SL Uradni list Evropske unije C 332/45

POLITIKA JAVNEGA RAZKRITJA

Načela, pravila in postopki

(2006/C 332/11)

UVOD

Pregled politike javnega razkritja

1. Evropska investicijska banka (EIB) je v celoti zavezana k odprtosti in preglednosti, kot je določeno v njeni „Politiki preglednosti“ („Transparency Policy“), objavljeni v juniju 2004 (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152).

2. Po opravljenem javnem posvetovanju je sedanjo politiko javnega razkritja EIB odobril Svet direktorjev EIB 28. marca 2006 in jo objavil v Uradnem listu Evropske unije (1). Ta nadomešča prejšnjo politiko obveščanja Banke, ki jo je ta objavila leta 2002 z naslovom „Javni dostop do informacij“ („Public Access to Information“)s priloženim „Pravilnikom o javnem dostopu do dokumentov“ („Rules on Public Access to Documents“). „Politika javnega razkritja“ je na voljo v vseh uradnih jezikih Evropske unije v elektronski obliki na spletni strani EIB in v tiskani različici.

3. Banka razume svojo politiko javnega razkritja kot orodje, ki se razvija in prilagaja glede na stalen proces notranjega vrednotenja in ocenjevanja kakovosti in se odziva na komentarje javnosti. Formalni pregledi politike razkritja se opravljajo vsaka tri leta. EIB ima na svoji spletni strani tudi poseben poštni nabiralnik (infopol@eib.org), kamor sprejema komentarje skozi vse leto.

4. Poleg tega EIB nenehno pregleduje pravne in regulatorne zahteve v zvezi z razkritjem, ki veljajo za mednarodne kapitalske trge, ter njihovo vplivanje na politiko javnega razkritja.

5. Politika javnega razkritja je ena od politik in kodeksov, sestavljenih z namenom pokrivati vse vidike dejavnosti EIB. Posebej pomembne pri preučevanju politike razkritja so usmeritve, ki zadevajo preglednost, okoljska in socialna vprašanja, družbeno odgovornost ter upravljanje, med drugim tudi na področju boja proti korupciji in goljufiji. Najdemo jih lahko na spletni strani EIB.

Okvir politike

6. EIB je organ Evropske unije. Njegov Statut opredeljuje vlogo Banke, obseg dejavnosti in strukture upravljanja in je v obliki Protokola priložen k Rimski pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti. Statut opredeljuje države članice EU kot delničarke EIB. Države članice imenujejo predstavnike v glavnih organih, ki sprejemajo odločitve Banke, in sicer: Svet guvernerjev, Svet direktorjev in Upravni odbor. Prek vlad držav članic EU je Banka odgovorna državljanom Unije.

7. Banka ima obsežno nadzorno in računovodsko strukturo z neodvisnim Revizijskim odborom, ki ga imenuje Svet guvernerjev in ki Svetu tudi neposredno poroča, pa tudi mednarodne zunanje revizorje ter notranje službe za revizijo in ocenjevanje v okviru glavnega inšpektorata. Pooblaščenec za varovanje zakonitosti poslovanja Skupine EIB skrbi za to, da Banka upošteva notranje zakonske predpise, veljavne pravilnike, kodekse ravnanja in poklicne standarde, da bi se izognila nevarnostim zaradi napak, ki jih pri uresničevanju svojih obveznosti (2) zagrešijo Banka, njeni organi odločanja ali zaposleni.

8. EIB ravna na podlagi političnih odločitev. Evropski svet voditeljev držav ali vlad in Svet ministrov EU pogosto zahtevata, naj Banka podpre nove politike in pobude EU. Svet guvernerjev Banke prilagaja posojilno politiko EIB novim kreditnim smernicam in odpira nova področja dejavnosti, ki Banki omogočajo uveljavljanje politik EU.

9. EIB ima tesne institucionalne in operativne stike z Evropsko komisijo. Komisija v skladu s Statutom EIB imenuje svojega člana v Svet direktorjev Banke. Vse vloge za posojila se predložijo Komisiji, ki izda mnenje o skladnosti naložbe s politikami EU, preden to financiranje odobri Svet direktorjev EIB.

10. Banka je tudi tesno povezana z drugimi institucijami EU. Vzdržuje reden dialog z Evropskim parlamentom glede dejavnosti v podporo ciljem EU. Ta dialog obsega širok razpon, od naslavljanja plenarnih zasedanj do obveščanja odborov in posameznih poslancev Evropskega parlamenta.

11. Poleg tega si Banka prizadeva za tesnejše stike z Ekonomsko-socialnim odborom EU, ki deluje kot posrednik med institucijami EU in civilno družbo. Kot del institucionalnega okvira EU sodi Banka v pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti, medtem ko Računsko sodišče preverja uporabo sredstev EU, s katerimi Banka upravlja. EIB ima sklenjen sporazum z Uradom OLAF (Evropski urad za boj proti goljufijam) in je v pristojnosti Evropskega varuha človekovih pravic.

12. Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in Statut EIB dajeta Banki operativno in finančno avtonomijo, ki ji omogoča učinkovito delovanje v vlogi finančne institucije. EIB je pomemben partner v finančnem sektorju, zlasti ko najema posojila na kapitalskih trgih in financira projekte. Tesno sodeluje tudi z mednarodnimi finančnimi institucijami (IFI) in multilateralnimi razvojnimi bankami (MDB), zlasti pri poslovanju v okviru razvojne pomoči in politik zunanjega sodelovanja EU.

13. Banka zagotavlja, da so njene dejavnosti skladne s politikami in zakoni EU. V državah, kjer slednji ne veljajo, Banka pri opravljanju svojih dejavnosti uporablja politike in zakone EU kot najboljšo referenco. Pri svojem vsakodnevnem poslovanju Banka upošteva tudi standarde in prakso, uveljavljeno v bančni in finančni skupnosti, predvsem na področjih, ki niso neposredno zajeta v zakonodaji EU.

POLITIKA

Cilji politike in pravni okvir

Preglednost

14. Boljša preglednost njenih institucij in organov je ključna politika Evropske unije, namenjena zbližanju z javnostjo, ki ji služijo, kakor tudi krepitvi njihove vloge pri izboljšanju evropske socialne in ekonomske kohezije ter trajnostnem razvoju.

15. Kot organ EU je EIB zavezana doseganju najvišje možne stopnje preglednosti pri vseh njenih dejavnostih. Politika javnega razkritja pomeni bistveno referenco pri izvajanju njene politike preglednosti. Uredba (ES) št. 1049/2001 (3) o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, je ključna referenca za politiko razkritja banke (4).

16. EIB kot javna ustanova meni, da njena odprtost in preglednost sprejemanja odločitev, način delovanja in izvajanja politike EU, krepijo njeno verodostojnost in odgovornost do državljanov Evrope.

17. Odprtost in preglednost prispevata tudi k večji učinkovitosti in trajnosti poslovanja Banke, saj zmanjšujeta nevarnost podkupovanja in krepita odnose zaposlenih z zunanjimi partnerji.

Razkritje informacij

18. Politika razkritja odraža zavezanost Banke, da upošteva politične pobude EU o preglednosti in javnem razkritju informacij.

19. Politika razkritja deluje tudi v okviru, vzpostavljenem na ravni EU na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države v tistih državah in regijah, v katerih Banka posluje. Kar zadeva okoljska vprašanja, se ravna po zakonih in uredbah EU, skupaj s tistimi na področju presoje vpliva projektov, ki jih financira, da se lažje sooči z izzivi trajnostnega razvoja. Banka pri svojih finančnih poslih upošteva pravice, interese in odgovornosti partnerjev pri doseganju trajnostnih rezultatov.

20. EIB bo prav tako spoštovala vsebino, cilje in določbe Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti („Aarhuška uredba“).

21. EIB je v celoti zavezana k preglednosti kapitalskih trgov. Njene zahteve in omejitve glede razkritja se spreminjajo v odvisnosti od pravne in zakonske ureditve trgov, na katerih trži svoje vrednostne papirje. Banka se izogiba selektivnemu razkritju, ker želi vsem svojim strankam zagotoviti enakopraven dostop do informacij.

Načela politike

Domneva razkritja

22. Politika razkritja EIB temelji na domnevi razkritja informacij v skladu z zakonodajo EU, zakonodajo držav članic EU in mednarodno sprejetimi načeli. Vse informacije, ki jih Banka hrani, se lahko na zahtevo razkrijejo, razen če obstaja nek obvezujoč razlog proti razkritju. Ker EIB posluje kot banka, obstajajo nekatere omejitve glede informacij, ki jih razkriva (v nadaljevanju glej „Omejitve“).

23. Vsak predstavnik javnosti ima pravico zahtevati in prejeti informacije od EIB. Banka pri preučevanju zahtev po informacijah ne razlikuje ali omogoča posebnega privilegiranega dostopa do informacij. Uporablja enakopravno obravnavo zahtevkov javnosti, ne glede na to, ali so jih vložili državljani, pravne osebe, ali posebne interesne skupine.

24. Da bi izboljšala dostopnost informacij, si Banka prizadeva za takšno jezikovno ureditev, ki ustreza potrebam javnosti. Statutarni dokumenti EIB so na voljo v vseh uradnih jezikih EU. Drugi ključni dokumenti, ki so posebej pomembni za javnost, kot na primer „Kodeksi ravnanja“, so tudi objavljeni v vseh uradnih jezikih EU, ostali pa so na voljo vsaj v angleškem, francoskem in nemškem jeziku. Prevajanje v druge jezike je smotrno, kadar se izkaže, da za posamezen dokument obstaja širok interes. EIB od zaposlenih zahteva, da morajo povsod, kjer je to možno, zagotoviti, da bodo državljani, ki Banki pošljejo dopis v enem od jezikov EU, prejeli odgovor v istem jeziku.

Omejitve

25. Medtem ko je Banka zavezana k politiki razkritja in preglednosti, je obenem dolžna spoštovati poslovno skrivnost skladno z evropskimi zakoni, zlasti s členom 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (5) ter z zakonodajo o varovanju osebnih podatkov. Nacionalne uredbe in standardi bančnega sektorja, ki urejajo poslovne pogodbe in tržno dejavnost, se lahko uporabljajo tudi za EIB. Torej obstajajo določene omejitve glede razkritja informacij.

26. Dostop se zavrne, če bi razkritje ogrozilo: — javne interese na področju mednarodnih odnosov ali finančno, monetarno ali ekonomsko politiko EU, njenih ustanov in organov ali katere od držav članic, — zasebnost in dostojanstvo posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo EU na področju varovanja osebnih podatkov.

27. Razen v primeru prevladujočega interesa javnosti se dostop do informacij zavrne, če bi njihovo razkritje ogrozilo: — sodne postopke in pravno svetovanje, — namen inšpekcij, preiskav in revizij, — poslovne interese fizičnih ali pravnih oseb, vključno z intelektualno lastnino, — neoporečnost notranjih postopkov odločanja v Banki.

28. Informacije, ki so običajno del zaupnega razmerja Banke z njenimi poslovnimi partnerji, vključujejo zahtevke predlagateljev projektov za financiranje, informacije o cenah posojil in pogodbe o financiranju. Banka ne nasprotuje temu, da predlagatelji projektov, posojilojemalci ali druge pristojne osebe dajejo na voljo informacije o njihovih razmerjih in dogovorih z EIB.

29. Poslovni partnerji se seznanijo s politiko javnega razkritja EIB že v zgodnji fazi razprave.

30. Predlog Upravnega odbora Svetu direktorjev za financiranje projekta se ne objavi, dokler ga ne odobri Svet direktorjev. — Pri projektih v javnem sektorju se predlog Upravnega odbora lahko razkrije na zahtevo. Odbor se lahko odloči, da finančnega predloga ne bo razkril v primeru komercialno občutljivih zadev. — Pri projektih v zasebnem sektorju se informacije, ki so jih partnerji Banke v zasebnem sektorju označili kot zaupne, ne razkrijejo.

31. Vsi projekti v javnem sektorju so vključeni v Seznam projektov na spletni strani Banke, preden jih potrdi Odbor, tako kot tudi vsi projekti v zasebnem sektorju, če je bil mednarodni razpis za zbiranje ponudb objavljen v Uradnem listu Evropske unije in/ali je bil predmet presoje vplivov na okolje (EIA). Vendar nekateri projekti zasebnega sektorja niso objavljeni pred potrditvijo Odbora in v nekaterih primerih ne pred podpisom posojilne pogodbe, da se zavarujejo upravičeni komercialni interesi.

32. Med omejitve sodijo tudi podatki o dodelitvah lokalnih bank v podporo naložbam njihovih lastnih strank v okviru globalnih posojilnih dogovorov z EIB. Te informacije sodijo v pristojnost posredniške banke kot del običajnih poslovnih odnosov med banko in njenimi strankami (6). Vendar EIB ne nasprotuje temu, da posredniška banka da na voljo informacije o svojih razmerjih z EIB.

33. Kar zadeva posojilne posle, je razkritje omejeno za zasebne izdaje zaradi varovanja zaupnosti. Banka razkrije nekatere zbirne informacije o dejavnostih investitorjev in sekundarnega trga. Zaupnih informacij o individualnih investitorjih ali bankah ni dovoljeno razkrivati. Banka si bo kljub temu prizadevala spodbujati preglednost povsod, kjer bo to mogoče.

34. Kar zadeva dokumente tretjih oseb, se bo Banka posvetovala s tako tretjo osebo, da bo ocenila, ali so informacije v dokumentu zaupne, razen če je povsem razvidno, da dokument bo oziroma ne bo razkrit.

35. Omejitve razkritja zaradi zavarovanja integritete notranjega postopka sprejemanja odločitev v Banki morajo omogočiti iskreno in odprto notranjo izmenjavo mnenj in ocen. Dokumenti, ki vsebujejo mnenja za notranjo uporabo kot del odločitev in predhodnih posvetovanj, kot so na primer obvestilo o predhodnih informacijah (7), predlog za odobritev ocene, prošnja za mnenje Evropske komisije ali držav članic EU ter predlog za sklenitev poslov, niso za razkritje. To velja tudi za zapisnik Upravnega odbora ali Sveta direktorjev in guvernerjev.

36. Če so samo deli zahtevanega dokumenta zajeti v zgoraj navedene omejitve, so informacije iz preostalih delov lahko objavljene.

37. Omejitve veljajo samo za obdobje, v katerem je varovanje utemeljeno zaradi vsebine dokumenta. Izjeme lahko veljajo v obdobju, ki ni daljše od 30 let. Če se dokumenti, ki sodijo med izjeme, nanašajo na zasebnost, komercialne interese ali integriteto notranjega postopka sprejemanja odločitev v Banki, se lahko izjeme po potrebi uporabljajo tudi po izteku tega obdobja.

Evropski investicijski sklad

38. Splošna načela politike javnega razkritja veljajo za Skupino EIB kot celoto, ki zajema EIB in Evropski investicijski sklad (EIF) (www.eif.org). EIF je naložbeni sklad Skupine in garancijsko gonilo za mala in srednje velika podjetja. Specifična pravila o dostopu javnosti do dokumentov EIF so sestavljena in objavljena ločeno.

Odgovornost, izvajanje in ocenjevanje

39. Politika razkritja je predmet stalnega notranjega vrednotenja in ocenjevanja kakovosti pod vodstvom Upravnega odbora Banke.

40. Ker sta podpora zaposlenih in njihova zavzetost nepogrešljivi za uspešno izvajanje politike razkritja informacij, Banka prireja predavanja za osveščanje zaposlenih o vprašanjih preglednosti in razkritja, dialoga s strankami, družbene odgovornosti Banke in drugih s tem povezanih vprašanj.

41. Formalni pregledi politike razkritja se opravijo vsaka tri leta. EIB ima v ta namen na svoji spletni strani poseben poštni nabiralnik (infopol@eib.org), kamor skozi vse leto sprejema komentarje.

42. Javnost lahko spremlja, do katere stopnje je EIB uspelo uresničiti cilje na področjih, kot so preglednost in razkritje v strateškem Poslovnem načrtu (COP) (www.eib.org/about/objective/) ter v drugih ključnih dokumentih, kot so Letno poročilo EIB in zlasti Letno poročilo o družbeni odgovornosti.

43. Banka je vzpostavila pritožbeni mehanizem, opisan v poglavju „Določbe glede pritožb“ (glej § 106–108).

44. Banka vzdržuje tesne stike z drugimi EU in mednarodnimi institucijami in organi ter izmenjuje poglede na novosti glede politike in prakse razkritja. Banka vprašanja preglednosti in razkritja obravnava tudi v tekočem dialogu s civilno družbo.

Objava in razkritje podatkov

45. To poglavje je osredotočeno na informacije s treh področij dejavnosti Banke: — politika, strategija in postopek sprejemanja odločitev, — dajanje posojil, — najemanje posojil.

46. V rubrikah o dajanju in najemanju posojil je navedeno razlikovanje med rutinskim širjenjem informacij in razkritjem na podlagi zahteve. Rubrika o politiki, strategiji in postopku sprejemanja odločitev našteva ključne dokumente, ki se vsi po vrsti razkrivajo rutinsko in se nanašajo na politiko Banke glede javnega posvetovanja o določeni politiki.

Informacije o politiki, strategiji in postopku sprejemanja odločitev

Statutarni in drugi ključni dokumenti

Politike in strategije

47. Statut EIB („EIB's Statutes“) — opredeljuje institucionalni, pravni in upravljalski okvir dejavnosti Banke.

48. Poslovnik („Rules of Procedure“) — za organe odločanja v Banki, njen Revizijski odbor in zaposlene.

49. Letno poročilo Skupine EIB („EIB Group Annual Report“) sestoji iz treh ločenih delov: — Finančno poročilo Skupine EIB („EIB Group Financial Report“) — predstavlja finančne izkaze Skupine EIB, Investicijskega sklada pomoči Cotonou, Skrbniškega sklada FEMIP in EIF skupaj z ustreznimi obrazložitvenimi prilogami (8), — Poročilo o dejavnosti Skupine EIB („EIB Group Activity Report“) — osvetljuje ključne dejavnosti Skupine v prejšnjem finančnem letu in obete za prihodnost, — Statistično poročilo („Statistical Report“) — podaja seznam financiranih projektov in posojil, ki jih je EIB najela ter seznam projektov EIF. Vsebuje tudi skupne tabele za referenčno leto in za zadnjih pet let.

50. Strateški Poslovni načrt (COP) („Corporate Operational Plan [COP]“) — določa operativne prednosti in opredeljuje srednjeročno politiko v luči ciljev, ki so jih Banki naložili njeni guvernerji. Zajema triletno obdobje in se objavi vsako leto, zato da se vanj vnesejo nova pooblastila, usmeritve EU politike in spremembe ekonomskega ozračja. Je nekakšna primerjalna podlaga, na kateri sloni ocena uspešnosti, objavljena v letnih poročilih EIB.

51. Za novo strategijo Skupine EIB („Towards a New Strategy for the EIB Group“) — dokument, ki ga je junija 2005 odobril Svet guvernerjev, opisuje splošne usmeritve glede prihodnje strategije Skupine EIB. Odločitve o uresničevanju elementov strategije so vključene v tekočem Poslovnem načrtu.

52. EIB Informacije („EIB Information“) — izhajajo trikrat letno in prinašajo informacije o novostih v EIB.

Preglednost, upravljanje in družbena odgovornost

53. Politika preglednosti („Transparency Policy“) — preglednost je eden glavnih strateških poslovnih ciljev Banke in odseva njeno vlogo banke, ki jo poganja politika EU. Politika je razložena v dokumentu „Preglednost — poročilo in predlogi“ (junij 2004) („Transparency — Report and Proposals [June 2004]“) in zajema upravljanje družb, etiko in nagrajevanje; finančno poročanje, nadzor in ocenjevanje; ter bančne dejavnosti.

54. Izjava o upravljanju („Statement on Governance“) — razloži usmerjevalna načela upravljanja v Banki. Obravnava organe odločanja in nadzora; strokovno znanje in izkušnje, etiko in nasprotje interesov; nagrajevanje in druge ugodnosti; zunanje nadzorne strukture; finančne izkaze in informacije o obvladovanju tveganja; nadzor upravljanja; upoštevanje predpisov, notranji revizijski in nadzorni okvir; izvajanje in spremljanje strategije ter preglednost.

55. Izjava o družbeni odgovornosti Banke (CSR) („Statement on Corporate Social Responsibility [CSR]“) — razloži izjavo o širših načelih CSR skupaj z zavezanostjo za njihovo uresničevanje. Ta tvori osnovo za vzpostavitev podrobnih smernic in za prihodnje poročanje. Poleg tega izjava opisuje načela, ki vodijo EIB pri vključevanju socialnih in okoljevarstvenih vprašanj v njene poslovne operacije (v nadaljevanju glej tudi Poročilo o družbeni odgovornosti).

56. Poročilo o družbeni odgovornosti („Corporate Responsibility Report“) — prva izdaja (2006) zajema vprašanja etike in upravljanja, preglednosti in odgovornosti, odgovornega financiranja ter sledi, ki jih Banka pušča v družbi. Vsebuje informacije o okoljevarstvenih dejavnostih EIB, ki so bile prej predstavljene v okoljevarstvenem poročilu Banke.

57. Politika javnega razkritja („Public Disclosure Policy“) — sedanja politika (2006) vzpostavlja načela in pravila za razkritje informacij. Politika temelji na načelih razkritja informacij, razen če obstaja obvezujoč razlog proti njihovemu razkritju. Vsebuje tudi postopke obravnavanja zahtevkov za informacije in pritožbene mehanizme za prosilce.

58. Smernice za boj proti korupciji in goljufijam („Guidelines on Fighing Corruption and Fraud“) — povezujejo glavne elemente sedanjega pristopa Banke na podlagi bančnih Kodeksov ravnanja, Vodnika za naročanje ter internih smernic in listin skupaj s pogoji, ki jih vsebujejo njene pogodbe o financiranju.

Trajnostni razvoj

59. Okoljska in socialna politika, strategija in postopki — „Okoljska izjava“ („Environmental Statement“) in „Okoljski postopki“ („Environmental Procedures“) zajemata načela politike in interne smernice, standarde, postopke in organizacijo na področju okolja ter opisujeta, kako EIB ocenjuje okoljske in socialne vidike projektov, ki se potegujejo za sredstva, kateri pravni okvir uporablja — odvisno od ozemlja, na katerem se projekt izvaja — ter odgovornost predlagateljev projekta z ozirom na okoljska vprašanja, med drugim zahteve po ohranjanju narave.

60. Družbena ocena projektov v razvijajočih se državah: Pristop evropske investicijske banke („Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank“) — oriše obstoječo prakso EIB družbene ocene projektov v razvijajočih se deželah za uveljavitev trajnostnega razvoja. Dokument odraža vedno večjo pomembnost socialnih vprašanj v tem kontekstu in pojasni namen Banke, da postopno oblikuje aktivnejši pristop z upoštevanjem družbene blaginje in s težiščem na razvijajočih se deželah.

61. Okvir za ocenjevanje razvojnih učinkov projektov investicijskih skladov („Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects“) — prikaže načine za lažje ocenjevanje, kako poslovanje investicijskega sklada pomoči (IF) (9) prispevajo k ciljem Partnerskega sporazuma AKP-EU iz Cotonouja. Osredotoča se na: finančni, ekonomski, družbeni, okoljevarstveni in upravljalski prispevek k strategiji IF in k razvojnim ciljem tisočletja za oceno razvojnih učinkov posameznih projektov.

Postopek sprejemanja odločitev

Kodeksi ravnanja

62. Banka na svoji spletni strani objavlja vse Kodekse ravnanja, ki se uporabljajo za Svet direktorjev, Upravni odbor, Revizijski odbor in zaposlene v EIB: — Kodeks ravnanja za člane Revizijskega odbora EIB („Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the EIB“) — Kodeks ravnanja za člane Upravnega odbora EIB („Code of Conduct for the Members of the Management Committee of the EIB“) — Kodeks ravnanja za člane Sveta direktorjev EIB („Code of Conduct for the Members of the Board of Directors of the EIB“) — Kodeks ravnanja zaposlenih („Staff Code of Conduct“).

63. Banka objavlja tudi podrobne informacije o nagrajevanju in drugih ugodnostih, ki veljajo za člane organov odločanja, nadzorne organe in zaposlene.

64. Poleg tega objavlja še naslednje dokumente: — Letni koledar sestankov Sveta direktorjev. — Osebne izjave članov Sveta direktorjev: člani Sveta direktorjev podpišejo osebno izjavo o drugih funkcijah ali položajih, ki jih zasedajo. Razkrijejo se tudi podatki o vzdržanih glasovih v primeru nasprotja interesov. — Osebne izjave članov Upravnega odbora: člani Upravnega odbora podpišejo izjavo o finančnih interesih, podobno tisti, ki velja za člane Evropske komisije. — Govori in izjave vodstvenih delavcev.

Javni posvet o politikah

65. EIB bo odprla nove javne razprave o izbranih politikah, pretežno na svoji spletni strani (Politika preglednosti, junij 2004) („Transparency Policy“].

Informacije, povezane s posojilnimi posli

Rutinska objava

Publikacije, povezane s projektnim ciklusom

66. Smernice glede upravičenosti („Eligibility Guidelines“) — razlagajo pravno podlago, v okviru katere EIB financira projekte v državah članicah Evropske unije. Njene posojilne dejavnosti zunaj EU izhajajo iz ločenih pooblastil EU kot dela politike zunanjega sodelovanja Unije in razvojne pomoči.

67. Projektni ciklus v EIB („Project Cycle at the EIB“) — opisuje mehanizme odločanja v Banki v povezavi s projekti, ki jih financira. Ponuja tudi pregled postopkov standardnega ocenjevanja in spremljanja, prilagojenih specifičnim lastnostim posameznega projekta, ki se poteguje za posojilo.

68. Vodnik za naročanje („Guide to Procurement“) — predlagateljem in njihovim dobaviteljem nudi informacije o politiki EIB, veljavnem pravnem okviru in dogovorih, ki jih je treba skleniti za naročanje potrebnih del, blaga in storitev v projektih, ki jih financira Banka. Podrobno opisuje tudi na eni strani vlogo EIB in na drugi vlogo predlagateljev projektov.

69. Statistično poročilo („Statistical Report“) — objavljeno je kot III. del Letnega poročila EIB in prinaša obsežen sklop podatkov o projektih, ki jih financira Banka. Vanj so vključeni seznami podpisanih finančnih pogodb po državah in statistični razrez po državah, regijah, ciljih EU in sektorjih.

Seznam projektov (v pripravi)

70. Banka na svoji spletni strani objavlja predhodna obvestila o projektih, ki jih namerava financirati, v obliki Seznama projektov z ustreznimi povzetki projektov. Projekti se vključijo v seznam, preden jih obravnava Svet direktorjev EIB, razen če obvezujoči razlogi terjajo njihovo poznejšo objavo (glej tudi poglavje „Omejitve“, § 25–37).

71. „Sprožilec“ za objavo povzetka projektov je takrat, ko Banka prosi za mnenje zadevne države članice/držav članic in Evropske komisije, kot zahteva člen 21 Statuta EIB. To se šteje kot najprimernejši trenutek za prvo javno izjavo, da je Banka dovolj napredovala v pogajanjih s predlagateljem projekta, da lahko predlog za posojilo pošlje Svetu direktorjev v potrditev.

Povzetki projektov

72. Povzetki projektov vsebujejo ime projekta, predlagatelja projekta ali finančnega posrednika (za globalna posojila), kraj projekta, v katero panogo sodi, opis projekta, njegov(e) cilj(e), okoljske in po potrebi družbene vidike, podatke o naročilih, predlog za sredstva EIB, celoten strošek projekta in njegov status z opombo, ali se projekt „ocenjuje“, „je odobren“ ali „podpisan“. Po potrebi se navedejo povezave na informacije o presoji vplivov na okolje (EIA) in obvestilo o naročilu.

73. Povzetek projekta naj vsebuje bodisi elektronsko verzijo ali povezavo na ne-tehnični povzetek (NTS) posamezne presoje EIA, zunaj EU pa ekvivalent NTS skupaj z izjavo o vplivih na okolje (EIS). EIB uslužbenci si prizadevajo izpolniti vse specifične zahtevke za informacije o vprašanjih in dokumentih, povezanih z EIA/EIS. EIB predlagatelje spodbuja, naj te informacije razkrijejo na svoji spletni strani.

74. Po podpisu projekti ostanejo na seznamu do njihove objave v Letnem poročilu Banke.

Presoja vplivov projektov na okolje

Politika EIB za formalni postopek, splošno znan kot „presoja vplivov na okolje“ (EIA), je povzeta v njeni okoljski izjavi (2004).

Banka zahteva, da morajo vsi projekti, neodvisno od lokacije, upoštevati zahteve (načela in prakso) Direktive Evropske unije EIA (Direktiva 85/337/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivama 97/11/ES in 2003/35/ES) v smislu zahtev in cilja ter oblike formalne EIA.

Direktiva EIA opisuje, za katere kategorije projektov je potrebna EIA, kakšne postopke je treba opraviti in kakšna mora biti vsebina presoje. Člen 5(1) Direktive zahteva, da predlagatelj projekta pristojnemu organu posreduje informacije o vplivih projekta na okolje. Te informacije so opredeljene v Prilogi IV Direktive in med drugim vsebujejo ne-tehnični povzetek (NTS). V skladu s členoma 6 in 9 Direktive so država gostiteljica in njeni organi dolžni poskrbeti, da bo „zadevna javnost“ obveščena in bo izrazila mnenje o predlaganem projektu. Predstavniki Banke preverijo, če so te zahteve izpolnjene, svoje ugotovitve pa vključijo v poročilo za Svet direktorjev EIB.

Za vse projekte, ki terjajo EIA, Banka vnese NTS (ali povezave, kjer jih je možno najti) na seznam projektov. Za projekte zunaj EU, v državah pristopnicah in državah kandidatkah se objavi izjava o vplivu na okolje (Environmental Impact Statement, EIS). Banka te dokumente pregleda, da zagotovi ustrezno upoštevanje verjetnih vplivov na okolje in da predlagani ukrepi za ublažitev in odškodnino ter načrti za upravljanje okolja, povezani z njihovim izvajanjem, izpolnjujejo zahteve Banke.

Banka uveljavlja dobro prakso EIA z ustreznimi razpravami s predlagatelji in drugimi stranmi in zato, da zagotovi, da projekt izpolnjuje okoljske standarde EIB.

Globalna posojila

75. Globalni posojilni posli so objavljeni v seznamu projektov na spletni strani Banke. Poleg tega Banka na zahtevo objavi tudi skupne podatke o globalnem financiranju posojil z razdelitvijo po državah in panogah.

Ocenjevalna poročila

76. Dejavnosti ocenjevanja poslov v Oddelku glavnega inšpektorja izvaja posebna skupina za ocenjevanje poslov, ki je neodvisna od operativnih direktoratov. Ta skupina pripravi naknadne tematske, panožne in regionalne ocene/ocene finančnih poslov EIB po državah, te pa so nato objavljene na spletni strani, ko je o njih že razpravljal Svet direktorjev. Objavi se tudi letno „Poročilo o pregledu ocene poslovanja“ („Operations Evaluation Overview Report“).

Aktualno-informativni sestanki

77. Če nek projekt vzbudi močan interes javnosti, EIB na svoji spletni strani objavi aktualno poročilo o tem projektu („Topical Project Brief“).

Izjave za tisk

78. EIB objavi izjave za tisk o zanimivih projektih, običajno v času podpisovanja posojila.

Razkritje na zahtevo

79. Poleg rutinske objave povzetkov projektov posreduje Banka dodatne informacije, povezane s projektom: — „Predlog Upravnega odbora Svetu direktorjev“ za financiranje projektov: — Za projekte v javnem sektorju se predlog razkrije, razen če se Svet odloči, da ga v komercialno občutljivih primerih ne bo razkril. — Za projekte v zasebnem sektorju se v predlogu razkrijejo informacije, ki jih zasebni partner Banke ni opredelil kot zaupne. — Informacije iz poročil Banke o presoji vplivov na okolje in družbo. — Informacije iz poročil Banke o poslovnih potovanjih.

Projektna dokumentacija

Pri vsakem projektu se ustvari edinstvena zbirka dokumentacije in korespondence. V življenjskem ciklusu projekta lahko razločimo nekatere ključne stopnje, ko so bistvene informacije že zbrane in ocenjene.

Postopek ocenjevanja Banke lahko ustvari naslednje dokumente, ki igrajo bistveno vlogo v postopkih internega sprejemanja odločitev:

— predhodno informativno obvestilo,

— predlog za odobritev ocene,

— prošnja za mnenje Evropske komisije in držav(-e) članic(-e) EU,

— mnenje Evropske komisije,

— mnenje držav(-e) članic(-e),

— predlog za sklenitev posla, skupaj z mnenji različnih služb EIB,

— predlog Upravnega odbora Svetu direktorjev za financiranje projekta,

— formalna prošnja predlagatelja projekta za finančna sredstva,

— pogodba o financiranju.

Informacije, povezane s posli najemanja posojil

Rutinska objava

80. Informacije o pristopu EIB glede najemanja posojil so predstavljene v strateškem načrtu poslovanja Banke, v katerem je naveden tudi predviden obseg financiranja.

81. EIB mora upoštevati zakone na trgih, na katerih ponuja svoje vrednostne papirje. Splošna zahteva v jurisdikcijah, v katerih EIB posluje, je nediskriminacija pri objavi informacij o finančnih dejanjih, ki bi nekaterim lahko prinesla neupravičeno konkurenčno prednost pri trgovanju. EIB si bo na splošno prizadevala hkrati objaviti informacije o teh zadevah prek ustreznih odobrenih regulatornih poti, pa tudi na svoji spletni strani. Rutinske informacije o najemanju posojil EIB objavljajo tudi finančni posredniki.

82. Glavna sredstva informacij o najemanju posojil so med drugim: — Glavne službe za finančno obveščanje, zlasti Bloomberg in Reuters, spletna stran Banke in služba za informacije o regulativi nudijo obsežne informacije o dejavnostih EIB na kapitalskih trgih. — Povezava na kapitalske trge na spletni strani Banke je usmerjena v dejavnosti najemanja posojil Banke. Te spletne strani posredujejo profil EIB kot posojilojemalca in obvestila o glavnih vidikih dejavnosti v vlogi posojilojemalke, s tabelami izdaj in povezavami na okrožnice in programe izdaje dolžniških vrednostnih papirjev. — Registri regulative, ki so na voljo javnosti. — Letno poročilo Skupine EIB vsebuje Finančno poročilo, ki prikazuje letni pregled dejavnosti najemanja posojil, zakladništva in uravnavanja likvidnosti. Med dokumenti v Letnem poročilu je tudi priloga o statistiki, ki vsebuje seznam poslov z obveznicami, opravljenih na kapitalskih trgih. — Predstavitveni dokumenti. — Periodične novice za vlagatelje. — Izjave za tisk o dejavnostih najemanja posojil, ki so zanimive za objavo, ali pomenijo odgovor na zahtevo po razkritju informacij. — Drugo specializirano informacijsko gradivo o dejavnostih Banke na kapitalskih trgih.

83. EIB ima tudi neposredne stike s segmenti vlagateljske skupnosti na sestankih (vključno s predstavitvami na terenu, telekonferencami in konferencami).

84. Poizvedbe glede dejavnosti Banke na kapitalskih trgih je treba nasloviti na Oddelek za odnose z vlagatelji (Investor Relations Division, investor.relations@eib.org).

Razkritje na zahtevo

85. Dokumentacija o javnih izdajah obveznic (okrožnice, prospekti in/ali programi) je razpoložljiva na zahtevo.

Postopek za obravnavanje zahtevkov za podatke

86. Postopki Banke pri obravnavanju zahtevkov javnosti za informacije so naslednji:

Vloge (zahtevki)

87. Vloge za dostop je možno predložiti v pisni obliki ali ustno. Nasloviti jih je treba na Oddelek EIB za komunikacije & informacije (Communication & Information Department), ali na info@eib.org. Možno jih je nasloviti tudi na zunanje urade Banke, ki jih nato posredujejo v Oddelke za komunikacije & informacije na sedežu v Luxembourgu.

88. Prosilcu ni treba navesti razlogov za svojo prošnjo.

Obravnavanje vlog

89. Vlogo običajno obravnava služba EIB za obveščanje (Infodesk) in nanjo nemudoma odgovori, vsekakor pa najpozneje v 20 delovnih dneh po prejetju.

90. Če vloga ni dovolj natančna, ali če iz nje ni mogoče določiti, za kateri dokument ali informacijo gre, zaposleni EIB vlagatelja prosi, naj prošnjo dopolni.

91. Če je zahtevek naslovljen na napačno osebo v Banki, ga mora zaposleni, ki ga je prejel, nemudoma poslati pristojnemu oddelku.

92. Če je ustni zahtevek za informacije preveč zapleten ali zahteven za obravnavo, član kolektiva prosilca povabi, naj prošnjo sestavi v pisni obliki.

93. Če so bile informacije že objavljene, ne glede na to, ali jih je objavila Banka ali tretja oseba, zaposleni EIB prosilca obvesti, kje lahko zahtevane informacije pridobi.

94. Če zaradi zapletenosti zastavljenih vprašanj ni mogoče poslati odgovora v predpisanem roku, zaposleni korespondenta nemudoma obvestijo o tem, vsekakor pa najpozneje v 10 delovnih dneh po prejetju. V potrdilu je treba navesti naziv oddelka in člana kolektiva, ki pripravlja odgovor.

95. Odgovor na zapleten zahtevek se pošlje najpozneje 40 delovnih dni po prejetju.

96. Če zaposleni zahtevanih informacij zaradi zaupnosti ne morejo razkriti, bodisi v celoti ali delno, morajo navesti razloge, zaradi katerih teh informacij ni možno posredovati in obvestiti prosilca o pravici do dodatno obrazložene prošnje (glej spodaj).

97. Informacije se zagotovijo v obstoječi verziji in formatu, ali po možnosti v formatu, ki ustreza specifičnim potrebam prosilca.

98. Zaposleni zagotovijo, da predstavniki javnosti, ki pišejo Banki v enem od uradnih jezikov EU, po možnosti prejmejo odgovor v istem jeziku.

99. Prosilec bo morda moral plačati takso za kritje stroškov, ki so nastali pri posredovanju zahtevanih dokumentov.

100. Zaposleni ne pošiljajo odgovorov nobeni zunanji stranki, če zadevnih oseb niso obvestili o tem.

101. Banka si pridržuje pravico zavrniti obravnavo vloge, če je ta očitno nerazumna.

Dodatno obrazložene prošnje

102. V primeru celotne ali delne zavrnitve, ali če Banka na vlogo ne odgovori v predpisanem roku, lahko prosilec v 20 delovnih dneh po prejetju odgovora od Banke vloži dodatno obrazloženo prošnjo.

103. Banka slednjo obravnava kakor hitro je mogoče in v vsakem primeru najpozneje v 15 delovnih dneh po prejetju. V izjemnih primerih, na primer če se vloga nanaša na zelo kompleksen dokument ali vprašanje, se ta rok lahko podaljša še za 15 delovnih dni, če je bil prosilec o tem vnaprej obveščen in če so navedeni razlogi za podaljšanje.

Pritožba

104. V primeru celotne ali delne zavrnitve, ki sledi dodatno obrazloženi prošnji, Banka prosilca obvesti o pravnih sredstvih, ki jih ima na voljo, namreč vložitev pritožbe, kot je spodaj opisano v poglavju „Določbe za pritožbo“.

105. Določbe za pritožbo se uporabljajo tudi, če Banka ne odgovori v predpisanem roku, ali če prosilec meni, da odgovor ni zadovoljiv.

Določbe glede pritožb

106. Predstavniki javnosti, ki menijo, da zaposleni EIB zahtevka za informacije niso obravnavali v skladu s standardi in postopki, ki jih je Banka formalno sprejela, lahko vložijo formalno pritožbo pri Generalnem sekretarju EIB. Pritožbo je treba sestaviti v pisni obliki v 20 delovnih dneh od datuma dopisa, ki je predmet pritožbe. Banka nemudoma potrdi prejem pritožbe, odgovor Generalnega sekretarja pa je treba posredovati najpozneje v 20 delovnih dneh od prejema pritožbe.

107. V skladu s členom 195 Pogodbe o EU lahko državljani EU ali katera koli fizična ali pravna oseba, ki prebiva ali ima sedež v državi članici EU, svojo pritožbo naslovijo tudi na Evropskega varuha človekovih pravic (10). Ombudsman je bil ustanovljen za preučitev pritožb o nezadovoljivem delovanju institucij in organov EU in poroča Evropskemu parlamentu.

108. V primerih, ko se državljani ali rezidenti iz držav izven EU želijo pritožiti zaradi nerazkritja informacij EIB in če teh primerov ni obravnaval Evropski varuh človekovih pravic, je možno pritožbo nasloviti na glavnega inšpektorja Banke (11). Pri opravljanju svojih nalog glavni inšpektor deluje neodvisno od uprave Banke. Njegova poročila se pošljejo neodvisnemu Revizijskemu odboru EIB in sočasno tudi upravi.

Viri informacij

109. EIB dokumente v javni domeni je možno prosto reproducirati, če: — sta navedena vir in datum publikacije, — informacije niso spremenjene, — informacije niso namenjene za komercialno uporabo (za kar je potrebna odobritev EIB), — se spoštujejo pravice tretjih oseb glede avtorskih pravic.

110. Nekateri statutarni dokumenti in odločitve Banke so objavljeni v Uradnem listu Evropske unije.

Spletna stran

111. Spletna stran EIB je glavna platforma za razkritje informacij javnosti o vlogi in dejavnostih Banke. To je glavni uradni vir informacij o Banki.

112. Vsa dokumentacija, ki jo objavlja EIB, se pošilja bodisi po pošti ali je navedena na njeni spletni strani. Spletna stran vsebuje celoten razpon informacij o upravljanju Banke in njeni preglednosti, strukturi odločanja, kakor tudi informacije o njeni dejavnosti dajanja in najemanja posojil za projekte.

113. Banka je zavezana politiki nenehnega izboljševanja vsebin in možnosti, ki jih ponuja spletna stran, da bi pospešila in olajšala dostop do svojih informacij. Spletna stran je trenutno na voljo v angleškem, francoskem in nemškem jeziku.

114. Podstrani spletne strani Banke poudarjajo posebne cilje dejavnosti dajanja in najemanja posojil ali drugih sektorjev dejavnosti EIB. Podstrani običajno pokrivajo dejavnosti EIB na naslednjih področjih: — Pristopne države — Sredozemske partnerske države — Afriške, karibske in pacifiške države — Ekonomska in socialna kohezija — JASPERS — Nova pobuda 2010 — Človeški kapital — Omrežja TEN — Okolje — Kapitalski trgi — Zaposlitev — o trenutnih možnostih zaposlovanja v EIB — Ekonomske in finančne študije — s povezavo do objavljenih raziskav.

115. Spletna stran EIB je dostopna tudi preko strežnika Evropske unije (http://www.europa.eu) in je vključena v številne javne spletne strani na temo evropskih zadev, kakor tudi v glavne internetne iskalnike.

Služba za obveščanje (InfoDesk)

116. Na InfoDesk (info@eib.org) je možno nasloviti vse prošnje za informacije in dokumente ali druge zahtevke v zvezi z vlogo in dejavnostmi EIB. Osebje v službi za obveščanje InfoDesk je dosegljivo tudi po telefonu — kontaktne številke so navedene spodaj.

Odnosi s tiskom in drugimi sredstvi obveščanja

117. Na splošno Odsek za odnose z mediji pri Oddelku za komuniciranje in obveščanje vodi odnose z mediji. Odsek za odnose z investitorji pri Oddelku za kapitalske trge vodi odnose s tiskom, specializiranim za kapitalske trge.

118. Tiskovne dejavnosti zajemajo zlasti: — tiskovne konference, ki jih organizira Banka, med drugim letne tiskovne konference v Luxembourgu in Bruslju (februarja), kjer se predstavijo rezultati Banke v prejšnjem finančnem letu in po potrebi tudi tiskovne konference po letnem srečanju Sveta guvernerjev (v juniju), — stike s tiskom, ki obsegajo vse od kratkih informacij in intervjujev do sestankov za podrobnejše obveščanje, — izjave za tisk, pretežno v primerih podpisov zanimivih posojil. Druge teme vključujejo posojilne posle visokega profila, nove politične pobude EU, ki zadevajo Banko in sestanki z organi odločanja v EIB in vodstvenimi kadri. Izjave za tisk se objavijo na spletni strani EIB in posredujejo osebam, ki so na seznamu prejemnikov izjav za tisk, — članke za specializirane publikacije, — oglase, namenjeni podjetjem in potrebam trga — v omejenem obsegu.

Odnosi s civilno družbo

119. Vloga Enote za civilno družbo v Oddelku za komuniciranje in obveščanje je voditi odnose z javnostjo, kar vključuje stike z nevladnimi organizacijami (NVO) in drugimi organizacijami civilne družbe (CSO). Enota ima vlogo posrednika s civilno družbo, zlasti pri usklajevanju odgovorov na poizvedbe in zahtevke za informacije in pri organizaciji srečanj in delavnic z zainteresiranimi organizacijami. Njene dejavnosti obsegajo:

120. Redne delavnice: EIB organizira delavnice za CSO o vprašanjih skupnega interesa, načeloma dvakrat letno in sicer pretežno v okviru regije, bodisi znotraj ali zunaj EU. CSO so o delavnicah obveščene z oglaševanjem na spletni strani Banke in prek ciljne pošte. Dnevni red teh delavnic se oblikuje v sodelovanju z zainteresiranimi CSO.

121. Lokalne in regionalne kontakte: osebje Banke si dopisuje in sestaja z lokalnimi CSO, zlasti če obstaja poseben interes med lokalnim prebivalstvom za projekte, ki jih financira EIB. Po potrebi se operativno osebje tudi udeleži teh sestankov, Enota za civilno družbo pa ima vlogo koordinatorja in moderatorja sestankov.

122. Druge dogodke: osebje EIB se udeležuje tudi dogodkov v organizaciji CSO.

Konference in razstave

123. Ključne dejavnosti: — Govori in izjave vodstvenih delavcev so objavljeni na spletni strani EIB. — Banka organizira številne zunanje konference in dogodke, udeležuje pa se tudi konferenc in dogodkov v organizaciji tretjih oseb. — Letni Forum EIB in druge občasne konference združujejo strokovnjake na razpravah o pomembnih evropskih vprašanjih. — EIB vodi seminarje, okrogle mize in delavnice v sodelovanju s partnerji o temah, ki zanimajo vse udeležence, zlasti poslovne partnerje. — Uslužbenci EIB se udeležujejo zunanjih dogodkov, kjer spodbujajo strokovne razprave o temah, ki so v interesu Banke. — Uslužbenci EIB pripravljajo predstavitve za obiskovalce, ki izkažejo politični, strokovni ali akademski interes za vlogo in dejavnosti Banke. — EIB je pogosto prisotna na večjih konferencah, sejmih in razstavah, ki so v njenem posebnem interesu, zlasti na tistih, ki so namenjene vzpostavitvi in poglabljanju odnosov na primer z bančnim sektorjem, javnimi in zasebnimi ekonomskimi subjekti, civilno družbo in mediji, pa tudi na zaposlovalnih sejmih, ki predstavljajo priložnost za vzpostavitev stikov s potencialnimi iskalci zaposlitve.

Avdio-vizualni materiali in knjižnična ponudba

124. Materiali in pripomočki, ki jih Banka daje na voljo, so: — Video filmi, ki razlagajo vlogo in dejavnosti EIB, so brezplačno na voljo na standardnem VHS PAL ter BETACAM standardu za profesionalno uporabo. — EIB ima manjšo filmsko knjižnico za profesionalno uporabo z „dosjeji“ filmskega gradiva, ki prikazuje različne vidike dejavnosti EIB in njeno strukturo odločanja. — EIB ima majhno fotografsko knjižnico o dejavnostih EIB in o osebnostih, ki so na voljo za vpogled tretjim osebam na njihovo zahtevo. — EIB lahko zagotovi omejen dostop do svoje knjižnične ponudbe. Ta je pretežno omejena na elemente, kot so inventar uradnih besedil EIB in na bibliografski izbor del o EIB. Uporaba knjižničnega gradiva je možna s predhodnim dogovorom in odvisno od razpoložljivega osebja.

Zgodovinski arhiv EIB

125. EIB uveljavlja politiko ukinitve zaupnosti. Dokumente zgodovinske vrednosti bo postopoma izločila iz arhiva in jih dala na voljo zainteresiranim predstavnikom javnosti. Zgodovinski arhiv Banke se skupaj z arhivi drugih evropskih institucj in organov hrani v Univerzitetnem inštitutu v Firencah.

Kontakti

Spletna stran

Tel. (352) 43 79 31 19 Telefaks (352) 43 79 31 88 Elektronski naslov: webmaster@eib.org

InfoDesk

Tel. (352) 43 79 31 00 Telefaks (352) 43 79 31 99 Elektronski naslov: info@eib.org

Poštni predal, namenjen politiki medsebojnega obveščanja in objavljanja

Elektronski naslov: infopol@eib.org

Odnosi z investitorji

Tel. (352) 43 79 62 59 Telefaks (352) 43 79 62 97 Elektronski naslov: investor.relations@eib.org

Media desk

Tel. (352) 43 79 21 00 Telefaks (352) 43 79 21 99 Elektronski naslov: press@eib.org

Enota za civilno družbo

Tel. (352) 43 79 31 35 Telefaks (352) 43 79 31 91 Elektronski naslov: info@eib.org

Kontaktni podatki o zunanjih uradih Banke so objavljeni na njeni spletni strani.

(1) UL C 332, 30.12.2006, str. 45.

(2) Pooblaščenec za varovanje zakonitosti poslovanja ne obravnava pritožb javnosti. Glede določb v zvezi s pritožbami glej § 106–108.

(3) UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(4) Tri zakonodajne ustanove EU so od drugih institucij in organov Unije zahtevale sprejetje pravil o dostopu javnosti do dokumentov, da bi se upoštevala načela in omejitve, zapisane v uredbi.

(5) Člen 287: „Člani institucij Skupnosti, člani odborov in uradniki ter uslužbenci Skupnosti tudi po prenehanju opravljanja svojih dolžnosti ne smejo razkrivati informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, zlasti informacij o podjetjih, njihovih poslovnih odnosih ali sestavinah stroškov.“

(6) EIB nima pogodbenega razmerja s končnimi prejemniki globalnih posojil. Posredniška banka je poslovni partner upravičenca, nosi komercialno tveganje projekta in podpiše pogodbo o financiranju.

(7) Obvestilo o predhodnih informacijah je kratek dokument iz začetne faze, ki Upravni odbor Banke in njene službe obvešča o možnem novem poslu.

(8) Konsolidirani finančni izkazi EIB in Skupine EIB so vključeni v Finančno poročilo Skupine EIB. Konsolidirani finančni izkazi so sestavljeni v skladu z Mednarodnimi standardi finančnega poročanja (MSRP). Nekonsolidirani računi EIB so sestavljeni v skladu z Direktivo Evropskega Sveta 86/635/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij.

Finančno poročilo EIB vsebuje obširne informacije o kreditnem, operativnem in upravljanju tveganj.

Banka objavlja tudi polletne konsolidirane račune (nerevidirane).

(9) Investicijski sklad pomoči (Investment Facility, IF) je ključni finančni inštrument partnerskega sporazuma iz Cotonouja, ki se je začel izvajati 2. junija 2003. IF je prisoten v vseh gospodarskih panogah in podpira naložbe subjektov iz zasebno in komercialno vodenega javnega sektorja, med drugim v ekonomsko in tehnološko infrastrukturo, ki zasebnemu sektorju prinaša nujno potreben prihodek.

(10) Na podlagi izkušenj Evropski varuh človekovih pravic ljudem priporoča, naj izkoristijo vse uveljavljene postopke evropske institucije ali organa, kot je EIB, preden nanj naslovijo pritožbo.

(11) Kot je opredeljeno v „Izjavi o vodenju Banke“, glavni inšpektor zagotavlja neodvisen priziv za proučitev pritožb, za katere varuh človekovih pravic meni, da presegajo njegovo pristojnost. Pripravljajo se pogoji za izvajanje mehanizma pritožbe na glavnega inšpektorja.