[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.5.2006

COM(2006) 245 konč.

2004/0154 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij ter o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2236/95

Prilagoditev v skladu z dogovorom o finančnem okviru za obdobje 2007–2013 z dne 17. maja 2006

(predložila Komisija v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Predlog spreminja začetni predlog Komisije za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij ter o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2236/95, ki je bila predložena dvema institucijama v soodločanje [sklic: 2004/0154 (COD)]. Evropski parlament je ob prvi obravnavi 26. oktobra 2005 sprejel zakonodajno resolucijo. Od takrat v postopku soodločanja ni bilo storjenih nadaljnjih korakov. Predlog vpliva na proračun in je predmet finančnega okvira Skupnosti za obdobje 2007–2013, o katerem je bil aprila 2006 sklenjen medinstitucionalni sporazum. Proračunska sredstva, ki so določena v začetnem predlogu Komisije (podprta z utemeljeno oceno potreb), občutno presegajo znesek, določen s finančnim okvirom 2007–2013 tako za prometno kot za energetsko omrežje. Prenova začetnega predloga „Finančne uredbe o vseevropskem omrežju“ zato izhaja iz potrebe po prilagoditvi uredbe proračunskim sredstvom, ki so bila potrjena aprila 2006. Sredstva, določena s finančnim okvirom, predstavljajo le 40 % prvotno predlaganega zneska za prometni sektor in 45 % predlaganega zneska za energetski sektor. Zaradi tega je treba prilagoditi načine za odobritev pomoči (zlasti načine za izbiro projektov in stopnje pomoči). Poleg tega so bile v prenovljenem predlogu upoštevane opombe, ki jih je navedel Evropski parlament ob prvi obravnavi. Predlog prav tako vsebuje številne izboljšave besedila. |

120 | Splošno ozadje Pogodba o ustanovitvi Evropske Skupnosti navaja, da Skupnost lahko podpre projekte skupnega interesa, ki so opredeljeni v zadevnem vseevropskem omrežju (člen 155). Na tej podlagi Uredba (ES) št. 2236/95 [spremenjena z Uredbami (ES) št. 1655/1999 z dne 19. julija 1999, (ES) št. 788/2004 z dne 21. aprila 2004, (ES) št. 807/2004 z dne 21. aprila 2004 in (ES) št. 1159/2005 z dne 6. julija 2005] ureja dodeljevanje finančne pomoči Skupnosti projektom s področja vseevropskih omrežij od leta 1995. V prometnem sektorju (ki je deležen levjega deleža sredstev) je bilo do leta 2005 dodeljenih 5,5 milijarde EUR infrastrukturnim projektom in inteligentnim prometnim sistemom (kot je Galileo), ki so skupaj prispevali ali, ko bodo enkrat delovali, bodo prispevali k učinkovitejšemu splošnemu evropskemu prometnemu sistemu, olajšali delovanje notranjega trga in prostega pretoka državljanov ter zagotavljali mobilnost pod trajnostnimi pogoji. Pomoč Skupnosti v okviru proračuna za vseevropska omrežja je namenjena za projekte, ki jih pripravijo, financirajo in izvajajo organi držav članic, mednarodne organizacije (kot je Evropska vesoljska agencija), javna ali zasebna telesa oz. podjetja. Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo projekte vseevropskega omrežja v velikem številu primerov delujejo pod pristojnostjo držav članic in/ali s pomočjo javnega financiranja). V energetskem sektorju na splošno in v nekaterih primerih tudi v prometnem sektorju projekte, ki se financirajo iz vseevropskega omrežja, financirajo in izvajajo zasebna podjetja. Za izogibanje tveganju v zgodnjih fazah projekta je s financiranjem Skupnosti mogoče podpreti fazo študije (do 50 % stroškov) ali prispevati k financiranju izvedbe projekta. Vse več pozornosti je namenjeno oblikam in instrumentom pomoči Skupnosti, ki pospešujejo zasebno financiranje. Kljub nizki stopnji financiranja Skupnosti v primerjavi s stroški zadevnih projektov (stroški dokončanja vseevropskega prometnega omrežja so bili ocenjeni na približno 600 milijard EUR, ki jih je treba investirati do leta 2020) pa so prispevki v okviru proračuna za vseevropska omrežja bistveni za številne projekte (kot je Galileo) in so bili odločilni za doseganje ciljev, saj so združili razne vlagatelje ali zagotovili visoke tehnične standarde za mnoge druge. Dodeljevanje proračunskih sredstev, ki so nezadostna v primerjavi s splošnimi potrebami, je zmeraj vodil cilj po zagotavljanju najvišje evropske dodane vrednosti omrežju v celoti. Samo celotna zagotovitev proračunskih sredstev, določena z začetnim predlogom (20,350 milijard EUR za prometni in 0,34 milijarde EUR za energetski sektor), bi Skupnosti omogočila učinkovito spodbujanje naložb, potrebnih za doseganje končnega cilja, zlasti za vseevropska prometna omrežja. Drastično zmanjšanje sredstev (na 8,013 milijarde EUR za prometni in 0,155 milijard EUR za energetski sektor) pritiska na odgovornost držav članic, da si prizadevajo za naložbe in kljub vsemu zagotovijo popolno doseganje končnih ciljev, določenih z razvojnimi „Smernicami“ za omrežja, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet. Istočasno pa se zaradi zmanjšanja sredstev vse bolj poziva zasebne vlagatelje, da aktivneje sodelujejo pri financiranju vseevropskih omrežij v zameno za ugodnosti, ki jih bodo imeli od izboljšanega dostopa do gospodarskih področij in potrošniških središč ter oddaljenih regij. Pri izvrševanju proračuna z zmanjšanimi sredstvi iz bo Komisija uporabila najustreznejše metode ovrednotenja in s tem zagotovila, da bodo omejena sredstva Skupnosti dala najvišjo možno vrednost vseevropskemu omrežju Skupnosti. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog Uredba Sveta (ES) št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij ter o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1655/1999 z dne 19. julija 1999, (ES) št. 788/2004 z dne 21. aprila 2004, (ES) št. 807/2004 z dne 21. aprila 2004 in (ES) št. 1159/2005 z dne 6. julija 2005. Predlagana uredba v bistvu zagotavlja neprekinjenost financiranja projektov Skupnosti skupnega interesa na področju vseevropskih energetskih in prometnih omrežij za obdobje 2007–2013. Ključna načela financiranja vseevropskega omrežja, kot jih ureja Uredba (ES) št. 2236/95, bodo s predlagano uredbo ostala enaka. Spremembe veljajo za tri ključna področja: 1) določitev proračunskih sredstev, 2) prenova načinov financiranja, ki temeljijo na a) razvoju prednostnih nalog vseevropskega omrežja in financiranju v zadnjih desetih letih ter bistvenih tehničnih standardih, b) razpoložljivosti proračunskih sredstev ter c) skupno priznani potrebi po krepitvi spodbud financiranja vseevropskega omrežja z javnimi in zasebnimi naložbami ter 3) prilagoditev razvoju pravnega/upravnega okvira, zlasti v smislu upravljanja proračuna Skupnosti. Čeprav so proračunska sredstva, namenjena za obdobje 2007–2013, v primerjavi s prejšnjim obdobjem bistveno nižja od ocenjenih potreb, pa znatno razširjajo možnosti financiranja vseevropskega omrežja. V prometnem sektorju predstavlja povišanje s 4,4 na 8,1 milijarde EUR podvojitev sredstev, če upoštevamo, da bo projekt Galileo (ki je porabil približno 15 % razpoložljivih sredstev v obdobju 2000–2006) v prihodnosti črpal sredstva iz neodvisne proračunske postavke. Za učinkovito upravljanje povečanih sredstev za vseevropsko prometno omrežje Komisija načrtuje ustanovitev izvajalske agencije, ki jo je 16. novembra 2005 odobril Regulativni odbor za izvajalske agencije. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlog je skladen z drugimi politikami in cilji Unije, zlasti na področju: 1) delovanja notranjega trga: omogočanje prostega pretoka blaga, storitev in delavcev zaradi povezave nacionalnih omrežij – tj. zapolnitvijo manjkajočih člnenov na nacionalnih mejah in zagotavljanjem interoperabilnosti z odstranitvijo ovir, ki so tehnološke narave; neprekinjeno izpolnjevanje zahtev po zmogljivosti vzdolž glavnih evropskih osi – z odstranjevanjem ozkih grl in s široko uporabo inteligentnih sistemov, s katerimi bi najbolje uporabili infrastrukturo; 2) trajnostnega razvoja: prispevek z zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida in emisij strupenih delcev s: spodbujanjem stalnega razvoja glavnih evropskih osi (prednostni projekti s področja prometa in energije) za na primer odpravljanje zastojev, spodbujanje koncentracije mednarodnih prometnih tokov, prispevek k čistejšim mestom in s tem povečanju kakovosti življenja državljanov; vzpostavitev povezav med načini prevoza, da se spodbudi razvoj intermodalnega prometa in omeji emisije, ki nastanejo pri prevozu po cestah na večjih razdaljah; 3) regionalne politike: izboljšanje dostopnosti z vzpostavitvijo učinkovitih infrastrukturnih povezav – s čimer se bo razmahnilo gospodarsko povezovanje, zlasti regij, ki trpijo zaradi strukturnih razvojnih problemov in/ali so v oddaljenih krajih; 4) širitve in sosedske politike: razširitev energetskih in prometnih povezav (zlasti v železniškem in vodnem prometu) zunaj meja sedanje EU, s čimer bi omogočili razvoj evropskih koridorjev kot podlago za učinkovite storitve in nemotene trgovinske tokove. V horizontalnem smislu predlog prispeva k doseganju ciljev lizbonske agende (poleg prej omenjenih ciljev, na primer spodbujanja inovativnih tehnologij v upravljanju prometa) in v celoti odraža cilje smotrnega in učinkovitega upravljanja proračuna Skupnosti. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN PRESOJA VPLIVA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

219 | Predlog se neposredno nanaša na Smernice Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega in energetskega omrežja. Presoja vpliva in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi sta bila v prometnem sektorju opravljena leta 2003 zaradi prenove „Smernic“ (sprejete leta 2004: Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 884/2004/ES z dne 29. aprila o spremembi Odločbe št. 1692/96/ES o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja). Rezultati so bili objavljeni v dokumentu SEC(2003) 1060. Za energetski sektor so bili rezultati razširjene presoje vpliva objavljeni v dokumentu SEC(2003) 1369. Obe presoji sta osvetlili potrebo po dodelitvi primerne finančne pomoči iz proračuna Skupnosti, s čimer bi spodbudili nacionalne (javne in zasebne) naložbe ter zagotovili pravočasno dokončanje zadevnih omrežij. Zato v okviru prenovljenega predloga za finančno uredbo za vseevropska omrežja ločeno posvetovanje zainteresiranih strani in presoja vpliva nista potrebni. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

221 | Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja Potreba po naložbah v infrastrukturo, zlasti v prometnem sektorju, je bila na evropski ravni ocenjena z več poglobljenimi študijami, med katerimi je bila študija „Scenariji, napovedi glede prometa in analize koridorjev vseevropskega omrežja“ izvedena leta 2003 in 2004 v imenu Evropske komisije. Ugotovitve te študije in nadaljnjih analiz, ki jih je izvedla Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami, so omogočile oceno potreb po naložbah v vseevropsko prometno omrežje do leta 2020 in v 30 prednostnih projektov za to omrežje, kot določa odločba o Smernicah (Odločba št. 884/2004/ES o spremembi Odločbe št. 1692/1996/ES). Ta analiza je istočasno omogočila Komisiji, da oceni potrebe po sredstvih iz proračuna Skupnosti v okviru proračunske postavke za vseevropsko omrežje, kot določa začetni predlog za finančno uredbo za vseevropska omrežja. |

222 | Uporabljena metodologija Vzpostavljene metodologije za napoved prometa in vprašalniki za države članice preko ustreznih odborov za vseevropsko omrežje |

223 | Vprašane organizacije in strokovnjaki Svetovalna podjetja s tega področja in strokovnjaki vlad držav članic. |

2249 | Povzetek prejetih in uporabljenih nasvetov Obstoj možnih resnih tveganj z nepopravljivimi posledicami ni bil omenjen. |

225 | Pravilno dodeljevanje podpore Skupnosti je bistveno za zbiranje naložb, potrebnih za pravočasno dokončanje zadevnih vseevropskih omrežij. |

226 | Sredstva, uporabljena za javno objavo izvedenskih mnenj Sklepi, ki so jih sprejeli strokovnjaki, so bili vključeni v poročila, ki jih je objavila Komisija, ter so bili upoštevani v predlogih za Smernice Skupnosti in Finančno uredbo za vseevropska omrežja. |

230 | Presoja vpliva Ker je predlog neposredno povezan s Smernicami Skupnosti za razvoj vseevropskih omrežij na področju prometa in energetike in ker so v sklopu teh smernic bile izvedene presoje vpliva, ni bila potrebna nobena posebna presoja vpliva. Na splošno je bilo večkrat ponovljeno, da dodelitev finančne pomoči Skupnosti projektom skupnega interesa omogoča dokončanje najpomembnejših prednostnih nalog vseevropskega omrežja na področju energije in prometa hitreje in učinkoviteje, kot bi to bilo storjeno brez te pomoči. To pomeni bistvene koristi za celotni prometni in energetski sistem Skupnosti in posledično prispeva h gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest (začasna delovna mesta v času izgradnje in stalna delovna mesta dolgoročno), večji blaginji za državljane (npr. zaradi krajšega časa potovanja) ter koristim za okolje ( zmanjšanje emisij). |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Predlog, ki prenavlja začetni predlog Komisije z julija 2004, določa splošna pravila za dodeljevanje finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij za promet in energetiko v obdobju 2007–2013. Temelji na finančnem okviru za to obdobje, kakor je bilo dogovorjeno aprila 2006, in določa proračunska sredstva za dodeljevanje pomoči projektom skupnega interesa za ta dva infrastrukturna sektorja. Določa načine za dodeljevanje finančne pomoči Skupnosti in pri tem upošteva razpoložljiva proračunska sredstva, prednostne politične naloge razvoja vseevropskih omrežij in njegovo financiranje ter tudi pravni/administrativni okvir za upravljanje proračuna Skupnosti. Predlog v tem pogledu zlasti določa: načine izbire projektov, oblike pomoči Skupnosti (vključno z dvema novima oblikama – sodelovanje instrumenta garancije in prispevek k dejavnostim skupnih podjetij, osnovanih na členu 171 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti), najvišje stopnje pomoči Skupnosti (povečane stopnje pomoči za posebne skupine prednostnih projektov, s čimer bi spodbudili združevanje naložb iz različnih zasebnih in javnih virov). Povečuje jasnost določb za dodeljevanje pomoči in izvajanje s tem povezanih odločitev Komisije (vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti v primeru nepravilnosti) ter tudi vlogo zadevnih držav članic. Bolje opredeljuje vrsto možnih upravičencev pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij in vrsto drugih ključnih terminov za predlagano uredbo. Predlagani načini in določbe na splošno podpirajo cilj krepitve osredotočenja pomoči Skupnosti na najpomembnejše prednostne naloge razvoja omrežja. |

310 | Pravna podlaga Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, člen 155. |

320 | Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ne spada v izključno pristojnost Skupnosti. |

Ciljev predloga države članice ne morejo zadovoljivo doseči iz naslednjih razlogov. |

321 | Dodeljevanje finančne pomoči Skupnosti v okviru proračuna za vseevropska omrežja obravnava najpomembnejše prednostne naloge za ta omrežja v celoti, npr. prednostne naloge, ki so bile opredeljene s splošnega vidika Skupnosti in so določene s Smernicami Skupnosti za razvoj teh omrežij. Te prednostne naloge (kot so dokončanje – odstranitev ozkih grl – prednostnih projektov, realizacija projektov v zvezi z odseki čez nacionalne meje, projektov, ki prispevajo k optimizaciji uporabe infrastrukture – zlasti z razvojem in izvajanjem inovativnih tehnologij upravljanja za različna prevozna sredstva, spodbujanje ponovnega ravnovesja prevoznih sredstev v korist najbolj okolju prijaznih sredstev, dokončanje projektov, ki prispevajo k povečanju varnosti, kakovosti storitev in interoperabilnosti na vseevropskih omrežjih) presegajo prednostne naloge, določene z nacionalnih vidikov. Izvedba teh projektov bo pomenila evropsko dodano vrednost, ki ima večje koristi, kot jih lahko imajo „nacionalne prednostne naloge“. Za čim hitrejšo in učinkovitejšo izvedbo teh prednostnih nalog vseevropskih omrežij je bistveno, da Skupnost z dodeljevanjem pomoči spodbuja prizadevanja za nacionalne naložbe. |

323 | Države članice same bi kljub usklajenim prizadevanjem težko dosegle polne ugodnosti, ki jih je mogoče doseči z ukrepanjem na ravni Skupnosti. |

Ukrepi Skupnosti bodo bolje dosegli cilje predloga iz naslednjih razlogov. |

324 | Potreba po ukrepanju Skupnosti za spodbujanje financiranja projektov skupnega interesa na področju vseevropskih omrežij neposredno izhaja iz odgovornosti Skupnosti po razvoju teh omrežij, ki po svoji naravi spadajo v področje obsega celotne Skupnosti. |

325 | Pričakuje se, da bo podpora Skupnosti projektom vseevropskih omrežij prispevala k nastanku pozitivnih učinkov na gospodarsko rast (lažje delovanje notranjega trga, prispevek k ustvarjanju začasnih in stalnih delovnih mest), blaginjo in okolje. |

327 | Države članice ostajajo odgovorne za pripravo, financiranje in izvajanje projektov, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, in sicer v popolnoma skladno s svojo nacionalno zakonodajo. Unija spodbuja naložbe držav članic v infrastrukturo, s čimer bi zagotovili, da se evropskim prednostnim nalogam da prednost na nacionalni ravni. |

Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjega(-ih) razloga(-ov). |

331 | Predlagani ukrepi so namenjeni spodbujanju in neposrednim naložbam v nacionalno infrastrukturo, s čimer bi dosegli velike ugodnosti za celotno Skupnost, istočasno pa bi odločanje glede načrtovanja, financiranja in izvajanja infrastruktrunih projektov skupnega interesa ostalo predmet nacionalnih zakonov in postopkov. |

332 | Komisija in nacionalne vlade si delijo odgovornost za upravljanje pomoči, dodeljene za projekte vseevropskega omrežja. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: uredba. |

342 | Druga sredstva ne bi bila primerna zaradi naslednjega(-ih) razloga(-ov). Predlog zadeva prenovo veljavne uredbe. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

401 | Predlog je predmet finančnega okvira Skupnosti za obdobje 2007–2013. |

DODATNE INFORMACIJE |

510 | Poenostavitev |

511 | Predlog predvideva poenostavitev upravnih postopkov za javne organe (EU ali nacionalne), poenostavitev upravnih postopkov za zasebne stranke. |

513 | Predlog prispeva k razjasnitvi in poenostavitvi postopkov za dodeljevanje pomoči in k zmanjšanju upravnega bremena. |

514 |

1. 2004/0154 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij ter o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2236/95

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 156 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora[2],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[3],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[4],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet v Barceloni je v sklepih z dne 15. in 16. marca 2002 poudaril, da predstavljajo zmogljiva in integrirana omrežja v energetskem in prometnem sektorju ključni del notranjega evropskega trga in da bosta boljša uporaba obstoječih omrežij ter izgradnja manjkajočih členov omogočili povečanje učinkovitosti in konkurenčnosti ter zagotovili ustrezno raven kakovosti, pa tudi zmanjševanje ozkih grl in posledično dolgoročno uspešnost. Te potrebe sodijo v okvir strategije, ki so jo sprejeli voditelji držav in vlad na srečanju v Lizboni in ki se je od takrat redno omenjala.

(2) Evropski svet z dne 12. in 13. decembra 2003 je odobril ukrepanje Skupnosti za rast, in sicer tako, da je pozval Komisijo k prestrukturiranju stroškov, če je potrebno, k naložbam v fizični kapital, zlasti k naložbam v infrastrukturo vseevropskih omrežij, katerih prednostni projekti predstavljajo temelje za krepitev povezanosti notranjega trga.

(3) Zamude pri vzpostavljanju učinkovitih vseevropskih povezav, zlasti čezmejnih delov, zlasti čezmejnih odsekov, lahko resno ogrozijo konkurenčnost Skupnosti in držav članic ter obrobnih regij, ki od velikega enotnega trga ne bodo mogle imeti oziroma ne bodo mogle več imeti posebnih koristi.

(4) Z Odločbo 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za razvoj vseevropskega prometnega omrežja[5] je bil strošek za dokončanje vseevropskega prometnega omrežja od danes pa do leta 2020 ocenjen na 600 milijard EUR. Investicije, potrebne samo za prednostne projekte v smislu Priloge III zadevne odločbe predstavljajo skoraj 140 160 milijard EUR za obdobje 2007–2013.

(4)(a) V skladu s Sporočilom o NAIADES [6] in ob upoštevanju trajnostne narave celinskih plovnih poti morajo imeti prednostni projekti celinskih plovnih poti, tako kot čezmejni odseki, spodbudno stopnjo financiranja.

(4)(b) V resoluciji z dne 8. junija 2005 o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije za obdobje 2007–2013 je Evropski parlament poudaril strateški pomen prometnega omrežja za dokončanje enotnega trga in razvoj tesnejših odnosov z državami kandidatkami, predkandidatkami ali državami, ki spadajo v „prijateljski krog“. Poleg tega je izrazil pripravljenost, da preuči inovativne finančne instrumente, kot so garancije za posojila, evropske koncesije, evropska posojila in subvencioniranje obrestnih mer.

(5) Za doseganje teh ciljev sta tako Parlament kot Svet poudarila potrebo po krepitvi in prilagajanju finančnih instrumentov, in sicer z zvišanjem ravni sofinanciranja Skupnosti in možnostjo uporabe višje stopnje sofinanciranja Skupnosti, zlasti za projekte z izrazito čezmejno naravo, tranzitno funkcijo ali premagovanjem naravnih ovir.

(6) Ob upoštevanju sredstev, dodeljenih za vseevropsko prometno in energetsko omrežje v skladu z večletnim finančnim okvirom 2007–2013 ni mogoče ugoditi vsem potrebam, ki so povezane z izvajanjem prednostnih nalog, določenih z Odločbo št. 1692/1996/ES (za promet) in [Odločba .../.../ES] (energetika). Zato se zdi primerno, da se za dopolnitev financiranja javnih in zasebnih organov sredstva namenijo za določene skupine projektov, ki bodo prinašali največjo dodano vrednost za celotno omrežje – zlasti za čezmejne odseke in projekte za odpravo ozkih grl in sicer za nemoteno delovanje prometne in energetske infrastrukture.

(7) [Odločba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. …] o smernicah za vseevropska energetska omrežja in o razveljavitvi Odločbe 96/391/ES in Odločbe 1229/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne … … [7] [8] določa cilje, prednostne naloge in projekte skupnega interesa za dokončanje in razvoj teh omrežij, vključno s prednostnimi projekti, in daje ustrezno prednost projektom evropskega interesa. Naložbe, ki so potrebne, da vse države članice lahko polno sodelujejo na notranjem trgu in da se dokončajo medsebojne povezave s sosednjimi državami, državami članicami ali tretjimi državami, znašajo za obdobje do leta 2013 samo za prednostne projekte okoli 28 milijard EUR. Ta vsota zajema približno 8 milijard EUR za investicije v tretjih državah.

Odločba št. 1229/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o določitvi vrste smernic za vseevropska energetska omrežja in razveljavitvi Odločbe št. 1254/93/ES, določa cilje, prednostne naloge in projekte skupnega interesa za dokončanje in razvoj tega omrežja, vključno s prednostnimi projekti. Naložbe, ki so potrebne, da vse države članice lahko polno sodelujejo na notranjem trgu in za dokončanje medsebojnih povezav s sosednjimi državami, državami članicami ali tretjimi državami, znašajo za obdobje do leta 2013 samo za prednostne projekte okoli 28 milijard EUR. Ta vsota zajema približno 8 milijard EUR za investicije v tretjih državah.

(8) Evropski svet z dne 12. in 13. decembra 2003 je pozval Komisijo k nadaljevanju študij o nujnosti vzpostavitve določenega instrumenta garancije Skupnosti, namenjenega za pokrivanje nekaterih tveganj, ki se pojavijo po zaključku izgradnje v okviru projektov vseevropskih prometnih omrežij. V zvezi z energetiko je Svet pozval Komisijo k prestrukturiranju stroškov po potrebi v naložbe v fizični kapital, da bi tako spodbudil rast. Uredba Sveta (ES) št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij[9], kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1655/99 in Uredbo (ES) št. 807/2004, predstavlja dejanski napredek, ker dovoljuje za prednostne projekte višjo raven financiranja, namreč 20 %[10]. Toda zanjo veljajo izvedbena pravila, ki zahtevajo poenostavitev, in splošni proračun z omejenimi viri. Zato se zdi nujno, da se poleg nacionalnega javnega in zasebnega financiranja poveča pomoč Skupnosti v smislu zneska in stopnje pomoči za okrepitev spodbujevalnega učinka skladov Skupnosti, kar bi omogočilo izvedbo sprejetih prednostnih projektov. Ob upoštevanju razvoja vsakega izmed elementov vseevropskih omrežij – prometa in energetike – ter njihovih posebnih značilnosti ter za bolj učinkovito upravljanje je treba predvideti več različnih uredb za področja, ki jih je do zdaj pokrivala samo Uredba (ES) št. 2236/95. S to uredbo je treba vzpostaviti program, ki bo določal splošna pravila za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskega prometnega in energetskega omrežja. Ta program, ki mora spoštovati pravni red Evropskih skupnosti, zlasti na področju okolja, mora sodelovati pri krepitvi notranjega trga in pozitivno vplivati na konkurenčnost in rast Skupnosti. Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti v skladu s členom 5 Pogodbe, ker države članice ciljev vzpostavitve vseevropskih prometnih in energetskih omrežij ne morejo zadovoljivo uresničiti same, pri tem je treba tudi upoštevati nujnost usklajevanja nacionalnih aktivnosti in se zaradi tega dejstva cilji lahko najbolje uresničijo na ravni Skupnosti. V skladu z načelom sorazmernosti, ki ga opisuje omenjeni člen, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.

(9) Finančna pomoč Skupnosti iz proračuna za vseevropsko omrežje se mora usmeriti k projektom ali delom projektov, ki bi predstavljali večjo evropsko dodatno vrednost, in mora spodbujati udeležence k pospešenemu izvajanju prednostnih projektov iz odločb št. 1692/96/ES in št. [.../.../ES] 1229/2003/CE . Omogočati mora financiranje tudi nekaterih drugih projektov evropske infrastrukture, ki so v skupnem interesu, določenih v omenjenih odločbah.

(10) Finančna pomoč Skupnosti se dodeli za razvoj naložbenih projektov v vseevropska prometna in energetska omrežja, za zagotavljanje trdne finančne obveznosti, za mobiliziranje institucionalnih vlagateljev in za spodbujanje sodelovanja s finančnimi partnerji v javnem in zasebnem sektorju. Na področju energetike mora biti finančna pomoč v prvi vrsti namenjena premagovanju finančnih ovir, ki bi se lahko pojavile med pripravo projektov in njihovim razvojem pred izgradnjo, ter se mora osredotočiti na čezmejne odseke prednostnih projektov in na medsebojne povezave s sosednjimi državami.

(10)(a) V Sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 4. julija 2005 o sistemu železniške signalizacije ERTMS[11] je Komisija poudarila pomen hitrega in usklajenega prehoda na ta sistem, da se zagotovi interoperabilnostii vseevropskega omrežja. Zato je usmerjena in začasna podpora Skupnosti potrebna tako za infrastrukturo kot za opremo.

(11) Državo ali države članice lahko pri nekaterih projektih zastopajo mednarodne organizacije. Komisija zaupa izvajanje določenih projektov skupnim podjetjem v smislu člena 171 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. V teh posebnih okoliščinah je treba v skladu s to uredbo razširiti opredelitev upravičenca finančnega prispevka Skupnosti.

(12) Finančna pomoč Skupnosti se lahko dodeli v različnih oblikah, na primer kot neposredna subvencija (študije in dela), subvencioniranje obrestnih mer, instrumenti garancij za posojila ali udeležba pri skladih tveganega kapitala, poleg tega pa mora prav tako pokrivati določena tveganja, ki se pojavijo po zaključku izgradnje. Ne glede na njeno obliko mora biti finančna pomoč Skupnosti dodeljena v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [12] in njenimi izvedbenimi pravili, razen v primerih, kadar se ta uredba bistveno razlikuje od izvedbenih pravil za finančno uredbo.

Finančna pomoč Skupnosti se lahko dodeli v različnih oblikah, na primer kot neposredna subvencija, subvencioniranje obrestnih mer, instrumenti garancij za posojila ali udeležba pri skladih tveganega kapitala, poleg tega pa mora prav tako pokrivati določena tveganja, ki se pojavijo po zaključku izgradnje.

(13) Za dodelitev finančne pomoči Skupnosti pomembnejšim projektom, ki se izvajajo več let, je treba omogočiti večletno obveznost Skupnosti, ki je razdeljena na financiranje projekta, potrditev večletnega programa in vsakoletno potrjevanje odobritev za prevzem obveznosti. Seveda lahko samo trdna in vabljiva finančna obveznost, ki Skupnost dolgoročno zavezuje, omogoča zmanjševanje negotovosti, povezane z uresničitvijo teh projektov, in prispeva k večji mobilnosti vlagateljev, tako iz javnega kot zasebnega sektorja.

(13)(a) Treba je predvideti institucionalne ali pogodbene načine za spodbujanje javno–zasebnega financiranja, ki se je že izkazalo za učinkovito, skupaj s pravnimi jamstvi, ki so združljiva z zakonodajo o konkurenci in notranjim trgom, obenem pa razširjati dobro prakso med državami članicami.

(14) Posebno pozornost je treba nameniti učinkovitemu usklajevanju vseh dejavnosti Skupnosti, ki so povezane z vseevropskimi omrežji, zlasti financiranju, ki prihaja iz strukturnih skladov in kohezijskih skladov, pa tudi posredovanju Evropske investicijske banke.

(15) Ta uredba mora za celotno obdobje izvajanja programa določiti finančni okvir, ki predstavlja za proračunski organ prednostno referenco v smislu točke 3337 medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. 17. maja 1999 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka[13].

(16) Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti v skladu s členom 5 Pogodbe, ker države članice ciljev vzpostavitve vseevropskih prometnih in energetskih omrežij ne morejo zadovoljivo uresničiti same, pri tem je treba tudi upoštevati nujnost usklajevanja nacionalnih aktivnosti in se zaradi tega dejstva cilji lahko najbolje uresničijo na ravni Skupnosti. V skladu z načelom sorazmernosti, ki ga opisuje omenjeni člen, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.

(17) Ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Uredbe št. 2236/95, in ob upoštevanju narave pristojnosti, ki jih ima Komisija glede na to uredbo, jeTreba je sprejeti potrebne ukrepe za izvajanje te uredbe v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pristojnosti[14].

(18) Ob upoštevanju razvoja vsakega izmed elementov vseevropskih omrežij – prometa in energetike – ter njihovih posebnih značilnosti ter za bolj učinkovito upravljanje je treba predvideti več različnih uredb za področja, ki jih je do zdaj pokrivala samo Uredba (ES) št. 2236/95.

(19) S to uredbo je treba določiti splošna pravila za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskega prometnega in energetskega omrežja v skladu s pravnim redom in politikami Skupnosti, zlasti na področju konkurence, varstva okolja, zdravja, trajnostnega razvoja, sklepanja pogodb za javna naročila in učinkovito izvajanje politik Skupnosti v zvezi z interoperabilnostjo.

S to uredbo je treba vzpostaviti program, ki bo določal splošna pravila za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskega prometnega in energetskega omrežja. Ta program, ki mora spoštovati pravni red Evropskih skupnosti, zlasti na področju okolja, mora sodelovati pri krepitvi notranjega trga in pozitivno vplivati na konkurenčnost in rast Skupnosti.

Ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Uredbe št. 2236/95, in ob upoštevanju narave pristojnosti, ki jih ima Komisija glede na to uredbo, je treba sprejeti potrebne ukrepe za izvajanje te uredbe v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pristojnosti [15] .

(20) Glede na povedano in ob upoštevanju dejstva, da se s to uredbo sprejmejo posebne določbe na področju prometa in energetike in da se z Uredbo (ES) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...[16] sprejmejo določbe o sistemih za določanje položaja in navigacijo s sateliti, je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 2236/95, da se omeji njeno področje uporabe le na področje telekomunikacij –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I Splošne določbe

Člen 1Predmet

Ta uredba določa pogoje in postopke za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za projekte skupnega interesa na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij na podlagi člena 155(1) Pogodbe.

Člen 2Opredelitve

V tej uredbi:

1) „projekt skupnega interesa“ pomeni projekt ali del projekta, opredeljen kot projekt skupnega interesa za Skupnost, in sicer na področju prometa na podlagi Odločbe št. 1692/96/ES in na področju energetike na podlagi [Odločbe.../.../ES] odločbe št. 1229/2003/ES ;

2) „prednostni projekt“ pomeni projekt skupnega interesa, opredeljen na osi ali kot prednostni projekt za Skupnost, in sicer na področju prometa na podlagi Priloge III k Odločbi št. 1692/96/ES in na področju energetike na podlagi [Odločbe.../.../ES] Odločbe št. 1229/2003/ES;

3) „del projekta“ pomeni dejavnost, ki je finančno ali tehnično neodvisna oziroma časovno zaokrožena in ki pripomore k izvedbi projekta;

(3)(a) „čezmejni odsek“ pomeni čezmejne odseke, predvidene s členom 19(b) Odločbe št. 1692/96/ES, vključno s čezmejnimi odseki, ki preko tretjih držav zagotavljajo neprekinjenost prednostnega projekta med dvema državama članicama;

4) „ozko grlo“ pomeni ovire v smislu hitrosti in/ali zmogljivosti, ki preprečujejo zagotavljanje neprekinjenosti prometnih tokov, zlasti v okviru prednostnih projektov;

5) „upravičenec“ pomeni eno ali več držav članic, mednarodne organizacije, skupna podjetja v smislu člena 171 Pogodbe, javne in zasebne subjekte ali podjetja, ki so popolnoma odgovorni za projekt in se ponudijo, da bodo za izvajanje projekta vložili lastna sredstva ali sredstva tretjih oseb; pomeni javni ali zasebni organ, odgovoren za upravljanje projekta in ki se ponudi, da bo investiral lastna sredstva ali sredstva tretjih oseb za izvajanje projekta;

6) „študije“ pomeni študije, potrebne za opredelitev projekta, vključno s pripravljalnimi študijami, študijami izvedljivosti, ocenjevalnimi in validacijskimi študijami ter vsemi drugimi ukrepi za tehnično podporo, vključno s pripravljalnimi deli, ki so potrebna za dokončno opredelitev projekta ter odločanje o njegovem financiranju, kamor sodijo raziskovalne dejavnosti na zadevnih krajih ter priprava finančnega načrta;

7) „dela“ pomenijo nakup in dobavo sestavnih elementov, sistemov in storitev ter izvedbo gradbenih del in instalacij v zvezi s projektom, vključno z instalacijami in izvajanjem projekta;

8) „tveganja, ki se pojavijo po zaključku izgradnje“ pomenijo tveganja v prvih letih po zaključku izgradnje, ki se pojavijo zaradi specifičnih dejavnikov in povzročijo zmanjšanje predvidenih prihodkov;

9) „stroški projekta“ pomenijo skupne stroške študij in/ali del, ki so neposredno povezani z izvedbo projekta in potrebni zanjo ter ki jih upravičenec dejansko nosi;

10) „upravičeni stroški“ pomenijo del stroškov projekta, ki ga Komisija upošteva za izračun finančne pomoči Skupnosti.

Poglavje II Upravičeni projekti, oblike in načini finančne pomoči ter kumulacija sredstev

Člen 3Upravičenost projektov in zahtevki za finančno pomoč Skupnosti

1. Finančna pomoč Skupnosti se v skladu s to uredbo lahko dodeli le za projekte skupnega interesa, ki so opredeljeni v okviru odločb št. 1692/96/ES in št. [.../.../ES] 1229/2003/ES .

Upravičenost zahtevkov za finančno pomoč Skupnosti v zvezi s temi projekti je pogojena z izpolnjevanjem določb pravnega reda Skupnosti in izvajanjem politik Skupnosti.

Upravičenost je pogojena z upoštevanjem predpisov Skupnosti, zlasti glede konkurence, varstva okolja in sklepanja pogodb za javna naročila, pa tudi z učinkovitim izvajanjem določb Skupnosti na področju medsebojnega delovanja omrežij, zlasti železniških.

3.2 Samo na področju prometa je upravičenost pogojena tudi z obvezo prosilca za finančno pomoč Skupnosti in po potrebi vsake zadevne države ali držav članic, da finančno prispeva k projektu, ki kandidira za finančno pomoč Skupnosti, in, če je potrebno, uporabi zasebna sredstva.

Samo na področju prometa je upravičenost pogojena tudi z obvezo vsake zadevne države članice, da finančno prispeva k projektu, ki kandidira za finančno pomoč Skupnosti, in, če je potrebno, uporabi zasebna sredstva .

Projekti na področju prometa v zvezi s čezmejnimi odseki ali enim delom odsekov so upravičeni do finančne pomoči Skupnosti, če med zadevnimi državami članicami obstaja dvostranski sporazum o dokončanju čezmejnega projekta na zadevnem nacionalnem območju.

Člen 4 Predložitev zahtevkov za dodelitev finančne pomoči

Zahtevke za dodelitev finančne pomoči Skupnosti predloži(-jo) Komisiji zadevna(-e) država(-e) članica(-e), mednarodne organizacije, skupna podjetja ali v soglasju z zadevno državo ali državami članicami tudi javni ali zasebni subjekti oz. podjetja.

Vloge za dodelitev finančne pomoči Skupnosti Komisiji predloži(-jo) zadevna(-e) država(-e) članica(-). Na področju energetike jih prav tako lahko predložijo, v soglasju z držav(-ami) članic(-ami)javna podjetja ali organi, ki jih to neposredno zadeva.

Člen 5 Izbira projektov

1. Finančna pomoč Skupnosti se projektom skupnega interesa dodeljuje v skladu s stopnjo njihovega prispevka k ciljem in prednostnim nalogam, opredeljenim na podlagi odločb št. 1692/1996/ES in št. [.../.../ES] .

2. Na področju prometa je posebna pozornost namenjena naslednjim projektom in programom:

a) projektom, ki jih predstavita skupaj najmanj dve državi članici, zlasti v primeru čezmejnih projektov odsekov;

b) projektom za odpravo ozkih grl v okviru prednostnih projektov;

c) projektom, ki prispevajo k stalnosti omrežja in optimizaciji zmogljivosti;

d) prednostnim projektom, ki prispevajo k povezovanju notranjega trga v razširjeni Skupnosti in k ponovnemu uravnoteženju načinov prevoza, z dajanjem prednosti tistim, ki so okolju najbolj prijazni, zlasti tovornemu prometu na dolge razdalje; zato mora vsak zahtevek za financiranje železniške proge za visoke hitrosti vsebovati podrobno analizo zmogljivosti, ki se sprostijo v konvencionalnem omrežju za tovorni promet zaradi preusmeritve prometa na potniške proge za visoke hitrosti;

e) projektom, ki prispevajo k izboljšanju kakovosti storitev na vseevropskem omrežju in ki med drugim s finančno pomočjo na področju infrastrukture dajejo prednost varnosti in varovanju uporabnikov ter zagotavljajo interoperabilnost nacionalnih omrežij;

f) projektom za razvoj evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa ERTMS (European Rail Traffic Management System) in sistemov za upravljanje zračnega, pomorskega, rečnega in obalnega prometa, ki zagotavljajo interoperabilnost med nacionalnimi omrežji.

programom uporabe sistemov za upravljanje železniškega prometa z vseh vidikov, pa tudi sistemov za upravljanje zračnega in morskega prometa, ki zagotavljajo medsebojno delovanje.

3. Na področju energetike je posebna pozornost namenjena projektom, ki bodo prispevali k:

a) stalnosti omrežja in optimizaciji zmogljivosti;

b) povezovanju notranjega energetskega trga in zlasti čezmejnim odsekom;

c) varni dobavi energije in zlasti povezavam s tretjimi državami;

d) uporabi obnovljivih virov energije in/ali

e) varnosti, zanesljivosti in interoperabilnosti med seboj povezanih omrežij.

Člen 6 Oblike pomoči

Finančna pomoč Skupnosti pokriva študije in dela, pa tudi tveganja, ki se pojavijo po zaključku izgradnje.

Člen 6 Oblike in načini finančne pomoči Skupnosti

1. Finančna pomoč Skupnosti za študije in dela, povezana s projekti iz člena 3(1), je lahko v eni ali več oblikah:

a) subvencije za študije ali dela;

b) subvencioniranje obrestnih mer za posojila, ki so jih odobrili Evropska investicijska banka (EIB) ali drugi javni ali zasebni finančni organi;

c) garancije za posojila za pokrivanje tveganj, ki se pojavijo po zaključku izgradnje;

d) udeležba pri skladih tveganega kapitala;

e) pomoč Skupnosti iz točk (a) do (d) se po potrebi kombinira, da je spodbuda, ki jo zagotavljajo odobrena proračunska sredstva, čim večja;

f) prispevek za dejavnosti skupnih podjetij.

2. Finančna pomoč Skupnosti ne sme presegati naslednjih stopenj:

a) za študije 50 % vseh upravičenih stroškov, ne glede na zadevni projekt skupnega interesa;

b) za dela:

i) za prednostne projekte na področju prometa:

- največ 20 % upravičenih skupnih stroškov del;

- največ 30 % upravičenih stroškov del za čezmejne odseke teh projektov in prednostne projekte v zvezi s celinskimi plovnimi potmi, pod pogojem, da se začnejo izvajati pred letom 2010 in da so zadevne države članice predložile Komisiji vsa potrebna zagotovila glede finančne zmogljivosti in časovni razpored izvajanja projekta;

ii) za prednostne projekte na področju energije največ 20% upravičenih skupnih stroškov del;

iii) za ostale projekte na področju prometa in energije, ki niso prednostni, največ 10 % upravičenih skupnih stroškov del;

c) za evropski sistem upravljanja železniškega prometa ERTMS:

i) za infrastrukturo največ 50 % upravičenih stroškov študije in del;

ii) za opremo:

- največ 50 % stroškov za razvoj in realizacijo prototipov za namestitev ERTMS na obstoječa vozna sredstva, pod pogojem da je prototip certificiran v najmanj dveh državah članicah;

- največ 50 % stroškov za namestitev serijske opreme za delovanje ERTMS na novih in obstoječih voznih sredstvih; v okviru te omejitve lahko Komisija določi najvišji znesek pomoči na vlečno enoto;

d) za izvajanje enotnega evropskega neba, zlasti programa projekta SESAR ((Single European Sky Air traffic management Research) se lahko določi stopnja največ 50 % upravičenih stroškov študij in del.

2. Finančna pomoč Skupnosti ne sme presegati naslednjih stopenj:

a) kar zadeva študije, 50 % vseh upravičenih stroškov za študije, ne glede na zadevni projekt skupnega interesa;

b) kar zadeva dela:

i) za prednostne projekte na področju energije največ 30% upravičenih skupnih stroškov del; v izjemnih primerih se čezmejnim odsekom teh projektov dodeli največ 50 % upravičenih skupnih stroškov del, pod pogojem, da se začnejo pred letom 2010 in da so zadevne države članice Komisiji posredovale načrt, ki vsebuje vse potrebne garancije glede finančne podpore držav članic in glede na časovni načrt izvedbe projekta; ta raven se lahko spreminja glede na prispevke drugih držav članic;

ii) za prednostne projekte na področju energije največ 20% upravičenih skupnih stroškov del;

iii) za druge projekte na področju prometa največ 15 % upravičenih skupnih stroškov del; v izjemnih primerih lahko za projekte, ki sodijo v uporabo sistemov medsebojnega delovanja, varnosti in varovanja, ta raven doseže največ 50 % upravičenih skupnih stroškov del; ta raven se lahko spreminja glede na prispevke drugih držav članic;

iv) za ostale projekte na področju energije največ 10 % upravičenih skupnih stroškov.

3. Komisija v skladu s postopkom iz člena 17(2) določi načine finančne pomoči, časovni načrt in zneske plačil za instrumente iz odstavka 1(b), (c) in (d) tega člena.

Člen 7 Kumulacija finančne pomoči Skupnosti

1. Finančna pomoč, namenjena za študije, in tista, namenjena za dela, se seštevata.

2. Pomoč Evropske investicijske banke je v skladu s to uredbo združljiva z dodelitvijo finančne pomoči.

1. Finančna pomoč Skupnosti se v skladu s to uredbo ne dodeli za dele projektov, ki dobivajo finančna sredstva iz drugih virov proračuna Skupnosti.

2. Pomoč Evropske investicijske banke je združljiva z dodelitvijo finančne pomoči v skladu s to uredbo.

Člen 8 Združljivost in Usklajevanje s politikami Skupnosti

1. Projekti skupnega interesa, ki se financirajo na podlagi te uredbe, so skladni z določbami Pogodbe, z akti, sprejetimi na podlagi teh določb, in s politikami Skupnosti, vključno s tistimi, ki so povezani z varstvom okolja, trajnostnim razvojem, medsebojnim delovanjem, konkurenco in sklepanjem pogodb za javna naročila.

Komisija skrbi za usklajevanje in povezovanje projektov, osnovanih sofinanciranih na podlagi te uredbe, z dejavnostmi, osnovanimi s prispevki iz proračuna Skupnosti in iz Evropske investicijske banke ter z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti.

Poglavje III Načrtovanje, izvajanje, nadzor

Člen 9 Izvajanje

Komisija je odgovorna za izvajanje te uredbe.Z odločbami natančno določa načine in pogoje za izvajanje projektov skupnega interesa, in sicer glede dodeljevanja finančne pomoči.

Člen 9 Večletno načrtovanje in letni program

1. Komisija sestavi skladno s postopkom, določenim v členu 15(2), večletno načrtovanje in letni program.

2. Večletno načrtovanje zajema prednostne projekte in projekte ERTMS in SESAR ter določa merila za dodelitev finančne pomoči ter odobrena finančna sredstva za obdobje 2007–2013. Znesek odobrenih sredstev mora obsegati od 65 % do 85 % proračunskih sredstev iz člena 18.

3. Letni program določa merila za dodelitev finančne pomoči projektom skupnega interesa, ki niso vključeni v večletno načrtovanje. Neporabljena sredstva v okviru večletnega programiranja RTE-T se vsako leto uporabijo za financiranje projektov skupnega interesa, ki so sestavni del letnega programa.

Člen 10 Dodelitev finančne pomoči Skupnosti

1. Komisija odloči o znesku finančne pomoči za izbrane projekte ali dele izbranih projektov ter natančno določi pogoje in načine za njihovo izvajanje.

2. Komisija obvesti upravičence in zadevne države članice o vsaki dodeljeni finančni pomoči.

Za vsak projekt skupnega interesa, izbran na podlagi večletnega programiranja, Komisija sprejme enkratno odločbo o dodelitvi finančne pomoči skladno s členom 17(2). Proračunsko obveznost za vsako letno tranšo prevzame Komisija na podlagi odločbe o dodelitvi in ob upoštevanju vrednotenja napredovanja pri izvedbi projektov, predvidenih potreb in proračunskih zmogljivosti.

Za vsak projekt skupnega interesa, razen projektov iz odstavka 1, Komisija sprejme odločbo o dodelitvi in prevzame proračunsko obveznost.

Komisija posreduje zadevnim državam članicam odločbo o dodelitvi in pogoje za ustrezno finančno pomoč ter obvesti upravičence.

Člen 11 Finančne določbe

1. Proračunske obveznosti za prednostne projekte, ki se krijejo iz večletnega načrtovanja, se lahko razdelijo v letne obroke. Komisija pri raznih letnih obrokih upošteva napredovanje pri izvedbi projektov ali faze projektov, ki prejemajo finančno pomoč, ocenjene potrebe in razpoložljivost proračunskih sredstev.

Okvirni časovni razpored za prevzem obveznosti posameznih letnih obrokov se sporoči upravičencu.

2. Finančna pomoč Skupnosti lahko pokriva le izdatke, upravičeno povezane s projektom, ki jih nosijo upravičenec ali tretje strani, odgovorni za izvajanje projekta.

Finančna pomoč zlasti ne pokriva izdatkov, do katerih pride pred datumom oddaje zahtevka za finančno pomoč. DDV se ne šteje za upravičeni strošek.

3 . Plačila se izvedejo v obliki predplačil predfinanciranja, po potrebi razdeljenega na več obrokov, vmesna plačila in končna plačila.

Toda vsi načini plačila se opredelijo tako, da se zlasti upošteva večletno izvajanje infrastrukturnih projektov.

Predplačilo ali njegov prvi obrok se po potrebi izplača po odobritvi finančne pomoči.

Vmesna plačila se izvršijo na podlagi zahtevkov za plačila v skladu z določbami iz člena 13 te uredbe.

Končno plačilo se izvrši po odobritvi končnega poročila o projektu, ki ga predloži upravičenec in potrdi zadevna država članica. V končnem poročilu so posebej navedeni dejanski izdatki.

1. Pomoč Skupnosti lahko pokriva le izdatke, povezane s projektom, ki jih nosijo upravičenci do pomoči ali tretje strani, odgovorne za izvajanje projekta. 2. Finančna pomoč ne pokriva izdatkov, do katerih pride pred datumom, ko Komisija prejme vlogo za dodelitev pomoči. 3. Odločbe o dodelitvi finančne pomoči, ki ga sprejme Komisija na podlagi člena 12, so zavezujoče kot prevzem obveznosti stroškov, odobrenih s proračunom. 4. Praviloma se plačila izvedejo z avansi, vmesnimi plačili in končnim plačilom. Avans, ki običajno ne presega 50 % prve letne tranše, se plača po odobritvi vloge za pomoč. Vmesna plačila se izvedejo na podlagi zahtevkov za plačilo, ob upoštevanju napredovanja pri izvedbi projekta ali študije in po potrebi tudi natančno in pregledno popravljenih finančnih načrtov. 5. Pri plačilih se upošteva dejstvo, da se bodo infrastrukturni projekti izvajali več let, in je zato treba zagotoviti večletno financiranje. 6. Komisija izvede končno plačilo po odobritvi končnega poročila o projektu ali študiji, ki ga predloži upravičenec do pomoči in potrdi država članica ter v katerem so podrobno navedeni dejanski izdatki.

Člen 12 Odgovornosti držav članic

1. Države članice naredijo na področju, za katero so odgovorne, vse potrebno za izvajanje projektov skupnega interesa, ki so upravičeni do finančne pomoči Skupnosti, dodeljene na podlagi te uredbe.

2. Države članice izvajajo tehnično spremljanje in finančni nadzor projektov v tesnem sodelovanju s Komisijo in zagotavljajo resničnost in skladnost stroškov, ki so nastali v okviru projekta ali dela projekta. Upravičenci lahko pri pregledu na kraju samem zahtevajo sodelovanje Komisije.

3. Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih na podlagi odstavka 2, in opišejo zlasti sisteme nadzora, upravljanja in spremljanja, ki so bili uvedeni za zagotavljanje učinkovitega izvajanja projektov.

Člen 12(a) Združljivost s pravnim redom Skupnosti in politikami Skupnosti

Projekti ali deli projektov, financirani v okviru te uredbe, se izvajajo v skladu s pravnim redom Skupnosti in politikami Skupnosti, zlasti na področju konkurence, varstva okolja, zdravja, trajnostnega razvoja, sklepanja pogodb za javna naročila in interoperabilnosti.

Člen 13 Ukinitev, zmanjšanje, začasna ukinitev in odpoved finančne pomoči

1. Komisija po ustreznem pregledu in obvestitvi upravičenca in po potrebi zadevne države ali držav članic, da lahko predložijo svoja opažanja v določenem roku:

a) ukine, razen v ustrezno utemeljenih primerih, finančno pomoč, dodeljeno za projekte ali dele projektov, povezane s projekti skupnega interesa, ki se še niso začeli izvajati v dveh letih po datumu, določenem za začetek del v pogojih za dodelitev finančne pomoči;

b) začasno ukine finančno pomoč, jo zmanjša ali jo odpove v naslednjih primerih:

i) če se del pomoči ali celotna pomoč več ne zdi upravičena;

ii) v primeru nepravilnosti pri izpolnjevanju pogojev za izvajanje projekta ali dela projekta v zvezi z določbami prava Skupnosti in politik Skupnosti;

iii) v primeru neizpolnjevanja pogojev v zvezi z dodeljevanjem finančne pomoči, zlasti pri uvedbi večje spremembe, ki vpliva na naravo ali postopke izvajanja, ki pa je ni odobrila Komisija;

c) ob upoštevanju bistvenih dejavnikov zahteva vračilo finančne pomoči, če se v desetih letih po dodelitvi finančne pomoči izvedba dela projekta, ki prejema finančno pomoč, ni zaključila.

2. Komisija zahteva vračilo celotnega ali dela že izplačanega zneska:

a) če je to potrebno, zlasti po ukinitvi finančne pomoči, prenehanju izplačevanja ali zmanjšanju pomoči ali po zahtevi za vračilo finančne podpore;

b) pri kumulaciji finančne pomoči Skupnosti.

1. Komisija lahko v utemeljenem primeru ukine finančno pomoč Skupnosti, dodeljeno za projekte skupnega interesa, ki se niso začeli izvajati v dveh letih po datumu njihovega pričakovanega začetka, predvidenega v odločbi o dodelitvi pomoči.

2. Če se zdi, da izvajanje nekega projekta v celoti ali delno ne upravičuje pomoči, ki mu je bila dodeljena, Komisija ustrezno pregleda primer, pri čemer zlasti zahteva od države članice in/ali upravičenca zahteva, da v določenem roku predložijo svoje pripombe.

3. Po pregledu, navedenem v odstavku 2, lahko Komisija zmanjša, začasno ukine ali odpove pomoč za zadevno operacijo in zahteva povračilo celotnega ali dela že nakazanega zneska, če ob pregledu odkrije nepravilnost ali neizpolnjevanje enega od pogojev, ki so določeni v odločbi o dodelitvi, še zlasti ob pomembni spremembi, ki vpliva na naravo ali pogoje izvajanja projekta in je Komisija ni odobrila.

4. Ob vsaki neodobreni kumulaciji sredstev se neupravičeno izplačani zneski povrnejo.

5. Če deset let po izplačilu finančne pomoči Skupnosti za projekt, del projekta, za katerega je bila prejeta finančna pomoč, še ni dokončan, lahko Komisija zahteva, ob upoštevanju načela sorazmernosti, povračilo izplačane pomoči, in sicer ob upoštevanju vseh dejavnikov.

6. Komisiji se povrne vsak neupravičen znesek.

Člen 14 Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1. Evropski urad za boj proti prevaram (OLAF) lahko na kraju samem nadzira in preverja izvajanje Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96[17].

2. Za dejavnosti Skupnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, pomeni pojem nepravilnosti iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95[18] vsako kršitev določb pravnega reda Skupnosti ali vsako nepoznavanje pogojev, ki urejajo dodelitev finančne pomoči Skupnosti pogodbenih obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani pravne osebe, ki je ali bi lahko škodljivo vplivalo na splošni proračun Skupnosti ali proračunska sredstva, ki jih upravljajo z neupravičenimi izdatki.

3. Pogoji, ki veljajo za dodeljevanje finančne pomoči Skupnosti, Odločbe, sprejete na podlagi te uredbe določajo zlasti spremljanje in finančni nadzor s strani Komisije – ali pa nadzor s strani pooblaščenega predstavnika – ter revizorjev Računskega sodišča, če je potrebno, na kraju samem.

4. Zadevna država članica in Komisija nemudoma izmenjata vse pomembne podatke o izidih opravljenih pregledov.

Poglavje IV Končne določbe

Člen 15 Odbor

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 te uredbe.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

4. Evropska investicijska banka imenuje predstavnika v odboru, ki nima glasovalne pravice.

Člen 16 Vrednotenje

1. Komisija in države članice, ki jim pomagajo upravičenci, lahko ocenijo način izvedbe projektov skupnega interesa in programov ter ovrednotijo njihov vpliv, da ocenijo, ali so bili prvotni cilji, vključno z varstvom okolja, že doseženi.

2. Komisija lahko od države članice upravičenke zahteva, da zagotovi posebno vrednotenje projektov skupnega interesa, financiranih po tej uredbi, ali ji po potrebi za vrednotenje teh projektov da na voljo potrebne podatke in zahtevano podporo.

Člen 17Informiranje in obveščanje

1. Komisija predloži vsaka tri leta Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o dejavnostih, ki jih je izvedla na podlagi te uredbe. To poročilo zajema vrednotenje rezultatov, doseženih s pomočjo Skupnosti na različnih področjih uporabe, glede na prvotno zastavljene cilje ter poglavje o vsebini in izvajanju sedanjega večletnega načrtovanja. V poročilu so prav tako zajete informacije o virih financiranja za vsak projekt.

2. Zadevne države članice in po potrebi upravičenci zagotovijo ustrezno objavo podatkov o pomoči, dodeljeni na podlagi te uredbe, da bi širšo javnost obvestili o vlogi Skupnosti pri izvedbi projektov skupnega interesa.

Člen 18Proračunska sredstva

1 Referenčni znesek financiranja po trenutnih cenah za izvajanje te uredbe v obdobju 2007–2013 je 20 690 8 168 milijonov EUR, od katerega je 20 350 8 013 milijonov namenjenih za promet in 340 155 milijonov za energetiko.

2 Letna proračunska sredstva odobri organ za izvajanje proračuna v mejah okvira večletnega financiranja.

Člen 19 Tehnična in administrativna pomoč

Finančna pomoč Skupnosti za projekte iz člena 3 lahko pokriva tudi stroške za pripravljalne ukrepe, ukrepe spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, ki so neposredno potrebni za upravljanje vseevropskega omrežja in uresničevanje ciljev, zlasti študije, srečanja, informiranje in objavljanje, stroške za informacijska omrežja za izmenjavo informacij, ter vse druge stroške administrativne in tehnične pomoči, ki jo Komisija lahko potrebuje za upravljanje vseevropskega omrežja. Sredstva lahko krijejo tudi stroške za tehnično in administrativno pomoč, potrebno za prehod med izvajanjem vseevropskega omrežja v skladu s to uredbo in ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 2236/95. Po potrebi se lahko odobrena sredstva namenijo v proračunu po letu 2013, da se pokrijejo stroški za upravljanje ukrepov, ki niso bili realizirani do 31.12.2013.

Člen 20 Revizijska klavzula

Komisija pred koncem leta 2010 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu splošno poročilo o izkušnjah pri uporabi mehanizmov te uredbe za dodeljevanje finančne pomoči Skupnosti.

Evropski parlament in Svet po postopku iz prvega odstavka člena 156 Pogodbe preučita, ali in pod kakšnimi pogoji se bodo ukrepi, predvideni s to uredbo, po koncu obdobja iz člena 18 nadaljevali ali spremenili.

Člen 21Sprememba Uredbe (ES) št. 2236/95

Uredba (ES) št. 2236/95 se spremeni:

1) Naslov se nadomesti z naslednjim naslovom:

„Uredba Sveta (ES) št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih telekomunikacijskih omrežij“.

2) Člen 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 1Opredelitev in področje uporabe

Ta uredba določa pogoje in postopke za dodelitev pomoči Skupnosti za projekte skupnega interesa na področju vseevropskih telekomunikacijskih omrežij na podlagi člena 155(1) Pogodbe.“

3) Člen 4(3) se črta.

4) Člen 5(3) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„3. Stopnja finančne pomoči Skupnosti se določi s členom 6(2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. …*

* UL L..,.., str… “.

5) Člen 5(a) se črta.

6) Četrta alinea člena 9(1)(a) se črta.

7) Člen 10 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 10Dodelitev finančne pomoči

V skladu s členom 274 Pogodbe Komisija odloča o dodelitvi finančne pomoči v okviru te uredbe na podlagi ocene zahtevkov v skladu z merili za izbiro.“

8) Člen 11(7) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„7. Komisija skladno s postopkom iz člena 17(3) določi okvir za postopke, časovni načrt in zneske plačil za subvencioniranje obrestnih mer, subvencioniranje garancijskih premij in podporo v obliki udeležbe tveganega kapitala za naložbene sklade ali primerljive finančne instrumente s težiščem na zagotavljanju tveganega kapitala za projekte vseevropskega omrežja.“

9) Člen 14 se črta.

10) V prvem stavku člena 15(3) se sklicevanje na člena 5 in 6 nadomesti s sklicevanjem na člen 5(1) in (2) ter na člen 6.

11) Člen 16(1) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„1. Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij letno poročilo o dejavnostih, ki jih je izvedla na podlagi te uredbe. To poročilo zajema vrednotenje rezultatov, doseženih s pomočjo Skupnosti na različnih področjih uporabe, glede na prvotno zastavljene cilje.“.

12) Priloga se črta.

Člen 22 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Dejavnosti na področju prometa in energetike, ki se izvajajo na datum začetka uporabe te uredbe, ureja še naprej Uredba (ES) št. 2236/95, v različici, ki je veljala 31. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik […

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

Domaine(s) politique(s): Promotion de la compétitivité, de la sécurité et de la soutenabilité en matière environnementale des réseaux transeuropéens. Activité(s): Réseau Transeuropéen de Transport et d’Energie |

Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport et d’energie |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

06.0301 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport

060303 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport

06.01.04.04 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de transport — Dépenses pour la gestion administrative

06.03.02 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie

060304 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie

06.01.04.05 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de l'énergie — Dépenses pour la gestion administrative

06010431 : Agence exécutive RTE

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE

29.690 8.074,8 millions d’€ en crédits d’engagement.

La décision de l’autorité législative est prise sans préjudice des décisions budgétaires prises dans le cadre de la procédure annuelle.

2.2 Période d’application:

2007-2013

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dép enses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros (à la 3e décimale)

DNO | CD | NON | NON | NON | N° 1A |

4. BASE JURIDIQUE

L’article 156 du traité.

Le règlement (CE) n° 2236/95 du Conseil du 18 septembre 1995 déterminant les règles générales pour l'octroi d'un concours financier communautaire dans le domaine des réseaux transeuropéens, modifié par le règlement (CE) nº 1655/1999 du Parlement européen et du Conseil du 19 juillet 1999 modifié par le règlement (CE) n° 788/2004 du 21 avril 2004 , le règlement n° (CE) n° 807/2004 du 21 avril 2004, et le règlement (CE) n° 1159/2005 du 6 juillet 2005.

La décision n° 1692/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 23 juillet 1996 sur les orientations pour le développement du réseau transeuropéen de transport, telle qu’elle a été modifiée par la décision n° 884/2004/CE, et son rectificatif (JO L 201 du 7.6.2004.

( La décision n° 1346/2001/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 mai 2001 modifiant la décision n° 1692/96/CE en ce qui concerne les ports maritimes, les ports de navigation intérieure et les terminaux intermodaux ainsi que le projet n° 8 de l’annexe III et amendée par la décision n° 884/2004/CE du 29 avril 2004).

La décision n° 1229/2003/CE du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2003 établissant un ensemble d'orientations relatif aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie, et abrogeant la décision no 1254/96/CE

La décision 96/391/CE du Conseil du 28 mars 1996 déterminant un ensemble d’actions en vue d’établir un contexte plus favorable au développement des réseaux transeuropéens dans le secteur de l’énergie.

La [décision .../.../CE ] du Parlement européen et du Conseil établissant des orientations relatives aux réseaux transeuropéens d'énergie et abrogeant la décision 96/391/CE et la décision n° 1229/2003/CE

L'enveloppe financière du programme peut également couvrir les dépenses afférentes aux actions de préparation, de suivi, de contrôle, d'audit et d'évaluation, directement nécessaires à la gestion du programme et à la réalisation de ses objectifs, notamment, des études, des réunions, des actions d'information et de publication, (des dépenses liées aux réseaux informatiques visant l'échange d'informations), ainsi que toute autre dépense d'assistance administrative et technique à laquelle peut recourir la Commission pour la gestion du programme.

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SP ÉCIFIQUES POUR LE RÉSEAU TRANSEUROPÉENS DE TRANSPORT

Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

voir ci-dessus

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 . Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE

20,350 7.925,4 millions d’€ en crédits d’engagement.

2.2. Période d’application:

2007-2013

2.3 . Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros (à la 3e décimale)

1) Assistance technique et administrative (ATA): |

a) Bureaux d’assistance technique (BAT) |

b) Autre assistance technique et administrative: - intra-muros: - extra-muros: dont pour la construction et la maintenance de systèmes de gestion informatisés: | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 |

Sous-total 1 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 |

2) Dépenses d’appui (DDA): |

a) Études | 3,5 4,5 | 2,3 5,0 | 2,3 6,0 | 2,3 8,5 | 2,3 8,5 | 4,6 17 |

b) Réunion d’experts |

c) Information et publications | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1 |

d) Agence RTE-T | 8,617 | 8,669 | 8,597 | 8,489 | 8,489 | 16,978 |

Sous-total 2 | 12,617 5,0 | 11,469 5,5 | 11,397 6,5 | 11,289 9,0 | 11,289 9,0 | 22,578 18,0 |

TOTAL | 13,617 6,0 | 12,469 6,5 | 12,397 7,5 | 12,289 10,0 | 12,289 10,0 | 24,578 20,0 |

6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de programmation) [24]

Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)

Ventilation | Type de réalisations /outputs (projets, dossiers …) | Nombre de réalisations/ outputs (total pour années 1…n) | Coût unitaire moyen | Coût total (total pour années 1…n) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Etudes et travaux pour la réalisation des projets RTE-T | Etudes techniques, environnementales, économiques, financières Travaux | 40 160 | 5,57 48,14 | 223 7702,4 |

COÛT TOTAL | 200 | 7.925,4 |

(Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.)

7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES

7.1. Incidence sur les ressources humaines

Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle.

L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières.

Situation actuelle (jusqu'à fin 2007) Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action |

Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires |

Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 27 11 20 | 27 11 20 | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) |

Autres ressources humaines |

Total | 58 | 58 70 |

Situation future Types d’emplois Variation par rapport à la situation actuelle | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action |

Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires |

Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) |

Autres ressources humaines |

Total | 93 (+ 35) | 93 (+ 35) 26 (*) |

(*)70 personnes en 2007 puis diminution progressive à 26 personnes une fois l'agence RTE-T totalement opérationnelle.

7.2. Incidence financière globale des ressources humaines

Type de ressources humaines | Montants en euros | Mode de calcul * |

Fonctionnaires Agents temporaires | 10.044.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an |

Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) |

Total | 10.044.000 |

Type de ressources humaines en 2007 (70 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * |

Fonctionnaires Agents temporaires | 7.560.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an |

Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) |

Total | 7.560.000 |

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

Type de ressources humaines a partir de 2007 (26 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * |

Fonctionnaires Agents temporaires | 2.808.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an |

Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) |

Total | 2.808.000 |

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

7.3 . Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action

Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul |

Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne |

Systèmes d’information (A-5001/A-4300) |

Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) |

Total | 362.000 |

Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 10.406.000 euros 7 années 72.842.000 euros |

En 2007

Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul |

Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne |

Systèmes d’information (A-5001/A-4300) |

Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) |

Total | 362.000 |

A partir de 2007

Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul |

Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 30.000 | 30 missions par an et 1.000 € par mission |

Systèmes d’information (A-5001/A-4300) |

Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) |

Total | 30.000 |

Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

I. Total annuel (en 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 7.922.000 euros 1 an 7.922.000 euros |

I. Total annuel (a partir de 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 2.838.000 euros 6 années 17.028.000 euros |

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 . Système de suivi

Le règlement prévoit la nécessité d'un suivi et l'évaluation de chaque action. Il est ainsi prévu que les décisions de la Commission incluent, le cas échéant, des indicateurs physiques établis en accord avec les États membres.

D'autre part, selon les termes des décisions standard de la Commission, les bénéficiaires doivent fournir annuellement des informations sur le déroulement des actions (Project Status Report) qui alimentent les analyses permettant l'évaluation conjointe avec les États membres sur les modalités de réalisation des projets.

Les études, pour lesquelles des indicateurs ne peuvent pas être élaborés, seront évaluées conjointement avec les États membres, en fonction des objectifs poursuivis.

8.2 . Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

Indicateurs d’impact selon les objectifs poursuivis

L’impact et les résultats vis-à-vis les objectifs spécifiques seront évalués autant que possible selon les effets dérivés :

- augmentation des capacités et de l’efficacité des infrastructures RTE-T;

- sécurité des transports (passagers, cargos dangereux etc.) et réduction du nombre d’accidents ;

- évolution d’indicateurs socio-économiques par rapport aux prévisions ex-ante;

- réduction de la congestion;

- réduction de pollution ;

- évaluation qualitative chez les utilisateurs des réseaux ;

- bénéfices retirés par d’autres États membres;

- avantages économiques engendrés par l’intervention communautaire (y compris justification des choix d’instruments financiers, en l’occurrence bonifications d’intérêt, subventions directes, primes de garantie, etc.).

Ces indicateurs seront chiffrés selon les types d’action évalués et après discussion avec les États membres.

Évaluation ponctuelle: pour un nombre limité d’actions, il est possible de lancer des évaluations de projets ou d’un ensemble de projets.

Par ailleurs, une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme.

Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-transport et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques de l’Union. Elle permettra également l’adaptation future des orientations RTE-transport.

9. MESURES ANTI-FRAUDE

Les dispositions anti-fraude sont établies par le règlement modifié qui prévoit des dispositions renforcées par rapport au règlement en vigueur et définit que les États membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour vérifier l’exécution des projets, prévenir et sanctionner les irrégularités et récupérer les fonds perdus suite à une irrégularité.

1. Afin de garantir l’opportunité, la légalité et la régularité des dépenses couvertes dans le cadre des projets financés au titre du présent règlement, les États membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour:

- vérifier régulièrement que les projets et les études bénéficiant d’un soutien financier communautaire ont été exécutés correctement ;

- prévenir et sanctionner les irrégularités, récupérer les fonds perdus à la suite d’une irrégularité, y compris les intérêts y afférents.

2. L’ État membre effectue les contrôles nécessaires y inclus les contrôles sur place afin de vérifier et certifier la régularité et l’exactitude des demandes de paiements établies. L’ État membre peut demander la participation de la Commission lors des contrôles sur place.

L’Office de Lutte Anti-Fraude de la Commission (OLAF) peut également procéder à des contrôles et vérifications sur place en application du règlement (Euratom, CE) n° 2185/96 du Conseil.

Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1, paragraphe 2, du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d'une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d'une obligation contractuelle résultant d'un acte ou d'une omission par une entité juridique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général de l'Union européenne ou à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue.

Les décisions prises au titre du présent règlement prévoient notamment un suivi et un contrôle financier de la Commission (ou tout représentant autorisé par elle) et des audits de la Cour des comptes, le cas échéant sur place.

L’ État membre concerné et la Commission se transmettent immédiatement toutes les informations appropriées concernant les résultats des contrôles effectués.

3. L’ État membre est responsable du remboursement des sommes indûment payées.

Plus spécifiquement, la Commission a mis en place une série de mesures, destinées à réduire le risque de fraude, parmi lesquelles on peut citer :

- la mise en place de procédures financières et contractuelles dérivées des dispositions du règlement financier et de ses modalités d’application ; ces procédures permettent d’assurer une application homogène des règles ;

- la vérification de la réalité de la prestation sur la base de rapports techniques détaillés ainsi que la vérification systématique des décomptes financiers avant paiement en tenant compte des obligations contractuelles ainsi que des principes d’économie et de bonne gestion financière ;

- la réalisation d’audits financiers sur place, soit selon un programme basé sur l’analyse de risques, soit en cas de doute sur un contractant ;

- la revue de l’adéquation du système de contrôle interne par la capacité d’audit interne, sur base d’une analyse des risques.

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SP ÉCIFIQUES POUR LE RÉSEAU TRANSEUROPÉENS D’ÉNERGIE

Dénomination de l’action: Programme RTE - Energie |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 . Enveloppe totale de l’action (partie B): 340 149,4 Mio € en CE

2.2 . Période d’application: 2007-2013

2.3 . Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Echéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Mio € (à la 3ème décimale)

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Action 1 Action 2 | Etudes Projets | 30 60 28 60 | 0.5 0.6 4,8 5 | 15 36 134,4 300 |

COÛT TOTAL | 149,4 335 |

- 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES D ÉPENSES ADMINISTRATIVES

7.1. Incidence sur les ressources humaines

Les effectifs actuels pour la gestion des réseaux transeuropéens d’ Énergie sont de 2,5 personnes.

Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action |

Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires |

Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 3 1 | 3 1 | Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée. |

Autres ressources humaines |

Total | 4 | 4 |

Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle.

L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières.

7.2. Incidence financière globale des ressources humaines

Type de ressources humaines | Montants € | Mode de calcul * |

Fonctionnaires Agents temporaires | 432.000 | 4*108.000 € |

Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) |

Total | 432.000 € |

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

7.3 . Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action

Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants € | Mode de calcul |

Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Etudes et consultations … Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 10.000 10.285 81.000 | 10 missions / an 2 réunions/an x 27 experts x 1500 € |

Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | 50.000 | PMS: systeme de gestion de projets |

Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) |

Total | 141.285 91.000 |

Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 523.000 € 573.285 € 7 années 3.661.000 € 4.012.996€ |

(Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la pré-allocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB.

Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si et comment (à travers une modification de la pré-allocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget) la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée.)

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 . Système de suivi

Au cours de la période 2007-2013, l’activité “RTE-énergie” fera l’objet d’un monitorage annuel qui n’est ni une évaluation ni un audit mais vise essentiellement à donner une analyse indépendante et rapide de la mise en place du programme afin de pouvoir en corriger les éventuelles dérives ou faiblesses.

Il s’agira d’une analyse factuelle qui, en début de période 2007-2013, se concentrera sur les actions lancées et qui, au fur et à mesure de l’avancement des années, portera aussi sur les résultats et les impacts. Une partie de l’analyse sera consacrée à la valeur ajoutée européenne.

Les experts en charge du monitorage étudieront les volets suivants :

- efficacité et transparence de la conduite du programme (notamment appels à proposition, information des soumissionnaires, procédure d’évaluation et de sélection des offres, aspects contractuels) et de la coordination interne à la Commission ;

- cohérence des projets sélectionnés avec les objectifs du programme et avec les autres objectifs politiques de l’Union européenne;

- répartition géographique équilibrée des organisations et des entreprises retenues dans les appels d’offres, compte tenu des besoins identifiés par les orientations RTE-énergie.

Les rapports de monitorage seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG, à la DG AUDIT et, le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission.

8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

Une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire.

Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme, ainsi que le prévoit le règlement.

Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-énergie et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques des RTE-énergie. Elle permettra également l’adaptation future des orientations en fonction de l’évolution technologique et des changements de la structure de production et de consommation d’énergie en Europe et chez ses voisins concernés par les RTE-énergie.

Les rapports d’évaluation seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG et le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. Ils seront également soumis aux autres Institutions communautaires.

9. MESURES ANTI-FRAUDE

voir point 9 des dispositifs pour les Réseaux transeuropéens de transport

[1] UL C, …, str.

[2] UL C, …, str.

[3] UL C, …, str.

[4] ….

[5] UL L 228, 9.9.1996, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 884/2004/ES (UL L 167, 30.4.2004, str.1)

[6] COM(2006) 6.

[7] UL L

[8] UL L 176, 12.7.2003, str. 11.

[9] UL L 228, 23.9.1995, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 807/2004 (UL L 143, 30.4.2004, str. 46).

[10] Tako stopnjo koristijo vsi prednostni projekti s področja energetike, medtem ko v prometnem sektorju velja le takrat, kadar gre za čezmejne odseke ali odseke, ki prečkajo naravne ovire.

[11] COM(2005) 298.

[12] UL L 248, 16.09.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z UL L …).

[13] UL L

[14] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[15] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[16] UL L Glej Uradni list za uredbo o sistemu za določanje položaja in satelitsko navigacijo (GALILEO).

[17] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[18] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

[20] COM(2001) 370 : « La politique européenne des transports à l’horizon 2010 : l’heure des choix ».

[21] Trafic total : +70% du trafic fret pour EU-15 et +100% pour EUR-10.

[22] Plus de 65% du budget RTE est alloué aux projets ferroviaires, 20% aux systèmes de transport intelligents (ITS) et innovants, tels que les systèmes d’interopérabilité dans le domaine ferroviaire ou de la navigation aérienne. Un accent particulier est également mis sur le développement de grands projets transfrontaliers à vocation fret qui bénéficient d’une assurance des financements.

[23] Étude entitulée “Scenarios, Traffic Forecasts and Analysis of Corridors on the Trans-European network” (TEN-STAC), réalisée à la demande de la Commission.

[24] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

[25] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.