Povzetek

I. Podporni shemi načrtovalnih študij in izgradnje novih infrastruktur sta del politike EU za razvoj raziskovalnih infrastruktur evropskih razsežnosti na visoki ravni. Prispevki za projekte v okviru šestega okvirnega programa za raziskave (2002–2006) so znašali 140 milijonov EUR.

II. Pri reviziji se je preverjalo, ali sta ti shemi spodbujali razvoj sistema raziskovalnih infrastruktur najvišje kakovosti in zmogljivosti v Evropi ter njihovo optimalno uporabo na evropski ravni, ki temelji na potrebah, ki jih je izrazila raziskovalna skupnost. Pri reviziji se je podrobneje analiziralo, ali je bila shema načrtovalnih študij uporabna pri sprejemanju odločitev in ali je shema izgradnje novih infrastruktur omogočila izgradnjo novih infrastruktur. Posebna pozornost je bila namenjena tudi ukrepom za spodbujanje uporabe dopolnilnega financiranja raziskovalnih objektov.

III. Sodišče je prišlo do zaključka, da:

- so predstavniki raziskovalne skupnosti, s katerimi so bili opravljeni pogovori, shemo načrtovalnih študij sprejeli pozitivno, saj je po njihovem mnenju nudila financiranje razvoja infrastrukture v kritičnem začetnem obdobju in spodbujala medsebojno sodelovanje potencialnih tekmecev na evropskem raziskovalnem področju, ter

- je imela podpora Skupnosti za izgradnjo novih infrastruktur omejen učinek na nastanek sistemov raziskovalnih objektov v Evropi. Shema izgradnje novih infrastruktur je imela blag usmerjevalni učinek in čeprav so bili zadevni investicijski projekti s plačili podpore za izgradnjo novih infrastruktur nekoliko tehnično nadgrajeni, bi se večina projektov, ki so prejeli podporo, nadaljevala s podporo Skupnosti ali brez nje;

- službe Komisije niso dejavno spodbujale uporabe različnih virov financiranja, dostopnih za raziskovalne infrastrukture v Evropi, čeprav so se v različnih uradnih izjavah zavzemale zanjo.

IV. Sodišče Komisiji predlaga, naj ponovno razmisli, ali naj bodo projekti izgradnje novih infrastruktur glede na ugotovitve v zvezi z evropsko dodano vrednostjo financirani iz proračuna za raziskave. Poleg tega bi morali biti cilji sheme jasni in realistični. Komisija bi morala razmisliti, kaj želi doseči z uporabo virov dopolnilnega financiranja, in če meni, da bi se lahko dosegla sinergija za boljšo porabo sredstev EU, ustrezno ukrepati.

Uvod

1. V tem poročilu so zajeti odhodki EU za podporni shemi načrtovalnih študij in izgradnje novih infrastruktur na področju dejavnosti raziskovalnih infrastruktur šestega okvirnega programa za raziskave (2002–2006).

2. Izraz "raziskovalne infrastrukture" se nanaša na objekte in vire, ki raziskovalni skupnosti zagotavljajo bistvene storitve na akademskem in/ali industrijskem področju. Infrastruktura je lahko le en vir na eni sami lokaciji, lahko je omrežje razdeljenih virov, lahko pa je tudi virtualna, če se storitve zagotavljajo v elektronski obliki [1].

Raziskovalne infrastrukture sofinancira proračun EU za raziskave

3. Dejavnosti za raziskave in tehnološki razvoj v Skupnosti se od leta 1984 financirajo iz večletnih okvirnih programov, v katerih so za posamezno programsko obdobje zastavljeni znanstveni in tehnološki cilji. Posebna podpora za raziskovalne objekte se je začela z drugim okvirnim programom (1987–1991). Prvotni namen je bil izboljšanje dostopa znanstvene skupnosti do nacionalnih raziskovalnih infrastruktur, kasneje pa je bil razširjen, tako da vsebuje tudi podporo za omrežja sodelovanja in za raziskovalne dejavnosti, da bi se izboljšala kakovost in količina storitev, ki jih nudi infrastruktura, pa tudi za razvoj nove znanstvene opreme [2]. Od drugega okvirnega programa se je finančna podpora znatno povišala (glej sliko 1).

Slika 1

Poraba za programe raziskovalnih infrastruktur

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropska komisija.

4. Splošni cilj področja dejavnosti raziskovalnih infrastruktur iz šestega okvirnega programa je bil spodbujati razvoj "sistemov raziskovalnih infrastruktur najvišje kakovosti in zmogljivosti" v Evropi. To bi moralo temeljiti na potrebah, ki jih izrazi raziskovalna skupnost, in ustvarjanju "evropske dodane vrednosti" s širitvijo uporabe teh infrastruktur po vsej Evropi.

5. Pri analizi, ki jo je Komisija izvedla leta 2000, se je pokazalo, da so razvoj najsodobnejših raziskovalnih objektov v Evropi ovirali:

- pomanjkanje usklajenih mehanizmov za ocenjevanje potreb in določanje prednostnih nalog po državah in strokah;

- pomanjkanje enotnega evropskega stališča glede sodelovanja v podjetjih svetovnega pomena;

- težavnost vzpostavljanja večnacionalnih sporazumov za financiranje;

- ovire pri nadnacionalnem dostopu do objektov in

- nizka stopnja koordinacije med infrastrukturnimi operaterji in posledično pomanjkanje kritične mase v tehnološkem razvoju, povezanim z infrastrukturami [3].

6. Komisija je za šesti okvirni program predlagala pristop, ki je usmerjen v podporo velikim raziskovalnim objektom v Evropi, da bi pomagala rešiti znane težave pri vzpostavljanju novih raziskovalnih objektov. Določenih je bilo pet podpornih shem, v katere so zajeti:

- nadnacionalni dostop,

- integracijske dejavnosti,

- razvoj komunikacijskega omrežja,

- načrtovalne študije,

- izgradnja novih infrastruktur.

7. Za šesti okvirni program je bilo 140 milijonov EUR od 715 milijonov EUR, ki so bili na voljo za podporo infrastrukture, dodeljenih podpornima shemama načrtovalnih študij in izgradnje novih infrastruktur (glej pregled v sliki 2).

Slika 2

Shemi načrtovalnih študij in izgradnje novih raziskovalnih infrastruktur znotraj šestega okvirnega programa

+++++ TIFF +++++

Načrtovalne študije

8. Projekti načrtovalnih študij so namenjeni preizkušanju izvedljivosti potencialnih prihodnjih raziskovalnih objektov (vključno z razvojem nove opreme). Shema načrtovalnih študij bi morala podpirati študije izvedljivosti in tehnično pripravljalno delo za nove infrastrukture, ki bi morale imeti jasno evropsko razsežnost in interes. Podpora bi bila lahko dodeljena tudi objektom svetovnega pomena, ki se nahajajo izven Evrope, v katerih pa nameravajo sodelovati evropske organizacije.

9. V projektih načrtovalnih študij, ki jih je revidiralo Sodišče (glej Prilogo I), so obravnavane teme, kot so viri svetlobe s prostimi elektroni, pospeševalniki/trkalniki, veliki optični in infrardeči teleskopi ter izgradnja akvakulturnih središč. Primer načrtovalne študije je v okviru 1.

Okvir 1

Projekt SKADS (Square Kilometre Array Design Study)

Eden od ciljev načrtovalne študije SKADS, to je radijskega teleskopa na območju kvadratnega kilometra, je bil razvoj stroškovno učinkovite tehnologije za prihodnjo radijsko astronomijo. Skupni znesek finančne podpore EU je bil 10,4 milijona EUR, kar je približno tretjina vseh stroškov projekta. Izvajalec iz pogodbe o donacijah, konzorcij SKADS, je sestavljalo 26 udeležencev iz devetih držav članic EU, Južne Afrike, Kanade, Avstralije in Rusije.

Ta načrtovalna študija je potrdila, da bi lahko radijski teleskop na območju kvadratnega kilometra, orjaški radijski teleskop, ki je porazdeljen po več kontinentih, zgradili z uporabo struktur, ki so enostavnejše in cenejše kot prvotno predvidene stotine običajnih satelitskih anten.

Pozneje je bil projekt radijskega teleskopa na območju kvadratnega kilometra vključen v evropski načrt za raziskovalne infrastrukture (glej odstavka 16 in 17). Izgradnja faze 1 je načrtovana za obdobje 2012–2016.

Izgradnja novih infrastruktur

10. Cilj sheme izgradnje novih infrastruktur je bila podpora razvoja novih ali okrepljenih infrastruktur. Podobno kot pri načrtovalnih študijah bi bila podpora lahko dodeljena tudi objektom svetovnega pomena, ki se nahajajo izven Evrope, v katerih nameravajo sodelovati tudi evropske organizacije. Upravičeni projekti so lahko tradicionalne stavbe, lahko pa vključujejo tudi npr. antenski sistem v puščavi Atakama v Čilu ali virtualno infrastrukturo kot npr. porazdeljen digitaliziran arhiv za izboljšanje jezikoslovnih raziskav (glej Prilogo II za revidirane projekte izgradnje novih raziskovalnih infrastruktur). Primer projekta izgradnje novih infrastruktur je v okviru 2.

Okvir 2

Projekt CeMaCE (Centre for Marine Chemical Ecology)

Morski biološki laboratorij Tjärnö je morska biološka postaja na Švedskem. S podjetjem Akademiska Hus, ki je na Švedskem glavni lastnik univerzitetnih nepremičnin in opreme, gradi središče za morsko kemično ekologijo (CeMaCE). Ta multidisciplinarni objekt bo evropskim raziskovalcem zagotavljal dostop do laboratorijev, opreme in znanstvenega strokovnega znanja. V središču, od koder je zagotovljen neposreden dostop do morja z bregov fjorda Koster, so združene molekularna biologija, ekologija in evolucijska biologija, to je kombinacija, ki bi morala zagotoviti inovativen pristop k ekološki kemiji.

Evropska finančna podpora tega projekta, ki je znašala več kot 900000 EUR, je bila porabljena predvsem za izgradnjo morskega ekotrona, to je objekta, ki s kontrolo več okoljskih dejavnikov omogoča ekološko relevantne eksperimentalne pogoje, in za prispevek k izgradnji laboratorijev za morsko ekologijo. Stroški tega projekta so skupaj znašali 9 milijonov EUR.

Izbor projektov

11. Projekti načrtovalnih študij in izgradnje novih infrastruktur znotraj šestega okvirnega programa so bili izbrani na podlagi razpisa za zbiranje predlogov, ki je bil objavljen novembra 2003 [4]. Znotraj šestega okvirnega programa je bil največji odstotek sofinanciranja za projekte načrtovalnih študij 50 %, za projekte izgradnje novih infrastruktur pa 10 %. Razpis je bil odprt za projekte s katerega koli področja znanosti ali tehnologije in Komisija je prejela 121 predlogov, ki so skupaj znašali 387 milijonov EUR. Ker je Komisija v dogovoru s programskim odborom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in pridruženih držav, menila, da bo veliko dobrih predlogov izključenih, če bi vztrajala pri okvirnem proračunu razpisa, ki je znašal 70 milijonov EUR [5], je proračun za ta razpis povečala na 140 milijonov EUR.

12. Predloge za projekte je ocenjevala multidisciplinarna žirija 62 neodvisnih strokovnjakov glede na naslednja štiri merila:

- evropska dodana vrednost,

- znanstvena in tehnološka odličnost,

- ustreznost glede na cilje sheme ter

- kakovost upravljanja.

13. Žirija je za 77 projektov presodila, da izpolnjujejo standarde, 30 projektov pa je prejelo finančno podporo, pri čemer je 19 načrtovalnih študij prejelo 92 milijonov EUR, devet projektov izgradnje novih infrastruktur pa 48 milijonov EUR [6].

Raziskovalni objekti se lahko sofinancirajo tudi iz strukturnih skladov

14. Poleg financiranja iz proračuna za raziskave, ki ga znotraj različnih okvirnih programov upravlja Komisija, se razvoj raziskovalnih objektov lahko financira tudi iz strukturnih skladov EU, ki se financirajo iz proračuna EU, vendar jih upravljajo države članice. 3 milijarde EUR, ki so bile kot vir potencialnega financiranja na voljo znotraj področja "infrastrukture za raziskave, tehnološki razvoj in inovacije" strukturnih skladov za obdobje 2000–2006, so predstavljale bistveno večjo podporo kot 715 milijonov EUR, dodeljenih raziskovalnim infrastrukturam znotraj šestega okvirnega programa. Na sliki 3 so predstavljeni zneski in maksimalni deleži sofinanciranja, ki se nanašajo na različne vire financiranja.

Slika 3

Strukturni skladi in okvirni programi za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti – primerjava

| 6. OP | Strukturni skladi 2000–2006 | 7. OP | Strukturni skladi 2007–2013 |

Programsko obdobje | 2002–2006 | 2000–2006 | 2007–2013 | 2007–2013 |

Proračun za raziskave, tehnološki razvoj in inovacije (v milijonih EUR) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 |

Proračun za infrastrukture za raziskave, tehnološki razvoj in inovacije (v milijonih EUR) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 |

Upravičenost | EU in pridružene države | Cilj 1: 2412 Cilj 2: 681 Pobuda Skupnosti: 35 | EU in pridružene države | Konvergenčne regije: 7363 Regije regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja: 2247 Evropsko teritorialno sodelovanje: 148 |

Maksimalni delež sofinanciranja | Načrtovalne študije: 50 % Izgradnja novih infrastruktur: 10 % | Cilj 1: 75 %–85 % Drugi cilji: 50 %m | Načrtovalne študije: 50 % Izgradnja novih infrastruktur: 3–6 milijonov EUR na projekt | Konvergenčne regije: 75 %–85 % Regije regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja: 50 %–85 % Evropsko ozemeljsko sodelovanje: 75 %–85 % |

Nekatere spremembe v Komisijinem pristopu za sedmi okvirni program

15. Sedmi okvirni program [7] (2007–2013) v primerjavi s šestim okvirnim programom uvaja nekatere spremembe na področju raziskovalnih infrastruktur. Sprejeti pristop za shemo načrtovalnih študij je na splošno ostal nespremenjen, vendar so bile v shemo izgradnje novih infrastruktur uvedene spremembe na področju izbora projektov, poudarek financiranja pa se je preusmeril iz izgradnje v pripravljalno fazo.

16. Pri sedmem okvirnem programu se projekti večinoma izbirajo s pristopom "od zgoraj navzdol", projekti, izbrani za dodelitev podpore, pa so večinoma tisti, ki so vključeni v evropski načrt za nove raziskovalne infrastrukture. To je seznam, ki ga pripravi Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture.

17. Ta forum si prizadeva zagotoviti enoten pristop k oblikovanju politike na področju raziskav v Evropi. Sestavljajo ga člani, ki jih imenujejo ministri držav članic in pridruženih držav, odgovorni za raziskave, in predstavnik Komisije. V omenjenem "načrtu" so določene znanstvene potrebe na področju raziskovalnih infrastruktur v Evropi za obdobje od 10 do 20 let in opredeljeni projekti bistvenega pomena za razvoj znanosti in inovacij v Evropi.

Obseg revizije in revizijski pristop

18. Namen revizije je bil oceniti shemi financiranja izgradnje novih raziskovalnih infrastruktur in načrtovalnih študij ter njun prispevek k doseganju ciljev dejavnosti raziskovalne infrastrukture v obdobju šestega okvirnega programa (2002–2006).

19. Pri reviziji se je k temu pristopilo z naslednjimi vprašanji:

(a) Ali je shema načrtovalnih študij omogočila študije izvedljivosti in pripravljalno delo, ki so bili uporabni za sprejemanje odločitev pri izgradnji novih raziskovalnih infrastruktur?

(b) Ali je shema izgradnje novih infrastruktur uspešno usmerjala izgradnjo novih infrastruktur?

(c) Ali je Komisija v okviru shem načrtovalnih študij in izgradnje novih infrastruktur dejavno spodbujala uporabo dopolnilnega financiranja, kot je navedeno v sklepu o šestem okvirnem programu?

20. V revizijo so bili zajeti:

- analiza pravne podlage področja raziskovalnih infrastruktur in natančneje vzpostavitve shem načrtovalnih študij in izgradnje novih infrastruktur;

- pregled izbora projektov in spremljanja postopkov (vključno z vsemi ustreznimi ocenjevalnimi poročili);

- pogovori z osebjem Komisije ter predstavniki vodilnih evropskih raziskovalnih organizacij in ministrstev, odgovornih za raziskave v osmih državah članicah (v Belgiji, na Češkem, v Nemčiji, v Italiji, na Nizozemskem, Poljskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu);

- revizije vzorca devetih od 19 projektov načrtovalnih študij in vseh devetih projektov izgradnje novih infrastruktur na kraju samem ter

- spletna anketa med vsemi neuspešnimi kandidati.

Revidirano je bilo obdobje šestega okvirnega programa (2002–2006). Revidirani projekti so našteti vPrilogah IinII.

Opažanja

Shema načrtovalnih študij

Cilji večinoma doseženi

21. Cilj sheme načrtovalnih študij je bil prispevati k študijam izvedljivosti in tehničnemu pripravljalnemu delu za nove infrastrukture z jasno evropsko razsežnostjo. Sodišče je shemo ocenilo za uspešno, če:

- je financiranje iz proračuna EU olajšalo izvedbo študij, ki so srednje- in dolgoročno vodile k razširitvi sistemov raziskovalnih objektov evropske razsežnosti, ter

- so sofinancirane študije pokazale evropsko dodano vrednost.

22. Sodišče je po izvedbi različnih revizijskih pogovorov opazilo, da imajo udeleženci na splošno pozitivno mnenje o shemi načrtovalnih študij in da je po njihovem mnenju obstoj načrtovalnih študij povečal ozaveščenost in podporo odgovornih za sprejemanje odločitev v posameznih državah. Večina projektov je bila kasneje vključena na seznam Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture (glej odstavka 16 in 17), kar je povečalo verjetnost izgradnje (glej sliko 4).

Slika 4

Razvoj devetih projektov načrtovalnih študij, ki jih je revidiralo Sodišče

+++++ TIFF +++++

23. Med pogovori so koordinatorji projektov in predstavniki držav članic navedli tudi, da je bila podpora Skupnosti za načrtovalne študije pomembna za premostitev vrzeli med izpopolnitvijo zamisli in dejansko izvedbo projekta. Podpora je znanstvenikom omogočila predstavitev in izpopolnitev njihovih predlogov na strukturiran način. Večina koordinatorjev projektov je menila tudi, da je možnost, da več institucij sodeluje v skupnih podjetjih, predstavljala dragocen in koristen vidik te podporne sheme. V okviru 3 je naveden primer sodelovanja med velikimi evropskimi raziskovalnimi institucijami, ki bi si sicer konkurirale.

24. Upravičenci in predstavniki raziskovalnih organizacij so v zvezi z zagotavljanjem financiranja navedli, da je načrtovalna faza infrastrukturnega projekta najtežja. Še posebej, kadar je nujno mednarodno sodelovanje. Vprašani so shemo načrtovalnih študij, pri katerih je Komisija pokrila do 50 % vseh stroškov, zato ocenili kot pomembno, saj je zagotovila okvir za razvoj velikih evropskih projektov. Vprašani so menili, da je vseevropsko sodelovanje težko vzpostaviti z mehanizmi, ki imajo večji poudarek na nacionalnih ali regionalnih programih.

Okvir 3

Projekt EUROFEL (European free-electron laser)

Načrtovalna študija evropskega laserja na proste elektrone je bila skupno prizadevanje 16 evropskih raziskovalnih institucij za pripravo na izgradnjo nove generacije virov svetlobe iz laserjev na proste elektrone, ki naj bi jih zgradili kot porazdeljeno infrastrukturo v sedmih evropskih središčih.

Prvotno je obstajalo sedem različnih konkurenčnih projektov za izgradnjo laserja na proste elektrone v petih evropskih državah. Toda Komisija je posameznim institucijam predlagala, naj vložijo skupni predlog, s čimer bi se razširilo evropsko sodelovanje na tem področju. Nekateri udeleženci so glavno korist projekta videli v sodelovanju različnih institucij, ki bi si sicer konkurirale.

Uspeh načrtovalne študije se lahko meri po tem, da je projekt izgradnje vključen v evropski načrt za raziskovalne infrastrukture in da je izgradnja načrtovana v naslednjih osmih do 12 letih.

Shema izgradnje novih infrastruktur

Usmerjevalni učinek in evropska dodana vrednost

25. Merila za izplačila sredstev EU v okviru sheme izgradnje novih infrastruktur niso dovolj specifična. Odločba Sveta 2002/835/ES [8] določa, da mora shema zagotoviti minimalna sredstva, ki so potrebna za usmerjanje dejavnosti, pri čemer mora biti večina sredstev za kritje stroškov izgradnje in delovanja zagotovljena iz nacionalnih ali drugih virov financiranja. Usmerjevalnik pospešuje ali spodbuja reakcijo ali proces. Po mnenju Sodišča to pomeni, da se morajo projekti, ki sicer ne bi bili izvedeni, zaradi plačil v okviru financiranja izgradnje novih infrastruktur nadaljevati.

26. V Odločbi Sveta 2002/835/ES je v nadaljevanju navedeno, da se financiranje zagotovi samo na podlagi podrobne obrazložitve, "ki temelji na evropski dodani vrednosti". V delovnem programu Komisije za obdobje 2002–2003 za šesti okvirni program se pogoji za upravičenost do financiranja izgradnje novih infrastruktur razumejo tako, da bo podpora za izgradnjo novih infrastruktur na voljo, "kjer ima lahko takšna podpora kritičen usmerjevalni vpliv v smislu evropske dodane vrednosti". To bi se lahko pokazalo, kot je omenjeno v delovnem programu, v smislu izboljšane privlačnosti in/ali izboljšanih storitev za raziskovalno skupnost v Evropi, in sicer z naslednjimi ukrepi:

- razširjena dostopnost predlagane infrastrukture,

- naprednejša tehnologija,

- prožnejša prilagodljivost meddisciplinskim študijam,

- boljše povezave za raziskovalno skupnost.

27. Sodišče je preučilo vse projekte izgradnje novih infrastruktur in obravnavalo način, kako je Komisija uporabljala omenjene pogoje za upravičenost, ki so določeni v Odločbi Sveta 2002/835/ES in podrobneje razčlenjeni v delovnem programu Komisije za obdobje 2002–2003.

28. Sodišče je v zvezi z dostopnostjo infrastruktur za evropske raziskovalce, ki predstavlja pomembno zadevo, ugotovilo, da je bilo financiranje Komisije usmerjeno v zagotavljanje sredstev za izgradnjo in nakup opreme, ne da bi se pri tem primerno zagotovila dostopnost za raziskovalce.

Blag "usmerjevalni učinek" …

29. Da bi ocenilo, ali je imela podpora izgradnje novih infrastruktur "usmerjevalni učinek", je Sodišče preučilo:

- razmerje med začetnim datumom projektov in datumom, ko so bile podpisane pogodbe z EU, kar bi lahko pokazalo pomembnost financiranja za izvedbo projekta;

- ali je bila odločitev glede odobritve ali zavrnitve financiranja projektov odločilna za izvedbo ali nadaljevanje projekta, ter

- vtise glavnih zainteresiranih strani o tem, v kolikšni meri so investicije EU služile kot usmerjevalnik za druge investicije v projekte.

Slika 5

Grafični prikaz začetka projekta in podpisa pogodbe

+++++ TIFF +++++

30. Sodišče je pri reviziji ugotovilo, da je bil datum začetka sedmih od devetih projektov izgradnje novih infrastruktur starejši od ustrezne odločitve Komisije in posledičnega podpisa pogodb (glej sliko 5). Osmi projekt se je začel po odločitvi Komisije, vendar pred podpisom pogodbe.

31. Ker je večina projektov potekala že pred podpisom pogodb in ker je bila podpora Skupnosti za projekte izgradnje novih infrastruktur omejena na največ 10 % vseh stroškov projekta [9], ni bilo dokazov, da je bilo financiranje EU odločilni dejavnik pri odločitvi, ali se bo projekt izvedel ali ne (glej primer v okviru 4).

32. Med pogovori so predstavniki evropskih raziskovalnih organizacij in ministrstev držav članic navedli, da shema izgradnje novih infrastruktur ni usmerjala dejavnosti, za katere je bila podpora odobrena, ker je bila na voljo le nizka stopnja financiranja in ker je jasno, da zagotovitev sredstev v višini 10 % vseh stroškov projekta ne zadošča za nastanek usmerjevalnega učinka.

Okvir 4

Faza 1 Projekta DIRAC (Darmstadt Ion Research and Antiproton Centre)

Cilj izgradnje mednarodnega pospeševalnika v središču za ionske in antiprotonske raziskave v Darmstadtu je nadgradnja obstoječih pospeševalnikov za prihodnje raziskave o izvoru vesolja. V ta projekt, ki naj bi ga sofinanciralo 14 partnerjev (11 držav članic EU, Kitajska, Indija in Rusija), sta vključeni nova infrastruktura (magnet) in nadgradnja obstoječe infrastrukture (sinhrotronski pospeševalnik in spektrometer).

Sredstva EU, ki so znašala 10,4 milijona EUR, so bila namenjena podpori prve faze projekta, ki je ocenjena na 104 milijone EUR. Celotna investicija bo po pričakovanjih znašala približno 1,2 milijarde EUR. Ko je bila podpisana pogodba s Komisijo, je projekt že potekal.

33. Podobno opažanje je bilo navedeno v poročilu ocenjevalnega odbora: "(…) strokovnjaki so menili, da so imela sredstva EU v primerjavi s projekti izgradnje večji učinek na načrtovalne študije, saj bi se prvi izvedli v vsakem primeru, in da korist 10 % pomoči EU včasih ni bila čisto jasna" [10].

34. V odgovorih na revizijsko anketo je devet od desetih neuspešnih kandidatov potrdilo, da odločitev Komisije o financiranju ni imela bistvenega vpliva na izvedbo projektov in večina kandidatov je projekte kljub zavrnitvi nadaljevala, čeprav včasih v zmanjšanem obsegu (glej sliko 6).

35. Ko je Sodišče isto vprašanje postavilo koordinatorjem uspešnih projektov izgradnje novih infrastruktur, so trije od štirih odgovorili, da negativna odločitev Komisije ne bi preprečila nadaljevanja izvajanja njihovih projektov (glej tudi sliko 6).

Slika 6

Izvajanje uspešnih in neuspešnih predlogov

Ali ste izvajanje projekta nadaljevali kljub negativni odločitvi o dodelitvi sredstev EU? | Ali bi negativna odločitev o dodelitvi sredstev EU ustavila izvajanje projekta? |

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| |

Anketa med neuspešnimi predlagatelji | Pogovori s koordinatorji projektov |

… vendar je podpora izgradnje novih infrastruktur omogočila nakup dodatne ali boljše opreme

36. Čeprav so imela sredstva EU, ki so dodala 10 % na vrednost projekta, ki je bila dogovorjena na nacionalni ravni, blag usmerjevalni učinek v smislu celotnega projekta, so omogočila nakup ali razvoj dodatne opreme, ki ni bila predvidena v prvotnem predlogu projekta. Sredstva EU so torej dopolnjevala nacionalno financiranje in tako infrastrukturam omogočila pridobitev več ali boljše tehnologije. V nekaj primerih so tudi olajšala meddisciplinsko uporabo objektov.

Dopolnilnost financiranja

Komisija se je zavzela za dopolnilno financiranje, vendar je le omejeno ukrepala

37. Kot je omenjeno v odstavku 14, lahko Skupnost poleg financiranja infrastruktur iz proračuna za raziskave podporo zagotovi tudi prek strukturnih skladov za podporo regionalnih in kohezijskih politik. Projekte raziskovalne infrastrukture z evropsko razsežnostjo lahko financira tudi Evropska investicijska banka.

38. Dvojno financiranje ali vlaganje zahtevka za povrnitev istega stroška za podporo iz različnih shem sta prepovedana. Sofinanciranje projekta iz različnih mehanizmov financiranja EU je zaradi posebnih pravil o sofinanciranju za vsak instrument redko mogoče. Dopolnilna raba virov financiranja pa je dovoljena. Dopolnilnost financiranja pomeni uporabo različnih virov financiranja za različne dejavnosti projekta, ki so povezane ali si sledijo [11].

39. Možnost uporabe dopolnilnega financiranja iz različnih evropskih virov je zagovarjana v različnih dokumentih Skupnosti. Evropski parlament je v svojem poročilu iz maja 2000 [12] močno spodbudil dopolnilno uporabo virov financiranja znotraj okvirnega programa za raziskave in drugih politik Skupnosti, predvsem strukturnih skladov. V sporočilu Komisije "Evropskemu raziskovalnemu prostoru naproti" [13] je bilo navedeno, da je treba na področju raziskovalnih infrastruktur izkoristiti možnost združevanja strukturnih skladov, posojil Evropske investicijske banke in financiranja iz šestega okvirnega programa.

40. Uporaba dopolnilnega financiranja pri shemah načrtovalnih študij in izgradnje novih infrastruktur je bila obravnavana tudi v sklepu, s katerim je bil vzpostavljen šesti okvirni program [14], in odločbi, s katero je bil vzpostavljen posebni program "Oblikovanje Evropskega raziskovalnega prostora" [15]. Načrtovalne študije naj bi se izvajale na osnovi sistematičnega izkoriščanja "možnosti prispevkov iz drugih virov, vključno z Evropsko investicijsko banko ali strukturnimi skladi za financiranje teh infrastruktur". Podpora iz sheme izgradnje novih infrastruktur "lahko dopolni prispevke Evropske investicijske banke ali strukturnih skladov za financiranje teh infrastruktur". Uporaba dopolnilnega financiranja je omenjena tudi v delovnem programu za raziskovalne infrastrukture [16].

41. Združevanje strukturnih, kohezijskih in drugih virov financiranja s financiranjem za raziskave je namenjeno zlasti uresničevanju potenciala konvergenčnih regij EU v smislu industrijskega in raziskovalnega razvoja.

42. Čeprav se je Komisija v odločbi, sklepu in omenjenih dokumentih zavzela za uporabo dopolnilnih virov financiranja, se v času šestega okvirnega programa s tem vprašanjem ni dejavno ukvarjala. Za pomoč koordinatorjem projektov pri iskanju potencialnih sinergij financiranja ni bilo usmerjevalnih gradiv, v tem obdobju pa dejansko noben projekt izgradnje novih infrastruktur ni prejel financiranja iz strukturnih skladov niti posojil Evropske investicijske banke. Večina neuspešnih kandidatov, ki so sodelovali v anketi, je navedla, da niso bili seznanjeni z možnostjo uporabe dopolnilnih virov financiranja (glej sliko 7).

43. Komisija bi morala tudi konkretno ukrepati, da bi ustrezno upravljala dopolnilni vidik, npr. izvajati preglede v zvezi z dvojnim financiranjem ali neupravičenostjo do sofinanciranja. Vendar je bilo ugotovljeno, da:

(i) ustrezna generalna direktorata (GD RTR in GD REGIO) nista uvedla enotne definicije raziskovalne infrastrukture;

(ii) omenjena generalna direktorata nista imela na voljo povezovalnih informacij o projektih, upravičenih do sredstev iz šestega okvirnega programa in strukturnih skladov; in

(iii) v okviru kohezijske politike niso bila razvita nobena posebna orodja niti podatkovne baze za upravljanje in koordinacijo dopolnilnosti financiranja.

Slika 7

Informacije o dopolnilnosti financiranja – rezultati ankete Evropskega računskega sodišča med neuspešnimi kandidati

Ali vas je Komisija ali nacionalna kontaktna točka seznanila z možnostjo dopolnjevanja financiranja iz programa za raziskovalne infrastrukture z drugimi viri financiranja EU?

+++++ TIFF +++++

Zaključki in priporočila

44. Sodišče meni, da je shema načrtovalnih študij večinoma dosegla svoje cilje, shema izgradnje novih infrastruktur pa je po njegovem mnenju prinesla le nizko dodano vrednost.

Ali je bila shema načrtovalnih študij uporabno orodje za odgovorne pri sprejemanju odločitev?

45. Predstavniki raziskovalne skupnosti so imeli na splošno pozitivno mnenje o shemi načrtovalnih študij. Menili so, da zagotavlja priložnost, da se s testiranjem izvedljivosti potencialnih prihodnjih raziskovalnih objektov znanstvene ideje razvijejo strukturirano. Posebej dobrodošla je bila možnost sodelovanja različnih institucij. Proces je odgovornim pri sprejemanju odločitev pomagal ugotoviti, katere projekte je vredno podpreti, in večina revidiranih projektov načrtovalnih študij je bila vključena na seznam Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture.

Ali je shema izgradnje novih infrastruktur usmerjala izgradnjo novih infrastruktur?

46. Financiranje iz sheme izgradnje novih infrastruktur ni odločilno vplivalo na izvedbo projektov. Plačilo pomoči za izgradnjo novih infrastruktur je z nakupom nove ali boljše opreme omogočilo tehnično nadgradnjo zadevnih investicijskih projektov. Vendar shema izgradnje novih infrastruktur ni pomenila izgradnje infrastruktur, ampak je zagotovila dodatno financiranje projektov, ki bi bili izvedeni neodvisno od obstoja sheme.

Priporočilo 1

Komisija bi morala glede na ugotovitve Sodišča v zvezi z evropsko dodano vrednostjo in usmerjevalnim vplivom ponovno razmisliti, ali naj bodo v prihodnjih okvirnih programih projekti izgradnje novih infrastruktur financirani iz proračuna za raziskave.

Komisija bi morala zagotoviti, da so cilji sheme opredeljeni tako, da so jasni in razumljivi za vsakogar, ter da so realistični glede na predvideno stopnjo financiranja projekta.

Ali je Komisija ukrepala glede dopolnilnega financiranja?

47. Komisija ni dejavno spodbujala možnosti financiranja projektov načrtovalnih študij in izgradnje novih infrastruktur iz dopolnilnih proračunskih virov EU, čeprav je to vključeno v sklep o šestem okvirnem programu, zato ta možnost ni bila uporabljena.

Priporočilo 2

Komisija bi morala razjasniti, kaj namerava doseči z vključitvijo možne dopolnilne uporabe sredstev v zakonodajo. Razmisliti bi morala o prednostih in slabostih takega financiranja ter s tem povezanih stroškov in koristi. Če verjame, da z združevanjem namenskih sredstev EU, posojil Evropske investicijske banke in nacionalnega financiranja lahko doseže koristne sinergije, bi morala dejavno spodbujati uporabo dopolnilnih virov financiranja, pri čemer bi morala zagotavljati, da se izvajajo ustrezne kontrole, s katerimi se ugotavlja in preprečuje vsakršno zlorabo te možnosti.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 5. maja 2010.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] "Podpora raziskovalnih infrastruktur v posebnem programu za "oblikovanje Evropskega raziskovalnega prostora" šestega okvirnega programa – delovni program 2002–2003", str. 1.

[2] Odločba Sveta 1999/173/ES z dne 25. januarja 1999 o sprejetju posebnega programa za raziskave, tehnološki razvoj ter predstavitvene dejavnosti na področju izgradnje potenciala človeških virov v raziskavah in izboljšanja socialno-ekonomskega znanja (1998 do 2002) (UL L 64, 12.3.1999, str. 105).

[3] Glej delovni dokument služb Komisije "A European Research Area for Infrastructures" (Evropski raziskovalni prostor za infrastrukture), SEC(2001) 356 z dne 27. februarja 2001.

[4] Razpis za zbiranje predlogov FP6-2003-Infrastructures-4.

[5] Ocenjevalci so navedli, da je preveliko število prijav za ta razpis znašalo približno šestkratno vrednost okvirnega proračuna (70 milijonov EUR). Tudi če bi upoštevali le zelo dobre predloge, je število prijav glede na dokončno oceno dva- do trikrat preveliko (Razpis FP6-2003-Infrastructures-4, poročilo odbora, 7. maja 2004).

[6] Razpis za zbiranje predlogov je zajemal še eno kategorijo projektov (spremljevalni ukrepi), ki pa ni vključena v to revizijo. V tej kategoriji sta bila izbrana dva projekta.

[7] Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

[8] UL L 294, 29.10.2002, str. 44.

[9] Posebna klavzula (št. 34) za izgradnjo novih infrastruktur: "Povračilo stroškov za druge posebne podporne dejavnosti, ki jih imajo izvajalci, ki za poročanje o stroških uporabljajo model celotnih stroškov, model celotnih stroškov s pavšalnim pribitkom za posredne stroške ali model celotnih dodatnih stroškov, ne sme presegati 10 % vseh upravičenih stroškov."

[10] Ukrepi na področju raziskovalnih infrastruktur – Razpis FP6-2003-Infrastructures-4, poročilo odbora, str. 4.

[11] "Z raziskavami in inovacijami do konkurenčnih evropskih regij. Praktični vodnik o možnostih financiranja EU za raziskave in razvoj", Rev. 2 02/12/2008, strani 12–13.

[12] Poročilo o sporočilu Komisije "Evropskemu raziskovalnemu prostoru naproti" (COM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)).

[13] "… treba je izkoristiti priložnost in se pogajati o strukturni pomoči, načrtovani za obdobje 2000–2006, da se preuči, kako bi lahko najbolje povezali projekte, ki se izvajajo v tem okviru (tj. strukturni skladi), s projekti, ki se izvajajo v evropskih programih." COM(2000) 6, str. 18.

[14] Sklep št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 232, 29.8.2002, str. 1).

[15] Odločba Sveta 2002/835/ES z dne 30. septembra 2002 o sprejetju posebnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev: "Oblikovanje Evropskega raziskovalnega prostora" (2002–2006).

[16] Delovni program (2002–2003): Podpora raziskovalnih infrastruktur v posebnem programu za "oblikovanje Evropskega raziskovalnega prostora" šestega okvirnega programa, prvič posodobljeno junija 2003.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

DOSEŽKI PROJEKTOV NAČRTOVALNIH ŠTUDIJ

Kategorija | Okrajšava naslova projekta | Naslov projekta | Glavni dosežki projekta [1] | Glavni vpliv financiranja ES [1] | Obeti za izgradnjo [1] |

Laserji na proste elektrone | EUROFEL | European FEL Design Study (načrtovalna študija evropskega laserja na proste elektrone) | Priprave na izgradnjo nove generacije virov svetlobe iz laserjev na proste elektrone. Vpliv projekta je predvsem tehničen v smislu reševanja inženirskih problemov (načrtovanje kritičnih komponent). | Tehnično sodelovanje več institucij, ki pripravljajo podobne infrastrukture. | Mreža porazdeljenih infrastruktur, ki so vključene v načrt Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture. |

Drugo – pospeševalniki | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider (evropska načrtovalna študija za globalni linearni trkalnik) | Udeležba v mednarodnem projektu globalnega prizadevanja za mednarodni linearni trkalnik (ILC Global Effort). Delo je sestavljeno predvsem iz raziskav na področju podsistemov trkalnika in drugih kritičnih vprašanj, ki jih je določila mednarodna ocenjevalna skupina. | Udeležba več evropskih organizacij v konzorciju (koordinator bi sodeloval pri projektu za izgradnjo globalnega linearnega trkalnika tudi brez financiranja ES, čeprav v manjši meri). | Poročilo o tehničnem načrtovanju globalnega projekta se načrtuje za leto 2012, morebitna izgradnja pa bi potekala v poznih 2010-ih. |

Astrofizika | ELT Design Study | Extremely Large Telescope Design Study (načrtovalna študija zelo velikega teleskopa) | Razvoj prebojnih tehnologij in konceptov, ki so potrebne za morebitno izgradnjo evropskega velikega optičnega in infrardečega teleskopa. | V načrtovalno študijo so vključene skoraj vse največje evropske institucije. Projekt odraža konsenz celotne evropske astronomske skupnosti. | Po svetu obstaja še nekaj podobnih konkurenčnih projektov, od katerih bo samo eden zaključen. Zato je izgradnja teleskopa še vedno negotova. Pripravljalne dejavnosti za izgradnjo, ki se financira iz sedmega okvirnega programa. |

Jedrska fizika | EURISOL Design Study | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility (evropski objekt za radioaktivne ionske žarke z neposrednim ločevanjem izotopov) | Reševanje velikih problemov, ki se pričakujejo pri izgradnji novega objekta, študija izvedljivosti, vprašanja v zvezi z lokacijo in uporabniki. | Projekt brez sredstev ES ne bi bil izveden; sinergije z drugimi evropskimi projekti. | Projekt še ni uvrščen na seznam Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture. |

Gradbeni inženiring | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security (velik podzemni raziskovalni objekt za varnost in varstvo) | Študija izvedljivosti, tehnične specifikacije, poslovni načrt s finančnimi možnostmi za različne poslovne scenarije, ocena ustanovitve pravnega subjekta. | Pregled dejavnosti v zvezi z varnostjo in varstvom v Evropi. | V času obiska pravni subjekt ni bil ustanovljen. Sredstva za morebitno izgradnjo niso zagotovljena. |

Okolje | DesignACT | Designing the Aquaculture Centre of Technology – facing the unmet needs in European aquaculture (načrtovanje tehnološkega akvakulturnega središča – soočanje z neizpolnjenimi potrebami evropske akvakulture) | Popis akvakulturne infrastrukture in določitev potreb, specifikacija vsebine, izračun stroškov, okoljska anketa, upravljanje, delovanje in finančni načrti, načrt izgradnje in strategija razvoja, ustanovitev novega pravnega subjekta. | Osnova za edinstven velik akvakulturni morski raziskovalni objekt, odprt za raziskovalce iz tujine z močno komponento informacijske in komunikacijske tehnologije ter možnostmi usposabljanja za študente. | Projekt ni vključen v načrt Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture, obstaja pa možnost nacionalnega financiranja. |

Jedrska fizika | DIRAC secondary-Beams | Internal Target experiments with highly energetic stored and cooled secondary beams at the International Accelerator Facility, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center (DIRAC) (interni eksperiment s tarčo z visokoenergetskimi shranjenimi in ohlajenimi curki v mednarodnem pospeševalniku, center za ionske in antiprotonske raziskave v Darmstadtu (DIRAC)) | Razvoj tehnologij, prototipov in komponent pospeševalnika, testiranje in dokaz izvedljivosti. | Projekt je za udeležbo mobiliziral veliko institucij z vsega sveta. Ker v načrtovalni fazi projekt ni prejel dovolj sredstev iz nacionalnih mehanizmov financiranja, priprava objekta do te mere ne bi bila mogoča. | Izgradnja se je začela in objekt bo predvidoma pripravljen do leta 2016. |

Astrofizika | SKADS | Square Kilometre Array Design Study (načrtovalna študija radijskega teleskopa na območju kvadratnega kilometra) | Vzpostavitev stroškovno učinkovite tehnologije in koncepta sistema. | Projekt je mobiliziral veliko novih skupin iz cele Evrope, ki se ukvarjajo z radijsko astronomijo, da so prispevale k razvoju radijskega teleskopa na območju kvadratnega kilometra in se projekta udeležile. | Projekt je uvrščen na seznam Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture. |

Astrodelci | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences (načrtovalna študija za globokomorski objekt v Sredozemskem morju za nevtrinsko astronomijo in povezane znanosti) | Glavni rezultat je poročilo o tehničnem načrtu za globokomorski nevtrinski teleskop in platformo za morske znanosti. Analizirana so bila tudi vprašanja v zvezi z lokacijo. | Pomemben vpliv financiranja ES: pristop k izgradnji objekta bi bil šibkejši in ne bi imel dovolj prepričljivih perspektiv. | Projekt je vključen na seznam Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture, obeta se nekaj dodatnih obveznosti za financiranje na nacionalni ravni. |

[*] Zaključki iz revizijskih pogovorov.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

PRISPEVKI EU ZA PROJEKTE IZGRADNJE NOVIH RAZISKOVALNIH INFRASTRUKTUR

Okrajšava naslova projekta | Datum podpisa sporazuma o dodelitvi sredstev (Komisija) | Datum začetka projekta (in trajanje) | Skupni proračun po pogajanjih (v EUR) | Prispevek EU (v EUR) | Prispevek EU/skupno financiranje (%) | Opis projekta | Dodelitev prispevka EU |

ALMA Enhancement | 19. 10. 2005 | 1. 1. 2006 (60 mesecev) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | Razširitev ALMA je del velikega projekta ALMA (Atacama Large Millimeter Array (razpored anten, ki zaznavajo valovne dolžine enega milimetra ali manj)), skupnega evropskega in severnoameriškega projekta. ALMA je trenutno največji projekt zemeljske astronomije. Izgradnja infrastrukture ALMA v Čilu se je začela že leta 2003, zaključek pa je predviden za leto 2012. Projekt EU za razširitev ALMA omogoča dograjevanje dodatnih komponent strojne in programske opreme k ALMA z dodajanjem petega valovnega pasu v razponu milimetra in manj, ki omogoča dostop do večje natančnosti slik in meritev spektralnih črt vodnih hlapov z visoko ločljivostjo. | Prispevek EU je usmerjen v vse delovne sklope. V večini delovnih sklopov so obravnavani načrtovanje, izdelava, sestavljanje in preverjanje sprejemnikov za peti valovni pas. |

BINASP | 27. 9. 2005 | 15. 3. 2004 (60 mesecev) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | Projekt BINASP (infrastruktura za bionanotehnologijo v znanstvenem parku AREA) vsebuje izgradnjo sistema raziskovalnih infrastruktur in objektov za bionanotehnologijo v znanstvenem parku AREA v Trstu. To bo doseženo z izvedbo sedmih nalog (med drugim z izgradnjo bivališča za živali, oddelkom za napredno mikroskopijo in nanoskopijo, laboratorijem za optično molekularno slikanje itn.). Te naloge zajemajo predvsem razvoj novih tehnik in nakup potrebne opreme. | Prispevek EU, ki znaša približno 7 %, je usmerjen v vse predlagane naloge, ki morajo biti izvedene v okviru tega projekta. Za prispevek EU v višini 20 % se je zaprosilo le za nalogo 1 (upravljanje) in nalogo 10 (vzpostavitev nanobiofotonskega objekta). |

CeMaCE | 18. 4. 2005 | 5. 3. 2004 (36 mesecev) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | Namen projekta CeMaCE (središče za morsko kemično ekologijo) je širitev trenutnih investicij v laboratorijske objekte in specializirano opremo, da bi vzpostavili središče za integrirane znanosti morske kemične ekologije. Glavne naloge so izgradnja morskega ekotrona in morskega laboratorija za kemično ekologijo ter nadgradnja laboratorija za molekularno biologijo in gostiteljskih zmogljivosti. | Za prispevek EU se je zaprosilo za vse naloge, razen za nadgradnjo gostiteljskih zmogljivosti. Za nalogo 1 (izgradnja morskega ekotrona) je zahtevani prispevek znašal 100 % njenega stroška, za oba laboratorija pa je zahtevano financiranje znašalo manj kot 10 % stroškov. |

CISB | 21. 3. 2005 | 5. 3. 2004 (48 mesecev) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | Cilj tega projeka je postavitev nove infrastrukture, središča za integrirano strukturalno biologijo (Centre for Integrated Structural Biology – CISB), ki bo združila vire treh vodilnih mednarodnih inštitutov (EMBL – evropskega laboratorija za molekularno biologijo, ESRF – evropskega objekta za sinhrotronsko sevanje in ILL – inštituta Laue-Langevin) z viri univerze Joseph Fourier. Poleg izgradnje in opremljanja novega laboratorija (nalogi 1 in 2) je cilj projekta zagotavljanje novih ali okrepljenih tehničnih platform za spodbujanje postgenomske strukturalne biologije (naloge od 3 do 9). | Za nalogi 1 in 2 (izgradnja in opremljanje) ni bilo zahtevka za prispevek EU. Za več kot 60-odstotni prispevek (425 000 EUR) se je zaprosilo za izgradnjo difraktometra za nevtronsko proteinsko kristalografijo LADI III (difraktometer Laue) in za več kot 68-odstotni prispevek (200 000 EUR) za vzpostavitev visokozmogljive platforme za elektronsko mikroskopijo. |

DAM-LR | 11. 4. 2005 | 1. 1. 2005 (36 mesecev) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | Projekt DAM-LR (upravljanje porazdeljenega dostopa za jezikovne vire) je popolnoma porazdeljena in virtualna infrastruktura, ki jo sestavljata razvoj in uvajanje infrastrukture za evropsko raziskovalno skupnost, ki jo zanima enostavno upravljanje jezikoslovnih virov vseh vrst, kot npr. velikih (multimedijskih) korpusov, leksikonov, slovničnih opisov in drugih, ter dostop do njih. DAM-LR povezuje arhive jezikovnih virov partnerskih institucij, tako da jih uporabniki lahko uporabljajo kot eno samo veliko zbirko. | Projekt sestavlja 12 nalog. Prvih sedem nalog obravnava predvsem lokalne infrastrukture in zanje se ni zaprosilo za prispevek EU. Ostalih pet je namenjenih vzpostavljanju porazdeljene infrastrukture in vanje je usmerjen prispevek EU (v razponu od 35 % do 55 %). |

DIRAC-PHASE-1 | 9. 12. 2005 | 1. 10. 2005 (48 mesecev) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | Ta projekt je prva faza izgradnje mednarodnega objekta za antiprotonske in ionske raziskave (International Facility for Antiproton and Ion Research – FAIR) in je vreden okoli 1,2 milijarde EUR. Cilj prve faze projekta središča za ionske in antiprotonske raziskave v Darmstadtu je velik napredek pri učinkovitosti objekta in raziskovalnih zmogljivostih v pospeševalniškem sistemu UNILAC/SIS18 (univerzalni linearni pospeševalnik/krožni sinhrotronski pospeševalnik) v laboratoriju GSI (družba za raziskave težkih ionov) v Darmstadtu, da bi dosegli večjo intenzivnost curkov in energij. To se doseže z dvema nadgradnjama sinhrotrona težkih ionov SIS18, s predelavo infrastrukture z magnetom za R3B (študije reakcij z relativističnimi radioaktivnimi ionskimi curki) in z nadgradnjo spektrometra HADES (dvoelektronski spektrometer z visoko sprejemljivostjo). | Prispevek EU je v podobnih deležih dodeljen vsem nalogam razen eni (definirani kot splošna izgradnja: vse druge naloge v zvezi z izgradnjo v času trajanja projekta), za katero se ni zaprosilo za prispevek. |

EUTRICOD | 19. 10. 2005 | 1. 11. 2004 (48 mesecev) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | Cilj tega projekta je vzdrževati in razširiti raziskovalne zmogljivosti ter doseči mednarodno prepoznavnost kot evropsko središče za usposabljanje in raziskave na področju vnesenih in zelo nalezljivih bolezni (European Training and Research Centre for Imported and Highly Contagious Diseases). | Za večino prispevkov EU se je zaprosilo za tri konkretne delovne sklope: izgradnjo insektarija BSL 3 (tretja stopnja biološke varnosti), oddelka BSL 4 (četrta stopnja biološke varnosti) in nadgradnjo raziskovalnega univerzitetnega zemljišča v Gani. |

ISIS TS2 | 21. 4. 2005 | 1. 3. 2005 (48 mesecev) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | ISIS TS 2 (druga tarčna postaja ISIS) je nadgradnja spalacijskega nevtronskega izvora ISIS, ki omogoča 18 novih instrumentov za razprševanje nevtronov z izboljšano in optimizirano učinkovitostjo. Cilj projekta je razvoj prvih sedmih instrumentov. | Za prispevek EU se je zaprosilo večinoma za tri naloge, ki vključujejo načrtovanje in izgradnjo treh instrumentov (naloga 1: LET (spektrometer za hladne nevtrone z dvema diskoma), naloga 5: NIMROD (difraktometer za opazovanje ureditev kratkega in srednjega dosega) in naloga 7: WISH (magnetni difraktometer z visoko ločljivostjo)); za nekaj sredstev se je zaprosilo tudi za ostale instrumente. Obstaja samo ena naloga (cilj: načrtovanje in izgradnja izločenega protonskega žarka, stavb in storitev), za katero se za prispevek EU ni zaprosilo. |

STAR | 18. 4. 2005 | 1. 10. 2004 (36 mesecev) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | Cilj projekta je prispevati k vzpostavitvi svetovno priznane raziskovalne platforme s sedežem v Evropi za napredne silicijske raziskave in razvoj. To bo doseženo z razširitvijo infrastrukture znotraj 300-milimetrskih procesnih raziskovalnih pilotskih smernic, ki so v izgradnji v IMEC (meduniverzitetno središče za mikroelektroniko), CEA/LETI (laboratorij za informacijsko elektroniko francoske komisije za atomsko energijo) in FhG (družba Fraunhofer) z večinoma dopolnjevalno opremo ter s povezovanjem treh novih raziskovalnih objektov za optimizirano izmenjavo silicijevih ploščic, ki omogoča upravljanje tako imenovanih objektov za virtualno obdelavo. | Za sredstva EU se je zaprosilo za vse delovne sklope: za 10 % se je zaprosilo za prve tri (tj. razširitev 300-milimetrske infrastrukture na vseh treh lokacijah), za 100 % pa za dejavnosti upravljanja in razširjanja. |

--------------------------------------------------