1.Ozadje

Carinska unija je temelj EU in bistven dejavnik pri delovanju enotnega trga. Ozemlje carinske unije EU je urejeno s skupnimi pravili in postopki iz carinskega zakonika Unije . Ta zahtevajo njegovo pravilno in enotno izvajanje in uporabo v vseh državah članicah. Poleg tega se morajo carinska politika in carinske uprave stalno prilagajati razmeram v sodobni trgovini, povečanim odgovornostim in sodobnim komunikacijskim orodjem. Carinski zakonik Unije je mejnik pri posodabljanju carine EU, njegov namen pa je doseči brezpapirno in popolnoma avtomatizirano carinsko unijo. Program EU Carina 2020, večletni akcijski program za carino v EU, ki je bil uveden z Uredbo (EU) št. 1294/2013 , je nepogrešljiv pri podpori njenega izvajanja. Določa vire, potrebne za delovanje obstoječih evropskih informacijskih sistemov za carino (in razvoj novih sistemov, potrebnih za izvajanje carinskega zakonika Unije) ter spodbujanje in krepitev sodelovanja med nacionalnimi carinskimi upravami.

V skladu s členom 18(1) in (3) Uredbe (EU) št. 1294/2013, ki od Komisije zahteva, da Evropskemu parlamentu in Svetu predloži vmesno in končno poročilo o oceni programa Carina, in določa, da mora ocene izvajati neodvisni zunanji ocenjevalec, je bila v podporo končni oceni programa naročena zunanja študija. Rezultati študije so predstavljeni v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije in so podlaga za to poročilo.

Končno poročilo temelji na vmesni oceni programa Carina, ki je bila objavljena leta 2019. Njen namen je oceniti program Carina 2020 od njegovega začetka 1. januarja 2014 do njegovega zaključka 31. decembra 2020. V oceni so upoštevane vse najrazličnejše financirane dejavnosti programa in njegovi deležniki.

V skladu s členom 18(1) Uredbe št. 1294/2013 sedanje poročilo predstavlja rezultate končne ocene: (i) napredka pri doseganju ciljev programa; (ii) stroškovne učinkovitosti različnih financiranih dejavnosti; (iii) skladnosti programa in njegovega prispevka k širšim politikam in prednostnim nalogam EU; (iv) nadaljnje ustreznosti programa in (v) dodane vrednosti delovanja programa na ravni EU. V analizi so bili upoštevani dolgoročni vplivi programa in trajnost njegovih učinkov.

2.Učinkovitost

Splošni cilj programa je zagotoviti podporo delovanju in posodobitvi carinske unije s sodelovanjem med sodelujočimi državami, njihovimi carinskimi organi in uradniki.

Z oceno je bilo potrjeno, da je bil program Carina 2020 ključni instrument pri podpori izvajanja in dosledne uporabe novega carinskega zakonodajnega okvira (carinski zakonik Unije). Carinski zakonik Unije je igral še posebno pomembno vlogo pri naprednem razvoju in delovanju evropskih informacijskih sistemov za carino, s katerimi je bilo ustvarjeno sodelovalno informacijsko okolje, v katerem carinski organi med seboj sodelujejo in si izmenjujejo podatke o dobavni verigi in informacije, pomembne za oceno tveganja.

Skupni ukrepi programa Carina 2020 so bili instrument za izmenjavo znanj in dobrih praks med carinskimi organi in z drugimi vladnimi organi v sodelujočih državah. V okviru programa se z izvajanjem vseh vrst skupnih ukrepov, vključno s strokovnimi skupinami (novim orodjem, ki podpira okrepljeno operativno sodelovanje na regionalni ali tematski ravni), razvijajo smernice ter prepoznavajo, širijo in prevzemajo dobre prakse, kar se kaže v izboljšanih delovnih metodah ter bolj dosledni in usklajeni uporabi prava Unije na področju carine in s carino povezanih zadev. Skupni ukrepi so podlaga tudi za pripravo novih zakonodajnih pobud, kot je predlog uredbe o enotnem okolju EU za carino, s čimer prispevajo k posodobitvi carinske unije in boljšemu delovanja enotnega trga.

Dejavnosti usposabljanja, izvedene v okviru programa Carina 2020, so imele pomembno vlogo pri podpiranju bolj usklajene uporabe novega carinskega zakonodajnega okvira (carinskega zakonika Unije), ki se je začel uporabljati v obdobju financiranja. S tem so carinski organi in gospodarski subjekti carinski zakonik Unije lažje razumeli in so ga zato tudi lažje izvajali. Z izvajanjem dejavnosti usposabljanja in več skupnih ukrepov so se oblikovale smernice za pripravo na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije.

Na podlagi programa Carina 2020 se je vzpostavilo zaupanje med carinskimi upravami in njihovimi uradniki ter okrepila so se delovna razmerja in izmenjave, ki presegajo posebne dejavnosti programa. Vendar so se te priložnosti za mreženje, ki so se vedno štele za ključni element programa, zaradi pandemije COVID-19 nekoliko zmanjšale, zato je bilo treba ponovno oceniti, kako optimizirati sestanke v živo in prek spleta, ter preučiti primernejše platforme in/ali kanale, ki bi še naprej zagotavljali priložnosti za mreženje z uporabo virtualnih sredstev, da bi nadomestili ali dopolnili nekoč običajne načine mreženja.

Iz ocene je v skladu z navedenimi informacijami razvidno, da je program Carina 2020 pozitivno vplival na delovanje in posodobitev carinske unije in notranjega trga, saj sta bila v njegovem okviru zagotovljena podpora zakonitemu trgovanju in preprečevanje nezakonitih dejavnosti. V okviru programa se je izvajanje zakonitih gospodarskih dejavnosti podpiralo na različne načine. Prvič, z digitalizacijo carinskih postopkov, ki jih financira program, so bili nekateri med njimi poenostavljeni in usklajeni (kar se bo po pričakovanjih nadaljevalo, ko bo začelo delovati več sistemov), s čimer so se znižali stroški izpolnjevanja obveznosti in povečala pravna varnost za gospodarske subjekte ter nazadnje okrepila konkurenčnost evropskih podjetij. Drugič, ta cilj se je podpiral tudi z omogočanjem dostopa carinskim organom in gospodarskim subjektom do gradiva za usposabljanje. Poleg tega so k izboljšanju pogojev in postopkov za trgovanje prispevale dobre prakse, ki izhajajo iz skupnih ukrepov.

Vendar se digitalizacija, kot je bilo že navedeno, še vedno izvaja in nekateri informacijski sistemi, ki jih predvideva carinski zakonik Unije, še niso bili razviti ali posodobljeni, zaradi česar je prišlo do zamude pri uresničevanju njihovih pričakovanih koristi. Gospodarski subjekti, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, vidijo možnosti za splošno povečanje olajševanja trgovine, spregovorili pa so tudi o izzivih, povezanih s kompleksnostjo informacijskega okolja, postopnim razvojem nacionalnih komponent v državah članicah in nezadostno komunikacijo med njimi. Čeprav so ta vprašanja povezana zlasti s politikami in spadajo predvsem v okvir odgovornosti držav članic EU, nakazujejo priložnost za boljše sodelovanje z gospodarskimi subjekti ob naslednji ponovitvi programa.

Glede na oceno je program carinske organe podpiral pri preprečevanju nezakonitih dejavnosti in posledično pri zaščiti finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic. Proces digitalizacije, ki ga podpira program Carina 2020, zagotavlja sredstva za izvajanje avtomatiziranih in navzkrižnih pregledov ter preverjanje veljavnosti podatkov, s čimer morda prispeva k zmanjševanju goljufij in napak. Poleg tega se je z dejavnostmi krepitve zmogljivosti na področju informacijske tehnologije (zlasti z uvedbo novih strokovnih skupin) povečalo usklajevanje med carinskimi organi in Komisijo v zvezi s preprečevanjem goljufij. Z izvajanjem dejavnosti krepitve usposobljenosti so carinski uradniki okrepili svoje sposobnosti v zvezi z nadzorom carinskega območja Unije.

Kljub tem pozitivnim rezultatom obstajajo dokazi o nedosledni uporabi carinske kontrole, kar kaže potrebo po prilagoditvi okvira za obvladovanje tveganja, ki ga je s podporo programa vzpostavila Komisija, da bi preprečila nezakonite dejavnosti. Poleg tega je več deležnikov, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, kot nerešeno vprašanje opredelilo elektronsko trgovanje.

3.Uspešnost

Programu Carina 2020 je bil za obdobje 2014–2020 dodeljen proračun v višini 531,7 milijona EUR. Ta proračun je občutno višji od proračuna v višini 272 milijonov EUR, ki je bil programu dodeljen v prejšnjem programskem obdobju (2007–2013), zlasti zaradi vse večjega poudarka na razvoju evropskih informacijskih sistemov v okviru izvajanja carinskega zakonika Unije. Za razvijanje, vzdrževanje in delovanje evropskih informacijskih sistemov za carino je bilo porabljenih 87 % proračuna. Ti skupni informacijski sistemi seveda zahtevajo veliko sredstev, vendar so nepogrešljivi pri vsakodnevnem delu carinskih uprav in prinašajo številne koristi na vseh področjih carinskih dejavnosti. Teh koristi ni bilo mogoče količinsko opredeliti, saj se večinoma nanašajo na poenostavitev in standardizacijo carinskih postopkov z avtomatizacijo, učinkovitejšim izvajanjem in doslednejšo uporabo carinskega prava ter povečanjem interoperabilnosti in izmenjave informacij med carinskimi organi. Z razvojem in delovanjem skupnih komponent evropskih informacijskih sistemov se je v okviru programa spodbudilo oblikovanje pomembne ekonomije obsega, s čimer se je preprečilo podvajanje prizadevanj držav članic, hkrati pa so se gospodarskim subjektom znižali stroški izpolnjevanja obveznosti in zmanjšala upravna bremena. Čeprav v oceni ni bilo mogoče potrditi stroškovne učinkovitosti dejavnosti krepitve zmogljivosti na področju informacijske tehnologije (zlasti zaradi težav, povezanih s količinsko opredelitvijo njihovih koristi), so v njej predstavljeni na splošno pozitivni rezultati o njihovi učinkovitosti.

Skupni ukrepi so predstavljali 11 % dodeljenega proračuna in so znatno prispevali k izpolnjevanju ciljev programa. Povprečni stroški na udeleženca na ukrep za vse vrste skupnih ukrepov (razen strokovnih skupin) so znašali približno 742 EUR. Projektne skupine so predstavljale skoraj polovico izdatkov za skupne ukrepe, vendar so zaradi njihovega dosega (več kot 33 000 udeležencev) in razmeroma nizkih stroškov udeležbe (povprečno 676 EUR na udeleženca) verjetno najbolj stroškovno učinkovita vrsta ukrepov. S prepoznavanjem dobrih delovnih praks za upravne postopke so okrepile sodelovanje in delovna razmerja med udeleženci ter podprle pripravo nove carinske zakonodaje in učinkovito izvajanje veljavne zakonodaje. V oceni je bila izpostavljena potreba po bolj pravočasnem pošiljanju vabil na srečanja, da se zagotovi udeležba najboljših možnih strokovnjakov po najnižji možni ceni. Stroškovno učinkovitost strokovnih skupin je zaradi drugačne narave novovzpostavljenih strokovnih skupin (in posledično drugačnih podatkov spremljanja) težko primerjati z drugimi skupnimi ukrepi. Vendar je bil med oceno izpostavljen njihov potencial za znižanje stroškov, saj državam članicam ponujajo priložnost, da združijo svoje vire, strokovna znanja in izkušnje, namesto da delujejo ločeno.