1.UVOD

Trden in integriran trg sekundarnih surovin je temelj dobro delujočega krožnega gospodarstva. Za obdelavo odpadkov kot vira je treba olajšati njihovo kroženje, da bi lahko zagotovili dragocene tokove materialov v podporo bolj trajnostni in odpornejši proizvodnji, predelavi in ponovni uporabi. To bo prispevalo k izpolnjevanju podnebnih ciljev EU, določenih v podnebnih pravilih in svežnju zakonodajnih predlogov „Pripravljeni na 55“ za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (TGP) za 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990.

Danes je recikliranih le 12 % surovin, ki se uporabljajo v industriji EU. Čeprav so se pošiljke odpadkov za predelavo v EU v zadnjem desetletju stalno povečevale, v novih izdelkih v EU preveč odpadnih materialov še vedno ni pripravljenih za ponovno uporabo ali se ne reciklira, kar pomeni znatno izgubo pri njenem prehodu na krožno gospodarstvo. EU vsako leto izvozi približno 33 milijonov ton odpadkov. To predstavlja približno 16 % celotne svetovne trgovine z odpadki, zaradi česar je EU med največjimi izvoznicami odpadkov na svetu. EU prav tako uvozi 16 milijonov ton odpadkov, medtem ko se v njej trguje s 70 milijoni ton odpadkov. EU se močno opira na izvoz številnih tokov odpadkov, zlasti železnih in neželeznih kovin, odpadnega papirja ter plastičnih, tekstilnih in steklenih odpadkov.

Izvoz odpadkov iz EU se je od leta 2004 povečal za 75 %, od tega skoraj polovica v države, ki niso članice OECD. S tem se je povečalo onesnaževanje, povezano z neustrezno obdelavo nekaterih teh odpadkov v številnih namembnih državah. Velike količine odpadkov, izvoženih iz EU, končajo na odprtih odlagališčih ali se sežgejo na prostem, kjer onesnažujejo zrak in vodo, škodujejo javnemu zdravju in sproščajo znatne količine toplogrednih plinov. To je še posebej problematično v državah v razvoju in državah v vzponu, ki se že spopadajo s pomembnimi izzivi pri ravnanju s svojimi odpadki iz gospodinjstev in za katere se pričakuje, da bodo v prihodnosti imele največjo rast nastajanja odpadkov. Tudi uhajanje plastičnih odpadkov, izvoženih v tujino, v oceane je postalo eden od glavnih virov onesnaževanja morja. Vse več držav je uvedlo omejitve ali prepovedi uvoza odpadkov, zlasti Kitajska, ki je bila prej največja uvoznica plastičnih odpadkov in odpadkov iz papirja iz EU, sledili pa so ji drugi večji uvozniki odpadkov iz EU v jugovzhodni Aziji.

Poleg tega je nedovoljena trgovina z odpadki ena najhujših oblik okoljske kriminalitete in področje, na katerem delujejo mreže organiziranega kriminala, tako pri pošiljkah odpadkov znotraj EU kot zunaj EU. Usklajena prizadevanja na področju kazenskega pregona kažejo, da bi bilo lahko med 15 % in 30 % pošiljk odpadkov nezakonitih, kar pomeni 9,5 milijarde EUR letnih prihodkov od nezakonitega trga odpadkov v EU. Nedovoljena trgovina z odpadki poleg okoljske škode pomeni tudi varnostne grožnje, zlasti v primerih, kadar kriminalne združbe, vpletene v take pošiljke, delujejo v več državah. Zato je bistvenega pomena, da EU in države članice boj proti nedovoljeni trgovini z odpadki obravnavajo kot prednostno nalogo organov kazenskega pregona, izboljšajo sodelovanje med vsemi ustreznimi organi in zagotovijo, da so sankcije proti kriminalnim dejavnostim v sektorju odpadkov dejansko odvračilne.

Ta razvoj dogodkov je razkril krhkost poslovnega modela, v katerem je izvoz odpadkov postal običajen način ravnanja z nekaterimi tokovi odpadkov, nastalimi v EU. Bistveno je, da EU prevzame večjo odgovornost za svoje odpadke, zagotovi, da se ohrani visoka raven varstva okolja in da odgovornost prevzame povzročitelj.

Posodobitev politike in zakonodaje EU o pošiljkah odpadkov ter prehod na digitalne rešitve bosta spodbudila več pošiljk odpadkov za pripravo za ponovno uporabo in recikliranje v EU ter zagotovila spodbude za zmanjšanje nastajanja odpadkov. S tem se bo izboljšala zanesljivost oskrbe za industrijske ekosisteme v EU, zmanjšala njihova odvisnost od uporabe primarnih surovin, vključno s kritičnimi surovinami, spodbudila njihova popolna vključitev v krožne modele in zmanjšal njihov ogljični odtis. V tem smislu je dober primer jeklarska industrija, ki je v novi industrijski strategiji Komisije za Evropo opredeljena kot prednostna naloga energijsko intenzivnih industrij za prehod na krožno in podnebno nevtralno evropsko gospodarstvo. Večja uporaba odpadnega jekla je ključnega pomena za razogljičenje jeklarske panoge, saj se z uporabo ene tone odpadnega jekla prihrani približno 1,5 tone emisij toplogrednih plinov (TGP) v primerjavi z uporabo železove rude. Uporaba odpadnih surovin za proizvodnjo aluminija ali bakra omogoča tudi manjše emisije toplogrednih plinov, onesnaževanje in porabo energije.

Evropska komisija je bila z Evropskim zelenim dogovorom, novim akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo in akcijskim načrtom za ničelno onesnaževanje pozvana, naj predlaga nov pristop k pošiljkam odpadkov EU. Državljani tudi izrecno pozivajo EU, naj se ukvarja s problematiko odpadkov in spodbuja recikliranje, kar je bilo jasno izraženo v okviru konference o prihodnosti Evrope. To sporočilo, ki je priloženo predlogu Komisije za nova pravila o pošiljkah odpadkov , določa prednostne ukrepe EU, katerih namen je zagotoviti:

·da je pošiljanje odpadkov za pripravo za ponovno uporabo in recikliranje v EU lažje;

·da EU svojih izzivov, povezanih z odpadki, ne izvaža v tretje države in

·da se nezakonite pošiljke odpadkov obravnavajo učinkoviteje.

2.NOVA PRAVILA EU O POŠILJKAH ODPADKOV: NA POTI K POZITIVNIM CIKLOM V EU IN ZUNAJ NJE

2.1. Izkoriščanje potenciala notranjega trga EU

EU ima celovito zakonodajo in ambiciozen načrt za zmanjšanje nastajanja odpadkov ter preoblikovanje odpadkov v vire. Vodilno načelo za revizijo pravil EU o pošiljkah odpadkov, ki ga predlaga Komisija, je vzpostavitev močnega in odpornega krožnega gospodarstva z zmanjšanjem nepotrebnih ovir in bremen, ki zdaj ovirajo nemoten pretok izdelkov, primernih za ponovno uporabo, in sekundarnih surovin v EU. Komisija predlaga, da se olajša pošiljanje odpadkov na notranjem trgu EU, in sicer z naslednjimi ukrepi:

·Tesnejše usklajevanje pravil o pošiljkah odpadkov s hierarhijo ravnanja z odpadki. Komisija predlaga, da se določijo veliko strožja pravila za pošiljke odpadkov, namenjenih za odlaganje ali sežiganje v drugi državi članici. Predlaga tudi okrepitev povezav med pravili o pošiljkah odpadkov in načrti za ravnanje z odpadki, ki so jih države članice pripravile za doseganje svojih ciljev preprečevanja nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi v skladu z zakonodajo EU. To bi naj bi spodbujalo pošiljanje odpadkov za pripravo za ponovno uporabo in recikliranje ter podpiralo rast, delovna mesta in inovacije v teh sektorjih.

·Prehod na digitalne rešitve za izdajanje in izmenjavo informacij in dokumentov, potrebnih za pošiljanje odpadkov med državami članicami EU. Vsi akterji, ki sodelujejo pri pošiljkah odpadkov, tako javni kot zasebni, bodo lahko posredovali informacije in dostopali do njih prek spletnih orodij. To bo pospešilo izmenjavo dokumentov in nadomestilo sedanje, večinoma zastarele papirne postopke ter omogočilo boljše spremljanje in nadzor čezmejnih tokov odpadkov.

·Izboljšanje skrajšanega postopka za pošiljke odpadkov. Vzpostavljeni bi bili usklajeni pogoji za lažje pošiljanje v obrate za predelavo, za katere je potrebno predhodno soglasje pristojnih organov, in za zagotovitev, da jih vzajemno priznavajo vse države članice. S tem se bo pospešilo pošiljanje v obrate za predelavo odpadkov, ki delujejo v skladu z visokimi standardi kakovosti.