EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 25.7.2011 
SEC(2011) 938 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka 
Spremni dokument 
Predlog 
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o uvedbi evropskega naloga za zamrznitev ban čnih računov z namenom olajšanja 
čezmejne izterjave dolgov v civilnih in gospodarskih zadevah 
{COM(2011) 445 kon č.} 
{SEC(2011) 937 kon č.}  
 
SL 1   SL 1. UVOD 
Ta pobuda je namenjena olajšanju čezmejne izterjave dolgov z izboljšanjem dostopa do in 
učinkovitosti zamrznitve ban čnih računov v Evropski uniji. Prispeva la bo h krepitvi zaupanja 
podjetij – zlasti MSP (malih in srednjih podjetij), potrošnikov in družin, da bodo v celoti 
izkoristili možnosti, ki jih ponuja enotni trg. To je v skladu s celostnim pristopom Komisije h krepitvi okrevanja evropskega  gospodarstva, kot je dolo čeno v strategiji za rast Evropa 2020. 
1.1. Politični mandat in obstoje či instrumenti 
Stockholmski program iz leta 2009 dolo ča, da „bi moral evropski pravosodni prostor podpirati 
gospodarsko dejavnost na enotnem trgu“. Zato „poziva Komisijo, da predloži ustrezne 
predloge za izboljšanje u činkovitosti izvrše vanja sodnih odlo čb v EU v zvezi z ban čnimi 
računi in premoženjem dolžnika“. V skladu s tem se akcijski na črt Komisije za izvajanje 
stockholmskega programa nanaša na pobudo za „uredbo o zaplembi ban čnih računov“. 
Obstoječi instrumenti na podro čju civilnega pravosodja izvršbe ne obravnavajo.  
1.2. Posvetovanje ter strokovn o znanje in izkušnje 
Pri pripravi te pobude je Komisija leta 2003 objavila primerjalno študijo in oktobra 2006 s 
pomočjo zelene knjige izvedla javno posvetovanje. Empiri čni podatki, na katerih temelji 
ocena učinka, so bili zbrani s pomo čjo še ene zunanje študije in  ankete Posvetovalnega odbora 
evropskih podjetij. Komisija je glede izvr šbe organizirala tudi javno obravnavo in ve č srečanj 
s strokovnjaki. Medresorska skupina Komisije je predložila dodatne pripombe. Oceno u činka 
je pregledal odbor za oceno u činka  (IAB). Priporo čila iz mnenja IAB so bila v to revidirano 
različico poročila vključena, kot sledi: (i) z boljšo razlago faz čezmejne izterjave dolgov in 
problemov, ki so na tem podro č
ju ostali po prenovitvi uredbe Bruselj I, je bila okrepljena 
analiza problema, pojasnjene so bile zlasti predpostavke, ki so podlaga za ocene gospodarskih 
učinkov ukrepa, (ii) razširjena je bila o cena osnovnega scenarija in poudarjena dodana 
vrednost najprimernejše možnosti, (iii) izboljšana je bila ocena u činkov, zlasti ocena 
nadaljnjih podmožnosti, ki odražajo pomembne elemente zakonodajnega predloga, poseben poudarek pa je bil na rokih, predlaganih v novi  pobudi, (iv) pojasnjeni so bili pravni pojmi, 
Prilogi pa je bil dodan glosar. 
1.3. Spoštovanje temeljnih pravic 
Ocenjen je bil u činek na temeljne pravice za zagotov itev, da predlagane sheme v celoti 
upoštevajo pravice in na čela iz Listine o temeljnih pravicah. Glavne dolo čbe, na katere vpliva 
pobuda Komisije, so: pravica do u činkovitega pravnega sredstva ( člen 47, pododstavek 1), 
pravica do nepristranskega sodiš ča (člen 47, pododstavek 2), pravica do človekovega 
dostojanstva ( člen 1), lastninska pravica ( člen 17), pravica do družinskega življenja ( člen 7) in 
pravica do varstva podatkov ( člen 8). 
2. O
PREDELITEV PROBLEMA  
2.1. Problem čezmejne izterjave dolgov 
V sedanjem času se upnik, ki si prizadeva izterjati dolg v drugi državi članici, soo ča s 
precejšnjimi težavami. Te težave se pojavljajo v okviru a) postopka v glavni stvari, v katerem 
sodišče izda kon čno odločbo na podlagi popolne analize vseh dejanskih in pravnih vprašanj 
 
SL 2   SL zadeve, in b) postopka za za časne ukrepe, v katerem sodiš če izda za časno odlo čbo, kot je 
nalog za zamrznitev ban čnega računa na podlagi povzetka analize zadeve. V skladu s 
političnim mandatom se ta pobuda osredoto ča na olajšanje pridobitve za časnih ukrepov za 
zamrznitev premoženja dolžnika in izboljšanje u činkovitosti izvrševanja sodnih odlo čb v 
Evropski uniji. Trenutno notranji trg omogo ča dolžniku, da svoja sredst va zelo hitro prenese z 
enega ban čnega računa na drugega, kar mu omogo ča, da se izogne izvršbi. Na drugi strani pa 
ima upnik le malo možnosti, da ra vno tako hitro doseže blokiranje ban čnih računov dolžnika 
v tujini in tako zagotovi pla čilo svojega zahtevka. Upnik ima lahko težave tudi pri 
pridobivanju informacij o te m, kje se nahaja ban čni račun dolžnika, zlasti v čezmejnih 
primerih. Zaradi tega številni upniki svojih zah tevkov v tujini ne morejo uspešno izterjati ali 
pa se jim ne zdi vredno vz trajati in dolgove odpišejo. 
2.2. Različne faze postopka 
Različne faze pridobivanja in izvr ševanja naloga za zamrznitev so  prikazane na spodnji sliki. 
Upnik
zaprosi zanalog za zamrznitevIzdaja
naloga za 
zamrznitevEksekvatura *Račun
zamrznjenPogoji in
postopek:
- nacionalna
zakonodaja
Upnik
zaprosi za
nalog za
zamrznitevIzdaja
naloga za
zamrznitevRačun
zamrznjenPogoji in
postopek:
evropskazakonodajaUpnik
zaprosi za
nalog zazamrznitevIzdaja
naloga za
zamrznitevRačun
zamrznjenPogoji in
postopek:
nacionalna
zakonodaja2) Prenovitev uredbe Bruselj I:
3) Predlagana pobuda:1 )  S e d a n j ip r a v n ip o l o ž a j :
Brez 
eksekvature = 
samodejnoizvršljivo
Brez 
eksekvature = 
samodejno
izvršljivo* Samo s
predhodnim 
zaslišanjem
dolžnikaIzvršba in
dostop do
informacij o
računu:
- nacionalna
zakonodaja
Izvršba in dostop 
do informacij o
računu:
-evropska
zakonodajaNOVONOVONOVO
Izvršba in
dostop do
informacij o
računu:
- nacionalna 
zakonodaja
 
 
V številnih državah članicah lahko upnik zaprosi za za časne ukrepe za zamrznitev premoženja 
dolžnika že pred za četkom postopka v glavni stvari. Če mora biti za časni ukrep izvršen v 
državi članici, v kateri ni bil izdan, mora upnik urediti, da je v tej državi članici odlo čba 
razglašena za izvršljivo (v tako imenova nem postopku eksekvature). V skladu z veljavno 
uredbo Bruselj I se lahko eksekvatura pridobi za za časne ukrepe, izdane v drugi državi 
članici, razen če so ti ukrepi izdani brez zaslišan ja dolžnika (tako imenovani nalogi ex parte ). 
S prenovitvijo uredbe Bruselj I bi morala bi ti zahteva glede eksekvature odpravljena, tj. 
odločitve, sprejete v eni državi članici, vklju čno z nalogi ex parte , bodo samodejno izvršljive 
 
SL 3   SL v drugi državi članici. Vendar pa bo izvršitev naloga za  zamrznitev še naprej urejala izklju čno 
nacionalna zakonodaja. 
2.3. Vzroki sedanjih problemov 
Težava 1: pogoji za izdajo naloga za zamrznitev se v EU razlikujejo : zaradi tega upniki težje 
pridobijo nalog za zamrznitev v nekaterih državah članicah kot v drugih. Razlike se nanašajo 
na primer na vrsto dokazov, ki jih za izdajo naloga  zahteva sodiš če (npr. ali na poseben pogoj, 
da obstaja resno tveganje, da kon čna izvršitev sodne odlo čbe ne bo mogo ča). 
Težava 2: težave pri pridobi vanju informacij glede ban čnega računa dolžnika:  v številnih 
državah članicah upnik težko pridobi informacije o tem, kje se nahaja ban čni račun njegovega 
dolžnika. V nekaterih državah članicah ni mogo če pridobiti naloga, ki bi od bank zahteval, da 
razkrijejo, ali ima dolžnik pri njih odprt ra čun. V drugih državah imajo izvršilni organi dostop 
do davčnih registrov. Na podro čju družinskih preživnin ure dba o preživninah vzpostavlja 
sistem upravne pomo či upnikom s strani osrednjih organ ov, ki imajo dostop do informacij 
javnih organov. 
Težava 3: stroški za pridobitev naloga za zamrznitev so višji v čezmejnih primerih:  prenovitev 
uredbe Bruselj I bo upnikom prihranila pr ibližno 2 000 EUR, kolikor znašajo povpre čni 
stroški eksekvature. Vendar se pri čezmejnih primerih pojavljajo doda tni stroški. To se v prvi 
vrsti nanaša na potrebo po storitvah odvetnika, ki ima dovoljenje za delo v državi, v kateri se 
odvija postopek. Obstajajo tudi stroški prevodov dokumentov v uradni jezik, ki je sprejemljiv 
za sodišče, ali stroški vro čitve dokumentov čez mejo. 
Težava 4: razlike med nacionalnimi izvršiln imi sistemi in trajanje postopkov izvršbe v 
državah članicah: celo v nacionalnih zadevah lahko v Evropi traja od 1 do ve č kot 30 dni, da 
je vročena sodna odlo čba glede izterjave dolga. V čezmejnih primerih to obi čajno traja še 
dlje. Razlike med nacionalnim i izvršilnimi sistemi povzro čajo tudi dodatne zamude pri 
izvrševanju odlo čb, ali celo neizvajanje odlo čb. V nekaterih državah članicah izvršbo izvedejo 
sodni izvršitelji, ki niso del sodne  oblasti, v drugih to opravi sodiš če ali pa glavna upravna 
agencija. 
2.4. Obseg problema 
Težave čezmejne izterjave dolgov najbolj prizadenejo podjetja , ki trgujejo ali zagotavljajo 
storitve v drugih državah članicah. Obseg čezmejnih slabih dolgov, ki jih je mogo če 
zavarovati, se lahko na podlagi razli čnih virov podatkov oceni na 1,12 milijarde do 
2 milijardi EUR. Glede na nedavne študije Eurobarometra so potrošniki  še vedno 
nenaklonjeni čezmejnemu nakupovanju. 14 % potrošnikov, ki  je nakupovalo na razdaljo, je 
imelo težave s transakcijo. Ve č kot polovica potrošnikov meni, da je v drugi državi članici EU 
težko dostopati do civilnega pravosodj a. Za denarno vrednost „težavnih“ čezmejnih 
preživninskih  zahtevkov se lahko oceni, da znaša do 268 milijonov EUR na leto. Položaj 
preživninskih upravi čencev se bo z uredbo o prež ivninah nekoliko izboljšal. 
2.5. Potreba po ukrepanju na ravni EU 
Vsak nov evropski instrument o zamrznitvi ban čnih računov v čezmejnih primerih bi bil stvar 
priznavanja in izvršitve sodne odlo čbe in bi odstranil ovire za pravilno delovanje civilnih 
postopkov. Zajet bi bil tudi v to čkah a) in f) člena 81 PDEU, ki poziva k ukrepom zlasti, ko je 
to nujno za pravilno delovanje notranjega trga. Kar se ti če subsidiarnosti, imajo težave 
 
SL 4   SL (namreč stroški postopka, težave pri pridobivanju na loga za razkritje premoženja dolžnika in 
neučinkoviti predpisi, ki urejaj o civilni postopek) jasno čezmejno razsežnost in jih države 
članice same ne morejo ustrezno obravnavati. 
3. CILJI 
Splošni cilji pobude so olajšanje izterjave čezmejnih zahtevkov za državljane in podjetja, 
zlasti MSP, pove čanje zaupanja trgovcev, izboljšanje pla čilne morale dolžnikov, zmanjšanje 
tveganj pri čezmejni trgovini in izboljšanje u činkovitosti izvrševanja sodnih odlo čb. Poseben 
cilj je pove čati učinkovitost postopka za čezmejno izvršbo z omogo čanjem upnikom, da 
pridobijo nalog za zamrznitev ali zaplembo ra čuna na podlagi enakih pogojev, ne glede na 
državo, v kateri ima se dež pristojno sodiš če, omogočanjem upnikom, da pridobijo informacije 
o tem, kje se nahajajo ban čni računi njihovih dolžnikov, zmanjšanjem stroškov v čezmejnih 
primerih in osveš čanjem o razpoložljivosti evropskega postopka. 
4. OBDRŽANE MOŽNOSTI POLITIKE  
Možnost A:  po prenovitvi uredbe Bruselj I ostane stanje nespremenjeno. V skladu s to 
možnostjo Komisija razen predloga za prenov itev uredbe Bruselj I, ki je bil sprejet 
decembra 2010, ne bi sprejela nobenega ukrepa.  
Možnost B:  uvedba evropskega naloga za zamrznitev ban čnih računov. S to možnostjo bi bil 
vzpostavljen nov evropski postopek z u činkom zavarovanja, ki bi dopolnjeval obstoje ča 
pravna sredstva na podlagi nacionalnega prava in od držav članic EU ne bi zahteval, da 
spremenijo svojo nacionalno zakonodajo o civiln ih postopkih ali svoj e izvršilne sisteme. 
Evropski postopek bi urejal postope k za izdajo naloga za zamrznitev ban čnih računov in 
izvršitev naloga s strani ba nke, pri kateri je zadevni ra čun odprt. 
Možnost C:  uskladitev nacionalnih pr avil za zamrznitev ban čnih računov. Ta možnost bi 
uskladila nacionalna pravila civ ilnega postopka za zamrznitev ban čnih računov v čezmejnih 
primerih s pomo čjo evropske direktive. 
5. OCENA MOŽNOSTI POLITIKE IN OCENA U ČINKA  
5.1. Možnost A: po prenovitvi uredbe Bruselj I ( če je sprejeta) ostane stanje 
nespremenjeno 
(a) Cilji, ki ji h je treba dose či: ohranjanje trenutnega stanja  ne bi imelo nobenega u činka na 
ugotovljene težave in ne bi prispevalo k dosegan ju prej opisanih posebnih ciljev politike. 
(b) Gospodarski u činek: v primeru ohranitve trenutnega stanja je 60 % ve č podjetij, ki 
zahtevajo za časne ukrepe za zamrznitev ban čnega računa dolžnika, v doma čih kot v 
čezmejnih primerih1. To pomeni, da podjetja možnosti za zavarovanje pla čila dolgov z nalogi 
za zamrznitev pri čezmejnih transakcijah ne izkoriš čajo v tolikšni meri kot v doma čih 
primerih in zaradi tega odpišejo ve č čezmejnega kot doma čega dolga. Ta znesek se po ocenah 
                                                 
1 Razlika med 11,6 % p odjetij, ki zahtevajo čezmejno zaplembo ban čnega računa, in 19,2 % podjetij, ki 
zahtevajo zaplembo v doma či državi članici. 
 
SL 5   SL giblje med 441 milijoni in 800 milijoni EUR2. Težave, ki nastajajo pri čezmejni izterjavi 
dolga, podjetja, zlasti M SP, in potrošnike odvra čajo od tega, da bi v ce loti izkoristili enotni 
trg. Zaradi prenovitve uredbe Bruselj I se pri čakuje, da se bo glede na  trenutno stanje število 
podjetij, ki izkoristijo mo žnost nalogov za zamrznitev v čezmejnem primeru, pove čalo za 
približno 10 %, zaradi česar se bo zamrznjeni dolg pove čal na približno 68–
120 milijonov EUR. 
(c) Temeljne pravice: ohranitev trenutnega stanja ne bi bila v nasprotju z zahtevami Listine 
Evropske unije o temeljnih pr avicah, saj Listina od držav članic zahteva samo, da spoštujejo 
pravice, dolo čene v Listini, ko izvajajo zakonodajo Unij e, postopka izvršitve civilnih sodnih 
odločb pa instrumenti EU trenutno ne obsegajo. 
(d) Mnenja zainteresiranih strani: zahtev po ohranitvi trenutnega stanja ni bilo. 
5.2. Možnost B: evropski nalog za zamrznitev ban čnih računov 
a) Učinkovitost pri doseganju ciljev politike: možnost B dosega splošni cilj politike  glede 
olajšanja čezmejne izterjave dolgov za državljane in podj etja z olajšanjem pridobitve naloga 
za zamrznitev, ki zavaruje izterjavo čezmejnega dolga. Posebne cilje politike  dosega v 
precejšnjem obsegu. Upniku bo omogo čila uporabo u činkovitega in enotnega evropskega 
postopka pod enakimi pogoji v vseh državah članicah EU – npr. brez predhodnega zaslišanja 
dolžnika, s čimer se ohrani u činek presene čenja ukrepa, za pridobitev informacij o tem, kje se 
nahajajo ra čuni dolžnika, ne da bi moral pla čati storitve zasebnih agen cij za izterjavo dolgov 
ali preiskovalnih agencij. Zmanjšala bo stroške pla čila odvetnika in stroške prevodov. Stroški 
bank in sodnih izvršiteljev bodo bolj pregledni, saj bodo  morale države članice za njihove 
storitve dolo čiti enotno pristojbino. Za radi uvedbe rokov za dolo čene ključne faze postopka 
bo upnik lahko hitreje pridobil in  izvršil nalog za zamrznitev. 
b) Gospodarski u činek:  možnost B bi imela pozitiven gospodarski u činek in bi prispevala k 
znižanju skupnega zneska slabega dolga, ki znaša 55 milijard EUR. Podjetjem bi omogo čila, 
da zavarujejo izterjavo dodatnega slabega dolga v višini od 373 milijonov do 
600 milijonov EUR  letno, s čimer bi se splošna raven slabega dolga, zavarovanega s 
pomočjo nalogov za zamrznitev, s časoma pove čala s 679 milijonov do 1,2 milijarde EUR na 
1,12 milijarde do 2 milijardi EUR  letno . Po ocenah naj bi prihranek stroškov za podjetja, 
ki se v tem času ukvarjajo s čezmejno trgovino, znašal med 81,9 milijona in 
149 milijonov EUR letno3. Možnost B bi koristila zlasti MSP , verjetno pa bi spodbudila ve č 
podjetij in potrošnikov, da v celoti izkoris tijo možnosti, ki jih ponuja enotni trg. 
Razpoložljivost u činkovite kazni v primeru nepla čila (poleg pove čanja zneska zahtevka, ki ga 
že zagotavlja direktiva o zamudah pri pla čilih) bi prav tako ve rjetno izboljšala pla čilno 
ravnanje dolžnikov. Pri pove čanju števila nalogov za zamrznite v obstaja tveganje negativnega 
gospodarskega u činka na banke , ki trenutno ne smejo zara čunati pristojbine za izvajanje 
ukrepa. 
                                                 
2 Ocena na podlagi vzorca ban čnih institucij je bila 1,12 milijarde EUR minus 678 milijonov EUR, kar 
znaša 440 milijonov EUR, druga ocena pa je bila 2 milijardi EUR minus 1,2 milijarde EUR, kar znaša 
800 milijonov EUR. 
3 Ob predpostavki, da lahko podjetja v povpre čju prihranijo okoli 10 ur storitev odvetnika na čezmejni 
primer, kar bi v EU v povpre čju znašalo 2 410 EUR na zadevo. Ta znesek je pomnožen z ocenjenim 
trenutnim številom čezmejnih nalogov za zamrznitev na leto, ki znaša med 34 000 in 61 828. 
 
SL 6   SL c) Družbeni u činek: pričakuje se, da bo možnost B skupaj z izvajanjem uredbe  o preživninah 
preživninskim upravi čencem omogo čila, da izterjajo znaten de lež zahtevkov od dolžnikov, ki 
so slabi pla čniki. 
d) Učinek na države članice: stroški izvajanja so precej nižji kot pri alternativni možnosti 
usklajevanja nacionalnih pravil. Stroški sezn anjanja sodnikov in izvršilnih uradnikov bi 
morali biti nizki in bi bili enkratni. Države članice, ki imajo trenutno po časnejši pravosodni 
sistem, bi lahko imele zaradi izpolnjevanja procesnih rokov ve čje stroške izvajanja. Možnost 
B bo spoštovala pravno tradicijo držav članic. 
e) Temeljne pravice: možnost B bi izboljšala pravico upnika do u činkovite izterjave dolgov. 
Hkrati bi novi postopek zagotov il, da so pravice dolžnika va rovane v popolni skladnosti z 
zahtevami Listine o temeljnih pravicah, zlasti z zagotavljanjem takojšnjih  in ustreznih pravnih 
sredstev zoper nalog za zamrznitev ter zagot avljanjem, da so zneski, potrebni za njegovo 
preživetje, izvzeti iz izvršbe. Instrument mora zagotoviti, da so osebni podatki dolžnika 
pošteno in zakonito obdelani, da je namen obde lave teh podatkov omejen samo na zamrznitev 
zneska zahtevka, da dolžnikovi podatki niso hranjeni dalj časa, kot je potrebno, in da ima 
dolžnik pravico uporabiti pravno sred stvo zoper obdelavo njegovih podatkov. 
f) Mnenja zainteresiranih strani:  velika ve čina zainteresiranih strani  in Evropski parlament 
pozivajo k razvoju posebnega evropskega instrumenta za čezmejno izterjavo dolgov. 
5.3. Možnost C: uskladitev nacional nih pravil za zamrznitev ban čnih računov 
(a) Cilji, ki jih je treba dose či: ta možnost bi prav tako delno dosegla navedene cilje politike, 
čeprav v manjšem obsegu kot možnost B. Vendar pa možnost C ne bi omogo čila soobstoja 
nacionalnih postopkov z usklajenim „evropskim“ postopkom. 
(b) Gospodarski u činek: možnost C bi imela nekoliko druga čen gospodarski u činek kot 
možnost B. Sicer bi prilagodila pogoje za izda jo nalogov za zamrznitev, npr. zagotovila, da bi 
bilo v Uniji mogo če naloge za zamrznitev pridobiti pod enakimi pogoji, vendar bi 
navsezadnje razlike med postopki še vedno obstajale, če instrument za usklajevanje (npr. 
direktiva) ne bi obravnaval podrobni h vidikov procesnega prava držav članic. Zato možnost C 
ne bi dosegla enake ravni enotnosti kot samostoj en evropski postopek, vzpostavljen z uredbo. 
Preostale razlike med nacionalnim pro cesnim in izvršilnim pravom držav članic bodo verjetno 
v vsaki od držav članic, v kateri se pridobi in/ali izvrši nalog za zamrznitev, še naprej 
zahtevale storitve odvetnika, ki ima dovoljenje za delo v zadevni državi članici. Pri 
možnosti C to ne bi omogo čilo takšnega zmanjšanja stroškov kot pri možnosti B. Možnost C 
bi zato verjetno imela manjšo pozitivno gospodarsko korist za MSP , pri katerih je manj 
verjetno, da bodo imela interni pravni oddelek, in ki so na splošno bolj ob čutljiva zaradi 
pravnih stroškov kot velika podjetja. 
(c) Države članice: možnost C bi od držav članic zahtevala, da v nacionalno zakonodajo 
uvedejo pravila, usklajena z dire ktivo. Uvedba možnosti C bi bila  zato dražja in bi bolj 
posegala v nacionalne pravne tradicije.  
(d) Temeljne pravice : možnost C bi imela pozitiven u činek na pravico upnika do u činkovite 
izvršbe. Zahtevana bi bila tudi skladnost z zahtevami Listine glede varstva toženca. 
 
SL 7   SL 6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Ključ: ++ = zelo pozitiven u činek; 0 = brez u činka ali nevtralen u činek; – – = zelo negativen 
učinek. 
Možnosti politike U činkovitost 
pri doseganju ciljev politike Gospodarski 
učinek Učinek na 
države članice Temeljne 
pravice 
Možnost A: po prenovitvi uredbe Bruselj I ostane stanje nespremenjeno 0 0 0 0 
Možnost B: evropski nalog 
za zamrznitev ban čnih 
računov ++ ++ 1) izvedbeni stroški 
– 
2) pravne tradicije 0  + 
Možnost C: uskladitev 
nacionalnih pravil za naloge za zamrznitev + 
+ 1) izvedbeni stroški 
– – 
2) pravne tradicije – 
–  + 
Za zaklju ček, možnost A  ciljev politike ne dosega u činkovito, saj obstoje ča ovira razli čnih 
meril za pridobitev nalogov za zamrznitev ban čnih računov in njihovih u činkov znotraj 
nacionalnih pravnih sistemov os taja še naprej. Možnost C  ne zagotavlja enakih gospodarskih 
in družbenih koristi kot možnost B in bi po nepotrebnem posegala v nacionalne pravne 
sisteme. Možnost B nudi najbolj celovito rešitev, zato je  možnost B  najprimernejša. 
Podmožnosti  za možnost B so bile preu čene, kot sledi: prvi č, evropski postopek bi upniku 
omogočil, da običajno pridobi nalog za zamrznitev brez predhodnega zaslišan ja dolžnika ( ex 
parte ), s čimer bi bil ohranjen u činek presene čenja ukrepa. Drugi č, sodišče, pristojno v glavni 
stvari, bi moralo biti pr istojno tudi za izdajo na logov za zamrznitev. Treba bo dolo čiti, ali so 
dodatna sodiš ča pristojna za obravnavo ugovorov dol žnika zoper nalog – tj. sodiš ča stalnega 
prebivališ ča dolžnika. Tretji č, določbe bi omogo čile upniku, da pridobi informacije o tem, kje 
se nahaja ra čun dolžnika: na podlagi naloga za razkritje, ki ga izda sodiš če, bi morale vse 
banke v zadevni državi članici preveriti, ali ima dolžnik pri njih ra čun, ali pa bi dobilo sodiš če 
ali izvršilni organ ne posreden dostop do obstoje čih javnih registrov, ki  vsebujejo potrebne 
informacije. In nazadnje, glede rokov bi evr opski postopek zahteval prav tako hitro izvršbo 
kot pri nacionalnih ukrepih, al i pa bi lahko uvedel posebne časovne roke – npr. za izdajo 
naloga, za njegovo vro čitev banki in dolžniku, ali pa za odlo čanje o dolžnikovi zahtevi za 
presojo.