SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 23.12.2005 
KOM(2005)662 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, 
EVROPSKEMU EKONOMS KO-SOCIALNEMU ODBORU 
IN ODBORU REGIJ 
Določbe Komisije o splošnem sistem u za hitro opozarjanje „ARGUS“ 
. 
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Nedavne naravne katastrofe (cunami v Indijske m oceanu decembra 2004), pa tudi tiste, ki jih 
povzroči človek (teroristi čni napadi v Madridu leta 2004  in v Londonu leta 2005), ter 
predvidljive nevarnosti za zdravje ljudi (pande mija gripe) so poudarile potrebo po okrepitvi 
instrumentov za zagotavljanje u činkovitega in usklajenega upravljanja ve čjih večsektorskih 
kriz, ki zahtevajo ukrepanje na ravni Skupnosti. Čeprav imajo države članice glavno 
odgovornost pri odzivanju v nujnih  primerih, ima tudi Komis ija v tem okviru svojo vlogo. V 
primeru krize se lahko Komisija pozove , naj ukrepa v okviru svojih podro čij pristojnosti in 
podpre prizadevanja držav članic. Sodelovanje v okviru Komisije bo ol ajšalo medsebojno 
pomoč v primeru ve čje nesreče v EU in državam članicam pomagalo pri izpolnjevanju svoje 
obveze do tretjih držav na podro čju solidarnosti. Komisija mora javnosti in sredstvom javnega 
obveščanja pravo časno in na ustrezen na čin zagotavljati iz črpne in usklajene informacije o 
uresničenih ukrepih in prizadevan jih. To bo prispevalo k u činkovitejšemu obveš čanju 
državljanov.  
Evropski svet je zlasti po teroristi čnih napadih pozval Komisijo k ukrepanju. Ob sprejetju 
Haaškega programa je Evropski svet v Br uslju novembra 2004 Komisijo pozval, „ da znotraj 
obstoječih struktur, ob polnem spošto vanju nacionalnih pristojnosti , vzpostavi integriran in 
usklajen evropski režim za krizno upravljanje v primeru kriz s čezmejnimi posledicami znotraj 
EU, vzpostaviti pa se mora najpozneje do 1. julija 2006“.  Predsedstva Avstrije, 
Luksemburga, Nizozemske in Združenega kr aljestva so predložila skupno pobudo za 
izvajanje tega dela Haaškega programa. Nazadnj e je Svet v svoji dekl araciji o odzivu EU na 
bombne napade v Londonu 13. julija 2005 zahteva l izboljšanje odzivnih sposobnosti v nujnih 
primerih na ravni držav članic in ravni EU, tudi sposobnosti, ki se zahtevajo pri odzivanju na 
teroristične napade z biološkim orož jem, ter sistemov za izmenjavo informacij, zagotavljanje 
usklajevanja in omogo čanje skupnega odlo čanja v primeru izrednih razmer, zlasti teroristi čnih 
napadov na ve č kot eno državo članico. Svet je 7. novembra  2005 prav tako pozdravil 
„nadaljevanje dela v sodelovanju s Komi sijo za oblikovanje celovitega na črta … o nevarnosti 
pandemije človeške gripe “. 
Izmenjava informacij, notranje usklajevanje, združitev sistemov za opo zarjanje, s katerimi 
upravlja Komisija, in razpoložl jivost ustreznih postopkov za odlo čanje v primeru krize so 
poglavitni elementi na črtovanja pripravljenosti in odzivan ja. Komisija je že napovedala 
dodatne ukrepe za okrepitev obstoje čih instrumentov in izpolnitev pooblastila, ki ji ga je 
podelil Evropski svet. Komi sija je v svojem sporo čilu o pripravljenosti in upravljanju s 
posledicami v boju proti terorizmu z dne 20. oktobra 2004 (COM(2004)  701) navedla, da 
namerava vzpostaviti splošni sistem za hitr o opozarjanje (ARGUS) z namenom povezati vse 
specializirane sisteme za nujne primere. Poleg tega bi se vzpostavil osrednji krizni center1 
(CCC), ki bi v nujnih primerih združeval pred stavnike vseh pomembnih služb Komisije. CCC 
bi usklajeval prizadevanja, da se ovrednotijo najboljše izvedljive možn osti za ukrepanje in 
sprejmejo ustrezni ukrepi za odzivanje. 
Poleg upoštevanja struktur, ki so jih predlagala predsedstva Sveta, zlas ti „sistemov za krizno 
usklajevanje EU“ (EUCCA) in  z njimi povezanih „sistemov integriranega kriznega 
upravljanja EU“ (EUICMA), Komisija podpira potrebo po prilagodljivih sistemih usklajevanja na ravni EU. Izbol jšano usklajevanje na politi čni ravni bi Uniji omogo čilo, da 
                                                
 
1 V trenutni pravni podlagi je ime spremenjeno. 
 
SL 3   SL kar najbolje izkoristi  razpoložljivo tehni čno znanje in izkušnje ter infrastrukturo, vklju čno s 
specializiranimi sistemi za hitro opozarjanje (v nadaljnjem besedilu RAS), s katerimi upravlja Komisija. Komisija bi imela strateško vl ogo pri zagotavljanju skladnosti in doslednosti 
njihovih ukrepov ter prinašala dodano vrednost s tem, da bi državam članicam olajšala delo.  
Ta dokument dolo ča načela, postopke in instrumente, ki so bili predlagani za izvajanje 
sistema ARGUS. Sistem bo za čel delovati 1. januarja 2006. 
2. C
ILJI IN NA ČELA 
Namen splošnega sistema za hitro opozarja nje (v nadaljnjem besedilu ARGUS) je: 
– vzpostaviti notranjo platformo, ki bi genera lnim direktoratom in službam Komisije 
omogočila, da si v realnem času izmenjujejo pomembne informacije o nastajajo čih 
večsektorskih krizah, predvidljivih ali neposre dnih nevarnostih takih kriz, ki zahtevajo 
ukrepanje na ravni Skupnosti, ne glede na n jihovo naravo, ter olajša la usklajevanje in 
sodelovanje ter kon čno izboljšala u činkovitost in usklajenost odzivanja Komisije; 
– zagotoviti ustrezen postopek usklajevanja, ki naj bi se uporabil v primeru ve čje krize. To bi 
Komisiji omogo čilo sprejemanje odlo čitev in upravljanje hitrega, usklajenega in skladnega 
odzivanja Komisije na podlagi vseh pom embnih informacij v okviru svojih podro čij 
pristojnosti in v sodelovanj u z drugimi institucijami; 
– zagotoviti okvir za u činkovito obveš čanje državljanov in vzposta viti uravnotežen, skladen 
in celovit pregled prizadevanj Komisije.  
Načela, na katerih temelji ARGUS, so: 
– Načelo subsidiarnosti.  
– Sistem bo upošteval posebne zna čilnosti, pristojnosti ter strokovno znanje in izkušnje 
obstoječih RAS Komisije, ki bodo še  naprej izvajali svoje tre nutne funkcije v skladu z 
njihovimi posebnimi postopki. 
– Sistem ARGUS bo deloval v primeru ve čsektorske krize, ki zahteva ukrepanje na ravni 
Skupnosti, ne glede na to, ali je  kriza vplivala na državljane, sredstva ali interese držav 
članic ali tretjih držav, ter ne glede na njene vzroke in naravo.  
– V tej fazi bo komunikacijsko omrežje delova lo v okviru Komisije in povezovalo njene 
različne RAS, generalne direkt orate in službe. Države članice bodo povezane preko RAS 
in njihovih posebnih omrežij. To usklajevanje bo zagotavljalo iz črpno in skupno 
podatkovno zbirko pomembnih potrjenih informac ij, medtem ko bo Komisija pozvana k 
sodelovanju z državami članicami in drugimi institucijami.  
– Sistem ARGUS bo u porabljal obstoje čo tehnologijo in infrastrukturo, s podporo 
Generalnega direktorata za informatiko. Čeprav se v tej fazi v okviru komunikacijskega 
omrežja ARGUS ne bodo obdelovali zaupni po datki Evropske unije, Komisija prou čuje 
možnosti oblikovanja trdnejšega in u činkovitejšega sistema. 
 
SL 4   SL – Sistem bo ponovno pregledan najpozneje eno leto po za četku veljavnosti ustreznega sklepa 
Komisije, ob upoštevanju pridobljenih izkušen j in tehnološkega napredka za zagotovitev 
povezave in uskladitve obstoje čih specializiranih omrežij.  
– Sistem bo deloval v okviru obstoje čih virov in sredstev služb.  
– Ob upoštevanju zunanjega obveš čanja bo obveš čanje zagotovljeno na najustreznejši 
geografski ravni (npr. sedeži ali predsta vništva/delegacije) in na podlagi ustreznih 
instrumentov, da se vklju či in v celoti obveš ča javnost (tiskovne konference, sporo čila za 
javnost, internet…) 
3. A RGUS  
ARGUS vklju čuje notranje komunikacijsko omrežje in poseben postopek uskl ajevanja, ki ga 
je treba sprožiti v primeru ve čjih večsektorskih kriz. Ta postopek je natan čno opredeljen v 
prilogi k Sklepu Komisije o spremembi njen ega notranjega poslovnika z naslovom Skupne 
določbe o vzpostavitvi splošnega sistem a za hitro opozarjanje „ARGUS“.  
Notranje elektronsko komunikacijsko omrežje se  bo izvajalo z arhitekturo informacijskega 
vodila. Uporabljalo bo obstoje če podatkovne zbirke in not ranje tehnologije sporo čanja, 
podpirala pa ga bodo druga sredstva obveš čanja (SMS, telefon). Člani omrežja ARGUS ga 
bodo uporabljali za izmenjavo pomem bnih informacij v realnem času o nastajajo čih in 
aktivnih krizah ter po potrebi za usklajevanje odzivanja. Informacije, predložene na podlagi 
sistema ARGUS, bodo na voljo vsem članom, shranjene in evidentirane. Sistem se bo 
posodabljal na podlagi pridobljenih iz kušenj in tehnološkega napredka. 
V primeru ve čje krize se lahko predsednik odlo či, da na lastno pobudo po tem, ko je bil 
obveščen, ali na zahtevo člana Komisije sproži poseben pos topek usklajevanja. Predsednik se 
lahko odlo či, da odgovornost bodisi prevzame nase ali pa odgovornost za odzivanje Komisije 
dodeli članu Komisije. Takš na odgovornost bo vklju čevala vodenje in uskl ajevanje odzivanja 
na krizo, zastopanje Komisije pred drugimi institucijami in prevzemanje odgovornosti za 
obveščanje javnosti. Generalni sekretar iat bo pod vodstvom predsednika ali člana Komisije, 
kateremu je bila dodeljena odgovornost, vzposta vil posebno operativno strukturo za krizno 
upravljanje, imenovano odbor za krizno usklajevanje (CCC). 
CCC bo ocenjeval in spremljal potek razmer, opredeljeval vprašanja in možnosti za odlo čanje 
in ukrepanje, zagotav ljal izvajanje odlo čitev in ukrepov ter skladnos t in doslednost odzivanja 
Komisije. Vendar pa bodo odlo čitve, dogovorjene v okviru CCC, sprejete na podlagi 
običajnih postopkov odlo čanja Komisije, izvajale pa  jih bodo službe in RAS.