dodeljene sodelujočim v programu, zlasti glede programov mobilnosti iz člena 6(4), se lahko uporabijo pavšalni zneski, lestvica stroškov na enoto in pavšalno financiranje. Člen 12 Zaščita finančnih interesov Unije 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni pred goljufijo, korupcijo in drugimi nezakonitimi dejavnostmi z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov in po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu s členom 325 Pogodbe, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[16] in finančno uredbo. 2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij na podlagi dokumentov ali na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih ter tretjih straneh, ki so prejeli sredstva Unije. OLAF je pooblaščen, da na kraju samem opravi inšpekcije in preglede gospodarskih subjektov, ki jih posredno ali neposredno zadeva tako financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[17], da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega dejanja v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo v zvezi s finančnimi sredstvi Unije. 3. Brez poseganja v odstavka 1 in 2 se s sklepi, sporazumi in pogodbami, ki so posledica izvajanja te uredbe, Komisiji, vključno z uradom OLAF, in Računskemu sodišču izrecno dovoli izvajanje takih revizij, preverjanj na kraju samem in inšpekcij. Člen 13 Spremljanje Komisija zaradi rednega spremljanja Programa in kakršnih koli prilagoditev, potrebnih za njegovo politiko in prednostne naloge financiranja, pripravi dvoletna poročila o spremljanju ter jih pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. Taka poročila zajemajo rezultate Programa in obseg, v katerem so bila vprašanja enakosti spolov in nediskriminacije, vključno z vprašanji dostopnosti, obravnavana v njegovih dejavnostih. Člen 14 Vrednotenje 1. Do konca leta 2017 se opravi vmesno vrednotenje Programa, da se izmeri doseženi napredek pri uresničevanju njegovih ciljev, ugotovi, ali so bila njegova sredstva učinkovito uporabljena, in oceni njegova dodana vrednost za Unijo. 2. Komisija najpozneje dve leti po koncu Programa opravi naknadno vrednotenje, s katerim izmeri njegov učinek in dodano vrednost za Unijo, potem pa poročilo o tem vrednotenju predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Naslov II Posebne določbe Poglavje I Os Progress Člen 15 Specifični cilji Poleg splošnih ciljev iz člena 4 so specifični cilji osi Progress: (a) razvijati in širiti primerjalno analitično znanje visoke kakovosti zaradi zagotavljanja, da zaposlitvena in socialna politika ter zakonodaja o delovnih pogojih Unije temeljita na trdnih dokazih ter ustrezata potrebam, izzivom in okoliščinam v posameznih državah članicah in drugih sodelujočih državah; (b) pospeševati učinkovito in vključujočo izmenjavo informacij, vzajemno učenje in dialog o zaposlitveni in socialni politiki ter zakonodaji o delovnih pogojih Unije na evropski, nacionalni in mednarodni ravni, da bi državam članicam in drugim sodelujočim državam pomagali pri razvoju njihovih politik in izvajanju zakonodaje Unije; (c) oblikovalcem politike zagotavljati finančno podporo za preskušanje reform socialne politike in politike trga dela, nadgrajevati zmogljivost glavnih akterjev za načrtovanje in izvajanje socialnega eksperimentiranja ter zagotavljati dostop do ustreznega splošnega in strokovnega znanja in izkušenj; (d) zagotavljati finančno podporo organizacijam Unije in nacionalnim organizacijam, da se pospeši njihova zmogljivost za razvoj, spodbujanje in podpiranje izvajanja zaposlitvene in socialne politike ter zakonodaje o delovnih pogojih Unije. Člen 16 Sodelovanje 1. V okviru osi Progress lahko sodelujejo naslednje države: (a) države članice; (b) države članice Efte in EGP, v skladu s Sporazumom EGP; (c) države kandidatke in potencialne kandidatke, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji, določenimi v okvirnih sporazumih, ki so z njimi sklenjeni glede njihovega sodelovanja v programih Unije. 2. Os Progress je odprta za vse javne in/ali zasebne organe, akterje in ustanove ter zlasti za: (a) nacionalne, regionalne in lokalne organe; (b) zavode za zaposlovanje; (c) specializirane organe, ki jih določa zakonodaja Unije; (d) socialne partnerje; (e) nevladne organizacije in zlasti tiste, organizirane na ravni Unije; (f) visokošolske ustanove in raziskovalne inštitute; (g) strokovnjake za vrednotenje in oceno učinka; (h) nacionalne statistične urade; (i) medije. 3. Komisija lahko sodeluje z mednarodnimi organizacijami ter zlasti s Svetom Evrope, OECD, MOD in Svetovno banko. 4. Komisija lahko sodeluje s tretjimi državami, ki ne sodelujejo v Programu. Predstavniki takih tretjih držav se lahko udeležujejo dogodkov vzajemnega interesa (kot so konference, delavnice in seminarji), organiziranih v državah, ki sodelujejo v Programu, stroški njihove udeležbe pa se lahko krijejo iz Programa. Člen 17 Prenos izvedbenih pooblastil na Komisijo 1. V skladu s postopkom pregleda iz člena 18(3) se sprejmejo ukrepi, ki se nanašajo na naslednje in so potrebni za izvajanje osi Progress: (a) večletne delovne načrte, ki določajo srednjeročno politiko in prednostne naloge financiranja; (b) letne delovne načrte, vključno z merili za izbiro upravičencev po razpisu za zbiranje predlogov. 2. Vsi drugi ukrepi za izvajanje osi Progress se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 18(2). Člen 18 Odbor 1. Komisiji pomaga odbor. Gre za odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. 3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 19 Prehodni ukrepi Ukrepi, ki se začnejo izvajati pred 1. januarjem 2014 na podlagi Sklepa št. 1672/2006/ES (oddelki 1, 2 in 3 iz člena 3 Sklepa), se še naprej urejajo v skladu z določbami navedenega sklepa. Glede teh ukrepov se odbor iz člena 13 navedenega sklepa nadomesti z odborom iz člena 18 te uredbe. Poglavje II Os EURES Člen 20 Specifični cilji Poleg splošnih ciljev iz člena 4 sta specifična cilja osi EURES: (a) Zagotavljati preglednost prostih delovnih mest in prijav za delovna mesta ter vseh povezanih informacij za potencialne kandidate in delodajalce; to se dosega z njihovo izmenjavo in širjenjem na nadnacionalni, medregionalni in čezmejni ravni s standardnimi medsebojno usklajenimi obrazci; (b) razviti službe za iskanje in razporejanje delavcev na delovna mesta z uravnoteženjem ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih na evropski ravni; to zajema vse faze razporejanja na delovno mesto, ki segajo od priprave pred zaposlitvijo do podpore po zaposlitvi, da bi kandidata uspešno vključili na trg dela; take službe vključujejo ciljno usmerjene programe mobilnosti za popolnitev prostih delovnih mest, kjer so bili ugotovljeni primanjkljaji na trgu dela, in/ali za pomoč določenim skupinam delavcev, kot so mladi delavci. Člen 21 Sodelovanje 1. V okviru osi EURES lahko sodelujejo naslednje države: (a) države članice; (b) države članice Efte in EGP v skladu s Sporazumom EGP ter Sporazumom med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb[18]. 2. Os EURES je odprta za vse javne in zasebne organe, akterje in ustanove, ki jih imenuje država članica ali Komisija, ki izpolnjujejo pogoje za sodelovanje v mreži EURES, v skladu z Odločbo Komisije št. 2003/8/ES[19]. Taki organi in organizacije še zlasti vključujejo: (a) nacionalne, regionalne in lokalne organe; (b) zavode za zaposlovanje; (c) organizacije socialnih partnerjev in druge zainteresirane strani. Poglavje III Os mikrofinanciranje in socialno podjetništvo Člen 22 Specifični cilji Poleg splošnih ciljev iz člena 4 so specifični cilji osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo: 1. povečati dostop do mikrofinanciranja in njegovo razpoložljivost za: (a) osebe, ki so ostale brez službe ali jim to grozi ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg dela, posameznike, ki jim grozi socialna izključenost, in ogrožene osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega trga posojil in ki želijo ustanoviti ali razviti svoje mikropodjetje; (b) mikropodjetja, zlasti tista, ki zaposlujejo osebe iz odstavka (a); 2. povečevati institucionalno zmogljivost ponudnikov mikrokreditov; 3. podpirati razvoj socialnih podjetij, predvsem z lajšanjem dostopa do finančnih sredstev. Člen 23 Sodelovanje 1. V okviru osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo lahko sodelujejo javni in zasebni organi, ki so ustanovljeni na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni v državah iz člena 16(1) ter v navedenih državah ponujajo: (a) mikrofinanciranje za osebe in mikropodjetja; (b) financiranje za socialna podjetja. 2. Da bi navezali stike s končnimi upravičenci in ustvarili konkurenčna mikropodjetja, zmožna preživeti, javni in zasebni organi, ki izvajajo dejavnosti iz odstavka 1(a), tesno sodelujejo z organizacijami, ki zastopajo interese končnih upravičencev do mikrokreditov, in z organizacijami, predvsem prejemnicami podpore ESS, ki zagotavljajo mentorstvo in programe usposabljanja za take končne upravičence. 3. Javni in zasebni organi, ki izvajajo dejavnosti iz odstavka 1(a), spoštujejo visoke standarde upravljanja, vodenja in varstva potrošnikov v skladu z načeli evropskega kodeksa pravilnega ravnanja za ponudnike mikrokreditov in si prizadevajo preprečevati, da bi se osebe in podjetja preveč zadolžili. Člen 24 Finančni prispevek Razen v primeru skupnih ukrepov se s proračunskimi sredstvi, dodeljenimi osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo, pokrijejo vsi stroški ukrepov, izvedenih s finančnimi instrumenti, vključno s plačilnimi obveznostmi finančnim posrednikom, kot so izgube zaradi jamstev, provizijami za mednarodne finančne ustanove za upravljanje prispevka Unije ter vsemi drugimi upravičenimi stroški. Člen 25 Upravljanje 1. Komisija lahko za izvajanje instrumentov in donacij iz člena 6(5) sklene sporazume z organi iz člena 55(1)(b)(iii) in (iv) Uredbe XXX/2012 [nova finančna uredba 2012] o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije, ter zlasti z Evropsko investicijsko banko in Evropskim investicijskim skladom. Taki sporazumi vsebujejo podrobne določbe o izvajanju nalog, zaupanih navedenim finančnim ustanovam, vključno z določbami, v katerih je podrobno opredeljena potreba po zagotovitvi dodatnosti k obstoječim finančnim instrumentom Unije in nacionalnim finančnim instrumentom in usklajenosti z njimi ter po uravnoteženem dodeljevanju sredstev med državami članicami in drugimi sodelujočimi državami. Finančni instrumenti, kot so instrumenti z delitvijo tveganja, kapitalski instrumenti and dolžniški instrumenti, se lahko zagotovijo z naložbo v namenski naložbeni nosilec. 2. Sporazumi iz odstavka 1 tega člena določijo obveznost mednarodnih finančnih ustanov, da sredstva in iztržke, vključno z dividendami in povračili, v ukrepih iz člena 6(5) v obdobju desetih let po datumu začetka Programa investirajo naprej. 3. V skladu s členom 18(2) [finančne uredbe] se prihodki in plačila, ustvarjeni z določenim finančnim instrumentom, dodelijo temu istemu finančnemu instrumentu. Za finančne instrumente, ki so že bili vzpostavljeni v prejšnjem večletnem finančnem okviru, se prihodki in plačila, ustvarjeni z dejavnostmi, ki so se začele v prejšnjem obdobju, dodelijo finančnemu instrumentu tekočega obdobja. 4. Po poteku sporazumov, sklenjenih z mednarodnimi finančnimi ustanovami, ali po koncu investicijskega obdobja specializiranega naložbenega nosilca se iztržki in preostanek, ki pripada Uniji, vplačajo v splošni proračun Unije. 5. Mednarodne finančne ustanove, in če je primerno, upravitelji skladov sklenejo pisne sporazume z javnimi in zasebnimi organi iz člena 23. Taki sporazumi določajo obveznosti javnih in zasebnih ponudnikov, da sredstva, zagotovljena v okviru osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo, uporabijo v skladu s cilji iz člena 22 in zagotovijo informacije za pripravo letnih poročil iz člena 26. Člen 26 Poročila o izvajanju 1. Mednarodne finančne ustanove, in če je primerno, upravitelji skladov Komisiji pošljejo letna poročila o izvajanju, v katerih navedejo podprte dejavnosti glede na finančno izvedbo, razdelitev in dostopnost sredstev in naložb po sektorju in vrsti upravičencev, sprejete ali zavrnjene vloge, sklenjene pogodbe z zadevnimi javnimi in zasebnimi organi, financirane ukrepe in dosežke, med drugim v smislu socialnega učinka, ustvarjanja delovnih mest in trajnostnosti dodeljene podpore podjetjem. 2. Informacije iz teh letnih poročil o izvajanju se uporabijo za dvoletna poročila o spremljanju iz člena 13. Taka letna poročila o spremljanju vključujejo letna poročila iz člena 8(2) Sklepa št. 283/2010/EU. Člen 27 Vrednotenje 1. Končno vrednotenje iz člena 14(2) vključuje končno vrednotenje iz člena 9 Sklepa št. 283/2010/EU. 2. Komisija najpozneje eno leto po poteku sporazumov z mednarodnimi finančnimi ustanovami izvede posebno končno vrednotenje osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo. Člen 28 Spremembe Sklep št. 283/2010/EU se spremeni: (a) v členu 5 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: „4. Po prenehanju veljavnosti Instrumenta se preostanek, ki pripada Uniji, da na voljo za mikrofinanciranje in podporo socialnim podjetjem v skladu z Uredbo št. XX/201X.“; (b) v členu 8 se črtata odstavka 3 in 4. Člen 29 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB 1.3. Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.6. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Uredba o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije 1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB[20] Trenutno: Zaposlovanje in socialne zadeve, politike zaposlovanja Skupnosti/instrumenti politike zaposlovanja Skupnosti: Progress (04 04 01), Eures (04 03 04), Evropski mikrofinančni instrument Progress (04 04 15) Prihodnje večletne finančne perspektive: razdelek 1 (program socialnega razvoja) 1.3. Vrsta predloga/pobude þPredlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na ukrep z novo usmeritvijo. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Cilj Programa je prispevati k izvajanju strategije Evropa 2020, njenih glavnih ciljev (glede revščine, zaposlovanja in izobraževanja) in integriranih smernic (predvsem št. 7, 8 in 10), tako da se zagotavlja finančna podpora za cilje Evropske unije v smislu spodbujanja visoke ravni zaposlenosti, zagotavljanja ustrezne socialne zaščite, boja proti socialni izključenosti in revščini ter izboljšanja delovnih pogojev. 1.4.2. Specifični cilji in zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB Specifični cilji: 1. razvijati in širiti primerjalno analitično znanje visoke kakovosti zaradi zagotavljanja, da zaposlitvena in socialna politika ter zakonodaja o delovnih pogojih Unije temeljita na trdnih dokazih ter ustrezata potrebam, izzivom in okoliščinam v posameznih državah članicah in drugih sodelujočih državah; 2. pospeševati učinkovito in vključujočo izmenjavo informacij, vzajemno učenje in dialog o zaposlitveni in socialni politiki ter zakonodaji o delovnih pogojih Unije na evropski, nacionalni in mednarodni ravni, da bi državam članicam in drugim sodelujočim državam pomagali pri razvoju njihovih politik in izvajanju zakonodaje Unije; 3. oblikovalcem politike zagotavljati finančno podporo za preskušanje reform socialne politike in politike trga dela, nadgrajevati zmogljivost glavnih akterjev za načrtovanje in izvajanje socialnega eksperimentiranja ter zagotavljati dostop do ustreznega splošnega in strokovnega znanja in izkušenj; 4. zagotavljati finančno podporo organizacijam Unije in nacionalnim organizacijam, da se pospeši njihova zmogljivost za razvoj, spodbujanje in podpiranje izvajanja zaposlitvene in socialne politike ter zakonodaje o delovnih pogojih Unije. Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB: 04 04 01 in 04 01 04 10 Specifični cilji: 1. zagotavljati preglednost prostih delovnih mest in prijav za delovna mesta ter vseh povezanih informacij za potencialne kandidate in delodajalce; to se dosega z njihovo izmenjavo in širjenjem na nadnacionalni, medregionalni in čezmejni ravni s standardnimi medsebojno usklajenimi obrazci; 2. razviti službe za iskanje in razporejanje delavcev na delovna mesta z uravnoteženjem ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih na evropski ravni; to zajema vse faze razporejanja na delovno mesto, ki segajo od priprave pred zaposlitvijo do podpore po zaposlitvi, da bi kandidata uspešno vključili na trg dela; take službe vključujejo ciljno usmerjene programe mobilnosti za popolnitev prostih delovnih mest, kjer so bili ugotovljeni primanjkljaji na trgu dela, in/ali za pomoč določenim skupinam delavcev, kot so mladi delavci. Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB: 04 03 04 in 04 01 04 04 Specifični cilji: 1. povečati dostop do mikrofinanciranja in njegovo razpoložljivost za: (a) osebe, ki so ostale brez službe ali jim to grozi ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg dela, posameznike, ki jim grozi socialna izključenost, in ogrožene osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega trga posojil in ki želijo ustanoviti ali razviti svoje mikropodjetje; (b) mikropodjetja, zlasti tista, ki zaposlujejo osebe iz odstavka (a); 2. povečevati institucionalno zmogljivost ponudnikov mikrokreditov; 3. podpirati razvoj socialnih podjetij, predvsem z lajšanjem dostopa do finančnih sredstev. Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB: 04 04 15 in 04 01 04 11 Pričakovani izid in učinki Končni cilj Programa je doseči pozitivne spremembe socialnega in gospodarskega stanja, kot so večja zaposlenost, manj revščine, boljša socialna vključenost in boljši delovni pogoji. Prizadevanja bodo osredotočena na prispevek k cilju vključujoče rasti iz strategije Evropa 2020 in s tem povezanim glavnim ciljem, kar naj bi dosegli s podporo velike dodane vrednosti za ključne ukrepe pri vodilnih pobudah „Program za nova znanja in spretnosti in delovna mesta“, „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti“ ter „Mladi in mobilnost“. Vendar bo imel Program zelo omejen nadzor nad dejanskimi spremembami socialnega in gospodarskega stanja. Glavni namen in vloga instrumenta naslednika je podpreti razvoj, usklajevanje in izvajanje sodobne, učinkovite in inovativne zaposlitvene in socialne politike Unije pri doseganju zgoraj navedenih končnih ciljev s/z: – podporo procesu oblikovanja politike Unije na zakonodajnem področju, v skladu z načeli pametne ureditve in v smislu boljšega usklajevanja politike/gospodarskega upravljanja; – osredotočanjem na nadnacionalno razsežnost zaposlitvene in socialne politike Unije, za spodbujanje katere je potrebno usklajeno delovanje v vseh državah članicah; – podporo skupnemu ukrepanju držav članic, s katerim se te vzajemno krepijo, da bi utrdili sodelovanje v Uniji ter pospešili vzajemno učenje in socialne inovacije; – razvojem služb za iskanje delavcev (predvsem mladih) in njihovo razporejanje na delovna mesta z uravnoteženjem ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih ter posledično spodbujanjem geografske mobilnosti delavcev; – lajšanjem dostopa do financ za podjetnike, predvsem tiste, ki so od trga dela najbolj oddaljeni, in socialna podjetja. 1.4.3. Kazalniki izida in učinkov Pristop upravljanja na podlagi rezultatov, uporabljen pri sedanjem programu Progress, in letno spremljanje uspešnosti sta se izkazala za uspešna pri prikazovanju dosežkov programa in povečevanju odgovornosti Unije. Na podlagi teh izkušenj ima novi program jasno intervencijsko logiko (kjer „PAMETNI“ specifični cilji prispevajo k doseganju splošnih ciljev) ter skupek ustreznih kazalnikov učinka in rezultatov. Treba je poudariti, da je namen dejavnosti, povezanih z osjo Progress, prispevati k strateškim ciljem strategije Evropa 2020 in da kot take ne zajemajo proizvajanja blaga ali opravljanja storitev. Dejavnosti v zvezi z osjo Progres imajo posreden učinek na razvoj zaposlitvene in socialne politike EU, saj boljše oblikovanje politike zagotavlja boljše rezultate na socialni in gospodarski ravni. Ker os Progress izhaja predvsem iz politike, je določanje kazalnikov težavno; enako velja tudi za določanje kvantitativnih ciljev na bolj skupni ravni (v tem primeru meritve temeljijo predvsem na nadomestnih kazalnikih). Zato so štirje specifični cilji osi Progress zelo težko zares „merljivi“, čeprav so specifični, dosegljivi, realistični in časovno določeni (do konca programa). Na primer, prireditev v zvezi z vzajemnim učenjem ni mogoče meriti, ker so njihovo število in teme odvisni od interesa držav članic in njihove pripravljenosti, da gostijo take prireditve ter na njih sodelujejo; tudi obseg znanja je odvisen od potreb razvoja politike. Zato je predlagana uporaba subjektivnih spremenljivk, kot so zadovoljstvo in znanje zainteresiranih strani, raziskave dojemanja vloge EU v zaposlitveni in socialni politiki ter predvidena in dejanska uporaba rezultatov programa Progress. Zaradi podobnih razlogov v vseh primerih ni mogoče določiti specifičnih srednjeročnih ciljev. Kljub temu je pristop v skladu z upravljanjem na podlagi rezultatov, ki omogoča učinkovite cilje na ravni, blizu dejavnosti kot take. Glej seznam kazalnikov v oddelku 2.1.2. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti Program si bo prizadeval za podporo Komisije, držav članic in ključnih zainteresiranih strani pri načrtovanju, usklajevanju in izvajanju učinkovitih reform politike, katerih cilj bo odgovarjati na naslednje dolgoročne izzive: – visoke stopnje brezposelnosti, predvsem med manj kvalificiranimi, starejšimi delavci, migranti in invalidi; – vse bolj razdrobljen trg dela, za katerega so značilni pojav prožnejših delovnih vzorcev in drugi izzivi, ki vplivajo na varnost delovnih mest in delovne pogoje; – krčenje delovne sile in vse večji pritisk na sisteme socialne zaščite zaradi demografskih sprememb (staranja prebivalstva); – nesprejemljivo veliko oseb, ki živijo pod pragom revščine in so socialno izključene. Kratkoročno bo Program obravnaval naslednje probleme/potrebe: – potrebo po zanesljivih, primerljivih in dostopnih dokazih, statističnih podatkih in kazalnikih iz celotne EU zaradi zagotavljanja, da zaposlitvena in socialna politika ter zakonodaja ustrezata potrebam, izzivom in stanju v posameznih državah članicah; – potrebo po vzajemnem učenju na ravni EU zaradi boljšega razumevanja ciljev in politik EU pri oblikovalcih politike in zainteresiranih straneh ter odgovornosti za te cilje in politike; – potrebo po ustrezni finančni podpori oblikovalcem politike, da se inovativne rešitve preskusijo, ovrednotijo in okrepijo; – omejeno geografsko mobilnost v Evropi in nezadostno podporo za usklajevanje ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih; – slab dostop do finančnih sredstev in mikrokreditov za socialna podjetja in brezposelne, osebe, ki jim grozi izguba zaposlitve, in osebe iz prikrajšanih skupin, na primer mlade, starejše ali migrante. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU EU ima posebno vlogo pri vzpostavljanju evropske platforme za izmenjavo politik in vzajemno učenje na področju zaposlovanja in socialnih zadev med državami članicami (vključno z državami članicami EGP in državami kandidatkami). S poznavanjem politik, ki se izvajajo v drugih državah, se širi razpon možnosti, ki jih imajo na voljo oblikovalci politike, sproža razvoj inovativnih politik in spodbujajo nacionalne reforme. Ukrepanje EU dodaja vrednost ukrepanju na nacionalni ravni, saj zagotavlja vseevropsko razsežnost pri zbiranju in primerjavi dokazov ter razvoju statističnih orodij in metod in skupnih kazalnikov za prikaz celovite slike stanja na področju zaposlovanja in socialnih zadev. Taki vseevropski dokazi so osnovni pogoj za temeljito analizo ključnih izzivov na področju zaposlovanja in socialnih zadev, s katerimi se spopada posamezna država članica. Bistveni so tudi za spremljanje napredka pri izpolnjevanju ciljev strategije Evropa 2020 in oblikovanje priporočil za posamezne države, zahtevanih v skladu z evropskim semestrom. Potreba po boljši uporabi zakonodaje EU je bila priznana za ključno prednostno nalogo v skladu s pametno ureditvijo. Da bi ustvarili enotne pogoje delovanja in zagotovili enotno raven pravne zaščite v EU za vse, ki jih zadevajo varnost in zdravje pri delu ter delovno pravo, je zakonodajo najbolje posodobiti na ravni EU. EU je tudi v najboljšem položaju za financiranje ukrepov, namenjenih za izboljšanje spoštovanja predpisov EU in sistematičen pregled uporabe zakonodaje EU v vseh državah članicah. Razvoj zmogljivosti ključnih mrež civilne družbe na evropski ravni, da bodo lahko podpirale in razvijale cilje socialne politike Unije, je najbolje obravnavati na ravni EU. Zaradi novega programa, predvsem pa osi EURES bodo imele države članice koristi od boljše mobilnosti na trgu dela EU, kar bi lahko pomagalo odpraviti deficitarna delovna mesta oziroma popolniti delovna mesta, ki jih je težko popolniti, ter tako spodbuditi gospodarsko dejavnost in prispevati h gospodarski rasti. Večja mobilnost na evropskem trgu dela je bistvena tudi za dokončanje območja brez notranjih meja ter krepitev gospodarske in socialne kohezije in aktivnega evropskega državljanstva. Zato morajo institucije EU, predvsem pa Komisija, ki ima upravne vire, strokovno znanje in izkušnje ter sposobnost usklajevanja nadnacionalne mreže, kot je EURES, podpirati in pospeševati ukrepanje, da bi okrepile geografsko mobilnost delovne sile. Komisija lahko tudi doda vrednost mreži EURES z razvojem politik za premagovanje preostalih ovir za prosto gibanje, pospeševanjem izmenjave dobre prakse in zagotavljanjem vzajemnega učenja med člani mreže EURES. Večjo razpoložljivost mikrokreditov je najlažje doseči na evropski ravni: prvič, Komisija lahko zdaj v sodelovanju z Evropskim investicijskim skladom gradi na izkušnjah s sedanjim Evropskim mikrofinančnim instrumentom Progress in drugimi pobudami na področju mikrofinanciranja na ravni EU. Mikrofinančne ustanove v vseh državah članicah lahko zdaj izkoristijo to strokovno znanje in izkušnje, ne da bi morali njihovi nacionalni, regionalni ali lokalni organi uporabiti lastne vire za vzpostavitev podobnih sistemov. Ukrepanje na ravni EU lahko utre pot še močnejšemu nacionalnemu in regionalnemu ukrepanju v prihodnosti, zato mora zajemati razvoj zmogljivosti in vključitev posrednikov in razširjevalcev, da bi se oblikoval celovit podporni ekosistem. Poleg tega je v primeru zbiranja sredstev na evropski ravni večja možnost za pritegnitev pozornosti vlagateljev tretjih strani, kot je Evropska investicijska banka, ki je v primeru mikrofinančnega instrumenta Progress prispevala 100 milijonov EUR, tako kot EU. To velja tudi za kapitalski sklad na ravni EU za naložbe v socialna podjetja, za katerega se lahko pričakuje, da bo pritegnil še več sredstev od drugih vlagateljev. 1.5.3. Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj Z vmesnim vrednotenjem programa Progress (2007–2013) je bilo ugotovljeno, da so njegovi cilji izjemno pomembni za strateške cilje Komisije, določene v lizbonski strategiji in strategiji Evropa 2020. Glavne vrste dejavnosti (analitične dejavnosti, dejavnosti vzajemnega učenja, podpora glavnim akterjem), ki jih izvaja program, uspešno dosegajo njegove cilje. Za letno načrtovanje, izvajanje, cikel spremljanja in vrednotenje dejavnosti na splošno velja, da so primerni, vendar se priporoča razvoj večletnega načrtovanja, da bi se letnim prednostnim nalogam financiranja pridružili dolgoročni cilji politike. Iz naknadnega vrednotenja mreže EURES (2006–2008) je razvidno, da se EURES v primerjavi z drugimi mrežami EU precej bolj osredotoča na zaposlitvene možnosti in je tudi edina mreža, ki si prizadeva zagotoviti posebne storitve za usklajevanje ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih. Portal EURES za zaposlitveno mobilnost cenijo iskalci zaposlitve, zaposleni, ki želijo zamenjati službo, in delodajalci, ki vidijo jasne prednosti tega, da lahko dostopajo do informacij o prostih delovnih mestih po vsej Evropi ali pa lahko take informacije objavijo na tako velikem območju. Ker je EU začela dodeljevati podporo za mikrofinanciranje šele v drugi polovici leta 2010, neodvisno vrednotenje še ni bilo opravljeno. Glede na povratne informacije zainteresiranih strani (Evropske mikrofinančne mreže (EMN), ki zastopa evropski mikrofinančni sektor) mikrofinančni instrument na ravni EU izpolnjuje njihova pričakovanja. Spodbuja vzpostavljanje nacionalnih ali regionalnih podpornih shem, uresničuje ekonomijo obsega in/ali kar najbolj zmanjšuje tveganje neuspeha na področjih, na katerih posamezna država članica ne more uporabiti kritične mase, in ustvarja večji vzvod kot majhne nacionalne sheme. 1.5.4. Združljivost z drugimi finančnimi instrumenti in možnosti dopolnjevanja Komisija bo v sodelovanju z državami članicami zagotovila, da so dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Programa, skladne z drugimi ukrepi Unije ter jih dopolnjujejo in ne podvajajo, kar velja predvsem za ukrepe v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS) in na področjih, kot so socialni dialog, pravosodje in temeljne pravice, izobraževanje, poklicno usposabljanje in mladinska politika, raziskave in inovacije, podjetništvo, zdravje, širitev in zunanji odnosi ter splošna gospodarska politika. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva þ Časovno omejen predlog/pobuda: – þ trajanje predloga/pobude od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 – þ finančni učinek med letoma 2014 in 2020. ¨ Časovno neomejen predlog/pobuda: – Izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi polno delovanje. 1.7. Načrtovani načini upravljanja þ Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. ¨ Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvajanja na: – ¨ izvajalske agencije, – ¨ organe, ki jih ustanovijo Skupnosti, – ¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, – ¨ osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. þ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami. Za vse dejavnosti, ki se izvajajo v okviru osi Progress in EURES, se uporablja neposredno centralizirano upravljanje (člen 53a finančne uredbe). Dejavnosti iz osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo se bodo izvajale v skladu s skupnim upravljanjem (Komisija bo podpisala sporazume z mednarodnimi finančnimi ustanovami, kot sta EIB/EIS). 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja 2.1.1. Ureditve za spremljanje in vrednotenje Program se bo spremljal na vsaki dve leti, da bi ocenili napredek pri doseganju njegovih splošnih in specifičnih ciljev glede na kazalnike ter omogočili vse potrebne prilagoditve politike in prednostnih nalog financiranja. Na podlagi spremljanja bo mogoče tudi oceniti, kako sta bili pri dejavnostih Programa obravnavani vprašanji enakosti spolov in nediskriminacije. Po potrebi je kazalnike treba ločiti po spolu, starosti in invalidnosti. Program se bo vrednotil vmesno in naknadno. Cilj vmesnega vrednotenja bo izmeriti doseženi napredek pri doseganju ciljev Programa, ugotoviti, ali so bila njegova sredstva učinkovito uporabljena, in oceniti njegovo evropsko dodano vrednost. Poročilo o vmesnem vrednotenju se predloži do konca leta 2017, njegove informacije pa se uporabijo za pripravo instrumenta, ki bo nasledil Program. Poleg tega bo v končnem vrednotenju proučen učinek Programa. Poročilo o naknadnem vrednotenju se predloži najpozneje do konca leta 2022. Glede na daljšo življenjsko dobo osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo (vlagalo se bo do deset let po začetku programa) bo za to os posebno končno vrednotenje opravljeno najpozneje eno leto po koncu sporazumov, sklenjenih med Komisijo in Evropskim investicijskim skladom. 2.1.2. Kazalniki uspešnosti Splošni cilji Kazalniki || Trenutno stanje || Dolgoročni cilji Povečati odgovornost za cilje Unije na področju zaposlovanja, socialnih zadev in delovnih pogojev pri ključnih oblikovalcih politike v Uniji in nacionalnih oblikovalcih politike ter drugih zainteresiranih straneh za izvajanje konkretnih in usklajenih ukrepov na ravni EU in držav članic Dejavno sodelovanje zainteresiranih strani na ravni EU in držav članic pri razpravljanju o skupnih izzivih in konkretnih ukrepih za odzivanje nanje || Ni enotne metode za merjenje udeležbe zainteresiranih strani v razpravi o politiki. Nedavne ocene[21] so pokazale, da je udeležba zainteresiranih strani različna glede na vprašanje politike in državo članico. Iz zadnjega letnega poročila o uspešnosti programa PROGRESS je razvidno, da so organi (EU, nacionalni, regionalni ali lokalni) običajno tesneje povezani med seboj kot s socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami. || Enako aktivna udeležba vseh zadevnih zainteresiranih strani na ravni EU in v vseh državah članicah Sprejetje ustreznih priporočil za posamezne države || Kazalnik temelji na priporočilih, specifičnih za posamezno državo, ki so bila prvič izdana junija 2011. Ocena Komisije glede prejšnjih nacionalnih strateških poročil in vsebine prejšnjih integriranih priporočil, pripravljenih za posamezno državo, kaže, da ima do tri četrtine držav članic politiko ali strategije, ki so skladne s cilji EU. || Vse države članice sprejemajo priporočila, pripravljena za posamezno državo, na področju zaposlovanja, socialnih zadev in delovnih pogojev (kot potrjujejo strategije in politike, navedene v nadaljnjih nacionalnih programih reform) Podpirati razvoj ustreznih, dostopnih in učinkovitih sistemov socialne zaščite in trgov dela ter pospešiti reformo politike s spodbujanjem dobrega upravljanja, vzajemnega učenja in socialnih inovacij Učinek uporabe rezultatov socialnih inovacij pri načrtovanju in izvajanju aktivnih politik na trgu dela in na področju socialne zaščite || Podpiranje socialnih inovacij je novo področje ukrepanja. Pristop k celoviti uporabi rezultatov socialnih inovacij pri aktivnih politikah trga dela in socialne zaščite je premalo sistematičen. || Vsaka država članica v nacionalnem programu reform poroča o vsaj enem primeru načrtovane ali dejanske uporabe razpoložljivih rezultatov socialnih inovacij pri načrtovanju in izvajanju aktivnih politik trga dela in socialne zaščite. Ozaveščenost o socialnih inovacijah || Kot je navedeno zgoraj. || Kot je navedeno zgoraj. Posodobiti zakonodajo Unije v skladu z načeli pametne ureditve in zagotoviti učinkovito uporabo zakonodaje Unije pri zadevah, povezanih z delovnimi pogoji Delež: (a) evropske zakonodaje (direktiv), ki je bila temeljito spremenjena in dopolnjena (b) posledičnega števila vsebinskih predlogov za revizijo (opustitev, združitev) obstoječe ali uvedbo nove zakonodaje || (a) Trenutno je v postopku sprememb in dopolnitev ena direktiva (direktiva o delovnem času). (b) Ni na voljo. || (a) Do konca Programa so temeljito spremenjene in dopolnjene vse direktive, ki obravnavajo vprašanja, povezana z delovnimi pogoji. (b) Kadar je ustrezno, Komisija začne ukrepati za spremembo, pojasnitev ali poenostavitev obstoječe zakonodaje oziroma za uvedbo nove, če je to utemeljeno z oceno učinka in, kadar je primerno, po posvetovanju s socialnimi partnerji EU. Usklajenost držav članic z zakonodajo EU (stopnja prenosa in dejavnik razdrobljenosti) || Leta 2010 je bila stopnja prenosa direktiv o delovnem pravu 98,3-odstotna, direktiv o zdravju in varnosti pri delu pa 100-odstotna; temu sta ustrezala količnika razdrobljenosti 5 % in 0 %. Zgodovinska analiza kaže, da se te stopnje običajno znižajo po uvedbi nove zakonodaje. Ob upoštevanju morebitnega ukrepanja Komisije, da spremeni, pojasni ali poenostavi obstoječo oziroma uvede novo zakonodajo, je pomembno ohranjati visok količnik prenosa in nizko stopnjo razdrobljenosti. || 100-odstotna stopnja prenosa in, temu primerno nizek, 0-odstotni količnik razdrobljenosti. Aktivno izvajanje in izvrševanje || Trenutno se aktivno izvajanje in izvrševanje ocenjujeta kvalitativno (prek vrednotenj in mrež neodvisnih strokovnjakov), razlikujeta pa se glede na direktivo in državo. || V skoraj vseh državah članicah se aktivno izvajajo in izvršujejo vse direktive o delovnih pogojih (kvalitativna ocena). Spodbujati geografsko mobilnost delavcev in povečevati zaposlitvene možnosti z razvojem evropskih trgov dela, ki so odprti in dostopni vsem Vpliv geografske mobilnosti na BDP držav članic || Opravljeni so bili uvodni poskusi za oblikovanje in oceno učinka v posameznih državah (t.j. Združenem kraljestvu in na Irskem), ki pa ne zajemajo celotne Unije. V poročilu Zaposlenost v Evropi iz leta 2008 je ocenjeno, da so tokovi mobilnosti iz EU-8 do leta 2007 prispevali dodatnih 0,4 % k BDP na Irskem in 0,3 % k BDP v Združenem kraljestvu. || Ocenjen je vpliv geografske mobilnosti na BDP držav članic za celotno Unijo in rezultati so pozitivni. Dolgoročna ocena do leta 2015 napoveduje dodatnega 1,7 % za BPD na Irskem in 0,6 % za BDP v Združenem kraljestvu, primerjano s stanjem pred širitvijo. Vpliv geografske mobilnosti na zmanjšanje števila nezasedenih/deficitarnih delovnih mest || Opravljeni so bili uvodni poskusi oblikovanja in ocene učinka za posamezne države, ki pa ne zajemajo celotne Unije. || Ocenjen je vpliv geografske mobilnosti na zmanjšanje števila nezasedenih/deficitarnih delovnih mest za celotno Unijo in rezultati so pozitivni. Razlika v udeležbi na trgu dela in stopnjah zaposlenosti mobilnih delavcev v državi gostiteljici in matični državi || Pri delavcih, ki so mobilni znotraj Skupnosti, so stopnje zaposlenosti višje kot pri nemobilnih delavcih. || Na voljo bodo informacije iz Eurostatove raziskave o delovni sili in drugih statističnih podatkov. Spodbujati zaposlovanje in socialno vključenost s povečevanjem razpoložljivosti in dostopnosti mikrofinanciranja za ranljive skupine in mikropodjetja ter dostopnosti financiranja za socialna podjetja Število ustanovljenih ali ozdravljenih podjetij, ki so imela korist od podpore EU || 0 || 51 000 (od tega 1 000 socialnih podjetij). Število ustvarjenih ali ohranjenih delovnih mest z ustanovitvijo ali razvojem podjetja || V skladu z oceno programa za konkurenčnost in inovacije je bilo z vsakim mikrokreditom zagotovljenega 1,2 delovnega mesta. || Profil oseb (vključno s starostjo, spolom, manjšino in zaposlitvenim statusom, kadar je to mogoče), ki so ustanovile ali nadalje razvile podjetje z mikrofinančno pomočjo EU || Ni na voljo. || 50 % prejemnikov so brezposelni ali osebe iz prikrajšanih skupin. Specifični cilji Kazalniki || Najnovejši znani rezultati || Srednjeročni cilj 1. Razvijati in širiti primerjalno analitično znanje visoke kakovosti zaradi zagotavljanja, da zaposlitvena in socialna politika ter zakonodaja o delovnih pogojih Unije temeljita na trdnih dokazih ter ustrezata potrebam, izzivom in okoliščinam v posameznih državah članicah in drugih sodelujočih državah Zadovoljstvo zainteresiranih strani z uporabo in napovedano uporabo znanja, ustvarjenega s Programom || Različne zainteresirane strani (Komisija, Evropski parlament, nacionalne uprave, izvajalski organi, socialni partnerji, nevladne organizacije itd.) uporabljajo znanje, ki ga je prispeval sedanji program Progress. Iz njegove letne ankete za 2010 je razvidno, da je po mnenju tistih, ki se zavedajo ustvarjenega znanja (približno 50 %), koristen (približno 85 % vprašanih zainteresiranih strani) in ga uporabljajo (oziroma uporabo načrtujejo). || Povečati obseg zainteresiranih strani, ki se zavedajo znanja, ustvarjenega s Programom (boljše poznavanje ključnih rezultatov: 75 % vprašanih zainteresiranih strani) in ohraniti visoko stopno zadovoljstva (85 % ali več vprašanih zainteresiranih strani). Delež pobud politike, ki jih je sprožil GD EMPL in temeljijo na znanju, ustvarjenem s Programom || Ni na voljo. || Vse pobude zaposlitvene in socialne politike in ukrepi glede zakonodaje o delovnih pogojih EU temeljijo na znanju, ustvarjenem s Programom. Delež prizadevanj[22], posvečenih razvoju novega (prej neobstoječega) znanja (zamisli, koncepti, pristopi, vzorci, v prihodnost usmerjena analiza) || Točne ocene sicer ni, vendar je pridobivanju navedene vrste znanja dodeljen približno 10–20-odstoten delež proračuna. Pričakuje se, da se bo ta delež povečeval, predvsem ob upoštevanju poudarka na socialnih inovacijah. || Vsaj 25 % proračuna je namenjenega razvoju (prej neobstoječega) novega znanja (zamisli, konceptov, pristopov, modelov, v prihodnost usmerjene analize) 2. Pospeševati učinkovito in vključujočo izmenjavo informacij, vzajemno učenje in dialog o zaposlitveni in socialni politiki Unije ter zakonodaji o delovnih pogojih na ravni Unije ter na nacionalni in mednarodni ravni, da bi državam članicam pomagali pri razvoju njihovih politik in izvajanju zakonodaje Unije Predvidena korist zaradi boljšega razumevanja politik in ciljev EU (med drugim z vključevanjem enakosti spolov, načela nediskriminacije in dostopnosti, kadar je ustrezno) || Približno 89 % vprašanih v okviru letne ankete za 2010 trdi, da zaradi sodelovanja na dogodkih, financiranih v okviru programa Progress, bolje razumejo cilje politike EU. || Devet od desetih zainteresiranih strani meni, da zaradi sodelovanja na dogodkih, financiranih v okviru programa Progress, bolje razumejo politike in cilje EU. Koliko so dogodki vzajemnega učenja/izmenjave informacij vključujoči in izpolnjujejo minimalne standarde za posvetovanje || Naknadna anketa iz leta 2010 kaže, da so dogodki za vzajemno učenje, financirani s programom Progress, zelo cenjeni zaradi jasnosti obravnavanih vprašanj in udeležbe ustreznih nosilcev odločanja (pozitivno mnenje so izrazile štiri od petih vprašanih zainteresiranih strani), nekoliko manj pozitivni pa so bili odzivi v zvezi z udeležbo drugih zainteresiranih strani (socialnih partnerjev, nevladnih organizacij itd.). || Štiri od petih zainteresiranih strani meni, da so dogodki, ki vključujejo vzajemno učenje oziroma izmenjavo informacij, vključujoči in v celoti dosegajo vse standarde za posvetovanje. Napovedana (predvidena/dejanska) uporaba informacij za oblikovanje politike/zagovorništvo pri sodelujočih, pa tudi pri drugih nosilcih odločanja in zainteresiranih straneh || Naknadna anketa o dogodkih, financiranih s programom Progress v letu 2010, je pokazala, da sta dve tretjini sodelujočih predvideli uporabo ali dejansko uporabili pridobljene informacije za oblikovanje politike ali zagovorništvo. Bistveni izziv (predvsem v primeru dogodkov vzajemnega učenja) pa je spodbujati izmenjavo pridobljenih informacij z drugimi ustreznimi nosilci politike in zainteresiranimi stranmi (t.j. tistimi, ki niso sodelovali). || – Trije od štirih sodelujočih navedejo (predvideno/dejansko) uporabo pridobljenih informacij. – Boljša izmenjava informacij z drugimi nosilci odločanja in zainteresiranimi stranmi (neudeleženci). 3. Oblikovalcem politike zagotavljati finančno podporo za preskušanje reform socialne politike in politike trga dela, vzpostavljati zmogljivost glavnih akterjev za načrtovanje in izvajanje socialnega eksperimentiranja ter zagotavljati dostop do ustreznega znanja in strokovnih izkušenj Napovedana (predvidena/dejanska) uporaba informacij za oblikovanje politike/zagovorništvo in/ali nadaljnje socialno eksperimentiranje pri sodelujočih, pa tudi pri drugih nosilcih odločanja in zainteresiranih straneh || Podpiranje socialnih inovacij je novo področje ukrepanja, torej ni nobenega izhodišča. || Ker je ta vrsta dejavnosti nova, bi lahko pričakovali, da bosta dve tretjini sodelujočih navedli predvideno oziroma dejansko uporabo informacij, pridobljenih s socialnim eksperimentiranjem, za oblikovanje politike/zagovorništvo in/ali nadaljnje socialno eksperimentiranje. Navzočnost primernih pogojev (finančna sredstva, dostopnost ustreznega znanja ter strokovnega znanja in izkušenj) za načrtovanje in izvajanje socialnih eksperimentov na področju zaposlitvene in socialne politike EU: ustrezna zmogljivost glavnih akterjev || Podpiranje socialnih inovacij je novo področje ukrepanja, torej ni nobenega izhodišča. || Vsi ključni pogoji (finančna sredstva, dostopnost ustreznega znanja in strokovnih izkušenj, zmogljivost glavnih akterjev) za oblikovanje in izvajanje socialnega eksperimentiranja na področju zaposlitvene in socialne politike EU so ocenjeni (npr. z vrednotenjem) kot zadostni. 4. Zagotavljati finančno podporo organizacijam Unije in nacionalnim organizacijam, da se poveča njihova zmogljivost za razvoj, spodbujati in podpirati izvajanje zaposlitvene in socialne politike ter zakonodaje o delovnih pogojih Unije Okrepljene organizacije in mreže, ki so priznane kot koristen vir informacij za oblikovalce politike in nosilce odločanja ter druge zainteresirane strani v EU in državah članicah || Ni celovitega izhodišča za vse vrste organizacij in mrež, za katere je predvidena podpora v skladu z novim programom. Trenutno (2011) so na voljo le podatki, da devet od desetih vprašanih zainteresiranih strani na splošno, trije od štirih vprašanih nosilcev odločanja in uradnikov pa še posebej menijo, da so najuspešnejše ključne mreže in nevladne organizacije v EU koristen vir informacij. || Trije od štirih vprašanih med nosilci odločanja in drugimi zainteresiranimi stranmi menijo, da so najbolj podprte organizacije in mreže koristen vir informacij o politiki EU in držav članic. Predvidena sprememba zmogljivosti[23] za nadaljnji razvoj, spodbujanje in podpiranje izvajanja politike zaposlovanja, socialne politike in zakonodaje EU pri udeležencih (posameznikih ali organizacijah), ki sodelujejo pri podprtih ukrepih za krepitev zmogljivosti || Ni celovitega izhodišča za to vrsto samoocenjevanja udeležencev (posameznikov ali organizacij, kar je primerno), ki so vključeni v podprte ukrepe za krepitev zmogljivosti. Iz prvih rezultatov podobnih meritev uspešnosti, ki so jih uvedle ključne mreže in nevladne organizacije EU, podprte s programom Progress, je razvidna pozitivna sprememba, zlasti glede pridobivanja specifičnega znanja, pomembnega za oblikovanje politike in zagovorništvo, nekoliko manj uspeha pa je pri izboljševanju notranje organizacije. || Trije od štirih udeležencev, ki sodelujejo pri podprtih ukrepih za krepitev zmogljivosti, navede boljšo usposobljenost za nadaljnji razvoj, spodbujanje in podpiranje izvajanja zaposlitvene in socialne politike in zakonodaje EU. 5. Zagotavljati preglednost prostih delovnih mest, prijav za delovna mesta in vseh povezanih informacij za potencialne kandidate in delodajalce Skupno število prostih delovnih mest in življenjepisov na portalu EURES za zaposlitveno mobilnost, trenutno je na njem objavljenih več kot 1 000 000 prostih delovnih mest in 600 000 življenjepisov || Portal EURES ima trenutno objavljenih 1 000 000 prostih delovnih mest in 600 000 življenjepisov. || Pričakovana letna stopnja rasti števila prostih delovnih mest je 3-odstotna. Število zaposlitev/razporeditev na delovno mesto in ponudb za delo prek portala EURES za zaposlitveno mobilnost || Trenutna ocena je 150 000 zaposlitev na leto. || Službe, ki so odgovorne za EURES, so uvedle študijo „Ocenjevanje sistemov za merjenje uspešnosti javnih zavodov za zaposlovanje in priporočil za kazalnike geografske mobilnosti“, da bi opredelile kazalnike za EURES 2020. 6. Razviti službe za iskanje delavcev in njihovo razporejanje na delovna mesta z uravnoteženjem ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih na evropski ravni Število nadnacionalnih razporeditev na delovno mesto, ki jih je omogočil EURES. Njihovo število na leto povečati za 3 % (trenutna ocena je 150 000 razporeditev na delovno mesto letno) || Komisija je šele pred kratkim začela pripravljalno akcijo za prvi ciljni program mobilnosti „Tvoja prva zaposlitev EURES“. Pričakuje se, da bo prispeval k zaposlitvi od 2 000 do 3 000 mladih delavcev. || Glej zgoraj. 7. Povečevati dostop do mikrofinanciranja in njegovo razpoložljivost Število mikrokreditov, ki jih posredniki zagotovijo končnim upravičencem ob podpori EU (50 000 mikrokreditov ob koncu celotnega investicijskega obdobja) || 0 || 50 000 mikrokreditov, zagotovljenih do konca celotnega investicijskega obdobja. Znesek zagotovljenih mikrokreditov v EUR (skupni znesek blizu 450 milijonom EUR zaradi 5-kratnega vzvoda prispevka Unije v višini 87 milijonov EUR) || Ni na voljo. || Skupni znesek 500 milijonov EUR (kar ustreza 5-kratnemu vzvodu prispevka Unije) Profil končnih upravičencev (starost, spol, manjšina, zaposlitveni status …), ki so prejeli mikrokredit ob podpori EU (brezposelni ali osebe iz prikrajšanih skupin pomenijo 50 % upravičencev) || Ni na voljo. || 50 % upravičencev so brezposelni ali osebe iz prikrajšanih skupin. 8. Povečevati institucionalno zmogljivost ponudnikov mikrokreditov Število ponudnikov mikrokreditov, podprtih s sredstvi za vzpostavitev zmogljivosti (50 ponudnikov mikrokreditov, podprtih do konca obdobja zagotavljanja pomoči) || Ni na voljo. || 50 ponudnikov mikrokreditov, podprtih do konca celotnega investicijskega obdobja. Stopnja institucionalne zmogljivosti v smislu finančnih sredstev, človeških virov, operativnega upravljanja ter sistemov in infrastrukture (večja zmogljivost sektorja v primerjavi z ravnjo iz leta 2009) || V letu 2009 so ugotovljene slabosti vključevale težave z zagotavljanjem sredstev za zagonske stroške in stroške poslovanja, premalo razvite sisteme za merjenje in analizo uspešnosti, le povprečne ravni zmogljivosti glede upravljanja človeških virov ter pomanjkanje zmogljivosti nebančnih ponudnikov mikrokreditov za mrežno povezovanje in sodelovanje[24]. || Večja zmogljivost sektorja v primerjavi z ravnjo iz leta 2009. 9. Podpirati razvoj socialnih podjetij Število socialnih podjetij, ki so bila podprta s pobudo (1 000 podprtih socialnih podjetij) || 0 || 900 socialnih podjetij, podprtih do konca celotnega investicijskega obdobja. Znesek naložb, zagotovljenih socialnim podjetjem (270 milijonov EUR, kar pripelje do 3-kratnega vzvoda) || 0 || 270 milijonov, kar ustreza 3-kratnemu vzvodu prispevka EU. 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.2.1. Ugotovljena tveganja V okviru osi Progress bo neposredno centralizirano upravljanje vključevalo: (a) dodelitev številnih pogodb in donacij za specifične dejavnosti (kar je pomembno tudi za os EURES), (b) plačilo številnih donacij za poslovanje nevladnim organizacijam, (c) sodelovanje z mednarodnimi organizacijami (kar je pomembno tudi za os mikrofinanciranje in socialno podjetništvo, ki se izvaja s skupnim upravljanjem). Glavno tveganje bo povezano z zmogljivostjo (predvsem) manjših organizacij, da učinkovito nadzorujejo izdatke in zagotavljajo preglednost izvedenih operacij. 2.2.2. Načrtovani načini nadzora Glede na naravo programa bo učinkovito upravljanje odobritev temeljilo na sistemu kumulativnih kontrol, ki bodo oprte na standarde notranjega nadzora, nadzor transakcij znotraj GD EMPL in nadzor transakcij v državah članicah. Finančni krog, vzpostavljen za izvajanje proračuna, bo temeljil na modelu 1 (decentraliziranem na ravni operativnih enot z dopolnilnim preverjanjem prek vzorčenja). Ta organizacija spoštuje načelo štirih oči, kar je popolnoma skladno s finančno uredbo. Transakcije bodo dvojno preverjene: 100 % transakcij bo preveril finančni preveritelj (na prvi predhodni ravni), temu pa bo sledil dodaten predhodni pregled dokumentacije, ki ga bo opravil dopolnilni preveritelj (na drugi predhodni ravni), čigar cilj bo preveriti od 10 do 20 % vseh transakcij, ki predstavljajo vsaj 50 % proračuna. Kadar odredbodajalci na podlagi prenosa ne bodo prepričani o pravilnosti operacij, bodo pred končnim plačilom izjemoma organizirani pregledi na kraju samem. Te preglede bodo izvajali zunanji revizorji. Tudi naknadne revizije bodo na mestu samem za vzorec transakcij izvajali zunanji revizorji. Transakcije bodo izbrane na podlagi ocene tveganja in naključno. Poleg tega bo sedanja računovodska celica obdelala računovodske naknadne kontrole. Mednarodne organizacije bodo zavezane, da pri postopkih računovodstva, revizije, notranjega nadzora in javnega naročanja uporabljajo standarde, ki ponujajo enaka jamstva kot mednarodno sprejeti standardi. Poleg tega posamezne pogodbe, sklenjene z mednarodnimi organizacijami za dodelitev finančnih sredstev, vsebujejo podrobne določbe za izvajanje nalog, zaupanih takim mednarodnim organizacijam. Zagotavljale bodo tudi ustrezno letno naknadno objavo prejemnikov sredstev iz proračuna. 2.2.3. Stroški nadzora Ocenjeni so bili stroški nadzora (zajete so bile vse dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane s preverjanjem pravic upravičenca/izvajalca in pravilnostjo izdatkov). Podatki o stroških so bili zbrani prek pogovorov z osebjem v ekvivalentu polnega delovnega časa, porabljenega za nadzor. Rezultat izračuna na koledarsko leto: predhodni dokumentacijski pregledi in pregledi na kraju samem: 5 616 200 EUR (0,6 % sredstev – 958,19 M EUR); naknadni pregledi na kraju samem: 531 000 EUR (0,05 % sredstev – 958,19 M EUR); skupni stroški nadzora na koledarsko leto: 6 147 200 EUR (0 64 % sredstev – 958,19 M EUR). 2.2.4. Koristi nadzora Letni stroški predlagane ravni nadzora predstavljajo približno 5 % letnega proračuna odhodkov iz poslovanja (v obveznostih – tj. 6 147 200 EUR od 123 627 000 EUR za prvo leto, kot je prikazano v preglednici 3.2.1). To je utemeljeno z visokim zneskom transakcij, ki jih je treba nadzirati (glej realizacije v razdelku 3.2.2). Področje zaposlovanja in socialnih zadev, neposredno upravljanje in skupno upravljanje vključujejo dodeljevanje številnih pogodb in subvencij za ukrepe ter plačilo številnih donacij za poslovanje nevladnim organizacijam, združenjem in sindikatom. Tveganje, povezano s temi dejavnostmi, zadeva zmožnost (predvsem) manjših organizacij, da učinkovito nadzorujejo izdatke. Lani je dopolnilni preveritelj preveril 21,8 % vseh transakcij, kar je pomenilo 84,6 % skupnega proračuna (59,4 % izdatkov v okviru neposrednega upravljanja). Posledično se je število odkritih napak zmanjšalo s 95 v letu 2009 na 67 v letu 2010, kar pomeni 8,6-odstotno stopnjo napake glede na število finančnih transakcij. Napake so bile večinoma formalne in niso imele nobenega vpliva v smislu zagotavljanja zakonitosti in pravilnosti zadevnih transakcij. Zunanji revizorji so v letu 2010 na mestu samem preverili 20,78 % proračuna. Stopnja napak ni bila bistvena (1,08 %). 2.2.5. Pričakovana stopnja tveganja neskladnosti z veljavnimi pravili Prejšnja stopnja napake za predhodna preverjanja transakcij je dosegla 8,6 % skupnega števila transakcij v letu 2010. Kot je navedeno v zadnjem letnem poročilu o dejavnostih GD EMPL, nobena od odkritih napak ni vplivala na raven zagotavljanja zakonitosti in pravilnosti zadevnih transakcij. Prejšnja stopnja napake za revizije na kraju samem v okviru neposrednega upravljanja je bila 1,08 %. Veljala je za sprejemljivo, saj napaka ni bila bistvena, ker ni presegla 2 %. Predlagane spremembe Programa ne bodo vplivale na sedanji način upravljanja odobritev. Izkazalo se je, da obstoječi sistem nadzora lahko prepreči in/ali odkrije napake in/ali nepravilnosti ter jih popravi. Zato je pričakovati, da se pretekle stopnje napak ne bodo spreminjale. 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preventivne in zaščitne ukrepe. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Evropske unije zaščiteni s preventivnimi ukrepi zoper goljufijo, korupcijo in druge nezakonite dejavnosti, učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov in po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu s členom 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[25] in členom 53(a) finančne uredbe. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij na podlagi dokumentov ali na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije. OLAF je pooblaščen, da na kraju samem opravi inšpekcije in preglede gospodarskih subjektov, ki jih posredno ali neposredno zadeva tako financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996[26], da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega dejanja v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo o financiranju s strani Unije. Brez poseganja v prejšnje pododstavke se s sklepi, sporazumi in pogodbami, ki so posledica izvajanja te uredbe, Komisiji, vključno z uradom OLAF, in Računskemu sodišču izrecno dovoli izvajanje takih revizij, preverjanj na kraju samem in inšpekcij. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov · Obstoječe proračunske vrstice odhodkov Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje……………………...……….] || DS/NDS ([27]) || držav Efte[28] || držav kandidatk[29] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 1a || 04 03 04 XX Eures – odhodki iz poslovanja || DS || DA || DA || NE || NE 1a || 04 04 01 XX Progress – odhodki iz poslovanja || DS || DA || DA || NE || NE 1a || 04 04 15 XX Evropski mikrofinančni instrument Progress – odhodki iz poslovanja || DS || NE || NE || NE || NE 1a || 04 01 04 04 EURES (evropske službe za zaposlovanje) – odhodki za upravno poslovodenje || NDS || DA || NE || NE || NE 1a || 04 01 04 10 Program Progress – odhodki za upravno poslovodenje || NDS || DA || DA || NE || NE 1a || 04 01 04 11 Evropski mikrofinančni instrument – odhodki za upravno poslovodenje || NDS || NE || NE || NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje……………………………..] || dif./nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 1 || [XX.YY.YY.YY] Evropski program za socialne spremembe in inovacije – os Progress – odhodki iz poslovanja || DS || DA || DA || NE || NE 1 || [XX.YY.YY.YY] Evropski program za socialne spremembe in inovacije – os EURES –odhodki iz poslovanja || DS || DA || NE || NE || NE 1 || [XX.YY.YY.YY] Evropski program za socialne spremembe in inovacije – os mikrofinanciranje in socialno podjetništvo – odhodki iz poslovanja || DS || DA || DA || NE || NE 1a || [XX.YY.YY.YY] Evropski program za socialne spremembe in inovacije – os Progress – odhodki za upravno poslovodenje || NDS || DA || DA || NE || NE 1a || [XX.YY.YY.YY] Evropski program za socialne spremembe in inovacije – os EURES – odhodki za upravno poslovodenje || NDS || DA || NE || NE || NE 1a || [XX.YY.YY.YY] Evropski program za socialne spremembe in inovacije – os mikrofinanciranje in socialno podjetništvo – odhodki za upravno poslovodenje || NDS || DA || DA || NE || NE 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || številka || RAZDELEK 1: Pametna in vključujoča rast GD: <EMPL> || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || || || || Os Progress || obveznosti || (1) || 74,176 || 75,858 || 77,413 || 78,618 || 80,297 || 82,098 || 85,694 || || || || 554,154 plačila || (2) || 23,617 || 46,581 || 50,306 || 70,130 || 68,425 || 69,129 || 71,773 || 61,677 || 52,866 || 39,650 || 554,154 Os EURES || obveznosti || (1a) || 18,544 || 18,964 || 19,353 || 19,654 || 20,075 || 20,524 || 21,424 || || || || 138,538 plačila || (2a) || 14,703 || 15,033 || 15,333 || 15,573 || 15,903 || 16,209 || 16,984 || 14,400 || 14,400 || || 138,538 Os mikrofinanciranje || obveznosti || (1a) || 24,726 || 25,286 || 25,804 || 26,206 || 26,766 || 27,366 || 28,564 || || || || 184,718 plačila || (2a) || 24,726 || 25,286 || 25,804 || 26,206 || 26,766 || 27,366 || 28,564 || || || || 184,718 Rezerva || 6,181 || 6,322 || 6,451 || 6,551 || 6,692 || 6,842 || 7,141 || || || || 46,180 || || || || || || || || || || || Odobritve za GD <EMPL> SKUPAJ || obveznosti || =1 + 1a + 3 || 123,627 || 126,430 || 129,021 || 131,029 || 133,831 || 136,829 || 142,823 || || || || 923,590 plačila || =2 + 2a + 3 || 69,227 || 93,222 || 97,894 || 118,460 || 117,786 || 119,546 || 124,462 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 923,590  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || 123,627 || 126,430 || 129,021 || 131,029 || 133,831 || 136,829 || 142,823 || || || || 923,590 plačila || (5) || 69,227 || 93,222 || 97,894 || 118,460 || 117,786 || 119,546 || 124,462 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 923,590  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih operativnih programov, SKUPAJ || (6) || 4,400 || 4,600 || 5,000 || 5,000 || 5,200 || 5,200 || 5,200 || || || || 34,600 Odobritve za RAZDELEK 1 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || =4 + 6 || 128,027 || 131,030 || 134,021 || 136,029 || 139,030 || 142,029 || 148,024 || || || || 958,190 plačila || =5 + 6 || 73,627 || 97,822 || 102,894 || 123,460 || 122,986 || 124,746 || 129,662 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 958,190 Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov:  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || || || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || || || || ||  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih operativnih programov, SKUPAJ || (6) || || || || || || || || || || || Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) || obveznosti || =4 + 6 || || || || || || || || || || || plačila || =5 + 6 || || || || || || || || || || || Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ GD: <EMPL.> ||  Človeški viri || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 102,2  Drugi upravni odhodki || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 9,94 GD <EMPL.> SKUPAJ || odobritve || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14 Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti SKUPAJ = plačila SKUPAJ) || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2