[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 04.12.2006

COM(2006)754 konc.

2006/0252 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

I. uvod

Evropska skupnost je 26. oktobra 2004 podpisala Sporazum s Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici („Sporazum Dublin/Eurodac s Švico“).[1]

V tem sporazumu je predvidena morebitna pridružitev Lihtenštajna k pravnemu redu Dublin/Eurodac, v členu 15 pa so za Lihtenštajn oblikovane določbe za pristop k Sporazumu s sklenitvijo protokola, ki določa pravice in obveznosti vsake pogodbenice.

Lihtenštajn je z dopisom z dne 12. oktobra 2001 že izrazil svoje zanimanje, da bi se pridružil Švici kot pogodbenica k morebitnemu schengenskemu in dublinskemu sporazumu, ker obstaja politika odprtih meja za pretok oseb med Švico in Lihtenštajnom že desetletja. Vendar Lihtenštajn ni bil vključen v pogajanja s Švico zaradi odsotnosti sporazuma o obdavčitvi prihrankov med Evropsko skupnostjo in Lihtenštajnom.

Evropska skupnost in Lihtenštajn sta pozneje sklenila tak sporazum o obdavčitvi prihrankov, ki je veljaven od 1. julija 2005.

Lihtenštajn je z dopisom z dne 10. junija 2005 potrdil svojo željo po pridružitvi k schengenskemu pravnemu redu in pravnemu redu Dublin/Eurodac.

Po tem, ko je Svet 27. februarja 2006 pooblastil Komisijo, so pogajanja potekala z Lihtenštajnom in Švico. Pogajanja so bila zaključena 21. junija 2006 in osnutek protokola o pristopu Lihtenštajna k Sporazumu Dublin/Eurodac s Švico parafiran[2].

Priloženi predlogi so pravna podlaga za sklepe o podpisu in sklenitvi Protokola. Pravna podlaga tega protokola je člen 63(1)(a), skupaj s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Svet bo odločil s kvalificirano večino. V skladu s členom 300(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti bo o sklenitvi Protokola potrebno posvetovanje z Evropskim parlamentom.

II. REZULTATI POGAJANJ

Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je Svet določil v svojih pogajalskih smernicah, doseženi in da je osnutek Protokola za Skupnost sprejemljiv.

Končno vsebino Protokola lahko povzamemo:

- Lihtenštajn pristopa k Sporazumu Dublin/Eurodac s Švico ter bo moral sprejeti celotni pravni red Dublin/Eurodac in njegov razvoj. Če Lihtenštajn ne sprejme prihodnjega razvoja pravnega reda Dublin/Eurodac, bo Protokol prenehal veljati.

- Lihtenštajn bo postal član mešanega odbora in bo imel pravico izraziti svoje mnenje v okviru mešanega odbora ter mu predsedovati.

- Uveljavitev protokola Dublin/Eurodac je povezana z uveljavitvijo schengenskega protokola ter uveljavitvijo Protokola med Evropsko skupnostjo, Švico in Lihtenštajnom o sodelovanju Danske ter Sporazuma med Lihtenštajnom, Norveško in Islandijo o Dublinu/Eurodacu.

- Za Lihtenštajn so navedene posebne določbe o časovnem obdobju, potrebnem za izvajanje razvoja pravnega reda Dublin/Eurodac v primeru, da mora Lihtenštajn izpolniti ustavne zahteve (18 mesecev), in o finančnem prispevku, ki ga mora Lihtenštajn, enako kot Švica, plačati za upravne in poslovne stroške, povezane z uvedbo in delovanjem Centralne enote Eurodaca. Za Lihtenštajn to pomeni 0,071 % začetnih stroškov v višini 11 675 000 EUR in od proračunskega leta 2004 naprej letni prispevek v višini 0,071 % ustreznih proračunskih sredstev za zadevno finančno leto. Zato ni finančnih posledic za EU, ki bi izhajale iz pridružitve Lihtenštajna k pravnemu redu Dublin/Eurodac.

III. SKLEPNE UGOTOVITVE

Glede na zgoraj navedeno Komisija predlaga, da Svet:

- sklene, da se podpiše Protokol v imenu Skupnosti, ter pooblasti predsednika Sveta za imenovanje osebe, ki bo ustrezno pooblaščena za podpis v imenu Skupnosti;

- potrdi po posvetovanju z Evropskim parlamentom priloženi protokol med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici.

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2),

ob upoštevanju predloga Komisije[3],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Po pooblastitvi Komisije 27. februarja 2006 so bila zaključena pogajanja s Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o Protokolu o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici.

(2) Protokol določa začasno uporabo nekaterih svojih določb. Te določbe je treba uporabljati začasno do začetka veljavnosti Protokola.

(3) Ob upoštevanju njegove poznejše sklenitve je treba Protokol, parafiran 21. junija 2006 v Bruslju, podpisati.

(4) V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, bosta Združeno kraljestvo in Irska sodelovala pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

(5) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbi o Evropski uniji, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato za Dansko ni zavezujoč niti se v njej ne uporablja –

SKLENIL:

Člen 1

Ob upoštevanju poznejše sklenitve Protokola se predsednik Sveta s tem pooblasti, da imenuje osebo, pooblaščeno, da v imenu Skupnosti podpiše Protokol med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici.

Besedilo Protokola in s tem povezanih dokumentov je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

V skladu s členom 8(3) Protokola se člen 1, člen 4 in prvi stavek člena 5(2) Protokola ter pravice in obveznosti iz člena 2, člena 3(1) do (4) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici, uporabljajo začasno od datuma podpisa tega protokola.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

2006/0252 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[5],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Po pooblastitvi Komisije 27. februarja 2006 so bila zaključena pogajanja s Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o Protokolu o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici.

(2) V skladu s Sklepom Sveta …./…./ES z dne [..........] in ob upoštevanju njegove poznejše sklenitve je bil ta protokol v imenu Evropske skupnosti podpisan dne .......... 2006.

(3) Ta protokol je treba odobriti.

(4) V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

(5) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato za Dansko ni zavezujoč niti se v njej ne uporablja –

SKLENIL:

Člen 1

Protokol med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici, in s tem povezani dokumenti so odobreni v imenu Skupnosti.

Besedilo Protokola in s tem povezanih dokumentov je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta se s tem pooblasti, da imenuje osebo, pooblaščeno, da v imenu Evropske skupnosti deponira listino o odobritvi, predvideno v členu 8(1) Protokola, s čimer se izrazi soglasje Skupnosti s tako zavezo.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

Priloga

Protokol med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici

Evropska skupnost

in

Švicarska konfederacija

in

Kneževina Lihtenštajn,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenice“, so se –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici, ki je bil podpisan 26. oktobra 2004[6] (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švico“), in člena 15 Sporazuma, ki določa možnost Kneževine Lihtenštajn za pristop k temu sporazumu s protokolom;

OB UPOŠTEVANJU geografske lege Kneževine Lihtenštajn;

OB UPOŠTEVANJU želje Kneževine Lihtenštajn po pridružitvi k zakonodaji Skupnosti, ki zajema uredbi „Dublin“ in „Eurodac“ (v nadaljnjem besedilu „pravni red Dublin/Eurodac“);

OB UPOŠTEVANJU, da je Evropska skupnost sklenila Sporazum z Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško 19. januarja 2001 o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem na podlagi Dublinske konvencije[7];

OB UPOŠTEVANJU, da je zaželeno, da bi Kneževina Lihtenštajn pri pridružitvi k izvajanju, uporabi in razvoju pravnega reda Dublin/Eurodac imela enake pogoje kot Islandija, Norveška in Švica;

OB UPOŠTEVANJU, da je treba skleniti protokol med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn, ki za Lihtenštajn določa pravice in obveznosti, podobne tistim, ki so dogovorjene med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Islandijo, Norveško in Švico na drugi strani;

OB UPOŠTEVANJU, da se določbe Naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in akti, sprejeti na podlagi navedenega naslova, ne uporabljajo za Kraljevino Dansko v skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je z Amsterdamsko pogodbo priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in ob upoštevanju, da mora biti Švicarski konfederaciji in Kneževini Lihtenštajn na eni strani ter Danski na drugi strani omogočeno uporabljati vsebinske določbe Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo v svojih medsebojnih odnosih, kot je določeno v členu 11(1) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico;

OB UPOŠTEVANJU, da je treba zagotoviti, da države, s katerimi je Evropska skupnost združena z namenom izvajanja, uporabe in razvoja pravnega reda Dublin/Eurodac, ta pravni red uporabljajo tudi v svojih medsebojnih odnosih;

OB UPOŠTEVANJU, da je za nemoteno delovanje pravnega reda Dublin/Eurodac potrebna vzporedna uporaba tega protokola in sporazumov med različnimi strankami, ki so pridružene ali sodelujejo pri izvajanju in razvoju pravnega reda Dublin/Eurodac, s katerimi urejajo svoje medsebojne odnose;

OB UPOŠTEVANJU, da mora Lihtenštajn uporabljati Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[8] kot jo uporabljajo države članice Evropske unije pri obdelavi podatkov za namene tega protokola;

OB UPOŠTEVANJU Protokola o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda;

OB UPOŠTEVANJU povezave med pravnim redom Skupnosti glede vzpostavitve meril in mehanizmov za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v eni od držav članic, in glede vzpostavitve sistema Eurodac in schengenskega pravnega reda;

OB UPOŠTEVANJU, da ta povezava zahteva vzporedno uporabo schengenskega pravnega reda in pravnega reda Skupnosti glede vzpostavitve meril in mehanizmov za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v eni od držav članic, in glede vzpostavitve sistema Eurodac –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

1. V skladu s členom 15 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švico“), Kneževina Lihtenštajn (v nadaljnjem besedilu „Lihtenštajn“) pristopi k temu sporazumu v skladu s pogoji, določenimi v tem protokolu.

2. Ta protokol vzpostavlja vzajemne pravice in obveznosti med pogodbenicami v skladu s pravili in postopki, ki jih protokol določa.

Člen 2

1. Določbe

- Uredbe Dublin[9],

- Uredbe Eurodac[10],

- Uredbe :„o pravilih za uporabo Uredbe Eurodac“[11], in

- Uredbe „o pravilih za uporabo Uredbe Dublin“[12],

Lihtenštajn izvaja in uporablja v svojih odnosih z državami članicami Evropske unije in s Švico.

2. Ne glede na člen 5 Lihtenštajn sprejme, izvaja in uporablja tudi akte in ukrepe Evropske skupnosti, ki spreminjajo ali temeljijo na določbah iz odstavka 1, ter odločitve, sprejete v skladu s postopki iz teh določb.

3. Za namene odstavkov 1 in 2 sklici na „države članice“ v določbah iz odstavka 1 vključujejo tudi Lihtenštajn.

Člen 3

Pravice in obveznosti iz člena 2, člena 3(1) do (4), člena 5, člena 6, člena 7, drugega pododstavka člena 8(1) in člena 8(2), člena 9, člena 10 ter člena 11 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico se za Lihtenštajn uporabljajo na način, kot se uporabljajo za Švico.

Člen 4

Predstavnik vlade Lihtenštajna postane član mešanega odbora, kakor je bil vzpostavljen s členom 3 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico.

Urad predsednika mešanega odbora vodita izmenično po šest mesecev predstavnik Evropske komisije in predstavnik vlade Lihtenštajna ali Švice.

Člen 5

1. Ob upoštevanju odstavka 2, ko Svet sprejme akte ali ukrepe, ki spreminjajo ali temeljijo na določbah iz člena 2, in ko so akti ali ukrepi sprejeti v skladu s postopki iz teh določb, države članice in Lihtenštajn hkrati uporabljajo te akte ali ukrepe, razen če izrecne določbe določajo drugače.

2. Komisija nemudoma uradno obvesti Lihtenštajn o sprejetju aktov ali ukrepov iz odstavka 1. Lihtenštajn se odloči, ali je njihova vsebina zanj sprejemljiva in ali jo bo prenesel v svoj notranji pravni red. O odločitvi uradno obvesti Komisijo v tridesetih dneh po sprejetju zadevnih aktov ali ukrepov.

3. Če lahko vsebina takšnega akta ali ukrepa za Lihtenštajn postane zavezujoča šele, ko so izpolnjene ustavne zahteve, Lihtenštajn o tem obvesti Komisijo ob uradnem obvestilu. Lihtenštajn takoj pisno obvesti Svet in Komisijo o izpolnitvi vseh ustavnih zahtev. Če se referendum ne zahteva, se uradno obvestilo opravi najpozneje v 30 dneh po izteku roka za referendum. Če pa se referendum zahteva, ima Lihtenštajn za svoje uradno obvestilo na voljo največ 18 mesecev od datuma uradnega obvestila Sveta. Od datuma, ko naj bi za Lihtenštajn začel veljati akt ali ukrep, in do takrat, ko Lihtenštajn izda uradno obvestilo, da so ustavne zahteve izpolnjene, Lihtenštajn, če je to mogoče, zadevni akt ali ukrep izvaja začasno.

4. Če Lihtenštajn zadevnega akta ali ukrepa ne more izvajati začasno in če to povzroča težave, ki ovirajo potek sodelovanja na področju Dublin/Eurodac, položaj prouči mešani odbor. Evropska skupnost lahko glede Lihtenštajna sprejme sorazmerne in razumne ukrepe, da se zagotovi nemoten potek sodelovanja na področju Dublin/Eurodac.

5. S tem, ko Lihtenštajna sprejme akte in ukrepe iz odstavka 1, so vzpostavljene pravice in obveznosti med Lihtenštajnom, Švico in državami članicami Evropske unije.

6. V primeru, da:

(a) Lihtenštajn z uradnim obvestilom sporoči svojo odločitev, da ne sprejema vsebine akta ali ukrepa iz odstavka 1, za katerega so bili uporabljeni postopki, določeni v tem protokolu; ali

(b) Lihtenštajn ne opravi uradnega obvestila v tridesetih dneh iz odstavka 2;

(c) Lihtenštajn ne opravi uradnega obvestila najpozneje v 30 dneh po izteku roka za referendum ali, v primeru referenduma, v 18 mesecih iz odstavka 3 ali ne začne z začasnim izvajanjem, predvidenim v istem pododstavku, od datuma, ki je določen za začetek veljavnosti zadevnega akta ali ukrepa;

se ta protokol začasno preneha uporabljati.

7. Mešani odbor prouči težavo, ki je povzročila začasno prekinitev uporabe, in si prizadeva za odpravo vzrokov za nesprejetje ali neratifikacijo v 90 dneh. Po proučitvi vseh drugih možnosti, da se ohrani dobro delovanje tega protokola, vključno z možnostjo upoštevanja enakosti zakonov in uredb pogodbenic, lahko soglasno sklene, da se ta protokol obnovi. V primeru, da je uporaba tega protokola po 90 dneh še vedno začasno prekinjena, Protokol preneha veljati.

Člen 6

Glede upravnih in poslovnih stroškov, povezanih z uvedbo in delovanjem Centralne enote Eurodaca, Lihtenštajn prispeva v splošni proračun Evropskih skupnosti 0,071 % začetnega referenčnega zneska v višini 11 675 000 EUR in od proračunskega leta 2004 naprej letni prispevek v višini 0,071 % ustreznih proračunskih sredstev za zadevno finančno leto.

Člen 7

Ta protokol ne vpliva na sporazume med Lihtenštajnom in Švico, v kolikor so združljivi s tem protokolom. V primeru nezdružljivosti med temi sporazumi in tem protokolom ima slednji prednost.

Člen 8

1. Pogodbenice ratificirajo ali odobrijo ta protokol. Listine o ratifikaciji ali odobritvi deponira generalni sekretar Sveta, ki opravlja funkcijo depozitarja.

2. Ta protokol začne veljati od prvega dne v mesecu, ki sledi uradnemu obvestilu depozitarja pogodbenicam, da je bila deponirana zadnja listina o ratifikaciji ali odobritvi.

3. Člen 1, člen 4 in prvi stavek člena 5(2) tega protokola ter pravice in obveznosti iz člena 2, člena 3(1) do (4) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico se za Lihtenštajn uporabljajo začasno od datuma podpisa tega protokola.

Člen 9

Glede aktov ali ukrepov, sprejetih po podpisu tega protokola, vendar pred začetkom njegove veljavnosti, začne na dan začetka veljavnosti tega protokola teči tridesetdnevno obdobje iz zadnjega stavka člena 5(2).

Člen 10

1. Ta protokol se uporablja le, če se izvajajo tudi sporazumi iz člena 11 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico, ki jih mora skleniti Lihtenštajn.

2. Poleg tega se ta protokol izvaja le, če se izvaja tudi Protokol, sklenjen med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

Člen 11

1. Ta protokol lahko odpove vsaka pogodbenica. O odpovedi se uradno obvesti depozitarja, odpoved pa začne veljati šest mesecev po uradnem obvestilu.

2. V primeru odpovedi tega protokola ali Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico s strani Švice ali prenehanja veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico v zvezi s Švico ostajata Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švico in ta protokol glede odnosov med Evropsko skupnostjo na eni strani in Lihtenštajnom na drugi strani v veljavi.

3. Šteje se, da je ta protokol prenehal veljati, če se Lihtenštajn odloči za prenehanje veljavnosti enega od sporazumov iz člena 11 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico, ki ga je sklenil Lihtenštajn, ali Protokola iz člena 10(2).

Člen 12

Ta protokol je sestavljen v treh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil verodostojno.

V potrditev tega so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali ta protokol.

V

Skupna izjava pogodbenic o tesnem dialogu

Pogodbenice poudarjajo pomen tesnega in produktivnega dialoga med vsemi strankami, ki sodelujejo pri izvajanju določb, navedenih v členu 2(1) tega protokola.

Komisija v skladu s členom 3(1) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico strokovnjake držav članic vabi k sodelovanju pri sestankih mešanega odbora z namenom, da se izmenjajo mnenja z Lihtenštajnom o vseh zadevah iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico.

Pogodbenice navajajo, da so države članice to povabilo pripravljene sprejeti in sodelovati pri teh izmenjavah mnenj z Lihtenštajnom o vseh zadevah iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico.

Izjava Lihtenštajna o členu 5(3)

(rok za sprejetje novega razvoja pravnega reda Dublin/Eurodac)

Najdaljši rok 18 mesecev iz člena 5(3) zajema odobritev in izvajanje akta ali ukrepa. Vključene so naslednje faze:

- pripravljalna faza,

- parlamentarni postopek,

- rok za referendum 30 dni,

- kadar je primerno, referendum (organizacija in glasovanje),

- razglasitev veljavnosti s strani trenutnega kneza.

Vlada Lihtenštajna nemudoma obvesti Svet in Komisijo o izpolnitvi vsake faze.

Vlada Lihtenštajna si prizadeva za uporabo vseh sredstev, ki jih ima na voljo, da bi se različne zgoraj navedene faze čim prej izvedle.

Skupna izjava o skupnih sestankih mešanih odborov

Delegacija Evropske komisije,

delegacije, ki zastopajo vlade Republike Islandije in Kraljevine Norveške,

delegacija, ki zastopa vlado Švicarske konfederacije,

delegacija, ki zastopa vlado Kneževine Lihtenštajn,

Navajajo, da Lihtenštajn pristopa k mešanemu odboru, ki je bil ustanovljen s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici, s protokolom k temu sporazumu.

So se odločile skupaj organizirati sestanke skupnih odborov, ustanovljenih s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Islandijo ter Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem na eni strani ter s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici, dopolnjenim s Protokolom o pristopu Lihtenštajna, na drugi strani.

Navajajo, da skupni sestanki zahtevajo pragmatično rešitev glede predsedovanja tem sestankom, ko predsedovanje prevzamejo pridružene države v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici, dopolnjenim s Protokolom o pristopu Lihtenštajna, ali v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem.

Navajajo željo pridruženih držav, da od začetka veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici, dopolnjenega s Protokolom o pristopu Lihtenštajna, odstopijo, kolikor je potrebno, od izvrševanja svojega predsedovanja in ga razporedijo med seboj po abecednem vrstnem redu svojih imen.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] Evropska unija, Evropska skupnost in Švicarska konfederacija so istega dne podpisale Sporazum o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda („pridružitveni sporazum o schengenskem pravnem redu“).

[2] Ter osnutek protokola o njegovem pristopu k schengenskemu sporazumu s Švico in osnutek protokola o sodelovanju Danske v Sporazumu Dublin/Eurodac s Švico in Lihtenštajnom.

[3] UL C …

[4] UL C …

[5] UL C …

[6] ASILE 54, 13049/04.

[7] UL L 93, 3.4.2001, str. 38.

[8] UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

[9] Uredba Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države.

[10] Uredba Komisije (ES) št. 1560/2003 z dne 2. septembra 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države.

[11] Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije, da se lahko določijo pogodbenice, odgovorne za obravnavo prošnje za azil v skladu z Dublinsko konvencijo.

[12] Uredba Sveta (ES) št. 407/2002 z dne 28. februarja 2002 o pravilih za izvedbo Uredbe (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije.