POROČILO KOMISIJE TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL ON COMMUNICATION ON THE SAFE USE OF CHEMICALS /* COM/2012/0630 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O OBVEŠČANJU GLEDE VARNE UPORABE KEMIKALIJ (Besedilo velja za EGP) Slovar ECHA Evropska agencija za kemikalije CLP Uredba (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi GHS Globalno usklajeni sistem za razvrščanje in označevanje kemikalij REACH Uredba (ES) št. 1907/2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij RCN Mreža za obveščanje o tveganjih MSCA Pristojni organ države članice VL Varnostni list 1. Uvod Evropska unija razvija sisteme za zagotavljanje podatkov o nevarnih lastnostih in kontrolnih ukrepih za kemikalije od leta 1967[1] za snovi in od leta 1988[2] za zmesi (ki so se predhodno imenovale „pripravki“). Vendar so bili sistemi za razvrščanje v drugih državah drugačni in ne vedno združljivi, zaradi česar je bilo pogosto za isti kemični proizvod potrebnih več oznak in varnostnih listov. Zaradi tega je bil na konferenci Združenih narodov o okolju in razvoju leta 1992 podeljen mednarodni mandat za uskladitev razvrstitve glede na nevarne lastnosti do leta 2000. Na tej podlagi je bila leta 2002 odobrena prva različica globalno usklajenega sistema za razvrščanje in označevanje kemikalij (GHS), ki je bila objavljena leto pozneje. Od takrat naprej se sistem GHS posodablja vsaki dve leti. GHS je sistem Združenih narodov za odkrivanje nevarnih lastnosti kemikalij in obveščanje uporabnikov o teh nevarnih lastnostih z uporabo standardnih simbolov (piktogramov), besednih zvez na oznakah na embalaži in varnostnih listov (VL). CLP je uredba EU o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi[3]. Z njo se je prejšnja zakonodaja EU o razvrščanju, označevanju in pakiranju kemikalij uskladila s sistemom GHS. Cilj Uredbe CLP je povečati zaščito zdravja ljudi in okolja ter sočasno zagotavljati prost pretok kemičnih snovi in zmesi ter povečati konkurenčnost in inovativnost. Uredba CLP je začela veljati 20. januarja 2009. Skladno z Uredbo je bil rok za uskladitev razvrstitve snovi z novimi predpisi 1. december 2010. Rok za zmesi je bil določen za 1. junij 2015. Po tem prehodnem obdobju bo Uredba CLP popolnoma zamenjala prejšnje predpise o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi (Direktiva 67/548/EGS) in veljavne predpise o pripravkih (Direktiva 1999/45/ES). Člen 34 Uredbe CLP določa, da: 1. Agencija do 20. januarja 2012 opravi raziskavo o obveščanju javnosti glede varne uporabe snovi in zmesi ter o morebitni potrebi po vključitvi dodatnih informacij na etikete. Ta raziskava se izvede v posvetovanju s pristojnimi organi in interesnimi skupinami in temelji, po potrebi, na najboljših praksah. 2. Komisija brez poseganja v določbe o označevanju iz tega naslova ter na podlagi raziskave iz odstavka 1 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, po potrebi pa tudi pripravi zakonodajni predlog za spremembo te uredbe. Evropska agencija za kemikalije (ECHA) je ocenila ugotovitve vseevropske raziskave Eurobarometra in dodatne, bolj ciljno usmerjene študije o zaznavanju tveganja. Na podlagi tega je ECHA 20. januarja 2012 v skladu s členom 34 (1) Uredbe CLP objavila svojo študijo. To poročilo je bilo pripravljeno v skladu s členom 34 (2) Uredbe CLP na podlagi študije, ki jo je opravila ECHA. 2. Študija o obveščanju javnosti glede podatkov o kemikalijah Uredba CLP vključuje merila za razvrščanje in predpise za označevanje, odobrene na ravni ZN, v zakonodajo EU. Osnovna načela so dejansko precej podobna prejšnji zakonodaji EU. Uredba od družb zahteva, da svoje nevarne kemikalije ustrezno razvrstijo, označijo in pakirajo, preden jih dajo v promet. Skladno z Uredbo CLP je obveščanje o nevarnih lastnostih[4] kemikalij v obliki označevanja glavni način obveščanja javnosti o varni uporabi kemikalij. Oznaka za nevarnost na podlagi Uredbe CLP vključuje zlasti naslednje elemente: a) piktogram za nevarnost (kot je opredeljen v Prilogi V k Uredbi CLP) pomeni grafičen prikaz, sestavljen iz simbola in drugih grafičnih elementov, namenjenih sporočanju določenih informacij o zadevni nevarnosti; b) opozorilna beseda pomeni besedo, ki označuje relativno stopnjo nevarnosti, ki bralca opozori na morebitno nevarnost (tj. Nevarno, Pozor); c) previdnostni stavek pomeni besedilo, ki opisuje priporočene ukrepe za zmanjšanje ali preprečevanje škodljivih učinkov, ki so posledica izpostavljenosti nevarni snovi ali zmesi zaradi njene uporabe ali odstranjevanja (previdnostni stavki so standardizirani in so opredeljeni v Prilogi IV k Uredbi CLP); d) stavek o nevarnosti pomeni besedilo glede razreda ali kategorije nevarnosti, ki opisuje vrsto nevarnosti, ki jo povzroča nevarna snov ali zmes, in po potrebi tudi stopnjo nevarnosti (stavki o nevarnosti so standardizirani in so opredeljeni v Prilogi IV k Uredbi CLP). ECHA je v skladu s členom 34 (1) Uredbe CLP opravila študijo, s katero je ocenila obveščanje javnosti glede informacij o varni uporabi snovi in zmesi ter morebitno potrebo po dodatnih informacijah na oznaki. Študija je temeljila na dveh glavnih elementih: a) javnomnenjski raziskavi Eurobarometra, opravljeni leta 2010, ki je preučevala, v kolikšni meri evropski državljani prepoznavajo in razumejo oznake ter z njimi povezane piktograme za nevarnost. V raziskavo je bilo vključenih več kot 26 000 prebivalcev iz vseh držav članic. Rezultati, objavljeni leta 2011, se štejejo za stališče 500 milijonov državljanov EU; b) dodatni kvalitativni študiji, ki jo je leta 2011 opravila skupina evropskih akademikov s strokovnim znanjem na področju zaznavanja, raziskovanja in analize tveganja, da bi določili dodatne elemente pri uporabnikovem zaznavanju tveganja in posameznih vedenjskih vzorcih. Študija je vključevala intervjuje z več kot 240 prebivalci treh držav članic, njen namen pa je bil odkriti, kako ljudje ocenjujejo kemične proizvode in kako so te presoje povezane z vedenjem, povezanim z varnostjo. ECHA je 20. januarja 2012 Komisiji posredovala poročilo o „Raziskavi o obveščanju javnosti glede varne uporabe kemikalij“[5]. To poročilo v naslednjih oddelkih povzema glavne ugotovitve raziskave, jih primerja z drugimi podobnimi poročili, ki so jih pripravile mednarodno priznane organizacije (ZN, UNITAR itd.), in predstavlja zaključke o tem, ali je sprememba Uredbe CLP upravičena ali ne. 3. Ugotovitve glede obveščanja javnosti o podatkih o kemikalijah 3.1 Prepoznavanje in razumevanje piktogramov in drugih elementov na oznakah CLP Raziskave, opravljene za namene študije Agencije ECHA, so poudarile, da se prepoznavanje in razumevanje novih piktogramov za nevarnost med državami članicami precej razlikujeta in da je razumevanje varnostnih ukrepov, ki jih je treba izvajati pri uporabi kemičnih proizvodov, na splošno zelo pomanjkljivo. Poleg tega so pokazale, da je večina anketirancev menila, da so samo delno ali slabo obveščeni o nevarnostih, povezanih s kemičnimi proizvodi. Zlasti raziskava Eurobarometra je pokazala, da prebivalci v celotni EU najpogosteje ugotavljajo, ali je kemični proizvod nevaren, tako, da preberejo varnostna navodila. To se je potrdilo pri proizvodih, ki veljajo za najnevarnejše, kot so pesticidi in insekticidi (50 % anketirancev je pred njihovo uporabo prebralo varnostna navodila). Glede drugih kategorij proizvodov, kot so proizvodi za nego avtomobila in gospodinjski detergenti, manj kot tretjina anketirancev navaja, da je pred njihovo uporabo prebrala varnostna navodila. Druga raziskava zaznavanja tveganja je poudarila, da je korelacija med zaznavanjem tveganja in vedenjem, povezanim z varnostjo, precej majhna. To pomeni, da zaznavanje tveganja samo po sebi ni zadosten razlog za vedenje, povezano z varnostjo. Zdi se, da imajo pri tem veliko pomembnejšo vlogo čustveno vedenje in pretekle izkušnje. Glede na povratne informacije v navedenih raziskavah, ki sta bili upoštevani v študiji Agencije ECHA, so nekateri novi piktogrami za nevarnost v javnosti dobro znani (glejte sliko 1), drugi pa ne. Pomembno je opozoriti, da je mnogo novih piktogramov, ki jih je uvedla CLP, precej podobnih obstoječim oznakam, določenim v okviru prejšnje zakonodaje EU; pri nekaterih sta bili barva ozadja (oranžna na starih oznakah, bela na novih) in oblika (kvadrat na starih piktogramih, rdeč diamant na novih piktogramih CLP) edina opazna sprememba. Slika 1: Nov piktogram CLP za vnetljivost in prejšnji piktogram; visoka prepoznavnost v javnosti (več kot 80 %) Poleg tega je pomen piktogramov s podobnim predhodnikom pogosto pravilno razumljen (glejte sliko 2). Slika 2: Nov piktogram CLP za „Eksplozive“ in prejšnji piktogram; zelo dobro razumljen v javnosti (več kot 80 %) Ni presenetljivo, da javnost novih piktogramov CLP, ki nimajo podobnega „predhodnika“ v prejšnji zakonodaji EU, ne pozna ali ne razume dobro (glejte sliko 3). Slika 3: Nov piktogram CLP za „Resno zdravstveno nevarnost“, ki ga prej ni bilo; zelo nizka prepoznavnost in razumevanje v javnosti (20 % oziroma 12 %) V nekaterih primerih pa so bile ugotovitve precej presenetljive: nov piktogram s „klicajem“ (glejte sliko 4) je prepoznalo 59 % anketirancev, čeprav v sistemu EU ni imel podobnega predhodnika. Kljub temu je pomen (nevarnost za zdravje)[6] razumelo samo 11 % izprašancev; pomen piktograma z „lobanjo in prekrižanima kostema“ (glejte sliko 5) je razumela samo tretjina izprašancev, medtem ko so druge študije pokazale veliko višjo stopnjo razumevanja[7]. Slika 4: Nov piktogram CLP za nevarnost za zdravje, ki ga je prepoznalo 59 % in razumelo samo 11% izprašancev Slika 5: Nov piktogram CLP za akutno toksičnost in prejšnji piktogram; majhno razumevanje v javnosti (33 %) Pri opozorilnih besedah je raziskava Eurobarometra pokazala, da večina v EU besedo „Nevarnost“ jemlje resneje kot besedo „Pozor“. Kljub temu so bili rezultati v nekaj državah članicah različni, kar pomeni, da standardizacija in prevodi v 27 evropskih državah članicah z mnogo različnimi jeziki ostajajo izziv. Glede razumevanja stavkov o nevarnosti in previdnostnih stavkov ni prišlo do nobenih neposrednih ugotovitev. Zaradi pomembnosti navedenih elementov pri obveščanju o nevarnosti je treba opraviti nadaljnje raziskave, da bi se ocenila stopnja razumevanja stavkov o nevarnosti in previdnostnih stavkov. 3.2 Potreba po dejavnostih ozaveščanja in usposabljanju Prvi jasen rezultat pri stopnjah prepoznavanja in razumevanja piktogramov CLP je, da je treba začeti izvajati dejavnosti ozaveščanja, s katerimi bi se v javnosti povečala prepoznavnost in razumevanje novih oznak CLP. Vendar je treba opozoriti, da je novo označevanje trenutno obvezno samo za kemične snovi, medtem ko je dejansko večina kemičnih proizvodov, ki se prodajajo v javnosti, zmesi, za katere bo CLP začela veljati 1. junija 2015. Kljub temu je treba javnost ozaveščati in jo seznanjati z oznakami za nevarnosti in z njimi povezanimi varnostnimi ukrepi. V skladu z ugotovitvami študije ECHA morajo dejavnosti ozaveščanja upoštevati nacionalne vzorce zaznavanja nevarnosti ter biti usmerjene v javnost in posebne skupine, kot so družine, samska gospodinjstva, šoloobvezni otroci itd., pri čemer je treba uporabljati različna poučna sredstva (spletne strani, letake, avdio-vizualno gradivo itd.). Dejstvo je, da se zaznavanje nevarnosti, povezanih z nekaterimi kemičnimi proizvodi, med državami članicami in tudi med različnimi podskupinami prebivalstva znotraj ene države članice precej razlikujejo. Zato bo treba obveščanje in dejavnosti ozaveščanja na različne načine usmeriti v nacionalne skupine, pri tem pa upoštevati jezikovne ovire in ustrezne komunikacijske kanale, na primer pametne medijske aplikacije, družbene medije. Na splošno morajo biti te dejavnosti usmerjene v: osvežitev znanja/seznanjanje javnosti z novimi piktogrami in opozorilnimi besedami; spodbujanje javnosti k dejanskemu branju oznak in upoštevanju piktogramov, stavkov o nevarnosti in previdnostnih stavkov, da bi se povečala ozaveščenost; obveščanje o morebitnih posledicah napačnega ravnanja z nevarnimi proizvodi, da se zmanjša lažen občutek varnosti. Dejavnosti ozaveščanja je treba prilagoditi zmogljivostim ustanov in razpoložljivim sredstvom vključenih javnih in zasebnih organov. Prilagoditi pa jih je treba tudi različnim okoljem, pri čemer morajo biti ciljna sporočila na primer razpoložljiva na prodajnih mestih, v javnih prostorih, šolah ali domovih. Med ciljnimi skupinami so verjetno najobčutljivejši otroci, zato jih je treba dobro obvestiti o nevarnostih proizvodov. Oblikovati bo treba posebno izobraževalno gradivo, ki ga bo mogoče razdeljevati v šolah – nekatere države članice takšne dejavnosti že izvajajo[8]. Pri pripravi in izvajanju študije se je ECHA oprla na obsežno posvetovanje s svojo Mrežo za obveščanje o tveganjih (RCN), ustanovljeno jeseni leta 2008. Ena od vlog mreže RCN je vzpostaviti mehanizem za izmenjavo informacij, izkušenj, študij primerov in dobre prakse med tistimi, ki so odgovorni za usklajevanje obveščanja o tveganju pri pristojnih organih REACH (MSCA) in v Agenciji ECHA. Mreža bo torej lahko članom pomagala pri izpolnjevanju njihovih potreb po obveščanju javnosti o tveganjih in varni uporabi kemikalij, pri čemer se bodo lahko izognili nasprotujočim si sporočilom javnih organov ter določili najboljšo prakso pri obveščanju o tveganjih. Poleg tega ECHA zaradi dobrih stikov s pristojnimi organi MSCA in njihovimi strokovnjaki za CLP ter njene povezanosti z nacionalnimi službami za pomoč uporabnikov za CLP (prek mreže HelpNet nacionalnih služb za pomoč uporabnikom REACH in CLP) lažje ohranja in usklajuje dejavnosti ozaveščanja ob upoštevanju Uredbe CLP. 3.3 Videz proizvoda in informacije o nevarnostih na oznaki Študija ECHA je pokazala, da lahko sporočila o nevarnih lastnostih kemičnega proizvoda, ki so izrecno navedena na embalaži ali so njen sestavni del, preglasijo sporočila, ki jih vsebuje oznaka CLP. Vsi navedeni na primer dejavniki lahko pomembno vplivajo na zaznavanje nevarnosti: · oblika in barva embalaže (tj. rdeča/črna barva v primerjavi z zeleno/belo barvo); · prisotnost vizualnih elementov na izdelku, povezanih z „nedolžnostjo“ (na primer slike otroka, matere, rože, drevesa itd.); · prepoznavanje in odobravanje blagovne znamke; · razumevanje, da je proizvod bolj „naraven“ od industrijskega zaradi dvoumnih vizualnih elementov (vzorec divjih živali, gozda itd.). Študija ECHA priporoča, da je treba proizvajalce spodbujati, naj bosta videz in embalaža proizvoda skladnejša z informacijami o nevarnostih na oznaki, pri čemer se vedenjska vodila uporabijo za okrepitev sporočila na oznaki, kar spodbuja ustrezno varnostno vedenje pri potrošnikih. Po navedbah ECHA privlačna embalaža ne sme zapeljati potrošnika, tako da bi prezrl ali premalo resno upošteval opozorila, ki so v skladu z Uredbo CLP obvezna. Prizadevanja za usklajevanje „sporočil“ o nevarnosti proizvoda z njegovim videzom in vsebino oznake so tako lahko morebitni način za ozaveščanje in izboljšanje vedenja v zvezi z varno uporabo kemikalij. Pristojni organi, proizvajalci in distributerji bi si lahko s prostovoljno skupno javno-zasebno dejavnostjo prizadevali spodbujati samoregulativne korake na tem področju (treba je omeniti, da že potekajo nekatere pobude, v okviru katerih industrija izvaja prostovoljne informativne kampanje, da bi uporabnike ozaveščala in spodbujala varno uporabo svojih proizvodov[9]). Poleg tega je treba upoštevati, da so predhodne študije o zaznavanju opozoril za nevarnost pri potrošnikih pokazale, da je pozornost potrošnika s preveliko količino informacij o vseh potencialnih nevarnostih na oznaki mogoče odvrniti[10]. Nasprotno pa lahko opozorila, ki so osredotočena na posebne nevarnosti (v obliki piktogramov), povečajo pozornost in s tem tudi zaščito potrošnika. Torej se morajo morebitne spremembe zahtev za označevanje osredotočiti na poenostavitev vsebine in izboljšanje postavitve in ne na vključevanje dodatnih informacij. 3.4. Nova analiza po letu 2015 V skladu z navedenim sta obe terenski raziskavi zagotovili povratne informacije glede prepoznavanja in razumevanja (ali njunega pomanjkanja) glavnih elementov obveščanja o tveganjih in posameznih piktogramov CLP. Njune ugotovitve kažejo, da so nekateri piktogrami za nevarnost manj znani ali razumljivi. To ni presenetljivo, saj so določbe iz naslovov III in IV Uredbe CLP o „obveščanju o nevarnosti z označevanjem“ in „embalaži“ za posamezne snovi začele veljati šele 1. decembra 2010 (glejte člen 62 Uredbe CLP). Poleg tega je dejansko večina kemičnih proizvodov, ki jih uporabljajo potrošniki, zmesi, ki vsebujejo več snovi. Določbe iz Uredbe CLP bodo obvezne za zmesi šele 1. junija 2015. V prehodnem obdobju bo še vedno veljal prejšnji sistem označevanja in piktogramov za nevarnost zmesi (Direktiva 1999/45/ES). Potrošniki se bodo zato na kemičnih proizvodih, ki jih bodo kupili, še naprej v glavnem srečevali s starimi piktogrami. Glede na rok 20. januarja 2012 iz člena 34 (1) Uredbe CLP je morala ECHA študijo opraviti nekoliko predčasno, raziskava Eurobarometra pa je bila izvedena v času (med novembrom in decembrom 2010), ko je bila splošna javnost komajda seznanjena z novimi piktogrami za nevarnost v resničnem življenju. V času izvajanja „kvalitativne raziskave“ (julija 2011), katere namen je bil pridobiti več informacij, je obveznost uporabe piktogramov CLP za označevanje in pakiranje snovi veljala šele manj kot leto dni, zmesi pa so se še vedno skoraj izključno označevale v skladu s prejšnjo zakonodajo. Tako se zdi primerno ponovno oceniti stopnjo razumevanja med evropskimi državljani, in sicer nekoliko pozneje, ko bodo njihove izkušnje in seznanjenost s piktogrami večje, tj. najbolje potem, ko bodo piktogrami CLP obvezni tudi za zmesi. Novo analizo vpliva piktogramov CLP na vedenje in razumevanje med prebivalci EU je treba opraviti po juniju 2015. 4. Zaključek Na podlagi ugotovitev študije ECHA, ki je bila opravljena v skladu s členom 34 (1) Uredbe CLP, in drugih študij s tem v zvezi se spremembe samih piktogramov CLP ne priporočajo, saj je koristneje javnosti omogočiti, da se navadi na nov globalni sistem, s čimer se bo postopoma izboljšalo splošno razumevanje nevarnih lastnosti, ki jih vsebujejo kemikalije, in spodbudila zlasti varna uporaba kemikalij v gospodinjstvu. Ker bi zaradi predlagane spremembe piktogramov CLP bila potrebna ponovna pogajanja o ustreznih določbah GHS, opredeljenih v večstranskem okviru ZN, spreminjanje konvencij za oznake ne prinaša nobenih koristi. Dejavnosti je sedaj treba osredotočiti na ozaveščanje in širjenje znanja. Komisija zato meni, da zakonodajni predlog za spremembo Uredbe CLP v tem trenutku ni upravičen, in priporoča, da: se pripravijo in izvajajo dejavnosti ozaveščanja, da bi se povečala varna uporaba kemikalij med državljani EU, ki jo mora usklajevati/spodbujati mreža ECHA za obveščanje o tveganjih in mreže služb za pomoč uporabnikom – najbolje po roku, ko bodo začele veljati obveznosti glede označevanja kemičnih zmesi iz Uredbe CLP (1. junij 2015); je treba proizvajalce in uvoznike spodbujati, da videz in embalažo proizvoda bolj uskladijo z informacijami o nevarnostih na oznaki; se spodbujata poenostavitev vsebine in izboljšanje postavitve na oznakah za snovi ter zmesi (npr. dodatne smernice o izpuščanju nekaterih informacijskih elementov in prednostnih pravilih); je treba po 1. juniju 2015 opraviti naknadno analizo razumevanja varne uporabe snovi in zmesi (upoštevati je treba tudi stavke o nevarnosti in previdnostne stavke). [1] Direktiva Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi, UL 196, 16.8.1967, str. 1–98. [2] Direktiva Sveta 88/379/EGS z dne 7. junija 1988 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov, UL 187, 16.7.1988, str. 14–30. [3] Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, UL L 353, 31.12.2008, str. 1. [4] Izraz nevarnost se nanaša na resnično zmožnost kemičnih snovi ali zmesi, da povzročijo škodljive učinke na zdravje ljudi ali okolje, kot je določeno skladno z merili iz Uredbe CLP. [5] Študija je na voljo na spletni strani ECHA: http://echa.europa.eu/documents/10162/13559/clp_study_en.pdf. [6] Menijo, da je prepoznavnost tega simbola povezana z dejstvom, da ljudje klicaj vidijo v različnih kontekstih, npr. na prometnih znakih. [7] Okoljska raziskava 108 (2008) 419–427 in študija Španskega nacionalnega potrošniškega inštituta Seguridad de los productos: Nuevos pictogramas de peligro y redes de alerta (Varnost izdelkov. Varnost in nevarnosti piktogramov, 2011). Treba pa je omeniti, da so morali v študiji Agencije ECHA potrošniki sami navesti pomen in da niso imeli seznama možnih izbir, kar bi lahko bila praksa v drugih raziskavah. [8] Mreža ECHA za obveščanje o tveganjih je institucionalni forum za izmenjavo izkušenj med državami članicami na področju obveščanja o varni uporabi kemikalij, http://echa.europa.eu/en/web/guest/about-us/partners-and-networks/risk-communication-network. [9] http://www.cleanright.eu/ [10] Študija razumevanja oznak na podlagi Direktive 88/379/EGS o nevarnih pripravkih, 1999 Evropska komisija DG III; ZN GHS, 4. revidirana izdaja, 2012 Priloga 5 Označevanje potrošniških izdelkov na podlagi verjetnosti poškodbe.