Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2022/C 397/12)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Terras do Navia“

PGI-ES-02787

Datum vloge: 23. julija 2021

1. Ime za registracijo

Terras do Navia

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Bela vina

KRATEK OPIS

Ta vina so v ustih na splošno sveža in oljnata, so bistra in sijoča s čistimi aromami, zaradi česar se dobro zazna grozdje, iz katerega so proizvedena. Imajo srednjo vsebnost alkohola, cvetlične in sadne arome ter dobro uravnoteženo vsebnost kislin.

Bela vina so rumene barve z zelenkastimi odtenki. Imajo intenziven vonj po cvetju in zrelem svežem sadju, so dobro strukturirana, njihov okus pa je bogat in svež, s pridihom agrumov.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 17,9 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

2. Rdeča vina

KRATEK OPIS

Ta vina so v ustih na splošno sveža in oljnata, so bistra in sijoča s čistimi aromami, zaradi česar se dobro zazna grozdje, iz katerega so proizvedena. Imajo srednjo vsebnost alkohola, cvetlične in sadne arome ter dobro uravnoteženo vsebnost kislin.

Rdeča vina so zmerno do temno rdeče barve z vijoličastim pridihom. Imajo vonj po zrelem sadju (robidah, češnjah, plodovih navadne jagodičnice in brusnicah), prevladuje pa okus po rdečem jagodičju z rahlo taničnim zatonom. Ta vina so zaradi dobrega ravnovesja med deležem alkohola in vsebnostjo kislin primerna za staranje v lesenih sodih.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 17,9 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

1.

Način gojenja

Grozdje se trga v zaboje za grozdje ali druge posode, ki jih odobri pristojni organ.

2.

Posebni enološki postopki

Največji donos pri proizvodnji vina je 68 litrov na vsakih 100 kilogramov grozdja.

b. Največji donosi

1. BELE SORTE VINSKE TRTE

10 000 kilogramov grozdja na hektar

2.

68 hektolitrov na hektar

3. RDEČE SORTE VINSKE TRTE

8 000 kilogramov grozdja na hektar

4.

54,40 hektolitra na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Grozdje za pridelavo vina lahko izvira le iz vinogradov na območju proizvodnje in predelave, ki obsegajo zemljišče, primerno za pridelavo grozdja. Območje leži v krajevnih skupnostih Cereixido, Lamas de Moreira, Monteseiro, San Martiño de Suarna, Vilabol de Suarna in Vilar da Cuiña občine A Fonsagrada, krajevnih skupnostih A Pobra de Navia, Barcia, Castañedo, Muñís, Mosteiro in A Ribeira občine Navia de Suarna ter celotni občini Negueira de Muñiz. Celotno ozemlje leži v provinci Lugo v avtonomni skupnosti Galicija.

V pravnem sistemu avtonomne skupnosti Galicija so krajevne skupnosti priznane lokalne teritorialne enote, ki sestavljajo osnovne podenote občine. Njihove meje na zemljevidu so točne in ustaljene.

7. Glavne sorte vinske trte

ALBARÍN BLANCO – BRANCO LEXÍTIMO

ALBARIÑO

BRANCELLAO

BRUÑAL – ALBARÍN TINTO

CAÍÑO BLANCO

CAÍÑO TINTO

GODELLO

LOUREIRA – LOUREIRO BLANCO

LOUREIRO TINTO

MENCÍA

MERENZAO – MARÍA ORDOÑA

TORRONTÉS

TREIXADURA

8. Opis povezave

Vloga za registracijo te geografske označbe temelji na posebni kakovosti vin, povezani z geografskim okoljem proizvodnje, kot je navedeno v nadaljevanju.

Podnebje razmejenega območja je mogoče opredeliti kot oceansko, ki prehaja v sredozemsko, z nizkimi povprečnimi letnimi temperaturami. Najtoplejša meseca sta julij in avgust s povprečno temperaturo 21 °C, velikimi temperaturnimi razlikami med dnevom in nočjo ter izredno suhimi poletji, zaradi česar je podnebje bolj sredozemsko, o čemer pričajo tudi splošno razširjene vrste, kot so navadne jagodičnice in plutovci. Najhladnejši mesec je januar s povprečno temperaturo 7,5 °C. Po podatkih najbližje vremenske postaje ocenjena letna količina padavin na 450 metrih nadmorske višine znaša 650 milimetrov.

Skoraj vsa površina zemljišč, namenjenih vinogradništvu, na razmejenem območju leži na 200 do 500 metrih nadmorske višine, zemljišča pa so ugnezdena med gorami, ki se dvigujejo na nadmorsko višino več kot 1 000 metrov. Vinorodno območje, ki leži večinoma na južnih in jugozahodnih pobočjih, ščitijo strmine pogorja Ancares ter gorovij Uría in Acebo na severu, ki dobro preprečujejo vdor morskih vetrov.

Večina tal je zmerno kislih in propustnih, z majhno sposobnostjo zadrževanja vode in omejeno vsebnostjo organske snovi v vrhnji plasti. Ta večinoma stara tla so dovolj globoka in dobro izpostavljena soncu, zato so primerna za vinogradništvo.

Navijski bazen geološko sestavljajo metasedimenti iz spodnjega paleozoika, pri čemer prevladujejo peščene skale in blestnik. Litološka podlaga je večinoma iz izdankov skrilavca, kvarcita in granita iz hercinske orogeneze in nekoliko preobraženih sedimentnih kamnin. Tla so zaradi zmernega deleža grobih elementov zelo prepustna in enostavna za obdelavo. Njihova tekstura je lahka, najpogostejša so ilovnata ali peščeno-ilovnata tla, ki so dobro odcedna in dovolj zračna.

Vina so na splošno bistra in sijoča, sveža in oljnata s cvetličnimi in sadnimi aromami, imajo srednjo vsebnost alkohola in dobro uravnoteženo vsebnost kislin. Bela vina so rumene barve z zelenkastimi odtenki. Imajo izrazit vonj po cvetju in zrelem svežem sadju, so dobro strukturirana, njihov okus pa je bogat in svež z zatonom po agrumih. Rdeča vina so zmerno do temno rdeče barve z vijoličastim pridihom. Imajo vonj po zrelem sadju, prevladuje pa okus po rdečem jagodičju z rahlo taničnim zatonom.

Ta vina natančno odražajo učinke temperatur, padavin in rastnih pogojev na območju. Temu je dodan človeški dejavnik, ki ga opredeljujejo:

— zasaditev vinske trte na dobro izpostavljenih območjih s toplimi in prepustimi tlemi z nizko vsebnostjo organskih snovi, kot je značilno za to geografsko območje. Pri tradicionalnih gojitvenih oblikah in tehnikah rezi se je uporabljala nizka kotlasta oblika vinske trte. To jim je skupaj z leseno oporo in srednjo gostoto zasaditve omogočilo boljšo prilagoditev na lokalno okolje, posledica česar so uravnotežena in skladna vina z izrazitimi aromami in primernostjo za staranje,

— izbira lokalno prilagojenih, avtohtonih sort, ki jih je težko najti na drugih vinorodnih območjih. Posebej je treba omeniti sorto Branco Lexítimo, ki na tem območju doseže svoj največji potencial. Velika intenzivnost in aromatična kakovost belih vin, bogatih s terpenom, izhaja iz uravnotežene vsebnosti kislin in alkohola. Med rdečimi sortami vinske trte pa izstopa Merenzao, čeprav ni zasajena na največji površini. Na tem kraju doseže svoj največji potencial, kar omogoča proizvodnjo vin zelo intenzivne barve, ki pa ohranjajo prefinjenost ter imajo zelo stabilno vsebnost kisline, dobro razmerje med jabolčno in vinsko kislino, ustrezen delež alkohola in veliko količino antiokianov,

— uporaba zabojev za trgatev in drugih posod, ki jih odobri pristojni organ, je bistvena za ohranitev kakovosti grozdja med prevozom od vinogradov do vinskih kleti, kar zmanjšuje tveganje za nenadzorovano maceracijo ali vrenje, ki vpliva na organoleptične lastnosti vina.

Dejavnik, ki ga je treba omeniti glede vpliva naravnega okolja gojenja, je oceansko podnebje, ki prehaja v sredozemsko, z izredno suhimi poletji ter velikimi temperaturnimi razlikami med dnevom in nočjo. To se neposredno odraža v kopičenju sekundarnih metabolitov, ki vplivajo na kakovost grozdnih jagod, kot so fenolne in hlapne spojine, ki prispevajo k barvi, vonju in okusu ter tako h kakovosti grozdja in vina.

Poleg tega so temperature na tem območju v rastni sezoni zaradi dobre izpostavljenosti svetlobi razmeroma visoke, kar zelo pozitivno vpliva na fotosintezo, zaradi česar pa se poveča vsebnost sladkorja v grozdju. Za to območje so značilne tudi precejšnje temperaturne razlike, zaradi česar se lahko v grozdnih jagodah kopičijo antiokiani in terpeni.

Izpostavljenost in lega pobočij sta ključna dejavnika pri gojenju vinske trte v težkih podnebnih razmerah in boljši kakovosti trgatve. Južna / jugozahodna lega na geografskem območju je idealna za kakovost grozdja in vina. Ugoden pa je tudi vpliv gora, ki preprečujejo vdor morskih vetrov na območje.

Pomembna je tudi nadmorska višina, na kateri se goji vinska trta, saj je višja nadmorska višina povezana z nizkimi temperaturami zraka, ki vplivajo na fenolno zrelost grozdnih jagod.

Idealne talne razmere za gojenje vinske trte zagotavljajo globoka, dobro odcedna, zmerno rodovitna tla z majhno sposobnostjo zadrževanja vode, čemur ustrezajo pogoji na tem območju. Tla so prav tako kisla, na tovrstna tla pa so dobro prilagojene sorte vinske trte, gojene na tem območju.

Skratka, posebne kakovosti vina s tega območja so rezultat večstoletnih izkušenj lokalnih vinogradnikov, ki so z leti izbrali sorte vinske trte, najbolje prilagojene na to posebno naravno okolje, in razvili najprimernejše tehnike gojenja. Sorte vinske trte, zajete v tej ZGO, ki se običajno gojijo na območju proizvodnje, na drugih vinorodnih območjih pa so mnogo manj razširjene, torej dajejo vinom, ki se iz njih proizvajajo, posebne kakovostne in značilne lastnosti. Različne izvedene študije o zadevnih sortah vinske trte so pokazale, da imajo velik aromatični potencial, za katerega so značilni terpeni, zlasti v primeru belih sort vinske trte.

9. Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina je treba proizvajati in stekleničiti na razmejenem geografskem območju proizvodnje. Prevoz in stekleničenje vina zunaj območja proizvodnje vina bi lahko ogrozila njegovo kakovost, saj je lahko izpostavljeno redukcijsko-oksidacijski reakciji, spremembam temperature in drugim vplivom. Dlje kot se vino prevaža, večje je tveganje. Stekleničenje na območju porekla omogoča ohranitev lastnosti in kakovosti proizvoda. Zaradi navedenega ter izkušenj in poglobljenega znanja o posebnih lastnostih vin, ki so jih lokalni proizvajalci z leti pridobili, je treba vina stekleničiti na območju porekla, s čimer se ohranijo vse njihove fizikalne, kemične in organoleptične lastnosti.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Na vseh steklenicah mora biti oštevilčena certifikacijska oznaka, ki jo izda kontrolni organ in jo namesti vinska klet. Ta oznaka mora vključevati logotip geografske označbe.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego-Condiciones-Terras-do-Navia-mayo_2022.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.