SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 19. septembra 2006 
na zahtevo slovenskega Ministrstva za finance 
o nekaterih dolo čbah predloga Zakona o ban čništvu 
(CON/2006/48) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 23. avgu sta 2006 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance za mnenje o nekaterih dolo čbah predloga Zakona o ban čništvu (v nadaljevanju: »predlog 
zakona«). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 105(4) Pogodbe o ustanov itvi Evropske skupnosti in iz 
šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. jun ija 1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko gl ede osnutkov pravnih predpisov1, saj so predmetne predlagane 
določbe povezane s pravili, ki se nanašajo na finan čne institucije, kolikor pomembno vplivajo na 
stabilnost finan čnih institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske 
centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB. 
 1. Namen predloga zakona 
1.1 Glavni cilj predloga zakona je celovito urediti ban čni sektor in prenesti upoštevne direktive 
Skupnosti v slovensko pravo, zlasti Direktivo 2006/ 48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
14. junija 2006 o za četku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) 
(v nadaljevanju: »preoblikovana ban čna direktiva«)
2 in Direktivo 2006/49/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kap italski ustreznosti investic ijskih podjetij in kreditnih 
institucij (preoblikovano)3. 
                                                 
1  UL L 189, 3. 7. 1998, str. 42. 
2  UL L 177, 30. 6. 2006, str. 1. 
3  UL L 177, 30. 6. 2006, str. 201. 
2 1.2 ECB je preu čila le tiste dolo čbe predloga zakona, ki so zajete z zahtevo za posvetovanje, prejeto od 
slovenskega Ministrstva za finance, drugih dolo čb pa v splošnem ni presojala. Zahteva za 
posvetovanje se nanaša le na tiste dolo čbe predloga zakona, ki: (i) ne  prenašajo direktiv Skupnosti; 
(ii) so po vsebini nove v primer javi s sedaj veljavnim Zakonom o ban čništvu4; in (iii) bi lahko 
vplivale na stabilnost finan čnih institucij in trgov. Te dolo čbe se nahajajo v razli čnih delih predloga 
zakona in zajemajo naslednje: opredelitve pojm ov, korporacijski ustroj bank, opravljanje ban čnih 
in finančnih storitev, upravljanje s tveganji in notran je revidiranje, poslovne knjige in letna 
poročila, nadzor nad bankami, zajam čene vloge in družbe za izdajo  elektronskega denarja.  
 2. Splošne pripombe 
ECB pozdravlja splošno revizijo obstoje čega Zakona o ban čništvu, ki je poglavitni zakon za urejanje 
bančnega sektorja v Sloveniji. Predlog zakona bi moral dose či svoj glavni cilj, ki  je zagotoviti usklajeno 
izvajanje finan čnih direktiv Skupnosti v nacionalnem pravu. 
 
3. Opredelitev kreditnih institucij 
3.1 V skladu s tretjim odstavkom 13. člena predloga zakona je pojem »kreditna institucija« uporabljen 
kot zbirni pojem za banko in družbo za izdajo el ektronskega denarja. ECB ugotavlja, da hranilnice 
niso vklju čene v kategorijo kreditnih institucij.  Hranilnica je v petem odstavku 13. člena predloga 
zakona opredeljena kot pravna oseba s sed ežem v Republiki Sloveniji, ki opravlja ban čne storitve
5 
na podlagi dovoljenja Banke Slovenije in za katero veljajo enaka pravila kot za banke, če ni v 
11. poglavju predloga zakona6 določeno druga če. 
3.2 V skladu s členom 4 preoblikovane ban čne direktive obsega pojem »kreditna institucija«, poleg 
institucij za izdajanje elektronskega denarja, tudi podjetja, katerih de javnost je sprejemanje 
depozitov ali drugih vra čljivih sredstev od javnosti in dajanje posojil za svoj ra čun. ECB bi za 
uskladitev predloga zakona  s preoblikovano ban čno direktivo priporo čila, da organ, ki se posvetuje, 
vključi hranilnice v opredelitev kreditnih institucij. 
                                                 
4  Uradni list RS, št. 104/2004 – uradno pre čiščeno besedilo. 
5  V skladu s 7. členom predloga zakona so ban čne storitve sprejemanje depozitov od ja vnosti ter dajanje kreditov za svoj 
račun. 
6  Na podlagi posebnih pravil v 11. pogl avju predloga zakona hranilnice: 
- lahko imajo nižji osnovni kapital kot banke (1  milijon eurov namesto 5 milijonov eurov); 
- ne smejo opravljati storitev upravlj anja pokojninskih skladov po zakonu, ki ureja pokojninsko in invalidsko 
zavarovanje, kakor so opredeljene v 3. to čki prvega odstavka 11. člena predloga zakona; 
- lahko opravljajo posle v tujih valutah le po poprejšnjem dovoljenju Banke Slove nije za opravljanje teh poslov; 
- lahko s pogodbo prenesejo opravljanje nalog notranjega revidiranj a na osebo, ki ni zaposlena v hranilnici, ki pa 
izpolnjuje pogoje za opravljanje teh nalog. 
3  
4. Sistem upravljanja banke 
4.1 Na podlagi 60. člena predloga zakona lahko banka izbere dvotirni sistem upravljanja banke z 
upravo in nadzornim svetom ali enotirni sistem upravljanja banke z upravnim odborom. V 
slednjem primeru se bodo nekatere dolo čbe, ki veljajo za upravo, smiselno uporabljale za izvršne 
direktorje, vklju čno z 62. členom predloga zakona, ki dolo ča pogoje za članstvo v upravi banke. 
Tretji odstavek 62. člena predloga zakona dolo ča, da mora najmanj en član uprave obvladati 
slovenski jezik in da mora najmanj en član uprave imeti »v Republiki Sloveniji središ če 
uresničevanja svojih življenjskih interesov«.  
4.2 Ti zahtevi lahko pomenita kršitev na čela prostega gibanja delavcev, saj omejujeta dostop 
državljanov drugih držav članic do članstva v upravah slovenskih bank. V skladu s pravom 
Skupnosti bi bile takšne zahteve lahko utemeljene kot (i) izjeme, dopustne po členu 39 Pogodbe7; 
ali (ii) izjeme, ki se nanašajo na »cilje v splošnem interesu«8. Če zahtev iz tretjega odstavka 
62. člena predloga zakona ni mogo če utemeljiti na tak na čin, bi ECB priporo čila, da se ju odpravi. 
4.3 Kar zadeva zahtevo po znanju j ezika iz tretjega odstavka 62. člena predloga zakona, ECB priznava 
pravico, da se takšna zahteva postavi v dolo čenih okoliš činah9, vendar mora biti stopnja 
jezikovnega znanja sorazmerna cilju, ki ga želi dose či, in ne bi smela povzro čiti diskriminacije 
državljanov drugih držav članic10. Zato bi bilo treba, če bi zahtevo po znanju jezika obdržali, 
besedilo »obvladati slovenski jezik« vsaj nadomestiti z druga čnim besedilom, ki bi morda lahko 
bilo »imeti zadostno znanje slovenskega  jezika, primerno za opravljanje dolžnosti člana uprave 
banke«, kar bi bilo bolj skladno s pravom  Skupnosti. Poleg tega bi bilo priporo čljivo, da se zahteva 
po znanju jezika opusti, če to ni potrebno zaradi razlogov bonitetnega nadzora. 
 
                                                 
7  Takšne izjeme morajo biti utemeljene z javnim redom, ja vno varnostjo ali javnim zdravj em; dodatno je iz uporabe dolo čb 
o prostem gibanju delavcev izv zeto zaposlovanje v državni upravi.  
8  Ta koncept ima svoj izvor v sodbi Sodiš ča v primeru 120/78 Rewe-Zentral AG proti  Bundesmonopolverwaltung für 
Branntwein  [1979] PSES 649 ( »Cassis de Dijon« ), zlasti v odstavku 8. Nacionalni ukrepi, ki bi lahko ovirali ali 
zmanjševali privla čnost izvajanja temeljnih svoboš čin iz Pogodbe, morajo izpolnjevati štiri pogoje: izvajati se morajo 
nediskriminatorno; biti morajo  utemeljeni z nujnimi zahtevami v splošnem in teresu; biti morajo primerni za zagotovitev 
cilja, ki ga želijo dose či; in ne smejo presegati tistega, ka r je potrebno, da se ta cilj doseže  (glej, naprimer, odstavek 37 
sodbe Sodiš ča v primeru C-55/94 Reinhard Gebhard proti  Consiglio dell'Ordine degli Av vocati e Procuratori di Milano  
[1995] PSES I-4165).  
9  Člen 3 Uredbe Sveta št. 1612/68 (EGS) z dne 15. oktobr a 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti dovoljuje 
uporabo pogojev v zvezi z »z nanjem jezika, ki ga zahteva narava prostega delovnega mesta«. 
10  V primeru C-379/87  Anita Groener proti  Minister for Education and the City  of Dublin Vocational Educational 
Committee  [1989] PSES 3967 je Sodiš če v odstavku 19 zavzelo stališ če, da, čeprav Pogodba ne pre poveduje politike za 
varovanje in spodbujanje jezika države članice, ki je njen nacionalni jezik in prvi uradni jezik, takšna politika v nobenih 
okoliščinah ne sme biti nesorazmerna z zasledovanim ciljem, na čin, na katerega se izvaja, pa ne sme voditi v 
diskriminacijo državljanov drugih držav članic . 
 
 
4 5. Poimenovanje Evropske komisije 
ECB bi želela podati naslednjo redakcijsko pripombo. Drugi odstavek 22. člena predloga zakona dolo ča, 
da izraz »Komisija EU« pomeni Komisijo  Evropskih skupnosti. ECB bi priporo čila, da se uporabi 
enostavno poimenovanje »Kom isija«, ki je bolj to čno (saj gre za institucijo Evropskih skupnosti in ne 
EU), gre pa tudi za uveljavljen izraz v zakonodaji Skupnosti.  
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 19. septembra 2006 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET