SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 28.11.2014  
COM(2014) 902 final 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PA RLAMENTU, SVETU, EVROPSKI 
CENTRALNI BANKI, E VROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU, 
ODBORU REGIJ IN EVROPSKI  INVESTICIJSKI BANKI 
Letni pregled ra sti za leto 2015 
 
 
2 SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU P ARLAMENTU, SVETU, EVROPSKI 
CENTRALNI BANKI, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU, 
ODBORU REGIJ IN EVROPSKI  INVESTICIJSKI BANKI 
Letni pregled rasti za leto 2015 
 
      
 
3  UVOD 
Po najhujši finan čni in gospodarski krizi v novejšem obdobju je EU storila veliko, da bi 
postavila temelje za trdnejšo in vzdržnejšo rast v prihodnosti. K ljub prizadevanjem na 
nacionalni in evropski ravni pa je okrevanje šibkejše, kot je bilo pri čakovano pred letom dni. 
Začeta rast se je spomladi 2014 za čela upočasnjevati. Gospodarska kriza je sprožila socialno 
krizo, počasno okrevanje pa ovira prizadevanja za zmanjšanje visokih ravni brezposelnosti. 
Čeprav je sedanja upo časnitev v dolo čeni meri posledica svetovni h gospodarskih razmer, pa 
hitrejšo rast v EU prepre čujejo specifi čni domači dejavniki. Med državami članicami so 
velike razlike. Rast še naprej  zadržujejo razdrobljenost finan čnih trgov, ki je posledica 
finančne in državne dolžniške krize, potreba po  zmanjšanju dolga podjetij, gospodinjstev in 
države, nezadostno prilagajanj e makroekonomskih neravnotežij ter omajano zaupanje zaradi 
negotovosti glede gospodarskih obetov in zavezanos ti strukturnim in institucionalnim 
reformam. Skromna rast produktivnosti, nizk e stopnje naložb in visoka strukturna 
brezposelnost omejujeta možnosti Evrope za rast. 
Hkrati se morajo EU in države članice ukvarjati s številnimi dolgoro čnimi trendi, ki vplivajo 
na ustvarjanje delovnih mest in rast ter so povezani predvsem z družbenimi in demografskimi 
spremembami, globalizacijo, produktivnostjo in tehnološkim razvojem, pritiski na vire in 
okoljskimi vprašanji, ob tem pa tudi z na splošno šibkejšo rastjo v državah v vzponu in 
državah v razvoju.  
Imenovanje nove Komisije z ambicioznim na črtom za „delovna mesta, rast, pravi čnost in 
demokrati čne spremembe“1 je pravi trenutek za nov za četek. Nujno je treba ponovno oživiti 
rast po vsej EU in ustvariti nov zagon za sp remembe. V tem letnem pregledu rasti in 
dokumentih, ki ga spremljajo, je predstavlj en sveženj ukrepov za delovna mesta, rast in 
naložbe, ki je bil napovedan kot prva prednostna naloga v politi čnih usmeritvah te Komisije. 
 
Okvir 1.  Ključne ugotovitve iz napovedi Komisije iz jeseni 20142 
• Po pričakovanjih bo realna rast BDP v EU v letu 2014 dosegla 1,3 %, v euroobmo čju 
kot celoti pa 0,8 %. V letu 2015 naj bi po časi zrasla na 1,5 % oziroma 1,1 %, ko se 
bosta izboljšala tuje in doma če povpraševanje. V letu 2016 se pri čakuje pospešitev 
gospodarske aktivnosti na 2,0 % v EU in 1,7 % v euroobmo čju.  
• Avgusta 2014 je bilo 24,6 milijonov ljudi brez poselnih, od tega je 5 milijonov mladih 
med 15. in 24. letom. Dolgotrajna brezposelnos t je zelo visoka. Stopnje brezposelnosti 
so v državah članicah zelo razli čne ter v letu 2014 znašajo od 5,1 % v Nem čiji in 
5,3 % v Avstriji do 24,8 % v Španiji in 26,8 % v Gr čiji. 
• Trend nizke inflacije naj bi se letos nadalj eval z nižjimi cenami primarnih proizvodov, 
zlasti za energijo in  hrano, ter z gospodarskimi obeti, ki so nižji od pri čakovanih. 
Postopna oživitev gospoda rske aktivnosti v obdobju pr edvidevanja naj bi povzro čila 
zvišanje inflacije v EU, in sicer z 0,6 % v letu 2014 na 1,0 % v le tu 2015 in na 1,6 % v 
letu 2016. 
                                                 
1   Glej Politi čne usmeritve nove Komisije z dne 15. julija 2014: http://ec.europa.eu/about/juncker-
commission/docs/pg_sl.pdf . 
2   Napoved Komisije iz jeseni 2014, 4. november 2014: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2014/pdf/ee7_en.pdf . 
 
 
4 • Razmerje med primanjkljajem in BDP naj bi se letos še zmanjševalo, čeprav počasneje 
kot v letu 2013, in sicer s 4,5 % v letu 2011 na 3,0 % za EU in 2,6 % za euroobmo čje. 
Javnofinan čni primanjkljaji naj bi se po napovedi h v naslednjih dveh letih še naprej 
zmanjševali, k temu pa naj bi pripomogl a krepitev gospodarske aktivnosti. Deleži 
dolga v BDP v EU in euroobmo čju naj bi naslednje leto dosegli vrh z 88,3 % oziroma 
94,8 % ter ostali visoki v ve č državah. 
 
Komisija, ki je za čela svoj mandat 1. novembra 2014, v tem letnem pregledu rasti za leto 
2015 predstavlja glavne zna čilnosti svojega na črta za delovna mesta in rast. Oživitev rasti je 
mogoče doseči samo s sodelovanjem institucij EU in držav članic, da se dosežejo rezultati v 
evropskem socialnem tržnem gospodarstvu. V tem le tnem pregledu rasti je tako predstavljeno, 
kaj bi bilo na ravni EU še mogo če storiti, da se državam članicam pomaga pri ponovnem 
doseganju višjih stopenj rasti in napr edku pri trajnostnem razvoju. Za uresni čenje tega bosta 
potrebna odlo čna zavezanost spremembam in druga čno ravnanje na nacionalni ravni. 
 
1. CELOSTNI PRISTOP 
Danes je tveganje stalno  nizke rasti, skoraj ni čelne inflacije in visoke  brezposelnosti postalo 
glavna skrb. U činek krize ni bil le cikli čen, kot kaže šibko skupno povpraševanje, ampak ima 
tudi pomembno strukturno komponento, ki zman jšuje potencialno rast gospodarstev EU.  
Za učinkovito reševanje tega izziva je treba zdru žiti strukturno, fiskalno in monetarno politiko 
v celosten rasti prijazen pristop z ukrepi v gospodarstvu tako na strani povpraševanja kot 
ponudbe. To zahteva ukrepe na vseh ravneh upr avljanja, od svetovne, zlasti v okviru G20, do 
ravni EU ter nacionalne, re gionalne in lokalne ravni.  
Medtem bo Evropska centralna banka (ECB) v okviru svojih pristo jnosti in popolnoma 
neodvisno še naprej igrala klju čno vlogo pri splošnem dolo čanju politik v euroobmo čju. ECB 
ima izklju čno pristojnost za monetarno politiko v euroobmo čju. Sprejela je ve č pomembnih 
ukrepov za ustreznejšo naravnanos t denarne politike in  okrepitev njenega prenosa v širše 
finančne razmere, zlasti v okviru s vojega programa odkupovanja finan čnih instrumentov, 
zavarovanih z zastavo premoženja, ki se je za čel letos oktobra. Skupaj s programom kritih 
obveznic in programom ciljno usmerjenih operacij dolgoro čnejšega refinanciranja (TLTRO) 
bodo ti ukrepi dosegli znaten skupni u činek na bilanco stanja ECB. Po pri čakovanjih bo 
bilančna vsota naraš čala v smeri doseganja bilan čne vsote z za četka leta 2012. Ti ukrepi bi 
morali podpirati gospodarsko aktivnost s svojim u činkovanjem v gospodarstvu. 
Čas je, da vsi javni organi na vseh ravne h prevzamejo odgovornost. Glede na razlike med 
državami članicami bo pravi pristop za vsako od njih nujno razli čen, vendar bo hkrati ostal v 
okviru skupnega celostnega pristopa. Komisija priporo ča tri glavne stebre za gospodarsko in 
socialno politiko EU v letu 2015:  
• Usklajeno spodbujanje naložb : Komisija je poleg tega letnega pregleda rasti 
predstavila tudi naložbeni na črt za Evropo, ki naj bi m obiliziral dodatne javne in 
zasebne naložbe v višini najmanj 315 milijard EUR v obdobju 2015–2017 ter znatno izboljšal splošno naložbeno okolje.  
 
• Obnovljena zavezanost strukturnim reformam : ta je bistvenega pomena, da se 
države rešijo dolga in spodbudijo ustvarjanje novih in boljš ih delovnih mest. Napredek 
 
5 na nacionalni ravni in ravni EU na podro čjih, kot so storitve, energija, 
telekomunikacije in digitalno gospodarstvo ter izboljšanje poslovnih pogojev, prinaša 
nove priložnosti za delovna mesta in rast. Zm anjšanje birokracije na evropski in 
nacionalni ravni v okviru na črta za boljšo pripravo zak onodaje je bistveno za 
vzpostavitev pravega regulativnega okolja  ter spodbujanje podjetništva in novih 
delovnih mest. To zahteva nacionalno preda nost in zavezanost na najvišji vladni ravne 
in v nacionalnih parlamentih. Evropeizacija  teh prizadevanj ima velik potencial.  
• Vztrajanje pri fiskalni odgovornosti : države članice morajo kljub precejšnjemu 
napredku pri konsolidaciji javnih  financ zagotoviti dolgoro čni nadzor nad stopnjami 
primanjkljaja in dolga. Fiskalne politike bi morale biti razli čne glede na razmere v 
posameznih državah. Države članice z ve č fiskalnega manevrskega prostora bi morale 
sprejeti ukrepe za spodbujanje doma čega povpraševanja s posebnim poudarkom na 
naložbah. Poleg tega bi bilo treba izbol jšati kakovost javnih financ z izboljšanjem 
učinkovitosti pri porabi in dajanjem prednosti produktivnim naložbam pri 
javnofinan čnih izdatkih, in sicer z vzpostavitvijo u činkovitejšega in naložbam bolj 
naklonjenega dav čnega sistema. Obravnavanje dav čnih goljufij in izogibanja davkom 
je bistveno za zagotavljanje pravi čnosti in državam članicam omogo ča, da poberejo 
davčne prihodke, do katerih so upravi čene.  
 
Diagram 1. Celostni pristop 
 
 
 
Sočasno ukrepanje na vseh treh podro čjih je klju čno za ponovno vzpostavitev zaupanja, 
zmanjšanje negotovosti, ki ovira naložbe, in doseganje mo čnih učinkov, ki se kar najbolj 
vzajemno krepijo s hkratnim delovanjem vseh tr eh stebrov. Predvsem pa je jasno, da bo 
obnovljena zavezanost strukturnim reformam bi stvena za vzdržnost javnih financ in 
mobilizacijo naložb. 
 
6 Komisija za izvedbo logike novega celostnega pris topa predlaga racionalizacijo in okrepitev 
evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih  politik, tako da bo podpiral vse tri stebre.  
Komisija bo za okrepitev povezave med strukturnimi reformami, naložbami in fiskalno 
odgovornostjo zagotovila tudi dodatne smernice o naj boljši možni uporabi prož nosti, ki je del 
obstoječih pravil o Paktu za stabilnost in rast.3 
 
2. SPODBUJANJE NALOŽB 
Šibke naložbe ovirajo okrevanje Evrope 
Naložbe v Evropi je treba nujno spodbuditi. Zaradi krize je namre č njihova raven od leta 
2007, ko so bile najvišje, upadla za približno 430 milijard EUR, kar pomeni 15-odstotni upad. V nekaterih državah članicah je to zmanjšanje še bolj drasti čno.
4 Jesenska napoved Komisije 
kaže, da šibke naložbe zavirajo negotovo okrevanje EU.  Pri tem ni cilj vrnitev na raven iz leta 2007 z enako vrsto naložb – nekatere naložbe iz časov 
pred krizo niso bile vzdržne. Vendar je zaskrbljujo če, da se v zadnjem času naložbe v Evropi, 
za razliko od ZDA, niso pove čale. Leta 2013 so naložbe še vedno znašale 19,3 % BDP, kar je 
približno 2 odstotni to čki pod preteklim povpre čjem, če se ne upoštevajo najbolj in najmanj 
uspešna leta. Zaradi tega je v Evropi pomanjk anje sredstev za naložbe v višini 230 do 370 
milijard EUR glede na njene dolgoro čne trende. 
 
Diagram 2. Nedavni trendi pri naložbah v EU 
(Realne bruto investicije v osnovna sredstva, EU -28, cene iz leta 2013, v milijardah EUR) 
 
 
 
 Hkrati pa velike naložbene potrebe niso izpolnj ene. Tako na primer gospodinjstva in podjetja 
potrebujejo najnovejše tehnologije in jih že lijo izkoristiti ter tako postati energetsko 
učinkovitejša in gospodarnejša z vi ri. Izobraževalni in inovacijski sistemi so slabše opremljeni 
in financirani kot pri naših klju čnih konkurentih. Naše mreže soci alne varnosti je treba 
posodobiti, da bodo kos izzivom hitrega staranja prebivalstva. Naš energetski sektor mora 
                                                
 
3  Kot je napovedano v Politi čnih usmeritvah nove Komisije z dne 15. julija 2014. 
4  To velja zlasti za Italijo (–25 %), Portugalsk o (–36 %), Španijo (–38 %), Irsko (–39%) in Gr čijo  
(–64 %). 
 
7 posodobiti svoja omrežja z na jnovejšo tehnologijo, vklju čiti energijo iz obnovljivih virov ter 
diverzificirati naše vire doba ve. Naš prometni sektor mora  posodobiti svojo infrastrukturo, 
zmanjšati njegovo prezasedenost in izboljšati trgovinske povezave. Naše okolje potrebuje 
boljše zmogljivosti za ravnanje z odpadki, recikliranje in odpa dno vodo. Predvsem pa 
potrebujemo daljnosežne in hitrejše širokopas ovne ter pametnejše podatkovne centre po vsej 
Evropi.  Te potrebe se mo čno občutijo po toliko letih nizke ali ni čelne rasti, pri čemer obstaja tveganje, 
da se zaloga produktivnega  kapitala Evrope skr či in postara. To bi še zmanjšalo našo 
konkuren čnost in možnosti za rast ter pritisnilo na našo produktivnost in zmogljivost za 
ustvarjanje delovnih mest.  Preproste ali univerzalne rešitve ni. Ta medla naložbena uspešnost ima ve č vzrokov: nizko 
zaupanje vlagateljev, skromna pri čakovanja pri povpraševanju ter visoko zadolženost 
gospodinjstev, podjetij in ja vnih organov. V štev ilnih regijah so negotovi obeti in 
zaskrbljenost glede kreditnega tveganja  malim in srednjim podjetjem prepre čila, da bi dobila 
sredstva za kakovostne projekte. 
 
Zdaj obstajajo znatni prihranki zasebnega sekt orja in velika likvidnost, a ta denar ne najde 
poti do evropskega realnega gos podarstva. In tukaj morajo sv ojo vlogo odigrati javni organi 
na vseh ravneh. 
 
Veliko je mogo če storiti na nacionalni in regionalni ravni 
 
Nacionalni in regionalni organi imajo klju čno vlogo pri spodbujanju pot rebnih strukturnih 
reform, izvrševanju fiskalne odgovornosti  ter spodbujanju naložb v podporo delovnim 
mestom in rasti. Države članice s fiskalnim manevrskim prostorom morajo vlagati ve č. Vse 
države članice, zlasti pa tiste z bolj omejenim fiskalnim manevrskim prostorom bi morale 
zagotoviti u činkovito uporabo virov, v svojih prora čunih dati prednost odhodkom, povezanim 
z naložbami in rastjo, s pridobivanjem ve č naložb iz skladov EU, ki  so jim na voljo, in 
ustvarjanjem okolja, ki bo bolj naklonj eno naložbam zasebnih akterjev.  
 Nacionalni in regionalni organi imajo v pri hodnjih mesecih edinstveno priložnost, da čim 
bolje izkoristijo prora čun EU za obdobje 2014–2020, saj so na voljo nova orodja in 
instrumenti. Prora čun EU za to sedemletno obdobje znaša 960 milijard EUR, kar pomeni 140 
milijard EUR na leto oziroma 1 % BDP EU. Na voljo so klju
čni programi EU, kot so Obzorje 
2020 (za inovacije in raziskave), instrument za povezovanje Evrope (i nfrastruktura) in 
COSME (za financiranje MSP).  To velja tudi za novo generacijo evropskih st rukturnih in investic ijskih skladov, ki bodo v 
obdobju 2014–2020 zagotovili 350 milijard EUR za nove naložbe. To bo skupaj z 
nacionalnim sofinanciranjem prineslo naložb e nad 600 milijard EUR. Pomembnost skladov je 
različna po državah, vendar imajo lahko povsod zelo strateško vlogo, saj predstavljajo 
povprečno 10 % vseh javnih naložb v EU. 
 
Naložbeni na črt za Evropo  
 
Naložbeni na črt za Evropo, ki ga je Komisija predstav ila skupaj s tem letnim pregledom rasti, 
dopolnjuje in spodbuja obstoje ča prizadevanja. Do konca leta 2017 bo mobiliziral za vsaj 315 
milijard EUR dodatnih javnih in zasebni h naložb. V prvi fazi je to mogo če doseči s skupnimi 
prizadevanji institucij EU in Evropske inve sticijske banke (EIB) z vzpostavitvijo novega 
 
8 evropskega sklada za strate ške naložbe, vendar se bo u činek načrta pomnožil na ve č kot 215 
milijard EUR, ko se bo pridružilo ve č deležnikov z dodatnim prostovoljnim sodelovanjem: 
osrednjo vlogo morajo imeti vsi, države članice, nacionalne promocijske banke, regionalni 
organi in zasebni vlagatelji. Pomembno je, da bo imela Komisija v okviru ocenjevanja javnih 
financ v okviru Pakta za stabil nost in rast naklonjeno stališ če do kapitalskih prispevkov v novi 
sklad.  Ta dodaten denar bi moral biti namenjen predvs em za infrastrukturo, zlasti energetska in 
širokopasovna omrežja, ter za prometno infrastrukturo v industrijskih središ čih, 
izobraževanje, raziskave in inovacije ter en ergijo iz obnovljivih virov in energijsko 
učinkovitost. To so podro čja z jasnimi potrebami, kjer naj bi napredek prinesel velike 
gospodarske in družbene koristi.  Naložbeni na črt bo ob uvedbi namenjen trem povezanim ciljem politike, ki so obrniti nedavni 
trend upadanja naložb in zagotoviti dodatn e spodbude za ustvarjanj e delovnih mest in 
okrevanje gospodarstva EU, sprejeti odlo čne ukrepe za zadovoljitev dolgoro čnih potreb 
našega gospodarstva s spodbuditvijo konkuren čnosti na strateških podro čjih, okrepiti 
evropsko razsežnost našega človeškega kapitala in fizi čne infrastrukture s posebnim 
poudarkom na medomrežnih povezavah, ki so klju čnega pomena za naš enotni trg. 
 
Ta naložbeni na črt je bil pripravljen ob upoštevanju omejenega fiskalnega manevrskega 
prostora nacionalnih vlad, da se prepre či pritisk na nacionalne javne finance. Fiskalna 
odgovornost je del ponovnega vzpostavljanja zaupanja,  ki ga Evropa potre buje, da si opomore 
od krize. Zato na črt temelji na rešitvah, ki so na voljo na ravni EU ter uvel javljenih organih in 
postopkih, ki bodo pripomogli k pospešitvi izve dbe, ter na doslednem izvrševanju in 
odgovornosti.    
Okvir 2. Glavne zna čilnosti naložbenega na črta za Evropo  
Naložbeni na črt za Evropo temelji na treh sklopih, ki se vzajemno krepijo: 
 Mobilizacija najmanj 315 milijard EUR za doda tno financiranje naložb od danes do 
konca leta 2017. 
 Ciljno usmerjene pobude za zagotovitev, da naložba doseže potrebe realnega 
gospodarstva. 
 Ukrepi za izboljšanje naložbenega okolja, s 
čimer bo Evropa postala privla čnejša za 
naložbe. 
 
Mobilizacija najmanj 315 milijard EUR doda tnih sredstev za naložbe na ravni EU 
 
 V tesnem sodelovanju z EIB bo vzpostavljen nov evropski skla d za strateške naložbe, ki 
bo namenjen podpiranju strateških  naložb evropskega pomena in tveganega kapitala za 
MSP in podjetja s srednje veliko tržn o kapitalizacijo po vsej Evropi.  
 Evropski strukturni in investic ijski skladi bodo  v celoti izkoriš čeni. To pomeni, da bo 
poskrbljeno, da bodo sredstva EU, ki so ostala iz progr amskega obdobja 2007–2013 
uporabljena na najboljši možni na čin. To pomeni tudi pove čanje finan čnega vzvoda 
sredstev EU v obdobju 2014–2020 s splošno podvojitvijo deleža inovativnih finan čnih 
instrumentov in čim večjo uporabo zasebnega sofinanciranja. 
 
Zagotovitev financiranja realnega gospodarstva 
 
 
9  Na ravni EU bo vzpostavljen preg leden nabor projektov v pripravi , ki so zreli za naložbe, 
temeljil pa bo na poro čilu projektne skupine Komisije, EIB in držav članic iz decembra 
2014.  
 Viri strokovnega znanja in tehni čne pomoči bodo združeni v svetovalnem „vozliš ču“ za 
naložbe, namenjenem nosilcem projekt ov, vlagateljem in organom upravljanja. 
 Komisija in EIB se bosta skupaj z nacionaln imi in regionalnimi organi povezala z nosilci 
projektov, vlagatelji in institucionalnimi deležniki za lažjo izvedbo klju čnih naložbenih 
projektov. 
 
Izboljšanje naložbenega okolja 
 
 Ukrepi za izboljšanje regulativnega okvira na nacionalni in evropski ravni, da bo jasen in 
predvidljiv ter spodbuden za naložbe.  
 Ukrepi za razvoj novih in alternativnih virov dolgoro čnega financiranja gospodarstva in 
prehod na unijo kapitalskih trgov. 
 Ukrepi za dokon čanje enotnega trga v klju čnih sektorjih, kot so energija, promet in 
digitalno gospodarstvo.  
 
3. OBNOVLJENA ZAVEZANOST STRUKTURNIM REFORMAM  
Povečanje konkuren čnosti evropskega gospodarstva in zagotavljanje pravega regulativnega 
okolja za dolgoro čne naložbe sta bistvenega pomena za gospodarsko rast. Strukturne reforme 
lahko pomagajo privabiti zasebne produktivne nalo žbe, zlasti v omrežnih panogah in pametni 
proizvodnji, kjer so potrebe po naložbah vi soke. Na ravni EU to zahteva nadaljnje 
poglabljanje enotnega trga in izogibanje nepotrebno obremenjujo čim predpisom, zlasti za 
mala in srednje velika podjetja , izboljšanje dostopa do financiranja in zagotavljanje kakovosti 
naložb v raziskave in inovacije. Na ravni držav članic mora ta prizadevanja dopolnjevati 
ambiciozno izvajanje strukturnih reform na trgih blaga, storitev in dela.  
ODPRAVLJANJE KLJU ČNIH OVIR NA RAVNI EU 
Uresničitev enotnega trga blaga in storitev je prednostna naloga . Evropski enotni trg je z 
več kot 500 milijoni potrošnikov najmo čnejši motor rasti na ravni EU. To bo zahtevalo mo čno 
osredotočenost na nadaljnje povezovanje trgov blaga in storitev, kjer  je še veliko možnosti za 
ustvarjanje delovnih mest, rast in inovacije, in si cer tako na spletu kot zunaj njega. Pri tem je 
pomembno, da se izkoristijo  sinergije med dobro delujo čim enotnim trgom in industrijo. 
Potrošniki bi morali imeti možnost, da izkoristijo  integriran enotni trg, ki jim zagotavlja enake 
priložnosti kot njihovi doma či trgi. Poglobljen enotni trg bo pr inesel koristi tudi na svetovni 
ravni. Okrepil bo položaj evropskih podjetij v gl obalnih vrednostnih verigah, privabil naložbe 
in postavil Unijo v boljši položaj za ustvarjanje mo čnejših vezi z novimi središ či globalne 
rasti s trgovinskimi sporazumi, ki pove čujejo regulativno zbliževan je z našimi glavnimi 
trgovinskimi partnerji.  
Enotni digitalni trg je bistvenega pome na za delovna mesta, rast in inovacije . Globalno 
gospodarstvo se spreminja v digita lno gospodarstvo. Informacijski in komunikacijski sektor ni 
le eden od sektorjev, ampak je temelj sodobnega  inovativnega gospodarstva. Povezan enotni 
digitalni trg bi lahko zaradi pove čanja učinkovitosti letno ustvaril do 260 milijard EUR.5 
                                                 
5  „Mapping the Cost of Non-Europe 2014-19“, študija, ki jo je julija 2014 objavil Evropski parlament.  
 
10 Digitalna tehnologija uvaja nove na čine proizvodnje blaga in opravljanja storitev, od 
avtomobilov in kemikalij do maloprodaje in energije, s čimer se preoblikujejo naši na čini dela 
in učenja. Trdna zasidranost v digitalnem gospodarstvu bo odlo čilna za prihodnjo 
konkuren čnost EU in pot do ponovne rasti. Digita lne storitve so teme ljnega pomena za 
učinkovitost in varnost evropskih klju čnih strateških infrastruktur, kot sta energetika in 
železnica. Najpomembneje pa je, da digital no gospodarstvo prinaša ogromne koristi za družbo 
– dostop do blaga in storitev ter do inform acij, svobodo izražanja, ustvarjalnost ter boljše 
zdravstvene in javne storitve. Vendar enotnega  digitalnega trga nimamo. Samo 14 % MSP 
uporablja spletno prodajo. Le 12 % potrošnikov na kupuje prek meja. Potrošniki so nejevoljni, 
če nimajo dostopa do digitalnih storitev v drugi državi članici zaradi omejevalnih poslovnih 
praks ali pravnih ovir. Podjetja bodo lahko v cel oti izkoristila možnosti digitalnega sektorja 
šele, ko bodo uvedena skupna ev ropska pravila o varstvu poda tkov po visokih standardih in 
ko se bo povrnilo zaupanje potrošnikov. 
Potrebne so nadaljnje strukturne reforme energetskih trgov, da se vzpostavi odporna 
energetska unija z v prihodnost us merjeno politiko podnebnih sprememb  v skladu s cilji 
strategije Evropa 2020 ter podne bnim in energetskim okvirom do leta 2030, o katerem se je 
dogovoril Evropski svet oktobra 2014, ter da se pove ča zanesljivost oskrbe z energijo in 
dokonča notranji energijski trg. Zato so potrebni  izboljšanje zasnove energijskega trga, 
okrepitev obstoje čih tržnih instrumentov ter posodobitev in razširitev energijske 
infrastrukture. To bi moralo omogo čiti prost pretok energije v EU, da se odpravijo energetski 
otoki in vklju čijo obnovljivi viri energije v omrežje. Financiranje potrebnih naložb bo velik 
izziv. Čeprav bo iz strukturnih in investicijskih  skladov EU zagotovljena pomembna podpora, 
so potrebni inovativni finan čni mehanizmi za spodbujanje naložb na podro čju energetske 
posodobitve in doseganje u činka finan čnega vzvoda pri teh naložbah ter spodbujanje naložb 
zasebnih gospodinjstev v energetsko u činkovitost.  
Za zagotovitev regulativnega okvira EU, ki bo  podpiral ustvarjanje novih delovnih mest, 
rast in naložbe, so po trebni ambiciozni ukrepi . Komisija bo dala prednost delu, ki ga je 
začela decembra 2012 z uvedbo programa ustreznosti in  uspešnosti predpisov (REFIT) – to je 
splošni pregled obstoje če zakonodaje. Zato bi morala  zakonodaja EU postati lažja, 
enostavnejša in cenejša v korist državljanov in podjetij. Komisija bo še naprej krepila svoja 
regulativna orodja (ocena u činka, vrednotenje) v tesnem sode lovanju z drugimi evropskimi 
institucijami, državami članicami in deležniki. 
Odpravljanje zgoraj navedenih regulativnih ovi r bi moralo iti z roko v roki s uvedbo novega 
evropskega sklada za strateške naložbe, ki bo pripravljen v partnerst vu s Komisijo in EIB. 
STRUKTURNE REFORM E NA RAVNI DRŽAV ČLANIC 
Nazadnje pa je treba reformir ati in posodobiti naša gospodarstv a, da se podpre naš evropski 
socialni model. Pomembno je, da lahko vsi člani družbe, zlasti soci alni partnerji, odigrajo 
svojo vlogo in dejavno podprejo spremembe.  
Ambiciozno izvajanje strukturnih reform na trgi h blaga, storitev in dela lahko prispeva k 
povečanju produktivnosti, ponovni vzpostavitvi konkuren čnosti in izboljšanju poslovnega 
okolja, s čimer se pospešujejo tudi naložbe.  Prispeva lahko k trajnemu ponovnemu 
uravnoteženju našega modela rasti, zm anjša negativni vpliv potrebnega finan čnega 
razdolževanja zasebnega sekt orja in prispeva k prepre čevanju škodljivih makroekonomskih 
neravnotežij. Poleg tega lahko zaradi u činkov na rast, produktivnost in zaposlovanje prispeva 
 
11 k izboljšanju splošnih socialnih razmer in zmanjšanju revš čine ter vzdržnosti zasebnega in 
javnega dolga, če so vzpostavljeni pravi mehanizmi.  
Ne glede na dosežke nekaterih držav članic – zlasti ranljivejši h – so v vseh državah članicah 
potrebna dodatna prizadevanja za reforme.  Nedavne izkušnje so jasno dokazale, da 
ambiciozni ukrepi prinašajo o čitne rezultate (g lej Okvir 3).  
Okvir 3. Primeri u činkovitih strukturnih reform v državah članicah  
• V Španiji  je vlada decembra 2013 sprejela zakon, ki zagotavlja enotnost trga v interesu 
prostega pretoka oseb in s vobode ustanavljanja ter prostega  pretoka blaga. Namen zakona 
je ambiciozna racionalizacija prekrivajo če se zakonodaje v Španiji, namenjena odpravi 
razdrobljenosti doma čega trga in pove čanju konkurence na proizvodn ih trgih. Po mnenju 
španskih organov naj bi se zaradi te reforme BDP s časoma pove čal za več kot 1,5 %.  
• Portugalska  je med letoma 2011 in 2013 sprejela št evilne reforme trga dela. Varstvo 
delavcev s pogodbami za nedolo čen in za dolo čen čas je bilo uskl ajeno. Zakonodaja o 
delovnem času je postala prožnejša, sprejeti so b ili tudi ukrepi za boljšo prilagoditev pla č 
produktivnosti na ravni podjetij. Si stem nadomestil za brezpose lnost je bil reformiran in 
upravičenost do nadomestil se je podaljšala. Re formirana je bila javna služba za 
zaposlovanje, pregledane obstoje če aktivne politike trga dela  in uvedeni novi programi, 
vključno s programi, namenjenimi mladim. Stopnja brezposelnosti se je od leta 2013 do 
2014 zmanjšala za približno 2 odstotni to čki. 
• Poljska  je začela ambiciozno reformo za lažji dostop do reguliranih poklicev. Dostop do 
50 poklicev, vklju čno s pravniki, notarji, nepremi čninskimi posredniki in  taksisti, je bil 
liberaliziran v prvem delu reforme leta 2013.  Aprila 2014 je poljs ki parlament sprejel 
sklepe o dodatnih 91 poklicih, v za četku leta 2015 pa je na črtovana deregulacija še 101 
poklica. 
• Italija  je v letu 2013 izvedla niz ukrepov, namenjenih pove čanju konkurence in 
preglednosti na trgih s plinom in elektri čno energijo. Pobude, ki jih je sprejela italijanska 
vlada, so pripomogle k reševanju dolgotrajneg a problema visokih cen energije v Italiji in 
po ocenah energetskega regulator ja pomagale znižati cene za kon čne uporabnike. 
Komisija za leto 2015 priporo ča, da se pozornost usmeri na ve č ključnih reform. Izbrana 
področja so pomembna za vse države članice, čeprav se bodo podrobni ukrepi, ki bodo 
sprejeti, v posameznih držav ah razlikovali. V euroobmo čju je treba posebno pozornost 
posvetiti boljšemu usklajevanju nekaterih od teh re form, da se okrepijo pozitivne sinergije in 
preprečijo negativni u činki prelivanja. Podro čja reform so naslednja: 
1. Izboljšanje dinamike trgov dela in zman jševanje visoke stopnje brezposelnosti . 
Najbolj konkuren čne in odporne države so tiste, v ka terih družbe in podjetniki najve čjo 
vrednost pripisujejo stalnemu razvoj u znanja in spretnosti ter najve č vlagajo vanj, v katerih se 
spodbujajo inovacije in v katerih lahko osebe enostavno prehajajo iz enega v drugi poklic, 
sektor in/ali regijo. 
Pravila o varstvu zaposlitve in institucije bi  morale zagotoviti primerno okolje za spodbujanje 
zaposlovanja, hkrati pa ponujati sodobne ravni  varstva za že zaposlene in za iskalce 
zaposlitve. Države članice si morajo – s sodelovanjem  socialnih partnerjev – še bolj 
prizadevati za odstranitev ovir pri ustvarjanju delovnih mest, vklju čno po potrebi z 
 
12 reformiranjem sheme o reševanju kolektivnih delovnih sporov. Treba je okrepiti reforme o 
znižanju dav čne obremenitve dela, ki bodo pripomogle k obnovitvi zaposlovanja. Zmanjšanje 
segmentacije trga dela naj bi pripomoglo k odpravi ovir v zaposl ovanju za trenutno 
brezposelne, podzaposlene ali zaposlene s pogodbo za dolo čen čas ter olajšalo mobilnost 
navzgor. 
EU potrebuje strokovno usposobljeno delovno silo v rasto čih sektorjih, kot so digitalna 
ekonomija, zeleni sektorji in zdravs tveno varstvo. Pri tem ima klju čno vlogo izobraževanje za 
zagotovitev, da se znanja in spretnosti prilagodijo signalom s trga dela. Treba je posodobiti poklicno usposabljanje in dualne sisteme usposab ljanja, da se mladim zagotovi potreben 
nabor znanj in spretnosti. Vseživljenjsko u čenje bi moralo postati glavna prednostna naloga 
prek mobilizacije tako javnih kot zasebnih udeležencev z ve čjim dostopom za vse generacije 
in za tiste, ki to najbolj potrebujejo. Potrebno je tudi boljše ocenjeva nje potreb po znanjih in 
spretnostih na regionalni  in sektorski ravni. 
Odločno ukrepanje zahtevajo zlasti razmere mlad ih in dolgotrajno brezposelnih. Sistem 
socialnih prispevkov bi moral povezovati ustr ezna nadomestila dohodkov ter spodbujanje in 
zagotavljanje storitev za aktivno iskanje zaposlitve, ki upoštevajo individualne potrebe, in sicer prek enotnih kontaktnih to čk. Treba je odpraviti fiskalne ukrepe, ki odvra čajo od iskanja 
zaposlitve. Program jamstva za mlade je ambiciozen na črt, ki združuje razli čne instrumente za 
učinkovito obravnavanje brezposelnosti mladih. Vendar bi morale države članice hitreje in 
učinkoviteje uporabiti razpoložljiva sredstva, vklju čno s 6,4 milijarde EUR iz pobude za 
zaposlovanje mladih, ter jih okrepiti z nacionalnimi sredstvi. Sprejeti so bili samo trije zadevni operativni programi v skupni vre dnosti 1,6 milijarde EUR za Francijo, Italijo in 
Litvo, ki omogo čajo, da se tem državam nakažejo pla čila iz predhodnega financiranja. Da bi 
lahko večino zadevnih operativnih programov spre jeli do konca leta, morajo države članice 
čim prej obravnavati ugotovitve Komisije. 
V EU je v povpre čju več kot 2 milijona prostih delovnih mest. Čeprav je geografska 
mobilnost omejena, se zdi, da delavci možnos ti prostega gibanja ne uporabljajo v celoti. 
Zaradi odprave ovir bo treba pove čati obseg prenosa pokojninskih pravic po EU in zagotoviti 
pomoč delavcem pri ozaveš čenih odlo čitvah glede mobilnosti, na primer prek mreže EURES. 
Hkrati pa je treba sprejeti ukrepe proti zlorabi obstoje č
ih pravil in ukrepe za prepre čevanje 
stalnega bega možganov iz ne katerih regij. Bistvenega pomen a bo okrepljeno sodelovanje EU 
pri izmenjavi informacij in dobrih praks. 
Visoka stopnja zaposlovanja pome ni, da se morajo realne pla če usklajevati z rastjo 
produktivnosti, tudi na ravni indus trije in podjetij. Nekatere države članice morajo še do 
konca popraviti trende izpred krize, ko so pla če rasle bistveno hitreje od produktivnosti. 
Ključna je vloga socialnih partnerje v. Kolektivne pogodbe bi morale omogo čiti določeno 
stopnjo fleksibilnosti za di ferenciacijo pri rasti pla č po sektorjih in znot raj njih glede na 
posamezna gibanja produktivnosti.  
2. Pokojninske reforme.  Po vsej EU je treba zagotoviti vzdržnost in ustreznost pokojninskih 
sistemov. Ve čina držav članic je v zadnjih letih zaradi starajo če se evropske družbe 
reformirala svoje pokojninske sisteme in jih tako postavila na trdnejše temelje. Kakor je 
razvidno iz priporo čil za posamezne države za leto 2014, pa so v številnih primerih potrebne 
dodatne reforme, da se izboljšata u činkovitost in finan čna vzdržnost pokojni n. Hkrati pa je 
treba ohraniti ustreznost pokojninskih sistemov, da se zagotovi dostojna raven prihodkov po 
upokojitvi. Zaradi trenda podalj ševanja življenjske dobe je treba v številnih državah 
vzpostaviti bolj dinami čno stališče glede upokojitvene starosti, vklju čno z bolj sistemati čno 
 
13 povezavo med zakonsko dolo čeno upokojitveno starostjo in pri čakovano življenjsko dobo, da 
se zagotovi ustrezno ravnovesje med trajan jem delovne dobe in trajanjem upokojitve. 
3. Posodobitev sistemov socialne zaš čite. Mehanizmi socialne zaš čite bi morali biti 
učinkoviti in primerni za vsa življenjska obdob ja posameznika. Potrebujemo poenostavljene 
in bolje usmerjene socialne politike, ki bi zajemale tudi cenovno dos topno kakovostno otroško 
varstvo in izobraževanje, prepre čevanje osipa v šolah, poklicno usposabljanje in pomo č pri 
zaposlovanju, stanovanjsko podporo in dostopno zd ravstveno varstvo. Tr eba je reformirati 
zdravstvene sisteme, da se prek u činkovitih struktur, vklju čno z e-zdravjem, zagotovi 
kakovostno zdravstveno varstvo. 
4. Izboljšanje prožnosti trgov proizvodov in storitev. Posodobitev delovanja mrežnih 
gospodarskih panog, posodobitev infrastrukturnih  zmogljivosti in nadaljnje odpiranje 
storitvenih sektorjev ostajajo za ve čino držav članic izziv, kakor kažejo priporo čila za 
posamezne države, predložena državam članicam leta 2014, kar v ospredje postavlja ukrepe 
za izboljšanje delovanja njihovih mrežnih gospodarskih panog in pove čanje konkuren čnosti v 
sektorjih proizvodov in storitev, zlas ti v zvezi z reguliranimi poklici. U činkovito izvrševanje 
zakonodaje o varstvu potrošnikov lahko pr av tako izboljša zaupanje in pove ča povpraševanje 
na enotnem trgu. 
Zakonodaja EU dolo ča okvir za posodobitev na nacionalni ra vni in za prizadevanje, da bi 
Evropa postala zanimivejša in konkuren čnejša kot celota. Države članice so se z za četkom 
veljavnosti direktive o storitva h leta 2006 lotile reform v stor itvenem sektorju, vendar je 
napredek v zadnjem času manj enakomeren. Dosledno izvajanje direktive o storitvah bi 
znatno izboljšalo delovanje enotnega trga storitev in bi lahko poleg pove čanja gospodarske 
rasti za 0,8 % BNP EU pri seda nji ravni izvajanja dolgoro čno prineslo še dodatno pove čanje v 
višini 1,6 % BNP EU.6 Številne izjeme od splo šnih pravil iz direkt ive o storitvah skupaj s 
počasnim postopkom reformiranja v številnih državah članicah še vedno negativno vplivajo 
na dosledno izvajanje te di rektive in zato ne omogo čajo, da se v celoti  izkoristijo njene 
prednosti. Pri krepitvi n acionalnih reform bi se  bilo treba osredoto čiti na odpravljanje 
naslednjih ovir, in sicer (i ) nesorazmernih in neupravi čenih zahtev glede dovoljenj v nekaterih 
državah članicah, zlasti zahtev glede pravne oblike in lastništva delnic; (ii) nejasne doma če 
zakonodaje glede pravil za podjetja, ki opravljajo čezmejne storitve; (iii) pomanjkanja 
vzajemnega priznavanja; (iv) zamudni h upravnih postopkov, da se izboljša u činkovitost 
enotnih kontaktnih to čk; (iv) neenakomernega napred ka pri trenutnem medsebojnem 
ocenjevanju poklicnih predpisov in re form reguliranih poklicev; (v) obstoje čih ovir pri 
prostem pretoku blaga. Komisija bo še naprej tesno sodelovala z državami članicami, da 
odpravi te ovire.7  
5. Izboljšanje okvirnih pogojev za poslovne naložbe.  Prizadevanja, da se izboljša okolje za 
poslovne naložbe, so klju čnega pomena za pritegnitev zase bnih naložb, zlasti v državah 
članicah z omejenim fiskalnim manevrskim prostorom za javne naložbe. Javno-zasebna 
partnerstva in korporativno upravljanje podjetij v drža vni lasti bo treba skrbno na črtovati, da 
bodo javna poraba in zasebne naložbe u činkovitejše. Trg javnih naro čil bi bilo treba še bolj 
odpreti, zlasti z uporabo zakonodaje EU. Hkrati to pomeni, da se okrepi upravna zmogljivost organov za javno naro čanje pri na črtovanju in izvajanju, zl asti prek e-javnega naro čanja. V 
                                                
 
6  J. Monteagudo, A. Rutkowski, D. Lorenzani, The economic impact of the Services Directive: A first 
assessment following implementation (Gospodarski u činek direktive o storitvah: prva ocena po za četku 
izvajanja), Economic Papers 456, junij 2012, 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf. 
7  COM(2012) 261 z dne 8. junija 2014. 
 
14 številnih primerih sta pot rebni tudi izboljšana u činkovitost postopkov in ve čja preglednost. 
Prav tako so za u činkovito prerazporeditev sredstev klju čnega pomena dobro delujo či okviri 
insolventnosti. 
6. Izboljšanje kakovosti naložb v raziskave in inovacije.  Naložbe v raziskave in inovacije 
na nacionalni in regionalni ravni imajo klju čno vlogo pri spodbuditvi trajnostne rasti. Države 
članice bi morale še naprej dajati prednost javnim naložbam v raziskave in inovacije, s čimer 
bi zagotovile njihovo u činkovitost in finan čni vzvod za zasebne naložbe. Države članice bi se 
morale osredoto čiti na kakovost institucij za raziskave in inovacije, na njihov strateški razvoj 
in postopke oblikovanja politik ter na programe.  Hkrati morajo z enako hitrostjo nadaljevati 
izvajanje reform in tako zagotoviti naložbam  prijazno okolje, ki je  nujni pogoj za poslovne 
naložbe v raziskave in inov acije ter za hitro rasto ča inovativna mala in srednja podjetja. 
7. Izboljšanje u činkovitosti javne uprave. Javne uprave v EU se še vedno soo čajo z izzivom 
zagotavljanja boljših storitev z manj viri, tj. izpolnjevanja javnih potreb z manjšimi 
proračunskimi sredstvi, izboljševanja poslovn ega okolja z zmanjševanjem upravne in 
regulativne obremenitve za podjetja in državlja ne ter prilagajanja potrebam digitalnega 
gospodarstva. To ostaja izziv v veliki ve čini držav članic. Nekatere med njimi so se lotile 
institucionalnih ali teritorialnih reform z dvojnim ciljem, in sicer dose či prihranke z 
racionalizacijo v organizaciji te r zagotoviti nemoten postopek odlo čanja in izvajanja reform z 
razjasnitvijo pristojnosti razli čnih institucionalnih ali vladnih ravni.  
Podobno kot v programu ustreznosti in uspešnosti pr edpisov, ki se izvaja na ravni EU, si mora 
tudi večina držav članic prizadevati za poenostavitev javne  uprave in bolj digitalen pristop. 
Zmanjšanje birokracije in re gulativnih ovir bi moralo omogo čiti kakovostnejšo, enostavnejšo 
in dostopnejšo zakonodajo ter omogo čiti vzpostavitev podjetjem in državljanom prijaznejšega 
okolja, ki posledi čno spodbuja naložbe. Zato je v te m smislu tudi pomemben pogoj pove čanje 
učinkovitosti in zagotavljanje pravi čnosti neodvisnih sodnih sistemov. O čitno je, da je treba 
obravnavati vprašanja, kot so trajan je postopkov, število postopkov, ki te čejo pred sodiš čem, 
neustrezna uporaba IKT, spodbujanje altern ativnih mehanizmov za reševanje sporov in 
neodvisnost sodnih sistemov. 
 
4. VZTRAJANJE PRI FISKALNI ODGOVORNOSTI  
Glede na veliko pove čanje stopenj primanjkljaja in zadolženosti po vsej EU med finan čno 
krizo je bilo treba zagotoviti visoko stopnj o konsolidacije javnih financ, da se povrne 
zaupanje v vzdržnost javnih financ držav članic ter prekine za čarani krog med gibanjem 
javnega dolga in finan čno nestabilnostjo. Znatne prilagoditve,  opravljene v preteklih letih, so 
zmanjšale primanjkljaj in stabilizirale stopnje do lga v EU. Te fiskalne izboljšave se kažejo v 
močnem upadu števila držav, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer s 
24 držav leta 2011 na 11 držav leta 2014. Glede na zadnjo napoved se pri čakuje, da bo 
fiskalna naravnanost v EU v naslednjih letih osta la nevtralna, kar pomeni, da fiskalna politika 
ne bo ovirala razvoja rasti.  
Kljub temu ostaja javni dolg zelo visok in ker ga  spremlja še visoka zunanja zadolženost, so 
gospodarstva bolj dovzetna za neželene šoke, kar lahko zavira rast. Takš na neravnotežja lahko 
predstavljajo tudi tveganje za neovirano delovanje euroobmo čja kot celote. Še vedno je treba 
zagotoviti, da se trend pove čevanja javnega dolga v pri hodnjih letih obrne v skladu z 
obveznostmi držav članic v okviru Pakta za stabilnost in rast. To se lahko doseže s 
kombinacijo odgovornih fiskalnih polit ik in gospodarske rasti. Prvi č, treba bi bilo spremeniti 
 
15 hitrost fiskalnega prilagajanja glede na fiskal ne izzive, s katerimi se spoprijemajo razli čne 
države članice. Države članice, ki se spoprijemajo s trajnostn imi izzivi, bi morale nadaljevati 
s konsolidacijo, države članice s fiskalnim manevr skim prostorom pa bi jo morale uporabiti v 
podporo rasti. Države članice bi morale tudi v celoti izkoristiti možnosti nedavno okrepljenih 
nacionalnih fiskalnih okvirov, da dolo čijo ustrezno fiskalno usmeritev in se je držijo. Drugi č, 
oblikovanje fiskalnih strategij mora biti rasti prijazno. V številnih državah lahko pove čana 
omejitev odhodkov, po možnosti v povezavi z znižanjem najbolj izkrivljajo čih davkov, 
pomaga izboljšati rast in investicije, če ostane v skladu z zahtevami konsolidacije. 
 
Okvir 4. Odgovorna in rasti prijazn a konsolidacija javnih financ  
Države članice do zdaj konsolidacije javnih financ  niso izvajale na rasti prijazen na čin. 
Konsolidacija se je preve č osredoto čala na višanje davkov, ki ni optimalno za ve čino držav 
članic, v katerih je dav čna obremenitev že tako visoka . Na odhodkovni strani nacionalnih 
proračunov so bili rezi usmerjeni pr edvsem na javne naložbe, ne glede na to, da so imele med 
proračunskimi odhodki najve čji potencial za spodbuj anje rasti. Isto časno pa je bilo treba v 
nekaterih državah članicah zaradi obsega potrebnih fi skalnih prilagoditev in dinamike 
finančne krize najti hitre rešitve.  
Ker se je finan čna kriza zmanjšala in hitrost konsolidac ije postala zmernejša, se je sestava 
proračunskih ukrepov za čela izboljševati. To je bilo vidno že v letu 2014 in je mogo če zaznati 
tudi v predlogih prora čunov za leto 2015. Odhodki za naložbe so nehali upadati, sestava 
prihodkov pa je postala rasti pr ijaznejša. V predlogih prora čunov za leto 2015 je zlasti 
navedenih nekaj pozitivnih dav čnih ukrepov, ki zmanjšujejo dav čno obremenitev dela, čeprav 
po ambicioznosti še vedno zaostajajo za izzivi. 
Na prihodkovni strani je pomembno, da se zagotovi u činkovit in rasti prijazen dav čni sistem. 
Zaposlovanje in rast se la hko spodbujata s premikom dav čnega bremena z dela na druge vrste 
davkov, ki manj zavirajo rast, kot so periodi čni davki na podro čju nepremi čnin, potrošnje in 
okolja, ob upoštevanju morebitnega distribucijskega u činka takega premika. Visoka dav čna 
obremenitev dela je v Evropi dolgotrajen probl em, saj znašajo razlike med stroški zaposlitve 
delavca s povpre čno plačo in njegovo neto pla čo med državami članicami do 40 %. Razširitev 
davčnih osnov, poenostavitev in pove čana preglednost lahko prav tako pripomorejo k 
povečanju učinkovitosti dav čnega sistema, izboljšan ju izpolnjevanja dav čnih obveznosti in 
olajšanju boja proti agresivnemu dav čnemu načrtovanju. 
Na odhodkovni strani je treba dati prednost  produktivnim javnim naložbam in rasti 
prijaznejšim teko čim odhodkom, hitre odlo čitve v zvezi s predlaganim naložbenim na črtom 
Komisije pa bodo te prednostne naloge podprle. Sistemi socialne varnosti bi morali imeti 
vlogo v boju proti revš čini in spodbujanju socialnega vklju čevanja. Da bi bili obstoje či 
programi odhodkov pri doseganju ciljev bolj u činkoviti, bi jih bilo treba okrepiti s sprejetjem 
reform in drugih ukrepov, kot so pregledi porabe. Pri takšni ali druga čni obliki pregleda 
porabe je trenutno ali pred kratki m sodelovalo vsaj osem držav članic, in sicer Združeno 
kraljestvo, Nizozemska, Francija, Italija, Irs ka, Danska, Španija in Švedska. Izmenjava 
rezultatov in izkušenj, pridoblje nih pri teh pregledih, tudi z dr ugimi bi morala postati del 
celotnega sistema upravljanja. 
Pakt za stabilnost in rast zagotavlja ustrezen okvir za doseganje dolgoro čne rasti v okviru 
vzdržnih javnih financ, vklju čno s prožnostjo, kjer je po trebna. Njegov poudarek je na 
proračunskih gibanjih v strukturnem smislu in ne le na nominalnem primanjkljaju. To 
 
16 omogoča, da se izlo čijo gibanja, ki niso pod vladnim nadzorom, ne  glede na to, ali so 
negativna (tj. nesimetri čni šoki) ali pozitivna (tj. nepri čakovani prihodki). To pomeni, da 
imamo boljše razumevanje osnovnega prora čunskega položaja. Vsaka država članica se oceni 
posebej, pri čemer se upoštevajo njene specifi čne gospodarske razmere, nacionalni izzivi 
zaradi staranja prebivalstva, vklju čno na podro čjih pokojninske in zdravstvene politike, ter 
raven javnega dolga.  
 
5. RACIONALIZACIJA NAŠEGA SIS TEMA UPRAVLJANJA, DA SE 
IZBOLJŠA NJEGOVA U ČINKOVITOST IN POVE ČA ZAVEZANOST 
Ta letni pregled rasti za čenja letni cikel ekonomskega uprav ljanja, imenovan tudi evropski 
semester. Združuje nadzor fiskalne, makroekono mske in strukturne politike na ravni EU, 
preden se pripravijo nacionalni prora čuni in ukrepi za naslednje let o. Od leta 2011 se evropski 
semester uporablja za za četek in usmerjanje pomembnih fi skalnih in strukt urnih reform v 
državah članicah. Komisija je izvedla pregled zakonodajnega „šester čka“ in „dvoj čka“, ki 
je okrepil ekonomsko upravljanje EU, in ga  priložila temu letnemu pregledu rasti.8  
Evropski semester je postal pomembno sredstvo za izvajanje reform na nacionalni ravni in 
ravni EU, saj zagotavlja, da EU in njene države članice uskladijo svoje ekonomske politike in 
svoja prizadevanja za spodbujanje  ustvarjanja delovnih mest, ra sti in naložb. Vendar je iz 
spremljanja, ki ga izvaja Komisija9, razvidno, da je zavezanost še vedno premajhna, kar se 
kaže v nezadostni ravni izvajanja priporo čil za posamezne države, zlasti na podro čju 
strukturnih reform. Komisija meni, da je navkljub gospoda rskim izzivom v Evropi zdaj pravi 
čas za racionalizacijo in okrepitev evropskega semestra,  da bo z ve čjo osredoto čenostjo, 
jasnostjo in politi čno vlogo v prihodnosti postal u činkovitejši v skladu s celostnim pristopom, 
opisanim v tem letnem pregledu rasti. Reformir ani evropski semester bi moral biti usmerjen 
tudi v pove čanje učinkovitosti usklajevan ja ekonomske politike na ravni EU prek pove čane 
odgovornosti in zavezanosti vseh akterjev (glej Prilogo). 
Namen racionalizacije evropskega semestra je pove čati politično zavezanost, odgovornost in 
sprejemanje procesa, okrepiti njegovo verodo stojnost in primerljivost med državami 
članicami ter izboljšati izvajanje priporo čil za posamezne države. 
Razprava o evropskem semestru je prav tako pomembna zaradi vmesnega pregleda 
strategije Evropa 2020, ki bo pravo časno predložen v razpravo v Evropskem svetu 
spomladi 2015.  Komisija na podlagi marca objavljenega Sporo čila o izvajanju strategije 
Evropa 202010 ter rezultatov javnega posvetovanja, povzetkov razprav v Svetu in pripomb s 
strani zainteresiranih strani pripravlja vm esni pregled strategije Evropa 2020, ki ga bo 
predstavila na za četku leta 2015.  
Da bi bila EU kos izzivu v zvezi z ustvarja njem delovnih mest in rastjo, je treba dose či 
splošno soglasje o pravi usmeritvi politik in pridobiti mo čno podporo deležnikov pri 
prizadevanju za reforme. To pomeni, da morajo biti nacionalni parlamenti, socialni partnerji 
                                                 
8  COM(2014) 905 z dne 28. novembra 2014. 
9  Ocene Komisije so predstavljene v letnih delovnih dokumentih služb Komisije, ki so priloženi 
priporočilom za posamezne države:  http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/country-specific-
recommendations/index_sl.htm. 
10   COM(2014) 130 final, „Ocena izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vklju čujočo 
rast“ http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/europe2020stocktaking_sl.pdf  in 
http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/europe2020stocktaking_sl.pdf  
 
17 in civilna družba na splošno bolj vklju čeni v izvajanje politik, dolo čenih na ravni EU in 
nacionalnih ravneh. Da bi bili  nacionalni parlamenti bolj vklju čeni v proces, nacionalni 
parlamenti in Evropski parlament vsako leto na sre čanju v okviru parl amentarnega tedna 
razpravljajo o evropskem semestru, vklju čena pa je tudi Komisija.  
Seveda je treba tudi sproti spremljati socialni napredek in u činek reform. Prizadevanja za 
okrepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije so se že za čela. V postopek v 
zvezi z makroekonomskim neravnotežjem se uvajajo zaposlitveni in socialni kazalniki, ki naj 
bi se dosledno uporabljali za boljše razumevanje trga dela te r socialnih gibanj in tveganj. 
Komisija bo zagotovila tudi, da bodo ev ropski socialni pa rtnerji bolje vklju čeni v proces 
evropskega semestra. 
Medtem ko bodo prve zamisli preizkušene in izvede ne v okviru evropskega semestra za leto 
2015, se bodo predlogi oblikovali v prihodnjih me secih kot del prizadevanj za poglobitev 
ekonomskega upravljanja, ki jih bo koordinira l predsednik Komisije, skupaj s predsedniki 
Evropskega sveta, Evropske cen tralne banke in Euroskupine.11 
 
6. ZAKLJU ČEK 
Oblikovanje ekonomske politike EU nujno potrebuje nov za četek. V letnem pregledu rasti za 
leto 2015 Komisija predlaga, naj EU uporab i celostni pristop k ekonomski politiki, 
osredotočen na tri glavne stebre – spodbujanje naložb, pospeševa nje strukturnih reform ter 
prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno kons olidacijo javnih financ, ki se morajo 
uporabljati kot celota.  
Države članice bi morale prednostno podati politi čno soglasje za odobritev naložbenega 
načrta v višini 315 milijard EUR, ki se predlaga kot del tega letnega pregleda rasti. Zavezati 
bi se morale, da bodo sprejele zakonodajne spreme mbe, ki so potrebne, da se predlagani novi 
sklad oblikuje do konca junija 2015. Države članice bi se morale zavezati tudi, da bodo v 
naslednjih treh le tih vsaj na splošno podvojile uporabo inovativnih finan čnih instrumentov, ki 
se uporabljajo za izvajanje projek tov v okviru evropskih struktur nih in investicijskih skladov. 
Glede na razmere v vsaki državi članici bi bilo treba predlagani  celostni pristop izvajati na 
nacionalni ravni z obravnavanjem togosti na trgu dela, da se odpravijo visoke stopnje 
brezposelnosti, nadaljevanjem pokojninskih reform, posodobitvijo sistemov socialne zaš čite, 
izboljšanjem prožnosti trgov pr oizvodov in storitev, izboljšan jem okvirnih pogojev za 
poslovne naložbe, izboljšanjem kakovosti naložb  v raziskave, inovacije, izobraževanje in 
usposabljanje ter izboljšanjem u činkovitosti javne uprave. Socialni partnerji so pozvani, naj 
aktivno prispevajo k doma čim programom reform.  
Potrebna je ve čja vključenost nacionalnih parlamentov, soci alnih partnerjev in deležnikov v 
evropski semester, da se pove čata zavezanost in odgovornos t na nacionalni ravni. 
Racionalizacija evropskega semestra za leto 2015 bo prvi ko rak v tej smeri. 
Za predlagani celostni prist op je potrebno zagotoviti politi čno vodstvo iz držav članic, 
Evropskega parlamenta in Evropskega sveta. Komisija bo sodelovala z vsemi akterji, da 
Evropo povrne na pot trajnostneg a gospodarskega okrevanja.  
                                                 
11   Kakor je bilo dogovorjeno na vrhu držav euroobmo čja z dne 24. oktobra 2014. 
 
18  
 
19 PRILOGA 
Racionalizacija in okrepitev evropskega semestra  
 
Evropski semester se nanaša na letni cikel usklajevanja e konomskih in prora čunskih politik, v 
katerem se državam članicam zagotovijo smernice, še preden sprejmejo odlo čitve o politikah 
na nacionalni ravni. Smernice se zagotovijo v okviru Pakta za st abilnost in rast ter postopka v 
zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. Na podlag i evropskega semestra se izvaja tudi 
strategija Evropa 2020.  
Evropski semester se vsako leto za čne, ko Komisija objavi letni pr egled rasti, v katerem so 
navedene splošne ekonomske prioritete EU. O njem razpravljajo druge institucije, razprava pa se upošteva na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta. Države članice vsako leto 
spomladi predstavijo nacionalne progr ame. Komisija nato vsaki državi članici predlaga 
priporočila za posamezne države, ki  temeljijo na njeni oc eni njihovih nacionalnih 
gospodarskih razmer in programov. Zajeta so vsa pomembna podro čja politike: fiskalne, 
makroekonomske in strukturne reforme. Priporo čila ima najprej v razpravi Svet, nato jih 
junija potrdi Evropski svet, nazadnj e pa jih sprejme Svet. Od držav članic se pri čakuje, da 
bodo priporo čila upoštevale v svojih prora čunskih na črtih in načrtih politik za naslednje leto 
ter da jih bodo izvedla v nasl ednjih dvanajstih mesecih. 
Čeprav je evropski semester ok repil usklajevanje ekonomske polit ike na ravni EU, je omejeno 
izvajanje in v časih tudi neizvajanje klju čnih priporo čil za posamezne države sprožilo dvome o 
njegovi u činkovitosti. Racionaliziran in  okrepljen evropski semest er bi moral graditi na 
obstoječih prednostih procesa ter odpraviti njegove  slabosti, in sicer s poenostavitvijo 
nekaterih faz in r ezultatov, izboljšanjem sodelova nja in dialoga z državami članicami, 
omejitvijo zahtev glede poro čanja, krepitvijo ve čstranske narave procesa ter krepitvijo 
zavezanosti na vseh ravneh. 
Poenostavitev rezultatov Komisije in pridobitev ve č povratnih informacij v zvezi z 
analizo Komisije.  Skupna jesenska predstavitev letnega pregleda rasti in poro čila o 
mehanizmu opozarjanja je uspešna, saj se dokumenta dopolnjujeta in dolo čata celotni pristop 
EU za naslednje leto. Vendar sta dva glavna  sklopa dokumentov za posamezne države, in 
sicer delovni dokumenti, ki spremljajo priporo čila za posamezne države, in poglobljen 
pregled, ki je pr ipravljen kot poro čilo o ukrepanju na podlagi poro čila o mehanizmu 
opozarjanja, pripravljena v pozne jši fazi procesa in trenutno predstavljena spomladi ob dveh 
različnih priložnostih. Ena celovita ekonomska ocena vsake države članice, na podlagi katere 
bi se oblikovala priporo čila za države članice, bi izboljšala usklajenost procesa in zmanjšala 
upravno breme. Zgodnejši datum objave teh dok umentov, na primer marca, bi omogo čil tudi 
večjo preglednost in morebitn e povratne informacije v zv ezi z analizo Komisije. 
Racionalizacija zahtev glede poro čanja držav članic : zahteve glede poro čanja za države 
članice bi morale biti sorazmerne in imeti jasno dolo čeno dodano vrednost. Slediti bi morale 
pristopu „povej samo enkrat“,  s katerim se razpoložljive informacije, pridobljene iz 
dokumentov in službenih obiskov na terenu, u činkovito izmenjavajo in ponovno uporabijo, 
medtem ko se na evropski ravni delo osredoto či na njihovo analiziranje in posodabljanje. 
Nacionalni reformni programi imajo lahko pom embno vlogo pri komunikaciji in zavezanosti 
na nacionalni ravni, če se preoblikujejo, tako da za namene  analize Komisije zagotovijo bolj 
ciljno usmerjen nacionalni prispevek v zgodnejš i fazi procesa ter so cialni partnerje vklju čijo v 
oblikovanje teh programov. 
 
20 Krepitev ve čstranske narave procesa : zavezanost držav članic evropskemu semestru na 
nacionalni, pa tudi na evropski ravni, je na splošno še vedno premajhna. To omejuje kakovost 
razprav in nadaljnje izvajanje priporo čil za posamezne države. Na podro čjih z boljšimi 
nadzornimi orodji, kot so javnofinan čni in fiskalni okviri, je uspešnost izvajanja veliko ve čja. 
Racionaliziran proces bi moral omogo čiti več časa za preu čitev smernic EU in razpravo o 
njih. K temu bi pripomogla tudi zgodnja predst avitev analiz Komisije za posamezne države. 
Poleg tega bi moralo biti možno okrepiti navzkrižno pregledovanje uspešnosti in politik skozi vse leto, k čemur bi pripomoglo tudi predsedovanje Sveta. Izboljšana primerljivost ukrepov in 
rezultatov politik po državah članicah bi olajšala tudi medseboj ni pritisk in na dalje prispevala 
k takšnim ve čstranskim tematskim razpravam. Še pos ebej je pomembna izmenjava mnenj o 
spremljanju izvajanja reform s strani Komis ije v okviru priprave na razpravo o osnutkih 
priporočil v Svetu in glede na razpravo na juni jskem zasedanju Evropskega sveta.  
Začetek procesa in pove čanje sodelovanja z drugimi akterji : občasno se pojavijo dvomi 
glede demokrati čne legitimnosti procesa evropskega semestra. V zadnjih letih je Komisija 
postopoma vzpostavila poglobljen in stabilnejši dialog z državami članicami prek 
dvostranskih sre čanj, bolj ciljno usmerjenih razpra v v odborih Sveta ter širših tehni čnih 
obiskov. Napredek se je pokazal tudi pri parl amentarnem sodelovanju. Tesno sodelovanje z 
Evropskim parlamentom je bilo omogo čeno prek gospodarskega  dialoga, uvedenega z 
zakonodajnim šester čkom, ki zagotavlja razprave med Ev ropskim parlamentom na eni strani 
ter državami članicami, Svetom, Komisijo, Evropskim sv etom in Euroskupino na drugi. Poleg 
tega se v Parlamentu odvijajo pomembne politi čne razprave ravno v času, ki je odlo čilen za 
evropski semester. V nacionalnih parl amentih se je z leti postopoma pove čalo zavedanje glede 
pomembnosti evropskega semestra, zahvaljujo č izvajanju zakonodajnega dvoj čka in 
neposrednejši vklju čitvi Komisije s predstavitvami in razpravami. Ne glede na takšen 
pozitiven razvoj pa je še vedno mogo če izboljšati dialog, ne le s parlamenti, pa č pa tudi s 
socialnimi partnerji. Komisija bi se lahko na primer v prihodnosti povezala z Evropskim 
parlamentom in socialnimi partnerji na evrops ki ravni, preden bi predstavila letni pregled 
rasti, ter po njegovem sprejetju nadaljevala razp rave. Na podlagi analiz za posamezne države 
bi se Komisija lahko povezala z Evropskim pa rlamentom, da bi skupaj razpravljala o 
nastajajočih horizontalnih vidikih ter po potrebi s socialnimi parter ji, da bi pridobila povratne 
informacije o aktualnih vprašanjih za posamezne države. 
 
21