Čeprav je bil na tem področju dosežen viden napredek in je že bilo uvedenih osem sistemov, ki zdaj delujejo, jih je devet še vedno v razvoju. To je v skladu z načrtovanjem delovnega programa carinskega zakonika Unije. Za več podrobnosti glej naslednje poglavje.

Ocena bo podlaga za prihodnje odločitve o tem, ali je treba zakonik ter njegove izvedbene in delegirane akte revidirati. Zlasti bo preučeno, ali je zakonik dovolj prožen za obvladovanje upravljanja carinskih formalnosti v krizah, kot je trenutna pandemija, in glede na nove poslovne modele, kot je e-trgovanje.

Komisija je pred kratkim začela oceno carinskega zakonika Unije, ki naj bi bila dokončana do konca leta 2021. Njen namen je ugotoviti, ali so zakonodaja in operativni elektronski sistemi do navedenega datuma še vedno ustrezni za zagotavljanje posodobljenih, racionaliziranih in poenostavljenih procesov v pomoč gospodarskim subjektom in carinskim organom, ki izpolnjujejo predpise.

Pravni okvir sestavljajo carinski zakonik Unije ter podrobna pravila iz delegiranih in izvedbenih aktov. Zakonik je začel veljati 1. maja 2016. Leta 2020 so bili izvedbeni in delegirani akti carinskega zakonika Unije dodatno posodobljeni, da bi vključevali pravila o vnaprejšnjih informacijah ter analizi tveganj glede varnosti in zaščite.

To tretje poročilo o napredku je odgovor Komisije na navedeno zahtevo. Tako kot prejšnji poročili tudi to poročilo vsebuje splošno kvalitativno oceno izvajanja strategije, in sicer s predstavitvijo doseženega napredka pri vsakem od sedmih ključnih ciljev od objave drugega poročila. V njem so za vsak posamezni cilj izpostavljeni najpomembnejši dosežki in nastale težave, medtem ko priloženi delovni dokument služb Komisije vsebuje bolj poglobljeno analizo.

Svet je v svojih sklepih iz januarja 2019 o drugem poročilu o napredku pozdravil doseženi napredek pri izvajanju strategije, vključno s krepitvijo sodelovanja med vsemi udeleženci, začetkom izvajanja novih pobud – zlasti sklepa Komisije o merilih finančnega tveganja – in sodelovanjem carinskih uprav pri dejavnostih, povezanih z varnostjo. Poudaril je tudi, da je obvladovanje tveganja stalen proces, ki ni omejen na posebne ukrepe z jasno določenimi datumi začetka in konca, ter da morajo carinski organi še naprej uvajati inovacije in biti pripravljeni, da se odzivajo na nove ali nastajajoče grožnje. Svet je v svojih sklepih iz januarja 2019 pozval Komisijo, naj v dveh letih predloži tretje in končno poročilo o napredku pri izvajanju sedanje strategije za obdobje 2019–2020.

Komisija je leta 2014 sprejela strategijo in akcijski načrt EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju. Strategija se nanaša na obdobje 2014–2020 in opredeljuje sedem ključnih ciljev, ki jih združuje splošni cilj vzpostavitve visokokakovostnega, večplastnega pristopa k obvladovanju tveganja. V akcijskem načrtu so bili določeni konkretni ukrepi za vsak cilj. Na zahtevo Sveta je Komisija prvo poročilo o napredku pri izvajanju strategije in akcijskega načrta predstavila julija 2016, drugo pa julija 2018.

Obvladovanje tveganja carinskim organom omogoča, da bolje prepoznajo in se osredotočijo na tiste pošiljke, ki predstavljajo tveganje. Omogoča obravnavanje navedenih tveganj v najboljšem trenutku v dobavni verigi, da se zagotovita varnost in zaščita prebivalcev EU ter zaščita finančnih interesov EU in njenih držav članic. Omogoča tudi optimizacijo uporabe carinskih virov.

Carinski organi obravnavajo znatne in nenehno naraščajoče količine blaga. Olajšati morajo vse večji obseg zakonite trgovine, hkrati pa se neprekinjeno bojujejo proti goljufijam in tihotapljenju nezakonitega ali nevarnega blaga. Medtem pa veliki izzivi, kot so sedanja kriza v javnem zdravju, posledice izstopa Združenega kraljestva iz enotnega trga in carinske unije EU ter vzpon digitalizacije in e-trgovanja, vplivajo na delo carinskih organov.

Komisija je skupaj z državami članicami in podjetji nadaljevala razvoj sistemov informacijske tehnologije, ki podpirajo popolno izvajanje zakonika. Od zadnjega poročila o napredku so bili doseženi pomembni mejniki pri razvoju in uvajanju načrtovanih sistemov informacijske tehnologije ter glede pravil za zagotavljanje ali izmenjavo informacij. Celovit sklop sistemov informacijske tehnologije bo nadalje posodobil in uskladil uvozne, izvozne in tranzitne postopke ter uvedel nove koncepte, kot je centralizirano carinjenje.

Novi sistem nadzora uvoza (ICS2)

Za blago, ki vstopa v EU, reforma sistema predhodnih informacij o tovoru (ICS) EU napreduje dobro. Sistem je namenjen obveščanju carinskih organov o prispetju blaga precej pred dejansko pošiljko. Razvoj sistema ICS2 je v teku, prvi rezultat pa se pričakuje spomladi 2021. Celoten sistem bo uveden v treh izdajah, kot je podrobno opisano v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije. Sistem naj bi začel v celoti delovati oktobra 2024 in bo znatno izboljšal analizo tveganj glede varnosti in zaščite.

Drugi projekti in sistemi

S sistemom „Nadzor 3“ (SURV3) se zbirajo informacije iz carinskih deklaracij in shranjujejo v podatkovno zbirko. S sistemom SURV3 je prejšnji sistem (SURV2) nadgrajen in usklajen z zahtevami carinskega zakonika Unije. V podatkovni zbirki so evidentirani in centralizirani trgovinski podatki EU (uvoz in izvoz), ki jih nacionalni carinski organi pridobijo iz svojih sistemov in jih dnevno posredujejo Komisiji. Platforma za analizo podatkov se je začela uporabljati z vzpostavitvijo delovanja nadzorne plošče za trgovinske tokove marca 2020. Pravočasno bo dodanih več funkcij, ki bodo Komisiji omogočile boljšo uporabo podatkov o nadzoru.

Uspešnost carinske unije (CUP) se uporablja kot orodje za upravljanje/usmerjanje z dokazi podprtega oblikovanja politike in strateškega odločanja ter za ocenjevanje uspešnosti in spremljanje trendov. V sistemu uspešnosti carinske unije se postopoma razvijajo ključni kazalniki uspešnosti, da bi ocenili, kako države članice izvajajo carinske kontrole, poudarili vpliv carine pri zbiranju prihodkov za proračun EU, zagotovili varnost in zaščito državljanov EU, zaščitili notranji trg in poudarili pomembnost prispevka carinskih uprav k ciljem rasti, konkurenčnosti in inovacij v skladu z agendo strategije Evropa 2020.

Skupno okolje za izmenjavo informacij (CISE) spodbuja izmenjavo ustreznih pomorskih informacij med različnimi vključenimi organi. Znaten napredek je bil dosežen z vstopom v prehodno fazo (2019–2021), ki jo upravlja in vodi Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) v tesnem sodelovanju z državami članicami.

Forum za digitalni promet in logistiko (DTLF), ki ga vodi Komisija, združuje strokovnjake za promet in logistiko ter deležnike iz zasebnega in javnega sektorja, da bi oblikovali skupno vizijo in časovni načrt za digitalni promet in logistiko. Svet je aprila 2020 sprejel nova pravila, ki bodo podjetjem za tovorni promet olajšala pošiljanje informacij organom v digitalni obliki. Večja digitalizacija tovornega prometa in logistike bo podjetjem omogočila precejšnje prihranke pri stroških ter povečala učinkovitost in trajnost prometnega sektorja.

Celoviti računalniški veterinarski sistem (TRACES) je večjezično spletno orodje Evropske komisije za upravljanje vseh sanitarnih in fitosanitarnih zahtev v zvezi s trgovino znotraj EU ter uvozom živali, semena in živalskih zarodkov, hrane, krme in rastlin. Glavni cilj sistema je digitalizacija celotnega procesa certificiranja v skladu z Evropsko digitalno agendo. Komisija je začela nov projekt v obliki razvoja sistema informacijske tehnologije za elektronsko predložitev in upravljanje potrdil o ulovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. Ta novi sistem bo organom držav članic pomagal pri izvajanju njihovih nalog preverjanja in obvladovanja tveganj v zvezi z uvozom ribiških proizvodov v EU.

Cilj pobude za okolje enotnega okenca EU za carino je olajšati avtomatizirano preverjanje dokazil, predloženih s carinsko deklaracijo pri carinjenju. Uporabljalo se bo kot instrument za podporo usklajevanju kontrol med carinskimi in partnerskimi pristojnimi organi na meji ter za zagotavljanje povratnih informacij gospodarskim subjektom o kontrolah. Enotno okence povezuje nacionalne carinske sisteme in rešitve EU za elektronsko izdajanje dovoljenj, kot je sistem TRACES ali sistem za izvoz blaga z dvojno rabo.

2.3.Cilj 3 – Izvajanje ukrepov za nadzor in zmanjšanje tveganj, kadar je to potrebno („ocena vnaprej, nadzor po potrebi“)

Tretji cilj („ocena vnaprej, nadzor po potrebi“) je osrednjega pomena za strategijo v tem smislu, da bi morali vsi drugi cilji na koncu prispevati k temu, da se carinskim organom omogoči boljše ciljno usmerjanje njihovih kontrol glede na to, kdaj in kje se opravijo. V zvezi s ciljem 3 je bil dosežen velik napredek, zlasti v zvezi s prednostnim kontrolnim območjem, finančnimi tveganji ter skladnostjo in varnostjo proizvodov. Komisija prav tako nadalje razvija in širi uporabo preverjanj verodostojnosti.

Prednostno kontrolno območje

Prednostno kontrolno območje je ključni mehanizem v okviru za obvladovanje carinskega tveganja, ki EU omogoča, da določi posebna območja, ki jih je treba obravnavati prednostno za carinske kontrole. Orodje prednostnega kontrolnega območja se uporablja za usklajevanje carinskih ukrepov EU na večini glavnih območij tveganja že od leta 2007, daje operativne rezultate in zagotavlja strateška spoznanja. Med krizo se morajo prednostne naloge spremeniti, zato se prednostna kontrolna območja nadomestijo s skupnimi ukrepi, ki so osredotočeni na določeno krizo. To je veljalo za COVID-19 leta 2020.

Merila finančnega tveganja

Inšpekcijski pregledi Komisije v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi ter prejšnje delo v zvezi z ukrepi EU za zmanjšanje izgub zaradi neplačanih carin so pokazali na neusklajenost pri izvajanju carinskih kontrol za ublažitev tveganja prenizko ovrednotenega uvoza v celotni carinski uniji.

Komisija je maja 2018 sprejela pomemben izvedbeni sklep, ki določa ukrepe za enotno uporabo carinskih kontrol z določitvijo skupnih meril in standardov finančnega tveganja.

Merila finančnega tveganja so sklop pravil, ki sistemom carinjenja držav članic omogočajo sistematično identifikacijo (ali „elektronsko označevanje“) transakcij, ki predstavljajo potencialna finančna tveganja in ki zahtevajo nadaljnji pregled in/ali nadzorne ukrepe. Merila zajemajo večino znanih finančnih tveganj in pomagajo zagotavljati doslednejši pristop k carinskim kontrolam.

Sklep o merilih finančnega tveganja, ki je na voljo le strokovnjakom za obvladovanje carinskega tveganja v državah članicah, državam članicam omogoča, da finančno tveganje obravnavajo enako na zunanji meji, ne da bi pri tem po nepotrebnem obremenile zakonito trgovino. Opredeljuje tudi najprimernejši čas in kraj kontrole glede na obseg in vrsto tveganja ter razpoložljivost podatkov in dokumentacije.

Varnost in skladnost proizvodov