Mnenje Evropskega odbora regij – Revidirano upravljanje schengenskega območja

(2022/C 498/15)

Poročevalka: Antje GROTHEER (DE/PES), podpredsednica mestne skupščine, Bremen Referenčni dokumenti: Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju instrumentalizacije na področju migracij in azila (COM(2021) 890 final) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (COM(2021) 891 final) Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Odziv na državno podprto instrumentalizacijo migrantov na zunanjih mejah EU (JOIN(2021) 32)

I. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog uredbe o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja

COM(2021) 891

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 3

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (3) Schengensko območje se je v zadnjih letih soočilo z izzivi brez primere, ki po svoji naravi niso bili omejeni na ozemlje posamezne države članice. Ti izzivi so poudarili dejstvo, da je ohranjanje javnega reda in varnosti na schengenskem območju skupna odgovornost, ki zahteva skupno in usklajeno ukrepanje med državami članicami in na ravni Unije. Izpostavili so tudi vrzeli v obstoječih pravilih, ki urejajo delovanje schengenskega območja na zunanjih in notranjih mejah, ter potrebo po oblikovanju močnejšega in trdnejšega okvira, ki bo omogočal učinkovitejši odziv na izzive, s katerimi se sooča schengensko območje. (3) Schengensko območje se je v zadnjih letih soočilo z izzivi brez primere, ki po svoji naravi niso bili omejeni na ozemlje posamezne države članice. Ti izzivi so poudarili dejstvo, da je ohranjanje javnega reda in varnosti na schengenskem območju skupna odgovornost, ki zahteva skupno in usklajeno ukrepanje med državami članicami in na ravni Unije. Izpostavili so tudi vrzeli v obstoječih pravilih, ki urejajo delovanje schengenskega območja , med drugim na zunanjih in notranjih mejah, ter potrebo po oblikovanju močnejšega in trdnejšega okvira, ki bo omogočal učinkovitejši odziv na izzive, s katerimi se sooča schengensko območje.

Obrazložitev

Delovanje schengenskega območja ni odvisno le od pravil o nadzoru na zunanjih in notranjih mejah. Uvodna izjava bi morala to ustrezno odražati.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 4

Predlog Komisije Spremembe (4) Nadzor meja na zunanjih mejah ni le v interesu države članice, na zunanjih mejah katere se opravlja, temveč v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor na svojih notranjih mejah, in celotne Unije. Države članice morajo zagotoviti visoke standarde pri upravljanju svojih zunanjih meja, tudi z okrepljenim sodelovanjem med mejnimi policisti, policijo, carino in drugimi ustreznimi organi. Unija zagotavlja dejavno podporo s finančnimi sredstvi, ki jih zagotavljajo agencije, zlasti pa z evropsko mejno in obalno stražo ter z upravljanjem schengenskega ocenjevalnega mehanizma. Pravila, ki se uporabljajo za zunanje meje, je treba okrepiti , da bi se bolje odzvali na nove izzive, ki so se nedavno pojavili na zunanjih mejah. (4) Nadzor meja na zunanjih mejah ni le v interesu države članice, na zunanjih mejah katere se opravlja, temveč v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor na svojih notranjih mejah, in celotne Unije. Države članice morajo zagotoviti visoke standarde pri upravljanju svojih zunanjih meja, tudi z okrepljenim sodelovanjem med mejnimi policisti, policijo, carino in drugimi ustreznimi organi. Unija zagotavlja dejavno podporo s finančnimi sredstvi, ki jih zagotavljajo agencije, zlasti pa z evropsko mejno in obalno stražo ter z upravljanjem schengenskega ocenjevalnega mehanizma. Pravila, ki se uporabljajo za zunanje meje, je treba učinkovito in uspešno izvajati , da bi se bolje odzvali na nove izzive, ki se pojavljajo na zunanjih mejah.

Obrazložitev

Pravila, ki urejajo zunanje meje in so trenutno v skladu z mednarodnimi standardi ter pristojnim organom zaradi svoje prilagodljivosti zagotavljajo zadostne instrumente za učinkovit mejni nadzor ob upoštevanju vidika zaščite, je treba v celoti izvajati, da bi učinkovito in uspešno izkoristili njihov potencial.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 8

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (8) Prav tako je treba okrepiti pravila in zaščitne ukrepe v pravu Unije, da se državam članicam omogoči hitro ukrepanje proti primerom instrumentalizacije migrantov. To instrumentalizacijo je treba razumeti, da se nanaša na primer, ko tretja država sproža nezakonite migracijske tokove v Unijo z dejavnim spodbujanjem ali olajševanjem prihodov državljanov tretjih držav na zunanje meje držav članic, kadar taki ukrepi kažejo na namero , da destabilizira Unijo kot celoto ali posamezno državo članico, ter lahko narava takih ukrepov ogrozi temeljne državne funkcije , vključno z ozemeljsko celovitostjo, vzdrževanjem javnega reda in miru ali varovanjem njene nacionalne varnosti. (8) Prav tako je treba učinkovito izvajati pravila in zaščitne ukrepe v pravu Unije, da se državam članicam omogoči hitro ukrepanje proti primerom instrumentalizacije migrantov. To instrumentalizacijo je treba razumeti, da se nanaša na primer, ko tretja država ali njen sponzorirani akter dejavno podpira večje število državljanov tretjih držav pri poskusih vstopa v državo članico nezakonito in v velikem številu z namenom , da destabilizira Unijo ali posamezno državo članico, če lahko prizadeta država članica ustrezno utemelji, zakaj narava takih dejanj ogroža temeljne državne funkcije, vzdrževanje javnega reda in miru ali varovanje njene nacionalne varnosti , ter če Evropski svet kot nujno zadevo potrdi, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov .

Obrazložitev

Predlagana opredelitev instrumentalizacije je preširoka in nejasna, pri čemer obstaja tveganje, da bi kot združljive z opredelitvijo šteli številne različne situacije. Prav tako je opredelitev v nasprotju s smernicami za boljše pravno urejanje, saj je v priloženi oceni učinka (SWD(2021) 462 final) priznano, da ni obravnavana instrumentalizacija nedovoljenih migracij. Zato je potrebno politično soglasje na ravni EU o tem, ali razmere pomenijo instrumentalizacijo. Glede na resnost omejevalnih ukrepov, ki bi bili posledično uvedeni proti posameznikom, in ob upoštevanju dejstva, da je predlog Komisije odgovor na zaprosilo Evropskega sveta (EUCO 17/21), je treba v opredelitev vključiti pozitivno stališče Evropskega sveta. Ta se mora sestati hitro, da bodo lahko prizadete države članice hitro ukrepale.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 9

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (9) Instrumentalizacija migrantov se lahko nanaša na primere, ko tretja država dejavno spodbuja ali olajšuje nedovoljeno potovanje državljanov tretjih držav z olajševanjem ali spodbujanjem potovanja na svoje ozemlje, da bi dosegli zunanjo mejo držav članic, lahko pa se nanaša tudi na dejavno spodbujanje ali olajševanje nedovoljenega potovanja državljanov tretjih držav, ki so že v tej tretji državi. Instrumentalizacija migrantov lahko vključuje tudi uvedbo prisilnih ukrepov, katerih namen je preprečiti državljanom tretjih držav, da bi obmejna območja tretje države, ki instrumentalizira državljane tretjih držav, zapustili v kateri koli drugi smeri kot prek države članice. (9) Instrumentalizacija migrantov se lahko nanaša na primere iz točke 27 člena 1(1)(b) , ko tretja država dejavno olajšuje nedovoljeno potovanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo z olajševanjem potovanja na svoje ozemlje, da bi dosegli zunanjo mejo držav članic, lahko pa se nanaša tudi na dejavno olajševanje nedovoljenega potovanja državljanov tretjih držav, ki so že v tej tretji državi. Instrumentalizacija migrantov lahko vključuje tudi uvedbo prisilnih ukrepov, katerih namen je preprečiti državljanom tretjih držav, da bi obmejna območja tretje države, ki instrumentalizira državljane tretjih držav, zapustili v kateri koli drugi smeri kot prek države članice. Primeri, v katerih so nedržavni akterji vpleteni v organizirani kriminal, zlasti v tihotapljenje, se ne bi smeli šteti za instrumentalizacijo migrantov, če cilj ni destabilizirati Unije ali države članice. Nadalje za instrumentalizacijo ne bi smele šteti dejavnosti humanitarne pomoči.

Obrazložitev

Zaradi pravne varnosti je potrebno sklicevanje na določbo, v kateri je opredeljena instrumentalizacija.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 10

Predlog Komisije Spremembe (10) Unija bi morala za podporo državam članicam, ki se soočajo z instrumentalizacijo, uporabiti vsa orodja iz svojega nabora diplomatskih, finančnih in operativnih ukrepov. Pri izbiri sredstev za obravnavanje pojava instrumentalizacije bi bilo treba dati prednost diplomatskim prizadevanjem Unije ali zadevne države članice. Unija lahko to po potrebi dopolni z uvedbo omejevalnih ukrepov. (10) Unija bi morala za podporo državam članicam, ki se soočajo z instrumentalizacijo, uporabiti vsa orodja iz svojega nabora diplomatskih, finančnih in operativnih ukrepov. Pri izbiri sredstev za obravnavanje pojava instrumentalizacije bi bilo treba dati prednost diplomatskim prizadevanjem Unije ali zadevne države članice. To bi bilo treba dopolniti z ustreznimi preventivnimi ukrepi Unije, ki bi zajemali tretje države, odgovorne za instrumentalizacijo, in države izvora instrumentaliziranih migracij.

Obrazložitev

Preprečevanje je ključnega pomena pri vseh prizadevanjih za obvladovanje instrumentalizacije. Delegacije EU v državah izvora instrumentaliziranih skupin migrantov in v tretjih državah, ki so odgovorne za instrumentalizacijo, bi morale redno pripravljati poročila o razmerah ter jih predložiti Komisiji kot dokazno podlago za preventivne ukrepe.

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 11

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (11) Hkrati pa je poleg teh ukrepov treba dodatno okrepiti sedanja pravila v zvezi z nadzorom zunanjih meja in varovanjem meje. Za dodatno pomoč državi članici, ki se sooča z instrumentalizacijo migrantov, Uredba (EU) XXX/XXX dopolnjuje pravila o nadzoru meje z določitvijo posebnih ukrepov na področju azila in vračanja , pri čemer spoštuje temeljne pravice zadevnih posameznikov, zlasti z zagotavljanjem spoštovanja pravice do azila ter zagotavljanjem potrebne pomoči, ki jo nudijo agencije ZN in druge ustrezne organizacije. (11) V celoti je treba izvajati sedanja pravila v zvezi z nadzorom zunanjih meja in varovanjem meje, pri čemer je treba spoštovati temeljne pravice posameznikov, ki iščejo zatočišče, zlasti z zagotavljanjem spoštovanja pravice do azila ter zagotavljanjem potrebne pomoči, ki jo nudijo agencije ZN in druge ustrezne organizacije , še posebej mladoletnikom brez spremstva .

Obrazložitev

Sprejetje uredbe o instrumentalizaciji je odvisno od sprejetja predlogov uredbe o azilnih postopkih ter prenovitve direktive o pogojih za sprejem in direktive o vračanju v skladu z novim paktom o migracijah in azilu, o katerih so pogajanja v teku ali pa so bila zaradi zastoja ustavljena. Sklicevanje na Uredbo (EU) XXX/XXX v predlaganem zakoniku o schengenskih mejah je sklicevanje na akt, katerega sprejetje je negotovo in katerega vsebina bo med zakonodajnim postopkom verjetno spremenjena. Poleg tega je akt pogojen s sprejetjem drugih predlogov v okviru novega pakta. Nadalje v oceni učinka, priloženi predlaganemu zakoniku o schengenskih mejah, ni bil ocenjen morebitni učinek predlaganih določb v odziv na instrumentalizacijo. Zato sklicevanje v sedanji obliki ogroža sprejetje samega predloga o schengenskem območju in je v nasprotju z načelom pravne varnosti, smernicami Evropske komisije za boljše pravno urejanje in Medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2016. Hkrati veliko število mladoletnikov brez spremstva na območjih z največjim migracijskim pritiskom potrebuje in si zasluži jamstva glede zaščite njihovih pravic in njih samih, prav tako pa je potrebno usklajevanje nujne pomoči med vsemi vpletenimi organi.

Predlog spremembe 7

Uvodna izjava 12

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (12) V primeru instrumentalizacije bi zadevna država članica morala zlasti imeti možnost, da z zaprtjem nekaterih mejnih prehodov obmejni promet po potrebi omeji na najmanjšo možno mero, hkrati pa zagotavlja dejanski in učinkovit dostop do postopkov mednarodne zaščite. Pri vsaki taki odločitvi bi bilo treba upoštevati, ali je Evropski svet priznal, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov. Poleg tega bi bilo treba pri vseh takih omejitvah v celoti upoštevati pravice državljanov Unije, državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja na podlagi mednarodnega sporazuma, in državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije ali so imetniki vizumov za dolgoročno prebivanje, ter njihovih družinskih članov. Poleg tega bi bilo treba take omejitve uporabljati na način, ki zagotavlja spoštovanje obveznosti v zvezi z dostopom do mednarodne zaščite, zlasti načela nevračanja. (12) V primeru instrumentalizacije , kot je opredeljena v točki 27 člena 1(1)(b), bi zadevna država članica morala zlasti imeti možnost, da z zaprtjem nekaterih mejnih prehodov obmejni promet po potrebi omeji na najmanjšo možno mero, hkrati pa zagotavlja dejanski in učinkovit dostop do postopkov mednarodne zaščite. Pri vsaki taki odločitvi bi bilo treba upoštevati, ali je Evropski svet priznal, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov. Poleg tega pri vseh takih omejitvah ne bi smeli omejiti pravic državljanov Unije, državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja na podlagi mednarodnega sporazuma, in državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije ali so imetniki vizumov za dolgoročno prebivanje, ter njihovih družinskih članov. Poleg tega bi bilo treba take omejitve uporabljati na način, ki zagotavlja spoštovanje obveznosti v zvezi z dostopom do mednarodne zaščite, zlasti načela nevračanja.

Obrazložitev

Predlagani ukrepi za omejitev števila prehodov meja bodo negativno vplivali na dostop do azila na zunanjih mejah EU, prav tako pa bodo morda delovali v nasprotju s splošnim ciljem schengenskega območja, tj. ohranjanjem odsotnosti notranjih meja. Zato bi jih bilo treba uporabiti le kot zadnjo možnost in le v primerih, ko je bila intrumentalizacija potrjena. Možnost uporabe omejevalnih ukrepov ne bi smela ovirati uveljavljanja pravice do prostega gibanja državljanov EU in državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU.

Predlog spremembe 8

Uvodna izjava 14

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (14) Na podlagi člena 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 mora izvršni direktor Evropske agencije za mejno in obalno stražo priporočiti državi članici, naj zaprosi, da Agencija začne, izvaja ali prilagodi svojo podporo za obravnavanje ugotovljenih groženj in izzivov na zunanjih mejah, kadar so izpolnjeni pogoji iz navedene določbe. Potreba po podpori Agencije se lahko pokaže zlasti v primerih, ko je Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvedla posebno oceno ranljivosti v zvezi z instrumentalizacijo migrantov. Na podlagi rezultatov te ocene ranljivosti ali ob dodelitvi kritične stopnje vpliva enemu ali več odsekom zunanje meje in ob upoštevanju ustreznih elementov načrtov za ravnanje v izrednih razmerah države članice, analize tveganja Agencije in analitske plasti evropske slike razmer izvršni direktor v skladu s členom 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 priporoči zadevni državi članici, naj zaprosi, da Agencija začne, izvaja ali prilagodi svojo podporo. Ta pristojnost izvršnega direktorja ne posega v splošno podporo, ki jo Agencija lahko zagotavlja državam članicam. (14) Na podlagi člena 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 mora izvršni direktor Evropske agencije za mejno in obalno stražo priporočiti državi članici, naj zaprosi, da Agencija začne, izvaja ali prilagodi svojo podporo za obravnavanje ugotovljenih groženj in izzivov na zunanjih mejah, kadar so izpolnjeni pogoji iz navedene določbe.

Obrazložitev

Črtano besedilo je ponovitev besedila iz člena 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in je zato odveč.

Predlog spremembe 9

Uvodna izjava 15

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (15) Poleg tega bi morala zadevna država članica v primeru instrumentalizacije migrantov okrepiti nadzor meje , po potrebi tudi z dodatnimi ukrepi za preprečevanje nezakonitih prehodov ter uporabo dodatnih virov in tehničnih sredstev za preprečevanje nedovoljenega prehajanja meje . Takšna tehnična sredstva bi lahko vključevala sodobne tehnologije, vključno z brezpilotnimi zrakoplovi in tipali gibanja, ter mobilne enote. Uporaba takšnih tehničnih sredstev, zlasti tehnologij, ki omogočajo zbiranje osebnih podatkov, mora temeljiti na jasno opredeljenih določbah nacionalnega prava in se izvajati v skladu z njimi. (15) Poleg tega bi morala zadevna država članica v primeru instrumentalizacije migrantov , kot je opredeljena v točki 27 člena 1(1)(b) in kot taka potrjena s strani Evropskega sveta, okrepiti nadzor meje z dodatnimi viri in tehničnimi sredstvi, vključno s sodobnimi tehnologijami, za obravnavanje poskusov množičnih nezakonitih prehodov meja . Takšna tehnična sredstva bi lahko vključevala sodobne tehnologije, kot so brezpilotni zrakoplovi in tipala gibanja, ter mobilne enote. Uporaba takšnih tehničnih sredstev, zlasti tehnologij, ki omogočajo zbiranje osebnih podatkov, mora temeljiti na jasno opredeljenih določbah nacionalnega prava in se izvajati v skladu z njimi ter sodno prakso Sodišča Evropske unije .

Obrazložitev

Predlagani ukrepi bi se morali uporabljati le v skrajnem primeru in le takrat, ko je Evropski svet uradno priznal obstoj instrumentalizacije. Poleg tega uporaba tehničnih sredstev ne bi smela biti v nasprotju s sodno prakso Sodišča Evropske unije.

Predlog spremembe 10

Uvodna izjava 16

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (16) Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da kot poseben odziv na instrumentalizacijo migrantov v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe, določi ustrezne standarde za varovanje meje, zlasti v zvezi z novimi tehnologijami, ki jih lahko uporabljajo države članice, pri čemer naj upošteva vrsto meje (kopenska, morska ali zračna), stopnjo vpliva, ki se vsakemu odseku zunanje meje dodeli v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2019/1896, in druge ustrezne dejavnike. (16) Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da kot poseben odziv na grožnje, izzive in šibke točke na zunanjih mejah v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe, določi ustrezne skupne standarde za varovanje meje, zlasti v zvezi z novimi tehnologijami, ki jih lahko uporabljajo države članice, pri čemer naj upošteva vrsto meje (kopenska, morska ali zračna), stopnjo vpliva, ki se vsakemu odseku zunanje meje dodeli v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2019/1896, in druge ustrezne dejavnike.

Obrazložitev

Kot pri uvodni izjavi 8.

Predlog spremembe 11

Uvodna izjava 17

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (17) Na območju brez nadzora na notranjih mejah bi bilo treba osebam omogočati prosto in varno gibanje med državami članicami. V zvezi s tem bi bilo treba pojasniti, da prepoved nadzora na notranjih mejah ne posega v pristojnost držav članic, da na svojem ozemlju, vključno na svojih notranjih mejah, izvajajo kontrole za namene, ki niso nadzor meje. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da pristojni nacionalni organi, vključno z zdravstvenimi organi ter organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, načeloma še naprej lahko izvajajo kontrole v okviru izvajanja javnih pooblastil, določenih v nacionalnem pravu. (17) Na območju brez nadzora na notranjih mejah bi bilo treba osebam omogočati prosto in varno gibanje med državami članicami. V zvezi s tem bi bilo treba pojasniti, da prepoved nadzora na notranjih mejah ne posega v pristojnost držav članic, da na svojem ozemlju, vključno na svojih notranjih mejah, izvajajo kontrole za namene, ki niso nadzor meje. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da pristojni organi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni , vključno z zdravstvenimi organi ter organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, načeloma še naprej lahko izvajajo kontrole v okviru izvajanja javnih pooblastil, določenih v nacionalnem pravu.

Obrazložitev

Vključiti bi bilo treba vse ravni upravljanja, da bodo upoštevane razlike med državami članicami v strukturah upravljanja in s tem povezanih pristojnostih.

Predlog spremembe 12

Uvodna izjava 18

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (18) Prepoved nadzora na notranjih mejah sicer zajema tudi kontrole z enakim učinkom, vendar se kontrole, ki jih izvajajo pristojni organi, ne bi smele šteti za enakovredne izvajanju mejnih kontrol, kadar njihov cilj ni nadzor meje, kadar temeljijo na splošnih informacijah in izkušnjah pristojnih organov v zvezi z morebitnimi grožnjami javni varnosti ali javnemu redu, vključno kadar so namenjene boju proti nedovoljenemu bivanju ali prebivanju ter čezmejnemu kriminalu, povezanemu z nedovoljenimi migracijami, kadar so načrtovane in se izvajajo na način, ki se jasno razlikuje od sistematičnih kontrol oseb na zunanjih mejah, in kadar se izvajajo na prometnih vozliščih, kot so pristanišča, železniške ali avtobusne postaje in letališča ali neposredno v vozilih za prevoz potnikov, ter kadar temeljijo na analizi tveganja.

Obrazložitev

Veljavna pravila že omogočajo te ukrepe. Ne sme biti nakazano, da predlagane spremembe omogočajo več nadzora in varnostnih kontrol. Večji nadzor škoduje zlasti regijam z notranjimi mejami. Varnostni ukrepi, ki temeljijo na analizi tveganja, ne bi smeli biti omejeni na te regije.

Predlog spremembe 13

Uvodna izjava 20

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (20) Boj proti nezakonitemu prebivanju ali bivanju ter čezmejnemu kriminalu, povezanemu z nedovoljenimi migracijami, kot so trgovina z ljudmi, tihotapljenje migrantov in ponarejanje listin ter druge oblike čezmejnega kriminala, bi lahko zajemal zlasti ukrepe, ki omogočajo preverjanje identitete, državljanstva in rezidenčnega statusa oseb, če so ta preverjanja nesistematična in se izvajajo na podlagi analize tveganja.

Obrazložitev

Člen 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa cilj, „da se ne izvaja kontrola oseb pri prehajanju notranjih meja, ne glede na državljanstvo“. Poleg tega boj proti nezakonitemu prebivanju že ureja Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) („direktiva o vračanju“) in ne bi smel biti povezan z nadzorom na notranjih mejah. Podobno je v drugih zakonodajnih aktih (3) urejen okvir za boj proti čezmejnemu kriminalu in trgovini z ljudmi. Nadalje določba dopušča možnost neizvrševanja sodbe Sodišča Evropske unije, v skladu s katero je treba zakonik o schengenskih mejah razlagati tako, da nasprotuje nacionalni zakonodaji, v skladu s katero država članica osebi pod grožnjo kazni nalaga, da ob vstopu na njeno ozemlje prek notranje meje predloži potni list ali osebno izkaznico, če je ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah, zaradi katere je naložena ta obveznost, v nasprotju s to določbo (združeni zadevi C-368/20 in C-369/20).

Predlog spremembe 14

Uvodna izjava 24

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (24) Zagotoviti je treba, da bodo kontrole, ki jih izvajajo države članice pri izvajanju nacionalnih pristojnosti, ostale popolnoma skladne z območjem brez nadzora na notranjih mejah. V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča se s povečanjem znakov, da imajo kontrole, ki jih izvajajo države članice na svojih obmejnih območjih, enakovreden učinek kot nadzor meje, pri čemer se upoštevajo cilj teh kontrol, njihov ozemeljski obseg in morebitne razlike v primerjavi s kontrolami, ki se izvajajo na preostalem ozemlju zadevne države članice, povečuje potreba po strogih in podrobnih pravilih in omejitvah, ki določajo pogoje, pod katerimi lahko države članice izvajajo svoja policijska pooblastila na obmejnem območju. (24) Zagotoviti je treba, da bodo kontrole, ki jih izvajajo države članice pri izvajanju nacionalnih pristojnosti, ostale popolnoma skladne z območjem brez nadzora na notranjih mejah. V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča se s povečanjem znakov, da imajo kontrole, ki jih izvajajo države članice na svojih obmejnih območjih, enakovreden učinek kot nadzor meje, pri čemer se upoštevajo cilj teh kontrol, njihov ozemeljski obseg in morebitne razlike v primerjavi s kontrolami, ki se izvajajo na preostalem ozemlju zadevne države članice, povečuje potreba po strogih in podrobnih pravilih in omejitvah, ki določajo pogoje, pod katerimi lahko države članice izvajajo svoja policijska ali druga javna pooblastila na obmejnem območju.

Obrazložitev

Za zagotovitev skladnosti z drugimi deli predloga.

Predlog spremembe 15

Uvodna izjava 25

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (25) Sprejeti je treba ukrepe za obravnavanje nedovoljenega gibanja nezakonito bivajočih državljanov tretjih držav na območju brez nadzora na notranjih mejah. Za okrepitev delovanja schengenskega območja bi morale imeti države članice možnost, da sprejmejo dodatne ukrepe za boj proti nedovoljenemu gibanju med državami članicami in nezakonitemu bivanju. Kadar nacionalni organi države članice za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj primejo nezakonito bivajoče državljane tretjih držav na notranjih mejah v okviru čezmejnega operativnega policijskega sodelovanja, bi morali imeti ti organi možnost, da tem osebam zavrnejo pravico do vstopa ali bivanja na svojem ozemlju in jih predajo državi članici, iz katere so vstopile. Država članica, neposredno iz katere je oseba prišla, bi prijete državljane tretjih držav morala sprejeti. (25) Sprejeti je treba ukrepe za obravnavanje nedovoljenega gibanja nezakonito bivajočih državljanov tretjih držav na območju brez nadzora na notranjih mejah.

Obrazložitev

Predlagane možnosti za neposredno predajo niso v skladu z mednarodnimi in evropskimi pravnimi standardi glede gibanja oseb na schengenskem območju. Takšne ukrepe bi bilo tudi zelo težko uskladiti s standardi, ki jih določa dublinski sistem za delitev odgovornosti, in bi dodatno prispevali k neenakomerni delitvi odgovornosti v zvezi z iskalci azila in nezakonitimi migracijami, kar bi bilo v nasprotju s pravilno uporabo načela subsidiarnosti in ciljem skupnega evropskega pristopa. Predlagani postopek bi dodatno prispeval k izvajanju različnih praks in tveganju kršenja temeljnih pravic.

Predlog spremembe 16

Uvodna izjava 26

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (26) Postopek, po katerem lahko država članica preda nezakonito bivajoče državljane tretjih držav državi članici, neposredno iz katere so osebe prišle, bi moral potekati hitro, vendar bi morali zanj veljati zaščitni ukrepi in bi se moral izvajati ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in načela nediskriminacije iz člena 21 Listine, da se prepreči rasno profiliranje. Organi bi morali imeti možnost, da preverijo ustrezne informacije o gibanju zadevnih oseb, ki so organom neposredno na voljo. Take informacije lahko vključujejo objektivne elemente, na podlagi katerih bi organi lahko ugotovili, da je oseba pred kratkim pripotovala iz druge države članice, kot je posedovanje dokumentov, vključno s potrdili ali računi, ki dokazujejo nedavno potovanje iz druge države članice. Državljani tretjih držav, ki so predmet postopka predaje, bi morali prejeti utemeljeno odločitev v pisni obliki. Odločitev bi sicer morala biti takoj izvršljiva, vendar bi bilo treba državljanu tretje države zagotoviti učinkovito pravno sredstvo, da se pritoži zoper odločitev o predaji ali zahteva revizijo te odločitve. To pravno sredstvo ne bi smelo imeti odložilnega učinka.

Obrazložitev

Kot pri uvodni izjavi 25. Prav tako se zdi, da del o pravnih sredstvih ni združljiv s členom 47 Listine o temeljnih pravicah.

Predlog spremembe 17

Uvodna izjava 27

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (27) Postopek predaje iz te uredbe ne bi smel vplivati na obstoječo možnost držav članic, da državljane tretjih držav brez urejenega statusa vrnejo v skladu z dvostranskimi sporazumi ali dogovori iz člena 6(3) Direktive 2008/115/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o vračanju), kadar so take osebe odkrite zunaj okoliša notranjih meja. Za lažjo uporabo teh sporazumov in dopolnitev cilja varovanja območja brez notranjih meja bi bilo treba državam članicam omogočiti, da sklenejo nove sporazume ali dogovore in posodobijo obstoječe. Komisijo bi bilo treba obvestiti o vseh takih spremembah ali posodobitvah novih sporazumov ali dogovorov. Če je država članica sprejela državljana tretje države na podlagi postopka iz te uredbe ali na podlagi dvostranskega sporazuma ali dogovora, bi zadevna država članica v skladu z direktivo o vračanju morala izdati odločbo o vrnitvi. Za zagotovitev skladnosti med novimi postopki iz te uredbe in obstoječimi pravili o vračanju državljanov tretjih držav je potrebna ciljno usmerjena sprememba člena 6(3) direktive o vračanju.

Obrazložitev

Isti razlogi kot pri uvodnih izjavah 25 in 26. Hkrati bi lahko z obsežnim zanašanjem na dvostranske sporazume med državami članicami, ki bi bili potrebni za izvajanje takih predaj, ogrozili evropsko solidarnost. Nadalje bi se lahko v skladu z mnenjem pravne službe Sveta Evropske unije (6357/21 z dne 19. februarja 2021), v katerem je podrobno pojasnjena spremenljiva geometrija med schengenskim in dublinskim pravnim redom v zvezi s predlogi v okviru novega pakta o migracijah in azilu, določbe, povezane z vračanjem, ponovno vključile v predlog za prenovitev direktive o vračanju (kot je Komisija predlagala leta 2018, predlog pa je trenutno v obravnavi v Svetu). Druga možnost bi bila, da bi bile tovrstne določbe del predloga za spremembo direktive o vračanju. Spreminjanje direktive o vračanju z revidiranjem zakonika o schengenskih mejah ni v skladu z zavezo Evropske komisije o boljšem pravnem urejanju.

Predlog spremembe 18

Uvodna izjava 29

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (29) Poleg tega lahko resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti izhaja tudi iz obsežnega nedovoljenega gibanja migrantov brez urejenega statusa med državami članicami, zaradi česar nastajajo razmere, ki na splošno obremenjujejo vire in zmogljivosti pristojnih nacionalnih služb, tako da druga sredstva, predvidena v tej uredbi, ne zadostujejo za obravnavanje teh prihodov in gibanja. V zvezi s tem bi države članice morale imeti možnost, da se oprejo na objektivna in količinsko opredeljena poročila o nedovoljenem gibanju, kadar so na voljo, zlasti kadar jih pristojne agencije Unije redno pripravljajo v skladu s svojimi pooblastili. Država članica bi morala imeti možnost, da informacije, ki jih zagotovijo agencije, uporabi v oceni tveganja za dokazovanje izjemne narave ugotovljene grožnje, ki izhaja iz nedovoljenega gibanja, in s tem upraviči ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah.

Obrazložitev

Razmere, za katere je značilno obsežno nedovoljeno gibanje državljanov tretjih držav med državami članicami, se ne bi smele šteti za resno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, ki bi upravičevala ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah s strani posameznih držav članic. Njihova vključitev v splošni okvir je nezdružljiva in v nasprotju s ciljem predloga ter s pravilno uporabo načela subsidiarnosti. Gibanja med državami članicami, ki bi lahko dejansko vplivala na večino držav članic, je treba obravnavati na ravni Unije, kot je predlagano v členu 28, in morajo biti predmet izvedbenega sklepa Sveta.

Predlog spremembe 19

Uvodna izjava 34

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (34) Da se zagotovi skladnost z načelom sorazmernosti, bi bilo treba sklep Sveta sprejeti za omejeno obdobje do šest mesecev, ki se lahko podaljša na podlagi rednega pregleda na predlog Komisije, dokler se ta grožnja nadaljuje . Prvotni sklep bi moral vključevati oceno pričakovanega učinka sprejetih ukrepov, vključno z njihovimi negativnimi stranskimi učinki, da se ugotovi, ali je nadzor na notranjih mejah upravičen ali pa bi se lahko namesto tega učinkovito izvajali manj omejevalni ukrepi. Pri nadaljnjih sklepih bi bilo treba upoštevati razvoj ugotovljene grožnje. Države članice bi morale nemudoma uradno obvestiti Komisijo in države članice o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v skladu s sklepom Sveta. (34) Da se zagotovi skladnost z načelom sorazmernosti, bi bilo treba sklep Sveta sprejeti za omejeno obdobje do šest mesecev, ki se lahko podaljša na skupno največ 24 mesecev na podlagi rednega pregleda na predlog Komisije, če ta grožnja še traja . Prvotni sklep bi moral vključevati oceno pričakovanega učinka sprejetih ukrepov, vključno z njihovimi negativnimi stranskimi učinki, da se ugotovi, ali je nadzor na notranjih mejah upravičen ali pa bi se lahko namesto tega učinkovito izvajali manj omejevalni ukrepi. Pri nadaljnjih sklepih bi bilo treba upoštevati razvoj ugotovljene grožnje. Države članice bi morale nemudoma uradno obvestiti Komisijo in države članice o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v skladu s sklepom Sveta.

Obrazložitev

Nadzor na notranjih mejah, ki se izvaja od leta 2015, kaže, da je potrebna fiksna zgornja meja, da bi se izognili skoraj trajnemu nadzoru na notranjih mejah na podlagi iste grožnje. Začetno obdobje šestih mesecev in predlagano najdaljše obdobje 24 mesecev za tak nadzor temeljita na splošnem cilju, da se v takih primerih poiščejo evropske in ne nacionalne rešitve. V zvezi s tem je treba omeniti, da bi v primeru grožnje, ki je po naravi nova, veljavna pravila omogočila ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah (sodba Sodišča z dne 26. aprila 2022, združeni zadevi C-368/20 in C-369/20).

Predlog spremembe 20

Uvodna izjava 35

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (35) Ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah bi morala biti še vedno mogoča tudi, kadar še vedno obstajajo resne pomanjkljivosti pri upravljanju zunanjih meja, ki ogrožajo splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah. Obdobja, v katerih so države članice uvedle nadzor meje zaradi nujnosti razmer ali za katera je Svet sklenil, da priporoča ponovno uvedbo nadzora, ker grožnja zadeva znatno število držav članic, se ne bi smela šteti v dveletno obdobje, ki se uporablja za ponovno uvedbo na podlagi resnih pomanjkljivosti na zunanjih mejah. (35) Ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah bi morala biti še vedno mogoča tudi, kadar še vedno obstajajo resne pomanjkljivosti pri upravljanju zunanjih meja, ki ogrožajo splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah. Obdobja, v katerih so države članice uvedle nadzor meje zaradi nujnosti razmer ali za katera je Svet sklenil, da priporoča ponovno uvedbo nadzora, ker grožnja zadeva znatno število držav članic, bi se morala šteti v dveletno obdobje, ki se uporablja za ponovno uvedbo na podlagi resnih pomanjkljivosti na zunanjih mejah.

Obrazložitev

Ohraniti bi bilo treba najdaljši rok dveh let, da bi omogočili in zahtevali usklajene evropske ukrepe za čimprejšnjo odpravo resnih pomanjkljivosti pri upravljanju zunanjih meja.

Predlog spremembe 21

Uvodna izjava 38

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (38) Da se omejijo škodljive posledice ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah, bi morali vsako odločitev o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah po potrebi spremljati blažilni ukrepi. Ti ukrepi bi morali vključevati ukrepe za zagotovitev nemotenega tranzita blaga, osebja prevoznikov in pomorščakov z vzpostavitvijo „zelenih voznih pasov“. Poleg tega bi države članice za upoštevanje potrebe po zagotovitvi gibanja oseb, katerih dejavnosti so lahko bistvene za ohranjanje dobavne verige ali zagotavljanje bistvenih storitev, morale uporabljati tudi obstoječe smernice o čezmejnih delavcih45. Glede na navedeno bi bilo treba pri pravilih za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah upoštevati smernice in priporočila, ki so bila med pandemijo COVID-19 sprejeta kot zanesljiva varnostna mreža za enotni trg za zagotovitev, da jih države članice po potrebi uporabljajo kot blažilne ukrepe med ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. Opredeliti bi bilo treba zlasti ukrepe za zagotovitev neprekinjenega delovanja enotnega trga ter zaščito interesov čezmejnih regij in mest, ki tvorijo eno urbano območje, na primer z dovoljenji ali odstopanji za prebivalce čezmejnih regij. (38) Da se omejijo škodljive posledice ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah, bi morali vsako odločitev o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah po potrebi spremljati blažilni ukrepi. Ti ukrepi bi morali vključevati ukrepe za zagotovitev nemotenega tranzita blaga, osebja prevoznikov in pomorščakov z vzpostavitvijo „zelenih voznih pasov“. Poleg tega bi države članice za upoštevanje potrebe po zagotovitvi gibanja oseb, katerih dejavnosti so lahko bistvene za ohranjanje dobavne verige ali zagotavljanje bistvenih storitev, morale uporabljati tudi obstoječe smernice o čezmejnih delavcih45. Glede na navedeno bi bilo treba pri pravilih za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah upoštevati smernice in priporočila, ki so bila med pandemijo COVID-19 sprejeta kot zanesljiva varnostna mreža za enotni trg za zagotovitev, da jih države članice po potrebi uporabljajo kot blažilne ukrepe med ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. Ob upoštevanju vloge lokalnih in regionalnih oblasti v čezmejnih regijah bi bilo treba opredeliti zlasti ukrepe za zagotovitev neprekinjenega delovanja enotnega trga ter zaščito interesov čezmejnih regij in mest, ki tvorijo eno urbano območje, na primer z dovoljenji ali odstopanji za prebivalce čezmejnih regij.

Obrazložitev

S tem bi zagotovili, da se bodo blažilni ukrepi predlagali v sodelovanju in usklajevanju s pristojnimi organi v čezmejnih regijah, na katere se bodo nanašali.

Predlog spremembe 22

Uvodna izjava 45

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (45) Da bi bila mogoča naknadna analiza odločitve o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah, bi za države članice tudi po odpravi nadzora morala veljati obveznost, da Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložijo poročilo o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah. Kadar se nadzor izvaja dlje časa, je treba takšno poročilo predložiti tudi po dvanajstih mesecih in nato vsako leto, če se nadzor izjemoma ohrani, in sicer dokler se nadzor ohranja. V poročilu bi bilo treba zlasti opisati začetno in naknadno oceno nujnosti nadzora na notranjih mejah in spoštovanje meril za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. Komisija bi morala v izvedbenem aktu sprejeti predlogo in jo objaviti na spletu. (45) Da bi bila mogoča tekoča in naknadna analiza odločitve o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah, bi za države članice morala veljati obveznost, da Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložijo redna poročila o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah , dokler ta nadzor traja, in končno poročilo po odpravi nadzora . Kadar se nadzor izvaja dlje časa, je treba poročila o tekoči oceni predložiti vsakih šest mesecev, končno naknadno poročilo pa mora biti predloženo, potem ko je nadzor na notranjih mejah odpravljen . V poročilih bi bilo treba zlasti opisati začetno in naknadno oceno nujnosti nadzora na notranjih mejah in spoštovanje meril za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. Komisija bi morala v izvedbenem aktu sprejeti predloge in jih objaviti na spletu.

Obrazložitev

Ocenjevanje bi moralo potekati ves čas. Ker bi moral biti nadzor na notranjih mejah omejen na največ 24 mesecev, ni treba predvideti več kot enega poročila o naknadni oceni, če se nadzor podaljša za več kot 12 mesecev. Vendar bi bilo treba ob koncu vsakega šestmesečnega obdobja pripraviti tekoče ocenjevalne poročilo, po odpravi nadzora na notranjih mejah pa bi bilo treba izdati končno naknadno poročilo.

Predlog spremembe 23

Člen 1, točka 1(b)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR b) dodajo se naslednje točke 27 do 30: b) dodajo se naslednje točke 27 do 30: „27. ‚instrumentalizacija migrantov‘ se nanaša na primer, ko tretja država sproža nezakonite migracijske tokove v Unijo z dejavnim spodbujanjem ali olajševanjem gibanja državljanov tretjih držav na zunanje meje, na svoje ozemlje ali z njega in nato na te zunanje meje, kadar taki ukrepi kažejo na namero tretje države , da destabilizira Unijo ali državo članico, kadar lahko narava takih ukrepov ogrozi temeljne državne funkcije , vključno z ozemeljsko celovitostjo, vzdrževanjem javnega reda in miru ali varovanjem njene nacionalne varnosti; „27. ‚instrumentalizacija migrantov‘ se nanaša na primer, ko tretja država ali njen sponzorirani akter dejavno podpira večje število državljanov tretjih držav pri poskusih vstopa v državo članico nezakonito in v velikem številu z namenom, da destabilizira Unijo ali državo članico, če lahko prizadeta država članica ustrezno utemelji, zakaj narava takih dejanj ogroža temeljne državne funkcije, vzdrževanje javnega reda in miru ali varovanje njene nacionalne varnosti , ter če Evropski svet kot nujno zadevo potrdi, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov ; 28. ‚nujno potovanje‘ pomeni potovanje v zvezi z nujno funkcijo ali potrebo, pri čemer se upoštevajo vse veljavne mednarodne obveznosti Unije in držav članic, navedene v Prilogi XI; 28. ‚nujno potovanje‘ pomeni potovanje v zvezi z nujno funkcijo ali potrebo, pri čemer se upoštevajo vse veljavne mednarodne obveznosti Unije in držav članic, navedene v Prilogi XI; 29. ‚nenujno potovanje‘ pomeni potovanje za druge namene kot nujno potovanje; 29. ‚nenujno potovanje‘ pomeni potovanje za druge namene kot nujno potovanje; 30. ‚prevozna vozlišča‘ pomenijo letališča, morska ali rečna pristanišča, železniške ali avtobusne postaje.“; 30. ‚prevozna vozlišča‘ pomenijo letališča, morska ali rečna pristanišča, železniške ali avtobusne postaje.“;

Obrazložitev

Predlagana opredelitev instrumentalizacije je preširoka in nejasna, pri čemer obstaja tveganje, da bi kot združljive z opredelitvijo šteli številne različne situacije. Prav tako je opredelitev v nasprotju s smernicami za boljše pravno urejanje, saj je v priloženi oceni učinka (SWD(2021) 462 final) priznano, da ni obravnavana instrumentalizacija nedovoljenih migracij. V skladu z uvodno izjavo 12 iz predloga je treba pri vsaki taki operativni odločitvi zadevne države članice upoštevati, ali je Evropski svet priznal, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov. V skladu z uvodno izjavo 10 iz predloga bi morala Unija za podporo državam članicam, ki se soočajo z instrumentalizacijo, uporabiti vsa orodja iz svojega nabora diplomatskih, finančnih in operativnih ukrepov. Pri izbiri sredstev za obravnavanje pojava instrumentalizacije bi bilo treba dati prednost diplomatskim prizadevanjem Unije ali zadevne države članice. Zato je potrebno politično soglasje na ravni EU o tem, ali razmere pomenijo instrumentalizacijo. Glede na resnost omejevalnih ukrepov, ki bi bili posledično uvedeni proti posameznikom, in ob upoštevanju dejstva, da je predlog Komisije odgovor na zaprosilo Evropskega sveta (EUCO 17/21), je treba v opredelitev vključiti pozitivno stališče Evropskega sveta. Ta se mora sestati hitro, da bodo lahko prizadete države članice hitro ukrepale. Kar zadeva omejevalne ukrepe, ki so na voljo državam članicam za različne druge razmere, veljavni pravni okvir Direktive 2013/32/EU (4) in Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) že omogoča operativno prožnost pri določanju krajev, kjer naj bi se prošnje za azil vlagale, pri podaljševanju rokov za registracijo in pri prilagajanju materialnih pogojev za sprejem.

Predlog spremembe 24

Člen 1, točka 2

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (2) v členu 5 se doda nov odstavek 4: (2) v členu 5 se doda nov odstavek 4: „4. V primeru instrumentalizacije migrantov lahko države članice omejijo število mejnih prehodov, o katerih so uradno obvestile v skladu z odstavkom 1, ali njihov delovni čas, če to zahtevajo okoliščine . „4. V primeru instrumentalizacije migrantov , kot je opredeljena v točki 27 člena 1(1)(b), lahko države članice omejijo število mejnih prehodov, o katerih so uradno obvestile v skladu z odstavkom 1, v strogo omejenih in natančno opredeljenih okoliščinah . Vse omejitve, sprejete na podlagi prvega pododstavka, se izvajajo sorazmerno in ob polnem upoštevanju pravic: Vse omejitve, sprejete na podlagi prvega pododstavka, se izvajajo sorazmerno in ob polnem upoštevanju pravic: (a) oseb, ki imajo pravico do prostega gibanja po pravu Unije; (a) oseb, ki imajo pravico do prostega gibanja po pravu Unije; (b) državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas na podlagi Direktive Sveta 2003/109/ES56, oseb, ki imajo pravico do prebivanja na podlagi drugih instrumentov Unije ali nacionalnega prava ali ki imajo nacionalne vizume za prebivanje za daljši čas, ter njihovih družinskih članov; (b) državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas na podlagi Direktive Sveta 2003/109/ES56, oseb, ki imajo pravico do prebivanja na podlagi drugih instrumentov Unije ali nacionalnega prava ali ki imajo nacionalne vizume za prebivanje za daljši čas, ter njihovih družinskih članov; (c) državljanov tretjih držav, ki prosijo za mednarodno zaščito.“ (c) državljanov tretjih držav, ki prosijo za mednarodno zaščito. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je prosilcem za mednarodno zaščito na voljo zadostno število odprtih in dostopnih registracijskih točk, med drugimi mejnih prehodov, da se zagotovi učinkovita zaščita pred vračanjem, vključno s pravico do vložitve prošnje za mednarodno zaščito, in da se vzpostavijo ustrezni zaščitni ukrepi za obravnavo ranljivih oseb. “

Obrazložitev

Predlagani ukrepi za omejitev števila prehodov meja bodo negativno vplivali na pravico do vložitve prošnje za mednarodno zaščito in lahko privedejo do nezakonitega vračanja na zunanjih mejah EU, prav tako pa bodo morda delovali v nasprotju s splošnim ciljem schengenskega območja, tj. ohranjanjem odsotnosti nadzora na notranjih mejah. Zato bi jih bilo treba uporabiti le kot zadnjo možnost. Znižanje standardov EU na področju azilnega prava ne bo rešilo geopolitične krize, temveč le oslabilo podobo EU v svetu kot skupnosti vrednot.

Predlog spremembe 25

Člen 1, točka 3

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (3) člen 13 se nadomesti z naslednjim: (3) člen 13 se nadomesti z naslednjim: „Člen 13 „Člen 13 Varovanje meje Varovanje meje 1. Glavni namen varovanja meja sta odkrivanje in preprečevanje nedovoljenih prehodov meja, odvračanje čezmejne kriminalitete in izvedba ukrepov proti osebam, ki so prestopile mejo nezakonito. Oseba, ki je nezakonito prestopila mejo in nima pravice do bivanja na ozemlju zadevne države članice, se prime in se zanjo uporabi postopek, ki je v skladu z Direktivo 2008/115/ES. 1. Glavni namen varovanja meja sta odkrivanje in preprečevanje nedovoljenih prehodov meja, odvračanje čezmejne kriminalitete in izvedba ukrepov proti osebam, ki so prestopile mejo nezakonito. Oseba, ki je nezakonito prestopila mejo in nima pravice do bivanja na ozemlju zadevne države članice, se prime in se zanjo uporabi postopek, ki je v skladu z Direktivo 2008/115/ES. 2. Mejni policisti uporabijo stacionarne ali mobilne enote za varovanje meje. To varovanje se izvaja na način, ki preprečuje in odvrača osebe od tega, da bi meje nedovoljeno prehajale med mejnimi prehodi ter se skušale izogniti kontroli na mejnih prehodih. 2. Mejni policisti uporabijo stacionarne ali mobilne enote za varovanje meje. To varovanje se izvaja na način, ki preprečuje in odvrača osebe od tega, da bi meje nedovoljeno prehajale med mejnimi prehodi ter se skušale izogniti kontroli na mejnih prehodih. 3. Varovanje med mejnimi prehodi opravljajo mejni policisti, katerih število in metode se prilagodijo obstoječemu ali predvidenemu stanju tveganj in groženj. Vključuje pogoste in nenadne spremembe obdobij varovanja in drugih metod ali tehnik, da se učinkovito odkrijejo ali preprečijo nedovoljeni prehodi meje. 3. Varovanje med mejnimi prehodi opravljajo mejni policisti, katerih število in metode se prilagodijo obstoječemu ali predvidenemu stanju tveganj in groženj. Vključuje pogoste in nenadne spremembe obdobij varovanja in drugih metod ali tehnik, da se učinkovito odkrijejo ali preprečijo nedovoljeni prehodi meje. 4. Varovanje se izvaja s stacionarnimi ali mobilnimi enotami, ki opravljajo svoje naloge z obhodi ali zasedejo mesta, ki so znana po nedovoljenih prehodih meje, cilj takega varovanja pa je preprečiti nedovoljene prehode meje ali prijeti posameznike, ki nezakonito prehajajo mejo. Varovanje se lahko izvaja tudi s tehničnimi sredstvi, vključno z elektronskimi sredstvi, opremo in sistemi nadzora. 4. Varovanje se izvaja s stacionarnimi ali mobilnimi enotami, ki opravljajo svoje naloge z obhodi ali zasedejo mesta, ki so znana po nedovoljenih prehodih meje, cilj takega varovanja pa je preprečiti nedovoljene prehode meje ali prijeti posameznike, ki nezakonito prehajajo mejo. Varovanje se lahko izvaja tudi s tehničnimi sredstvi, vključno z elektronskimi sredstvi, opremo in sistemi nadzora. 5. V primeru instrumentalizacije migrantov zadevna država članica po potrebi okrepi varovanje meje, da obravnava povečano grožnjo . Država članic a zlasti po potrebi poveča tehnična in druga sredstva za preprečevanje nedovoljenih prehodov meje . 5. V primeru instrumentalizacije migrantov , kot je opredeljena v točki 27 člena 1(1)(b) in kot taka potrjena s strani Evropskega sveta, zadevna država članica po potrebi okrepi varovanje meje, da bi obravnavala vse pogostejše poskuse nedovoljenega množičnega prečkanja meje . V ta namen država članic a po potrebi okrepi tehnična in druga sredstva za izboljšanje varovanja meja . Za preprečevanje nedovoljenih prehodov meje v Unijo lahko ta tehnična sredstva vključujejo sodobne tehnologije, vključno z brezpilotnimi zrakoplovi in tipali gibanja, ter mobilne enote. Za preprečevanje nedovoljenih prehodov meje v Unijo lahko ta tehnična sredstva vključujejo sodobne tehnologije, vključno z brezpilotnimi zrakoplovi in tipali gibanja, ter mobilne enote. 6. Brez poseganja v podporo, ki jo lahko Evropska agencija za mejno in obalno stražo zagotovi državam članicam v primeru instrumentalizacije migrantov, lahko Agencija izvede oceno ranljivosti, kot je določeno v členu 10(1)(c) in členu 32 Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta57, da bi zadevni državi članici zagotovila potrebno podporo. Izvršni direktor Evropske agencije za mejno in obalno stražo na podlagi rezultatov navedene ocene ali katere koli druge ustrezne ocene ranljivosti ali dodelitve kritične stopnje vpliva zadevnemu odseku meje v smislu člena 35(1)(d) Uredbe (EU) 2019/1896 vsaki zadevni državi članici predloži priporočila v skladu s členom 41(1) navedene uredbe. 6 . Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 v zvezi z dodatnimi ukrepi varovanja, vključno z razvojem standardov za varovanje meje, zlasti uporabo tehnologij varovanja in spremljanja na zunanjih mejah, pri čemer se upoštevajo vrste meja, stopnje vpliva, dodeljene vsakemu odseku zunanje meje v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2019/1896, in drugi ustrezni dejavniki.“; 7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 v zvezi z dodatnimi ukrepi varovanja, vključno z razvojem standardov za varovanje meje, zlasti uporabo tehnologij varovanja in spremljanja na zunanjih mejah, pri čemer se upoštevajo vrste meja, stopnje vpliva, dodeljene vsakemu odseku zunanje meje v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2019/1896, in drugi ustrezni dejavniki.“;

Obrazložitev

Predlagani ukrepi za okrepitev varovanja meja bi se morali uporabljati le kot zadnja možnost in le takrat, ko je Evropski svet uradno potrdil obstoj instrumentalizacije. Črtano besedilo, ki se nanaša na Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, je ponovitev besedila iz člena 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 in je zato odveč.

Predlog spremembe 26

Člen 1, točka 5

Predlog Komisije Spremembe (5) člen 23 se nadomesti z naslednjim: (5) člen 23 se nadomesti z naslednjim: „Člen 23 „Člen 23 Izvajanje javnih pooblastil Izvajanje javnih pooblastil Odsotnost nadzora na notranjih mejah ne vpliva na: Odsotnost nadzora na notranjih mejah ne vpliva na: (a) izvajanje policijskih ali drugih javnih pooblastil s strani pristojnih organov držav članic na njihovem ozemlju, vključno z njihovimi območji notranjih meja v skladu z nacionalnim pravom, če izvajanje teh pooblastil nima enakovrednega učinka kot mejna kontrola. (a) izvajanje policijskih ali drugih javnih pooblastil s strani pristojnih organov držav članic na njihovem ozemlju, vključno z njihovimi območji notranjih meja v skladu z nacionalnim pravom, če izvajanje teh pooblastil nima enakovrednega učinka kot mejna kontrola. Izvajanje pooblastil s strani pristojnih organov se zlasti ne sme šteti za enakovredno izvajanju mejne kontrole, kadar: Izvajanje pooblastil s strani pristojnih organov se zlasti ne sme šteti za enakovredno izvajanju mejne kontrole, kadar: (i) cilj ukrepov ni opravljanje nadzora meje; (ii) ukrepi temeljijo na splošnih informacijah in izkušnjah pristojnih organov v zvezi z morebitnimi grožnjami javni varnosti ali javnemu redu, njihov cilj pa je zlasti: (i) cilj ukrepov ni opravljanje nadzora meje; (ii) ukrepi temeljijo na splošnih informacijah in izkušnjah pristojnih organov v zvezi z morebitnimi grožnjami javni varnosti ali javnemu redu, njihov cilj pa je zlasti: — boj proti čezmejnemu kriminalu, — boj proti nedovoljenemu prebivanju ali bivanju, povezanemu z nedovoljenimi migracijami, ali — boj proti čezmejnemu kriminalu, — boj proti nedovoljenemu prebivanju ali bivanju, povezanemu z nedovoljenimi migracijami, če so ta preverjanja identitete, državljanstva in rezidenčnega statusa oseb nesistematična in se izvajajo na podlagi stalne analize tveganja, ali — zajezitev širjenja nalezljive bolezni, ki jo je odkril Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni in bi lahko prerasla v epidemijo; — zajezitev širjenja nalezljive bolezni, ki jo je odkril Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni in bi lahko prerasla v epidemijo; (iii) so ukrepi zasnovani in se izvajajo tako, da se jasno razlikujejo od sistematičnih kontrol oseb na zunanjih mejah, tudi kadar se izvajajo na prometnih vozliščih ali neposredno v vozilih za prevoz potnikov in kadar temeljijo na analizi tveganja; (iv) se ukrepi po potrebi izvajajo na podlagi tehnologij za spremljanje in varovanje, ki se na splošno uporabljajo na ozemlju, za namene obravnavanja groženj javni varnosti ali javnemu redu, kot je določeno v točki (ii); (iii) so ukrepi zasnovani in se izvajajo tako, da se jasno razlikujejo od sistematičnih kontrol oseb na zunanjih mejah, tudi kadar se izvajajo na prometnih vozliščih ali neposredno v vozilih za prevoz potnikov in kadar temeljijo na analizi tveganja; (iv) se ukrepi po potrebi izvajajo na podlagi tehnologij za spremljanje in varovanje, ki se na splošno uporabljajo na ozemlju, za namene obravnavanja groženj javni varnosti ali javnemu redu, kot je določeno v točki (ii); (b) možnost, da država članica izvaja varnostno kontrolo oseb, ki jo v skladu s pravom vsake države članice v prevoznih vozliščih izvajajo pristojni organi, in sicer pristojni organi ali prevozniki, pod pogojem, da se ta kontrola izvaja tudi pri osebah, ki potujejo znotraj države članice; (b) možnost, da država članica izvaja varnostno kontrolo oseb, ki jo v skladu s pravom vsake države članice v prevoznih vozliščih izvajajo pristojni organi, in sicer pristojni organi ali prevozniki, pod pogojem, da se ta kontrola izvaja tudi pri osebah, ki potujejo znotraj države članice; (c) možnost države članice, da z zakonodajo določi obveznost posedovanja ali nošenja dokazil in listin; (c) možnost države članice, da z zakonodajo določi obveznost posedovanja ali nošenja dokazil in listin; (d) možnost države članice, da z zakonom predpiše obveznost državljanov tretjih držav, da se prijavijo na njenem ozemlju v skladu z določbami člena 22 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (v nadaljnjem besedilu: Schengenska konvencija); (d) možnost države članice, da z zakonom predpiše obveznost državljanov tretjih držav, da se prijavijo na njenem ozemlju v skladu z določbami člena 22 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (v nadaljnjem besedilu: Schengenska konvencija); (e) preverjanje podatkov o potnikih, ki potujejo na območju brez nadzora na notranjih mejah, ki ga lahko iz varnostnih razlogov v ustreznih zbirkah podatkov o osebah v skladu z veljavno zakonodajo izvajajo pristojni organi.“; (e) preverjanje podatkov o potnikih, ki potujejo na območju brez nadzora na notranjih mejah, ki ga lahko iz varnostnih razlogov v ustreznih zbirkah podatkov o osebah v skladu z veljavno zakonodajo izvajajo pristojni organi.“;

Obrazložitev

Uskladitev besedila z besedilom uvodne izjave 20. Kontrole za boj proti nedovoljenim migracijam prek meja so same po sebi kontrole, katerih cilj je doseči rezultate mejnega nadzora, zato ni mogoče, da jih ne bi obravnavali kot nadzor na notranjih mejah. Vključitev je neupravičena razširitev člena 23 trenutno veljavnega zakonika o schengenskih mejah. Oblikovanje območja, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb prek notranjih meja, je eden največjih dosežkov Unije. Glede na učinek, ki bi ga takšni skrajni ukrepi lahko imeli na vse osebe, ki imajo pravico do prostega gibanja na območju brez nadzora na notranjih mejah, bi bilo treba določiti pogoje in postopke za ponovno uvedbo takšnih ukrepov, da se zagotovita njihova izredna narava in utemeljenost ter upoštevanje načela sorazmernosti.

Predlog spremembe 27

Člen 1, točka 6

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (6) vstavi se naslednji člen 23a: „Člen 23a Postopek za predajo oseb, prijetih na notranjih mejah 1. Ta člen se uporablja za prijetje državljana tretje države v bližini notranjih meja, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a) zadevni državljan tretje države ne izpolnjuje pogojev za vstop iz člena 6(1) oziroma jih ne izpolnjuje več; (b) za državljana tretje države ne velja odstopanje iz člena 6(5)(a); (c) državljan tretje države je prijet v okviru čezmejnega operativnega policijskega sodelovanja, zlasti med skupnimi policijskimi patruljami; (d) na podlagi informacij, ki so neposredno na voljo organom, ki so osebo prijele, vključno z izjavami zadevne osebe, identifikacijskimi, potovalnimi ali drugimi dokumenti, najdenimi na tej osebi, in rezultati iskanja v ustreznih nacionalnih podatkovnih zbirkah in podatkovnih zbirkah Unije, obstajajo jasni znaki, da je državljan tretje države prispel neposredno iz druge države članice. 2. Pristojni organi države članice lahko na podlagi ugotovitve, da zadevni državljan tretje države nima pravice do bivanja na njenem ozemlju, odločijo, da bodo osebo v skladu s postopkom iz Priloge XII nemudoma predali državi članici, iz katere je oseba vstopila ali skušala vstopiti. 3. Kadar država članica uporabi postopek iz odstavka 2, država članica prevzemnica sprejme vse potrebne ukrepe za prevzem zadevnega državljana tretje države v skladu s postopki iz Priloge XII. 4. Države članice od [eno leto po začetku veljavnosti Uredbe] in nato vsako leto Komisiji predložijo podatke o uporabi odstavkov 1, 2 in 3, zabeležene v skladu s točko 3 Priloge XII.“;

Obrazložitev

Kot pri uvodnih izjavah 25, 26 in 27.

Predlog spremembe 28

Člen 1, točka 8

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (8) člen 25 Uredbe se nadomesti z naslednjim: (8) člen 25 Uredbe se nadomesti z naslednjim: „Člen 25 „Člen 25 Splošni okvir začasne ponovne uvedbe ali podaljšanja nadzora na notranjih mejah Splošni okvir začasne ponovne uvedbe ali podaljšanja nadzora na notranjih mejah 1. Kadar se na območju brez nadzora na notranjih mejah pojavi resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti v državi članici, lahko ta država članica izjemoma ponovno uvede nadzor meje na vseh ali določenih delih svoje notranje meje. 1. Kadar se na območju brez nadzora na notranjih mejah pojavi resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti v državi članici, lahko ta država članica izjemoma ponovno uvede nadzor meje na vseh ali določenih delih svoje notranje meje. Šteje se lahko, da resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti izhaja zlasti iz: Šteje se lahko, da resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti izhaja zlasti iz: (a) dejavnosti, povezanih s terorizmom ali organiziranim kriminalom; (a) dejavnosti, povezanih s terorizmom ali organiziranim kriminalom; (b) obsežnih izrednih razmer v javnem zdravju; (b) obsežnih izrednih razmer v javnem zdravju; (c) razmer, za katere je značilno obsežno nedovoljeno gibanje državljanov tretjih držav med državami članicami, kar ogroža splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah; (c) obsežnih ali odmevnih mednarodnih dogodkov, kot so športni, poslovni ali politični dogodki. (d) obsežnih ali odmevnih mednarodnih dogodkov, kot so športni, poslovni ali politični dogodki. 2. Nadzor meje se lahko na podlagi členov 25a in 28 uvede le, če država članica ugotovi, da je tak ukrep potreben in sorazmeren, pri čemer upošteva merila iz člena 26(1), za podaljšanje takega nadzora pa tudi merila iz člena 26(2). Nadzor meje se lahko ponovno uvede tudi v skladu s členom 29, pri čemer se upoštevajo merila iz člena 30. 2. Nadzor meje se lahko na podlagi členov 25a in 28 uvede le, če država članica ugotovi, da je tak ukrep potreben in sorazmeren, pri čemer upošteva merila iz člena 26(1), za podaljšanje takega nadzora pa tudi merila iz člena 26(2). Nadzor meje se lahko ponovno uvede tudi v skladu s členom 29, pri čemer se upoštevajo merila iz člena 30. V vseh primerih je ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah skrajni ukrep. Obseg in trajanje začasne ponovne uvedbe nadzora ne presegata tega, kar je nujno potrebno glede na resnost ugotovljene grožnje. V vseh primerih je ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah skrajni ukrep. Obseg in trajanje začasne ponovne uvedbe nadzora ne presegata tega, kar je nujno potrebno glede na resnost ugotovljene grožnje.“ 3. Kadar ista grožnja še vedno obstaja, se lahko nadzor na notranjih mejah podaljša v skladu s členi 25a, 28 ali 29. Šteje se, da ista grožnja obstaja, kadar utemeljitev, ki jo država članica predloži za podaljšanje nadzora meje, temelji na ugotovitvi nadaljevanja iste grožnje, ki je upravičila prvotno ponovno uvedbo nadzora meje. “

Obrazložitev

Uvedba točke (c) je v nasprotju z logiko posebnega mehanizma, predlaganega v členu 28, in v nasprotju z načelom subsidiarnosti. Razmere, za katere je značilno obsežno nedovoljeno gibanje državljanov tretjih držav med državami članicami, se ne bi smele šteti za resno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, ki bi upravičevala ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah s strani posameznih držav članic. Njihova vključitev v splošni okvir je nezdružljiva in v nasprotju s ciljem predloga ter s pravilno uporabo načela subsidiarnosti. Pri tem je mogoče navesti sam predlog COM(2021) 891:

„Ukrepi glede območja svobode, varnosti in pravice spadajo k pristojnostim, ki si jih v skladu s členom 4(2) PDEU EU deli z državami članicami. Zato se na podlagi člena 5(3) PEU uporablja načelo subsidiarnosti, v skladu s katerim Unija deluje, le če in kolikor države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije. Države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega predloga, temveč se ti cilji lažje dosežejo na ravni Unije. To pa zato, ker se nanašajo na kontrole oseb na zunanjih mejah, ki so predpogoj za območje brez nadzora na notranjih mejah. Poleg tega celovitost schengenskega območja in potreba po zagotovitvi enotnih pogojev za uveljavljanje pravice do prostega gibanja zahtevata usklajen pristop na celotnem schengenskem območju k ukrepom za krepitev zaupanja na zunanjih mejah, vključno z omejitvami nenujnih potovanj v EU in odzivom organov tretjih držav na instrumentalizacijo migrantov. Odprave kontrol na notranjih mejah zagotavlja Pogodba v členu 77(2)(e) PDEU. Medtem ko države članice ohranijo pravico, da sprejmejo ukrepe za odziv na notranjo varnost in javni red ter tako uveljavljajo pravico iz člena 72 PDEU, tudi če to pomeni ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah, so bila pravila za tako začasno ponovno uvedbo določena v zakoniku o schengenskih mejah, za zagotovitev, da se uporabljajo le pod strogimi pogoji. Zato je za vse spremembe teh pogojev za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah potrebna zakonodaja EU. Cilja vzpostavitve načrta ravnanja v nepredvidljivih razmerah za schengensko območje, vključno s posebnimi ukrepi na notranjih mejah za obravnavanje grožnje, ki hkrati prizadene večino držav članic, in ublažitev negativnih učinkov nadzora meje, kadar so ti postali neizogibni, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, temveč se ta cilj lažje doseže na ravni Unije.“

Glede na to, da se razmere iz predlaganega člena 25(1)(c) nanašajo na gibanje med državami članicami, ki bi lahko dejansko vplivalo na večino držav članic, je treba v skladu z načelom subsidiarnosti to vprašanje obravnavati na ravni Unije, kot je predlagano v členu 28, in mora biti predmet izvedbenega sklepa Sveta.

Črtanje pododstavka 3, podobno kot v uvodnih izjavah 34, 35 in 45.

Predlog spremembe 29

Člen 1, točka 9

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (9) za členom 25 se vstavi nov člen 25a: (9) za členom 25 se vstavi nov člen 25a: „Člen 25a „Člen 25a Postopek za primere, pri katerih je treba ukrepati zaradi nepredvidljivih ali predvidljivih dogodkov Postopek za primere, pri katerih je treba ukrepati zaradi nepredvidljivih ali predvidljivih dogodkov 1. Kadar je resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti v državi članici nepredvidljiva in je zaradi nje potrebno takojšnje ukrepanje, lahko država članica izjemoma takoj ponovno uvede nadzor na notranjih mejah. 1. Kadar je resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti v državi članici nepredvidljiva in je zaradi nje potrebno takojšnje ukrepanje, lahko država članica izjemoma takoj ponovno uvede nadzor na notranjih mejah. 2. Ob ponovni uvedbi nadzora meje na podlagi odstavka 1 država članica uradno obvesti Komisijo in druge države članice o ponovni uvedbi nadzora meje v skladu s členom 27(1). 2. Ob ponovni uvedbi nadzora meje na podlagi odstavka 1 država članica uradno obvesti Komisijo in druge države članice o ponovni uvedbi nadzora meje v skladu s členom 27(1). 3. Za namene odstavka 1 se lahko nadzor na notranjih mejah takoj ponovno uvede za omejeno obdobje do enega meseca. Če resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti traja dlje od tega obdobja, lahko država članica podaljša nadzor na notranjih mejah za nadaljnja obdobja, da lahko traja največ tri mesece. 3. Za namene odstavka 1 se lahko nadzor na notranjih mejah takoj ponovno uvede za omejeno obdobje do enega meseca. Če resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti traja dlje od tega obdobja, lahko država članica podaljša nadzor na notranjih mejah za nadaljnja obdobja, da lahko traja največ tri mesece. 4. Kadar je v državi članici resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti predvidljiva, država članica obvesti Komisijo in druge države članice in Komisijo v skladu s členom 27(1) vsaj štiri tedne pred načrtovano ponovno uvedbo nadzora meje ali v krajšem obdobju, kadar so okoliščine, zaradi katerih je treba ponovno uvesti nadzor na notranjih mejah, znane manj kot štiri tedne pred načrtovano ponovno uvedbo. 4. Kadar je v državi članici resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti predvidljiva, država članica obvesti Komisijo in druge države članice in Komisijo v skladu s členom 27(1) vsaj štiri tedne pred načrtovano ponovno uvedbo nadzora meje ali v krajšem obdobju, kadar so okoliščine, zaradi katerih je treba ponovno uvesti nadzor na notranjih mejah, znane manj kot štiri tedne pred načrtovano ponovno uvedbo. 5. Za namene odstavka 4 in brez poseganja v člen 27a(4) se lahko nadzor na notranjih mejah ponovno uvede za največ šest mesecev. Kadar resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti traja dlje od tega obdobja , lahko država članica nadzor na notranjih mejah večkrat podaljša za obdobja, ki trajajo največ šest mesecev. 5. Za namene odstavka 4 se lahko nadzor na notranjih mejah ponovno uvede za največ šest mesecev. Kadar se po izteku tega obdobja pojavi grožnja javnemu redu ali notranji varnosti , ki je po naravi nova , lahko država članica nadzor na notranjih mejah večkrat podaljša za obdobja, ki trajajo največ šest mesecev. Vsako podaljšanje se priglasi Komisiji in drugim državam članicam v skladu s členom 27 in v rokih iz odstavka 4. Ob upoštevanju člena 27a(5) nadzor na notranjih mejah traja največ dve leti. Vsako podaljšanje se priglasi Komisiji in drugim državam članicam v skladu s členom 27 in v rokih iz odstavka 4. Nadzor na notranjih mejah traja največ dve leti. 6. Rok iz odstavka 5 ne vključuje obdobij iz odstavka 3.“; 6. Rok iz odstavka 5 vključuje obdobja iz odstavka 3.“;

Obrazložitev

Nadzor na notranjih mejah skupaj ne bi smel trajati dlje kot 24 mesecev. V skladu s sodbo Sodišča Evropske unije (združeni zadevi C-368/20 in C-369/20) je treba zakonik o schengenskih mejah razlagati tako, da državam članicam prepoveduje začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah na podlagi členov 25 in 27 tega zakonika, če trajanje ponovne uvedbe presega skupno najdaljše obdobje šestih mesecev in če se ni pojavila grožnja, ki je po naravi nova in bi upravičevala ponovno uporabo rokov iz člena 25.

Predlog spremembe 30

Člen 1, točka 10

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (10) člen 26 Uredbe se nadomesti z naslednjim: (10) člen 26 Uredbe se nadomesti z naslednjim: „Člen 26 „Člen 26 Merila za začasno ponovno uvedbo in podaljšanje nadzora na notranjih mejah Merila za začasno ponovno uvedbo in podaljšanje nadzora na notranjih mejah 1. Za ugotovitev, ali je ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah potrebna in sorazmerna v skladu s členom 25, država članica upošteva zlasti: 1. Za ugotovitev, ali je ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah potrebna in sorazmerna v skladu s členom 25, država članica upošteva zlasti: (a) ustreznost ukrepa ponovne uvedbe nadzora na notranji meji, pri čemer upošteva naravo ugotovljene resne grožnje in zlasti, ali je verjetno, da bo grožnja javnemu redu ali notranji varnosti s ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah ustrezno odpravljena; (a) uporabo alternativnih ukrepov, na primer sorazmernih kontrol, ki bi se izvajale v okviru zakonitega izvajanja pooblastil iz člena 23(a); (b) verjeten vpliv takega ukrepa na: (b) ustreznost ukrepa ponovne uvedbe nadzora na notranji meji, pri čemer upošteva naravo ugotovljene resne grožnje in zlasti, ali je verjetno, da bo grožnja javnemu redu ali notranji varnosti s ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah ustrezno odpravljena; — gibanje oseb na območju brez nadzora na notranjih mejah in — delovanje čezmejnih regij ob upoštevanju močnih družbenih in gospodarskih vezi med njimi. (c) verjeten vpliv takega ukrepa na: — gibanje oseb na območju brez nadzora na notranjih mejah in — delovanje čezmejnih regij ob upoštevanju močnih družbenih in gospodarskih vezi med njimi. 2. Kadar se država članica odloči podaljšati nadzor na notranjih mejah v skladu s členom 25a(5), podrobno oceni tudi, ali bi bilo cilje takega podaljšanja mogoče doseči z: 2. Kadar se država članica odloči podaljšati nadzor na notranjih mejah v skladu s členom 25a(5), podrobno oceni tudi, ali bi bilo cilje takega podaljšanja mogoče doseči z: (a) uporabo alternativnih ukrepov, na primer sorazmernih kontrol, ki bi se izvajale v okviru zakonitega izvajanja pooblastil iz člena 23(a); (a) uporabo alternativnih ukrepov, na primer sorazmernih kontrol, ki bi se izvajale v okviru zakonitega izvajanja pooblastil iz člena 23(a); (b) uporabo postopka iz člena 23a; (b) oblikami policijskega sodelovanja, kakor so določene v pravu Unije, vključno z zadevami, kot so skupne patrulje, skupne operacije, skupne preiskovalne enote, čezmejna zasledovanja ali čezmejni nadzor. (c) oblikami policijskega sodelovanja, kakor so določene v pravu Unije, vključno z zadevami, kot so skupne patrulje, skupne operacije, skupne preiskovalne enote, čezmejna zasledovanja ali čezmejni nadzor. 3. Kadar je nadzor na notranjih mejah ponovno uveden ali podaljšan, zadevne države članice po potrebi zagotovijo, da ga spremljajo ustrezni ukrepi za ublažitev učinkov ponovne uvedbe nadzora meje za osebe in prevoz blaga, pri čemer posebno pozornost namenijo čezmejnim regijam.“; 3. Kadar je nadzor na notranjih mejah ponovno uveden ali podaljšan, zadevne države članice po potrebi zagotovijo, da ga spremljajo ustrezni ukrepi za ublažitev učinkov ponovne uvedbe nadzora meje za osebe in prevoz blaga, pri čemer posebno pozornost namenijo čezmejnim regijam.“;

Obrazložitev

Za dosego ciljev predloga je bistveno, da se alternativni ukrepi preučijo že v fazi pred ponovno uvedbo mejnega nadzora, ne le v fazi njegovega podaljšanja.

Predlaga se črtanje člena 23a, zato je treba sklicevanje črtati tudi iz člena 26.

Predlog spremembe 31

Člen 1, točka 11

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (11) člen 27 Uredbe se nadomesti z naslednjim: (11) člen 27 Uredbe se nadomesti z naslednjim: „Člen 27 „Člen 27 Uradno obvestilo o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah in ocena tveganja Uradno obvestilo o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah in ocena tveganja 1. Uradna obvestila držav članic o ponovni uvedbi ali podaljšanju nadzora na notranjih mejah vsebujejo naslednje informacije: 1. Uradna obvestila držav članic o ponovni uvedbi ali podaljšanju nadzora na notranjih mejah vsebujejo naslednje informacije: (a) razloge za ponovno uvedbo ali podaljšanje, vključno z vsemi ustreznimi podrobnimi podatki o dogodkih, ki resno ogrožajo javni red države članice ali njeno notranjo varnost; (a) razloge za ponovno uvedbo ali podaljšanje, vključno z vsemi ustreznimi podrobnimi podatki o dogodkih, ki resno ogrožajo javni red države članice ali njeno notranjo varnost , in razloge, zakaj alternativni ukrepi ne bi bili ustrezni ; (b) obseg predlagane ponovne uvedbe ali podaljšanja, s posebno navedbo dela ali delov notranjih meja, na katerih je treba ponovno uvesti ali podaljšati nadzor meje; (b) obseg predlagane ponovne uvedbe ali podaljšanja, s posebno navedbo dela ali delov notranjih meja, na katerih je treba ponovno uvesti ali podaljšati nadzor meje; (c) imena odobrenih mejnih prehodov; (c) imena odobrenih mejnih prehodov; (d) datum in trajanje načrtovane ponovne uvedbe ali podaljšanja; (d) datum in trajanje načrtovane ponovne uvedbe ali podaljšanja; (e) premisleke o nujnosti in sorazmernosti iz člena 26(1) in, v primeru podaljšanja, člena 26(2); (e) premisleke o nujnosti in sorazmernosti iz člena 26(1) in, v primeru podaljšanja, člena 26(2); (f) kadar je ustrezno, ukrepe, ki naj bi jih sprejele druge države članice. (f) kadar je ustrezno, ukrepe, ki naj bi jih sprejele druge države članice. Uradno obvestilo lahko predložita tudi dve ali več držav članic skupaj. Uradno obvestilo lahko predložita tudi dve ali več držav članic skupaj. Uradno obvestilo se predloži v skladu s predlogo, ki jo določi Komisija z izvedbenim aktom in se objavi na spletu. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2). Uradno obvestilo se predloži v skladu s predlogo, ki jo določi Komisija z izvedbenim aktom in se objavi na spletu. Predloga mora vključevati stališče organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h). Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2). 2. Kadar se nadzor meje izvaja šest mesecev v skladu s členom 25a(4), vsako naknadno uradno obvestilo o podaljšanju nadzora vključuje oceno tveganja. V oceni tveganja se predstavijo obseg in predvideni razvoj ugotovljene resne grožnje, zlasti kako dolgo naj bi ugotovljena resna grožnja trajala in kateri odseki notranjih meja bi lahko bili prizadeti, ter informacije o ukrepih za uskladitev z drugimi državami članicami, na katere taki ukrepi vplivajo ali bi lahko vplivali. 2. Kadar se nadzor meje izvaja šest mesecev v skladu s členom 25a(4), vsako naknadno uradno obvestilo o podaljšanju nadzora vključuje oceno tveganja. V oceni tveganja se predstavijo obseg in predvideni razvoj ugotovljene resne grožnje, zlasti kako dolgo naj bi ugotovljena resna grožnja trajala in kateri odseki notranjih meja bi lahko bili prizadeti, ter informacije o ukrepih za uskladitev z drugimi državami članicami in čezmejnimi regijami , na katere taki ukrepi vplivajo ali bi lahko vplivali. 3. Kadar se ponovna uvedba ali podaljšanje nadzora na mejah nanaša na obsežno nedovoljeno gibanje iz točke (b) člena 25(1), se v oceno tveganja vključijo tudi informacije o obsegu in trendih tega nedovoljenega gibanja, vključno z vsemi informacijami, pridobljenimi od ustreznih agencij EU v skladu z njihovimi pooblastili, in analizo podatkov iz ustreznih informacijskih sistemov. 3. Kadar se ponovna uvedba ali podaljšanje nadzora na mejah nanaša na obsežno nedovoljeno gibanje iz točke (b) člena 25(1), se v oceno tveganja vključijo tudi informacije o obsegu in trendih tega nedovoljenega gibanja, vključno z vsemi informacijami, pridobljenimi od ustreznih agencij EU v skladu z njihovimi pooblastili, in analizo podatkov iz ustreznih informacijskih sistemov. 4. Zadevna država članica na zahtevo Komisije predloži vse dodatne informacije, tudi o ukrepih za uskladitev z državami članicami, ki jih zadeva načrtovano podaljšanje nadzora na notranjih mejah, ter dodatne informacije, potrebne za oceno morebitne uporabe ukrepov iz členov 23 in 23a. 4. Zadevna država članica na zahtevo Komisije predloži vse dodatne informacije, tudi o ukrepih za uskladitev z državami članicami, ki jih zadeva načrtovano podaljšanje nadzora na notranjih mejah, ter dodatne informacije, potrebne za oceno morebitne uporabe ukrepov iz členov 23 in 23a. 5. Država članica, ki predloži uradno obvestilo na podlagi odstavka 1 ali 2, lahko, kadar je potrebno in v skladu z nacionalnim pravom, sklene, da dele predloženih informacij označi za tajne. 5. Država članica, ki predloži uradno obvestilo na podlagi odstavka 1 ali 2, lahko, kadar je potrebno in v skladu z nacionalnim pravom, sklene, da dele predloženih informacij označi za tajne. Takšna označitev drugim državam članicam, ki jih zadeva začasna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah, ne preprečuje dostopa do informacij prek ustreznih in varnih kanalov policijskega sodelovanja.“; Takšna označitev drugim državam članicam, ki jih zadeva začasna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah, ne preprečuje dostopa do informacij prek ustreznih in varnih kanalov policijskega sodelovanja.“;

Obrazložitev

Uskladitev s predhodnim predlogom spremembe.

Predlog spremembe 32

Člen 1, točka 12

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (12) vstavi se naslednji člen 27a: (12) vstavi se naslednji člen 27a: „Člen 27a „Člen 27a Posvetovanje z državami članicami in mnenje Komisije Posvetovanje z državami članicami in mnenje Komisije 1. Po prejemu uradnih obvestil, predloženih na podlagi člena 27(1), lahko Komisija po potrebi vzpostavi posvetovalni postopek, vključno s skupnimi srečanji med državo članico, ki načrtuje ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah, in drugimi državami članicami, zlasti tistimi, ki jih ti ukrepi neposredno zadevajo, ter ustreznimi agencijami Unije. 1. Po prejemu uradnih obvestil, predloženih na podlagi člena 27(1), Komisija po potrebi vzpostavi posvetovalni postopek, vključno s skupnimi srečanji med državo članico, ki načrtuje ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah, in drugimi državami članicami, zlasti tistimi, ki jih ti ukrepi neposredno zadevajo, Evropskim parlamentom, Evropskim odborom regij ter ustreznimi agencijami Unije. Posvetovanje se nanaša zlasti na ugotovljeno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, ustreznost nameravane ponovne uvedbe nadzora na mejah, pri čemer se upošteva ustreznost alternativnih ukrepov, ter načine za zagotovitev izvajanja medsebojnega sodelovanja med državami članicami v zvezi s ponovno uvedbo nadzora na mejah. Posvetovanje se nanaša zlasti na ugotovljeno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, ustreznost nameravane ponovne uvedbe nadzora na mejah, pri čemer se upošteva ustreznost alternativnih ukrepov, ter načine za zagotovitev izvajanja medsebojnega sodelovanja med državami članicami v zvezi s ponovno uvedbo nadzora na mejah. Država članica, ki načrtuje ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah, pri izvajanju nadzora na notranji meji v največji možni meri upošteva rezultate takšnega posvetovanja. Država članica, ki načrtuje ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah, pri izvajanju nadzora na notranji meji v največji možni meri upošteva rezultate takšnega posvetovanja. 2. Po prejemu uradnih obvestil, predloženih v zvezi s ponovno uvedbo ali podaljšanjem nadzora na notranjih mejah, lahko Komisija ali katera koli druga država članica brez poseganja v člen 72 PDEU izda mnenje, če ima na podlagi informacij iz uradnega obvestila in, kadar je to ustrezno, ocene tveganja ali kakršnih koli dodatnih informacij pomisleke glede nujnosti ali sorazmernosti načrtovane ponovne uvedbe ali podaljšanja nadzora na notranjih mejah. 2. Po prejemu uradnih obvestil, predloženih v zvezi s ponovno uvedbo ali podaljšanjem nadzora na notranjih mejah, lahko Komisija ali katera koli druga država članica brez poseganja v člen 72 PDEU izda mnenje, če ima na podlagi informacij iz uradnega obvestila in, kadar je to ustrezno, ocene tveganja ali kakršnih koli dodatnih informacij pomisleke glede nujnosti ali sorazmernosti načrtovane ponovne uvedbe ali podaljšanja nadzora na notranjih mejah. 3. Po prejemu uradnih obvestil, predloženih v zvezi s podaljšanjem nadzora na notranji meji na podlagi člena 25a(4), ki vodi do nadaljevanja nadzora na notranjih mejah za skupno osemnajst mesecev, Komisija izda mnenje o nujnosti in sorazmernosti takega nadzora na notranjih mejah. 3. Po prejemu uradnih obvestil, predloženih v zvezi s podaljšanjem nadzora na notranji meji na podlagi člena 25a(4), ki vodi do nadaljevanja nadzora na notranjih mejah za skupno dvanajst mesecev, Komisija izda mnenje o nujnosti in sorazmernosti takega nadzora na notranjih mejah. V mnenju bi moralo biti upoštevano tudi k uradnemu obvestilu priloženo stališče zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h). 4. Kadar se izda mnenje iz odstavka 2 ali 3, lahko Komisija vzpostavi posvetovalni postopek za razpravo z državami članicami o mnenju. Komisija začne ta postopek, kadar Komisija ali država članica izda mnenje, v katerem izrazi pomisleke glede nujnosti ali sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah. 4. Kadar se izda mnenje iz odstavka 2 ali 3, Komisija vzpostavi posvetovalni postopek za razpravo z državami članicami o mnenju. Komisija začne ta postopek, kadar Komisija ali država članica izda mnenje, v katerem izrazi pomisleke glede nujnosti ali sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah. 5. Kadar država članica meni, da obstajajo izjemne razmere, ki upravičujejo nadaljnjo potrebo po nadzoru na notranjih mejah, ki presega najdaljše obdobje iz člena 25(5), o tem uradno obvesti Komisijo v skladu s členom 27(2). V novem uradnem obvestilu država članica utemelji nadaljnjo grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, pri čemer upošteva mnenje Komisije, izdano na podlagi odstavka 3. Komisija izda nadaljnje mnenje.“; 5. Kadar država članica meni, da obstajajo izjemne razmere, ki upravičujejo nadaljnjo potrebo po nadzoru na notranjih mejah, ki presega najdaljše obdobje iz člena 25 a (5), o tem uradno obvesti Komisijo v skladu s členom 27(2). V novem uradnem obvestilu država članica utemelji nadaljnjo grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, pri čemer upošteva mnenje Komisije, izdano na podlagi odstavka 3. Komisija izda nadaljnje mnenje.“;

Obrazložitev

Bistveno je, da Evropska komisija hitro oceni nujnost in sorazmernost podaljšanega nadzora na notranjih mejah ter da njena priporočila upoštevajo stališče zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h). Pri tem bi se bilo treba posvetovati z Evropskim parlamentom in Evropskim odborom regij. Poleg tega je sklicevanje na podaljšanje nadzora na notranjih mejah zajeto v členu 25(a)(5), kar je treba popraviti.

Predlog spremembe 33

Člen 1, točka 13

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (13) člen 28 Uredbe se nadomesti z naslednjim: (13) člen 28 se nadomesti z naslednjim: „Člen 28 „Člen 28 Posebni mehanizem, kadar resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti ogroža splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah Posebni mehanizem, kadar resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti ogroža splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah 1. Kadar Komisija ugotovi, da ista resna grožnja notranji varnosti ali javnemu redu zadeva večino držav članic, kar ogroža splošno delovanje območja brez notranjih meja, lahko Svetu predlaga sprejetje izvedbenega sklepa, s katerim se državam članicam dovoli ponovna uvedba nadzora na mejah, kadar razpoložljivi ukrepi iz členov 23 in 23a ne zadostujejo za odpravo grožnje. 1. Kadar Komisija ugotovi, da ista resna grožnja notranji varnosti ali javnemu redu zadeva večino držav članic, kar ogroža splošno delovanje območja brez notranjih meja, lahko Svetu predlaga sprejetje izvedbenega sklepa, s katerim se državam članicam dovoli ponovna uvedba nadzora na mejah, kadar razpoložljivi ukrepi iz člena 23 ne zadostujejo za odpravo grožnje. 2. Sklep zajema obdobje največ šestih mesecev in se lahko, dokler traja grožnja, na predlog Komisije podaljšuje za nadaljnja obdobja največ šestih mesecev, pri čemer se upošteva pregled iz odstavka 5. 2. Sklep zajema obdobje največ šestih mesecev in se lahko, če grožnja še traja , na predlog Komisije podaljšuje za nadaljnja obdobja največ šestih mesecev na skupno največ 24 mesecev , pri čemer se upošteva pregled iz odstavka 5. 3. Kadar države članice ponovno uvedejo ali podaljšajo nadzor meje zaradi grožnje iz odstavka 1, ta nadzor od začetka veljavnosti sklepa Sveta temelji na tem sklepu. 3. Kadar države članice ponovno uvedejo ali podaljšajo nadzor meje zaradi grožnje iz odstavka 1, ta nadzor od začetka veljavnosti sklepa Sveta temelji na tem sklepu. 4. Sklep Sveta iz odstavka 1 se nanaša tudi na vse ustrezne blažilne ukrepe, ki se uvedejo na nacionalni ravni in ravni Unije, da se čim bolj zmanjšajo učinki ponovne uvedbe nadzora na meje. 4. Sklep Sveta iz odstavka 1 se nanaša tudi na vse ustrezne blažilne ukrepe, ki se uvedejo na nacionalni ravni in ravni Unije, da se čim bolj zmanjšajo učinki ponovne uvedbe nadzora na meje. 5. Komisija pregleda razvoj ugotovljene grožnje in učinek ukrepov, sprejetih v skladu s sklepom Sveta iz odstavka 1, da oceni, ali so ukrepi še upravičeni. 5. Komisija pregleda razvoj ugotovljene grožnje in učinek ukrepov, sprejetih v skladu s sklepom Sveta iz odstavka 1, da oceni, ali so ukrepi še upravičeni. 6. Države članice nemudoma uradno obvestijo Komisijo in druge države članice v Svetu o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v skladu s sklepom iz odstavka 1. 6. Države članice nemudoma uradno obvestijo Komisijo in druge države članice v Svetu o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v skladu s sklepom iz odstavka 1. 7. Komisija lahko izda priporočilo, v katerem navede druge ukrepe iz členov 23 in 23a , ki bi lahko dopolnili nadzor na notranjih mejah ali bili primernejši za obravnavanje ugotovljene grožnje notranji varnosti ali javnemu redu iz odstavka 1.“; 7. Komisija lahko izda priporočilo, v katerem navede druge ukrepe iz člena 23, ki bi lahko dopolnili nadzor na notranjih mejah ali bili primernejši za obravnavanje ugotovljene grožnje notranji varnosti ali javnemu redu iz odstavka 1. V priporočilu bi moralo biti upoštevano tudi stališče zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h). “;

Obrazložitev

Da bi zagotovili upoštevanje stališč lokalnih in regionalnih oblasti v čezmejnih regijah in skladnost z določbami iz predloga, bi morala enotna oblika poročila vključevati poglavje o stališču zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h). Poleg tega je potrebno določiti zgornjo mejo, da bi se izognili skoraj trajnemu nadzoru na notranjih mejah.

Predlog spremembe 34

Člen 1, točka 14

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (14) člen 31 se spremeni: (14) člen 31 se spremeni: (a) člen 31 postane odstavek 1; (a) člen 31 postane odstavek 1; (b) doda se naslednji odstavek 2: (b) doda se naslednji odstavek 2: „2. Kadar država članica v skladu s členom 27(1) uradno obvesti Komisijo in druge države članice o ponovni uvedbi nadzora na mejah, hkrati obvesti Evropski parlament in Svet o: „2. Kadar država članica v skladu s členom 27(1) uradno obvesti Komisijo in druge države članice o ponovni uvedbi nadzora na mejah, hkrati obvesti Evropski parlament in Svet o: (a) podrobnostih o notranjih mejah, na katerih bo ponovno uvedla nadzor meje; (b) razlogih za predlagano ponovno uvedbo; (c) imenih odobrenih mejnih prehodov; (d) datumu in trajanju načrtovane ponovne uvedbe; (e) kadar je ustrezno, ukrepih, ki naj bi jih sprejele druge države članice. (a) podrobnostih o notranjih mejah, na katerih bo ponovno uvedla nadzor meje; (b) razlogih za predlagano ponovno uvedbo; (c) imenih odobrenih mejnih prehodov; (d) datumu in trajanju načrtovane ponovne uvedbe; (e) kadar je ustrezno, ukrepih, ki naj bi jih sprejele druge države članice. 3. Posredovane informacije lahko države članice v skladu s členom 27(4) označijo za tajne. 3. Posredovane informacije lahko države članice v skladu s členom 27(4) označijo za tajne. V primerih, utemeljenih z razlogi javne varnosti, se od držav članic ne zahteva, da predložijo vse informacije iz odstavka 2. V izjemnih primerih, utemeljenih z izredno resnimi razlogi javne varnosti, se od držav članic ne zahteva, da predložijo vse informacije iz odstavka 2. Označitev informacij za tajne ni razlog, da Komisija informacij ne bi mogla dati na razpolago Evropskemu parlamentu. Pošiljanje informacij in dokumentov, ki se Evropskemu parlamentu pošljejo na podlagi tega člena, in ravnanje z njimi morata biti skladna s pravili o posredovanju tajnih podatkov in ravnanju z njimi, ki se uporabljajo za izmenjavo podatkov med Evropskim parlamentom in Komisijo.“; Označitev informacij za tajne ni razlog, da Komisija informacij ne bi mogla dati na razpolago Evropskemu parlamentu. Pošiljanje informacij in dokumentov, ki se Evropskemu parlamentu pošljejo na podlagi tega člena, in ravnanje z njimi morata biti skladna s pravili o posredovanju tajnih podatkov in ravnanju z njimi, ki se uporabljajo za izmenjavo podatkov med Evropskim parlamentom in Komisijo.“;

Obrazložitev

Izjeme, pri katerih zahteva po preglednosti ne bi veljala, bi morale biti zelo omejene.

Predlog spremembe 35

Člen 1, točka 15

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (15) člen 33 Uredbe se nadomesti z naslednjim: (15) člen 33 Uredbe se nadomesti z naslednjim: „Člen 33 „Člen 33 Poročilo o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah Poročila o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah 1. Države članice, ki so izvajale nadzor na notranjih mejah, v štirih tednih po odpravi nadzora na notranjih mejah Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložijo poročilo o ponovni uvedbi in, kjer je to ustrezno, podaljšanju nadzora na notranjih mejah. 1. Države članice, ki izvajajo nadzor na notranjih mejah, vsake štiri tedne med izvajanjem nadzora na notranjih mejah in v štirih tednih po odpravi nadzora na notranjih mejah Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložijo poročila o ponovni uvedbi in, kjer je to ustrezno, podaljšanju nadzora na notranjih mejah. 2. Kadar se nadzor meje podaljša v skladu s členom 25a(5), brez poseganja v odstavek 1 zadevna država članica predloži poročilo ob izteku dvanajstih mesecev in nato vsakih dvanajst mesecev , če se nadzor meje izjemoma ohrani. 2. Kadar se nadzor meje podaljša v skladu s členom 25a(5), brez poseganja v odstavek 1 zadevna država članica predloži poročilo ob izteku dvanajstih mesecev, če se nadzor meje izjemoma ohrani. 3. V poročilu predstavi zlasti začetno in naknadno oceno nujnosti nadzora meje in spoštovanja meril iz člena 26, izvajanje kontrol, praktično sodelovanje s sosednjimi državami članicami, posledični vpliv na gibanje oseb, zlasti v čezmejnih regijah, učinkovitost ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah, vključno z naknadno oceno sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora meje. 3. V poročilih predstavi zlasti začetno in naknadno oceno nujnosti nadzora meje in spoštovanja meril iz člena 26, izvajanje kontrol, praktično sodelovanje s sosednjimi državami članicami, posledični vpliv na gibanje oseb, zlasti v čezmejnih regijah, učinkovitost ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah, vključno s tekočo oceno sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora meje. 4. Komisija sprejme enotno obliko za to poročilo in ga objavi na spletu. 4. Komisija sprejme enotno obliko za ta poročila in jih objavi na spletu. Poročila vključujejo poglavje o stališču zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h). 5. Komisija lahko poda mnenje o tej naknadni oceni začasne ponovne uvedbe nadzora na eni ali več notranjih mejah ali na njihovih delih. 5. Komisija poda mnenje o tej tekoči oceni začasne ponovne uvedbe nadzora na eni ali več notranjih mejah ali na njihovih delih. 6. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najmanj enkrat na leto predloži poročilo o delovanju območja brez nadzora na notranjih mejah, imenovano ‚poročilo o stanju schengenske ureditve‘. Poročilo vsebuje seznam vseh odločitev o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah, ki so bile sprejete v zadevnem letu. Vsebuje tudi informacije o trendih na schengenskem območju v zvezi z nedovoljenim gibanjem državljanov tretjih držav, pri čemer se upoštevajo razpoložljive informacije ustreznih agencij Unije, analiza podatkov iz ustreznih informacijskih sistemov ter ocena nujnosti in sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora na mejah v obdobju, ki ga zajema to poročilo.“; 6. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najmanj enkrat na leto predloži poročilo o delovanju območja brez nadzora na notranjih mejah, imenovano ‚poročilo o stanju schengenske ureditve‘. Poročilo vsebuje seznam vseh odločitev o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah, ki so bile sprejete v zadevnem letu. Vsebuje tudi informacije o trendih na schengenskem območju v zvezi z nedovoljenim gibanjem državljanov tretjih držav, pri čemer se upoštevajo razpoložljive informacije ustreznih agencij Unije, analiza podatkov iz ustreznih informacijskih sistemov ter ocena nujnosti in sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora na mejah v obdobju, ki ga zajema to poročilo.“;

Obrazložitev

Da bi zagotovili upoštevanje stališč lokalnih in regionalnih oblasti v čezmejnih regijah in skladnost z določbami iz predloga, bi morala enotna oblika poročila vključevati poglavje o stališču zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h).

Nujnost in sorazmernost ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah se redno ocenjujeta, Komisija pa ju mora obvezno oceniti med nadzorom in po njem.

Ker bi se moral nadzor na notranjih mejah izvajati le v izjemnih okoliščinah in bi moral biti skrajni ukrep, bi bilo treba take ukrepe pozorno spremljati in ocenjevati od njihove uvedbe naprej. Štiritedensko obdobje, predlagano tukaj, je v skladu s časovnim okvirom, predvidenim za naknadno poročanje.

Predlog spremembe 36

Člen 1, točka 19

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (19) doda se nova Priloga XII: „PRILOGA XII DEL A Postopek za predajo oseb, prijetih na notranjih mejah [1. – 7.] DEL B Standardni postopek za predajo oseb, prijetih na notranjih mejah […]“.

Obrazložitev

Zaradi predlaganega črtanja člena 23a je treba črtati tudi Prilogo XII.

Predlog spremembe 37

člen 2(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Člen 6(3) Direktive 2008/115/ES se nadomesti z naslednjim: „3. Države članice se lahko vzdržijo izdaje odločbe o vrnitvi državljanu tretje države, ki nezakonito prebiva na njihovem ozemlju, če zadevnega državljana tretje države v skladu s postopki iz člena 23a Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) ali na podlagi dvostranskih sporazumov ali dogovorov sprejme druga država članica. Država članica, ki sprejme zadevnega državljana tretje države v skladu s prvim pododstavkom, izda odločbo o vrnitvi v skladu z odstavkom 1. V takih primerih se odstopanje iz prvega pododstavka ne uporablja. Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o vseh obstoječih, spremenjenih ali novih dvostranskih sporazumih ali dogovorih.

Obrazložitev

Zaradi predlaganega črtanja člena 23a je treba črtati tudi predlagane spremembe člena 6(3) Direktive 2008/115/ES. Za predlagano črtanje veljajo isti razlogi kot za predlagano črtanje uvodnih izjav 25 in 26. Nadalje bi lahko z obsežnim zanašanjem na dvostranske sporazume med državami članicami, ki bi bili potrebni za izvajanje takih predaj, ogrozili evropsko solidarnost. Poleg tega bi se lahko v skladu z mnenjem pravne službe Sveta Evropske unije (6357/21 z dne 19. februarja 2021), v katerem je podrobno pojasnjena spremenljiva geometrija med schengenskim in dublinskim pravnim redom v zvezi s predlogi v okviru novega pakta o migracijah in azilu, določbe, povezane z vračanjem, ponovno vključile v predlog za prenovitev direktive o vračanju (kot je Komisija predlagala leta 2018, predlog pa je še vedno v obravnavi v Svetu). Če ena možnost bi bila, da bi bile tovrstne določbe del predloga za spremembo direktive o vračanju. Spreminjanje direktive o vračanju z revidiranjem zakonika o schengenskih mejah ni v skladu z zavezo Evropske komisije o boljšem pravnem urejanju.

II. POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

1. pozdravlja predlog Komisije za spremembo zakonika o schengenskih mejah tako v zvezi s predlaganimi enotno izvajanimi ukrepi za varovanje zunanjih meja kot z na novo opredeljenimi merili in postopkovnimi zaščitnimi ukrepi za ponovno uvedbo in podaljšanje nadzora na notranjih mejah, zlasti zato, ker se priznava pomen čezmejnega sodelovanja;

2. pozdravlja skupno sporočilo Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Odziv na državno podprto instrumentalizacijo migrantov na zunanjih mejah EU, sprejeto 23. novembra 2021, ki skupaj s prenovljenim akcijskim načrtom EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2021–2025) ( 6 ) prvič obravnava pojav instrumentalizacije;

3. se strinja, da je potreben bolje delujoč okvir schengenskega območja in da je nadzor zunanjih meja v interesu vseh držav članic; priznava, da je učinkovit nadzor zunanjih meja EU pomemben sestavni del celovite migracijske politike EU;

4. poudarja, da je predlagana opredelitev koncepta instrumentalizacije v zakoniku o schengenskih mejah v sedanji obliki preširoka in nejasna, kar dopušča napačne razlage, ki lahko privedejo do nezadostno utemeljenih