SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 14.7.2004 
KOM(2004) 501 kon čno 
2004/0170 (CNS) 
2004/0171 (CNS) 
  
Predlog 
ODLOČBA SVETA 
o sistemu virov lastnih sred stev Evropskih skupnosti 
Predlog 
UREDBA SVETA 
o izvajanju ukrepov za  korekcijo prora čunskih neskladij v skladu s členoma 4 in 5 
Sklepa Sveta z dne (…) o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti 
  
(predložene s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. U VOD 
Evropska unija tvori skupnost skupnih ciljev. Deli prora čuna EU, ki služijo jasnemu 
kohezijskemu cilju. Drugi deli  služijo doseganju specifi čnih ciljev, ki so kot taki 
dogovorjeni v programih EU. Posledica te ga je, da bodo vedno obstajali neto 
prejemniki iz prora čuna EU in neto pla čniki vanj, pri čemer pa koristi take politike 
pozitivno vplivajo na celotno Unijo. 
Proračunske bilance (imenovane tudi neto bilance), ki jih merimo z razliko med 
plačili v prora čun EU in prejemki iz njega, ne  prikažejo v celoti koristi držav članic, 
ki izvirajo iz članstva v EU. Tako na primer izda tki za raziskovanje ali izdatki za 
zaščito meja ne koristijo le neposrednim prejemnikom, pa č pa pospešujejo tudi t.i. 
“spill-over” u činke (učinke zaradi prelitja), ki  prehajajo državne meje1. Morda teh 
učinkov ni mogo če izraziti v številkah, vendar pa bi njihovo upoštevanje spremenilo 
oceno računovodskih neravnovesij. 
Prav tako so z opredelitvijo prora čunske bilance povezani precejšnji konceptualni in 
računovodski problemi. Pri ra čunanju prora čunske bilance je potrebno opraviti 
številne izbire glede tega, kaj bo zajeto v tokovih prejem kov in izdatkov in katera 
referenčna obdobja bodo upoštevana (na primer denarna sredstva proti postavkam 
prirastka, presežki iz prejšnjih let itd.). V odvisnosti od izbire, ki jo opravimo, so 
lahko bilance zelo razli čne. 
Kljub temu so se politi čne razprave v preteklosti osredoto čale prav na velikost 
nekaterih od teh neravnovesij.  Po letih zastojev in napor nih razprav je sporazum iz 
Fontainebleauja leta 1984 uvedel obstoje či popravek za Združeno kr aljestvo, ki je bil 
uveljavljen z odlo čbo o lastnih sredstvih z dne 7.maja 1985. Odlo čitev je temeljila na 
naslednjem splošnem na čelu2: 
“ … katera koli država članica, ki nosi čezmerno prora čunsko breme v primerjavi z 
relativno kakovostjo živl jenja, lahko ob ustreznem času uporabi popravek.”  
Že Evropski svet iz leta 1984 je torej priznaval na čelo splošnega popravka (“vsaka 
država članica”). Odlo čitev za odobritev popravka bi morala temeljiti na dveh 
kriterijih: na velikosti prora čunskega neravnovesja (“prekomerna”) in bogastvu 
države članice v primerjavi z EU kot cel oto (“relativna razvitost”). 
Razlogi za ekskluzivno  dodelitev popravka Združenemu kraljestvu danes niso ve č 
tako upravi čeni, kot so bili v času Evropskega sveta v Fontainebleauju, saj ve č 
preostalih držav članic lahko legitimno trdi, da je njihova današnja situacija 
primerljiva s situacijo, v kateri je Združe no kraljestvo (poglavje 2). Poleg tega bi 
morali biti tudi stroški širitv e pošteno porazdeljeni. Posledi čno se dokazuje, da v 
skladu z na čelom, ki je bilo oblikovano v sklepi h iz Fontainebleauja, obstajajo pogoji 
                                                 
1 “Spill-over u činki” vklju čujejo porabo dohodka, ustvarjenega v državi prejemnici, za blago in storitve, 
proizvedene v drugi državi članici, za nakup finan čnih sredstev, denominiranih v valutah razli čnih 
držav članic itd.   
2 Glej Evropski svet v Fontainebleauju, “Sklepi pr edsedstva”, Bilten Evropski h skupnosti, 6-1984.  
 
SL 3   SL za uvedbo splošnega mehanizma popravkov. Komisija je preu čila parametre, ki 
opredeljujejo tovrstni mehanizem popra vkov, hkrati pa podaja predlog, ki upošteva 
dva cilja tega mehanizma: 
• preprečevanje prekomernih negativnih prora čunskih bilanc v kombinaciji z 
zmanjševanjem razlik med neto pla čniki na primerljivi ravni razvitosti; 
• zagotavljanje, da se stroški financiran ja mehanizma obdržijo na razumni ravni. 
2. T RENUTNA SITUACIJA ZDRUŽENEGA KRALJESTVA V PRIMERJAVI Z DRUGIMI NETO 
PLAČNIKI  
V naslednjih podpoglavjih je opravljen pregle d relativne razvitosti in velikostI neto 
proračunske bilance vseh neto pla čnikov v prora čun EU3. 
2.1. Relativna stopnja razvitosti 
Spodnja tabela prikazuje bruto nacionalni doho dek (BND) na prebivalca v standardih 
kupne mo či (SKM4) za leto 2003 za vse države članice, ki so bile neto pla čniki v letu 
20025. 
Tabela 1. BND na prebivalca neto pla čnikov  (v SKM)  
(povprečje EU-15 = 100)  
 2003 1984 
Združeno kraljestvo 111,2 90,6 
Danska 111,1 104,0 
Avstrija 109,8 -- 
Nizozemska 106,6 95,0 
Švedska 104,6 -- 
Francija 104,2 104,0 
Nemčija 98,6 109,6 
Italija 97,3 92,9 
Tabela jasno kaže, da se v letu 2003 B ND na prebivalca v standardih kupne mo či pri 
vseh neto pla čnikih v prora čun EU giblje med 97 % in 111 % povpre čja EU-15. Z 
111,2 % je relativna razvitost Združenega kr aljestva na samem vr hu tabele. To je v 
velikem nasprotju s situacijo  iz leta 1984, ko je bilo Združeno kraljestvo najmanj 
razvito od vseh neto pla čnikov. 
Glede na dramati čno spremembo položaja Združenega kraljestva v primerjavi z 
ostalimi neto pla čniki, je glede na na čelo iz Fontainebleauja, v skladu s katerim je 
treba neto bilance držav članice gledati glede na nji hovo relativno blaginjo, legitimno 
ponovno preu čiti obstoje či mehanizem popravkov. 
                                                 
3 Ocena in predlog tega dokumenta temeljita na bolj podrobnih informacijah in analizah, vsebovanih v 
poročilu o lastnih sredstvih, ki je kot delovni dokument Komisije predstavljeno lo čeno.  
4 Standard kupne mo či (SKM) je umetna valuta, ki odraža razlik e v ravneh cen v državah, ki jih sicer 
devizni te čaji ne upoštevajo. Ta enota omogo ča pomembne primerjave ekonomskih kazalcev med 
državami. Vir izra čunov v zvezi s SKM je Eurostat. 
5 Pri neto bilancah v tem dokumentu, kot na primer tiste, ki se uporabljajo za izra čun popravka za 
Združeno kraljestvo, so že vra čunani upravni izdatki. To je tudi razlog, da Belgija in Luksemburg nista 
uvrščena med neto pla čnike. 
 
SL 4   SL 2.2. Neto prora čunske bilance pred popravkom  za Združeno kraljestvo  
Neto prora čunska bilanca Združenega kraljestva je v letu 1985 (prvo leto, za katerega 
je bil izra čunan popravek) znašala do -0,48 % BND pred popravkom. ( Čeprav niso 
na voljo natan čni podatki za druge države članice, je bila Nem čija v tistem času edini 
preostali neto pla čnik v prora čun EU). Kot prikazuje spodnj a tabela, je neto bilanca 
Združenega kraljestva v zadnjih letih ostala na primerljivi ravni. V obdobju med 
1996 in 2002 je bila neto prora čunska bilanca neto pla čnikov iz skupine EU-15 – 
pred popravkom za Združeno kraljestvo in vklju čno z upravnimi izdatki – v 
povprečju taka: 
Tabela 2 . Neto prora čunske bilance izbranih članic EU-15  pred  
popravkom za Združeno kraljestvo (letna povpre čja v obdobju 1996-2002 ) 
 v % BND 
Združeno kraljestvo -0,47% 
Nemčija -0,44% 
Nizozemska -0,43% 
Švedska -0,38% 
Avstrija -0,24% 
Italija -0,06% 
Francija -0,04% 
V primeru, da bi sedanji sistem ostal nespremenjen, bi se povpre čne neto 
proračunske bilance v obdobju 2008-20136 poslabšale pri vseh neto pla čnikih v tabeli 
zaradi stroškov financiranja ši ritve. V skladu z ocenami Komisije in ob predpostavki, 
da bodo ravni izdatkov enake omejitvam v finan čnih perspektivah, kot jih je 
predlagala Komisija v svojem sporo čilu z dne 10.2.20037, bi bile predvidene neto 
proračunske bilance neto pla čnikov take: 
Tabela 3 . Predvidene neto prora čunske bilance  izbranih članic EU-15  pred  
popravkom za Združeno kraljestvo (letna povpre čja 2008-20138) 
 v % BND 
Združeno kraljestvo -0,62% 
Nizozemska -0,55% 
Nemčija -0,52% 
Švedska -0,47% 
Avstrija -0,37% 
Italija -0,29% 
Francija -0,27% 
Danska -0,20% 
Finska -0,14% 
Ob predpostavki, da bi raven izdat kov za kmetijstvo v EU-25, dogovorjenih na 
bruseljskem Evropskem svetu v oktobru 2002, in raven “kohezijskih” izdatkov, ki jih 
je predlagala Komisija v tako imenovane m Cilju 1, in Kohezijski sklad, ostali 
nespremenjeni, bi znižanje celotne ravni odobrenih pla čil z 1,14 % BND, kot 
predlaga Komisija, na 1,00 %, v zelo omejenem obsegu vplivalo na višino 
                                                 
6 Podrobnosti o uporablj enih hipotezah in izra čunih teh ocen so pr edstavljene v tehni čni prilogi k 
poročilu o lastnih sredstvih. 
7 KOM(2004) 101 kon č. 
8 Ker se vra čila popravkov izpla čajo eno leto kasneje, so povpre čja v tej in preostalih tabelah izra čunana 
za šestletno obdobje, saj bo popravek za leto 2007 izpla čan leta 2008, popravek za 2013 pa leta 2014. 
 
SL 5   SL predvidenih neto bilanc. To pa predvsem zato, ker bi izdatki za nove države članice 
ostali v glavnem nespremenjeni in  bi znižanje dosegli z drasti čnimi zmanjšanji v 
drugih nekmetijskih izdatkih za dejavnosti EU-15 in/ali zunanje dejavnosti, ki ne 
spadajo med dodeljene izdatke. Posledi čno bi se zmanjšanje pla čil za lastna sredstva 
pri neto pla čnikih v veliki meri izravnalo z ustr eznim znižanjem dodeljenih izdatkov 
EU v istih državah članicah. 
Če ne bi bilo mehanizma popravkov, bi bilo  Združeno kraljestvo v zadnjih 7 letih v 
povprečju največji neto pla čnik v prora čun EU in bi to verjetno tudi ostalo v obdobju 
do leta 2013. Po drugi strani pa Komisija pri čakuje, da bodo neto bilance 
Nizozemske, Nem čije in v manjši meri tudi Švedske, še naprej ostale v primerljivem 
vrstnem redu po velikosti. Kot je bilo prikazano v prejšnjem poglavju, so te tri 
države članice trenutno manj razvite  kot Združeno kraljestvo. 
Vprašanje, ali je ve likost neto prora čunskih bilanc glede na  relativno razvitost 
zadevnih držav članic “prekomerna”, je v veliki meri odvisno od politi čnega 
dojemanja tega, kolikšna je sprejemljiva stopnja finan čne solidarnosti znotraj Unije. 
Če bil bilo ocenjeno, da je neto bilanca Združenega kraljestva “prekomerna”, bi 
uporaba na čela iz Fontainebleauja kazala prej na razširit ev mehanizma popravkov na 
ostale države članice, ki imajo pri niž jih stopnjah razvitosti negativne neto bilance v 
podobnem vrstnem redu po velikosti. 
V vsakem primeru se zdi odobritev popravka eni državi članici na ekskluzivni 
podlagi neupravi čena, še zlasti ob upoštevanju predvidenega razvoja neto 
proračunskih bilanc v razširjeni Uniji ob nesp remenjenih pogojih. To bo prikazano v 
naslednjem poglavju. 
3. P REDVIDENE NETO BILANCE OB NESPREMENJENI ODLO ČBI O LASTNIH SREDSTVIH  
Ocene kažejo, da se bo popravek za Združeno kraljestvo v obdobju od 2007-2013 
povečal za več kot 50 %  v primerjavi s povpre čjem v zadnjih 7 letih, kar pomeni, da 
se bo s 4,6 milijarde EUR iz obdobja med 1997 in 2003 pove čala predvidoma na 7,1 
milijarde EUR. 
Zaradi dodatnega stroška za širitev, se  bodo neto bilance vseh starih držav članic 
poslabšale. Čeprav je bila širitev z desetimi novimi državami članicami soglasno 
dogovorjena na zasedanju Evropskega sveta v Berlinu marca leta 1999, je Združeno 
kraljestvo vztrajalo in dose glo to, da se bodo stroški, povezani s širitvijo, upoštevali9 
pri izračunu popravka za Združeno kraljestvo, s čimer bo to zaš čiteno pred ve čino 
finančnih posledic širitve. To pa je  tudi glavni razlog za pri čakovano pove čanje 
popravka za Združeno kr aljestvo v prihodnosti. 
Posledica tega je, da se bodo sorazmerno pove čali stroški tako držav članic, ki 
plačujejo celotni delež financir anja popravka za Združeno kr aljestvo, kot tudi stroški 
novih držav članic. 
                                                 
9 Predpristopni izdatki, povezani z dejanskimi pla čili v zadnjem letu pred pristopom katere koli države 
pristopnice, se trajno odšteje od razporejenih izdatkov. 
 
SL 6   SL V kolikor bo odlo čba o lastnih sredstvih ostala v veljavi, bodo predvidene povpre čne 
neto bilance neto pla čnikov v obdobju 2007-2013 po p opravku za Združeno 
kraljestvo  naslednje: 
Tabela 4.  Ocene neto prora čunskih bilanc po  popravku za 
Združeno kraljestvo (letna povpre čja 2008-2013 ) 
 v % BND  
Nizozemska -0,56% 
Nemčija -0,54% 
Švedska -0,50% 
Avstrija -0,38% 
Italija -0,41% 
Ciper10 -0,37% 
Francija -0,37% 
Danska -0,31% 
Finska -0,25% 
Združeno kraljestvo -0,25% 
V skladu s temi ocenami bo Združeno kraljestvo (skupaj s Finsko) postalo najmanjši 
neto plačnik v proračun EU, kar je v o čitnem nasprotju z zg oraj omenjenim na čelom 
iz Fontainebleauja. Obstoje či sistem edinstvenega popravka za Združeno kraljestvo 
je treba torej ponovno preu čiti. Namesto tega bi splošni mehanizem popravkov, ki bi 
se razvijal iz obstoje čega popravka, omogo čil približevanje sistema k prvotnemu 
cilju, ki je bil izogniti  se prevelikim prora čunskim bremenom v zvezi z relativno 
blaginjo držav članic. Z uvedbo nekakšnega var nostnega sistema za velike neto 
plačnike onkraj neke stopnje bi lahko omogo čil tudi konstrukti vnejši pristop k 
zagotavljanju prora čunskih sredstev za spoprijemanje s politi čnimi izzivi razširjene 
Unije. 
4. OSNOVANJE SPLOŠNEGA MEHANIZMA POPRAVKOV  
4.1. Splošni osnutek mehanizma 
Predlagani splošni mehanizem popr avkov je potrebno ocenjevati v kontekstu 
celotnega “paketa” Komisije za finan čni okvir po letu 2006. Na kon čni neto položaj 
držav članic pred popravkom in po nj em bodo tako verjetno do dolo čene mere 
vplivale odlo čitve o izdatkovni strani paketa. 
Splošni mehanizem popravkov bi se izra čunal na temelju neto prora čunske bilance 
vsake države članice glede na prora čun EU. Mehanizem bi se sprožil v primeru, da bi 
neto plačila presegala pra g, ki bi bil dolo čen kot odstotek BND vsake države članice, 
kar bi odražalo najnižjo sprejeto raven neomejene finan čne solidarnosti med 
državami članicami in tako predstavljalo osnovno razumno neto pla čilo. Neto 
položaji, ki bi presegali tak prag, bi bili upravi čeni do popravka (delnega vra čila). 
Višina popravkov bi temeljila na delu neto bilance, ki presega prag, pomnoženem s 
stopnjo vra čila (to je odstotek zneska, ki preseg a dogovorjeni prag in ki ga je treba 
kompenzirati). Kolikor bi vsota vseh popravkov presegla vnaprej dolo čeni obseg, bi 
se stopnja vra čil ustrezno znižala. Priloga I pojas njuje potrebne korake in delovanje 
predlaganega mehanizma popravkov. 
                                                 
10 Vcelotni listini ocene temeljijo na podro čjih, ki jih nadzira Republika Ciper. 
 
SL 7   SL 4.2. Raven praga 
Izvedene so bile simu lacije glede na razli čno raven praga (ob tem je bila uporabljena 
stopnja vra čila 66 %), ki je bil v obsegu od 0 do 0,50 % BND. 
V nadaljevanju je podana ocena skupne vsote popravkov ob razli čnih ravneh praga: 
Tabela 5 . Ocenjeni bruto popravki ( povprečje 2008-2013)  
Raven praga  
(kot % BND, EU-27)  Vsota vseh popravkov  
(v milijardah evrov)  
0,00% 25,8 
0,10% 19,8 
0,20% 13,8 
0,25% 11,1 
0,30% 8,8 
0,40% 5,2 
0,50% 1,9 
Raven praga pri približno -0,25 % bi predstavljala “nevtralno to čko”, pri čemer bi 
bili ocenjeni bodo či stroški financiranja splošn ega mehanizma popravkov izena čeni z 
ocenjenimi bodo čimi stroški financiranja obstoje čega mehanizma popravka za 
Združeno kraljestvo. Prag, nižji od 0,25 %, bi pomenil, da bi države članice, ki v 
celoti pla čujejo vra čilo Združenemu kraljestvu (trenutno nosijo ve č kot 90 % 
celotnega stroška), morale pla čati več, kot bi znašal ocenjeni  strošek financiranja 
obstoječega mehanizma popravka za Združeno kraljestvo v bodo če. V kolikor bi bil 
prag višji od 0,25 %, bi stalo financiran je mehanizma manj od financiranja 
predvidenega bodo čega popravka za Združeno kr aljestvo za te države članice, 
vključno z vsemi neto prejemniki iz prora čuna EU. 
Zgornja tabela kaže, da bi bil skupni znesek popravkov z 0,25 % pragom znatno višji 
kot predvidena stopnja prihodnjeg a popravka za Združeno kraljestvo, če sedanja 
odločba o lastnih sredstvih (ORD) ostane nespremenjena. Ob uporabi praga pri -
0,25 % bi bili (bruto) popravki nekoliko nad 11 milijardami EUR, kar je ob čutno več 
kot 7 milijard EUR, kolikor  bi približno znašal povpre čni (neto) popravek za 
Združeno kraljestvo v istem obdobju. Ta raz lika je povezana s predpostavko, da bi 
bilo financiranje popravkov porazdeljeno med vse  države članice v skladu z njihovim 
deležem v BND (glej poglavje 4.3 v nadaljevanju). 
Tako bi bila celotna vsota do 11 milijard EUR popravkov financirana, preden bi 
splošni mehanizem popravkov postal dražji  od nadaljnje uporabe veljavne odlo čbe o 
lastnih sredstvih za tiste države članice, ki ne bi imele koristi od splošnega 
mehanizma popravkov. 
Vpliv uvedbe splošnega mehanizma s pragom  ni linearen. Na neto bilance držav 
članic v primerjavi s sedanjo situacijo vpliv a kombinacija naslednjih elementov: a) 
stopnja prora čunskega neravnotežja držav članic pred popravkom; b) raven praga; in 
c) pravila financiranja pri seda njem popravku za Združeno kraljestvo. 
Vsi večji neto pla čniki v prora čun EU (Združeno kraljestvo, Nem čija, Nizozemska, 
Švedska) bi imeli korist od mehanizma popr avkov pri pragovih, ki bi bili nižji ali 
enaki 0,50 % BND. Manjši neto pla čniki bi prejemali popravke v odvisnosti od 
višine praga. Relativni položaj  vsakega posameznega neto pla čnika, v primerjavi z 
 
SL 8   SL njegovim ocenjenim bodo čim položajem po veljavni odlo čbi o lastnih sredstvih, 
določa kombinacija naslednjih dveh dejavnikov: 
¾ višina negativne neto bilance pr ed popravkom, zaradi katerega imajo 
večje neto pla čnice, kot so Nem čija, Nizozemska in Švedska, ve čje 
ugodnosti pri nižjih stopnjah praga (v primerjavi z manjšimi neto 
plačnicami);  
¾ obstoje či režim financiranja popravka za Združeno kraljestvo, pri 
katerem imajo države članice, ki trenutno izkoriš čajo posebno ureditev 
(Nemčija, Nizozemska, Švedska, Avstri ja), manjšo korist pri višjih 
ravneh praga (v primerjavi z manjšimi neto pla čniki). 
Vsak bodo či “bolj pošteni” mehanizem bi mora l še zlasti zagotoviti, da finan čni 
stroški ne bi povzro čili še večjega bremena za “kohezijske” države članice, kot je 
sedanje breme pri obstoje čem mehanizmu popravka za Združeno kraljestvo 
4.3. Pravila financiranja 
Tehnično gledano bi se popravek la hko financiral na tri razli čne načine: 
• Države članice, ki prejmejo popravek, ne sodelu jejo pri njegovem financiranju. Ta 
možnost bi pomenila, da je celotno breme financiranja skoncentrirano na države, 
ki predstavljajo manj kot 50 % celotnega BND EU-27, pri čemer so številne med 
njimi z relativno nizkimi stopnjami razvitosti. Posledica tega bi bila, da bi se bodisi njihov neto prora čunski položaj nesprejemljivo poslabšal bodisi bi bilo 
treba obseg popravkov ob čutno omejiti. Nadalje bi lahko prišlo do motenj v 
primeru, ko bi država članica, katere neto prora čunski položaj bi bil tik pod 
pragom, morala sodelovati pri financiran ju, medtem kot bi bila druga država 
članica, z neto položajem tik nad pragom, izklju čena iz financiranja. 
• Države članice sodelujejo pri financiranju  vseh popravkov, razen lastnih. Ta 
možnost bi še dodatno zapletla predlog, saj bi pomenila lo čen krog financiranja za 
vsak popravek. 
• Vse države članice sodelujejo pri financiran ju vseh popravkov. Njihov delež v 
celotnem znesku popravkov bi dolo čal njihov delež v BND. 
Zaradi izvedljivosti, pr eglednosti in enostavnosti bi morale vse države članice 
sodelovati pri financiranju vs eh popravkov (tretja možnost). 
Čeprav ta pravila financiranja pravzaprav pomenijo prištevanje zneska popravkov na 
izdatkovno stran prora čuna (pri čemer bi bili prav tako financirani izklju čno s 
povečanjem stranskega vira BND) predlaga mo, da je splošni sistem mehanizma 
popravkov še nadalje na strani prih odkov, kot je bilo to pri obstoje čem popravku za 
Združeno kraljestvo. Prištevanje popravkov k izdatkom bi umetno pove čalo raven 
proračunskih izdatkov, s čimer bi se ustrezno znižale razpoložljive meje celotnih 
izdatkov. 
 
SL 9   SL 4.4. Primerjava stopenj popravkov 
Prag, dolo čen pri -0,35 % BND  bo zvečal predvideni povpre čni obseg bruto 
popravkov za okrog 7 milijard evrov za obdobje od 2007 do 2012 (ki se bo financiralo od 2008 do 2013). 
Posplošitev mehanizma popravkov skupaj s sp remembo pravil financiranja pomeni, 
da primerjava s stopnjo popravkov v skladu s sedanjim sistemom ni preve č natančna. 
Ker bodo vse države članice, vklju čno s tistimi, ki imajo korist od takšnega 
mehanizma, sodelovale pri financiranju vseh popravkov, bodo celotni neto popravki 
vedno nižji kot bruto popravki saj v skladu s se danjim sistemom ni med neto in bruto 
popravki nobene razlike (kar Zd ruženo kraljestvo dobi, druge države članice 
plačajo). 
Iz tega izhajajo če neto bilance ve čjih neto pla čnic bodo zaradi skupnega u činka 
delnega nadomestila in sodelovanja pr i financiranju mehanizma popravkov po 
popravkih višje kot vzpostav ljeni prag. Povedano druga če, breme držav članic, ki 
morajo pla čevati celoten delež stroškov financiranja in nimajo koristi od popravkov, 
je sedaj nižje, tudi če je celoten bruto popravek ve čji. Tako bi bil s pragom 0,35 % 
BND in najvišjim vnaprej dolo čenim obsegom popravkov v znesku 7,5 milijard 
evrov skupno breme teh držav članic celo nižje (za okrog eno milijardo), kot je bila 
povprečna stopnja, pla čana v obdobju do 2001 do 2004, in še nižje, če ga primerjamo 
s predvidenim stroškom nadaljevanja obstoje čega sistema v naslednjem finan čnem 
okviru (glej Tabelo 6)  
5. P
REDLOG KOMISIJE  
Vsak mehanizem popravkov povzro či dodatne zaplete pri financiranju prora čuna. 
Zato bi moral biti osnovni predlog dovolj pregleden. Glede na to bi morali spremeniti 
in poenostaviti sedanje parametre ra čunanja popravka za Zd ruženo kraljestvo samo 
na mestih, kjer je to potrebno in izvedljivo. 
Komisija tako predlaga, da se pri splošnem mehanizmu popravkov uporabijo 
naslednji parametri: 
– nespremenjene ostanejo upoštevane  kategorije na strani prora čunskih prihodkov 
(DDV + BND). Odpraviti je tr eba vse preostale obstoje če težave11; 
– nespremenjene ostanejo postavke izdatkov, vklju čene v izdatkih dodeljenih lastnih 
sredstev; 
– financiranje se poenostavi tako, da temelji le na deležih BND, pri čemer bi bile 
vse države članice udeležene pri financiranju  celotnega zneska popravkov v 
sorazmerju z njihovo relativno razvitostjo; 
– prag se postavi na raven -0,35% BND; 
                                                 
11 Na primer izra čun “prednosti Združenega kraljestva” in nepri čakovani dobi čki tradicionalnih lastnih 
sredstev.  
 
SL 10   SL – uporabi se stopnja vra čila kot prilagodljiva spremenljivka z najvišjo stopnjo 66 %, 
ki bi se avtomati čno znižala v primeru, ko je dogovorjeni obseg najve čjega vračila 
v danem letu presežen; 
– največji obseg vra čila se ohrani pri 7,5 milijarde EUR. 
V absolutnih številkah bi bilo Združeno kraljestvo dale č največji prejemnik 
splošnega mehanizma popravkov, saj bi v povpre čju prejemalo neto izravnavo v 
presežku 2 milijard evrov letno, kar je približno dvakrat ve čji neto znesek, kot bi ga 
prejela Nem čija. 
Spodnja tabela prikazuje ocenjene neto prora čunske bilance v obravnavanem 
obdobju s predlaganim splošnim mehani zmom popravkov in jih primerja s 
preostalima alternat ivnima scenarijema. 
Tabela 6 . Ocenjene neto prora čunske bilance (povprečje 2008-2013 ) 
 v % BND 
 Splošni 
mehanizem 
popravkov Sedanja 
odločba o 
lastnih 
sredstvih Brez 
popravka 
Združeno kraljestvo -0,51 % -0,25 % -0,62 % 
Nizozemska -0,48 % -0,56 % -0,55 % 
Nemčija -0,48 % -0,54 % -0,52 % 
Švedska -0,45 % -0,50 % -0,47 % 
Avstrija -0,41 % -0,38 % -0,37 % 
Italija -0,35 % -0,41 % -0,29 % 
Francija -0,33% -0,37% -0,27% 
Ciper -0,33% -0,37% -0,28% 
Danska -0,25% -0,31 % -0,20 % 
Finska -0,19% -0,25 % -0,14 % 
Španija 0,26% 0,23 % 0,32 % 
Irska 0,51% 0,47 % 0,56 % 
Malta 1,10% 1,06 % 1,16 % 
Belgija12 1,27% 1,21 % 1,32 % 
Slovenija 1,34% 1,31 % 1,40 % 
Portugalska 1,54% 1,50 % 1,60 % 
Grčija 2,20% 2,16 % 2,25 % 
Madžarska 3,09% 3,06 % 3,15 % 
Češka 3,21% 3,17 % 3,26 % 
Slovaška 3,31% 3,27 % 3,36 % 
Estonija 3,79% 3,76 % 3,85 % 
Poljska 3,80 % 3,76 % 3,85 % 
Litva 4,44 % 4,41 % 4,50 % 
Latvija 4,45 % 4,40 % 4,51 % 
Luksemburg12 5,84 % 5,80 % 5,89 % 
S predlaganim mehanizmom bi  bile neto bilance najve čjih neto pla čnic v povpre čju 
na primerljive ravni z Združenim kraljestvom, Nem čijo, Nizozemsko in Švedska v 
obsegu od -0,51 % do -0,45 %, kar je potrebno primerjati z obsegom od -0,56 % do  
-0,25 % pri mehanizmu popravka za Združe no kraljestvo (in med -0,62 % in -0,47 % 
                                                 
12 Z izklju čitvijo upravnih stroškov se Belgija in Luksemburg pojavita kot neto pla čnika. 
 
SL 11   SL v primeru, da ne bi bilo popravka). Ve č držav članic (Finska, Italija, Ciper in 
Avstrija) bi imelo neto bilance v povpre čju med -0,40 % in -0,30 %, pri čemer bi bila 
neto bilanca Avstrije nekoliko višja od bilanc preostalih treh. Danska in Finska bi bili 
manjši neto pla čnici s predvidenimi povpre čnimi neto bilancami pri -0,19 % oziroma 
-0,25 %. 
Celo s stopnjo prag a -0,35 % bi najve čje neto pla čnice zaradi kombiniranega u činka 
delnega nadomestila in sofinanciranja mehanizma popravkov kon čale z neto bilanco 
nad pragom. Kljub temu pa bi bile posledi čne neto prora čunske bilance za neto 
plačnice,če jih primerjamo s sedanjim sistemom, bolj usklajene z na čelom iz 
Fontainebleauja. 
Po drugi strani bi bi lo za vse ostale države članice predvideno breme financiranja 
celotnega popravka manjše od bremena po zdaj veljavnem sistemu. 
6. P REHODNI UKREPI  
Ustrezno je, da uvedbo splošnega mehanizma za popravke (SSP) prora čunskega 
neravnovesja spremljajo prehodni ukrepi za  Združeno kraljestvo,  da se ublaži 
finančni vpliv prehoda za to državo članico. Da se strošek popravkov ne bi preve č 
povečal, je treba uporabo splošn ega sistema za druge upravi čene države članice 
uvajati postopoma. 
Možnost, predstavljena tukaj, je dokaj  preprosta in temelji na dodatnih dopla čilih za 
Združeno kraljestvo na eni strani te r na postopnem uvajanju drugih držav članic v 
SSP na drugi strani (Združe no kraljestvo bo v SSP se vklju či takoj). 
6.1. Dodatna dopla čila za Združeno kraljestvo  
Poleg popravkov, ki jih bo Zdru ženo kraljestvo prejelo v sk ladu s SSP, se predlaga, 
da se Združenemu kraljestvu v št iriletnem obdobju odobrijo naslednja dopla čila: 
• leta 2008: 2,0 milijardi evrov 
• leta 2009: 1,5 milijarde evrov 
• leta 2010: 1,0 milijarde evrov 
• leta 2011: 0,5 milijarde evrov 
Ta doplačila bi ublažila finan čni vpliv uvedbe SSP za Združeno kraljestvo v štirih 
postopnih korakih. Združeno kraljestvo je  v obdobju od 1997 do 2003 prejelo neto 
popravek v povpre čnem znesku 4,6 milijarde evrov letno. V skladu s SSP naj bi letno 
prejelo povpre čno 2,1 milijardo letno. Predlagani prehodni ukrepi to letno povpre čje 
zvišujejo na 3,1 milijarde evrov. 
Ker ta enkratna izpla čila predstavljajo post opno ukinitev sedanjeg a sistema, se bodo 
še naprej financirala v skladu s sedanjimi finan čnimi predpisi, kar pomeni, da 
Združeno kraljestvo ne sodeluje  pri financiranju, delež Nem čije, Nizozemske, 
Avstrije in Švedske pri financiranju  pa je omejen na  25 % njihovega obi čajnega 
deleža. 
 
SL 12   SL Poleg tega se predlaga, da niti pla čila Združenemu kraljestvu niti njihovo 
financiranje ne smeta vplivati na izra čun popravkov v skladu s predlaganim splošnim 
mehanizmom popravkov (SSP). To pomeni, da: 
• bodo popravki v skladu s SSP temeljili na neto bilancah držav članic, pri čemer je 
izključen učinek dopla čil; 
• se doplačila Združenemu kraljestvu ne bodo upoštevala za najve čji obseg vra čil 
(zgornja meja). 
6.2. Uvajanje splošnega mehanizma popravkov za druge države članice 
Da bi se nadomestili pove čani stroški, ki so jih povzro čila predlagana dopla čila za 
Združeno kraljestvo, tako da se omeji ce lotno financiranje stroškov v prehodnem 
obdobju, je ustrezno predvideti  obdobje uvajanja drugih držav članic v SSP. (Da bi 
se ohranila logika iz prejšnjega odstavka , bi se moralo Združeno kraljestvo takoj 
vključiti v SSP.) 
V ta namen se predlaga uvajanje stopnje nadomestila, ki se uporablja za del neto 
bilanc držav članic, ki presegajo prag, na naslednji na čin za vse države članice (razen 
za Združeno kraljestvo, kateremu bo  dodeljenih 66 % že prvo leto): 
• leta 2008: 33 % 
• leta 2009: 50 % 
• leta 2010: 50 % 
• leta 2011: 66 % 
6.3. Rezultati simulacije 
Celoten obseg popravkov (vklju čno z dopla čili za Združeno kraljestvo in SSP), ki 
izhajajo iz tega predloga za prehodni r ežim, bi v primerjavi s 6771 milijonov evrov v 
skladu s predlaganim SSP za obdobje od 2008 do 2013 v povpre čju znašal 7205 
milijonov evrov. To pomeni pove čanje za približno 430 milijonov evrov letno. 
Neto bilance, ki izhajajo iz uporabe tega kombiniranega uvajanja, so pr edstavljene v 
spodnji tabeli. Tabela omogo ča primerjavo s stanjem pred popravkom, stanjem v 
skladu s sedanjo odlo čbo o virih lastnih sredstev te r s stanjem v skladu s SSP brez 
prehodnega obdobja. 
 
SL 13   SL Ocenjene neto prora čunske bilance za neto pla čnice (povpre čje 2008-2013) 
V % BND 
 Brez popravka  Sedanji popravek 
za Združeno 
kraljestvo SSP z 0,35 % 
pragom in 
zgornjo mejo pri 
7,5 milijard 
evrov Predlog 
Komisije: 
SSP in 
prehodno 
obdobje 
 (1) (2) (3) (4) 
Belgija 1,32 % 1,21 % 1,26 % 1,26 % 
Češka 3,26 % 3,17 % 3,20 % 3,20 % 
Danska -0,20 % -0,31 % -0,26 % -0,26 % 
Nemčija -0,52 % -0,54 % -0,48 % -0,49 % 
Estonija 3,85 % 3,76 % 3,79 % 3,78 % 
Grčija 2,25 % 2,16 % 2,19 % 2,19 % 
Španija 0,32 % 0,23 % 0,26 % 0,25 % 
Francija -0,27 % -0,37 % -0,33 % -0,34 % 
Irska 0,56 % 0,47 % 0,51 % 0,50 % 
Italija -0,29 % -0,41 % -0,35 % -0,36 % 
Ciper -0,28 % -0,37 % -0,33 % -0,34 % 
Latvija 4,51 % 4,40 % 4,45 % 4,44 % 
Litva 4,50 % 4,41 % 4,44 % 4,43 % 
Luksemburg 5,89 % 5,80 % 5,83 % 5,83 % 
Madžarska 3,15 % 3,06 % 3,09 % 3,09 % 
Malta 1,16 % 1,06 % 1,10 % 1,09 % 
Nizozemska -0.55 % -0.56 % 0,48 % 0,50 % 
Avstrija -0,37 % -0,38 % -0,41 % -0,41 % 
Poljska 3,85 % 3,76 % 3,79 % 3,79 % 
Portugalska 1,60 % 1,50 % 1,54 % 1,53 % 
Slovenija 1,40 % 1,31 % 1,34 % 1,33 % 
Slovaška 3,36 % 3,27 % 3,30 % 3,30 % 
Finska -0,14 % -0,25 % -0,20 % -0,20 % 
Švedska -0,47 % -0,50 % -0,45 % -0,46 % 
Združeno kraljestvo -0.62 % -0.25 % -0,51 % -0,46 % 
7. S KLEP  
Na podlagi opravljenega pregleda sistema vi rov lastnih sredstev Komisija ocenjuje, 
da obstoje či mehanizem popravkov na ekskluzivni podlagi ni ve č upravičen in zato 
predlaga uvedbo splošnega mehanizma za izravnavo prekomernih negativnih 
proračunskih bilanc.  
 
SL 14   SL PRILOGA  
Ključne značilnosti predlaganega splošn ega mehanizma popravkov 
V skladu s predlaganim mehanizmom izra čunavanje popravkov vklju čuje naslednje 
korake: 
1. Izra čunajte skupni znesek vseh izdatkov, razporejenih med vse države članice. 
Razporejeni izdatki, tako kot v sedanjem mehanizmu popravkov, vklju čujejo 
vse kategorije izdatkov, ki štejejo za “notranje”  izdatke EU.13 
2. Izra čunajte odstotkovni delež vsake države članice v celotnih razporejenih 
izdatkih. 
3. Dolo čite odstotkovni de lež vsake države članice pri pla čilih za lastna sredstva. 
Ker so tradicionalna lastna sredstva izklju čena iz kategorij prihodkov, ki jih je 
treba upoštevati, se kombinirani delež la stnih sredstev na osnovi DDV in BND 
uporablja za izra čun deležev vseh držav članic v prora čunskih prihodkih EU14. 
4. Odštejte (2) od (3) zgoraj za vsako državo članico, da boste dobili boste 
ustrezni odstotek, ki kaže ustr ezno pozitivno/negativno bilanco. 
5. Za vsako državo članico pomnožite odstotek, ki ga dobite iz (4) zgoraj, s 
skupnimi razporejenimi izdatki,  da boste dobili neto prora čunski 
prispevek/prejemek, izražen v evrih. 
6. Pomnožite prag, ki ustreza  razumnemu neto pla čilu (RNP) z BNI (v evrih) 
vsake države članice in to odštejte od rezu ltat, dobljenega pod (5). 
7. Če je rezultat, dobljen pod (6) ve čji od nič, rezultat pod (6) pomnožite s stopnjo 
nadomestila, da boste dobili popravek za vsako državo članico, ter znižajte 
stopnjo nadomestila, kolikor je potrebno, če vsota vseh popravkov presega 
vnaprej dolo čen največji obseg nadomestila (glej spodaj).  
Skupni strošek mehanizma popravkov, t.j. vsota vseh popravkov, je omejen z 
najvišjim razpoložljivim obsegom nadomestil (MARV). MARV je treba dolo čiti 
vnaprej za obdobje finan čne perspektive kot letni ad-hoc znesek15. 
                                                 
13 To vklju čuje resnični celotni znesek sedanjih postavk izdatkov 1 (kmetijstvo) in 2 (strukturni ukrepi) 
kot tudi veliko ve čino izdatkov iz postavk 3 (notranje politike) in 5 (uprava). pri čemer so izklju čeni le 
manjši izdatki, ki se jih ne da smiselno razporediti nobeni državi članici. Postavke 4 (zunanje politike), 
6 (rezerve) in 7 (predpristopni izdatki) so vezani izklju čno na “trajne izdatke in se jih zato ne upošteva. 
14 Predlog za splošni mehanizem popravkov mora biti kar se da preprost in prpegleden. Zato bi bilo treba 
odpraviti vse obsotje če težave pri izra čunavanju rabata za Združeno kraljestvo, ki so povezane z 
ohranjanjem prihodkovnega položaja Združenega kr aljestva iz leta 1984 (delež pri neomejenem DDV z 
izračunavanjem “ugodnosti” in nepri čakovanega dobi čka iz tradicionalno lastnih sredstev). 
15 Dolo čitev stopnje MARV je brez dvoma diskrecijska odlo čitev, ki jo na prvi pogled ni č ne omejuje. 
Vendar politi čni realizem kaže na to, da stroški financiranja popravkov za tiste države članice, ki sedaj 
financirajo celotni delež, ne smejo prese či zneska, enakega predvidenemu strošku financiranja popravka 
za Združeno kraljestvo. (tj. vse razen Združenega kraljestva, Nem čije, Nizozemske, Švedske in 
Avstrije). 
 
SL 15   SL Neto položaji, ki bi presegali RNC so upravi čeni do delnega nadomestila: korekcijski 
odstotek ali stopnja nadomestila (RR), ki  jo je treba uporabiti za del prora čunskih 
bilanc držav članic, ki presegajo prag (RNC). Ta stopnja nadomestila je odvisna 
spremenljivka, za katero velja zgornja meja 66 % (ta se trenutno uporablja za popravek za Združeno kraljestvo). Dejans ka stopnja nadomestila bo izpeljana iz 
razpoložljivega obsega nadomestila. Tako se stopnja nadomestila avtomati čno zniža, 
ko uporaba 66-odstotne najvišje st opnje nadomestila preseže MARV.  
Delno nadomestilo se izpla ča naknadno, kot se to zdaj po čne v primeru popravka za 
Združeno kraljestvo. 
Formula za izra čun splošnega mehanizma popravkov je naslednja: 
RR
xC = RR Y RNCEEE
TPTP
xx x* * *
−

−  
če RR
xC > 0 
kjer RR = 0.66 če ∑
xxC66.0≤ MARV in 
RR = ∑
xxCMARV
66.0* 0.66 če ∑
xxC66.0 > MARV 
Kjer je: TP – skupna pla čila iz DDV in BND, ki jih vse države članice opravijo za leto t,  
 TP x – plačila iz DDV in BND, ki jih država članica x za leto t,  
 E – skupni razporejeni izdatki za leto t,  
 E x – izdatki, r azporejeni državi članici x za leto t,  
 RR
xC – popravek (po stopnji vra čila RR), ki se odobri državi članici x za leto t,  
 RNC – Primeren neto prispevek (prag), izražen v % BND,  
 Y x – BND države članice x v letu t,  
 RR – stopnja vra čila,  
 MARV – najve čji razpoložljivi znesek vra čila,  
 ∑
xxC66.0– skupna vsota popravkov, če je RR enak 0,66. 
 
SL 16   SL 2004/0170 (CNS) 
Predlog za 
SKLEP SVETA 
o sistemu virov lastnih sred stev Evropskih skupnosti  
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 269 Pogodbe, 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske  skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 
173 Pogodbe,  
ob upoštevanju predloga Komisije16, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta17, 
ob upoštevanju mnenja Ra čunskega sodiš ča18, 
ob upoštevanju mnenja evropskega  Ekonomsko-socialnega odbora19, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je na zasedanju 24. in 25. marca 1999 v Berlinu med drugim sklenil, da 
mora biti sistem virov last nih sredstev Skupnosti pravi čen, pregleden, stroškovno 
učinkovit, preprost in da mora temeljiti na  merilih, ki najbolje izražajo sposobnost 
prispevanja vsake posamezne države članice. 
(2) Sistem virov lastnih sredstev Skupnosti mo ra zagotoviti zadostna sredstva za urejen 
razvoj politik Skupnosti ob upošteva nju potrebe po strogi prora čunski disciplini. 
(3) V skladu s Sklepom Sveta 2000/597/ES, Euratom, z dne 29. septembra 2000 o sistemu 
virov lastnih sredst ev Evropskih skupnosti
20, je bruto nacionalni dohodek (BND) za 
leto določen po tržnih cenah, kakor to Komisija  predvideva za uporabo Evropskega 
sistema integriranih gospodarskih ra čunov (v nadaljevanju “ESR 95”) v skladu z 
Uredbo (ES) št. 2223/96. 
(4) Če spremembe ESR 95 povzro čijo bistvene spremembe BND, kakor ga dolo ča 
Komisija v skladu z Uredbo (ES) št . 2223/96, je primerno, da Svet odlo či, ali se te 
spremembe uporabljajo za lastna sredstva. 
                                                 
16 UL C […], […], str. […]. 
17 Mnenje z dne (UL C […], […], str. […]). 
18 UL C […], […], str. […]. 
19 UL C […], […], str. […]. 
20 UL L 253, 7.10. 2000, str. 42. 
 
SL 17   SL (5) V skladu s členom 3(1) in 3(2) Sklepa Svet a 2000/597/ES, Euratom je Komisija 
decembra 2001 izra čunala nov delež zgornje meje za last na sredstva in zgornje meje 
za odobrena prora čunska sredstva za pla čila, izražen na dve decimalni mesti natan čno 
in izračunan po formuli iz Sklepa.  
(6) V skladu s sporo čilom21 Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o prilagoditvi 
zgornje meje za lastna sredstva in zgor nje meje za odobrena sredstva za prevzem 
obveznosti po sprejemu Sklepa 2000/597/ ES, Euratom, z dne 12. decembra 2001 je 
najvišja zgornja meja za lastna sredstva dolo čena na 1,24 % BND Skupnosti po tržnih 
cenah, splošna zgornja meja za odobrena prora čunska sredstva za prevzem obveznosti 
pa na 1,31 % BND Skupnosti.  
(7) Primerno je, da se podobna metoda v pr ihodnje uporablja za spremembe ESR 95, ki 
lahko vplivajo na raven BND, če Svet odlo či, da se te spremembe uporabljajo za lastna 
sredstva. 
(8) Po uveljavitvi sporazumov, sklenjenih v času urugvajskega kroga ve čstranskih 
trgovinskih pogajanj, v pravu EU, ni ve č materialnih razlik me d kmetijskimi dajatvami 
in carinami. Zato je primerno, da se to razlikovanje odpravi na podro čju proračuna 
EU. 
(9) Primerno je, da so osnove za davek na dodano vrednost držav članic še naprej omejene 
na 50 % njihovega BND. 
(10) Zaradi preglednosti in enostavnosti se pred laga vzpostavitev e notne stopnje DDV kot 
določenega odstotka. Da ta tehni čna sprememba ne bi vplivala na pla čilo sredstev 
DDV držav članic, mora dolo čena stopnja odražati trenutni enotni delež za prevzete 
obveznosti. Zato mora b iti enotna stopnja DDV dolo čena na 0,30 %.  
(11) Evropski svet z dne 25. in 26. junija 1984  je sklenil, da “lahko ima vsaka država 
članica, ki je izpostavljena pretirani prora čunski obremenitvi glede na njeno 
sorazmerno uspešnost, koristi od popravka ob primernem času.” Ker je ve č držav 
članic na primerljivih ravneh uspešnosti izpostavljenih podobni prora čunski 
obremenitvi, je primerno, da se popravek prora čunskega neravnovesja, odobren 
Združenemu kraljestvu v skladu z členom 4 Sklepa Sveta 2000/597/ES, Euratom, 
nadomesti s splošnim sistemom za popravljanje prora čunskih neravnovesij. 
(12) Ustrezno je, da uvedbo splošn ega sistema za popravke prora čunskega neravnovesja 
spremljajo prehodni ukrepi za Združe no kraljestvo, da se ublaži finan čni vpliv prehoda 
za to državo članico. Da se strošek popravkov ne bi preve č povečal, je treba uporabo 
splošnega sistema za druge upravi čene države članice uvajati postopoma. 
(13) Komisija bo še naprej preu čevala možnosti spreminjanja strukture lastnih sredstev z 
uvedbo lastnega vira, ki resni čno temelji na davkih, tako da bo ta pripravljena do1. 
januarja 2014, ter Svetu pred ložila ustrezen predlog. 
(14) Predpisane morajo biti dolo čbe za prehod s sistema, uvedenega s Sklepom 
2000/597/ES, Euratom, na sistem iz tega sklepa –  
                                                 
21 KOM(2001) 801 kon čno. 
 
SL 18   SL DOLOČIL NASLEDNJE DOLO ČBE IN PRIPORO ČA, DA JIH DRŽAVE ČLANICE 
SPREJMEJO: 
Člen 1 
Skupnostim se dodelijo lastna sred stva v skladu s pravili, dolo čenimi v naslednjih členih, da 
se v skladu s členom 269 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljevanju 
“Pogodba ES”) in členom 173 Pogodbe o Evropski sk upnosti za atomsko energijo (v 
nadaljevanju “Pogodba Euratom”) zagotovi financiranje prora čuna Evropske unije.  
Brez vpliva na druge dohodke se prora čun Evropske unije v celoti fina ncira iz lastnih sredstev 
Skupnosti. 
Člen 2 
1. Lastna sredstva v prora čunu Evropske unije sestavljajo pr ihodki iz naslednjih virov: 
(a) dajatev, premij, dodatnih ali kompenzacijs kih zneskov, dodatnih zneskov ali faktorjev, 
dajatev skupne carinske tarife in drugih dajatev, ki jih dolo čijo ali jih bodo dolo čile institucije 
Skupnosti za trgovino z državami ne članicami, carin na proi zvode v skladu z nekdanjo 
Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter iz pr ispevkov in drugih 
dajatev, dolo čenih v okviru skupne ured itve trgov s sladkorjem; 
(b) uporabe enotne stopnje od us klajenih osnov za odmero DDV, dolo čene v skladu s pravili 
Skupnosti, ki velja za vse države članice. Osnova za odmero DDV, ki se upošteva v ta namen, 
za posamezno državo članico ne sme biti višja od 50 % BND, kakor je opredeljeno v odstavku 
7;  
(c) deleža – ki se dolo či po prora čunskem postopku glede na skupni znesek vseh drugih 
prihodkov – od vsote BND vseh držav članic.  
2. Prihodki iz novih dajatev, ki se uvedejo  v okviru skupne polit ike v skladu s Pogodbo 
ES ali Pogodbo Euratom, pod pogojem, da se uporablja postopek iz člena 269 Pogodbe ES ali 
člena 173 Pogodbe Euratom, so tudi lastna sredstva, ki se vklju čijo v prora čun Evropske 
unije. 
3. Države članice kot stroške zbiranja zadržij o 25 % zneskov iz odstavka 1(a).  
4. Enotna stopnja iz odst avka 1(b) znaša 0,30 %. 
5. Delež, dolo čen v odstavku 1(c), velja za BND vseh držav članic. 
6. Če na začetku prora čunskega leta prora čun še ni sprejet, se do za četka veljavnosti 
novih stopenj uporablja prej šnja enotna stopnja DDV  in delež BND držav članic. 
7. Zaradi uporabe tega sklepa se BND za leto izra čuna po tržnih cenah, kakor to 
Komisija predvideva za  uporabo ESR 95 v skladu z Uredbo (ES) št. 2223/96. 
 
SL 19   SL Če bi spremembe ESR 95 povzro čile večje spremembe BND, kakor ga dolo ča Komisija, Svet 
na predlog Komisije in po posvetovanj u z Evropskim parlamentom soglasno odlo či, ali se te 
spremembe uporabljajo za namene tega sklepa. 
Člen 3  
1. Skupni znesek lastnih sredstev, ki se dodeli Skupnostim za pokrivanje odobrenih 
sredstev za pla čila, ne sme presegati 1,24 % skupnega BND držav članic. 
2. Odobrena sredstva za prevzem obveznosti v splošnem prora čunu Evropske unije se 
morajo pravilno pove čevati, tako da skupni znesek ne preseže 1,31 % skupnega BND držav 
članic.  
Ohranjati je treba pravilno razmerje med odo brenimi sredstvi za prevzem obveznosti in 
odobrenimi sredstvi za pla čila, da se zagotovi n jihovo ravnovesje in omogo či upoštevanje 
zgornjih meja iz odstavka 1 v naslednjih letih. 
3. Če spremembe ESR 95 povzro čijo spremembe višine BND, ki se uporablja za namene 
tega sklepa, Komisija ponovno izra čuna zgornje meje za pla čila in prevzem obveznosti, kakor 
so določene z odstavkoma 1 in 2 na osnovi naslednje formule: 
 BND t – 2 + BND t – 1 + BND t ESR trenutni  
1,24%(1,31%)*  
 BND t – 2 + BND t – 1 + BND t ESR spremenjeni
kjer je t zadnje dopolnjeno leto, za katero so  razpoložljivi podat ki Eurostata.  
Člen 4 
Vsaki državi članici z negativnim prora čunskim neravnovesjem, ki presega prag, enak 
določenemu odstotku njihovega BND, se odo bri popravek. Skupni znesek popravkov v 
določenem letu ne sme presegati najve čjega razpoložljivega zneska vra čila, izraženega v 
evrih. V skladu s postopkom iz člena 279(2) Pogodbe ES, Svet dolo či izvedbene ukrepe za 
financiranje in izra čun popravkov, zlasti praga in najve čjega razpoložljivega zneska vra čila.  
Popravki se dolo čijo z: 
(a) izračunom prora čunskega neravnovesja za vsako državo članico kot razliko v 
proračunskem letu med: 
- odstotnim deležem države članice v vsoti vseh pla čil lastnih sredstev iz DDV in BND in  
- odstotnim deležem te države v skupnih razporejenih izdatkih;  (b) množenjem tako dobljene razlike s skupnimi razporejenimi izdatki; 
(c) odštetjem zmnožka BND te države članice in praga od rezultata iz (b); 
 
SL 20   SL (d) množenjem dobljenega rezultata iz (c), če je pozitiven, s stopnjo vra čila, omejeno na 
največ 0,66 ter, če je potrebno, sorazmerno zmanjš ano, da bi spoštovali najve čjo razpoložljivo 
vsoto vračil.  
2. Uporabijo se naslednji ukrepi: (a) Poleg popravkov, ki izhajajo iz uporabe člena 4(1) tega sklepa , Združeno kraljestvo 
prejme naslednja pla čila: 
leta 2008: 2,0 milijardi evrov 
leta 2009: 1,5 milijarde evrov leta 2010: 1,0 milijarde evrov leta 2011: 0,5 milijarde evrov 
Te zneske se financira v skladu s pravili iz člena 5 Sklepa Sveta 2000/597/ES, Euratom. 
Teh zneskov in njihovega financiranja se ne upošteva pri izra čunu popravkov iz člena 4(1)(d) 
tega sklepa. 
(b) Najvišja stopnja nadomestila iz člena 4(1)(d) tega sklepa se za vse države članice razen 
Združeno kraljestvo uvaja v skladu z naslednjim časovnim okvirom: 
leta 2008: 33 % 
leta 2009: 50 % leta 2010: 50 % leta 2011: 66 % 
Člen 5 
1. Stroške popravkov nosijo vse države članice na naslednji na čin: razdelitev stroškov se 
izračuna glede na delež vsake države članice v skupnem BND EU. 
2. Popravek se odobri vsaki državi članici tako, da se njena pla čila zmanjšajo na podlagi 
uporabe člena 2(1)(c). Stroški, ki jih nosijo vse države članice, se dodajo njihovim pla čilom 
na podlagi uporabe člena 2(1)(c) za vsako državo članico. 
3. Komisija opravi potrebne izra čune za uporabo člena 4 in tega člena. 
4. Če na začetku prora čunskega leta prora čun še ni sprejet, se uporabljajo popravki, 
odobreni kateri koli državi članici, in stroški, ki jih nosijo vse države članice, navedeni v 
zadnjem dokon čno sprejetem prora čunu.  
Člen 6 
Prihodki iz člena 2 se uporabljajo za financ iranje vseh izdatkov iz prora čuna brez razlik. 
 
SL 21   SL Člen 7 
Vsi presežki prihodkov Skupnosti nad skupnimi dejanskimi izdatki v prora čunskem letu se 
prenesejo v naslednje prora čunsko leto. 
Člen 8 
1. Lastna sredstva Skupnosti iz člena 2(1)(a) zbirajo države članice po nacionalnih 
določbah, predvidenih v zakonih in drugih pr edpisih, ki se po potrebi prilagodijo  zahtevam 
pravil Skupnosti. 
Komisija v rednih časovnih presledkih preg leduje nacionalne dolo čbe, o katerih jo obvestijo 
države članice, državam članicam sporo či spremembe, za katere meni, da so potrebne zaradi 
zagotovitve skladnosti dolo čb s pravili Skupnosti in poro ča proračunskemu organu. 
Države članice dajo sredstva iz člena 2(1)(a) do (c) na razpolago Komisiji.  
2. Na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom Svet soglasno 
sprejme potrebne dolo čbe za uporabo tega sklepa in za zag otovitev nadzora zbiranja, dajanja 
Komisiji na razpolago in pla čil prihodkov iz členov 2 in 5, kar pa ne vpliva na revizijo 
računovodskih izkazov in preglede njihove zakonitosti in rednos ti, ki jo dolo ča člen 248 
Pogodbe ES in člen 160C Pogodbe Euratom, pri čemer so revizije in pregledi predvsem 
nanašajo na zanesljivost in u činkovitost nacionalnih sistemov in postopkov za ugotavljanje 
osnove za lastna sredstva iz DDV in BND, ter ne vpliva na na čin izvajanja nadzora v skladu s 
členom 279(1)(b) Pogodbe ES in členom 183(c) Pogodbe Euratom.  
Člen 9 
Komisija Svetu predloži predlog o spremembi strukture lastnih sred stev z uvedbo lastnega 
vira, ki resni čno temelji na davkih in bo pripravljen za izvajanje od 1. januarja 2014. 
Člen 10 
1. Generalni sekretar Sveta o te m sklepu uradno obvesti države članice in sklep se objavi 
v Uradnem listu Evropske unije . 
Države članice nemudoma uradno obvestijo generaln ega sekretarja Sveta o koncu postopkov 
za sprejetje tega sklepa v skladu s svojimi ustavnimi pravili.  
Ta sklep za čne veljati prvi dan meseca po prejemu zadnjega uradnega obvestila iz drugega 
pododstavka. Veljati za čne 1. januarja 2007.  
2. (a) Pod pogoji iz to čke (b) se s 1. januarjem 2007 razv eljavi Sklep 2000/597/ES, Euratom. 
Vsako sklicevanje na sklep z dne 21. aprila 1970 o nadomeš čanju finan čnih prispevkov iz 
držav članic z lastnimi sredstvi Skupnosti22, na Sklep Sveta 85/257/EGS, Euratom, z dne 7. 
maja 1985 o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti23, na Sklep 88/376/EGS, Euratom, na 
                                                 
22 UL L 94, 28.4.1970, str. 19. 
23 UL L 128, 14.5.1985, str. 15. Sklep je bil razveljavljen s Sklepom 88/376/EGS, Euratom. 
 
SL 22   SL Sklep 94/728/ES, Euratom, ali na Sklep 2000/597/ ES, Euratom, se razume kot sklicevanje na 
ta sklep.  
(b) Členi 2, 4 in 5 Sklepa 88/376/EGS, Eu ratom, 94/728/ES, Euratom, in 2000/597/ES, 
Euratom, se še naprej uporabljajo za izra čun in popravke prihodkov iz uporabe enotne stopnje 
osnove za DDV, ki se, odvisno od leta, dolo či enotno in omeji na 50 do 55 % BNP ali BND 
vsake države članice in velja za vse države članice, ter za izra čun popravka prora čunskega 
neravnovesja, odobrenega Združenemu kraljestvu za obdobje od leta 1988 do leta 2006. 
(c) Za zneske iz člena 2(1)(a), ki bi jih morale države članice v skladu z veljavnimi pravili 
Skupnosti dati na razpolago do 28. februarja 2001, države članice še naprej zadržijo 10 % teh 
zneskov kot stroške zbiranja. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 23   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Namen tega predloga je dolo čitev izvedbenih ukrepov za popravek prora čunskih 
neravnovesij, dolo čenih v Sklepu Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti z dne (…). 
Ta predlog Uredbe Sveta nadomesti “metodo izra čunavanja” z dne 29. septembra 200024. 
                                                 
24 Izračun, financiranje, pla čilo in vnos popravkov prora čunskih neravnovesij v prora čun v skladu s 
členoma 4 in 5 Sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev EU (Svet Evropske unije, 10646/00  
ADD 2).  
 
SL 24   SL 2004/0171 (CNS) 
Predlog 
UREDBE SVETA 
o izvedbenih ukrepih za popravek prora čunskih neravnovesij v skladu s členoma 4 in 5 
Sklepa Sveta z dne (…) o sistemu vir ov lastnih sredstev Evropskih Skupnosti 
SVET EVROPSKE UNIJE JE - 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 279(2), 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske  skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 
183 Pogodbe, 
ob upoštevanju Sklepa Sveta 200x/xxx/ES, Euratom,  z dne (…) o sistemu lastnih sredstev 
Evropskih skupnosti25 in zlasti členov 4 in 5 Sklepa, 
ob upoštevanju predloga Komisije26, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta27, 
ob upoštevanju mnenja Ra čunskega sodiš ča28, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s Sklepom Sveta z dne (…) se popravek prora čunskih neravnovesij, odobren 
Združenemu kraljestvu v skladu s členom 4 Sklepa Sveta 2000/597/ES, Euratom, 
nadomesti s splošnim sistemom za korekcijo prekomernih negativnih prora čunskih 
neravnovesij. 
(2) V skladu s Sklepom Sveta z dne (…) Svet dolo či izvedbene ukrepe za izra čun teh 
popravkov in njihovega financir anja, zlasti praga in najve čjega razpoložljivega zneska 
vračila. 
(3) Primerno je, da se opredelijo kategorij e izdatkov in prihodkov, ki jih je treba 
upoštevati pri izra čunu popravkov. 
(4) Primerno je, da se dolo čijo pravila za vnos popravkov v prora čun. 
                                                
 
25 UL L […], […], str. […]. 
26 UL C […], […], str. […]. 
27 UL C […], […], str. […]. 
28 UL C […], […], str. […]. 
 
SL 25   SL SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
1. Izra čun zneska popravka na podlagi prora čunskih neravnovesij držav članic v letu t v 
skladu s členom 4 Sklepa Sveta z dne (…) se dolo či z: 
(a) izra čunom prora čunskega neravnovesja za vsako državo članico kot razliko v 
proračunskem letu med: 
- odstotnim deležem države članice v vsoti vseh pla čil lastnih sredstev iz DDV in BND za leto 
t in 
- odstotnim deležem te države v skupnih razporejenih izdatkih; (b) množenjem tako dobljene razlike s skupnimi razporejenimi izdatki; 
(c) odštetjem zmnožka vrednosti brut o nacionalnega dohodka (BND) te države članice in 
praga od rezultata iz (b); 
(d) množenjem dobljenega rezultata iz (c), če je pozitiven, s stopnjo vra čila, omejeno na 
največ 0,66 ter, če je treba, sorazmerno zmanjša no, da bi bila upoštevana najve čja 
razpoložljivo vsoto vra čila. 
2. Rezultat, pridobljen v skladu s koraki (a) do (d) zgoraj, ustreza naslednji formuli: 
RR
xC = RR Y RNCEEE
TPTP
xx x* * *
−

−  
če RR
xC > 0 
kjer RR = 0.66 če ∑
xxC66.0≤ MARV in 
RR = ∑
xxCMARV
66.0* 0.66 če ∑
xxC66.0 > MARV 
Kjer je: TP – skupna pla čila iz DDV in BND, ki jih vse države članice opravijo za leto t,  
 TP x – plačila iz DDV in BND, ki jih država članica x za leto t,  
 E – skupni razporejeni izdatki za leto t,  
 E x – izdatki, r azporejeni državi članici x za leto t,  
 RR
xC – popravek (po stopnji vra čila RR), ki se odobri državi članici x za leto t,  
 RNC – Primeren neto prispevek (prag), izražen v % BND,  
 Y x – BND države članice x v letu t,  
 RR – stopnja vra čila,  
 MARV – najve čji razpoložljivi znesek vra čila,  
 ∑
xxC66.0– skupna vsota popravkov, če je RR enak 0,66. 
 
SL 26   SL 3. Za namene izra čunavanja popravkov pla čila iz DDV in BND ne vsebujejo pla čil, ki se 
nanašajo na popravke. 
Člen 2 
1. Prag iz člena 1 znaša 0,35 % BND zadevne države članice. 
2. Najve čji razpoložljivi znesek vra čila (MARV) iz člena 1 znaša 7,5 milijard EUR. 
Člen 3 
1. Porazdelitev celotnega stroška popravkov v skladu členom 5 Sklepa Sveta z dne (…) 
se izračuna v sorazmerju z deležem vsake države članice v skupnem BND EU v letu t. 
2. Popravek se odobri vsaki državi članici v obliki znižanja njenih pla čil, ki izhajajo iz 
uporabe člena 2(1)(c) Sklepa Sveta z dne (…). 
3. Strošek, ki ga zaradi popravkov imajo vse države članice, se doda njihovim pla čilom, 
ki izhajajo iz uporabe člena 2(1)(c) Sklepa Svet a z dne (…) za vsako državo članico. 
Člen 4 
1. Koncept izdatkov, ki se uporabi pri izra čunu popravkov, ustreza dejanskim pla čilom 
(izvedbi odobrenih prora čunskih sredstev za pla čila), izvedenim v zadevnem letu (letu t) v 
skladu z odobrenimi prora čunskimi sredstvi za pla čila v tem letu, in pla čilom iz prenosa 
neporabljenih odobrenih prora čunskih sredstev za pla čila v naslednje leto (iz leta t v leto t+1). 
Upoštevajo se samo uporabljena odobrena prora čunska sredstva za pla čila, to je, znesek 
dejansko izvedenih pla čil. 
2. Dodeljevanje izdatkov za vse države članice urejajo naslednja pravila: 
Na splošno se pla čila dodelijo državi članici, v kateri prebiva gl avni prejemnik. V primerih, 
ko je Komisija seznanjena z dejstvom, da ima zadevni prejemnik vlogo posrednika, se pla čila 
dodelijo, ko je to mogo če, državi(am) članici(am), v kateri(h) prebiva(jo) kon čni 
upravičenec(ci), v skladu z nji hovimi deleži v teh pla čilih. 
Skupni razporejeni izdatki temeljijo na  skupnih izdatkih splošnega prora čuna Evropske Unije 
razen naslednjih dveh glavnih kategoriji izdatkov: 
- izdatki za zunanje politike , vključno s predpristopnimi izdatki ali z izdatki, povezani s 
širitvijo, v državah ne članicah, in drugi izdatki v koris t prejemnikov zunaj Unije, kot so 
izdatki za razvojno sodelovanje, izdatki za razi skave, porabljeni zunaj EU, upravni stroški, 
plačani prejemnikom zunaj Unije itd., 
- izdatki, ki jih ni mogo če dodeliti ali dolo čiti zaradi konceptualnih ali drugih težav, kot 
so izdatki za reprezentanco, mis ije in uradna ter druga sre čanja, izdatki v zvezi s čezmejnimi 
pobudami Skupnosti, spodbujanjem dejavnosti medr egionalnega sodelovanja in drugih 
čezmejnih dejavnosti. 
 
SL 27   SL Člen 5 
1. Znesek popravkov se vnese v prora čun v dveh korakih: 
(a) Rezultat prvega za časnega izra čuna zneska popravkov za leto t se vnese v predhodni 
predlog prora čuna za leto t+1. Izračun temelji na najnovejših podatkih, ki so na voljo za 
prihodke in odhodke.  
(b) Rezultat kon čnega izra čuna zneska popravkov za leto t se vnese v spremembo 
proračuna za leto t+3. Izračun temelji na podatkih z dne 31. decembra leta t+2 o osnovah za 
DDV, BND in razporejenih izdatkih v letu t, in se, kjer je primerno, prera čuna v evre v skladu 
z letnim povpre čnim menjalnim te čajem za leto t. 
 Za izra čun deleža vsake države članice v vsoti skupnih pla čil iz lastnih sredstev iz 
DDV in BND se prora čun za leto t ponovno izra čuna na podlagi real izacije odobrenih 
proračunskih sredstev za pla čila za leto t, zmanjšane za znesek drugih prihodkov v letu t 
(razen stanja sredstev prejšnjega izra čuna ali drugih stanj sred stev ali popravkov stanj 
sredstev za prejšnja leta) in za de janski znesek tradicionalnih lastnih sredstev, ki so na voljo v 
letu t. Preostali znesek se financir a iz vira lastnih sredstev iz  DDV do najvišjega enotnega 
deleža za prevzete obveznosti iz sredstev DDV in  iz sredstev iz BND za preostali znesek za 
uravnoteženje prora čuna. 
3. Financiranje popravkov iz ods tavka (1)(a) z goraj se izra čuna na podlagi najnovejših 
podatkov o BND držav članic za leto t, ki so na voljo med pr ipravo predhodnega predloga 
proračuna. 
4. Kon čni izračun se opravi tudi v zvezi s financiranjem popravkov za leto t iz odstavka 
(1)(b) zgoraj. Izra čun temelji na BND držav članic v letu t, ki je znan dne 31. decembra leta 
t+2, in se, kjer je primerno, prera čuna v evro v skladu s povpre čnim letnim menjalnim 
tečajem v letu t. Dokončni podatki o financiranju se primerjajo s pla čili v zvezi s popravki za 
leto t, ki so že bili vneseni v prora čun za leto t+1. Stanja sredstev posameznih držav članic se 
vnesejo v ustrezni prora čunski program spremembe prora čuna iz odstavka (1)(b) zgoraj in se 
preračunajo v nacionalno valuto v skladu s povpre čnim letnim menjalnim te čajem za leto t. 
Člen 6 
Ta uredba za čne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije . Veljati za čne, kot 
je določeno v členu 10 Sklepa Sveta z dne (…). 
Ta Uredba je v celoti zavezujo ča in se uporablja neposredno v vseh državah članicah. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik