[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 16.12.2009

COM(2009)685 konč.

2009/0182 (NLE)

.

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču, ki ga Unija zavzame v Odboru za sodelovanje, ustanovljenem s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, v zvezi z ustanovitvijo novih pododborov

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

(1) Sporazum o partnerstvu in sodelovanju (v nadaljevanju besedila: Sporazum) iz leta 1999 med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Republiko Armenijo tvori pravno podlago za dvostranske odnose med Evropsko unijo in Armenijo.

(2) Svet za sodelovanje med EU in Armenijo je na seji dne 14. novembra 2006 sprejel priporočilo o izvajanju akcijskega načrta evropske sosedske politike. Kakor je navedeno v tem priporočilu, akcijski načrt določa konkretne ukrepe za nadaljnje izpolnjevanje obveznosti pogodbenic, določenih v Sporazumu, ter zagotavlja širši okvir za nadaljnjo krepitev odnosov med EU in Armenijo, da se doseže večji obseg gospodarskega povezovanja in poglobi politično sodelovanje v skladu s splošnimi cilji Sporazuma.

(3) Evropski svet je na zasedanju marca 2009 z odobravanjem sprejel vzpostavitev ambicioznega vzhodnega partnerstva, ki bo vključevalo tesnejšo zavezo z vzhodnimi partnericami na dvostranski in večstranski ravni, katere cilj bo ustvariti potrebne pogoje za pospešitev političnega združevanja ter spodbuditi gospodarsko povezovanje s podpiranjem političnih in socialno-ekonomskih reform držav partneric, s čimer se bo poenostavilo približevanje EU. V Skupni izjavi na vrhu vzhodnega partnerstva, ki je potekalo 7. maja 2009 v Pragi, je bila potrjena želja držav članic EU in vzhodnoevropskih partneric o prehodu na novo stopnjo medsebojnih odnosov z doseganjem navedenih ciljev.

(4) V poglavju 5 (Spremljanje) akcijskega načrta evropske sosedske politike EU-Armenija je določeno, da bodo skupni organi, ustanovljeni na podlagi Sporazuma, spodbudili in spremljali izvajanje tega akcijskega načrta ter da je treba strukture, vzpostavljene na podlagi ustreznih sporazumov, po potrebi pregledati, s čimer se bodo primerno upoštevale vse prednostne naloge evropske sosedske politike.

(5) Z institucionalno ureditvijo, ki vključuje številne sektorske pododbore, je podprto izvajanje drugih podobnih sporazumov in akcijskih načrtov z državami partnericami evropske sosedske politike, kot so Jordanija (do zdaj 11 pododborov), Maroko (10), Ukrajina (7), Republika Moldavija (4). Osnova tega predloga je podoben pristop, njegov cilj pa je zagotoviti institucionalno ureditev, s katero bosta lahko EU in Armenija razširili obseg področij za razpravo v svojih dvostranskih odnosih. Do zdaj je bil ustanovljen pododbor za trgovinske in ekonomske zadeve ter s tem povezana pravna vprašanja, ki je Odboru za sodelovanje med EU in Armenijo pomaga pri opravljanju njegovih nalog.

(6) Armenija je pripravljena okrepiti sodelovanje na področjih, zajetih v Sporazumu, izrazila je tudi svojo zavezo k ambicioznejšemu odnosu v skladu z načeli vzhodnega partnerstva.

(7) Zaradi razširitve institucionalnega okvira za dialog, spremljanja izvajanja akcijskega načrta evropske sosedske politike ter izpolnitve cilja okrepitve odnosov med EU in Armenijo Evropska komisija Svetu predlaga, da se ustanovijo trije dodatni pododbori, poimenovani kot sledi: (1) pododbor za pravosodje, svobodo in varnost; (2) pododbor za promet, okolje in energetiko ter jedrsko varnost; (3) pododbor za zaposlovanje in socialne zadeve, javno zdravje, usposabljanje, izobraževanje in mladino, kulturo, informacijsko družbo in avdiovizualno politiko ter znanost in tehnologijo. Ti pododbori bodo ustanovljeni v okviru Sporazuma.

(8) Zgoraj predstavljena struktura bi omogočila napredek in spremljanje izvajanja akcijskega načrta evropske sosedske politike. Dialog v okviru pododborov bo vključeval izmenjavo informacij in najboljših praks na ravni strokovnjakov ter bo pomagal zgraditi zaupanje in razviti tesnejše vezi med strokovnjaki Evropske komisije in držav partneric.

(9) Dialog v pododborih bo okrepil medsebojno vplivanje z Armenijo ter zagotovil dosledne informacije o napredku in ambicijah te države. Prav tako bo omogočil, da se določijo področja, na katerih bi Armenija potrebovala pomoč (npr. za izboljšanje upravne usposobljenosti prek celovitih programov vzhodnega partnerstva za vzpostavljanje institucij).

(10) V skladu s členom 2(1) Sklepa Sveta in Komisije z dne 31. maja 1999 o sklenitvi omenjenega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju je priloženo besedilo predloga Sklepa Sveta o stališču, ki ga mora Unija zavzeti v okviru Odbora za sodelovanje med EU in Armenijo v zvezi z ustanovitvijo novih pododborov. Cilji in področja, ki jih obravnava vsak pododbor, ter podrobna pravila za izvajanje so določeni v priloženih poslovnikih.

2009/0182 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču, ki ga Unija zavzame v Odboru za sodelovanje, ustanovljenem s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, v zvezi z ustanovitvijo novih pododborov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju člena 2(1) Sklepa Sveta in Komisije z dne 31. maja 1999[1] o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju (v nadaljevanju besedila: Sporazum) med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet za sodelovanje med EU in Armenijo je 14. novembra 2006 sprejel priporočilo o izvajanju akcijskega načrta EU-Armenija.

(2) Člen 80 navedenega sporazuma določa, da Svetu za sodelovanje pri opravljanju nalog pomaga Odbor za sodelovanje.

(3) Svet za sodelovanje med EU in Armenijo je 12. oktobra 1999[2] sprejel poslovnik Odbora za sodelovanje, s katerim je prenesel pristojnosti za ustanavljanje in nadaljnje vzpostavljanje pododborov na Odbor za sodelovanje med EU in Armenijo –

SPREJEL SKLEP:

Edini člen

Stališče, ki ga Unija zavzame v Odboru za sodelovanje, ustanovljenem s členom 80 Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi, v zvezi z ustanavljanjem novih pododborov je v skladu s Prilogo k temu sklepu.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

ODBOR ZA SODELOVANJE MED EU IN ARMENIJO JE –

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi (v nadaljevanju besedila: Sporazum) ter zlasti člena 80 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Odbor za sodelovanje lahko v skladu s členom 10 svojega poslovnika[3] ustanovi pododbore ter opredeli njihove pristojnosti in naloge.

(2) V akcijskem načrtu evropske sosedske politike EU-Armenija (Poglavje 5) je določeno, da skupni organi, ustanovljeni na podlagi Sporazuma, spodbujajo in spremljajo izvajanje tega akcijskega načrta ter da je treba strukture, vzpostavljene na podlagi ustreznih sporazumov, po potrebi pregledati, s čimer se primerno upoštevajo vse prednostne naloge evropske sosedske politike.

(3) V Skupni izjavi na vrhu vzhodnega partnerstva, ki je potekalo 7. maja 2009 v Pragi, je bila poudarjena skupna želja po poglobitvi in okrepitvi dvostranskih odnosov med EU in njenimi vzhodnoevropskimi partnericami –

SPREJEL SKLEP:

Edini člen

Ustanovita se pododbora, uvrščena na seznam v Prilogi A. Sprejmejo se pristojnosti in naloge pododborov, kot so določene v Prilogi B.

V

Za Odbor za sodelovanje med EU in Armenijo

Za Armenijo

Za Evropsko unijo

Priloga A

Odbor za sodelovanje med EU in Armenijo

Novoustanovljena pododbora

(1) Pododbor za pravosodje, svobodo in varnost;

(2) pododbor za promet, okolje in energetiko ter jedrsko varnost;

(3) pododbor za zaposlovanje in socialne zadeve, javno zdravje, usposabljanje, izobraževanje in mladino, kulturo, informacijsko družbo in avdiovizualno politiko ter znanost in tehnologijo.

Priloga B

Pristojnosti in naloge pododbora za pravosodje, svobodo in varnost ustanovljenega v skladu s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani

ODBOR ZA SODELOVANJE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani,

ob upoštevanju poslovnika Odbora za sodelovanje, ki ga je Svet za sodelovanje sprejel 12. oktobra 1999 v prilogi k lastnemu poslovniku, ter zlasti člena 10 poslovnika –

ustanovil pododbor za pravosodje, svobodo in varnost z naslednjimi pristojnostmi in nalogami:

Člen 1

Pododbor obravnava izvajanje Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter z njim povezan akcijski načrt evropske sosedske politike EU-Armenija na naslednjih področjih:

- upravljanje meja,

- upravljanje zakonite in nezakonite migracije (vključno z vprašanji, povezanimi s ponovnim sprejemom, vizumi, varnostjo potnih listin, azilom),

- notranje razseljene osebe,

- boj proti organiziranemu kriminalu (kar vključuje, vendar ni omejeno na trgovino z ljudmi, spletni kriminal, zlorabo otrok, finančni in gospodarski kriminal, vključno s pranjem denarja, davčne goljufije in ponarejanje, korupcijo v zasebnih in javnih sektorjih, prepovedane droge, trgovino z orožjem ter druge oblike nezakonitih dejavnosti),

- boj proti terorizmu (vključno s financiranjem terorizma),

- kazenski pregon in pravosodno sodelovanje,

- pravna država in reforma sodstva,

- varstvo osebnih podatkov,

- razvoj čezmejnega in regionalnega sodelovanja pri vprašanjih, povezanih s pravico, svobodo in varnostjo.

Pododbor lahko razpravlja tudi o zadevah ali posebnih projektih v zvezi z izvajanjem vzhodnega partnerstva, sinergije Črnega morja ali drugih pobud, ki so povezane z zadevnim dvostranskim sodelovanjem.

Zgornji seznam ni popoln, Odbor za sodelovanje lahko namreč doda druge vsebine.

Člen 2

Pododbor deluje v okviru pooblastil Odbora za sodelovanje. Po vsaki seji poroča Odboru za sodelovanje in mu pošlje svoje sklepe.

Člen 3

Pododbor sestavljajo predstavniki pogodbenic.

S soglasjem obeh pogodbenic se lahko po potrebi zaslišijo strokovnjaki v zvezi s posebnimi točkami na dnevnem redu sej pododbora.

Člen 4

Pododboru izmenično predsedujeta pogodbenici v skladu s pravili o izmeničnem predsedovanju Odboru za sodelovanje[4].

Člen 5

Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Republike Armenije skupaj opravljata naloge stalnega sekretarja pododbora. Vsa sporočila v zvezi s pododborom se pošljejo stalnemu sekretarju.

Člen 6

Pododbor s soglasjem pogodbenic skliče sejo, ko to zahtevajo okoliščine, in sicer na podlagi pisne zahteve ene od pogodbenic ter najmanj enkrat letno. O času in kraju vsake seje se dogovorita obe pogodbenici.

Pododbor skliče sejo prvič šele, ko so uspešno opravljeni naslednji koraki:

- odgovor Armenije na vprašalnik o trenutnem stanju na področju pravosodja, svobode in varnosti,

- seminar o vprašanjih v zvezi z mobilnostjo, vključno s preprečevanjem nezakonite migracije, upravljanjem zakonite migracije, ponovnim sprejemom in izmenjavo informacij v zvezi z vizumi,

- poročilo državam članicam.

Sekretar druge pogodbenice na zahtevo za sejo pododbora odgovori v 15 delovnih dneh po njenem prejemu.

V nujnih primerih se lahko seje pododbora skličejo v krajšem času, če s tem soglašata obe pogodbenici.

Predsednik je pred vsako sejo obveščen o predvideni sestavi delegacije obeh pogodbenic.

Seje pododbora skupaj skličeta stalna sekretarja, in sicer s soglasjem obeh sekretarjev Odbora za sodelovanje.

Člen 7

Predloge točk za uvrstitev na dnevni red je treba predložiti stalnima sekretarjema najpozneje 15 delovnih dni pred zadevno sejo pododbora. Vso dokumentacijo v zvezi s tem je treba stalnima sekretarjema predložiti najpozneje 10 delovnih dni pred sejo.

Na podlagi teh predlogov bo sestavljen začasen dnevni red, ki se najpozneje pet delovnih dni pred sejo pododbora skupaj z razpoložljivo zadevno dokumentacijo pošlje sekretarjema Odbora za sodelovanje in stalnim predstavništvom držav članic. V izjemnih primerih se lahko s pisno privolitvijo obeh stalnih sekretarjev na dnevni red dodajo točke v krajših časovnih rokih.

Člen 8

Pododbor lahko na svojih sejah obravnava katero koli področje, navedeno v členu 1.

Člen 9

Če ni določeno drugače, seje pododbora niso javne.

Člen 10

Za vsako sejo se piše zapisnik. Izvod zapisnika in sklepi vsake seje pododbora se pošljejo sekretarjema Odbora za sodelovanje. Izvodi se pošljejo tudi stalnim predstavništvom držav članic.

Pristojnosti in naloge pododbora za promet, okolje in energetiko ter jedrsko varnost, ustanovljenega v skladu s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani

ODBOR ZA SODELOVANJE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani,

ob upoštevanju poslovnika Odbora za sodelovanje, ki ga je Svet za sodelovanje sprejel 12. oktobra 1999 v prilogi k lastnemu poslovniku, ter zlasti člena 10 poslovnika –

ustanovil pododbor za promet, okolje in energetiko ter jedrsko varnost z naslednjimi pristojnostmi in nalogami:

Člen 1

Pododbor obravnava izvajanje Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter z njim povezan akcijski načrt evropske sosedske politike EU-Armenija na naslednjih področjih:

- promet, zlasti: prometne strategije, vključno s posodobitvijo infrastrukture, ter prilagoditev zakonodajnega in ureditvenega okvira evropskim in mednarodnim standardom; ukrepi in reforme v cestnem, železniškem in letalskem sektorju; varnost in varovanje v vseh vrstah prometa; spodbujanje inteligentnih prevoznih sistemov in uporaba informacijske tehnologije v vseh vrstah prometa; regionalno sodelovanje na področju prometa; izvajanje horizontalnega sporazuma med EU in Armenijo o zračnem prometu,

- okolje, zlasti: dobro okoljsko upravljanje, vključno s horizontalno zakonodajo na področju okolja; prilagoditev zakonodajnega in ureditvenega okvira evropskim in mednarodnim standardom; podnebne spremembe; kakovost zraka; ravnanje z odpadki; kakovost vode in integrirano upravljanje vodnih virov; varstvo narave in biološka raznovrstnost; širjenje puščav; industrijsko onesnaževanje in obvladovanje tveganja; kemikalije in genetsko spremenjeni organizmi; hrup; regionalno sodelovanje, vključno v zvezi z vodno problematiko, ter regionalni okoljski center za Kavkaz,

- energetika in jedrska varnost, zlasti: konvergenca energetske politike; konvergenca prava in pravnih ureditev; energetska omrežja; energetska infrastruktura, jedrska varnost in zaščita jedrskih virov; energetska učinkovitost in uporaba obnovljivih virov energije; regionalno sodelovanje na področju energetike,

- ustrezna pomoč EU.

Pododbor lahko razpravlja tudi o zadevah ali posebnih projektih v zvezi z izvajanjem vzhodnega partnerstva, sinergije Črnega morja ali drugih pobud, ki so povezane z zadevnim dvostranskim sodelovanjem.

Zgornji seznam ni popoln, Odbor za sodelovanje lahko namreč doda druge vsebine.

Člen 2

Pododbor deluje v okviru pooblastil Odbora za sodelovanje. Po vsaki seji poroča Odboru za sodelovanje in mu pošlje svoje sklepe.

Člen 3

Pododbor sestavljajo predstavniki pogodbenic.

S soglasjem obeh pogodbenic se lahko po potrebi zaslišijo strokovnjaki v zvezi s posebnimi točkami na dnevnem redu sej pododbora.

Člen 4

Pododboru izmenično predsedujeta pogodbenici v skladu s pravili o izmeničnem predsedovanju Odboru za sodelovanje[5].

Člen 5

Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Republike Armenije skupaj opravljata naloge stalnega sekretarja pododbora. Vsa sporočila v zvezi s pododborom se pošljejo stalnemu sekretarju.

Člen 6

Pododbor s soglasjem pogodbenic skliče sejo, ko to zahtevajo okoliščine, in sicer na podlagi pisne zahteve ene od pogodbenic ter najmanj enkrat letno. O času in kraju vsake seje se dogovorita obe pogodbenici.

Sekretar druge pogodbenice na zahtevo za sejo pododbora odgovori v 15 delovnih dneh po njenem prejemu.

V nujnih primerih se lahko seje pododbora skličejo v krajšem času, če s tem soglašata obe pogodbenici.

Predsednik je pred vsako sejo obveščen o predvideni sestavi delegacije obeh pogodbenic.

Seje pododbora skupaj skličeta stalna sekretarja, in sicer s soglasjem obeh sekretarjev Odbora za sodelovanje.

Člen 7

Predloge točk za uvrstitev na dnevni red je treba predložiti stalnima sekretarjema najpozneje 15 delovnih dni pred zadevno sejo pododbora. Vso dokumentacijo v zvezi s tem je treba stalnima sekretarjema predložiti najpozneje 10 delovnih dni pred sejo.

Na podlagi teh predlogov bo sestavljen začasen dnevni red, ki se najpozneje pet delovnih dni pred sejo pododbora skupaj z razpoložljivo zadevno dokumentacijo pošlje sekretarjema Odbora za sodelovanje in stalnim predstavništvom držav članic. V izjemnih primerih se lahko s pisno privolitvijo obeh stalnih sekretarjev na dnevni red dodajo točke v krajših časovnih rokih.

Člen 8

Pododbor lahko na svojih sejah obravnava katero koli področje, navedeno v členu 1.

Člen 9

Če ni določeno drugače, seje pododbora niso javne.

Člen 10

Za vsako sejo se piše zapisnik. Izvod zapisnika in sklepi vsake seje pododbora se pošljejo sekretarjema Odbora za sodelovanje. Izvodi se pošljejo tudi stalnim predstavništvom držav članic.

Pristojnosti in naloge pododbora za zaposlovanje in socialne zadeve, javno zdravje, usposabljanje, izobraževanje in mladino, kulturo, informacijsko družbo in avdiovizualno politiko ter znanost in tehnologijo, ustanovljenega v skladu s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani

ODBOR ZA SODELOVANJE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani,

ob upoštevanju poslovnika Odbora za sodelovanje, ki ga je Svet za sodelovanje sprejel 12. oktobra 1999 v prilogi k lastnemu poslovniku, ter zlasti člena 10 poslovnika –

ustanovil pododbor za zaposlovanje in socialne zadeve, javno zdravje, usposabljanje, izobraževanje in mladino, kulturo, informacijsko družbo in avdiovizualno politiko ter znanost in tehnologijo z naslednjimi pristojnostmi in nalogami:

Člen 1

Pododbor obravnava izvajanje Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter z njim povezan akcijski načrt evropske sosedske politike EU-Armenija na naslednjih področjih:

- socialna politika in politika zaposlovanja, vključno s socialnimi reformami, socialno zaščito in socialno vključenostjo, spodbujanjem vloge žensk v družbenem, gospodarskem in političnem življenju,

- javno zdravje,

- izobraževanje, usposabljanje in mladina (zlasti: reforme in posodobitev izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja, programi poklicnega usposabljanja, razvoj spretnosti in znanj ter mobilnost),

- kultura,

- informacijska družba,

- avdiovizualna politika,

- znanost in tehnologija, raziskave in razvoj,

- regionalno sodelovanje na navedenih področjih,

- ustrezen ureditveni okvir in pomoč EU na zgoraj navedenih področjih.

Pododbor lahko razpravlja tudi o zadevah ali posebnih projektih v zvezi z izvajanjem vzhodnega partnerstva, sinergije Črnega morja ali drugih pobud, ki so povezane z zadevnim dvostranskim sodelovanjem.

Zgornji seznam ni popoln, Odbor za sodelovanje lahko namreč doda druge vsebine.

Člen 2

Pododbor deluje v okviru pooblastil Odbora za sodelovanje. Po vsaki seji poroča Odboru za sodelovanje in mu pošlje svoje sklepe.

Člen 3

Pododbor sestavljajo predstavniki pogodbenic.

S soglasjem obeh pogodbenic se lahko po potrebi zaslišijo strokovnjaki v zvezi s posebnimi točkami na dnevnem redu sej pododbora.

Člen 4

Pododboru izmenično predsedujeta pogodbenici v skladu s pravili o izmeničnem predsedovanju Odboru za sodelovanje[6].

Člen 5

Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Republike Armenije skupaj opravljata naloge stalnega sekretarja pododbora. Vsa sporočila v zvezi s pododborom se pošljejo stalnemu sekretarju.

Člen 6

Pododbor s soglasjem pogodbenic skliče sejo, ko to zahtevajo okoliščine, in sicer na podlagi pisne zahteve ene od pogodbenic ter najmanj enkrat letno. O času in kraju vsake seje se dogovorita obe pogodbenici.

Sekretar druge pogodbenice na zahtevo za sejo pododbora odgovori v 15 delovnih dneh po njenem prejemu.

V nujnih primerih se lahko seje pododbora skličejo v krajšem času, če s tem soglašata obe pogodbenici.

Predsednik je pred vsako sejo obveščen o predvideni sestavi delegacije obeh pogodbenic.

Seje pododbora skupaj skličeta stalna sekretarja, in sicer s soglasjem obeh sekretarjev Odbora za sodelovanje.

Člen 7

Predloge točk za uvrstitev na dnevni red je treba predložiti stalnima sekretarjema najpozneje 15 delovnih dni pred zadevno sejo pododbora. Vso dokumentacijo v zvezi s tem je treba stalnima sekretarjema predložiti najpozneje 10 delovnih dni pred sejo.

Na podlagi teh predlogov bo sestavljen začasen dnevni red, ki se najpozneje pet delovnih dni pred sejo pododbora skupaj z razpoložljivo zadevno dokumentacijo pošlje sekretarjema Odbora za sodelovanje in stalnim predstavništvom držav članic. V izjemnih primerih se lahko s pisno privolitvijo obeh stalnih sekretarjev na dnevni red dodajo točke v krajših časovnih rokih.

Člen 8

Pododbor lahko na svojih sejah obravnava katero koli področje, navedeno v členu 1.

Člen 9

Če ni določeno drugače, seje pododbora niso javne.

Člen 10

Za vsako sejo se piše zapisnik. Izvod zapisnika in sklepi vsake seje pododbora se pošljejo sekretarjema Odbora za sodelovanje. Izvodi se pošljejo tudi stalnim predstavništvom držav članic.

[1] UL L 239, 9.9.1999, str. 1-2.

[2] UL L 297, 18.11.1999, str. 24.

[3] UL L 297, 18.11.1999, str. 28.

[4] UL L 297, 18.11.1999, str. 27.

[5] UL L 297, 18.11.1999, str. 27.

[6] UL L 297, 18.11.1999, str. 27.