Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
z dne 23. 
aprila 2009
s pripombami, ki so sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proraču na 
Evropske 
unije 
za proraču nsko 
leto 2007, Oddelek III – Komisija in izvajalske agencije
EVROPSKI PARLAME NT,
—ob upoštevan ju splošnega proračuna Evropske unije za proračun sko leto 2007
(1) UL L 77, 16.3.2007. (1), 
—ob 
upoštevan ju 
končnih 
letnih 
računovodskih 
izkazov 
evropskih 
skupnos
ti za proračun sko 
leto 2007 – 
zvezek 
I 
(SEK(2008) 
2359 – C6-0415/2008)
(2) UL C 287, 10.11.2008, str. 1. (2), 
—ob 
upoštevan ju 
letnih 
poročil Komisije 
Evropskemu 
parlamentu 
in 
Svetu o nadaljnjem 
ukrepanju 
na 
pod­
lagi 
sklepov 
o razrešnicah 
za leto 2006 (COM(2008) 629, K OM(2008) 
628) in 
dokumentov 
služb 
Komi­
sije, 
ki 
so priložen i 
tem poročilom (SE K(2008) 
2579, SEK(2008) 
2580), 
—ob 
upoštevan ju 
sporočila K omisije 
z naslovom „
Zbirno 
poročilo o dosežk i
h Komisije 
pri upravljan ju 
v le­
tu 2007“ (COM(2008) 338), 
—ob 
upoštevan ju 
letnega 
poročila K omisije 
organu, 
ki 
da razrešn ico, 
o not
ranjih 
revizijah, opravljen ih 
leta 
2007 (COM(2008) 499), in delovn ega
 dokumenta
 služb K omisije,
 ki
 je priložen temu poročilu 
(SEK(2008) 
2361), 
—ob 
upoštevan ju 
poročila K omisije 
z naslovom „
Odgovori 
držav član ic 
na 
Letno 
poročilo Račun skega 
so­
dišča 2006“ (COM(2008) 112), 
—ob 
upoštevan ju 
Zelene 
knjige 
o pobudi 
za preglednost 
v Evropi, 
ki 
jo je Komisija 
sprejela dn e 3. 
maja 2006 
(COM(2006) 194), 
—ob 
upoštevan ju 
mnenja 
Računskega 
sodišča št. 2/2004 o modelu „enotne 
revizije“ (in  
predloga 
za okvir 
notranje 
kontrole 
Skupnosti)
(3) UL C 107, 30.4.2004, str. 1. (3), 
—ob upoštevan ju
 Sporočila K omisije
 o  časovn em
 načrtu
 za integriran
 okvir
 notranje
 kontrole
 
(COM(2005) 252), 
—ob 
upoštevan ju 
Akcijskega 
načrta 
Komisije 
za integriran 
okvir no
tranje
 kontrole 
(COM(2006) 9), poročila 
Komisije 
Svetu, Evropskemu 
parlamentu 
in 
Računskemu 
sodišču o n apredku 
glede Akcijskega 
načrta 
Ko­
misije 
za integriran 
okvir 
notranje 
kontrole 
(COM(2007) 86) in  
delovnega 
dokumenta 
služb 
Komisije, 
ki 
je 
priložen 
temu poročilu (SE K(2007) 
311), 
—ob 
upoštevan ju 
prvega 
polletnega 
poročila o rezultatih uresn ičevanja 
akcijskega 
načrta 
Komisije 
za inte­
griran 
okvir 
notranje 
kontrole 
z dne 19. 
julija 2006 (SE K(2006) 
1009), predložen ega 
na 
zahtevo Parla­
menta, 
izraženo 
v resoluciji, k i 
je priložen a 
razrešnici 
za proračun sko 
leto 2004, 
—ob 
upoštevan ju 
mnenja 
Računskega 
sodišča št. 6/2007 o letn ih 
povzetkih 
držav član ic 
in „
nacionalnih 
iz­
javah“ držav član ic 
in 
revizijskem 
delu nacionalnih 
revizijskih 
institu
cij v zvezi s sredstvi Sk upnosti
(4) UL C 216, 14.9.2007, str. 3. (4), 
—ob 
upoštevan ju 
Akcijskega 
načrta 
Komisije 
za krepitev 
nadzorne 
vloge 
Ko
misije v ok viru 
deljenega 
uprav­
ljanja 
strukturnih 
ukrepov 
(COM(2008) 97),L S 6 3 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/37
 —ob 
upoštevan ju 
sporočila k omisarjev 
Hübnerjeve 
in 
Špidle Komisiji, 
ki 
sta predložila vmesn o 
poročilo o iz­
vajanju 
akcijskega 
načrta 
za krepitev 
nadzorne 
vloge 
v okviru 
deljenega 
upravljanja 
Komisije 
za struktur­
ne 
ukrepe 
(SEK(2008) 
2756) in 
delovnega 
dokumenta 
služb 
Komisije, 
ki 
je priložen  
temu poročilu 
(SEK(2008) 
2755), 
—ob upoštevan ju
 poročila K omisije
 Svetu, Evropskemu parlamen t
u in Računsk emu
 sodišču o n apredku
 
glede 
Akcijskega 
načrta 
Komisije 
za integriran 
okvir 
notranje 
kontrole 
(COM(2008) 110) in  
delovnega 
do­
kumenta 
služb 
Komisije, 
ki 
je priložen  
temu poročilu (SE K(2008) 
259), 
—ob 
upoštevan ju 
letnega 
poročila Račun skega 
sodišča o izvrševan ju 
proračuna 
za proračun sko 
leto 2007 
z odgovori 
institucij
(1) UL C 286, 10.11.2008, str. 1. (1) in posebnih poročil Račun skega sodišča, 
—ob 
upoštevan ju 
izjave o zan esljivosti 
računovodskih 
izkazov 
ter o zakon
itosti in 
pravilnosti 
z njimi 
po­
vezanih 
transakcij, 
ki 
jo predloži Račun sko 
sodišče v sk ladu 
s členom 
248 Pogodbe 
ES
(2) UL C 287, 10.11.2008, str. 111. (2), 
—ob 
upoštevan ju 
sporočila K omisije 
z dne 16. 
decembra 
2008 o en otnemu 
razumevan ju 
koncepta 
dopust­
nega 
tveganja 
napake 
(COM(2008) 866) in  
delovnega 
dokumenta 
služb 
Komisi
je, ki 
je priložen  
temu spo­
ročilu (SE K(2008) 
3054), 
—ob 
upoštevan ju 
priporočil Sveta z dn e 10. 
februarja 
2009 o podelitvi razrešn ice 
Komisiji 
glede 
izvrševa­
nja 
proračuna 
za proračun sko 
leto 2007 (5587/2009 – C6-0055/2009), 
—ob upoštevan ju
 priporočil Sveta z dn e
 10. februarja
 2009 o podelitvi razrešn ice
 izvajalskim
 agencijam
 
glede 
izvrševanja 
proračuna 
za proračun sko 
leto 2007 (5589/2009 – C6-0056/2009), 
—ob 
upoštevan ju 
členov 
274, 275 in  
276 Pogodbe 
ES 
ter členov 
179a in 
180b 
Pogodbe 
Euratom,
 
—ob 
upoštevan ju 
člena 
246 in 
naslednjih 
členov 
Pogodbe 
ES 
o Računskem 
sodišču, 
—ob 
upoštevan ju 
mednarodnih 
standardov 
revidiranja 
in 
mednarod
nih računovodskih stan dardov, 
zlasti ti­
stih, ki 
se uporab ljajo 
v javnem 
sektorju,
 
—ob 
upoštevan ju 
mednarodnega 
medsebojnega 
pregleda 
Evropskega 
računsk
ega 
sodišča, 
—ob 
upoštevan ju 
Uredbe 
Sveta (EGS, 
Euratom, 
ESPJ) št. 259/68 z dn e 29. 
febr
uarja 1968 o k adrovskih 
pred­
pisih za uradn ike 
Evropskih 
skupnosti 
in 
pogojih 
za zaposlitev drug ih 
uslužbencev 
Skupnosti
(3) UL L 56, 4.3.1968, str. 1. (3), zlasti 
naslova 
V, poglavje 
3, ki 
se nanaša 
na 
starostne 
in 
invalidske 
pokojnine, 
in 
Priloge 
XII, 
ki 
določa izved­
bene 
določbe 
za člen 
83a Kadrovskih 
predpisov, 
—ob 
upoštevan ju 
Uredbe 
Sveta (ES, 
Euratom) 
št. 1605/2002 z dn e 25. 
junija 
2002 o fin ančni 
uredbi, 
ki 
se 
uporablja 
za splošni 
proračun 
Evropskih 
skupnosti
(4) UL L 248, 16.9.2002, str. 1. (4), zlasti člen ov 145, 146 in  147 Uredb e, 
—ob 
upoštevan ju 
Uredbe 
Sveta (ES) 
št. 58/2003 z dn e 19. 
decembra 
2002 o statutu izvajalsk ih 
agencij, 
po­
oblaščenih 
za izvajan je 
nekaterih 
nalog 
pri upravljan ju 
programov 
Skupn
osti
(5) UL L 11, 16.1.2003, str. 1. (5), in zlasti člen a 14(2) in 
(3) 
Uredbe,
 
—ob 
upoštevan ju 
člena 
70 in 
Priloge 
V svojega 
poslovnika,
 
—ob upoštevan ju
 poročila Odb ora
 za proračun ski
 nadzor
 in mnenj
 drugih
 zadevnih
 odborov
 
(A6-0168/2009),L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
A. ker člen 274 Pogodbe o ES predvideva, da je K omisija odgovorna za izvrševanje proračun a Skupnosti 
v 
skladu 
z načelom 
dobrega 
finančnega 
poslovoden ja 
in 
v sodelovan ju 
z državami član icami,
B. ker mora Komisija storiti vse za poln o podporo pob ud za izboljšanje kakovosti finančnega poslovoden ja 
z 
namenom, 
da se od Račun skega 
sodišča pridob i 
pozitivna 
izjava o zan eslji
vosti,
C. ker člen 184 Uredb e (ES, Euratom) št. 1605/2002 predvideva revizijo fin ančne uredbe, kadar koli se zdi 
potrebno 
in 
najmanj 
vsaka 
tri leta, in  
ker 
se bo 
tekoče 
triletno 
obdobje 
zaključilo 1. januarja 
2010; ker 
isti 
člen 
določa, da Parlamen t 
lahko 
zahteva spravn i 
postopek,
D. ker se zdi, da političn a moč Evropskih skupnosti glede neizvajalskih agencij (ki je pogoj za vključitev 
računovodskih 
izkazov 
slednjih 
v konsolidirane 
računovodske 
izkaze 
Evr
opskih 
skupnosti) 
iz leta v leto 
narašča, 
in 
ker 
je njihovo 
mesto v političn em 
organigramu 
operativnih 
organov 
Skupnosti 
postopoma 
postavljen o 
v senco,
E. ker je za izvajan je politike Unije značilno „ deljeno upravljanje “ proračun a Skupnosti med Komisijo in 
državami 
članicami, 
kar 
predstavlja prib ližno 
80 % odhodk ov 
Skupnosti, 
s katerimi 
upravljajo države 
članice,
F. ker je v svoji resoluciji z dn e 24.  aprila 2007
(1) UL L 187, 15.7.2008, str. 25. (1) o razrešn ici za proračun sko leto 2005 Parlamen t pred­
lagal, 
da mora b iti 
vsaka 
država član ica 
sposobna 
prevzeti odg ovornost 
za upravljan je 
prejetih sredstev 
EU, 
bodisi 
z enotno 
nacionalno 
izjavo o upravljan ju 
bodisi 
v obliki 
več izjav zn otraj 
nacionalnega 
okvira,
G. ker v letnem poročilu za proračun sko leto 2007 Račun sko sodišče poudarja, da v ok viru vrednotenja 
napredka 
pri vzpostavitvi in tegriranega 
okvira 
notranje 
kontrole „
nara
va porabe 
EU 
pomeni, 
da je glav­
no 
tveganje 
napake 
na 
ravni 
končnega 
upravičen ca
“ (točka 
1.47),
H. ker mora biti predložitev letn ih povzetkov revizij, razpoložljivih izjav n a področju deljen ega upravlja­
nja 
z  uporabo 
točke 
44 Medin stitucionalnega 
sporazuma z  dn e 17. 
maja 2006 med E vropskim 
parlamentom, 
Svetom in  
Komisijo 
o proračun ski 
disciplini 
in 
dobrem 
finan
čnem 
poslovoden ju
(2) UL C 139, 14.6.2006, str. 1. (2), prvi 
korak 
k 
nacionalnim 
izjavam o upravljan ju 
in 
bistveno 
prispevajo k  
izbolj
šanju 
upravljanja 
proračuna 
Skupnosti 
s skupnim 
osnovnim 
ciljem pridob itve 
pozitivne 
izjave o zan esl
jivosti za vse izdatk e 
Unije,
I. ker je v svojem mn enju št. 2/2004 o modelu „ enotne revizije“
(3) Mnenje Račun skega sodišča Evropskih skupnosti št. 2/2004 o modelu en otn e revizije (sin gle audit) in predlog o okviru
notranje 
kontrole 
Skupnosti 
(UL C 107, 30.4.2004, str. 1). (3) Računsko sodišče na ravni Unije uvedlo 
koncept 
dopustnega 
tveganja 
napake 
in 
ker 
je izjavilo, da je „vsak 
kontrol
ni 
sistem kompromis 
med stro­
ški
 za izvajan je
 opredeljen e
 intenzivnosti
 pregledov
 na
 eni
 strani
 in koristmi
 teh postopk ov
 na
 drugi
 
strani. 
V kontekstu 
Skupnosti 
pomeni 
koristi 
zmanjšanje 
tveganja 
razsipne 
porabe 
sredstev in  
omejitev 
tveganja 
napake 
na 
sprejemljivo raven “,
J. ker v  letnem poročilu za proračun sko leto 2007 Račun sko sodišče men i, da so „ stroški kontrol 
pomembno 
vprašanje 
za proračun  
Unije 
in 
za države član ice
“ ter da je „ravnovesje 
med strošk i 
in 
pre­
ostalim tveg anjem 
za posamezn a 
področja porab e 
tako 
pomembno, 
da bi 
moralo biti 
odobreno 
na 
po­
litični 
ravni 
(tj. s stran i 
organa 
[…] za razrešn ico) 
v imenu 
državljanov 
Unije
“ (točki 
1.52(b) 
in 
(c), in 
ker 
v 
točki 
2.42(c) svojeg a 
letnega 
poročila za leto 2007 Račun sko 
sodišče priporoča doseg anje 
napredka 
pri 
nadaljnjem 
razvoju koncepta 
sprejemljiveg a 
tveganja,
K. ker je Ekonomsko-finančni svet v odstavk u 5 svojih sk lepov z dne 8.  novembr a 2005 ocen il, da so vzpo­
stavitev in tegriranega 
notranjega 
nadzora 
ter jasnost 
in 
poenostavitev 
zakonodaje, 
ki 
velja za n adzor, 
bistvenega 
pomena, 
in 
je od Komisije 
zahteval, da ocen i 
stroške 
kontrol 
po področjih odhodk ov,L S 8 3 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/39
L. ker je slovensko predsedstvo Sveta jun ija 2008 men ilo, da „ je treba v sklad u s sklepi Evropskega sveta iz 
leta 2005, […] doseči sog lasje 
med Evropskim 
parlamentom 
in 
Svetom glede 
sprejemljiveg a 
tveganja 
v 
osnovnih 
transakcijah 
ob 
upoštevan ju 
stroškov 
in koristi k ontrol 
v okvi
ru različnih 
politik 
in 
vrednosti 
zadevnih 
izdatkov
“
(1) Svet Evropske  unije,  sporočilo predsedstva deleg acijam  - „An improved soun d  financial  management  of EU  funds
10284/08 
FIN 
217“, 3.6.2008 (n a 
voljo le an gleška 
različica). (1),
M. ker pa je potreb en dialog med zunanjim revizorjem (Račun sko sodišče) in  revidirancem (Komisija), je 
nesporno, 
da mora zun anji 
revizor z uporab o 
mednarodnih 
standardov 
revidiranja, 
ki 
ostajajo splošn i 
okvir
 proračun skega
 nadzora,
 oceniti
 tveganja,
 na
 osnovi
 katerih
 utemeljuje svojo izb iro
 revizijskih
 
postopkov,
N. prav tako meni, da strošek  kontrole ni odvisen le od ravn i dopustne napake, ampak tudi od zapleten osti 
organizacije 
subjekta, 
ki 
se ga 
revidira in  
kakovosti 
njegove 
notranje 
ko
ntrole,
O. ker z uporabo mednarodnih standardov revidiranja zunanji revizor izb ira ustrezne metode za izb iro ele­
mentov, 
ki 
jih bo 
revidiral, da b i 
pridobil 
dokazne 
elemente 
za dosego 
ciljev njegovih 
revizijskih 
doka­
zov; 
ker 
(poleg 
tega), 
če je izbira 
metod odvisn a 
od okoliščin, 
sta glavna 
dejavnika 
revizijsko 
tveganje 
in 
cilj 
učinkovitosti 
kontrol; 
ker 
mora nenazadnje 
zunanji 
revizor zag otov
iti, da uporab ljene 
metode za­
gotavljajo 
zadostne 
in 
ustrezne 
dokazne 
elemente 
za dosego 
ciljev preverjan ja,
P. ker je Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo v novi generaciji programov uskladil akcijske pro­
grame, 
zlasti z uvajan jem 
enotnega 
pristopa za revizijo; k er 
s tem v zvezi, predhodn e 
in 
naknadne 
izjave 
držav član ic 
predstavljajo n ove, 
dodatne 
dejavnike 
pri nadzoru 
in 
kontro
li sistemov,
Q. ker letni postopek podelitve razrešn ice Parlamentu omogoča izvajanje za to ustrezn ega letnega postop­
ka, 
ki 
mu omog oča, 
da se neposredno 
poveže z odg ovornimi 
za to poslovoden je 
in 
na 
podlagi 
rezul­
tatov revizije Račun skega 
sodišča državljan om 
zagotovi 
izboljšanje 
finančnega 
poslovoden ja 
Unije 
in 
s 
tem ustvarjan je 
zanesljivejše 
podlage 
za odločan je,
R. ker člen 83 Uredb e (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 določa, da pok ojnine bremenijo proračun, in da 
morajo 
države član ice 
skupno 
jamčiti za plačilo teh dajatev v sk ladu 
z lestvico za fin anciranje 
takšnih 
odhodkov; 
ker 
zaposleni 
vračajo v splošn i 
proračun 
10,25 % svojih plač k ot 
prispevek 
k 
financiranju 
pokojninske 
sheme,
S. ker člen 83 Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 določa, da morajo države član ice skupno zagotoviti 
pokojninski 
sklad, 
kar 
pomeni, 
da postan e 
to jamstvo veljavn o, 
če ena 
ali več držav član ic 
ne 
izpolni 
obveznosti, 
vendar 
to ne 
pomeni, 
da Skupnosti 
nimajo 
terjatve do držav član ic, 
ki 
so se za to ob vezale,
T. ker je bilo leto 2007 prvo leto, k o se je izvajal in strument za financiranje razvojnega sodelovan ja,
U. ker je bilo leto 2007 evropsk o leto enakih možnosti za vse, ko je bila posebna pozornost namenjena 
različnim 
oblikam 
diskriminacije, 
s katerimi 
se ženske 
pogosto 
soočajo,
V. ker uporaba proračunskih sredstev zaradi staln ih razlik med ženskami in moškimi različno vpliva na 
oba 
spola,
W. ker mora Svet v ok viru prihodnjega proračunskega postopka upoštevati rezultate in  priporočila iz raz­
rešnice 
za proračun sko 
leto 2007 ter podpreti predlog e 
reforme za k repite
v odgovornosti 
držav član ic 
za 
dokončno 
odpravo težav, k i 
jih je pred leti ug otovilo 
Računsko 
sodišče,L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
X. meni, da si morajo K omisija, Svet in Parlament v sodelovan ju z Računskim sodiščem postaviti sk upni 
cilj 
pridobitve 
pozitivne 
izjave o zan esljivosti,
GLAVNI SKLEPI
1. pozdravlja n adaljnji napredek, ki so ga dosegle Komisija in nekatere države član ice na poti do učin ko­
vitejše 
porabe 
sredstev E U 
in 
celotnega 
kontrolnega 
okolja, 
ki 
se odraža v izb oljšanjih 
izjave o zan es­
ljivosti 
(DAS) Račun skega 
sodišča;
2. pozdravlja zn aten 
napredek 
pri opravljen ih 
revizijah, k i 
ga 
je v primerjavi s prejšn jimi 
okvirnimi 
programi 
dosegla 
raziskovalna 
skupnost 
Komisije 
pri upravljan ju 
sedmega ok virnega 
programa; 
ponov­
no 
poudarja, da se je upravljan je 
sredstev sk upne 
kmetijske 
politike 
nada
lje izboljšalo, 
zlasti zahvaljujoč 
se delovan ju 
integriranega 
administrativnega 
in 
kontrolnega 
sistema (IAK S); 
globoko 
obžaluje, 
da Gr­
čija v letu 2007 še n i 
izpolnila 
svojih obveznosti 
izvajanja 
IAKS;
3. ugotavlja, 
da je bilo 
leto 2007 prvo leto zak ljučka 
večletnih 
programov 
za obdobje 
2000–2006 ter da 
je bilo 
izterjanih 
veliko 
sredstev;
4. ugotavlja
 znatne
 izboljšave
 na
 področju razisk av
 finančnega
 poslovoden ja
 in tehnološkega
 razvoja 
(RTR), kjer 
so se stopn je 
napak 
znižale 
za več kot 
50 % v triletn em 
presledku
; poziva K omisijo, 
naj 
si še 
naprej 
prizadeva za poen ostavitev, 
da bi 
končni 
upravičen ec 
bolje 
uporabljal prog rame;
5. z 
zadovoljstvom ug otavlja 
prizadevan ja 
Komisije 
na 
področju sredstev, povezan ih 
s kohezijsko 
politi­
ko, 
pri izvajan ju 
akcijskega 
načrta 
za krepitev 
nadzorne 
vloge 
Komisije 
v okviru 
skupnega 
upravljanja 
strukturnih 
ukrepov, 
sprejetem v ok viru 
razrešnice 
za leto 2006; upa, da bodo prvi rezultati omen je­
nega 
akcijskega 
načrta 
in 
prizadevan ja 
za poenostavitev 
vidni 
v letnem 
poročilu Račun skega 
sodišča za 
leto 2008;
6. še naprej 
je zaskrbljen 
zaradi poman jkanja 
sposobnosti 
EU 
za upravljanje k riznih 
razmer; men i, 
da Uni­
ja 
izgublja 
svojo političn o 
usmeritev, vidn ost 
in 
odgovornost, ker uporab lja 
mednarodne 
skrbniške 
skla­
de, 
ki 
bi 
jih lahko 
upravljala K omisija, 
če bi 
upoštevala poročila o razrešn icah 
za leti 2005 in  
2006 ter 
ustvarila lastn i 
pokrizni 
instrument; 
je zelo zask rbljen 
zaradi poman jk
anja 
kontrole 
sredstev Sk upnosti, 
ki 
jih uporab ljajo 
nekatere 
agencije 
Združenih 
narodov, 
ter njihove 
nepr
ipravljenosti 
za zagotavljanje 
spremljan ja 
primerov g oljufij, 
kadar 
zadevajo sredstva Sk upnosti;
HORIZONTALNA VPRAŠANJA
Izjava o zanesljivosti
7. ugotavlja 
izboljšave 
v posamezn ih 
delih, ki 
vsebujejo 
izjavo o zan eslj
ivosti, obžaluje 
pa, da že štirin ajsto 
leto
 zapored izjava o zan esljivosti,
 ki
 jo je v letn em
 poročilu za leto 2007 podalo Računsk o
 sodišče, 
vsebuje 
mnenje 
s pridržkom 
glede 
zakonitosti 
in 
pravilnosti 
transakcij, 
povezanih 
z računovodskimi 
iz­
kazi; 
ugotavlja, 
da Računsko 
sodišče ocen juje, 
da na 
številnih 
področjih porab e 
(kmetijstvo 
in 
naravni 
viri, 
kohezija, 
raziskave, 
energetika 
in 
promet, zun anja 
pomoč, razvoj, širitev, izob raževanje 
in 
držav­
ljanstvo) 
na 
plačila še vedn o 
pomembno 
vplivajo n apake, 
čeprav v različn i 
meri;
8. pozdravlja dejstvo, da po poročilu Račun skega 
sodišča pri prihodk ih, 
upravnih 
odhodkih 
ter odhodk ih, 
povezanih 
z gospodarskimi 
in 
finančnimi 
zadevami, ter odhodk ih, 
povezanih z E vropskim 
kmetijskim 
jamstvenim 
skladom 
(EKJS), 
ni 
pomembnih 
napak;
9. ugotavlja, 
da se zlasti n a 
ravni 
kontrolnih 
sistemov položaj izb oljšuj
e, vendar 
nezadostno 
in 
prepočasi;L S 0 4 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/41
Zanesljivost poslovnih knjig
10. pozdravlja izjavo Račun skega 
sodišča, po k ateri 
letni 
računovodski 
izkazi 
Evropskih 
skupnosti 
v vseh 
pomembnih
 vidikih
 pošteno
 predstavljajo fin ančno
 stanje
 Evropskih
 skup
nosti
 na
 dan 31. decemb ra
 
2007 ter rezultate n jihovih 
transakcij 
in 
finančne 
tokove 
za proračun sko 
leto, ki 
se je takrat 
končalo 
(poglavje 
1, izjava o zan esljivosti, 
točka 
VII); 
poziva pa K omisijo, 
naj 
posveti ustrezn o 
pozornost 
pripombam, 
ki 
jih je predstavilo Račun sko 
sodišče, da b i 
izboljšali 
razumljivost in  
točnost 
osnovnih 
ra­
čunovodskih 
podatkov;
11.
 meni,
 da je za račun ovodske
 izkaze
 neobičajno
 izkazovanje
 negativneg
a kapitala
 za
– 58 600 000 000 E UR 
in 
se sprašuje, če zn eski, 
ki 
se bodo 
zahtevali od držav član ic, 
ne 
morejo biti 
vpisani
 med sredstva, k er
 gre
 za določen o
 obveznost
 glede
 pokojnin
 zaposlen ih,
 ki
 so ocenjene
 na
33 500 000 000 E UR; 
poziva k 
nadaljnji 
specifikaciji 
drugih 
zneskov, 
ki 
bod
o vpoklicani 
od držav čla­
nic 
v višini 27 
900 000 000 E UR; 
je seznanjen 
z obrazložitvami, 
ki 
jih zagota
vlja račun ovodja 
Komi­
sije,
 in dokazujejo
 skladnost
 z mednarodnimi
 računovodskimi
 standardi,
 ki
 se uporab ljajo
 v javnem
 
sektorju; 
predlaga, 
da se posveti pozorn ost 
vzpostavitvi pok ojninskega 
sklada 
Skupnosti, 
da bi 
finančne 
obveznosti 
do zaposlen ih 
prenesli 
na 
zunanje 
strukture;
12. ni 
pojasnjeno, 
zakaj 
sredstva, prejeta od E vropskih 
skupnosti 
v zvezi s prog ramom 
Galileo niso 
bila vpi­
sana 
v letne 
računovodske 
izkaze 
glede 
na 
to, da so b ili 
po poročilu Račun sk
ega 
sodišča ob  
koncu 
leta 
2007 podpisan i 
sporazumi med E vropsko 
vesoljsko 
agencijo, 
skupnim 
podjetjem Galileo in  
Evropskim 
nadzornim 
organom 
za GNSS (g lobalni 
navigacijski 
satelitski 
sistem), ki 
je bil 
ustanovljen 
leta 2004 in  
je 1. 
januarja 
2007 prevzel dolžn osti 
od nekdanjega 
skupnega 
podjetja Galileo; zato poziva K omisijo, 
naj 
predloži predlog  
glede 
velikih 
evropskih 
projektov 
(Galileo ali TE N)
, ki 
zahtevajo fin anciranje, 
ki 
pre­
sega 
obseg 
večletnega 
finančnega 
okvira 
in 
ga 
zato ne 
more kontrolirati;
13. zahteva 
preučitev možn osti, 
da se v letn e 
računovodske 
izkaze 
vključi 
določbe 
o večjih vzdrževaln ih 
ali 
sanacijskih 
delih za stavb e 
Evropskih 
skupnosti, 
ki 
glede 
na 
odsotnost 
amortizacije stavb  
v posamezn ih 
komponentah 
vključujejo 
glavne 
elemente 
opredmeten ih 
osnovnih 
sredstev, k i 
jih je treba 
nadomeščati 
v
 rednih
 časovnih
 presledkih;
 meni,
 da morajo določbe o večjih vzdrževaln ih
 ali sanacijskih
 delih te­
meljiti na 
večletnih 
programih 
vzdrževan ja, 
ki 
so namenjeni 
ohranjanju 
stavb 
v brezhibnem 
stanju 
brez 
podaljševan ja 
njihove 
življenjske 
dobe;
14.
 zahteva, n aj
 se dobro
 preveri, če je v odsotn osti
 kapitalskih
 povezav raven političn e
 moči Evropskih
 
skupnosti 
v agencijah, 
ki 
so vključene 
v konsolidirane 
računovodske 
izka
ze, v skladu 
zahtevami, k i 
jih 
določajo medn arodni 
računovodski 
standardi 
za javni 
sektor;
15. izraža 
zaskrbljenost 
in 
dvom glede 
možnosti 
imenovanja 
višjih uradn i
kov „
zunaj 
kategorije
“, če to ni 
posebej 
omenjeno 
v kadrovskih 
načrtih, 
v zadnji 
stopnji 
AD 16 v vseh primerih, ter poziva K omisijo, 
naj 
pojasni 
možnosti 
kadrovskih 
predpisov v ok viru 
tega 
posebnega 
proračunskega 
stanja;
Zakonitost 
in pravilnost z izkazi povezanih transakcij
16. z zadovoljstvom ug otavlja, 
da so področja (prihodk i, 
obveznosti 
in 
plačila za upravn e 
in 
druge 
stroške 
ter 
gospodarske 
in 
finančne 
zadeve), n a 
katerih 
je Komisija 
uporabila 
ustrezne 
nadzorne 
in 
kontrolne 
sisteme, 
tista področja, n a 
katerih 
ni 
pomembnih 
napak 
glede 
zakonitosti 
in 
pravilnosti 
z izkazi 
pove­
zanih 
transakcij 
(poglavje 
1, izjava o zan esljivosti, 
točka 
IX);
17. obžaluje 
dejstvo, da n a 
zelo pomemb nih 
področjih upravljan ja 
proračuna 
Skupnosti 
(izdatki 
za kme­
tijstvo 
razen 
v EKJS, 
kohezija, 
raziskave, 
energetika 
in 
promet, zun anji 
ukrepi, 
izobraževanje 
in 
kultura) 
Računsko 
sodišče pon ovno 
ugotavlja, 
da so pravn e 
obveznosti 
zapletene 
in 
nejasne 
ter po eni 
strani 
po­
vzročajo številn e 
pomembne 
napake 
na 
končni 
ravni 
upravičen ca, 
in 
po drugi stran i 
delno 
vplivajo n a 
učinkovitost 
nadzornih 
in 
kontrolnih 
sistemov, ter da ta zapleten ost 
vpliva na 
nezmožnost 
Računskega 
sodišča, 
da izda pozitivn o 
izjavo o zan esljivosti 
(poglavje 
1, izjava o zan esljivosti, 
točki 
X in 
XI); 
zato 
poziva Komisijo, 
naj 
opravi analizo, 
da se določi ob seg 
težav in 
njihove 
možne 
rešitve; zato poudarja, 
da je treba 
poenostaviti 
osnovna 
pravila in 
uredbe, 
da bi 
dosegli 
pozitivno izjavo o zan esljivosti;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
18. poziva Komisijo, naj še izboljša svoje uspešn o spremljan je kontrol, prenesenih na države član ice in jim 
da jasne 
usmeritve o tem, k ako 
preprečiti, ug otoviti 
in 
popraviti n apake, 
ter vztraja, da b i 
morala Ko­
misija 
v primerih, k jer 
so kontrolni 
sistemi držav član ic 
še vedno 
neučink
oviti, storiti vse, k ar 
je v njeni 
moči 
da bi 
države član ice 
upoštevale svoje ob veznosti 
in 
dosegle 
potrebne 
izboljšave, 
zlasti z uporab o 
ustavitve 
plačil in 
finančnih 
popravkov;
Upravljanje 
proračuna 
- 
finančni popravki
19. je seznanjen 
z ugotovitvijo 
Računskega 
sodišča, da se je v letu 2007 (prvo leto n ovega 
programskega 
obdobja
 2007–2013) raven izvrševan ja
 plačil v primerjavi z začetk om
 programskega
 obdobja
 vidno
 
izboljšala;
20. meni, 
da mora K omisija 
pri deljenem 
ali decentraliziranem 
upravljanj
u v celoti uporab ljati 
Uredbo 
(ES, 
Euratom) 
št. 1605/2002 ter prevzeti svojo k ončno 
odgovornost 
pri izvrševan ju 
proračuna, 
ter pouda­
rja potreb o
 po izvedb i
 finančnih
 popravkov,
 ko
 se odkrijejo
 nepravilnost
i, ki
 jih države član ice
 ni
so 
popravile, n e 
da bi 
čakali 
na 
konec 
večletnega 
cikla;
Izterjave
21. z 
zaskrbljenostjo 
ugotavlja 
težave z izterjavo n ep
ravilno
 izplačani
h sredstev Sk upnosti 
in 
slabo 
kakovost 
posredovan ih 
podatkov 
o mehanizmih 
popravkov, 
ki 
se uporab ljajo 
na 
ravni 
držav član ic 
na 
področju 
kohezijske 
politike 
in 
so si včasih n asprotujoči 
in 
nepopolni, 
ter da gled
e kmetijstva 
Računsko 
sodišče 
dvomi v zan esljivost 
posredovan ih 
informacij 
(točki 
3.26 in 
5.44 poročila za leto 2007);
22. opozarja tudi n a 
pomen 
končnih 
sklepov 
in 
popravnih uk repov
 z namenom, 
da se iz fin anciranja 
Skup­
nosti 
izločijo odhodk i, 
ki 
niso 
nastali 
v skladu 
s pravili Sk upnosti, 
in 
ponavlja 
svojo zahtevo, da se n a­
tančno 
navede 
proračunsko 
vrstico ter leto, n a
 katero
 se posamezn a 
izterjava n anaša 
v skladu 
z ustaljeno 
prakso 
v kmetijstvu 
in 
sektorju 
naravnih 
virov;
23. zahteva, n aj 
Komisija 
izboljša 
učinkovitost 
in 
uspešnost 
večletnih 
sistemov izterjave, vk ljučno 
na 
ravni 
držav 
članic, 
ter konsolidira 
podatke 
o izterjavah in  
finančnih 
popravki
h, zlasti n a 
področjih, k i 
jih za­
jemajo struk turni 
skladi, 
da se zagotovi 
zanesljive 
in 
primerljive številk e 
med posamezn imi 
področji po­
litik in postopk ov
 upravljan ja
 sredstev; poziva Komisijo, n aj
 Parlamen tu
 poroča v  opomb ah,
 ki
 
spremljajo letn e 
računovodske 
izkaze, 
da bi 
dobili 
splošen 
pregled;
24. zahteva 
vrednotenje 
sistema ob  
upoštevan ju 
trdovratnosti 
težav, povezan ih 
z izterjavo;
Odložitev plačil
25. v celoti podpira K omisijo
 pri dosledn i
 uporabi
 zakonodaje
 na
 področju začasn e
 ustavitve plačil in 
pozdravlja že začete uk repe, 
da se pren os 
sredstev n e 
izvede, če K omisija 
nima brezpogojnega 
zagoto­
vila 
v zvezi z zan esljivostjo 
upravljavsk ih 
in 
kontrolnih 
sistemov držav član ic, 
ki 
so upravičen e 
do za­
devnih 
sredstev;
Letni povzetek revizij, razpoložljivih izjav na področju  
deljenega u pra
vljanja in nacionalnih 
izjav o upravljanju
26. pozdravlja 
dejstvo, da so od leta 2008 dalje n a 
voljo letni 
povzetki 
revizij držav član ic 
in 
tudi ocena 
in 
izjave 
predložen e 
v letnih 
poročilih za leto 2007 o dejavn osti 
generalnih 
direktoratov, 
ki 
jih zadevajo 
strukturni 
skladi 
ter poziva K omisijo, 
naj 
ukrepa 
tako, 
da se bodo 
letni 
povzetki 
lahko 
objavili 
skupaj 
z 
odgovorom 
Komisije; 
meni, 
da so letn i 
povzetki, 
ki 
jih pripravijo države član ice, 
javni 
dokumenti 
in 
jih 
je zato tudi treb a 
posredovati pristojn emu 
odboru 
Parlamenta 
med postopk om 
razrešnice;L S 2 4 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/43
27. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Računsko sodišče men i, da ti povzetk i ne zagotavljajo zanesljive ocene 
delovanja 
in 
učinkovitosti 
kontrolnih 
sistemov, saj so b ili 
različno 
predstavljen i, 
ter odsotn ost 
dodane 
vrednosti;
 s tem v zvezi pozdravlja revidiran o
 smernico
 Komisije,
 katere
 namen
 je zagotoviti
 večjo 
kakovost 
letnih 
povzetkov 
za leto 2008 in poziva K omisijo, 
naj 
nadalje 
izboljša navodilo, 
dano 
državam 
članicam 
pri pripravi letn ih 
povzetkov; 
meni, 
da bodo 
smiselni 
letni 
povzetki 
zmanjšali 
število kontrol 
na 
kraju 
samem;
28. poziva Komisijo, 
naj 
s tem v zvezi an alizira 
letne 
povzetke, 
ki 
jih je prejela v letu 2009, z n amenom 
optimiziran ja 
njihove 
dodane 
vrednosti 
v smislu zan esljivosti 
delovanj
a sistemov n otranje 
kontrole, 
ki 
jo 
izvajajo države član ice; 
prav tako 
poziva Komisijo, 
naj 
vključi 
analiz
o letnih 
povzetkov, 
ki 
jih pred­
ložijo države član ice 
v skladu 
s členom 
86(4) Uredb e 
(ES, 
Euratom) 
št. 1605/2002, z uporab o 
določb 
Medinstitucionalnega 
sporazuma o proračun ski 
disciplini 
in 
dobrem 
fina
nčnem 
poslovoden ju 
kot 
me­
rila uspešn osti;
29. obžaluje, 
da Komisija 
ni 
ukrepala 
na 
zahtevo, izražen o 
v svoji resoluciji z dn e 22. 
aprila 2008 o raz­
rešnici 
za proračun sko 
leto 2006
(1) UL L 88, 31.3.2009, str. 25. (1), da pripravi ter Parlamen tu in Svetu posreduje poseb en dokument, 
ki 
bi 
na 
podlagi 
prejetih letn ih 
povzetkov 
analiziral 
prednosti 
in 
pomanj
kljivosti 
nacionalnih 
sistemov 
posamezn e 
države član ice 
na 
področju uprave in  
kontrole 
sredstev Sk upnos
ti ter rezultate opravljen ih 
revizij;
 prav tako
 obžaluje,
 da od Komisije
 doslej še n i
 prejel popoln ih
 informacij
 v zvezi z oceno in 
primerjaln o
 analizo
 prvih predstavljen ih
 letnih
 povzetkov;
 meni
, da je bistvenega
 pomena
 poročanje
 
o kakovosti 
teh letnih 
povzetkov, 
da bi 
zagotovili 
dodano 
vrednost 
k 
procesu, zlasti z opredelitvijo 
skupnih 
težav, moreb itnih 
rešitev in 
najboljših 
praks;
30. poziva 
Komisijo, 
naj 
v poročilih o dejavn ostih 
redno 
predloži k oličin
sko 
in 
kakovostno 
oceno 
letnih 
povzetkov 
ter naj 
te informacije 
da na 
voljo vsem zadevn im 
stranem 
ter javnosti v vsem postopk u 
raz­
rešnice; 
pričakuje, 
da bo 
prejel prve ocen e 
do septemb ra 
2009 in 
zahteva, naj se an aliza 
nacionalnih 
po­
vzetkov,
 poleg uradn e
 predstavitve Parlamen tu
 vsako
 leto, posreduje tudi vsem n acionalnim
 
parlamentarnim 
odborom, 
pristojnim 
za državn e 
račune;
31.
 poziva Komisijo,
 naj
 po treh letih ob sežnega
 ocenjevanja
 opravi an ali
zo dodane
 vrednosti
 letnih
 po­
vzetkov 
za dobro 
finančno 
poslovoden je 
sredstev E U 
v državah član icah 
in 
tudi stopn jo 
neodvisnosti 
sodelujočih 
revizorjev;
32. meni, 
da bi 
morali biti 
letni 
povzetki, 
ki 
jih morajo države član ice 
letno 
zagotavljati 
s povzetk om 
raz­
položljivih revizij in  
izjav, z uporab o 
točke 
44 Medin stitucionalnega 
sporazuma, prvi k orak 
k 
uvedbi 
nacionalnih 
izjav o upravljan ju 
v vseh državah članicah; zahteva, n aj 
Kom
isija navede, 
kaj 
je storila v tem 
oziru ob 
upoštevan ju 
prejšnjih 
resolucij o razrešn ici 
in 
nujno 
sprejme vse potreb ne 
ukrepe 
za izboljša­
vo 
letnih 
povzetkov, 
tako 
da bodo 
imeli enako 
politično 
težo kot 
nacionaln
e izjave o upravljan ju; 
meni, 
da 
mora Komisija 
uporabiti 
svojo zakonodajno 
pobudo 
in 
predlaga 
Svetu skl
ep o tem, da postan ejo 
na­
cionalne 
izjave obvezne;
33. pozdravlja 
pobudo 
za odobritev 
sprejetja n acionalne 
izjave o upravljan ju 
sredstev Sk upnosti, 
ki 
so jo 
prevzele n ekatere 
države član ice 
(Združeno 
kraljestvo, 
Nizozemsk a, 
Švedska 
in 
Danska), 
in 
je zaskrbljen 
zaradi 
dejstva, da k ljub 
tem pobudam 
večina 
drugih 
držav član ic 
nasprotuj
e njeni 
uvedbi 
in 
obžaluje 
dejstvo, 
da Belgija, 
Nemčija, E stonija, 
Irska, 
Grčija, Špan ija, 
francij
a, Italija, 
Ciper, Latvija, Litva, Luxem­
bourg, 
Madžarsk a, 
Malta, Avstrija, Poljsk a, 
Portugalska, 
Romunija, 
Slovenija, 
Slovaška 
in 
Finska 
še niso 
sprejele 
ukrepov 
za vzpostavitev učin kovitega 
sistema nacionalni 
izjav;
34. zahteva, da se z uporab o
 člena
 248(3) Pog od
be ES
 za kontrolo
 deljenega
 upravljan ja
 poveča sodelo­
vanje 
med nacionalnimi 
revizijskimi 
institucijami 
in 
Evropskim 
računsk
im sodiščem; predlag a 
preuči­
tev možn osti, 
da bi 
nacionalne 
revizijske 
institucije 
v  vlogi 
zunanjih 
ne
odvisnih 
revizorjev  in  
ob 
spoštovan ju 
mednarodnih 
standardov 
revidiranja 
izdajale n acionalna 
revizijska 
potrdila o upravljan ju 
sredstev 
Skupnosti 
in 
jih predložile vladam držav član ic 
z namenom, 
da se izdelajo med postopk om
 raz­
rešnice 
po ustrezn em 
medinstitucionalnem 
postopku, 
ki 
ga 
je treba 
uvesti;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
Sistemi kontrole
Akcijski načrt za integrirani okvir notranje kontrole
35. z zadovoljstvom ug otavlja 
splošni 
napredek, 
dosežen 
pri razvoju ak ci
jskega 
načrta, 
kot 
tudi dejstvo, da 
je bila
 večina
 ukrepov
 izvedena
 in velika
 večina
 pomanjkljivosti,
 opredeljen ih
 v akcijskem
 načrtu,
 
odpravljen a;
36. izraža 
zaskrbljenost 
zaradi pon ovljene 
kritike 
Računskega 
sodišča glede n ezadostne 
kakovosti 
kontrol 
v 
državah član icah; 
z zaskrbljenostjo 
ugotavlja 
pritožbe 
upravičencev in  
nacionalnih 
organizacij 
za kon­
trolo 
glede 
števila nadzorov 
in 
stroškov;
37. z 
zaskrbljenostjo 
ugotavlja 
tudi kritiko 
upravičen cev 
glede 
števila priročn ikov, 
navodil 
o upravnih 
pre­
gledih, 
delovnih 
dokumentov 
in 
pravil o sodelovan ju, 
ki 
se uporab ljajo 
za donacije; 
zahteva konsolida­
cijo 
teh dokumentov 
in 
razpravo s Parlamen tom 
glede 
poenostavitve 
izvedbenih 
pravil;
38. meni, 
da kontrolni 
sistemi odražajo zapleten ost 
uredb 
in 
pravil različn ih, 
včasih prek rivajočih 
se ravni; 
zato 
poziva Komisijo, 
naj 
pospeši izvajan je 
poenostavitve 
ob 
polnem 
sodelovan ju 
Parlamenta; 
poziva 
države član ice 
in 
regije, 
naj 
sprejmejo en ake 
ukrepe;
39. zahteva, 
da Komisija 
pregleda 
pogoje 
za uporab o 
standardne 
metode, da se poveča zan esljivost 
v prid 
upravičen cem; 
meni, 
da je nesprejemljivo 
naknadno 
imeti pomislek e 
glede 
izbire 
fiksnih 
zneskov;
40. obžaluje, 
da je prišlo do zamude pri izvajan ju 
ukrepa 
4 akcijskega 
načr
ta za integrirani 
okvir 
notranje 
kontrole,
 ki
 zadeva vzpostavitev medin stituc
ionalne
 pobud
e o  osnovnih
 načelih, k i
 jih je treb a
 
upoštevati v zvezi z dopustn imi 
tveganji 
pri transakcijah, 
povezanih 
z računovodskimi 
izkazi;
41. ravno 
tako 
s tem v zvezi opozarja n a 
pomen 
ukrepa 
10 iz omen jenega 
akcijs
kega 
načrta, 
ki 
predlaga 
izvedbo
 analize
 stroškov
 kontrol,
 saj je treb a
 doseči primern o
 ravnovesj
e med strošk i
 in koristmi 
kontrol;
42.
 pričakuje
 tudi, da b o
 letno
 poročilo o  dejavn ostih
 generalnih
 direkto
ratov pon ovno
 vsebovalo
 
informacije 
o kakovosti 
kontrol 
v državah član icah 
in 
o njihovem 
izboljša
nju 
ter poziva K omisijo, 
da 
uvrsti vse plačiln e 
agencije 
in 
certifikacijske 
organe;
43. zahteva, 
da Komisija 
redno 
predstavi ocen o 
integriranega 
sistema not
ranje 
kontrole, 
in 
zahteva, da let­
no 
poročilo o dejavn ostih 
in 
zbirno 
poročilo še b olje 
pokrivata 
službe 
Kom
isije in 
sistem držav član ic 
z 
deljenim 
upravljanjem, 
zlasti glede 
tehnične 
kakovosti 
in 
etičnih 
vidikov, 
na 
primer raven  
neodvisno­
sti 
nacionalnih 
revizijskih 
organov;
44. zahteva, 
da Komisija 
izvede celovito in  
izčrpno 
oceno 
odhodkov 
in 
sredstev, k i 
so namenjeni 
sistemom 
kontrole
 po področju porab e,
 in to za vsa področja porab e
 Unije,
 kot
 je zahteval Parlamen t
 v svojih 
resolucijah o razrešn ici 
v prejšnjih 
letih ter z vidik a 
koncepta 
doseganj
a rezultatov;
45. ravno 
tako 
poziva Komisijo, 
da na 
osnovi 
prejetih letn ih 
povzetkov 
ana
lizira predn osti 
in 
pomanjklji­
vosti 
nacionalnih 
sistemov vsak e 
države član ice 
na 
področju uprave in  
kon
trole sredstev Sk upnostim, 
skupaj 
z oceno 
stroškov 
nacionalnih 
kontrolnih 
sistemov sredstev Sk upno
sti; opozarja K omisijo 
na 
nje­
no 
zavezanost 
izboljšanju 
kakovosti 
letnih 
povzetkov 
držav član ic, 
da bi 
postali koristni 
instrumenti 
za 
zmanjšanje 
tveganja 
napak 
v prihodn jih 
letih; zahteva, n aj 
Komisija 
izpolni 
svoje obljube 
v tem oziru;
46. meni, 
da bi 
morala biti 
ta primerjaln a 
analiza 
posredovan a 
Parlamentu
, Svetu in 
Računskemu 
sodišču 
konec 
leta 2009/začetek  
leta 2010 in  
bi 
morala služiti k ot 
podlaga 
za medinstitucion alno 
razpravo 
o dopustn em 
tveganju 
napake;L S 4 4 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/45
47. ugotavlja, da je medtem, k o je stopnja dopustnega tveganja bistven pojem v ok viru integrirane notranje 
kontrole, 
ki 
jo mora upoštevati Račun sko 
sodišče pri podajan ju 
izjave o zan esljivosti, 
v skladu 
z mne­
njem 
št. 4/2006 Račun skega 
sodišča o osn utku 
uredbe 
Sveta o sprememb i 
Uredbe 
(ES, 
Euratom) 
št. 
1605/2002
(1) UL C 273, 9.11.2006, str. 2. (1), treba le opredeliti, n a kakšen način se določi stopn jo dopustnega tveganja;
Dopustno 
tveganje napake
48. pozdravlja sporočilo K omisije 
z dne 16. 
decembra 
2008 o en otnemu 
razumevan ju 
koncepta 
dopust­
nega 
tveganja 
napake 
kot 
trdno 
metodološk o 
podlago 
za gospodarsko 
analiz
o stopnje 
sprejemljiveg a 
tveganja 
in 
pričakuje, 
da bo 
Komisija 
dokončala 
to delo pri pripravi predlog a 
glede 
stopnje 
sprejemlji­
vega 
tveganja 
v okviru 
proračunskega 
področja; s tem v zvezi prizn ava 
pomen 
tega 
sporočila k ot 
prve 
podlage
 za razmislek ,
 iz strogo
 gospodar
skeg
a stališča, g lede
 stopnje
 sprejemljiveg a
 tveganja
 za dve 
področji porab e 
Unije, 
tj. za struk turne 
sklade 
in 
Evropski 
kmetijski 
skl
ad za razvoj podeželja (E KSRP); 
vendar 
zahteva, da je dialog  
med zunanjim 
revizorjem in  
revidirancem 
v skl
adu z medn arodnimi 
stan­
dardi 
revidiranja, 
v skladu 
s katerimi 
mora zun anji 
revizor ocen iti 
tvega
nja, 
na 
osnovi 
katerih 
uteme­
ljuje svojo izb iro 
revizijskih 
postopkov;
49. obžaluje, 
da se Komisija 
v zgoraj 
omenjenem 
poročilu pritožuje zaradi težav, k i 
jih je imela pri prido­
bivanju 
dovolj zan esljivih 
informacij 
od držav član ic, 
in 
meni, 
da ta ocena šk odi 
podobi 
Unije;
50. dvomi 
v zanesljivost 
podatkov, 
ki 
jih zagotavljajo 
države član ice, 
in 
zato zahteva, n aj 
Komisija 
zbere 
nove 
številčne 
podatke 
in 
s tehnično 
podporo Račun skega 
sodišča opravi n j
ihovo pog lobljeno 
analizo, 
ko 
bo 
zaznaven 
vpliv pravil za ob dobje 
2007–2013, in  
to analizo 
posreduje Parlamen tu 
in 
Svetu do 
konca 
leta 2011;
51. meni, 
da je določitev ravn i 
dopustnega 
tveganja 
zelo pomemb na 
in 
izjemno 
zapletena; 
meni, 
da bi 
mo­
rala biti 
raven 
dopustnega 
tveganja 
tesno 
povezana 
s poglobljeno 
študijo o strošk ovni 
učinkovitosti 
si­
stemov kontrole 
Komisije 
in 
držav član ic 
za vsako 
področje porab e 
Skupnos
ti;
52. poziva Komisijo 
glede 
na 
nujno 
potrebo 
po nadaljevanju 
analize 
stroškov in  
koristi 
kontrole, 
naj 
s teh­
nično 
podporo Račun skega 
sodišča opravi pog lobljeno 
analizo 
na 
področju razisk av, 
zunanjih 
odno­
sov 
in 
upravnih 
odhodkov, 
ter predloži poročilo o ug otovitvah 
do konca 
leta 2010;
53. meni, 
da bi 
bilo 
treba 
zneske 
iz evropsk ih 
sredstev, k i 
so se izgubila 
zaradi napak, 
ravno 
tako 
upoštevati 
pri določan ju 
stopnje 
dopustnega 
tveganja;
54.
 meni,
 da bi
 se morali ob likovati
 konkretni
 predlogi
 glede
 izboljšanja
 upravljan ja
 in kon
trole porabe 
Skupnosti, 
oziroma g lede 
nekaterih 
vidikov 
za določen o 
usklajenost, 
in 
predlaga, 
da Parlamen t 
Komisiji 
med 
prihodnjim 
proračunskim 
postopkom 
dodeli sredstva, potreb na 
za izvedbo 
študije;
55. zahteva, n aj
 Komisija
 nemudoma
 predloži svoje predloge za doseg anje
 cilja za pozitivn o
 izjavo 
o zanesljivosti;
Preglednost
56.
 opozarja n a
 odločitev K omisije,
 da se vzpostavi prostovoljn i
 register
 lobistov
 in ovredn oti
 sistem po 
enem 
letu; pozn a 
pravno 
podlago 
za obvezno 
registracijo, 
ki 
jo določa lizbon ska 
pogodba; 
opozarja, da 
je obstoječi 
register 
Parlamenta 
obvezen, 
in 
da bi moral b iti 
morebitni 
skupni 
register 
dejansko 
obvezen, 
saj 
je registracija 
v obeh 
primerih predpog oj 
za pridob itev 
dostopa do Parlamen ta;
57. obžaluje, 
da svoja zahteva po n ovem 
kodeksu 
ravnanja 
za člane 
Komisije
, da se izboljša 
skup
na političn a 
pristojnost 
in 
odgovornost 
za političn e 
sklepe, 
pa tudi za izvajan je 
politike 
s strani 
njihovih 
služb, 
še ni 
bila 
upoštevan a;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
58. ponovno opozarja n a odgovornost Komisije, da so podatk i, ki jih posredujejo upravičen ci do sredstev 
EU, 
popolni, 
z možnostjo 
iskanja 
in 
primerljivi, ter ob žaluje, 
da ta cilj še n i 
bil 
dosežen;
59. ponovno 
opozarja n a 
pomen 
popolne 
preglednosti 
in 
obveščanja 
glede 
osebja 
kabineta 
komisarjev, 
ki 
ni 
bilo 
zaposleno 
v skladu 
s kadrovskimi 
predpisi;
60. ugotavlja, 
da je objava 
imen 
upravičen cev 
do sredstev E U 
od proračun sk
ega 
leta 2007 dalje ob vezna; 
z
 obžalovanjem
 ugotavlja,
 da Parlamen t
 nima
 celoviteg a
 vpogleda
 v objavl
janje
 oziroma v podatke 
o upravičen cih 
in 
njihove 
projekte; 
poziva Komisijo, 
da oceni 
koristnost 
podatkov, 
ki 
jih objavi
jo države 
članice 
glede 
naštetih 
političnih 
ciljev;
61. je presenečen 
nad 
dejstvom, da je K omisija 
ponudila 1 
500 000 E UR 
prispevka 
za fitnes 
center 
Parla­
menta 
iz izvenproračunskega 
bančnega 
računa 
Komisije 
za nekdanji 
Econom
at (COM(2008) 692) in  
se 
ne 
strinja 
z načinom 
iskanja 
dogovora 
s Parlamen tom 
za uporab o 
sredstev; opozarja n a 
odstavek 
6 svoje 
zgoraj 
omenjene 
resolucije z dn e 24. 
aprila 2007 o razrešn ici 
za proračun s
ko 
leto 2005 in  
odstavke 
6 in 
7 
svoje resolucije z dn e 27. 
aprila 2006 o razrešn ici 
za proračun sko 
leto 2004
(1) UL L 340, 6.12.2006, str. 5. (1); poziva K omisijo, naj 
vnese 
sredstva iz izven proračunskega 
bančnega 
računa 
za nek
danji Econom
at v redni 
proračun 
pred pri­
pravo predlog ov 
za njegovo 
uporabo;
62. opozarja 
Komisijo 
na 
dejstvo, da mora b iti 
celovita, lahk o 
dostopna 
podatkovna 
zbirka, 
ki 
bo 
vsebovala 
informacije 
o vseh končnih 
upravičen cih 
sredstev E U, 
na 
voljo pred n asled
njimi 
evropskimi 
volitvami;
Finančna 
uredba
63.
 z zadovoljstvom opaža, da je poen ostavitev,
 ki
 se je začela pri zadn ji
 reviziji Uredb e
 (ES,
 Euratom)
 
št. 1605/2002, pok azala 
zaželene 
učinke 
na 
področju javn ih 
naročil;
64. vendar 
ugotavlja, 
da so se uk repi, 
ki 
so bili 
sprejeti za don acije, 
poka
zali le za deln o 
učinkovite; 
zahteva, 
da Komisija
 do 1. januarja
 2010 predstavi predlog revidiran e
 in popolnoma k onsolidirane
 finančne
 
uredbe 
s posebnimi 
poglavji 
za individualne 
programe 
porabe 
sredstev, k i 
združujejo vse zahteve, k i 
jih 
mora upravičen ec 
do programa 
izpolniti 
v enem 
samem celovitem viru in  
z nad
aljnjimi 
poenostavit­
vami
 glede
 dodelitve in k ontrole
 donacij;
 poziva v  sk ladu
 s  členom
  184 Uredb e
 (ES,
 Euratom)
 
št. 1605/2002 k  
naslednji 
triletni 
reviziji Uredb e 
(ES, 
Euratom) 
št. 1605/2002, k i 
se opravi z uporab o 
spravnega 
postopka;
65. poziva 
Komisijo, 
naj 
že zelo zg odaj 
opravi posvetovan je 
z drugimi 
inst
itucijami, za k atere 
velja Uredb a 
(ES, 
Euratom) 
št. 1605/2002;
Evropski u rad 
za boj proti golju fijam 
(OLAF)
66. z 
zaskrbljenostjo 
ugotavlja 
delovne 
pogoje 
OLAF-a; zahteva, da K omis
ija OLAF-u zag otovi 
takojšnji 
do­
stop do svojih podatk ovnih 
zbirk, 
če je to potreb no 
v povezavi s preisk avam
i, da se tak o 
omogoči 
od­
prtje in 
takojšnje 
izvajanje 
preiskave;
67. ravno 
tako 
zahteva, da se zag otovi, 
da tretje države upravičen ke 
ponud
ijo OLAF-u vso potreb no 
pomoč 
pri kontrolah 
in 
preverjanjih 
na 
kraju 
samem, k akor 
tudi vse ustrezn e 
info
rmacije o spremljan ju 
izve­
denih
 preiskav;
 poziva K omisijo,
 naj
 zagotovi,
 da bodo
 vse prihodn je
 pogo
dbe
 določale, da morajo 
zadevni 
organi 
držav član ic 
v celoti sodelovati z OLAF;
68. je zelo zask rbljen
 zaradi dejstva, da je le 6,7 % pravn ih
 nadaljnjih
 priporočil OLAF sprožilo dejanske 
pravne 
postopke; 
se zaveda, da je 60 % vseh OLAF preisk av 
leta 2007 sprožilo pravn a 
nadaljnja 
priporočila; 
meni, 
da je to stan je, 
ki 
ogroža 
pravno 
državo in 
zaupanje 
državljanov, 
in 
ga 
lahko 
koristijo 
le 
domnevni 
goljufi, 
nesprejemljivo; 
zato odločn o 
poziva Komisijo, 
naj 
uporabi 
vsa pooblastila, 
ki 
so ji 
na 
voljo iz pog odb, 
da doseže učin kovito 
sodelovan je 
med nacionalnimi 
organi 
v boju 
proti goljufijam 
v 
Skupnosti;L S 6 4 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/47
69. je zaskrbljen, ker ugotavlja, da je v letih med 2006 in  2008 le 37 od 222 n otranjih preiskav sprožilo 
disciplinske 
postopke 
ter da sta le dve od 37-ih imeli dejan ske 
posledice, tri so b ile 
zaustavljen e 
zaradi 
pomanjkanja 
dokazov, 
ostalih 32 (tj. 87 %) pa še n i 
dalo rezultatov; poziva K omisijo, 
naj 
se obveže, 
da 
bo 
nadaljevala 
notranje 
preiskave 
enako 
dosledno 
kot 
zunanje, 
in 
zagotov
i, da bodo 
preiskave, 
ki
 še ni
so 
sprožile učin kovitih 
disciplinskih 
nadaljnjih 
ukrepov, 
dale rezultate;
70. ponovno 
poziva Komisijo, 
naj 
vzpostavi mehan izem 
izmenjave 
informac
ij med OLAF in  
državami čla­
nicami 
o nadaljnjem 
ukrepanju 
po preiskavah 
Skupnosti 
za boj 
proti goljuf
ijam; še zlasti poziva K omi­
sijo, 
naj 
zagotovi, 
da bodo 
nacionalni 
sodni 
organi 
redno 
obveščeni 
s poročilom o n apre
dku 
o rezultatih 
sodnih
 postopkov,
 ki
 so bili
 sprejeti v b oju
 proti goljufijam
 v Skupnosti,
 po posredovan ju
 dosjejev 
OLAF;
SEKTORSKA VPRAŠANJA
Lastna sredstva
71. ugotavlja, 
da je bilo 
v skladu 
z informacijami, 
ki 
jih zagotavlja 
Komis
ija (glej 
odgovor 
na 
pisno 
vpraša­
nje 
E-5221/08), 
v septemb ru-oktobru 
2008 prvič vseh 27 držav član ic 
vklju
čenih 
v razporeditev po­
sredno 
merjenih 
storitev fin ančnega 
posredništva 
(FISIM) 
v njihovih 
podatkih 
o nacionalnih 
računih; 
po 
teh podatk ih 
je leta 2007 zaradi razporeditve FI SIM 
povečanje 
bruto 
nacio
nalnega 
dohodka 
(BND) 27 
držav član ic 
Unije 
(EU-27) 
znašalo 149 
200 000 000 E UR 
(tj. 1,2 % BND E U-27); 
zaradi novega 
statističnega 
pristopa se BND poveča za zn atno 
večji znesek, 
kot 
je obseg 
celotnega 
proračuna 
Unije;
72. opozarja 
na 
odstavek 
93 svoje zg oraj 
omenjene 
resolucije z dn e 24. 
aprila 2007 o razrešn ici 
za 
proračunsko 
leto 2005, v k ateri 
poudarja, da b o 
razporeditev posredn o 
merjenih 
storitev fin ančnega 
po­
sredništva 
za namene 
lastnih 
sredstev iz n aslova 
BND samodejn o 
vključena 
v prihodn ji 
sklep 
o lastnih 
sredstvih,
 saj Komisija
 v svojem predlog u
 sklepa
 Sveta o sistemu virov lastn ih
 sredstev E vropskih
 
skupnosti 
(COM(2006) 99) v zvezi s tem n i 
vključila 
nobenega 
pridržka;
73. ugotavlja, 
da Svet ob  
sprejemu Sk lepa 
2007/436/E S, 
Euratom 
z dne 7. 
junija 2007 o sistemu virov 
lastnih
 sredstev E vropskih
 skupnosti
(1) UL L 163, 23.6.2007, str. 17. (1) na osnovi predloga Komisije (COM(2006) 99) prav tak o ni 
vključil 
nobenega 
pridržka 
glede 
FISIM; 
zato pričak uje, 
da se bodo 
podatki o BND, vk ljučno 
s FISIM, 
z 
začetkom 
veljavnosti 
novega 
sklepa 
o lastnih 
sredstvih, in  
z uporabo 
za nazaj od 1. januarja 
2007, 
uporabljali 
za izračun  
lastnih 
sredstev Sk upnosti, 
ter se bodo 
na 
tej osno
vi na 
novo 
izračunala 
pretekla 
in 
prihodnja 
plačila držav član ic;
Kmetijstvo 
in naravni viri
74. z zaskrbljenostjo
 ugotavlja,
 da je Račun sko
 sodišče prišlo do zak ljuč
ka,
 da na
 transakcije,
 povezane
 
z odhodki, 
prijavljenimi 
za to skupino 
politik, 
kot 
celoto pomemb no 
vpliva stopn ja 
napak 
glede 
zako­
nitosti 
in/ali 
pravilnosti 
(točki 
5.12 in 
5.13 letnega 
poročila za 2007) in  
je seznanjen 
tudi s težavami, k i 
jih 
je Računsko 
sodišče odk rilo 
na 
ravni 
končnega 
upravičen ca, 
in 
z dejstvom, da se je prib ližno 
20 % 
revidiranih
 plačil na
 tej ravni
 ponovno
 izkazalo
 za nepravilna;
 seznanje
n pa je z man jšo
 pogostostjo 
napak 
ter z njihovim 
omejenim 
finančnim 
vplivom (0,83 % zadevn ih 
odhodkov
);
75. strinja 
se s prizn anjem 
Računskega 
sodišča, da se pri odhodk ih 
za razvoj podeželja, zlasti zaradi 
kmetijsko-okoljskih 
ukrepov, 
pojavlja večja pog ostost 
napak, 
ter da je bilo za k ontrole 
znova 
ugotov­
ljeno, 
da so poman jkljive 
zaradi zapleten ih 
pravil in 
netočnih 
opredelitev pojmov pri merilih za upra­
vičenost 
v  nekaterih 
nacionalnih 
zakonodajah, 
kar 
negativno 
vpliva na 
ka
kovost 
kontrol; 
poziva 
Komisijo, 
naj 
poenostavi, 
okrepi 
in 
izboljša 
pravila o k ontroli;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
76. vendar ugotavlja, da je Račun sko sodišče zak ljučilo, da je integriran i administrativni  in kontrolni sistem 
še vedno 
učinkovit 
pri omejevan ju 
tveganja 
za nepravilne 
odhodke, 
če se praviln o 
uporablja, 
in 
da so 
podatki
 glede
 izplačil iz sheme en otnih
 plačil, ki
 temelji n a
 dodeljenih
 pravicah, točn i
 in zanesljivi 
(točki 
5.20 in 
5.21 letnega 
poročila za 2007);
77. vendar 
je zaskrbljen, 
ker 
je Računsko 
sodišče kritiziralo 
napake 
pri razlaganju 
uredbenih 
določb, 
kot 
tudi 
zaradi ugotovitve, 
da bodo 
v prihodn jih 
letih nastali 
pomembni 
kumulativ
ni 
učinki 
vseh takšnih 
napak, 
če 
se ne 
bodo 
popravile, in  
zahteva, da K omisija 
čim hitreje sprejme potrebn e 
ukrepe, 
ki 
vsebujejo 
vsaj 
poenostavitev 
politike 
ter zagotavljanje 
jasnejših 
in 
doslednejših 
kon
trolnih 
sistemov, da se n apake 
po­
pravijo, ter da do k onca 
leta 2009 ob vesti 
Parlament 
o sprejetih uk repih;
78.
 meni,
 da je obstoj
 težav pri izvajan ju
 int
egriranega
 administrat
ivnega
 in kontrolnega
 sistema v Grčiji 
nesprejemljiv, 
saj jih je Račun sko 
sodišče pon ovno 
odkrilo, 
in 
podpira n a
mero Komisije, 
ki 
jo je spo­
ročila pristojn emu 
parlamentarnemu 
odboru, 
da bo 
dosledno 
izvajala zak o
nodajo 
na 
področju ustavit­
ve plačil, če g rška 
vlada ne 
bo 
rešila sedan jih 
težav v napovedanem 
roku; 
zahteva ustavitev plačil, če g rški 
organi 
ne 
bodo 
mogli 
dokazati, 
da bodo 
težave rešen e 31. 
decembra 
2009;
79. z zaskrbljenostjo 
ugotavlja 
pomembnejše 
pomanjkljivosti, 
ki 
jih je Račun sko 
sodišče odk rilo 
v sistemih 
kontrole 
razvoja podeželja v številn ih 
držav član ic, 
ki 
so posledica dejstva, da n acionalna 
zakonodaja 
ne 
opredeljuje 
natančno 
nekaterih 
pogojev 
upravičen osti 
in 
da so pravila pog osto 
zapletena, 
kar 
ima ne­
gativne 
posledice za k akovost 
kontrol;
80. zlasti 
obžaluje 
dejstvo, da je g lede 
upravljanja 
in 
kontrole 
sheme eno
tnih 
plačil, Račun sko 
sodišče v več
„starih“ državah član icah 
odkrilo 
pomanjkljivosti, 
ki 
vplivajo n a 
sisteme kontrol 
na 
tem področju (n a 
Nizozemsk em, 
Portugalskem, 
v Združen em 
kraljestvu, 
Franciji 
in 
Španiji
; točka 
5.26 letnega 
poročila 
za 2007) k ot 
tudi določen o 
število slab osti 
sistemov g lede 
kontrol 
upravičen osti 
do pomoči n a 
površi­
no 
v Grčiji, Italiji, 
Španiji, 
Združenem 
kraljestvu, 
Franciji 
in 
na 
Nizozemsk em 
(glej 
prilogi 
5.1.1 in 
5.1.2 
k 
letnemu 
poročilu za 2007); sezn anjen 
je z odgovorom 
Komisije, 
ki 
oporeka 
predstavitvi položaja 
s strani 
Računskega 
sodišča;
81. odločno 
poziva države član ice, 
da v sodelovan ju 
s Komisijo 
okrepijo 
svoje kontrole, 
zlasti glede 
spo­
štovanja 
pogojev 
za upravičen ost 
s strani 
upravičen cev; 
poziva Komisijo
, da te pog oje, 
kolikor 
je le mo­
goče, 
pojasni 
in 
poenostavi;
82. obžaluje, 
da je Račun sko 
sodišče leta 2007 pon ovno 
ugotovilo 
enake 
omejitve, k i 
obstajajo 
v sistemu 
potrjevanja, 
kot 
je retroaktivni 
in 
večletni 
značaj 
potrjevanja 
skladno
sti, in 
dejstvo, da n i 
mogoče 
vzpo­
staviti tehtn e 
povezave med tak o 
izterjanim
i znes
ki
 in 
dejanskim 
zneskom 
nepravilnih 
plačil (točk a 
5.47 
letnega 
poročila za 2007);
83. meni, 
da mora po več letih istih hudih k ritik 
s strani 
Računskega 
sodišča, k i 
zadevajo isto težavo, K o­
misija 
predlagati 
ukrepe 
za reformo sistema tak o, 
da bo 
mogoče 
določiti jasn e 
in 
tehtne 
povezave med 
izterjanimi 
zneski 
in 
zneskom 
nepravilnih 
plačil in 
zagotoviti, 
kolikor 
je mogoče, 
da stroške 
finančnih 
popravkov 
nosijo 
končni 
upravičen ci 
in 
ne 
davkoplačevalci, 
ter da se uporab ljajo 
pavšalni 
popravki 
za 
države član ice, 
ki 
ne 
izpolnjujejo 
svojih obveznosti;
Subvencije 
v ribištvu
84. pozdravlja, da so izb rane
 države član ice
 razkrile
 imena
 upravičen cev
 in zadevn ih
 aktivnosti,
 zneske
 
javnih 
prispevkov 
(EU 
in 
nacionalnih) 
ter spletno 
stran 
Komisije, 
ki 
vsebuje povezave n a 
vire informacij 
držav 
članic;L S 8 4 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/49
85. zahteva pa, da vse države član ice izpolnjujejo določbe člena  53(b)  in člena  53b(2)(d) Uredbe (ES, Eura­
tom) 
št. 1605/2002 ter določb e 
drugega 
odstavka 
točke 
(d) člena 
31 Uredb e 
(ES) 
št. 498/2007
(1) Uredba K omisije (ES, Euratom) št. 498/2007 z dn e 26.  marca 2007 o določitvi podrob nih pravil za izvajan je Uredbe
Sveta 
(ES) 
št. 1198/2006 o E vropskem 
skladu 
za ribištvo 
(UL L 120, 10.5.2007, str. 1). (1);
86. pozdravlja predlog  
uredbe 
Sveta o vzpostavitvi n adzornega 
sistema Skupn osti 
za zagotavljanje 
sklad­
nosti 
s pravili sk upne 
ribiške 
politike 
(COM(2008) 721), da b i 
zakonsko 
dovoljevali uk initev 
ali zmanj­
šanje 
pomoči državam član icam, 
ki 
ne 
uporabljajo 
pravilno 
pravil skupne 
ribiške 
politike 
(SRP);
87. zahteva pa, da mora K omisija 
predlagati 
tudi izključitev 
držav član ic
, ki 
ne 
uporabljajo 
pravilno 
pravil 
skupne 
ribiške 
politike 
(SRP), iz k oriščenja 
ugodnosti 
partnerskih 
sporazumov o rib olovu;
88. zahteva, 
naj 
Komisija 
uvede zak onodajo 
EU, 
ki 
izključuje 
vse lastnike 
plovil, obsojene 
zaradi hujših k r­
šitev 
v skladu 
z Uredbo 
Sveta (ES) 
št. 1447/1999
(2) Uredba Sveta (E S) št. 1447/1999 z dn e 24.  junija 1999 o sezn amu načinov vedenja, ki resno kršijo pravila sk upne ri­
biške 
politike 
(UL L 167, 2.7.1999, str. 5). (2), iz prejeman ja pomoči Sk upnosti iz Evropskega ri­
biškega 
sklada 
in/ali 
iz koriščenja 
ugodnosti 
partnerskih 
sporazumov o rib olovu;
89. zahteva, 
naj 
Komisija 
zagotovi, 
da se pomoč Sk upnosti 
ne 
bo 
uporabila 
za posodob itev 
segmentov 
la­
djevja, za k aterega 
je značilna 
prevelika 
zmogljivost;
90. opozarja 
Komisijo 
na 
njene 
prevzete ob veznosti 
v okviru strateg ije 
trajnostnega 
razvoja EU, 
ki 
jo je odo­
bril 
Evropski 
svet v Göteb orgu 
leta 2001 in  
revidiral E vropski 
svet na 
Duna
ju junija 
2006, da se odpravi 
okolju 
škodljive 
subvencije 
in 
do leta 2008 pripravi n ačrt 
reforme po posamezn ih 
sektorjih 
za odpravo 
teh subvencij;
Kohezija
91. z 
veliko 
zaskrbljenostjo 
jemlje na 
znanje 
oceno 
Računskega 
sodišča, po k ateri 
se vsaj 11 % sk upnega 
zneska, 
povrnjenega 
za projekte 
strukturnih 
politik, 
ne 
bi 
smelo povrn it
i;
92. ugotavlja, 
da Komisija 
ne 
nasprotuje 
tej 11-odstotn i 
stopnji;
93. ugotavlja, 
da je število k ontrol, 
ki 
jih je izvedlo Račun sko 
sodišče, majhn o 
v primerjavi s številom plačil 
končnim
 upravičen cem
 (na
 primer, n a
 področju k ohezijske
 politike
 je Evro
psko
 računsko
 sodišče 
revidiralo 180 vmesn ih
 plačil v sk ladu
 s točko
 6.21 letn ega
 poročila za 2007 od več sto tisoč plačil 
končnim 
upravičen cem), 
vendar 
ugotavlja, 
da je ta revizijsk a 
metodolog i
ja skladna 
z mednarodnimi 
re­
vizijskimi 
standardi 
v smislu mn enja 
iz poročila o medn arodnem 
medsebojn
em pregledu 
Evropskega 
računskega 
sodišča, ki 
ga 
je pripravila sk upina 
izkušenih 
finančnih 
revizorjev in  
revizorjev uspešn osti 
iz 
vrhovnih 
revizijskih 
institucij 
v Avstriji, K anadi, 
na 
Norveškem 
in 
na 
Portugalskem;
94. obžaluje, 
medtem k o 
pozdravlja izb oljšave 
v skupni 
oceni 
nadzornega 
in 
kontrolnega 
sistema v letn em 
poročilu
 Računskega
 sodišče, da k ljub
 nenehnim
 prizadevan jem
 Komisije,
 upravljavsk i
 in kontrol
ni
 
sistemi, tak o 
na 
ravni 
držav član ic 
kot 
na 
nadzorni 
ravni 
Komisije, 
še niso 
dovolj učin koviti 
za zmanj­
šanje 
tveganja 
napak, 
in 
poziva Komisijo, 
da Parlamen tu 
v začetku 
leta 2010 poroča o n adaljnjih 
ukre­
pih, 
ki 
so bili 
izvedeni 
v letu 2009, in  
o začetnem 
vplivu ukrepov 
v okviru 
omenjenega 
akcijskega 
načrta;
95. z veliko 
zaskrbljenostjo 
ugotavlja, 
da je absorpcija 
regionalnih 
in 
kohezijskih 
skladov 
dosegla 
nespre­
jemljivo 
nizko 
raven, 
in 
poziva Komisijo, 
da še naprej 
revidira postopek  
in 
nemudoma 
poenostavi 
ve­
ljavno 
uredbo;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
96. prav tako Komisijo opozarja n a priporočilo Račun skega sodišča, da k je r je le mog oče, uporablja poeno­
stavitve,
 ki
 jih predvidevajo uredb e
 in pravila za področje odhodk ov,
 ne
 da bi
 bila
 pri tem og rožena
 
uspešnost
 porabe,
 in od nje
 zahteva, da začn e
 razmišljati o n ovih
 ukrepih
 za poenostavitev,
 ki
 bi jih 
lahko 
sprejeli, vk ljučno 
z uvajanjem 
računalniške 
tehnologije 
v sistem; s tem v zvezi pozdravlja delovn o 
skupino 
za poenostavitev, 
ki 
jo je oblikovala 
Komisija, 
in 
pričakuje, 
da bo Komisija 
predstavila k onkretne 
predloge
 poenostavitev
 za obdobje
 2007–2013, k i
 temeljijo n a
 izidih postopk ov
 delovne
 skupine
 za 
poenostavitev;
97. prav 
tako 
zahteva, da K omisija 
oceni 
pozitivne 
učinke 
kohezijske 
politike 
po državah član icah 
ter da 
mu predloži poročilo o n jeni 
dodani 
vrednosti 
na 
ravni 
Unije;
98. z 
zaskrbljenostjo 
ugotavlja, 
da je v ob dobju 
od 2000 do 2006v E vropskem 
skladu 
za regionalni 
razvoj 
95,47 % fin ančnih
 popravkov
 zadevalo Špan ijo
 (59,07 %), I talijo
 (31,97 %) in Združen o
 kraljestvo
 
(4,43 %); ug otavlja, 
da je 22 držav član ic 
odgovornih 
za 4,53 % fin ančnih 
popravkov; 
zahteva, da K o­
misija 
prilagodi 
svoje zahteve za k ontrolo 
glede 
na 
pogostost 
in 
resnost 
napak 
v najbolj 
prizadetih dr­
žavah član icah; 
zahteva, da K omisija 
tudi obvešča 
Parlament 
o svojih odzivih n a 
visoke 
stopnje 
napak 
v 
teh treh državah član icah;
99. z 
zaskrbljenostjo 
ugotavlja, 
da je v obdobju 
od 2000 do 2006 v K ohezijsk
em skladu 
95,92 % fin ančnih 
popravkov 
zadevalo Grčijo (53,06 %) in  
Španijo 
(42,86 %); ug otavlja, 
da je 23 držav član ic 
odgovornih 
za 
4,08 % fin ančnih 
popravkov; 
zahteva, da K omisija 
prilagodi 
svoje zahteve za k ontrolo 
glede 
na 
pogostost 
in 
resnost 
napak 
v najbolj 
prizadetih državah član icah; 
zahteva, da K omisija 
tudi obvešča 
Par­
lament 
o svojih odzivih n a 
visoke 
stopnje 
napak 
v teh dveh državah član icah
;
100. z zaskrbljenostjo 
ugotavlja, 
da je v ob dobju 
od 2000 do 2006 v Socialn e
m skladu 
84,28 % fin ančnih 
popravkov 
zadevalo Špan ijo 
(46,42 %) in  
Italijo 
(37,86 %); ug otavlja, 
da je 23 držav član ic 
odgovornih 
za
 15,72 % fin ančnih
 popravkov;
 zahteva, da K omisija
 prilagodi
 svoje zahteve za kon trol
o glede na 
pogostost 
in 
resnost 
napak 
v najbolj 
prizadetih državah član icah; 
zahteva, da K omisija 
tudi obvešča 
Par­
lament 
o svojih odzivih n a 
visoke 
stopnje 
napak 
v teh dveh državah član icah
;
101. pozdravlja redn a 
četrtletna 
poročila, k i 
jih je posredovala K omisij
a v letu 2008 o fin ančnih 
popravkih, 
ki 
izhajajo iz lastn e 
revizije oziroma revizije E vropskega 
računskega 
sodišča; zahteva, n aj 
Komisija 
še 
naprej 
uporablja 
finančne 
popravke 
v skladu 
z veljavno 
uredbo 
za odpravo vseh n epravilnih 
postavk 
odhodkov, 
ki 
so bile 
prijavljene 
na 
zgodnejši 
stopnji, 
in 
da uporab lja 
dosledne 
postopke 
za zaprtje za 
Evropski 
sklad 
za regionalni 
razvoj (ESRR), 
Kohezijski 
sklad 
in 
Socialni 
sklad 
za obdobje 
2000–2006, 
da bodo 
ob 
zaključku 
računov 
takšne 
postavke 
odhodkov 
v veliki 
meri odpravljen e; 
poziva Komisijo, 
da 
še naprej 
zagotavlja 
Parlamentu 
podrobne 
informacije 
glede 
uporablje
nih 
finančnih 
popravkov, 
in 
kakor 
hitro se bo 
začel postopek  
za zaprtje, poda predviden o 
preostalo stopn jo 
napak 
v programih, 
ki 
so 
bili 
zaključeni 
na 
takšen 
način;
102. zahteva, 
da Komisija 
v letnih 
poročilih o dejavn ostih 
še naprej 
opredeljuje težave n a 
področju k ontrole, 
ki 
se nanašajo 
na 
deljeno 
upravljanje 
v državah član icah, 
vključno 
z ravni
jo plačilnih 
organov, 
da se tako 
opredeli dejan ske 
pomanjkljivosti, 
po državah član icah 
in 
po programu, 
in 
da se rezerve n eposredno 
povežejo 
s temi težavami; zahteva, da ob likuje 
letno 
uvrstitev držav članic za vsak  
evropski 
sklad, 
in 
jo 
posreduje Parlamen tu 
skupaj 
s stopnjo 
določene 
napake, 
in 
zahteva, da Račun sko 
sodišče določi en ak 
seznam 
na 
podlagi 
na 
svoje revizije;
103. zahteva, da K omisija 
s končno 
odgovornostjo 
za dobro 
finančno 
poslovoden je 
sredstev Sk upnosti 
stro­
go 
izvaja pravila Sk upnosti 
na 
področju začasn e 
ustavitve plačil, k adar 
država član ica 
ne 
zagotovi 
že­
lenih 
jamstev;
104. ugotavlja, 
da se poročilo Račun skega 
sodišča za leto 2007 še vedn o 
nan
aša le na 
projekte 
za obdobje 
2000–2006, 
saj so v letu 2007 v g lavnem 
potekale 
priprave n a 
izvajanje 
programov za ob dobje 
2007–2013;
 zato poudarja, da učin ka
 novih
 pravil za prog ramsko
 obdobje
 2007–2013, k i
 so 
preprostejša in  
strožja od pravil, k i 
so veljala do leta 2006, še n i 
mogoče 
oceniti;L S 0 5 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/51
105. poudarja, da je k ohezijska politika še vedno ena izmed glavnih politik Unije; poudarja n jeno pomembno 
vlogo 
pri odzivu Un ije 
na 
finančno 
krizo 
in 
njen 
ključni 
položaj pri evropsk em 
gospodarskem 
sanacij­
skem 
načrtu; 
zato pozdravlja uk repe, 
ki 
jih je Komisija 
predlagala 
za lažje in  
hitrejše izvajan je 
kohezijskih 
programov;
106. ugotavlja, 
da so postopk i 
poenostavitve 
ključni 
pri zmanjševanju 
upravnega 
bremena 
na 
nacionalni, 
re­
gionalni 
in 
lokalni 
ravni; 
poudarja pa, da je treb a 
zagotoviti, 
da ti postopk i 
v prihodn osti 
ne 
bi 
privedli 
do višje stopn je 
napak;
107. odobrava 
stališče Komisije 
do finančnih 
popravkov, 
in 
sicer da je n ep
ravilnosti 
z veliko 
verjetnostjo 
mo­
goče 
odkriti 
in 
odpraviti z uporab o 
večletnega 
popravnega 
sistema; ug ota
vlja, da Komisija 
nenehno 
pre­
verja podatk e,
 ki
 jih predložijo države član ice,
 glede
 popolnosti
 in praviln osti
 ter glede
 tega,
 ali so 
dosegle 
napredek 
pri zagotavljanju 
zanesljivih 
dokazil 
za popravk e;
108. je 
seznanjen 
s stopnjo 
napak, 
ki 
jih je odkrilo 
Računsko 
sodišče, in  
opombami 
glede 
razhajanja 
razlag 
Računskega 
sodišča in  
Komisije 
glede 
zneska, 
ki 
ga 
ni 
treba 
povrniti 
(zlasti razlik o 
v razlagi 
pravil za 
upravičen ost 
odhodkov); 
poudarja, da je treb a 
zadevo podrob neje 
razjasniti ter zahteva usk laditev 
pra­
vil glede 
tolmačenja 
finančnih 
popravkov; 
poziva tudi države član ice, 
ki 
tega 
še niso 
storile, naj 
čim prej 
zagotovijo 
letno 
nacionalno 
izjavo o izdatk ih 
v okviru 
deljenega 
upravljanja;
109. izraža 
določeno 
zadovoljstvo z očitn o 
statistično 
izboljšavo 
kontr
olnih 
sistemov držav član ic, 
vendar 
obžaluje, 
da so številn i 
kontrolni 
sistemi v državah član icah 
še vedno 
izpostavljen i 
nepravilnostim 
pri 
povračilih; men i, 
da je potreb na 
nadaljnja 
izboljšava 
učinkovitosti 
prve ravn i 
kontrol 
na 
nacionalni 
in 
podnacionalni 
ravni; 
s tem v zvezi poudarja pomemb no 
nadzorno 
vlogo 
Komis
ije;
110. poudarja, da se stopn ja 
napak 
v poročilu E vropskega 
računskega 
sodišča ne 
nanaša 
nujno 
na 
goljufije, 
zato 
poziva Komisijo 
in 
Evropsko 
računsko 
sodišče, n aj 
to v prihodn jih 
dokumentih 
jasno 
ločita;
111. obžaluje 
najbolj 
pogoste 
napake, 
povezane 
z Evropskim 
socialnim 
skl
adom, in 
sicer nezmožnost 
po­
sredovanja 
dokazov, 
da so bili 
splošni 
stroški 
ali stroški 
za zaposlen e 
povezani 
z zadevnim 
projektom, 
pa 
tudi precen itev 
stroškov 
za zaposlen e 
ali splošn ih 
stroškov; 
zato odločn o 
podpira n ova 
pravila fi­
nančnega 
okvira 
za obdobje 
2007–2013, k i 
poenostavlja 
postopke 
in 
omogoč
a prijavo splošn ih 
stro­
škov 
na 
pavšalni 
osnovi 
kot 
del neposrednih 
stroškov; 
prav tako 
poziva države član ice, 
naj 
pospešijo 
svoje dejavn osti 
obveščanja 
upravičen cev 
in 
izboljšajo 
vsakodnevne 
upravljavsk e 
preglede, 
da bi 
zmanj­
šali 
število napak;
Notranja 
politika
112. obžaluje 
dejstvo, da po mn enju 
Računskega 
sodišča ob stajajo 
težave iz pretek lih 
let (napake 
pri povra­
čilu strošk ov,
 zapletenost
 pravil, ki
 se uporabljajo, poman jkanje
 učink
ovitega
 sankcijskega
 mehaniz
­
ma), kadar 
Komisija 
neposredno 
upravlja uk repe, 
povezane 
z  notranjo 
politiko, 
in 
zahteva, da si 
Komisija 
še naprej 
prizadeva za poen ostavitev 
in 
dodatno 
natančno 
določanje 
pravil sorazmern osti, 
ki 
se 
uporabljajo 
za programe 
z deljenimi 
stroški;
Raziskave
113. pozdravlja 
razvoj na 
področju RTR, k i 
je privedel do n ižje 
letne 
stopnje napak 
iz 8,03 % v letu 2006 n a 
2,39 
% v letu 2007; ta velik i 
dosežek 
je uspeh n a 
področju izvajan ja 
priporočil razrešn ice 
za leto 2005 
s strani 
raziskovalne 
skupnosti 
Komisije, 
v tesnem 
sodelovan ju 
z Odborom 
za proračun ski 
nadzor 
in 
Računskim 
sodiščem;
114. ugotavlja, 
da je sistem revizijsk ega 
potrjevanja 
v letu 2007 zman jša
l stopnjo 
napak 
na 
2,5 % za projek te 
iz 
šestega 
okvirnega 
programa 
v primerjavi s 4,06 % za projek te 
iz petega 
okvirnega 
programa, 
za ka­
tere 
se ne 
uporablja 
sistem revizijsk ega 
potrjevanja;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
115. pozdravlja delovn i dokument služb Komisije (SEK(2008) 3054), ki daje prvo an alizo stroškov kontrole, 
med 
drugim, 
za Generalni 
direktorat 
za raziskave 
in 
Generalni 
direktorat 
za informacijsko 
družbo 
in 
me­
dije, z namenom, 
da se pon ovno 
začne 
medinstitucionalna 
razprava za sk len
itev skupnega 
sporazuma 
o dopustn em 
tveganju 
napake 
na 
področju evropsk e 
raziskovalne 
politike;
116. zahteva, 
naj 
Komisija 
še naprej 
preučuje možn osti 
odplačil iz sedmega ok virnega 
programa, 
med dru­
gim
 postopek za pavšaln a
 plačila, ter v ok v
iru vmesn e
 ocene
 obvesti
 pristojni
 parlamen tarni
 odbor
 
o svojih prispevk ih 
k 
poenostavitvi 
pravil za upravičen ce 
in 
za potrebne 
izboljšave 
sistema;
117. je zaskrbljen 
glede 
pravil sedmeg a 
okvirnega 
programa, 
ki 
odstopajo od sk upnih, 
nacionalno 
in 
mednarodno 
priznanih 
ter certificiran ih 
računovodskih 
metod in 
metod izračun a 
ter ne 
sprejemajo re­
zultatov n acionalnih 
revizijskih 
organov 
glede 
nacionalno 
certificiran ih 
povprečnih 
urnih 
postavk 
na 
stroškovno 
mesto; men i, 
da so pravila sedmeg a 
okvirnega 
programa 
očitno 
v nasprotju 
z sodobnimi 
računovodskimi 
in 
računskimi 
standardi 
evropske 
industrije 
pri zahtevah po posamezn ih 
stroških 
oseb, 
ki 
so dejavno 
udeležene 
v posebnih 
raziskovalnih 
programih; 
poziva Komis
ijo, naj 
začne 
s postopk om, 
da 
bodo 
pravila sedmeg a 
okvirnega 
programa 
združljiva s splošn imi 
poslovnimi 
praksami, 
ki 
omogo­
čajo 
izračun 
in 
zaračunavanje 
povprečne 
urne 
postavke 
na 
stroškovno 
mesto in 
ne 
zahtevajo posamez­
nih 
stroškov 
oseb, 
dejavno 
udeleženih 
v posebnih 
raziskovalnih 
programi
h;
118. glede 
certifikatov 
o metodolog iji 
(CoM in 
CoMAv) je zask rbljen 
zaradi še n eodobrenih 
certifikatov 
o me­
todologiji 
(CoM in 
CoMAv), in  
poziva Kom
isijo, da določi potreb na 
razumljiva merila za potrjevan je 
cer­
tifikatov 
o metodolog iji 
za stroške 
dela in 
posredne 
stroške; 
meni, 
da je treba 
upravičen cem 
omogočiti, 
da 
uporabljajo 
povprečne 
stroške 
dela in 
uporabljajo 
uveljavljen o 
metodolog ijo 
za izračun avanje 
po­
srednih 
stroškov; 
poziva k 
pravočasn emu 
začetku 
potrditve (ali zavrn itv
e) certifikatov, 
da se zagotovi, 
da 
se sredstva, predviden a 
za raziskave, 
lahko 
uporabijo; 
poziva Komisij
o, naj 
sprejme tak e 
povprečne 
urne 
postavke 
na 
stroškovno 
mesto brez 
certificiran ja 
o metodolog iji, 
vsaj če jih n acionalni 
organ 
re­
vidira in 
certificira;
119. ponavlja 
svojo zahtevo (za poen ostavitev 
upravnih 
postopkov in  
zahtevkov 
za donacije) 
za enotno 
kon­
taktno 
točko 
za upravičen ce 
glede 
zadev, ki 
se nanašajo 
na 
raziskovalni 
okvir, znotraj 
pristojnosti 
za 
odločanje 
o teh zadevah;
120. zahteva, n aj 
Komisija 
za pravno 
gotovost 
ne 
izvede pon ovnega 
izračunavan ja 
računovodskih 
izkazov 
za 
projekte 
iz šestega 
okvirnega 
programa, 
ki 
jih je Komisija 
že odobrila 
in 
poravnala 
z uporabo 
novih 
tolmačenj 
meril upravičen osti 
za stroške, 
določene 
v splošnih 
pogojih 
(Priloga 
II) 
vzorca pog odbe 
iz še­
stega 
okvirnega 
programa;
121. ugotavlja, 
da se dvostopen jski 
postopek 
za sedmi ok virni 
program 
za raziskave 
in 
razvoj uporab lja 
na 
nekaterih 
področjih; zahteva, n aj 
se Komisija 
posvetuje z razisk ovalnim
i organizacijami 
glede 
primer­
nosti
 razširjanja
 teh izkušenj
 na
 druge
 vrste projek tov,
 kjer
 bi
 to povzročilo zn atno
 zmanjšanje
 stro­
škov 
s pripravo začetn ih 
prijav projek tov;
122. ugotavlja, 
da je na 
področju razisk ave 
Komisija 
povečala število razisk ovalnih 
organizacij, 
modelov za 
sodelovan je 
in 
upravnih 
mehanizmov; 
opozarja, da je razlog  
za to znatno 
povečanje 
sredstev, k i 
so bila 
dana 
na 
razpolago 
v finančnem 
okviru 
za raziskave 
in 
inovacije 
za obdobje 
20007–2013; poziva Ra­
čunsko 
sodišče, da ocen i 
morebitne 
težave s preg lednostjo 
glede 
proračunsk ega 
organa 
in 
razlik 
v ob­
ravnavanju 
upravičen cev 
v okviru 
teh modelov; zahteva, da g eneralni 
direktor 
v svojem letn em 
poročilu 
o dejavnostih
 posveti pog lavje
 posamezn i
 organizaciji,
 modelom in mehan izmom,
 da se tak o
 poda 
informacije 
o uporabi 
sredstev in  
želenih 
rezultatih s temi modeli javn eg
a/zasebnega 
sodelovan ja;
123. zahteva, 
da Računsko 
sodišče ob  
upoštevan ju, 
da revizijsk a 
strategi
ja Komisije 
krije 
izdatke 
za okvirni 
program 
v obdobju 
štirih let, medtem k o 
mora Račun sko 
sodišče ob likovati 
poročilo n a 
letni 
osnovi, 
predstavi 
večletne 
tabele, 
ki 
predstavljajo fin ančni 
vpliv napak, 
ugoto
vljenih 
pri njegovem 
revizijskem 
delu 
na 
način, 
ki 
je skladen 
s komisijsko 
metodolog ijo 
kontrole;L S 2 5 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/53
Okolje, javno zdravje in varnost hrane
124. meni, 
da so splošn e 
stopnje 
izvrševanja 
proračunskih 
postavk 
za okol
je, javno 
zdravje in  
varno 
hrano 
zadovoljive;
125. poudarja, 
da znaša 
skupna 
stopnja 
izvrševanja 
proračuna 
na 
področju ok olja, 
javnega 
zdravja in  
varne 
hrane 
94,6 %, kar 
je zadovoljiv rezultat g lede 
na 
to, da je b ilo 
leto 2007 prvo leto n ovega 
finančnega 
okvira 
2007–2013 in  
ga 
je zaznamovalo 
sprejetje in  
začetek 
veljavnosti 
no
vih programov 
na 
področju 
okoljske 
politike;
126. pozdravlja 
stopnjo 
izvrševanja 
sklada 
Skupnosti 
za tobak, 
ki 
znaša 
100 %; zato je prepričan , 
da ta in­
strument, 
ki 
dodeljuje fin ančno 
pomoč projek tom, 
ki 
so namenjeni 
izboljš
evanju 
ozaveščen osti 
javno­
sti 
glede 
škodljivih 
učinkov 
uživanja 
tobaka, 
zlasti preko obveščan ja 
in 
izobraževanja, 
deluje učin kovito;
127. poziva 
Komisijo, 
naj 
pripravi n adaljnjo 
pomoč prijaviteljem v ok vir
u večletnih 
programov 
zlasti tako, 
da 
zagotovi 
posebno 
usposabljanje 
za prijavitelje in  
uporabniku 
prijazne smern ice;
128. pozdravlja 
prizadevan ja 
za bolj 
usmerjene 
javne 
razpise in  
večjo pomoč prijaviteljem, zlasti v prog ra­
mih 
s področja javn ega 
zdravja, da b i 
se tako 
izognili 
prijavljanju 
projektov, k i 
očitno 
niso 
upravičen i 
do 
sredstev ali so slab e 
kakovosti, 
vendar 
ugotavlja, 
da je potreb no 
nadal
jnje 
delo za vzpostavitev za­
dovoljiveg a 
položaja;
129. poudarja, da I zvajalska 
agencija 
za zdravje in  
potrošnike 
izvaja del ak cijskega 
programa 
za zdravje; s tem 
v zvezi opozarja K omisijo, 
da uporab i 
operativna 
sredstva prog rama 
na 
stroškovno 
učinkovit 
način, 
saj 
se uporab ljajo 
tudi za upravn e 
naloge;
130. poudarja, 
da spoštovan je 
upravnih 
in 
finančnih 
določb 
Uredbe
 (ES, Eu
ratom) št. 1605/2002 n e 
sme pri­
vesti do n epotrebnih 
zamud pri dodeljevan ju 
sredstev ali izb iranju 
projektov 
za financiranje, 
ter poziva 
Komisijo, 
naj 
si še naprej 
prizadeva izb oljšati 
svoje upravn e 
postopke, 
ki vplivajo n a 
izvrševanje 
odobritev 
za prevzem ob veznosti 
in 
odobrenih 
plačil;
Notranji trg in varstvo potrošnikov
131. pozdravlja pripomb e 
iz poročila Račun skega 
sodišča, ki 
dajejo primern o 
oceno 
politike 
notranjega 
trga, 
carinske 
politike 
in 
politike 
varstva potrošn ikov;
132. poziva 
države član ice, 
naj 
dodatno 
izboljšajo 
njihove 
sisteme notra
njega 
nadzora, 
da bi 
preprečili da­
janje 
nedovoljenega 
blaga 
na 
trg 
Skupnosti; 
poleg 
tega 
zahteva, n aj 
Komis
ija nadalje 
ukrepa 
proti po­
manjkljivostim, 
ki 
so bile 
ugotovljene 
leta 2007 n a 
področju varstva potrošn ikov;
133. pozdravlja 
ugotovitve 
Računskega 
sodišča, da n adzorni 
sistemi carin  
in 
računovodskih 
izkazov 
delujejo 
dobro; 
poudarja, da čeprav so za carin ske 
nadzore 
predvsem odg ovorne 
države član ice, 
morajo carin ski 
sektor 
upravljati zan esljivi 
gospodarski 
subjekti, 
da se prepreči tveg a
nje 
uvoza blaga 
na 
notranji 
trg 
brez 
plačila 
dajatev ali carin skega 
vrednotenja;
134. ceni 
prizadevan ja 
za dosego 
86-odstotn e 
stopnje 
uporabe 
proračunsk
e vrstice 12 02 01 (izvajan je 
in 
razvoj 
notranjega 
trga); 
ugotavlja, 
da so po mn enju 
Komisije 
plačila nepo
rabljena 
zato, ker 
so bile 
nekatere 
pogodbe 
o študijah podpisan e 
pozno 
v letu in 
v letu 2007 n i 
bilo 
nač
rtovanih 
plačil;
135. poudarja, da 55-odstotn a 
stopnja 
uporabe 
proračunske 
vrstice 14 04 02 (carin e 
2007) ni 
zadostna 
in 
zato
 zahteva b oljše
 proračun sko
 načrtovanje;
 ugotavlja,
 da je po mn enju
 Komisije velik del te 
proračunske 
vrstice povezan  
z dolgoročnimi 
pogodbami 
za IT 
s proizvodi in  
storitvami, k i 
se dobavijo
„
na
 zahtevo“, k ar
 otežuje n atančnejše
 ocenjevanje
 in načrtovanje
 finanč
nih
 potreb;
 vendar
 priznava
 
pozitivne 
rezultate proračun a 
za leto 2008 s stopn jo 
uporabe, 
višjo od 97 % za odob ritve 
plačil;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
136. ugotavlja, da je 77-odstotn a stopnja uporabe proračunske vrstice 17 02 02 (prog ram varstva potrošn i­
kov) 
nižja 
od preteklega 
leta; poleg  
tega 
ugotavlja, 
da je po mn enju 
Komisi
je razlog 
za to pren os 
plačil, 
ki 
niso 
ločena, 
od izvajalsk e 
agencijo 
za zdravje in  
potrošnike 
nazaj 
v program 
varstva potrošn ikov, 
in 
nekatere 
pozne 
obveznosti, 
prevzete v letu 2007, k aterih 
posledica je b il
a, da načrtovana 
plačila za leto 
2007 niso 
bila 
izvršena; 
zato poziva K omisijo, 
naj 
izboljša 
proračunsko 
načrtovan je 
na 
tem področju;
Promet in turizem
137. ugotavlja, 
da je bilo 
v proračun u 
za leto 2007, k akor 
je bil 
dokončno 
sprejet in 
spremenjen 
v tem letu, 
za prometn e
 politike
 predviden ih
 1 322 667 000  EUR
 v  odobritvah
 za prevzem ob veznosti
  in
743 111 000 E UR 
v odobritvah 
plačil, ugotavlja 
tudi, da je od teg a:
—za 
projekte 
v zvezi s vseevropsk imi 
prometnimi 
omrežji (TE N-T) 
bilo 
na 
voljo 933 578 000 E UR 
za 
odobritve 
za prevzem ob veznosti 
in 369 
665 000 E UR 
za odobritve 
plačil, 
—za varnost 
v prometu 15 348 000 E UR 
v obveznostih 
in 14 
500 000 E UR 
v plačilih, 
—za program 
Marco Polo 56 890 000 E UR 
v obveznostih 
in 10 
425 000 E UR 
v plačilih, 
—za agencije
 za promet in n adzorni
 organ
 za GNSS 113 631 000  EUR
 v  obveznostih
 i n
114 716 000 E UR 
v plačilih, 
—za varnost 
v prometu, vk ljučno 
s pilotnim 
projektom 
o varnosti 
vseevropsk ega 
cestnega 
omrežja,
6 000 000 E UR 
v obveznostih 
in 6 
578 000 E UR 
v plačilih;
138. pozdravlja staln o 
povečevan je 
stopnje 
uporabe 
odobritev 
za prevzem ob veznosti 
in 
odobritev 
plačil za 
projekte 
vseevropsk ega 
prometnega 
omrežja (TE N-T), 
ki 
dosegajo 
skoraj 
100 %, in  
poziva države čla­
nice, 
naj 
zagotovijo, 
da bodo 
iz državnih 
proračunov 
na 
voljo ustrezn a 
finančna 
sredstva, k i 
bodo 
us­
klajena 
s to zavezo E U;
139. z 
zaskrbljenostjo 
ugotavlja 
nizko 
stopnjo 
izdanih 
odobritev 
za prevzem ob veznosti 
za varnost 
v pro­
metu (55,95 %) in  
za Nadzorn i 
organ 
za GNSS (33,24 % iz n aslova 
3), za katere 
je bil 
velik 
del vsote, k i 
je 
bil 
zaradi presežk a 
iz leta 2006 n a 
razpolago 
v letu 2007, pren esen 
v leto 2008; z zask rbljenostjo 
tudi
 ugotavlja
 nizko
 stopnjo
 izdanih
 odobrit
ev za notranji
 trg in optimiran je
 prometn ih
 sistemov 
(47,48 %), za pravice potn ikov 
(58,96 %) zaradi zamud pri podpisu pog odb 
in 
za Nadzorn i 
organ 
za 
GNSS (33,24 % iz n aslova 
3);
140. z zadovoljstvom ug otavlja, 
da se je zaradi odzivov n a 
posebno 
poročilo Račun skega 
sodišča št. 6/2005 
o vseevropsk em 
prometnem 
omrežju
(1) UL C 94, 21.4.2006, str. 1. (1) najvišja stopnja finančne pomoči za čezmejn e projekte pove­
čala 
na 
30 %, spodn ja 
meja financiranja 
pa na 1 
500 000 E UR; 
poleg 
tega 
ugotav
lja, da sta se izb oljšala 
postopek 
ocenjevanja 
za izbor 
projektov 
in 
spremljan je, 
vendar 
obžaluje
, da struktura 
za opis del n i
 bila 
usklajena 
ter da tehn ično 
in 
finančno 
spremljan je 
nista 
bila 
standardizi
rana;
141. z 
zadovoljstvom ug otavlja, 
da analiza 
Računskega 
sodišča glede 
standardov za n otranji 
nadzor 
ob 
ne­
posredni 
povezavi z zak onitostjo 
in 
pravilnostjo 
poslovnih 
dogodkov 
kaž
e, da Generalni 
direktorat 
za 
energetiko 
in 
promet izpoln juje 
osnovne 
zahteve;L S 4 5 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/55
Kultura in izobraževanje
142. ugotavlja, 
da je Račun sko 
sodišče v svojem letn em 
poročilu za 2007 podalo mn enje 
o stopnji 
napake, 
ki 
je bila 
odkrita 
na 
področju izob raževanja 
in 
kulture 
(točka 
9.11 in 
priloga 
9.1, stopn ja 
napake 
med 
2 % in 
5 %), vendar 
ni 
pojasnilo 
načina 
delovanja 
posamezn ih 
nacionalnih 
agencij, 
oziroma izvajalsk ih 
agencij, 
kakor 
tudi ne 
kakovosti 
njihovega 
dela, in 
ne 
razlogov, 
zakaj 
so te organizacije 
potrebne;
143. zahteva, 
da Računsko 
sodišče v svojem prihodn jem 
letnem 
poročilu n at
ančneje 
analizira 
vprašanje 
učin­
kovitosti 
in 
vzdrževan ja 
različnih 
agencij 
na 
področju izob raževanja 
in 
kulture;
144. ugotavlja, 
da je Gen eralni 
direktorat 
za izobraževanje 
in 
kulturo 
v novi generaciji 
programov 
uskladil 
akcijske 
programe 
in 
uvedel enoten 
pristop za n otranjo 
revizijo; s tem v zvezi upošteva, da predhodn e 
in 
naknadne 
izjave držav član ic 
predstavljajo n ove 
dejavnike 
pri nadzoru 
in 
notranji 
kontroli 
sistemov;
145. vendar 
obžaluje 
pomanjkljivosti, 
ki 
jih je Račun sko 
sodišče ug otovi
lo v postopk u 
predhodn e 
izjave, kot 
tudi 
ugotovitev, 
da ta postopek  
nudi 
zgolj 
majhno 
zagotovilo 
o  kakovosti 
upravljanja 
zadevnih 
odhodkov
 (točka
 9.16 letn ega
 poročila za 2007); ven da
r ugotavlja,
 da je postopek predhodn e
 izjave 
samo eden  
izmed dok azov, 
ki 
jih Račun sko 
sodišče pridob i 
med revizijo, k i 
omogoča 
pripravo n jego­
vega 
mnenja;
146. je 
seznanjen 
z ugotovitvijo 
Računskega 
sodišča, da ob stajajo 
različni 
pristopi n acionalnih 
organov 
za 
pridobitev 
osnove 
za predhodn o 
izjavo o zan esljivosti 
in 
razlike 
v stopnj
i razkritja 
postopkov, 
ki 
jih iz­
vajajo ti org ani; 
zahteva, da K omisija 
začne 
z usklajevanjem 
teh izjav in  
o tem obvešča 
Parlament 
in 
Ra­
čunsko 
sodišče;
147. se zaveda dejstva, da so morali n acionalni 
organi 
držav član ic 
letne 
naknadne 
izjave o zan esljivosti 
za 
leto 2007 zag otoviti 
do 30. aprila 2008; pričak uje 
oceno 
Računskega 
sodišča v ok viru 
revizije izjave 
o zanesljivosti 
za leto 2008;
148. obžaluje 
dejstvo, da n ekateri 
nacionalni 
organi 
in 
agencije 
ne 
spoštujejo svojih ob veznosti, 
kar 
je po­
vzročilo pošiljan je 
uradnih 
opominov 
s strani 
Komisije, 
in 
popolnoma 
podpira K omisijo 
pri začasn i 
za­
ustavitvi plačil don acij 
v primeru, da k ončna 
poročila n iso 
bila 
predložen a;
149.
 poziva nacionalne
 agencije
 in nacionalne
 organe,
 na
j glede svojih pristojn osti
 spoštujejo izvedb ena
 
pravila, ki 
jih je opredelila K omisija; 
pozdravlja dejstvo, da GD za izob r
aževanje 
in 
kulturo 
ni 
imel raz­
loga 
za pridržek  
glede 
nadzornih 
mehanizmov 
nacionalnih 
agencij, 
in 
podpira n adaljnje 
stroge 
revizij­
ske 
nadzore;
150. pozdravlja 
dejstvo, da se število zamud pri plačilih n a 
področju izobraževan ja 
in 
kulture 
znižuje, 
in 
pri­
čakuje, 
da si bo 
Komisija 
še naprej 
prizadevala za n jihovo 
zmanjšanje;
151. izraža 
upanje, 
da zaradi n adzornega 
sistema, k i 
ga 
je konec 
leta 2007 vzpostavil GD za k omuniciranje, 
ne
 bo
 treba
 podati pridržk a
 glede
 prihodnjega upravljan ja
 njegovega
 proračun a,
 kot
 se je zgodilo
 za 
finančno 
leto 2007;
152. od Komisije 
zahteva dodatn e 
informacije 
o oblikovanju 
upravnih 
struktur 
v državah član icah 
za pomoč 
pri dejavn ostih 
v okviru 
partnerstev 
med mesti, zlasti g lede 
potrebe 
po takšnih 
strukturah, 
predviden ih 
stroškov 
in 
njihovega 
namena;
153. zahteva, 
da Komisija 
preuči možn e 
načine, 
s katerimi 
bi 
lahko 
program 
Mladina 
dosegel 
nove 
skupine 
mladih, 
zlasti tiste iz zapostavljen ih 
okolij; 
v ta namen 
predlaga, 
naj 
mladinske 
organizacije, 
vključno 
z 
Evropskim 
forumom mladih, ok repijo 
svoja prizadevan ja, 
da bi 
pritegnil
i te skupine, 
izboljšali 
stan­
darde 
poročanja 
in 
merila financiranja 
ter še bo
lj učinkovito širili in fo
rmacije o prog ramu 
med mladimi;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
Državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
154. je seznanjen 
z nizko 
stopnjo 
izvrševanja 
plačil proračun a
 za območje 
svobode, 
varnosti 
in 
pravice v pri­
merjavi z letom 2006 (60,41 % leta 2007 in  
86,26 % leta 2006); se zaveda, da do tega prihaja tudi zaradi 
sprejetja sredstev, vk ljučenih 
v okvir 
solidarnosti 
in 
upravljanja 
migr
acijskih 
tokov, 
maja in 
junija 
2007, 
ter zaradi zamud pri izvajan ju 
drugih 
posebnih 
programov 
(npr. 
programov 
civilno 
pravosodje in  
pre­
prečevanje 
uporabe 
drog 
in 
obveščanje 
o njih); 
poudarja relativn i 
upad stopn je 
izvrševanja 
obveznosti 
glede 
na 
leto 2006 (90,29 % v  primerjavi s  94,47 % leta 2006); poziva Gen eral
ni 
direktorat 
za 
pravosodje, svob odo
 in varnost,
 naj
 poskusi
 povečati stopn jo
 izvrševan j
a obveznosti
 in plačil v letu 
2008;
155. je seznanjen 
z oceno 
Računskega 
sodišča o n adzornih 
pregledih 
Evrops
kega 
sklada 
za begunce 
II, 
ki 
jih 
izvaja Komisija, 
da so ti le deln o 
učinkoviti; 
upošteva odg ovore 
Komisije 
v zvezi s tem;
156. obžaluje, 
da so bili 
opisi nadzornih 
in 
kontrolnih 
sistemov držav član ic 
za Sklad 
za zunanje 
meje pred­
loženi
 Komisiji
 samo v zadn jem
 četrtletju leta 2007, k ar
 je Komisiji
 preprečilo, da b i
 ocenila
 sisteme 
držav član ic 
do konca 
leta 2007;
Pravice žensk in enakost spolov
157. opozarja K omisijo, 
da je v sladu s člen om 
3(2) Pogodbe 
ES 
spodbujanje 
enakosti 
med mošk imi 
in 
žen­
skami 
temeljno 
načelo 
Evropske 
unije 
in 
cilj, ki 
je pomemb en 
za vse dejavn o
sti in 
politike 
Skupnosti;
158. ponavlja 
svojo zahtevo, da mora K omisija 
enakost 
med spoloma upoštevati k ot 
stalni 
prednostni 
cilj 
pri načrtovanju 
proračuna, 
v skladu 
z načelom „
gender budgeting“ (n ačelo 
enakosti 
med spoloma pri pri­
pravi proračun a), 
kot 
je zahteval Parlamen t 
v svoji resoluciji z dn e 3. 
julija 2003 o upoštevan ju 
načela 
enakosti 
med spoloma pri pripravi proračun a 
– oblikovanje 
javnih 
proračunov 
z vidika 
enakosti 
med 
spoloma
(1) UL C 74 E , 24.3.2004, str. 746. (1), ter obžaluje zamudo K omisije pri pripravi študije izvedljivosti n a to temo;
159.
 obžaluje
 dejstvo, da letn o
 poročilo Račun skega
 sodišča g lede
 izvrševan ja
 proračun a
 za leto 2007 n e
 
vsebuje
 informacij
 o tem, ali je proračun uspešn o
 prispeval k spodb ujanju
 enakosti
 med mošk imi
 in 
ženskami;
160. predlaga, 
da Računsko 
sodišče vk ljuči 
dimenzijo 
enakosti 
spolov v svoja letn a 
in 
posebna 
poročila, zlasti 
uporabne 
informacije 
o politikah 
za vključevanje, 
ki 
zadevajo n ačelo 
ned
iskriminacije 
med ženskami 
in 
moškimi 
ter razpoložljivost podatk ov, 
vezanih 
na 
spol;
Zunanji 
ukrepi
161. z 
veliko 
zaskrbljenostjo 
ugotavlja 
enake 
kritike 
s strani 
Računskeg
a sodišča k ot 
v prejšnjih 
letih, zlasti 
glede 
plačil na 
ravni 
končnega 
upravičen ca;
162. ugotavlja, 
da se zadn ja 
revizija Uredb e 
(ES, 
Euratom
) št. 1605/2002 zun anje 
pomoči sk oraj 
ni 
dotaknila, 
in 
zahteva pon oven 
pregled 
naslova 
IV „
Zunanji 
ukrepi
“ Uredbe 
(ES, 
Eurato
m) št. 1605/2002, da se jo 
bolje 
uskladi 
s posebnimi 
pogoji 
pogodb 
in 
donacij 
na 
tem področju;
163. zelo obžaluje, 
da Komisija 
ni 
oblikovala 
resničnega 
evropskega 
inst
rumenta 
za obvladovanje 
izrednih 
razmer, 
kot 
je bilo 
zahtevano 
v razrešnicah 
za leti 2005 in  
2006; zahteva, da se to n ujno 
izvede in 
po­
novno 
poziva Komisijo, 
da oblikuje 
možnosti, 
da ona 
sama upravljala večdon orske 
sklade 
(multi donor 
trust funds), k jer 
je to mog oče, 
kadar 
sodeluje pri teh sk ladih;L S 6 5 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/57
164. poziva Komisijo, da zagotovi popolno finančno preglednost na področju zun anje pomoči, v sk ladu s čle­
ni 
53 do 56 Uredb e 
(ES, 
Euratom) 
št. 1605/2002, in  
spoštuje svojo zavezo do Parlamen ta, 
da ima vsak a 
mednarodna 
organizacija, 
ki 
prejema sredstva Sk upnosti, 
dolžnost, 
da Računskemu 
sodišču in  
notra­
njemu 
revizorju K omisije 
posreduje rezultate vseh n otranjih 
in 
zunanjih 
revizij, ki 
so bile 
izvedene 
glede 
uporabe 
sredstev Sk upnosti; 
zahteva, da se OLAF-u zag otovi 
dostop do podatk ov 
v primeru suma 
goljufije;
165. ugotavlja, 
da so bili, 
na 
podlagi 
določenega 
števila napovedi 
(„najb
oljše ocen e
“), skupni 
stroški 
kontrol, 
ki 
jih je izvedel Gen eralni 
direktorat 
za human itarno 
pomoč (E CHO), 
ocenj
eni 
na 25 
000 000 E UR 
za 
leto 2007, to predstavlja 3,2 % vseh sredstev za human itarno 
pomoč za to leto; ob žaluje 
odsotnost 
me­
hanizma 
za upravljan je 
tveganj 
v Generalnem 
direktoratu 
za human itarno 
pomoč (E CHO) 
in 
zahteva, 
da se te mehan izme 
sistematičn o 
vključi 
v kontrolo;
166.
 ugotavlja,
 da, glede
 na
 informacije
 iz Komisije,
 ta ocena
 zajema samo del vseh strošk ov,
 povezanih
 
s humanitarnimi 
operacijami, k i 
jih financira 
Generalni 
direktorat 
za human itarno 
pomoč (E CHO), 
saj 
so stroški 
za kontrolo, 
ki 
so jo izvedle human itarne 
organizacije, 
in 
ki 
so vključeni 
v skupne 
stroške 
spo­
razumov za don acije, 
ravno 
tako 
financirani 
s strani 
Generalnega 
direkto
rata za human itarno 
pomoč 
(ECHO);
167. ugotavlja, 
da je na 
podlagi 
predpostavk e, 
da so strošk i 
za kontrole 
sestavljeni 
iz treh velik ih 
kategorij 
– 
stroški 
kontrolnih 
dejavnosti 
s strani 
služb 
na 
sedežu Komisije 
in 
v njeni
h delegacijah, 
stroški 
zunanjih 
revizij 
s strani 
Komisije 
in 
stroški 
preverjanja
 odhodkov 
prek 
revizij, ki jih sprožijo upravičen ci 
–, stroške 
kontrol 
za sklade, 
ki 
jih je leta 2007 upravljal Urad za sodelovan je 
Europe
Aid, Komisija 
ocenila 
na 
pri­
bližno 120 
000 000 E UR;
168. zahteva, 
da Računsko 
sodišče v svojem prihodn jem 
letnem 
poročilu to upošteva pri svojih izračun ih 
in 
da 
izrazi svoje mn enje 
o teh ocen ah 
kakor 
tudi o strošk ovni 
učinkovitosti 
zadevnih 
sistemov k ontrole, 
ob 
upoštevan ju 
posebnih 
značilnosti 
in 
pogojev, 
ki 
veljajo za zun anje 
ukr
epe Unije;
169. obžaluje, 
da je Komisija 
Keniji 
nakazala 
denarno 
pomoč ravn o 
po volitvah 27. decemb ra 
2007, in 
je 
tako 
dajala vtis, da sodeluje v razpravi o leg itimnosti 
volilnih 
izidov; opozarja n a 
svojo resolucijo z dn e
17. 
januarja 
2008 o K eniji
(1) UL C 41 E , 19.2.2009, str. 70. (1) in pričakuje, da jo bo Komisija upoštevala;
170.
 opozarja n a
 oceno
 Sodišča, da so sistemi spremljan ja
 in nadzora
 za zunan je
 odnose,
 širitev  in 
humanitarno 
pomoč deln o 
učinkoviti; 
se strinja, 
da se velik o 
odkritih 
nap
ak 
nanaša 
na 
predplačila in  
so 
nato 
popravljen e, 
ko 
so izveden a 
končna 
plačila; vseen o 
poziva Komisijo, 
naj 
izvede potreb ne 
izboljšave 
svojih postopk ov 
spremljan ja 
in 
nadzora, 
zlasti na
 stopnji 
izvajalskih 
organizacij, 
ne 
da bi 
to vodilo v n e­
potrebne 
upravne 
obremenitve 
za končne 
upravičen ce; 
istočasno 
priznava 
napredek, 
ki 
sta ga 
do sedaj 
dosegla 
Komisija 
in 
Združeni 
narodi;
171. obžaluje 
stalno 
pomanjkanje 
preglednosti 
v zvezi z uporab o 
sredstev Sk upnosti, 
ki 
se izvaja prek  
orga­
nizacij 
Združenih 
narodov; 
podpira prizadevan ja 
Komisije, 
da najde 
rešitev in 
zagotovi, 
da Računsko 
sodišče 
pravočasn o 
prejme vse zahtevan e 
informacij
e; pozdravlja n arašč
ajoče število misij za preverjan je 
stanja, 
ki 
jih je izvedla K omisija 
znotraj 
okvirnega 
finančnega 
in 
upravnega 
sporazumoma med E vrop­
sko 
skupnostjo 
in 
Združenimi 
narodi 
(sporazum FAFA); pričak uje, 
da bodo 
te misije še dodatn o 
pove­
čale preglednost 
in 
vidnost 
prispevkov 
Skupnosti 
k 
dejavnostim, 
ki 
jih vodijo Združen i 
narodi;
172. poziva 
Komisijo, 
naj 
nadalje 
izboljša 
in 
bolj 
jasno 
opredeli pog oje 
in 
kazalnike 
uspešnosti, 
uporabljene 
za 
izplačilo proračun ske 
podpore tretjim državam, da b i 
tako 
določila jasn a, 
nedvoumna 
in 
izmerljiva 
ocenjevalna 
merila z določen im 
časovnim 
okvirom, 
če je to ustrezn o;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
173. je seznanjen z oceno Računskega sodišča, da so potreb ni nujni ukrepi za popravljan je pomanjkljivosti 
pri 
upravljanju 
sredstev E vropske 
unije 
v Bolgariji 
in 
da je treba 
ohranit
i potrebne 
mehanizme 
sprem­
ljanja 
v Turčiji; poziva n acionalne 
oblasti, 
naj 
povečajo svoja prizadevan ja 
za delovan je 
v skladu 
z ve­
ljavnimi 
predpisi;
174. pričakuje 
oprijemljive rezultate uporab e 
novega 
obsega 
pooblastil 
za preverjan je 
odhodkov 
z zunanji­
mi 
revizijami, k i 
se začnejo 
na 
pobudo 
upravičen cev 
ali Komisije;
175. opozarja 
na 
posebno 
poročilo Sodišča št. 5/2007 o upravljan ju 
progra
ma CARDS s stran i 
Komisije
(1) UL C 285, 27.11.2007, str. 1. (1); 
poudarja pomen  
okrepljenih 
strateških 
smernic 
Komisije, 
da bi 
v  tesnem 
sodelovan ju 
in 
dialogu 
s 
Parlamentom 
zagotovili 
primerno 
osredotočen ost 
pri izbiranju 
ključni
h področij uk repanja 
v okviru 
instrumenta 
za predpristopn o 
pomoč; poziva K omisijo, 
naj 
pripravi ob sež
no 
strategijo 
za izboljšanje 
lokalne 
odgovornosti 
pri oblikovanju 
in 
izvajanju 
projektov;
176. pričakuje, 
da bo 
redno 
obveščen 
o ukrepih, 
ki 
jih sprejema K omisija 
v zvezi z izvajan jem 
pomembne 
zaveze
 o podpori za ob novo
 Gruzije po spopadih in za prihodn ji
 razvoj, sprejete n a
 mednarodni
 
konferenci 
donatorjev, 
ki 
je potekala 22. 
oktobra 
2008 v Bruslju;
177. ponavlja 
svojo zahtevo, n aj 
Komisija 
Parlamentu 
redno 
predstavlja poseb ne 
ukrepe 
za nadaljnje 
pove­
čanje 
odgovornosti 
Evropske 
unije 
za njene 
zunanje 
dejavnostmi 
v njihove
m geografskem 
okviru 
v 
skladu 
z načeli 
učinkovitosti, 
odgovornosti 
in 
vidnosti;
Nevladne 
organizacije (NVO)
178. sprašuje se o vlog i 
in 
rastočem številu NVO v ok viru 
upravljanja 
sredstev Sk upnosti; 
poziva Komisijo, 
da 
oceni 
učinkovitost 
operativnih 
donacij 
za bruseljske 
sedeže NVO, in  
da strogo 
izvaja načelo 
postop­
nega 
zmanjševanja 
operativnih 
donacij, 
ki 
je zapisan o 
v finančni 
uredbi;
179. poziva 
Komisijo, 
da do konca 
leta 2009 sestavi celovit sezn am 
NVO, ki 
so prejele sredstva Sk upnosti;
Razvoj
180. ugotavlja, 
da je Račun sko 
sodišče pon ovno 
prišlo do zak ljučka, 
da mora Gen eralni 
direktorat 
za 
humanitarno 
pomoč (ECHO) 
izboljšati 
svojo strateg ijo 
revizije in  
zagoto
viti boljšo 
pokritost 
operacij n a 
ravni 
organizacij, 
ki 
so odgovorne 
za izvajanje, in  
zlasti na 
kraju 
samem za vse k ategorije 
partnerjev 
(toč­
ka 
8.33 f) letn ega 
poročila za 2007);
181. spodbuja
 Komisijo
 pri cilju, k i
 si ga
 je zastavila leta 2007, da vsak projek t
 obišče
 vsaj enkrat
 letno
 
strokovnjak, 
razen 
če tega 
zaradi varn ostnih 
razlogov 
ali zaradi težk ega 
dostopa n i 
mogoče 
zagotoviti, 
da 
se zagotavlja, 
da so specialisti za human itarno 
pomoč staln o 
na 
terenu, 
da bi 
olajšali in povečali vpliv 
humanitarnih 
operacij, k i 
jih financira 
Komisija, 
ne 
glede 
na 
državo ali reg ijo;
182. meni, 
da mora K omisija, 
v okviru 
izvajanja 
teh projek tov, 
paziti, da so določb e 
o poročan ju, 
o katerih 
se 
je dogovorilo 
z Združen imi 
narodi 
aprila 2007, strog o 
izvajane, 
in 
da se finančna 
poročila ob likujejo 
v 
skladu 
s temi zahtevami;
183. se zaveda tveg anj 
zaradi nezadostnosti 
kontrol 
na 
kraju 
samem na 
mestih, kjer 
je dostop težak  
oziroma 
nevtralnost 
humanitarne 
pomoči n i 
upoštevan a, 
in 
da so zlasti ta tveg anja 
v določen i 
meri povezan a 
s 
cilji human itarne 
pomoči, in  
s tako 
imenovanimi 
pozabljenimi 
krizami;L S 8 5 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/59
184. ugotavlja,  da je, v sk ladu  z letnim  poročilom o dejavn ostih  Generalne ga  direktorata  za human itarno  
pomoč (E CHO)
 2007, human itarna
 pomoč K omisije
 v Iraku
 potekala
 izključno
 prek Medn arodneg
a 
odbora
 Rdečega
 križa
 na
 področjih zašite in vode ter san itarno-zdravstve
nih
 pogojev
 in je znašala
7 
800 000 E UR;
185. meni, 
da je treb a 
preučiti pojasn itev 
intervencijskih 
struktur 
(Evr
opski 
razvojni 
sklad 
(ERS), 
Komisija, 
Evropska 
investicijska 
banka 
itd.) na 
področju razvoja in  
zunanjih 
ukrep
ov, da se tak o 
omogoči 
večjo 
vidnost
 ukrepov
 Skupnosti
 in zagotoviti
 boljšo
 revizijo dodeljen ih
 sredstev; poziva k izvedb i
 študije 
glede 
vključevanja 
ERS 
v proračun  
Skupnosti, 
z namenom 
politične 
razprave n a 
to temo;
186. opozarja n a 
zavezo
(1) Izjava K omisije o upravičen osti do uradne razvojne pomoči, člen   5, Priloga k  sporočilu K omisije z dne 24.  oktobra 2006
(COM(2006) 628). (1) Komisije, s katero želi zagotoviti, da se merilo 20 % n jene pomoči do leta 2009 
nameni 
osnovnemu 
in 
srednješolskemu 
izobraževanju 
ter osnovnemu 
zdravstvu; poziva K omisijo, 
naj 
zagotovi
 podrobne
 informacije
 o ukrepih,
 ki
 bodo
 sprejeti za doseg anje
 tega
 števila referen c
 prek 
projektov, 
programov 
in 
proračunske 
pomoči; poziva k  
večji skladnosti 
med nacionalnimi 
in 
regional­
nimi 
tematskimi 
strateškimi 
dokumenti, 
ter na 
področjih zdravja in  
izobr
aževanja, 
zlasti kadar 
je pomoč 
zagotovljena 
v obliki 
proračunske 
podpore;
187. poudarja, da je treb a 
dati predn ost 
vpisovanju 
otrok 
iz težko 
doseglj
ivih skupin 
v državah s k ritičnimi 
kazalniki 
razvojnih 
ciljev tisočletja, vk ljučno 
z invalidnimi 
otroki;
188.
 nujno
 poziva K omisijo,
 naj
 pripiše predn ost
 pomoči partn erskim
 državam, da se tak o
 okrepijo
 
parlamentarni 
nadzor 
in 
zmogljivosti 
revizije, zlasti k adar 
se pomoč dodeljuje prek  
proračunske 
pod­
pore, in 
poziva Komisijo, 
naj 
redno 
poroča o dosežen em 
napredku;
189. poudarja, 
da je treba 
posvetiti ustrezn o 
pozornost 
trajnosti 
prispevkov 
Komisije, 
vključno 
z oblikova­
njem 
jasne 
strategije 
umika, 
ki 
ne 
ogroža 
doseženih 
rezultatov, ter spremljan jem 
izvajanja; 
meni, 
da bolj­
ši
 pregled
 rezultatov predstavlja g lavni
 dejavnik
 zagotavljanja
 demokr
atične
 legitimnosti
 razvojnega
 
sodelovan ja 
Evropske 
unije;
190. pozdravlja 
kodeks 
ravnanja 
Evropske 
unije 
o dopolnjevanju 
in 
delitvi dela v ok viru 
razvojne 
politike, 
ki 
je 
bil 
sprejet leta 2007, in  
namerava 
okrep
iti sodelovan je 
in 
usklajevanj
e med Komisijo 
ter državami čla­
nicami; 
poziva Komisijo, 
naj 
poveča svoja prizadevan ja 
za zagotavljanje 
resničnega 
izvajanja 
kodeksa 
ravnanja, 
vključno 
z reševanjem 
trdovratnih 
težav v najboljšem 
interesu 
partnerskih 
držav;
191. meni, 
da posvetovan je 
s civilno 
družbo 
in 
lokalnimi 
organi 
pred pripravo stratešk ih 
dokumentov 
države 
(CSP) v ok viru 
instrumenta 
za financiranje 
razvojnega 
sodelovan ja 
ni 
bil
o zadostn o, 
da bi 
izpolnilo 
prav­
no 
obveznost 
iz člena 
19(3) Uredb e 
(ES) 
št. 1905/2006
(2) Uredba  (E S)  št. 1905/2006 E vropskega  parlamen ta  in Sveta z dn e  18. decembra 2006  o vzpostavitvi in strumenta  za
financiranje 
razvojnega 
sodelovan ja 
(UL L 378, 27.12.2006, str. 41). (2), da se „strateški dokumenti načeloma obli­
kujejo 
na 
podlagi 
dialoga 
s partnerskimi 
državami in reg ijami, 
kar 
vključ
uje civilno 
družbo 
ter regionalne 
in 
lokalne 
oblasti
“; meni, 
da je udeležb a 
nacionalnih 
parlamentov 
partne
rskih 
držav nujno 
potrebna 
za 
doseganje 
resnične 
odgovornosti 
za proces; poziva K omisijo, 
naj 
stori vse za izb oljšanje 
dialoga 
s temi 
organi 
v vseh različn ih 
fazah postopk a 
načrtovanja;
Predpristopna 
strategija
Mehanizem za sodelovanje in preverjanje
192. opozarja, da je K omisija
 prvič od pristopa n ovih
 držav član ic
 vpeljala mehan izem
 za sodelovan je
 in 
preverjanje 
za Romun ijo 
in 
Bolgarijo, 
ki 
naj 
bi 
ji pomagal 
pri odpravljan j
u „pomanjkljivosti 
na 
področ­
jih reforme pravosodja ter b oja
 proti kor
upciji in org aniziranemu
 krimin
alu, hkrati
 pa bi
 zagotovil
 
spremljan je 
napredka 
na 
teh področjih“ (COM(2008) 63), in  
se sprašuje o učin kovitosti 
tega 
mehaniz­
ma, 
njegovi 
primernosti 
in 
zanesljivosti 
informacij, 
ki 
se posredujejo org anu, 
pristojnemu 
za podelitev 
razrešnice;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
193. opaža, da je, pod vodstvom g eneralnega sekretariata, več generalnih direktoratov  in pisarn Komisije od­
govornih 
za upravljan je 
tega 
mehanizma; 
opaža, da so v sk upnem 
ukrepanju 
teh služb 
vrzeli; pričak uje 
izboljšanje 
usklajevanja 
in 
sistematičn o 
vključevanje 
strokovnega 
zna
nja 
vseh zadevn ih 
služb 
Komisije 
v 
poročilo o n apredku; 
sprašuje se, k atere 
so lekcije, 
ki 
jih Komisija 
pridobi 
iz teh mehan izmov 
za države 
kandidatke 
in 
morebitne 
države kandidatke;
Evropski 
skladi v Bolgariji in Romuniji
194. ugotavlja, 
da je bilo 
Bolgariji 
med leti 2004 in  
2007 dan ih 
na 
razpolago 650 000 000 E UR 
v okviru 
sklada 
Phare; 226 000 000 E UR 
v okviru 
sklada 
SAPARD, 440 500 000 E UR 
v okviru 
sklada 
ISPA; 
Ro­
muniji 
je bilo 
med leti 2004 in  
2007 dan ih 
na 
razpolago 1 
346 500 000 E UR 
v okvi
ru sklada 
Phare;
526 300 000 E UR 
v okviru 
sklada 
SAPARD, 1 040 500 000 E UR 
v okviru 
sklada 
ISPA;
195. opozarja, 
da je Račun sko 
sodišče v svojem poseb nem 
poročilu št. 4/2006 o n aložbenih 
projektih 
pro­
grama 
Phare v Bolg ariji 
in 
Romuniji
(1) UL C 174, 26.7.2006, str. 1. (1), že priteg nilo pozornost na veliko težav pri upravljan ju evrop­
skih 
sredstev, vk ljučno 
z  nepravilnostmi 
pri javnih 
naročilih 
in 
upravičen osti 
stroškov, 
primerih 
odtujitev imetja, poman jkanje 
upravnih 
sposobnosti 
itd.;
196. z zaskrbljenostjo 
ugotavlja 
tudi dejstvo, da član  
Komisije, 
ki 
je pristojen  
za širitev, n i 
zadostno 
in 
pra­
vočasno 
obveščal 
Odbora 
za proračun ski 
nadzor 
o obsegu 
pomanjkljivosti;
197. z 
veliko 
zaskrbljenostjo 
ugotavlja, 
da je Komisija 
začasno 
zaustavila plačila v višin i 200 
000 000 E UR 
iz
 kmetijskih
 skladov
 za Romun ijo,
 in da je b ilo
 250 000 000  EUR
 za Phare, 105 000 000  EUR
 za 
SAPARD in  115 
000 000 E UR 
za ISPA 
zamrznjenih 
s strani 
Komisije 
v Bolgariji; 
ugotavlja, 
da znaša 
dokončna 
izguba 
za Bolgarijo 
v okviru 
Phare 220 000 000 E UR;
198. se 
zaveda, da poman jkanje 
zanesljivih 
sistemov k ontrole 
in 
težave, ug otovljene 
pri upravljan ju, 
pred­
stavljajo tveg anja 
za denar 
evropskih 
davkoplačevalcev; 
priznava 
prizadevan ja, 
ki 
so medtem potek ala 
za 
obvladovanje 
teh težav; poziva države član ice, 
naj 
si še naprej 
prizadevajo za izpoln itev 
evropskih 
obvez;
199. meni, 
da mora K omisija 
okrepiti 
tehnično 
pomoč za države član ice, 
da bi tako 
okrepila 
njihovo 
upravno 
zmogljivost; 
poudarja, da je praviln o 
upravljanje 
evropskih 
sredstev obvezn ost 
in 
dolžnost 
vseh držav 
članic, 
in 
podpira začasn o 
prekinitev 
financiranja 
s strani 
Komisije, 
v primerih, k jer 
upravljavsk i 
sistem 
države član ice 
ne 
deluje;
200. ugotavlja, 
da bi 
morala Bolg arija 
v obdobju 
2007–2013 prejeti 6 853 000 E UR 
strukturnih 
sklad
ov, Ro­
munija 
pa 19 200 000 E UR; 
poleg 
informacij 
iz letnega 
poročila o dejavn osti
h in 
iz poročil o struk turnih 
skladih 
in 
Kohezijskem 
skladu, 
zahteva odg ovorno 
in 
učinkovito 
upravljanje 
teh skladov;
201. meni, 
da Komisija 
ni 
dovolj resn o 
obravnavala 
priprav na 
sposobnost 
Romunije 
in 
Bolgarije 
za črpanje 
iz 
skladov 
na 
področju k metijske 
in 
kohezijske 
politike 
ter da so b ili 
njen
i ukrepi 
in 
izjave v zvezi s tem 
zavajajoči, n e 
le za Parlamen t, 
temveč tudi za b olgarsko 
in 
romunsko 
vlado, kar 
je bil 
eden 
od razlogov, 
da 
ti dve državi n ista 
mogli 
izkoristiti 
vseh sredstev;
202. poziva Komisijo, 
da Parlamen t 
obvešča 
o praktičnih 
posledicah pravnih reform in  
protikorupcijskih 
pri­
zadevanj, 
in 
da v poročila o n apredku 
vključi 
količinska 
merila za merjen j
e napredka 
na 
teh področjih;
203. meni, 
da bi 
morale in stitucije 
Unije 
uporabljati 
načelo 
nične 
tolerance 
v povezavi s primeri zlorab e 
ev­
ropskih 
sredstev, g oljufije 
in 
korupcije; 
zahteva, da K omisija 
jamči učin kovito 
povračilo n eupravičeno 
izplačanih 
zneskov;L S 0 6 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/61
204. poleg teg a poziva OLAF, da mu posreduje rezultate svojih preisk av preiskav v državah član icah;
205.
 se strinja
 s Komisijo,
 da morajo b iti
 vse dejavn osti
 in vsi uk repi,
 ki
 jih je nedavno
 sprejela Bolg arija,
 
spremljan i 
z verodostojn imi 
strukturnimi 
korektivnimi 
ukrepi 
in 
temeljito reformo vseh struk tur, 
po­
vezanih 
z upravljan jem 
sredstev Sk upnosti, 
da se zagotovita 
pravilna 
in 
pravočasn a 
absorpcija 
sredstev in  
visoka 
stopnja 
preglednosti; 
s tem v zvezi poziva K omisijo, 
da izboljša 
usklajevanje 
in 
sporočanje 
pri 
nacionalnih 
organih 
in 
natančno 
spremlja izvajan je 
različnih 
akcijskih 
načrtov, 
ki 
jih je predložila Bol­
garija, 
in 
da o tem ob vešča 
Parlament; 
od Komisije 
zahteva, da mu predloži poseb no 
poročilo o stan ju 
upravljanja 
in 
nadzora 
vseh sredstev Sk upnosti 
v Bolgariji, 
ki 
zajema ob d
obje 
do 15. julija 2009;
206. zahteva, da K omisija,
 v luči zadn jega
 poročila o n apredku
 in korakov
 nazaj
 na
 področju b oja
 proti 
korupciji, 
predloži poseb no 
poročilo o stan ju 
upravljanja 
in 
nadzora 
vseh sredstev Sk upnosti 
v Romu­
niji, 
in 
o sprejetih uk repih 
ter napredku 
na 
področju b oja 
proti korupciji
, ki 
zajema ob dobje 
do 15. ju­
lija 2009;
Turčija, Hrvaška, Srbija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo in druge države zahodnega 
Balkana
207. poudarja, da je odg ovornost
 delegacij
 Komisije
 v  državah k andidatka
h in v  moreb itnih
 državah 
kandidatkah, 
da pripravijo te države in  
tako 
zagotovijo 
pravilno 
uporabo 
evropskih 
sredstev; poziva, da 
se strategije 
za boj 
proti goljufiji 
vključijo 
v te predpristopn e 
postopke in  
da se zadevn e 
uprave uspo­
sobi 
v okviru 
programa 
za izmenjavo 
med Komisijo 
in 
upravami držav k andida
tk 
ali moreb itnih 
kandidatk;
208. poziva 
Komisijo, 
da igra 
aktivnejšo 
vlogo 
glede 
obstoječih 
sistemov k ontrole 
izdatkov 
za Turčijo, Hr­
vaško, 
Srbijo, 
Nekdanjo 
jugoslovanska 
republika 
Makedonijo 
in 
druge 
države zahodn ega 
Balkana 
med 
pristopnim 
obdobjem, 
in 
zahteva, da Parlamen tu, 
v okviru 
svojih poročil o n apredku 
o teh državah, po­
sreduje podrob nejše 
informacije 
o tej zadevi, zlasti podrob no 
analizo 
razlogov 
za neuspeh; 
poziva Ko­
misijo, 
da v poročilo o n apredku 
uvede sistem semaforjev (zelen a, 
rumena 
in 
rdeča luč), prek  
katerega 
bo 
označevala 
napredek 
na 
poti k 
doseganju 
različnih 
osrednjih 
ciljev;
209. obžaluje 
ugotovljene 
primere g oljufij 
in 
nepravilnega 
upravljanja 
evropskih 
sredstev, k i 
so jih upravljali 
Združeni 
narodi, 
glede 
sredstev Un ije, 
namenjenih 
za obnovo 
Kosova, 
in 
pomanjkanje 
spremljan ja 
teh 
jasno 
identificiranih 
primerov s stran i 
Združenih 
narodov; 
vendar 
želi izraziti tudi hvaležn ost 
Evropski 
agenciji 
za obnovo 
in 
njenemu „
evropskemu
“ ter lokalnemu 
osebju 
za delo, ki so g a 
opravili za ljudi 
v včasih težk ih 
razmerah;
210. poziva Račun sko 
sodišče, da pripravi poseb no 
poročilo o učin kovitos
ti sistema, k i 
ga 
je vzpostavila K o­
misija 
za kontrolo 
evropskih 
sredstev, k i 
jih je prejelo K osovo, 
in 
o uspešnosti 
sistema glede 
prepreče­
vanja 
goljufij, 
in 
da preveri, ali je b ilo 
financiranje 
v skladu 
s pogoji, 
predviden imi 
v sporazumih 
o zadevnih 
programih, 
vključno 
s pravili za in strument 
za predpristopn o 
pomoč
(1) Uredba  Sveta (E S)  št. 1085/2006 z dn e  17. julija 2006  o vzpostavitvi in str umenta  za predpristopn o  pomoč (I PA)
(
UL L 210, 31.7.2006, str. 82). (1) ter Uredb e (ES, Eu­
ratom) 
št. 1605/2002;
211. predlaga, 
da Komisija 
zahteva, da k osovska 
vlada predloži potrdilo o reviziji s stran i 
svojega 
računskega 
sodišča 
glede 
evropskih 
sredstev, zlasti za tista, k i 
so vpisana 
v proračun ;
212.
 opozarja, da je preisk ovalna
 skupina
 (Investigation Task Force), k i
 je bila
 vzpostavljen a
 za preisk ovanje
 
finančnih 
nepravilnosti 
in 
goljufij 
glede 
sredstev E vropske 
unije 
na 
Kos
ovu, končala 
svojo operacijo av­
gusta 
2008, in 
da je v svojem k ončnem 
poročilu iden tificirala 
kriminalno 
obnašanje, 
med drugim, 
s stra­
ni
 osebja
 Združenih
 narodov,
 in da so b ili
 izdani
 številni
 mednarodni
 nalo
gi
 za prejetje, ampak b rez
 
doseganja 
rezultatov g lede 
Združenih 
narodov; 
poziva Komisijo, 
naj 
vztraja pri izvajan ju 
teh nalogov 
za 
prijetje; nadalje 
poziva Komisijo, 
da predstavi poročilo o pravn em 
spremljan ju 
vseh ugotovljen ih 
pri­
merov; zahteva vzpostavitev n ove 
organizacije, 
ki 
bo 
nasledila 
preiskov
alno 
skupino 
v boju 
proti go­
ljufijam 
in 
nepravilnostim, 
ki 
zadevajo K omisijo 
in 
OLAF;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
Upravni odhodki
213. z zadovoljstvom ug otavlja, 
da revizija Račun skega 
sodišča ni 
pokaza
la nobenih 
resnih 
napak, 
ki 
bi 
ško­
dile 
zakonitosti 
in 
pravilnosti 
upravnih 
odhodkov;
Evropske 
šole
214. pričakuje, 
da bo 
Komisija 
zagotovila, 
da se vladi Belg ije 
in 
Združene
ga 
kraljestva 
zavežeta za izpoln je­
vanje 
svojih obveznosti 
v obstoječih 
medvladn ih 
sporazumih – za Belg ijo 
čim hitrejšo razpoložljivost 
za četrto oziroma peto evropsk o 
šolo, za Združen o 
kraljestvo 
zadostno 
dodeljevan je 
učiteljev – in  
pri­
čakuje 
revizijo veljavn e 
politike 
vpisa za šole Berk end
ael/Laeken , 
da se prepreči dolg  
in 
nesprejemljiv 
čas 
potovanja 
otrok;
Vplivi 
decentralizacije na osebje
215. z zadovoljstvom ug otavlja, 
da je, na 
zahtevo Parlamen ta, 
Komisija 
leta 2007 zak ljučila 
s študijo o člo­
veških 
virih svojeg a 
osebja 
(SEK(2007) 
530), ki 
se je osredotočila n a 
upravne 
dejavnosti;
216. izraža 
razočaran je 
zaradi nezadostnih 
informacij, 
ki 
jih je predložila K omisija 
leta 2005 in  
2006 na 
tem 
področju, k i 
je izredno 
pomembno 
z vidika 
proračuna; 
priznava 
prizadevanja v vmesn em 
času glede 
preglednosti 
na 
spletni 
strani 
Komisije 
in 
glede 
letnega 
poročila o ocen i 
osebja;
217.
 izraža zask rbljenost
 glede
 dejstva, da sk oraj
 32 % uslužben cev
 Komisije
 dela na
 področju oddelk a
 za 
podporo upravi in  
usklajevanja; 
opozarja, da številk a 
10 % oseb ja, 
ki 
dela na 
področju proračun a, 
še ni 
vključena 
v to statistik o; 
poziva Komisijo, 
da iz teh številk  
oblikuje 
primerne 
sklepe 
in 
da ponovno 
or­
ganizira 
svoje človešk e 
vire, da se delež oseb ja, 
ki 
dela na 
tem področju, zman jša 
na 
20 %;
218. ugotavlja, 
da je bila 
mobilnost 
osebja 
prvotno 
mišljena 
samo za ob čut
ljiva delovn a 
mesta; izraža 
presenečenje 
nad 
trenutno 
prakso 
Komisije, 
da uporab lja 
pravilo mob ilno
sti za vse član e 
osebja 
po pe­
tih letih, oziroma n ajkasneje 
sedmih letih; se b oji, 
da bo 
ta način 
izvajanja pravila mob ilnosti 
zmanjšal 
učinkovitost 
Komisije 
in 
preprečil, da se potreb ne 
izkušnje 
in 
znanje 
kop
ičita znotraj 
Komisije; 
poziva 
Komisijo, 
da ga 
obvešča 
o tem, na 
kakšen 
način 
se mobilnost 
lahko 
omeji samo n a 
občutljiva 
delovna 
mesta;
Vprašanja 
v zvezi s stavbami Skupnosti
219. obžaluje 
pomanjkanje 
preglednosti 
Komisije 
pri upravljan ju 
svojih 61 stavb  
v Bruslju in  
glede 
razvoja 
na 
področju stavb nega 
fonda;
220. poziva 
Komisijo, 
da Parlamen t 
obvešča 
o vseh novih 
projektih, 
ki 
zadevajo n jegov 
stavbeni 
fond, 
in 
to 
pred sprejetjem teh projek tov, 
in 
da redno 
obvešča 
Odbor 
za proračun ski 
na
dzor o vseh pob udah 
in 
novih 
sklepih 
glede 
nepremičninskih 
projektov, 
vključno 
s pripravljalnimi deli in  
javnimi 
razpisi za k a­
tere 
je predlagano 
oblikovanje 
odbora 
za javne 
razpise, v k ateri 
bodo 
zastopani 
predstavn iki 
Parlamenta;
221. poziva 
OLAF, da g a 
obvešča 
o vseh primerih g oljufije, 
ki 
se pojavijo n a 
področju n epremičninske 
po­
litike, 
in 
da poišče moreb itne 
konflikte 
interesov;
222.
 poziva Komisijo,
 da izvede revizijo upravljan ja
 njej
 lastnih stavb in stavb drug ih
 institucij
 Evropske
 
skupnosti, 
ter da poišče idejo o sk upni 
strukturi 
za upravljan je 
z nepremi
čninami;L S 2 6 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/63
Spremljevalni u krepi v luči razrešnice
223. obžaluje 
dejstvo, da v zak ljučnih 
računih 
Evropskih 
skupnosti 
za proračun sko 
leto 2007
(1) UL C 287, 10.11.2008, str. 9. (1), Komisija 
ni 
v celoti pon ovila 
določb 
iz Pogodbe 
ES 
o spremljevaln ih 
ukrepih 
v luči razrešn ice, 
in 
da je omen ila 
samo, 
da Parlamen t 
pri podeljevan ju 
razrešnice 
lahko 
poudari pripomb e, 
ki se mu zdijo pomemb ne, 
in 
pogosto 
priporoči uk repe, 
ki 
bi 
jih morala K omisija 
sprejeti glede 
teh zadev; ug otavlja, 
da je ta pripom­
ba 
umestna, 
vendar 
Komisija 
vedno 
pozabi 
omeniti, 
da se v člen u 
276 Pogodbe 
ES 
zahteva, da tudi K o­
misija 
sprejme vse primern e 
korake 
za odziv n a 
pripombe 
v sklepih 
Parlamenta o podelitvi razrešn ice 
glede 
izvrševanja 
odhodkov; 
zato opozarja K omisijo, 
da pozivi iz n jegove 
resolucije o razrešn ici 
niso 
samo
 nezavezujoča
 priporočila, ampak n avodila,
 ki
 jih mora K omisija
 upoštevati pri izvajan ju
 
proračuna;
ZAKLJUČKI V ZVEZI S POSEBNIMI POROČILI RAČUNSKEGA SOD IŠČA
Del I: Posebno poročilo št.  6/2007 o u spešnosti tehnične pomoči pri razvoju  zmogljivosti
224. meni, 
da tehnična 
pomoč in  
druge 
vrste zunanje 
pomoči, k i 
so še vedn o 
predvsem odvisn e 
od pobud 
donatorjev 
ter pogosto 
nezadostne 
in 
netrajnostne, 
nujno 
potrebujejo 
prenovo, 
med drug im 
s spodbu­
janjem 
lokalnega 
lastništva, 
učinkovitejšim 
usklajevanjem 
virov med državami član icami 
na 
ravni 
Unije 
in 
mednarodni 
ravni 
ter z zagotavljanjem 
zadostnega 
časa za izvajan je 
projektov;
225. je 
v zvezi s tem sezn anjen, 
da so služb e 
Komisije 
julija 2008 odob rile 
okvirno 
strategijo 
in 
delovni 
načrt 
za 
uresničitev 
ciljev učin kovitosti 
pomoči za tehn ično 
sodelovan je 
in 
enote za izvajan je 
projektov; 
zato 
poziva Komisijo, 
naj 
prvič obvesti 
Parlament 
o izvajanju 
te strategije 
pred koncem 
marca 2009, po tem 
pa vsakih 
šest mesecev;
226. ugotavlja, 
da je Komisija 
Računskemu 
sodišču poslala in formacije 
o zneskih, 
porabljenih 
za tehnično 
pomoč, 
prepozno, 
šele po ob javi 
posebnega 
poročila Sodišča; je presen eče
n, 
da te informacije 
niso 
bile 
dane 
na 
razpolago 
med pripravo poseb nega 
poročila; prizn ava, 
da je opredelitev odb ora 
za razvojn o 
pomoč 
Organizacije 
za gospodarsko 
sodelovan je 
in 
razvoj, širok a 
in 
v praksi vodi do razlik  
v razlagi; 
pričakuje, 
da bo 
strategija, 
ki 
jo je sprejela K omisija, 
prav tako 
vodila k 
bolj 
operativni 
opredelitvi teh­
nične 
pomoči;
227. obžaluje, 
da instrument 
tesnega 
medinstitucionalnega 
sodelovan ja 
(„twinning“) v državah AK P 
ter azij­
skih 
in 
latinskoameriških 
še ni 
dostopen; 
zato zahteva, da K omisija 
predlaga 
potrebne 
zakonodajne 
spre­
membe 
pred koncem 
mandata 
sedanje 
Komisije, 
in 
poziva države član ice, 
da sprejmejo potreb ne 
ukre
pe 
za zagotovitev 
splošne 
uporabe 
tega 
instrumenta, 
ki 
je prilagojen 
posebn
im potreb am 
v teh državah, 
ter da se posledičn o 
spremeni 
uredba 
o izvajanju 
10. evropsk ega 
razvojneg
a sklada;
228. obžaluje, 
da Komisija 
zelo poredk o 
uporabi 
klavzulo 
o odložitvi, k i 
omogoča 
pospešen 
postopek 
jav­
nega 
naročila; 
zahteva, da K omisija 
ta instrument 
uporabi 
premišljen o, 
da se izboljša 
časovni 
razpored 
izvajanja 
operacij tehn ične 
pomoči;
229. meni,
 da je nesprejemljivo,
 da nekatere
 družbe
 namerno
 predlagajo
 strokovnjake
 z  zanimivim
 
življenjepisom, 
da bi 
pridobile 
naročilo, 
čeprav točn o 
vedo, da strok ovn
jak 
ne 
bo 
na 
voljo za izvedb o 
naloge;
 se strinja
 z Računskim
 sodiščem, da so izb irna
 merila, k i
 jih uporab lja
 Komisija
 za tehnič
no 
pomoč, n eprimerna;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
230. zato poziva K omisijo, da veliko bolj upošteva drug a merila (kot so tista, k i jih predlag a Računsko so­
dišče), ne 
pa samo življen jepisa 
vodje skupine; 
predlaga, 
da se to n a 
primer lahk o 
stori z vzpostavitvijo 
zbirke 
podatkov, 
skladne 
s pravnimi 
zahtevami, k i 
vsebuje 
podjetja, k i 
ne 
zagotovijo 
predlaganih 
stro­
kovnjakov, 
kar 
bi 
jim tako 
preprečilo, da sodelujejo pri javn ih 
naročilih 
za določen o 
obdobje; 
ugotavlja, 
da 
je Komisija 
sprejela Uredb o 
(ES, 
Euratom) 
št. 1302/2008 z dn e 17. 
decembra 2008 o cen tralni 
po­
datkovni 
zbirki 
o izključitvah
(1) UL L 344, 20.12.2008, str. 12. (1) in Sklep št. 2008/969/E S, Euratom z dne 16.  decembra 2008 o siste­
mu zgodnjega 
opozarjan ja 
za odredb odajalce 
Komisije 
in 
izvajalske 
agenc
ije
(2) UL L 344, 20.12.2008, str. 125. (2), vendar pa ta nova 
instrumenta 
ne 
omogočata 
izključitve 
podjetij n a 
tej podlag i; 
nadalje 
ugotavlja, da so ti vidik i 
del de­
lovnega
 načrta
 (os 3, uk repi
 13 do 15), in poziva K omisijo,
 naj
 nemudoma
 uporabi
 s tem povezan e
 
ukrepe;
231. soglaša 
z Računskim 
sodiščem, da je pri pristopu K omisije 
v zvezi z uporab o 
sistemov partnersk ih 
držav 
za upravljan je 
javnih 
financ 
in 
javnih 
naročil 
mogoče 
opaziti nedosledno
st, kar 
je včasih popoln oma 
v 
nasprotju 
z zavezami, k i 
jih je sprejela Un ija 
v okviru 
Pariške 
izjave o učin kovitosti 
pomoči, potrjen e
2. 
marca 2005
(3) Zaključena in sprejeta na forumu na visoki ravni 2.  marca 2005 v Parizu s stran i držav v razvoju in  držav don atork, med
njimi
 s strani
 Evropske
 unije,
 Afriške
 razvojne
 banke
, Azijske
 razvojne
 banke,
 Evropske
 banke
 za obnovo
 in razvoj,
Medamerišk e 
razvojne 
banke, 
odbora 
OECD 
za razvojn o 
pomoč, Združen ih 
nar
odov in 
Svetovne 
banke. (3); zato poziva K omisijo, da zagotovi hitro spoštovan je teh zavez n a podlagi stratešk ega 
dialoga, 
predviden ega 
v okviru 
poteka 
dela v Akri 
in 
po Akri, 
ter ukrepov 
iz delovnega 
načrta 
(os 1, zlasti 
ukrep 
20);
232. poziva Komisijo, 
naj 
deluje čim b olj 
v skladu 
s pobudami 
o preglednost
i in 
upošteva resolucijo Parla­
menta 
z dne 19. 
februarja 
2008 o preg lednosti 
pri finančnih 
zadevah
(4) Sprejeta b esedila, P6_TA(2008)0051. (4), ter priporoča, da se vzpostavi 
zbirka 
podatkov, 
ki 
bi 
zagotavljala 
pregled 
nalog 
tehnične 
pomoči in  
rezultatov, k i 
se lahko 
uporabijo 
za 
prihodnje 
misije tehn ične 
pomoči, in  
da se prepreči podvajan ja;
Del
 II: Posebno poročilo št.  1/2008 o  procesu obravnavanja vlog in vrednotenja v  zvezi 
z velikimi naložbenimi projekti iz programskih obdobij 1994–1999 in 2000–2006
233. poziva Komisijo, 
da ohrani 
svoj strog i 
postopek 
za odobritev 
velikih 
projektov, 
vendar 
priporoča, da 
racionalizira 
svoje sprejeman je 
odločitev tak o, 
da bo 
imelo realn o 
vrednost, ter se tak o 
izogne 
obrav­
navanju 
postopka 
kot 
pretirano „
upravnega 
postopka
“, zmanjša 
dolžino 
postopka 
za sprejeman je 
od­
ločitev zn otraj 
razumnih 
meja, in, 
kolikor 
je mogoče 
hitro, vpelje n eodvi
sne 
enote 
za velike 
projekte 
s
 horizontalno
 pristojnostjo
 znotraj
 Generalnega
 direkt
orata za reg ion
alno
 politiko(GD
 REGIO);
 želi 
pritegniti
 pozornost
 Komisije
 k dejstvu, da že sub vencionira
 naložbe
 v programsko
 opremo, k ar
 bo
 
omogočilo, 
da bo 
sistem postal preg lednejši 
in 
ga 
bo 
lažje kontrolirati, 
istočasno 
pa ne 
sme zanemariti 
preglede 
na 
kraju 
samem;
234. poziva Komisijo, 
da predloži celovite in formacije 
o praktični 
uporabi 
pravil n + 2 in n + 3 za  velike 
pro­
jekte,
 saj so se n ekatere
 države član ice
 posku
šale izogniti
 pravilom E vropskega
 sklada
 za regionalni
 
razvoj (ESRR) 
(zlasti pravilu  n  +  2 )  s  tem, da so združile n ekatere 
projekte 
tako, 
da je bila 
skupna 
šte­
vilka 
zanje 
ravno 
pod mejno 
vrednostjo 
za velike 
projekte, 
in 
so nato 
čakal
e, da bo 
Komisija 
sklenila, 
da 
se pravilo  n  +  2  začasno 
preneha 
uporabljati 
za zadevn i 
primer;
235. poudarja vprašan je, 
in 
išče odgovor 
nanj, 
o tem, kako 
se je lahko 
pojavila tveg anju 
naklonjena 
kultura 
(z 
visoko 
kakovostjo, 
inovativnimi 
naložbami, 
ki 
izgubljajo 
odličnost)
, praksa, 
ki 
je popoln oma 
v na­
sprotju 
s prizadevan ji 
Skupnosti, 
kot 
je zapisan o 
v lizbonski 
agendi; 
meni, da težava n i 
v financiranju 
naložb 
v infrastrukturo, 
ampak 
v dejstvu, da imajo države član ice 
možnost
, da se izog nejo 
inovativnim
„
tveganim
“ naložbam;L S 4 6 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/65
236. meni, da je obžalovanja vredno, da Komisija (GD REGIO) ne financira izobraževanja in usposabljanja 
za 
svoje lastn o 
osebje, 
ampak 
zunanjo 
skupino 
(JASPERS), 
ki 
sodi v struk tu
ro Evropske 
investicijske 
ban­
ke, 
in 
torej ne 
odgovarja 
Komisiji 
za svoje delo; opozarja države član ice, 
da če ne 
bodo 
zagotavljale 
izo­
braževanja
 in razvoja za svoje sk upine
 strokovnjakov,
 bodo
 odvisne
 od sku
pin tujih, zun a
njih 
strokovnjakov, 
kar 
bo 
povzročilo zn atne 
posredne 
stroške 
za zadevn o 
državo;
237. podpira pob udo,
 s katero
 se Unija
 zavezuje, da b o
 pripravila n aknadno
 oceno
 velikih
 projektov,
 in 
določa, katere 
informacije 
(enotni 
in 
primerljivi podatk i) 
– ki 
jih zbere
jo in 
posredujejo države član ice 
do 
določenega 
časovnega 
roka 
– so potreb ne; 
meni, 
da mora b iti 
spremljan je 
usmerjeno 
na 
ta način, 
saj 
trenutno 
ni 
oprijemljivih dok azov, 
da so velik i 
projekti, 
ki 
so financira
ni 
s sredstvi Sk upnosti, 
uspešni, 
in 
da so države član ice 
porabile 
prejeta sredstva k olikor 
je le mogoče 
učinkovito 
in 
koristno;
238. želi 
pritegniti 
pozornost 
na 
dejstvo, da so tren utno 
informacije 
o velikih 
projektih 
na 
voljo samo po odo­
britvi 
le-teh v letn em 
poročilu K omisije 
o strukturnih 
skladih 
in 
Kohezij
skem 
skladu; 
zato poziva K o­
misijo, 
da bo 
njena 
domača spletn a 
stran 
omogočila 
državljanom, 
da spremljajo n apredek 
vseh velik ih 
projektov;
Del 
III: 
Posebno poročilo št.  
2/2008 o zavezu jočih 
tarifnih informacijah (ZTI)
239. poziva Komisijo, 
naj 
čim prej odpravi n erešene 
težave in 
pomanjkljiv
osti, saj lahk o 
povzročijo izg ubo 
dohodka 
Unije 
v obliki 
tradicionalnih 
lastnih 
sredstev;
240. je seznanjen 
z odgovori 
Komisije, 
da bodo 
s posodob ljenim 
carinskim 
zakonikom 
(PCZ), sprejetim leta 
2008
(1) Uredba  (E S)  št. 450/2008 E vropskega  parlamenta in Sveta z dn e  23. aprila 2008  o carinskem  zakoniku  Skupnosti
(Moderniziran 
carinski 
zakonik) 
(UL L 145, 4.6.2008, str. 1). (1), imetniki ZTI pravno zavezani k predložitvi ZTI , da se bo posodobitev tezavra nadaljevala, in 
da 
je na 
voljo uporab niški 
vmesnik 
v vseh uradn ih 
jezikih 
Evropske 
unije;
241. od 
Komisije 
tudi zahteva, da reši spore g lede 
klasifikacije 
tarif do časovn ih 
rokov, 
ki 
so predviden i 
v za­
konodaji 
Skupnosti 
in 
najkasneje 
v obdobju 
petih mesecev, in  
naj 
glede 
na 
morebitno 
izgubo 
lastnih 
sredstev 
Komisija 
poveča število oseb ja, 
ki 
se ukvarja z ZTI  
in 
klasifikac
ijo, na 
4, in 
naj 
zagotovi, 
da bodo 
te 
osebe 
izvajale tudi več an aliz 
tveganja 
ter bolj 
natančno 
spremljale, ali države član ice 
pravočasn o 
vna­
šajo 
podatke 
v sistem, ter moreb itne 
primere zlorab  
zaradi prehodn ih 
obdo
bij 
in „
prostega 
izbiranja
“ 
med ZTI;
242. zahteva, 
da Komisija 
do konca 
leta 2009 ob vesti 
Parlament 
o vseh pristopih in  
ukrepih, 
ki 
jih je sprejela 
na 
podlagi 
opažanj 
Računskega 
sodišča, in  
o načinih, 
na 
katere 
so bili 
izvedeni;
Del
 IV: Posebno poročilo št. 3/2008 o Solidarnostnem skladu Evropske u nij
e: kako hiter, 
učinkovit 
in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske u nije?
243. pozdravlja 
skupno 
pozitivno 
oceno, 
ki 
jo je podalo Račun sko 
sodišče o dosežen ih 
rezultatih K omisije 
pri 
upravljanju 
Solidarnostnega 
sklada 
Evropske 
unije;
244. ugotavlja, 
da kritik 
zaradi „hitrosti“ n i 
mogoče 
pripisati izk ljučn
o upravljan ju 
Sklada 
s strani 
Komisije, 
saj 
so težave zelo pog osto 
povezane 
s pomanjkljivostmi 
pri upravljan ju 
s strani 
držav član ic 
in 
kako­
vostjo 
informacij, 
ki 
jih zagotavlja 
prosilec;
245. prav tako 
ugotavlja, 
da je Parlamen t 
v svojem stališču z dn e 18. 
maja 2006
(2) UL C 297 E , 7.12.2006, str. 331. (2) pozdravil predlog  uredbe 
Evropskega 
parlamenta 
in 
Sveta o ustan ovitvi 
Solidarnostn ega 
skla
da Evropsk e 
unije 
(COM(2005) 108), 
ki 
predvideva en ostavnejša 
in 
jasnejša 
merila za hitrejše ak tiviranje, 
ter da Svet doslej v tej zadevi še n i 
dosegel 
napredka;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
Del V: Posebno poročilo št.  4/2008 o izvajanju  mlečnih kvot v državah članicah, ki so se Evropski 
uniji 
pridružile 1. 
maja 2004
246. obžaluje, 
da morajo n acionalni 
organi 
opraviti številn e 
preglede, 
ki so lahko 
površinski, 
kar 
pa ne 
omo­
goča 
preverjanja 
verodostojn osti 
prijavljenih 
neposrednih 
prodaj; pozdravlja Uredb o 
Komisije 
(ES) 
št.
  228/2008
(1) Uredba K omisije (ES) št. 228/2008 z dn e 13.  marca 2008 o sprememb i Uredbe (ES) št. 595/2004 g lede intenzivnosti
kontrole 
oddaje in 
neposredne 
prodaje mlek a 
(UL L 70, 14.3.2008, str. 7). (1), ki zmanjšuje na 1 % stopn jo inšpekcijskih  pregledov za proizvajalce, k aterih 
proizvodn ja 
je manjša 
od 5 000 kg;
247. meni, 
da bi 
morala Komisija, 
v okviru 
deljenega 
upravljanja, 
še napre
j sprejemati vse pob ude, 
ki 
se po­
trebujejo 
za zagotavljanje 
učinkovitega 
spremljan ja 
izvajanja 
dobrega 
upravljanja 
režima mlečn ih 
kvot;
248. poziva 
pristojne 
nacionalne 
organe, 
da pripravijo, n a 
podlagi 
anali
ze tveganj, 
program 
kontrole 
za vsako 
12-mesečn o 
obdobje, 
in 
izvedejo k ontrole 
med in 
po vsakem 
kvotnem 
letu, ampak  
najkasneje 
18 me­
secev po k oncu 
zadevnega 
leta;
249. meni, 
da bi 
morala Komisija, 
zaradi poen ostavitve, 
povabiti 
nove 
države član ice, 
da pristopijo k  
sploš­
nemu 
načelu, 
po katerem 
je treba 
vso trženo 
mleko 
registrirati;
250. poziva 
Komisijo, 
da povabi 
nove 
države član ice 
k 
izboljšanju 
njihovi
h podatkovnih 
zbirk, 
kot 
je zahte­
valo Račun sko 
sodišče v svojem poročilu, in  
da se izog nejo 
nepotrebnim 
kon
trolam;
251. poziva Komisijo, 
da še naprej 
ocenjuje 
razvoj v sek torju 
mleka 
in 
mlečnih 
izdelkov, 
zlasti razvoj, k i 
je 
povezan 
z zadevnimi 
trgi, 
razmerami proizvajalcev, in  
s posledicami za reg ionalni 
razvoj, zlasti v po­
ročilih o ocen i, 
ki 
so predviden i 
pred 31. decemb rom 
2010 in 
pred 31. decembrom 2012 v sk ladu 
s 
političnim 
sporazumom o preg ledu 
skupne 
kmetijske 
politike, 
ki 
je bil 
sklenjen 
novembra 
2008;
252. poziva Komisijo, 
da sledi vsem priporočilom Račun skega 
sodišča v ok v
iru s tem preg ledom, 
in 
da raz­
misli o moreb itnih 
sprememb ah 
v okviru 
skupne 
tržne 
ureditve n a 
področju mlek a 
in 
na 
področju re­
žima mlečn ih 
kvot, 
ki 
se morajo osredotočiti n a:
(a) spremljevaln e 
ukrepe 
in 
ukrepe 
za prehod, k i 
jih je treb a 
predvideti v reg ijah, 
v katerih 
mali pro­
izvajalci predstavljajo večin o;
(b) potrebo, 
da se proizvajalcem mlek a 
v novih 
državah član icah 
zagotovi 
trden 
zakonodajni 
okvir 
in 
jasne 
napovedi, 
in 
se jih spodb uja 
k 
naložbam, 
ki 
so bistvenega 
pomena 
za zagotavljanje 
trajnosti 
njihove 
dejavnosti;
Del 
VI: 
Posebno poročilo št.  
5/2008 o agencijah Evropske u nije 
– doseganje rezu ltatov
253. pozdravlja 
posebno 
poročilo E vropskega 
računskega 
sodišča in  
poziva Komisijo, 
da upošteva opredel­
jene 
pomanjkljivosti 
iz poročila ter uk repa 
v skladu 
s priporočili Račun s
kega 
sodišča;
254. zahteva, da K omisija 
razvije in 
izvaja splošn i 
sistem za upravljan je 
za „regulativne
“ agencije 
Unije 
na 
pod­
lagi
 izrecnih
 meril, kot
 so preglednost,
 gospodarnost, učin kovitost,
 uspešnost
 in izmen java
 najboljše
 
prakse; 
meni, 
da mora K omisija 
dejavno 
komunicirati 
z agencijami 
Unije 
in 
upravnim 
odborom 
agencij 
pomagati 
pri izvajan ju 
proračunskega 
načrtovanja 
in 
upravljanja 
na 
podlagi 
dejavnosti 
(ABB/ABM);
255. poziva Komisijo, 
da uvede učin kovit 
sistem za spremljan je 
za agencij
e Unije, 
ki 
omogoča 
notranji 
pre­
nos 
najboljših 
praks 
in 
metod, ter vseb uje 
niz 
splošnih 
in 
posebnih 
kazaln
ikov 
za ocenjevanje;L S 6 6 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/67
256. poziva Komisijo, da razvije smern ice za izboljšanje načrtovanja, spremljan ja, poročanja in vrednotenja 
dejavnosti 
agencij 
ter da v prak si 
dosledno 
uporablja 
pojem doseg anja 
rezultatov, k i 
ga 
določata Uredb a 
(ES, 
Euratom) 
št. 1605/2002 in  
okvirna 
finančna 
uredba 
za agencije
(1) Uredba  K omisije  (ES,  Euratom)  št. 2343/2002 z dn e  23. decemb ra  2002 o okvirni  finančni  uredbi  za organ e  iz čle­
na 
185 Uredb e 
Sveta (ES, 
Euratom) 
št. 1605/2002 o fin an
čni 
uredbi 
za splošni 
proračun 
Evropskih 
skupnosti 
(UL L 357,
31.12.2002, str. 72). (1);
Del 
VII: 
Posebno poročilo št.  
6/2008 o pomoči Evropske komisije za sanacijo po cu namiju 
in 
hurikanu 
Mitch
257. poziva Komisijo, 
da oblikuje 
vse nujne 
ugotovitve 
na 
podlagi 
izkušen
j po hurik anu 
Mitch in 
cunamiju, 
da 
se tako 
v prihodn je 
izboljša 
uspešnost; 
poziva Komisijo, 
da dejavn o 
sodeluje n a 
mednarodni 
ravni 
pri 
odpravljan ju 
sistemskih 
pomanjkljivosti 
glede 
zmogljivosti 
mednar
odne 
pomoči;
258. poziva Komisijo, 
da v prihodn jih 
dejavnostih 
rehabilitacije posebno pozorn ost 
nameni 
naslednjim 
vpra­
šanjem: 
zagotavljanju, 
da sredstva temeljijo n a 
potrebi, 
da je pomoč osredotočen a 
predvsem n a 
priza­
deto preb ivalstvo,
 vključno
 z revnimi,
 ženskami
 in otroki,
 in da so n atanč
ne
 in točne
 informacije
 
o  rezultatih pomoči n a
 voljo tak o
 davkoplačevalcem
 v  državah don atorkah
 kot prizadetemu 
prebivalstvu;
259.
 poziva vrhovn e
 revizijsk e
 institucije
 in Evropsko
 računsko
 sodišče, da ok repijo
 sodelovan je
 pri 
preiskovanju, 
revizijah in  
ocenjevanju 
uporabe 
sredstev, k i 
so namenjen
a za pomoč ob  
naravnih 
nesrečah;
260. poziva 
Komisijo, 
da pregleda 
svoj seznam 
nevladnih 
organizacij, 
da tako 
izključi 
nevladne 
organizacije, 
ki 
ne 
delujejo z dob rim 
namenom, 
in 
opredeli politik o 
nakupa, 
ki 
bi 
preprečevala n ezakonite 
prisvojitve 
sredstev v tak šnih 
nevladnih 
organizacijah;
261. prav 
tako 
poziva Komisijo, 
da zagotovi 
ustrezno 
prepoznavnost 
pomoči Un ije 
brez 
ogrožanja 
splošne 
učinkovitosti 
in 
ciljev pravičn osti;
262. poziva 
Združene 
narode, 
Rdeči križ, 
Rdeči polmesec in  
vse druge 
donat
orje, da se dog ovorijo 
o celo­
vitem okviru 
nadzora 
in 
revizije za:
(a) okrepitev 
in 
izboljšanje 
splošnega 
nadzora 
nad 
zbranimi 
sredstvi;
(b) odpravo 
podvajanja 
ali drobitve 
nadzora 
ter zmanjšanje 
stroškov 
nadz
ora;
263. pričakuje, 
da bo 
Komisija 
sprejela priporočila Račun skega 
sodišča in  
tudi določila n ajzgodnejši 
datum 
za njihovo 
izvajanje;
264. meni, 
da je bistveno, 
da Komisija 
v primeru human itarne 
pomoči spoštuje merila učin kovitosti 
pomoči, 
kot 
jih zagotavlja 
Pariška 
deklaracija 
o učinkovitosti 
pomoči;
265. poziva Komisijo, 
da določi izvedljiv in  
dejanski 
rok 
za razpoložljivost sredstev za spodb udo 
pravočas­
nega 
izvajanja 
dogovorjenih 
projektov 
v državah prejemn icah;
266. meni, 
da se human itarna 
pomoč v primeru n aravnih 
nesreč 
dodeli ne 
gled
e na 
politične razmere; ven d
ar 
meni, 
da mora K omisija 
od držav prejemn ic 
zahtevati, da:
(a) dostop do žrtev n i 
omejen;
(b) je 
pomoč oproščen a 
vseh davk ov, 
carine 
ali vseh drug ih 
oblik 
davčnih 
obremenitev;
(c) za 
mednarodno 
osebje 
iz zadevnih 
agencij 
za pomoč n i 
zamude ali zavrn it
ve pri izdaji vizumov;
(d) upravičen cem 
ni 
treba 
plačati podarjen ega 
blaga 
in 
storitev (ali b odo 
takšni 
dohodki 
v celoti 
reciklirani 
za obnovo);L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
267. poziva Komisijo, da v primeru vsak e kršitve navedenih načel obravnav a začasno ustavitev pomoči;
Del 
VIII: 
Posebno poročilo št.  
7/2008 o programu  
Inteligentna energija (IEE) 2003–2006
268. pozdravlja velik o 
delo Račun skega 
sodišča in  
nj
egove ugotovitve, k i 
vsebujejo 
določeno 
količino 
pohvale 
in tudi kritike
 glede
 upravljan ja
 programa
 IEE
 2003–2006 s stran i
 Komisije
 in Izvajalske
 agencije
 za 
inteligentno 
energijo; 
ceni 
tesno 
in 
v prihodn ost 
usmerjeno 
sodelovan je 
Agencije 
in 
Računskega 
sodiš­
ča s Parlamen tom;
269. iz 
analize 
Računskega 
sodišča sk lepa, 
da so strošk i, 
ki 
jih nosijo 
upravičen ci 
(za pripravo predlog ov 
in 
poročil) 
precej visok i, 
in 
čeprav razume, da so drug ačni 
od izključno 
upravnih 
stroškov, 
se zavzema za 
njihovo 
upoštevan je 
in 
znižanje 
v skladu 
z načeli 
boljše 
ureditve;
270. meni, 
da so ugotovitve 
Računskega 
sodišča lahk o 
koristne 
tudi v primeru drug ih 
izvajalskih 
agencij; 
z ve­
seljem pričak uje 
prihodnje 
posebno 
poročilo Račun skega 
sodišča o izvajalsk ih 
agencijah;
271. obžaluje 
dejstvo, da so n ove 
države član ice 
pri projek tih 
ali študijah, povezan ih 
s programom 
in 
tudi 
v primeru lok alnih 
agencijah 
za energijo, 
le malo sodelovale; prizn ava 
pa, da se ta položaj lahk o 
delno 
pojasni 
s tem, da se je prog ram 
pred pristopom desetih n ovih 
držav član ic 
že začel izvajati; zahteva, da 
Komisija 
nadaljuje 
dejavno 
politiko 
dajanja 
prednosti 
ustanavljanju 
agencij 
za energijo 
v novih 
državah 
članicah, 
da bi 
prišlo do uravn otežene 
porazdelitve n a 
celotnem 
ozemlju Un ije;
Del 
IX: 
Posebno poročilo št.  
8/2008 – Ali je navzkrižna skladnost u spešna 
politika?
272. meni, 
da je treba 
cilje Uredb e 
Sveta (ES) 
št. 1782/2003
(1) Uredba Sveta (E S) št. 1782/2003 z dn e 29.  septembra 2003 o sk upnih pravilih za sheme n eposrednih podpor v ok viru
skupne 
kmetijske 
politike 
in 
o uvedbi 
nekaterih 
shem podpor za k mete 
(UL L 270, 21.10.2003, str. 1). (1) razviti na način, da postan ejo „ SMART“ (spe­
cifični, 
merljivi, doseg ljivi, 
relevantni 
in 
časovno 
določeni) 
in 
jih urediti v log ični 
hierarhiji; men i, 
da mo­
rajo države član ice 
na 
tej osnovi 
opredeliti preverljive zahteve in  
stand
arde na 
ravni 
gospodinjstev;
273.
 meni,
 da je treb a
 navzkrižno
 skladnost
 poenostaviti
 z omejitvijo n a
 osnovne
 elemente
 kmetijsk ih
 
dejavnosti, 
kjer 
se izboljšave 
zdijo potreb ne, 
in 
določiti pričak ovane 
rezultate, zahteve in  
standarde;
274. poziva 
Komisijo, 
naj 
določi jasn o 
ločnico 
med navzkrižno 
skladnostj
o in 
kmetijskim 
okoljem; 
tudi za 
navzkrižno 
skladnost 
morajo veljati elemen ti 
politike 
razvoja podeželja, k ot 
je obveznost 
za določitev 
preverljivih stan dardov;
275. meni, 
da morajo države član ice 
vzpostaviti učin kovit 
sistem za n adzo
r in 
kazni 
za zagotavljanje 
dejstva, 
da kmetje 
izpolnjujejo 
zakonodajo; 
navaja, 
da mora b iti 
vsaj 1 % k metij, 
ki 
izpolnjujejo 
vsaka 
svoje 
obveznosti, 
predmet n adzora, 
in 
da mora sistem k azni 
zagotavljati, 
da je znižanje 
plačil sorazmern o 
ali 
odvisno 
od resnosti 
kršitve;
276. poziva 
Komisijo, 
naj 
vzpostavi dob er 
nadzorni 
sistem za merjen je 
uspešnosti 
z opredelitvijo ustrezn ih 
kazalnikov 
in 
referenčnih 
ravni, 
države član ice 
pa se poziva, n aj 
predložijo celovite in  
zanesljive 
podatke, 
ki 
morajo biti 
predmet n atančnejše 
analize 
s strani 
Komisije;
277. poziva 
Komisijo, 
da predstavi predlog e 
najpozneje 
v okviru 
pregleda 
proračuna 
in 
naslednje 
reforme 
skupne 
kmetijske 
politike;L S 8 6 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/69
278. poziva Račun sko  sodišče, n aj  v svojem letnem poročilu (izjava o zan esljivosti)  poroča o spoštovan ju  
obveznosti, 
povezanih 
z navzkrižno 
skladnostjo;
Del 
X: 
Posebno poročilo št.  
9/2008 – Uspešnost podpore EU na področju  
svobode, varnosti in 
pravice v Beloru siji, 
Moldaviji in Ukrajini
279. poziva Komisijo, 
naj 
opravi pog lobljeno 
analizo 
razlogov 
za vrzeli in  
pomanjkljivosti 
pri rezultatih, k i 
so 
bile 
odkrite 
za nekatere 
projekte 
v Belorusiji, Moldaviji in  
Ukrajini, 
ter izboljša 
načrtovanje, 
uprav­
ljanje 
in 
nadzor 
nad 
sredstvi, k i 
jih je tem državam dodelila Un ija;
280.
 vztraja, da K omisija
 nadaljuje
 z usmerjan jem
 finančne
 podpore Un ije
 za poseb ne
 prednostne
 naloge
 
Belorusije, Moldavije in  
Ukrajine, 
ob 
upoštevan ju 
napredka, 
doseženega 
pri izvajan ju 
prejšnjih 
projektov;
281. poziva 
Komisijo, 
da določi b olj 
prilagodljive 
postopke 
financiranj
a Skupnosti, 
da se omog oči 
prilago­
ditev 
dosjejev, referen c 
in 
ciljev za vsak  
projekt, 
in 
da se odrazi sprememb e 
gospodarskega 
in 
politič­
nega 
položaja v zadevn ih 
državah;
282. zahteva, da K omisija 
zagotovi 
trajnost 
projektov, 
ki 
jih financira 
Unija, 
z jasno 
opredelitvijo ob veznosti, 
ki 
jih bodo 
morale prevzeti javn e 
oblasti 
prejemnice 
ob 
zaključku 
projekt
ov;
283. obžaluje 
pomanjkanje 
učinkovitosti 
financiranja 
Skupnosti 
v nekat
erih primerih, k o 
so bila, 
kljub 
vrzelim 
v upravljan ju 
projektov, 
sredstva za n ove 
projekte 
dodeljena 
istim izvajalcem, zato poziva K o­
misijo, 
naj 
opredeli jasn a 
merila za izb iro 
izvajalcev in  
prepreči, da se pon ovi 
nezadovoljivo 
upravljanje 
sredstev 
Skupnosti;
284. priporoča, 
da Komisija 
izboljša 
komunikacijo 
z javnimi 
oblastmi 
Belorusije, Moldavije in  
Ukrajine, 
ter 
sprejme ustrezn e
 ukrepe
 za spodb udo
 in podporo državam prejemn icam,
 da vzpostavijo in izvajajo 
učinkovito 
usklajevanje 
med donatorji;
285. spodbuja 
Komisijo, 
da se bolj 
osredotoči n a 
vprašanje 
učinkovitega 
sodnega 
pregona 
v okviru 
boja 
pro­
ti organiziranemu
 kriminalu
 ter preuči n ove
 rešitve za spodb ujanje
 sodelovan ja
 javnosti
 
v protikorupcijski 
politiki, 
s podporo org anizacijam 
civilne 
družbe 
pri ukrepih, 
povezanih 
s sodstvom 
in 
dobrim 
vodenjem 
javnih 
zadev;
Del
 XI: Posebno poročilo št.  11/2008 o  upravljanju podpore EU za dejavnosti javnega 
skladiščenja žit
286. se strinja 
z Računskim 
sodiščem, da b i 
morala Komisija 
pri določan ju 
najnižje 
prodajne 
cene 
upoštevati 
zemljepisn o 
lego 
skladišč 
in 
zlasti kakovost 
skupin 
žit;
287. zahteva, n aj 
Komisija 
za izboljšanje 
preglednosti 
proračunskega 
postopka 
poveča preg lednost 
elemen­
tov 
stroškov 
dejavnosti, 
ki 
niso 
neposredno 
povezane 
s cilji intervencij
skega 
skladiščenja 
žit; predlag a, 
da 
se elemen t 
subvencije 
za programe, 
kot 
je podpora n ajbolj 
ogroženim 
osebam 
ali proizvodn ji 
bioetanola, 
neposredno 
pripiše zadevn i 
dejavnosti;
288. zahteva, 
da države član ice 
in 
Komisija 
ocenijo 
stroške 
nadzorov 
na 
področju dejavn osti 
javnega 
skla­
diščenja 
žit; poziva K omisijo, 
naj 
z večjim številom pob ud 
države član ice 
pripravi k  
zmanjšanju 
stro­
škov
 skladiščenja
 in strošk ov
 za investicijsk
o vzdrževanje n jihovih
 int
ervencij
 ter optimizaciji časa 
prodaje zalog ;
289. deli 
mnenje 
Računskega 
sodišča, da mora K omisija 
okrepiti 
svoj pregl
ed stroškov, 
ki 
jih sporočijo pla­
čilne
 agencije,
 tako
 da sistematičn o
 spremlja vse n eobičajne
 podatke
 ali trende;
 meni,
 da bi morali 
pregledi 
na 
kraju 
samem vk ljučevati 
preglede 
uporabljen
ih podatko
v ter da mora K omisija 
preučiti svoje 
standardne 
stroške 
za dejavnosti 
brez 
premika 
ter zagotoviti, 
da ne 
presegajo 
dejanskih 
stroškov;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
L 255/70 SL Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
290. podpira mn enje Računskega sodišča, da b i bili koristni pregledi podatkov o informacijah o stroških na 
kraju 
samem, ki 
jih Komisija 
prejme od plačiln ih 
agencij 
držav član ic; 
poudarja pa, da morajo b iti 
nad­
zorne 
obveznosti 
stroškovno 
učinkovite;
291. obžaluje, 
da ni 
strateške 
rezerve žita za primer poman jkanja 
hrane 
na 
ravni 
Skupnosti; 
ugotavlja, 
da sme­
jo države član ice 
oblikovati 
strateško 
rezervo žita in  
da morajo o n jej 
obv
estiti Komisijo; 
obžaluje 
pa, da 
le malo držav član ic 
uporablja 
to možnost, 
ter meni, 
da bi 
morala Komisija 
preučiti možn ost 
obliko­
vanja 
strateške 
rezerve na 
ravni 
Skupnosti.