Povzetek Nemški pravosodni sistem zaznamujeta federalna ureditev države in pomembna vloga zveznih dežel pri izvajanju sodne oblasti. Večina meni, da je neodvisnost sodstva na visoki ravni. Pred kratkim so potekale razprave o jamstvih za neodvisnost tožilcev. Nemški pravosodni sistem je večinoma učinkovit, čeprav nekateri kazalniki kažejo, da se njegova splošna učinkovitost zmanjšuje. Trenutno si posebej prizadevajo za nadaljnji razvoj digitalizacije pravosodnega sistema, kar bi prispevalo k izboljšanju njegove učinkovitosti in kakovosti. „Pakt za pravno državo“ iz leta 2019 med zvezno ravnjo in zveznimi deželami bo zagotovil dodatna sredstva za pravosodni sistem in 2 000 novih delovnih mest za sodnike in tožilce do konca leta 2021. To je pomembno tudi zaradi vse večjega števila sodnikov in tožilcev, ki se bodo upokojili v prihodnjih letih. Na splošno je vzpostavljen pravni, regulativni in institucionalni protikorupcijski okvir, pri čemer so za izvajanje represivnih protikorupcijskih politik in kazenski pregon pristojne zvezne dežele. Pravila o pojavu vrtljivih vrat obstajajo na zvezni ravni in v večini zveznih dežel. Na področju lobiranja manjka obvezna registracija stikov s poslanci zveznega parlamenta in člani zvezne vlade, čeprav preučujejo možnosti za reforme na tem področju. Zaščita žvižgačev v Nemčiji temelji na sistemu, ki deluje na ravni podjetij in ljudem omogoča, da poleg institucionalnega sistema uporabijo dodatni kanal za prijave. Nemčija ima dobro urejeno zakonodajo o svobodi in pluralnosti medijev, ki je večinoma v pristojnosti zveznih dežel. Štirinajst regulativnih organov za medije so javne agencije s pravno zagotovljeno neodvisnostjo od političnih in gospodarskih vplivov. Preglednost lastništva medijev je velika in vzpostavljeni so ukrepi za preprečevanje političnega vmešavanja v medije. Ustava in sekundarna zakonodaja izrecno zagotavljata pravico novinarjev, da varujejo zaupnost svojih virov, in urejata pravico dostopa do informacij. V zadnjih letih so se pojavili nekateri pomisleki glede vse večjega števila napadov na novinarje. Sistem zavor in ravnovesij je dobro uveljavljen. Okvir za oceno učinka in sodelovanje deležnikov prispevata h kakovosti zakonodajnega postopka. Ustavna presoja se izvaja tako na zvezni kot tudi deželni ravni. Vzpostavljena sta okvir, ki omogoča delovanje civilne družbe, in politika za zagotavljanje dostopnosti informacij državljanom. Organizacije civilne družbe lahko v Nemčiji delujejo prosto. Spodbujajo se redne razprave o temah, povezanih s pravno državo, tako z domačega kot evropskega vidika, med drugim z informacijsko in oglaševalsko kampanjo na ravni države, ki so jo leta 2019 izvedli v okviru „Pakta za pravno državo“ in se je osredotočila na obveščanje o pomembnosti pravne države in jamstev, ki jih ta zagotavlja posameznim državljanom in demokratični družbi.

I.Pravosodni sistem

Sodni sistem v Nemčiji je organiziran na zvezni način. Pristojnost izvajajo zvezna sodišča in sodišča 16 zveznih dežel. Glavno pristojnost in največjo delovno obremenitev pri izvajanju sodne oblasti imajo zvezne dežele. Sodna struktura je razdeljena na sodišča s splošno pristojnostjo in specializirana sodišča. Splošna sodna pristojnost je sestavljena iz civilne in kazenske pristojnosti. Specializirana sodišča so upravna sodišča, finančna sodišča, delovna sodišča in socialna sodišča. Za upravljanje sodišč zveznih dežel je na splošno odgovorno ministrstvo za pravosodje v posamezni zvezni deželi. Imenovanje sodnikov in tožilcev je v pristojnosti zveznih dežel, razen za zvezna sodišča. Podrobnosti postopkov imenovanja se med zveznimi deželami razlikujejo, vendar imajo vsi skupne temeljne elemente, zlasti načelo meritokracije (Leistungsprinzip) ter sodni nadzor postopka in odločitve v zvezi z imenovanjem. Sodnike za zvezna sodišča, ki jih imenuje izvršilna oblast, izbere odbor za izbiro sodnikov (Richterwahausschuss), v tem postopku pa se je treba posvetovati s svetom sodnikov (Präsidialräte) zadevnega sodišča. Trenutno je v Nemčiji 638 okrajnih sodišč, 115 regionalnih sodišč in 24 višjih regionalnih sodišč, ki imajo splošno pristojnost. Poleg tega imajo 51 upravnih sodišč, 15 višjih upravnih sodišč, 18 finančnih sodišč, 108 delovnih sodišč, 18 višjih delovnih sodišč, 68 socialnih sodišč in 14 višjih socialnih sodišč v 16 zveznih deželah . Zvezni minister za pravosodje je na zvezni ravni pristojen za zvezno vrhovno sodišče, zvezno upravno sodišče in zvezno finančno sodišče. Zvezno ministrstvo za delo in socialne zadeve je pristojno za zvezno delovno sodišče in zvezno socialno sodišče. Ustavno presojo zagotavljata zvezno ustavno sodišče in ustavna sodišča zveznih dežel. Tožilstvo je v Nemčiji del izvršilne oblasti, na zvezni ravni pa deluje generalni državni tožilec na zveznem vrhovnem sodišču. Vsaka zvezna dežela ima svoje državno tožilstvo. V Nemčiji je 27 regionalnih odvetniških zbornic . Krovna organizacija vseh 28 odvetniških zbornic je zvezna odvetniška zbornica v Berlinu.

Neodvisnost

Stopnja neodvisnosti sodišč in sodnikov po mnenju splošne javnosti in podjetij ostaja visoka. Na splošno 76 odstotkov prebivalstva in 73 odstotkov podjetij meni, da je stopnja neodvisnosti sodišč in sodnikov „dokaj ali zelo dobra“ . Visoka stopnja neodvisnosti sodstva zadnja leta ostaja stabilna . To so potrdili tudi deležniki, kot so nemško združenje sodnikov in tožilcev, zveza nemških odvetnikov in zvezna odvetniška zbornica . Neodvisnost nemškega pravosodnega sistema zagotavljajo številna jamstva, kar vključuje zlasti sodni nadzor nad zakonitostjo vseh odločitev v zvezi s sodniki, kot so imenovanja, strokovne ocene, napredovanja, disciplinske sankcije in razrešitve . Poleg tega nemški pravosodni sistem vsebuje številne elemente sodne samouprave .

Poteka razprava o pravici ministrov za pravosodje, da dajejo navodila tožilcem v posameznih primerih. Amandma za odpravo te pravice je bil predlagan v odziv na sodbo Sodišča Evropske unije glede uporabe evropskega naloga za prijetje , v kateri so sodniki ugotovili, da nemško državno tožilstvo ne zagotavlja zadostnega jamstva neodvisnosti od izvršilne veje oblasti za namene izdaje evropskega naloga za prijetje. Zvezni parlament je 28. maja 2020 ta amandma zavrnil . Tožilstvo je organizacijsko del izvršilne oblasti. Zato imajo ministri za pravosodje zveznih dežel in zvezni minister za pravosodje možnost dajanja navodil tožilcem v posameznih primerih, kot je določeno v ustreznih določbah zveznega Zakona o sodiščih . Za to pristojnost veljajo pravna jamstva. Poleg načela zakonitosti , ki omejuje delovanje tožilstva, in ustavnega načela pravne države obstajajo dodatna jamstva na zvezni in deželni ravni . Njihov namen je na splošno zagotoviti, da morebitna posamezna navodila nikakor ne morejo presegati meja zakona . Poleg tega so oba organa in deležniki pojasnili, da se pravica dajanja navodil dejansko izvaja izjemno redko . Zdi se, da takšna praksa in vzpostavljena pravna jamstva zmanjšujejo nevarnost zlorabe pravice dajanja navodil .

Kakovost

Digitalizacija sodnega sistema napreduje, vendar ostaja dolgoročni izziv. Zakon o uvedbi elektronskih spisov v pravosodju in nadaljnjem izboljšanju pravnega elektronskega komuniciranja je začel veljati 1. januarja 2018. V skladu s tem zakonom bodo sodišča in javni tožilci najpozneje od 1. januarja 2026 morali hraniti sodne spise in spise postopka izključno v elektronski obliki. Deležniki so pojasnili, da se uporaba orodij IT med sodišči lahko razlikuje, ne glede na zvezno deželo . Zvezne dežele sodelujejo pri vzpostavitvi treh velikih omrežij za uvedbo popolne digitalizacije sodnih spisov (elektronische Akte) . Pri nekaterih od teh omrežij sodeluje tudi zvezna raven, odvisno od posameznih zveznih sodišč. Nadaljnja digitalizacija bo okrepila prizadevanja za izboljšanje kakovosti pravosodnega sistema. Nemčija zlasti zagotavlja postopke za pripravo strojno berljivih sodnih odločb, spodbude za uporabo metod alternativnega reševanja sporov, ukrepe za otrokom prijaznejši pravosodni sistem, usposabljanje za sodnike ter izvajanje raziskav med uporabniki sodišč in ukrepanje na njihovi podlagi . Vendar se zdi, da ima Nemčija za nekatere kategorije primerov razmeroma visoke sodne takse, na primer za potrošniške zahtevke majhnih vrednosti ali posebne gospodarske zadeve, ki vključujejo čezmejni element .

V pravosodnem sistemu se bo povečalo število sodnikov in tožilcev, ki bodo v prihodnjih letih dosegli upokojitveno starost. Organi in deležniki so navedli, da se bo v številnih zveznih deželah, zlasti na vzhodu države, v prihodnjih letih znatno povečalo število upokojitev. Temu bosta morali nameniti pozornost ministrstvi za pravosodje in finance, da bosta zagotovili zaposlitev zadostnega števila novih sodnikov in tožilcev. Deležniki so izrazili nekaj pomislekov glede tega, da začetne plače za nove sodnike in tožilce niso konkurenčne, zlasti v primerjavi z zasebnim sektorjem, kar povečuje težave pri privabljanju zadostnega števila usposobljenih diplomantov na sodišča in tožilstva . Ta izziv je lahko izrazitejši v nekaterih delih države, saj se lahko višina plač med zveznimi deželami razlikuje do 17 odstotkov .

Nemčija za okrepitev pravosodnega sistema in pravne države izvaja „Pakt za pravno državo“ , kar vključuje dodatne vire tako na zvezni kot deželni ravni. Država in zvezne dežele so 31. januarja 2019 sklenile „Pakt za pravno državo“. V njem je predvideno dodatno financiranje v višini 220 milijonov EUR, ki jih bo država plačala zveznim deželam za 2 000 dodatnih delovnih mest za sodnike in tožilce, vključno s potrebnim administrativnim osebjem, do 31. decembra 2021. Poleg tega bo država v okviru svojih pristojnosti za okrepitev pravosodnega sistema odprla 24 dodatnih delovnih mest na zveznem vrhovnem sodišču in 71 na državnem tožilstvu pri zveznem vrhovnem sodišču . Deležniki, zlasti nemško združenje sodnikov in tožilcev, imajo zelo pozitivno mnenje o „Paktu za pravno državo“, saj se odziva na že dolgo izražene zahteve po povečanju sredstev v pravosodnem sistemu , kar je pomembno tudi glede na pričakovane dodatne izzive, povezane s prihajajočim valom upokojitev.

Učinkovitost

Nemški pravosodni sistem je večinoma učinkovit, čeprav nekateri kazalniki kažejo, da se njegova splošna učinkovitost zmanjšuje. Sodišča prve stopnje v civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah v veliki meri obvladujejo svoje delovne obremenitve, kot je razvidno iz stopnje rešenih zadev, ki je blizu 100 odstotkov. Leta 2018 se je stopnja rešenih zadev sicer znižala na 97,2 odstotka . Trajanje postopkov v civilnih in gospodarskih zadevah na prvi stopnji se od leta 2012 ves čas podaljšuje . To so navedli tudi deležniki . Upravna sodišča večinoma delujejo učinkovito, zlasti na tretji stopnji, kjer je čas, potreben za reševanje zadev, precej krajši kot na upravnih sodiščih prve in druge stopnje . Vendar so se upravna sodišča soočala z razmeroma velikim številom prejetih zadev , kar se odraža tudi v razmeroma velikem številu nerešenih zadev .

II.Protikorupcijski okvir

Nemčija ima več organov, pristojnih za preprečevanje in pregon korupcije, med drugim zvezno ministrstvo za notranje zadeve, gradbeništvo in skupnost, zvezno ministrstvo za pravosodje in varstvo potrošnikov, zvezno računsko sodišče, finančno obveščevalno enoto, zvezni urad za pravosodje, zvezni kriminalistični urad ter pristojne organe (tožilstva in sodišča) zveznih dežel. Nekatere zvezne dežele imajo specializirana tožilstva za kazniva dejanja korupcije, medtem ko je v drugih posebno strokovno znanje o korupciji porazdeljeno po vseh tožilstvih. Direktiva o preprečevanju korupcije v zvezni upravi določa pravni okvir glede preprečevanja korupcije. Dopolnjujejo jo podrobne smernice in celoviti kodeksi ravnanja, katerih cilj je preprečiti korupcijo na zvezni ravni.