5.1 Možnost 1: razširitev in redni pregled seznama blaga in storitev, za katere se lahko uporabljajo nižje stopnje

Komisija je s tem po več letih neuspešnih poskusov opustila cilj, da se uvede dokončna ureditev DDV na osnovi načela obdavčitve vseh čezmejnih dobav blaga v državi članici njihovega izvora in pod enakimi pogoji, kot veljajo za notranjo trgovino, vključno s stopnjami DDV. Evropski parlament in Svet sta se strinjala, da bi moral dokončni sistem temeljiti na načelu obdavčitve v državi članici, v katero je blago namenjeno.

Komisija si neprekinjeno prizadeva za reformo sistema DDV. V zadnjem času je Komisija po obsežni in plodni javni razpravi, ki se je začela z zeleno knjigo o prihodnosti DDV decembra 2010, predstavila svoje sklepe v sporočilu o prihodnosti DDV iz decembra 2011 in opredelila prednostne naloge za prihodnja leta.

Na splošno ta akcijski načrt določa posamezne korake, ki so potrebni za oblikovanje enotnega območja DDV v EU. V njem so opredeljeni takojšnji in nujni ukrepi za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV ter prilagoditev sistema DDV za digitalno gospodarstvo in potrebe MSP, poleg tega pa vsebuje tudi jasne dolgoročne smernice o dokončnem sistemu DDV in stopnjah DDV. Odločiti se je treba glede vseh omenjenih vprašanj. Predvsem pa je potrebno politično vodstvo, da se odpravijo globoko zakoreninjene ovire, ki so v preteklosti onemogočale napredek, in končno sprejmejo reforme, potrebne za boj proti goljufijam, odstranitev upravnih ovir in zmanjšanje regulativnih stroškov, ter s tem olajša poslovanje evropskim podjetjem.

Sedanji sistem tudi ni najustreznejši, kar zadeva inovativne poslovne modele in tehnološki napredek v današnjem digitalnem okolju. Različne stopnje DDV za fizično in digitalno blago in storitve ne odražajo v celoti sedanjih razmer. Poleg tega se države članice čutijo neupravičeno omejene pri svoji politiki določanja stopenj DDV. Preusmerjanje k načelu namembne države v zadnjih nekaj letih zahteva širši razmislek o posledicah za sistem DDV in pravila EU, ki urejajo stopnje DDV.

Ker bosta priprava in sprejetje tako velike spremembe v načinu delovanja DDV zahtevala nekaj časa, bo Komisija vzporedno nadaljevala z več drugimi povezanimi pobudami, ki bodo prispevale k reševanju izzivov v okviru sistema DDV. Nekatere od teh pobud, ki so bile že napovedane, bodo dopolnili drugi ukrepi, kar bo omogočilo takojšen začetek boja proti goljufijam.

Komisija namerava zdaj v ta namen predložiti zakonodajni predlog za vzpostavitev dokončnega sistema DDV. Ta dokončni sistem bo osnovan na dogovoru zakonodajalcev EU, da bi moral sistem DDV temeljiti na načelu obdavčitve v namembni državi blaga. To pomeni, da se bodo davčna pravila, v skladu s katerimi dobavitelj blaga pobere DDV od svoje stranke, razširila na čezmejne transakcije. Že samo to bi moralo pomagati zmanjšati čezmejne goljufije na področju DDV za 40 milijard EUR na leto.

DDV je skratka treba posodobiti in ustrezno prilagoditi. Uresničitev tega cilja ne bo lahka naloga. Izkazalo se je, da je sedanji sistem težko reformirati, pri čemer zahteva po soglasju vseh držav članic za vsako spremembo predstavlja resen izziv. Toda nadaljevanje dosedanje prakse je vedno manj sprejemljivo. Zgolj dodajanje novih obveznosti in kontrol za bolj proti goljufijam bo še povečalo stroške spoštovanja predpisov in pravno negotovost za vsa podjetja, tudi tista vredna zaupanja, ter dodatno oviralo delovanje enotnega trga. Prav tako ni verjetno, da bi bile učinkovite zgolj posamezne poenostavitve.

postati mora enostavnejši za uporabo s strani podjetij. Stroški spoštovanja predpisov so bistveno višji pri trgovini v okviru enotnega trga kot notranji trgovini, zapletenost pa ovira poslovanje, zlasti v primeru malih in srednjih podjetij (MSP);

Toda sistem DDV se ni dovolj hitro prilagajal izzivom današnjega svetovnega, digitalnega in mobilnega gospodarstva. Sedanji sistem DDV, ki je bil zasnovan kot prehodni sistem, je razdrobljen, zapleten za naraščajoče število podjetij, ki poslujejo čezmejno, in omogoča goljufije: domače in čezmejne transakcije se obravnavajo drugače, blago ali storitve pa je na enotnem trgu mogoče kupiti brez plačila DDV.

Skupni sistem DDV je ključni element evropskega enotnega trga. Z odpravo ovir, ki so izkrivljale konkurenco in preprečevale prosti pretok blaga, je olajšal trgovino na enotnem trgu. Ta sistem je pomemben in vedno večji vir prihodkov v EU ter je leta 2014 predstavljal prihodke v višini skoraj 1 bilijona EUR, kar ustreza 7 % BDP EU. Prav tako je DDV eden od virov lastnih sredstev EU, kot davek na široko potrošnjo pa je ena najbolj rasti prijaznih oblik obdavčitve.

Ta akcijski načrt določa pristop k oblikovanju enotnega območja DDV v EU. Tako območje DDV bi lahko podprlo bolj povezan in pravičnejši enotni trg ter prispevalo k spodbujanju novih delovnih mest, rasti, naložb in konkurenčnosti. To bi bilo območje DDV, ustrezno za 21. stoletje.

To vključuje iskanje načinov za krepitev vloge in vpliva mreže Eurofisc, da bi dosegli kvalitativni preskok v smeri vzpostavitve bolj napredne strukture. S podporo Komisije bi morali imeti pristojni uradniki, ki delajo v okviru mreže Eurofisc, neposreden dostop do relevantnih informacij v različnih državah članicah, kar bi jim omogočalo izmenjavo, souporabo in analizo ključnih informacij ter izvedbo skupnih revizij. Zakonodajni predlog, namenjen uresničitvi teh izboljšav, bo predložen leta 2017.

Kot je ugotovilo Evropsko računsko sodišče, orodja za upravno sodelovanje med davčnimi upravami niso dovolj izkoriščena. Poleg tega izvajanje mreže Eurofisc ni bilo zadosti ambiciozno. Zato je potreben prehod s sedanjih modelov sodelovanja, ki temeljijo na izmenjavi informacij med državami članicami, na nove modele souporabe informacij in njihove skupne analize ter usklajenega ukrepanja. Državam članicam bi morala biti na voljo zmogljivost za obvladovanje tveganja na ravni EU, kar bi jim omogočilo hitrejše in učinkovitejše prepoznavanje in onemogočanje goljufivih mrež.

Zaradi kompleksnosti in razdrobljenosti sistema DDV v EU so stroški spoštovanja predpisov v zvezi z DDV za MSP na splošno sorazmerno višji kot za velika podjetja. Komisija zato poleg nove strategije za enotni trg pripravlja celovit sveženj za poenostavitev za MSP, katerega namen bo ustvariti okolje, ki je ugodno za njihovo rast in naklonjeno čezmejni trgovini. Zlasti bo opravljen pregled posebne sheme za mala podjetja. Ta sveženj bo predložen leta 2017.

Komisija bo v skladu z napovedjo iz maja 2015 v strategiji za enotni digitalni trg do konca leta 2016 predložila zakonodajni predlog za posodobitev in poenostavitev sistema DDV za čezmejno elektronsko poslovanje, zlasti za MSP. Ta bo vključeval:

Sedanji sistem DDV za čezmejno elektronsko poslovanje je zapleten in drag tako za države članice kot za podjetja. Povprečni letni stroški za dobavo blaga v drugo državo EU se ocenjujejo na 8 000 EUR. Poleg tega so podjetja EU v slabšem konkurenčnem položaju, saj lahko dobavitelji iz tretjih držav potrošnikom v EU dobavljajo blago brez plačila DDV na podlagi izjeme za uvoz majhnih pošiljk (leta 2015 je bilo uvoženih skoraj 150 milijonov pošiljk, ki so bile oproščene plačila DDV). Zaradi zapletenosti sistema države članice tudi težko zagotavljajo spoštovanje predpisov, pri čemer se izgube ocenjujejo na približno 3 milijarde EUR letno.

Nato so se začele izvajati druge pobude, namenjene odpravi ovir na področju DDV za digitalni razvoj in razvoj MSP na enotnem trgu ter pregledu pravil o DDV v javnem sektorju.

Poleg tega je treba okrepiti vzajemno pomoč pri izterjavi davčnih dolgov.

Boj proti mrežam organiziranega kriminala in goljufijam v zvezi z DDV pri uvozu zahteva tudi odpravo ovir za učinkovito sodelovanje med davčnimi upravami in carinami ter z organi kazenskega pregona in finančnimi institucijami na nacionalni ravni in na ravni EU. V zvezi s tem bi lahko imelo pomembno vlogo sprejetje predlogov Komisije o zaščiti finančnih interesov EU, s čimer se zajamejo goljufije na področju DDV na ravni EU, in predlog o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva.

Boljše sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami v zvezi z DDV bi moralo omogočiti razširitev sistema EU za upravno sodelovanje na tretje države, zlasti za zagotovitev učinkovitega obdavčevanja elektronskega poslovanja.

3.2Doseganje večje učinkovitosti davčnih uprav

Za izvrševanje davčne zakonodaje so odgovorne davčne uprave držav članic. Pobiranje DDV in boj proti goljufijam v globalnem gospodarskem okolju zahtevata, da so davčne uprave ustrezno prilagojene za medsebojno pomoč. Mnoga priporočila v okviru evropskega semestra vključujejo poziv državam članicam, naj izboljšajo spoštovanje davčnih predpisov in povečajo zmogljivost davčnih uprav. Zato bi bilo treba storiti več za izmenjavo in izvajanje dobrih praks na tem področju.

Posodobitev pobiranja DDV bi prav tako lahko prinesla pomembne koristi. Z e-upravo in digitalnimi davčnimi računi bi se poenostavili postopki za davčne organe in zmanjšalo breme za podjetja, tako znotraj držav članic kot čezmejno. Poleg tega bi navedeno lahko pripomoglo k izgradnji zaupanja in boju proti goljufijam.

Čas je za oblikovanje skupnega programa za davčne uprave, da se s sodelovanjem vzpostavi zaupanje in okrepi zmogljivost davčnih uprav za boj proti goljufijam in prilagoditev gospodarskemu razvoju. Komisija bo:

zagotovila strateško razpravo med voditelji 28 davčnih uprav in s carinskimi uradi za pripravo takšnega programa;

spodbujala dogovore o minimalnih standardih kakovosti glede glavnih nalog davčnih uprav in ocenjevanja;

zagotovila platforme za izmenjavo znanja in izkušenj ter tehnično pomoč za podporo reformam.

3.3Izboljšanje prostovoljnega spoštovanja predpisov

Pomembno je tudi izboljšati prostovoljno spoštovanje predpisov ter sodelovanje med podjetji in davčnimi organi. Komisija bo olajšala ta proces z izvajanjem ali sponzoriranjem konkretnih projektov, kot so učinkoviti mehanizmi preprečevanja in reševanja sporov v okviru foruma EU o DDV, ter spodbujala sporazume med davčnimi upravami in gospodarskimi sektorji.

3.4Pobiranje davkov

Elektronsko poslovanje, ekonomija delitve in druge nove oblike poslovanja pomenijo za pobiranje davkov tako izziv kot priložnost, in sicer tako na nacionalni ravni kot čezmejno. Države članice morajo sodelovati med sabo in s Komisijo, da se opredelijo in izmenjajo dobre prakse pri reševanju teh izzivov. Novi pristopi za pobiranje davkov bi lahko med drugim vključevali nova orodja za poročanje, nova revizijska orodja in opredelitev novih vlog za nekatere tržne posrednike.

3.5Začasno odstopanje za države članice, namenjeno zmanjšanju nacionalnih in strukturnih goljufij

Goljufije na področju DDV niso enako razširjene v vseh državah EU, pri čemer vrzel pri pobiranju DDV dejansko znaša od manj kot 5 % do več kot 40 %. Nekatere bolj prizadete države članice so zaprosile za dovoljenje, da uvedejo začasen splošen sistem obrnjene davčne obveznosti, ki bi odstopal od splošnih načel direktive o DDV. Cilj teh zahtev je odpraviti endemične goljufije na področju DDV ob upoštevanju posebnosti zadevnih držav članic.

Komisija ugotavlja, da je treba najti praktične in kratkoročne rešitve za bolj proti goljufijam na področju DDV. Čeprav te zahteve presegajo možnosti v skladu z veljavno direktivo o DDV in torej zahtevajo zakonodajne spremembe, jih Komisija obravnava zelo resno in bo temeljito ocenila njihove politične, pravne in gospodarske posledice ter nato predstavila svoje ugotovitve. Takšna odstopanja ne bi smela nesorazmerno ovirati pravilnega delovanja enotnega trga in bi zahtevala soglasno odločitev Sveta. Navedena ocena bo vključevala podrobno analizo, da se zagotovi temeljito in natančno poznavanje razmer ter možnih posledic začasnih odstopanj. Ključen dejavnik, ki se bo pri tem upošteval, je morebitni vpliv na podjetja in davčne uprave, zlasti v smislu stroškov prilagajanja, pa tudi preusmerjanja goljufij v sosednje države in na maloprodajno raven.

V vsakem primeru verodostojni upravni ukrepi obstajajo in so se izkazali za učinkovite pri preprečevanju goljufij v številnih državah članicah. Komisija je zato tudi pripravljena pomagati zadevnim državam članicam, da izboljšajo pobiranje davkov in inšpekcijske zmogljivosti. Celovite programe reform, ki so osnovani na temeljiti analizi vrzeli pri pobiranju DDV in shem goljufij v teh državah članicah ter upoštevajo dobre prakse, bi bilo mogoče hitro izvesti. To bi lahko vključevalo finančno podporo Komisije in strokovno znanje nacionalnih davčnih uprav, ki na tem področju dosegajo dobre rezultate. Poleg navedenega bi lahko mreža Eurofisc pomagala pri izvedbi analize tveganja, na voljo pa bi bila tudi možnost skupnih revizij, v katerih bi lahko na prostovoljni osnovi sodelovale nacionalne davčne uprave.

Ocena teh odstopanj bo opravljena brez poseganja v predloge za uvedbo dokončnega sistema DDV, ki jih bo predložila Komisija. Komisija bo pripravila poročilo o trenutnem stanju v zvezi z navedenim do junija letos.

4Srednjeročni ukrep za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV: vzpostavitev trdnega enotnega evropskega območja DDV