Okolje/naravni viri
58. poudarja potrebo po ve čjih prizadevanjih EU za re ševanje ogromnih okoljskih izzivov, s katerimi se
sooča mnogo revnih ljudi, katerih pre živetje je pogosto popolnoma odvisno od naravnih virov;
59. v tem okviru pozdravlja nedavne zaveze Komisije (ki so bile že dolgo potrebne), da bo za čela uve-
ljavljati osrednjo vlogo okolja tudi v praksi in da bo strategije za spodbujanje trajnostnega razvoja uvrstila
visoko na svoj dnevni red;
Izvajanje
60. zahteva od Komisije, naj svojo strategijo za Afriko opremi s podrobnim akcijskim na črtom za izva-
janje z natan čnim časovnim razporedom, podrobno navedenimi sredstvi in finan čnimi viri, ki jih je treba
vklju čiti (vklju čno s finan čnimi obveznostmi dr žavčlanic), navedbo razli čnih ravni delovanja (lokalne, nacio-
nalne, regionalne, panafri ške) in njihovih vlog, ter z navedbo resni čnega skupnega nadzornega mehanizma
za oceno napredka (vklju čujočEvropski parlament in Afri ško unijo);
61. vztraja, da mora ta izvedbeni na črt pokrivati celotno Afriko, vklju čujočseverno Afriko, podsaharsko
Afriko in ju žno Afriko, za katere trenutno obstajajo lo čene pravne ureditve in sporazumi (ureditev MEDA,
Cotonoujski sporazum in, za Ju žno Afriko, Sporazum o trgovini, razvoju in sodelovanju ter ureditev EPRD)
ter razdeliti odgovornosti na ravni Komisije, in zahteva, da Komisija navede, kako bodo le-te koordinirane inusklajene, da bi pomagale pri izvajanju prednostnih nalog, ki jih je Afri ška unija dolo čila za vso celino;
62. poudarja, da je bistvo predlogov, ki so vklju čeni v sporo čilo Komisije, odvisno od izvajanja obstoje čih
nacionalnih in regionalnih programov, in ob žaluje, da niso bili podani nobeni novi predlogi za izbolj šanje
njihovega izvajanja ali za prilagoditev njihovih ciljev in na črtovanja dejavnosti novim prednostnim nalogam
in da, kot posledica tega novega strate škega dokumenta in novih dogodkov v Afriki (posebno ustanovitve
Afriške unije in njenih institucij), ni bil predlagan nikakr šen pregled obstoje čih strate ških dokumentov dr
žav
in okvirnih nacionalnih ter regionalnih programov;
63. izra ža razo čaranje nad predlaganim finan čnim okvirom, ki ni dovolj ambiciozen: Komisija predvideva
samo mo žnost, da bi zbrali ve čfinan čnih virov za „obdobje po devetem ERS “, in ne obravnava mo žnosti, da
bi odpis dolga uporabili kot sredstvo za zbiranje dodatnih finan čnih virov za razvojne cilje novega tiso čletja;
*
**
64. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam dr žavčlanic, Afri ški
uniji in AKP.
P6_TA(2005)0446
„Evropsko soglasje “
Resolucija Evropskega parlamenta o predlogu za skupno izjavo Sveta, Evropskega parlamenta in
Komisije o razvojni politiki Evropske unije —„Evropsko soglasje “(2004/2261(INI))
Evropski parlament ,
— ob upo števanju sporo čila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu
odboru in Odboru regij z naslovom „Predlog za skupno izjavo Sveta, Evropskega parlamenta in Komi-
sije o razvojni politiki Evropske unije —'Evropsko soglasje' “(KOM(2005)0311),
— ob upo števanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (CESE 1072/2005),C 280 E/484 SL 18.11.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 17. november 2005
— ob upo števanju mnenja Odbora regij (CdR 224/2005),
— ob upo števanju presoje razvojne politike ES s strani Evropskega centra za upravljanje razvojne politike,
Inštituta za čezmorski razvoj in in štituta Instituto Complutense de Estudios Internacionales (iz februarja
2005),
— ob upo števanju pregleda Odbora za razvojno pomo čOrganizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj
(OECD/DAC) razvojnega sodelovanja Evropske skupnosti (2002),
— ob upo števanju Rimske deklaracije o harmonizaciji z dne 25. februarja 2003 in Pari ške deklaracije o
učinkovitosti pomo či z dne 2. marca 2005,
— ob upo števanju Deklaracije tiso čletja Zdru ženih narodov z dne 8. septembra 2000, s katero so zastav-
ljeni razvojni cilji tiso čletja, ki predstavljajo skupno za črtano merilo mednarodne skupnosti za odpravo
revščine,
— ob upo števanju zaporednih poro čil o človekovem razvoju, pripravljenih v okviru programa Zdru ženih
narodov za razvoj (UNDP),
— ob upo števanju Poro čila o presoji ekosistemov tiso čletja z naslovom „Living Beyond our Means: Natural
Assets and Human Well-Being ( Živeti preko svojih zmo žnosti: Naravni viri in človekova blaginja) “
(2005),
— ob upo števanju poro čila konference ZN o trgovini in razvoju (UNCTAD) iz leta 2002 z naslovom
„Najmanj razvite dr žave: Izmakniti se pasti rev ščine“,
— ob upo števanju kon čnih izjav in sklepov mednarodnih konferenc, predvsem Mednarodne konference o
financiranju za razvoj (Monterrey, 2002), Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju (Johannesburg, 2002),
Svetovnega vrha o dru žbenem razvoju (Kopenhagen, 1995), Tretje konference ZN o najmanj razvitih
državah (Bruselj, 2001), Četrte ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (Doha, 2001),
Četrte svetovne konference o ženskah (Peking, 1995), Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju
(ICPD) (Kairo, 1994), posebnega zasedanja Generalne skup ščine ZN iz leta 1999, za pregled napredka
pri doseganju ciljev ICPD ( „Kairo + 5 “) in Svetovnega foruma za izobra ževanje (Dakar, 2000),
— ob upo števanju obvez, ki jih je prevzela EU na vrhu v Barceloni marca 2002, pred konferenco v
Monterreyu,
— ob upo števanju svoje resolucije z dne 1. marca 2001 o sporo čilu Komisije Svetu in Evropskemu parla-
mentu o razvojni politiki Evropske skupnosti, (1)
— ob upo števanju izjave o razvojni politiki Evropske skupnosti, ki sta jo sprejela Svet in Komisija dne
10. novembra 2000 (DPS),
— ob upo števanju sklepov zasedanja Sveta za splo šne zadeve in zunanje odnose z dne 22. in
23. novembra 2004 ter z dne 23. in 24. maja 2005,
— ob upo števanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2005 o vlogi Evropske unije pri doseganju razvojnih
ciljev tiso čletja (2),
— ob upo števanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2005 o glavnih in zapostavljenih boleznih v dr ža-
vah v razvoju (3),
— ob upo števanju poro čila Komisije z dne 29. oktobra 2004 o razvojnih ciljih tiso čletja v letih
2000-2004 (SEK(2004)1379),
— ob upo števanju sporo čila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-social-
nemu odboru z dne 12. aprila 2005 z naslovom „Pospe ševanje napredka v smeri uresni čevanja razvoj-
nih ciljev tiso čletja—Prispevek Evropske unije “(KOM(2005)0132),
(1) UL C 277, 1.10.2001, str. 130.
(2) Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0115.
(3) Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0341.18.11.2006 SL C 280 E/485 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 17. november 2005
— ob upo števanju poro čila delovne skupine za na črt tiso čletja ZN, ki jo je vodil profesor Jeffrey Sachs z
naslovom „Vlaganje v razvoj: prakti čni na črt za doseganje razvojnih ciljev tiso čletja“,
— ob upo števanju ve čstranskih okoljskih sporazumov o spremembi podnebja, tanj šanju ozonskega pla šča,
biotski raznovrstnosti, mo čvirjih, širjenju pu ščav, nevarnih odpadkih in obstojnih organskih onesna že-
valih,
— ob upo števanju člena 45 svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za razvoj (A6-0319/2005),
Evropsko soglasje
1. pozdravlja pobudo za tristransko izjavo o skupni viziji razvoja EU in poudarja potrebo po polnem in
enakovrednem sodelovanju Parlamenta z drugimi institucijami prek postopka, podobnega postopku soodlo-čanja, da bi bistveno pripomogli k doseganju ciljev bolj še skladnosti, koordinacije, dopolnjevanja, kakovosti
in učinkovitosti razvojne politike;
2. pozdravlja predlagano skupno izjavo in predlaga, da se ji dodeli uradni status pravno zavezujo čega
okvira razvojne politike za ukrepe Evropske Unije in dr žavčlanic za vse dr žave v razvoju, kakor to dolo ča
OECD/DAC, ob tem poziva k razjasnitvi, kako bo skupna izjava vplivala na finan čni in štrument za razvojno
sodelovanje;
3. ob žaluje, da predlog ne vsebuje posebnih izjav o oceni u činkovitosti in naukov, pridobljenih v sklopu
pomo či EU in izjave o razvojni politiki iz leta 2000, ter njenega vpliva na pomo čSkupnosti;
4. pozdravlja poskus za dosego soglasja glede splo šnih ciljev in na čel za pomo čEU v prvem delu zgoraj
navedenega sporo čila; vendar poziva k ve č
ji jasnosti, predvsem kar zadeva prednostne naloge in na čin za
izbolj šanje skladnosti in koordinacije razvojnega sodelovanja EU;
5. pozdravlja poskus v drugem delu zgoraj navedenega sporo čila za zagotovitev smernic za izvajanje
razvojne politike na ravni Skupnosti v drugem delu zgoraj navedenega sporo čila; vendar poziva k jasni
opredelitvi posebne vloge pomo či Skupnosti na osnovi analize njenih primerjalnih prednosti;
6. meni, da trenutna organizacija pomo či Skupnosti na ravni Bruslja, zlasti lo čevanje med na črtovanjem
in izvajanjem, ni optimalna za u činkovito izvajanje razvojne politike;
7. upo števa dejstvo, da je globalizacija do sedaj pove čala razmik med bogatimi in revnimi in se poziva, da
ima razvojna politika kot enega svojih ciljev za prihodnost tudi bolj uravnote žen razvoj;
Cilji in na čela
8. poudarja, da bi splo šni cilj razvojnega sodelovanja EU moral biti zmanj šanje in dokon čna odprava
revščine v okviru trajnostnega razvoja; poudarja, da je pojem rev ščine ve črazse žnosten —med drugim
povezan s človeškimi sposobnostmi kot so poraba in varnost hrane, zdravje, izobrazba, pravice, zmo žnost
do izra žanja mnenja, človeška varnost, socialna pravi čnost, dostojanstvo in dostojno delo;
9. sogla ša, da so zmanj šanje rev ščine—kot prvi korak pri doseganju razvojnih ciljev tiso čletja -, spod-
bujanje demokracije, dobrega upravljanja in spo štovanje človekovih pravic klju čni razvojni cilji, kljub temu
poudarja, da je lahko boj proti rev ščini uspe šen le, če se z okoljskimi in človeškimi viri upravlja trajnostno
inče se pripi še enako pomembnost vlaganju v ljudi, s posebnim poudarkom na mladih in ženskah, pred-C 280 E/486 SL 18.11.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 17. november 2005
vsem v zdravje in izobra ževanje, ter vlaganju v ustvarjanje premo ženja—s poudarkom na vpra šanjih kot so
podjetni štvo, znanost in tehnologija, ustvarjanje delovnih mest, spo štovanje pravic delavcev, dostop do kre-
ditov, premo ženjske pravice in infrastruktura; poudarja, da je enakopravnost žensk klju čnega pomena za
celoten razvoj in da bi morala biti enakopravnost spolov temeljni del vseh strategij politike;
10. podpira na čela pristnega partnerstva, lastni štva in politi čnega dialoga kakor tudi pristop do razvoja,
ki temelji na pravicah; poudarja pomen podpore partnerskim dr žavam pri njihovem prizadevanju za izbolj-
šanje strate ških dokumentov za zmanj šanje rev ščine (PRSP), z dejavno vlogo nacionalnih parlamentov in
organizacij civilne dru žbe; predlaga, da se na čela Cotonoujskega partnerskega sporazuma raz širi na vse
države v razvoju;
11. poudarja pomembno vlogo civilne dru žbe v dr žavah v razvoju kot izvajalke storitev ter spodbujevalke
demokracije in človekovih pravic ter poziva h krepitvi podpore za vzpostavitev institucij in kadrov za
nevladne organizacije dr žav partneric; priznava tudi pomembno vlogo evropske civilne dru žbe in v tem
okviru poziva k poenostavitvi na činov za podporo projektom, vklju čno s financiranjem;
12. poudarja potrebo po delovanju EU v smeri demokratizacije mednarodnih institucij, da bi dosegli
večjo zastopanost interesov dr žav v razvoju in izbolj šali demokracijo v korist vseh;
13. Pozdravlja dejstvo, da si EU z osnutkom predloga prizadeva okrepiti nadzor nad izvozom oro žja v
EU ter da je njen namen zagotoviti, da se oro žje, izdelano v EU, ne bi uporabljalo proti civilnemu prebival-
stvu; pozdravlja dejstvo, da osnutek vsebuje konkretne ukrepe za omejitev nenadzorovanega širjenja oro žja
malega kalibra in lahkega strelnega oro žja; vseeno poziva EU, da prevzame odgovornost za izvoz oro žja v
preteklosti ter da okrepi in pospe ši programe odstranjevanja min in razoro ževanja v regijah, kjer so bile
vojne;
Tematsko osredoto čenje in prednostne naloge
14. pozdravlja prizadevanja za dosego ve čje osredoto čenosti in zbranosti pri vzdr ževanju zadostne pro-
žnosti; ob žaluje odsotnost jasnih prednostnih nalog med predstavljenimi akcijskimi temami, zlasti na ravni
Skupnosti, in poziva k pojasnitvi izbire ciljev, akcijskih tem in prednostnih nalog;
15. ponovno poudarja pomen človeških pravic pri pripravljanju, izvajanju in nadzorovanju projektov, ki
jih financira ali sofinancira EU;
16. poudarja, da vpra šanja kot so prepre čevanje širjenja in zdravljenje HIV/AIDS, malarije in tuberkuloze,
spodbujanja spolnega in reproduktivnega zdravja ter enakosti spolov in pravic žensk, bla žitev podnebnih
sprememb, trgovinska reforma, prepre čevanje konfliktov, demokracija in dobro upravljanje (prednost ima
prepre čevanje korupcije) zaslu žijo posebno pozornost, ker so tudi vsa ostala prizadevanja zaman, čes et e h
vpra šanj ne obravnava u činkovito;
17. predlaga, da se v okviru skupne izjave nameni ve čjo pozornost naslednjemu:
— veliko dr žav z nizkim dohodkom zaostaja pri zasledovanju razvojnih ciljev tiso čletja, povezanih z
zdravjem; ve čina potrebuje pomo čpri pripravljanju nujnih zdravstvenih ukrepov v primerih, kakr šna
je na primer pandemija gripe; premajhno pozornost se posve ča boleznim, za katere ni dostopa do
zdravil ali je raziskovanje zdravil zanje pomanjkljivo; obupno pomanjkanje zdravstvenega osebja, zlastiv podsaharski Afriki —delno je zato kriv beg mo žganov -, je najve čja te žava, ki zahteva tako sistemski
pristop na podro čju zdravstva in razvoja, pri čemer bi namenili najve čji pomen krepitvi zdravstvenih
sistemov in zdravstvenim raziskavam kot zagotavljanje ve čje podpore zdravstvenemu sektorju, z najve č-
jim poudarkom na zdravstvenih izidih v strate ških dokumentih za zmanj ševanje rev ščine,
— vloga nacionalnih parlamentov je klju čnega pomena in zato obstaja potreba po posebni podpori za
okrepitev in izbolj šanje delovnih pogojev demokrati čno izvoljenih parlamentov, s polnim sodelovanjem
Evropskega parlamenta,18.11.2006 SL C 280 E/487 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 17. november 2005
— podpora infrastrukturne pomo či Skupnosti mora biti bolje uravnove šena z manj šim poudarkom na
gradnji cest in mora dati prednost dostopu do informacijske in komunikacijske tehnologije, vode, ener-gije in razvoju pode želja,
— spodbujanje enakosti spolov pravic žensk kot temeljnih človekovih pravic ni klju čnega pomena že samo
po sebi, temve čje tudi klju čno vpra šanje socialne pravi čnosti, hkrati pa pripomore k doseganju vseh
RCT in izvajanju pekin ških izhodi ščza ukrepanje, akcijskega programa iz Kaira in Konvencije za
odpravo vseh oblik diskriminacije žensk, zato je potrebna mo čna komponenta enakosti v vseh politikah
in delovanju EU v odnosih z dr žavami v razvoju,
— glede na osrednjo vlogo osnovnega izobra ževanja in zdravstva bi morale dr žave članice in pomo č
Skupnosti dati prednost na čelu 20/20 svetovnega vrha za socialni razvoj,
— izobra ževanje je klju čdo razvoja; ena izmed najve čjih ovir za celovito formalno izobra ževanje je otro-
ško delo; vsakr šna strategija za spodbujanje izobra ževanja mora vklju čevati tudi ukrepe za boj proti
vsem oblikam otro škega dela,
— glede na to, da je ve čina pode želskih reve žev odvisnih od tradicionalne ekonomije, ki temelji na bio-
masi, hitro propadanje gozdov, prsti in morskih virov ter vedno ve čje pomanjkanje vode v veliko
regijah predstavljajo resno gro žnjo za pre živetje na stotine milijonov ljudi; to zahteva obse žne programe
za obnovo gozdov, varovanje tal, varstvo morja in upravljanje z vodami,
— trenutni proizvodni in potro šniški sistemi so pripeljali do nara
ščajočega pritiska na okolje in predstav-
ljajo dolgoro čno gro žnjo za dobrobit dru žbe; revni ljudje so še posebno izpostavljeni razvrednotenju
okolja,
— ni treba, da dr žave v razvoju ponovijo napake industrijsko razvitih dr žav na podro čju onesna ževanja,
pod pogojem, da se nameni veliko ve čpomo či za vlaganje v čisto in u činkovito tehnologijo; poudarja
pomembnost zmanj šanja odvisnosti od fosilnih goriv dr žav v razvoju tudi v lu či pritiska na pla čilno
bilanco in tako na prora čun teh dr žav,
— stotine milijonov revnih ljudi je izredno izpostavljenih nevarnostim, kot so potresi, tropska neurja,
poplave, cunamiji ali hude su še, in zaradi ve čjih nesre čje razvoj izpostavljen tveganju; poudarja, da bo
razvojne cilje tiso čletja te žko dose čivd r žavah z najni žjim prihodkom, razen v primeru, če bi bilo
zmanj šanje tveganja zaradi nesre č, vklju čno s socialnimi zavarovalnimi shemami v primeru nesre č,
dobro vklju čeni v strategije razvoja in zmanj šanja rev ščine,
— zaveda se, da rev ščina, nerazvitost in nestabilne dr žave ustvarjajo plodna tla za izbruh konfliktov in
novih gro ženj varnosti, vklju čno z mednarodnim kriminalom in terorizmom, priznava potrebo, da ima
razvoj po kon čanih konfliktih pomembno vlogo ne samo pri vzpostavljanju institucij, temve čtudi pri
ponovnem vzpostavljanju socialne strukture dru žb in podpori procesom za vzpostavljanje miru in
sprave,
— zaposlitev je pomembno sredstvo in pogoj za boj proti rev ščini. Zato mora biti dostop do dostojnega
dela in spo štovanje temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela prednostna naloga;
Načini pomo či, finan čna sredstva, u činkovitost in skladnost
18. izra ža zadovoljstvo glede zavzemanja za pove čanje prora čunskih sredstev za pomo čznotraj EU, z
namenom dose či 0,7 % bruto nacionalnega prihodka do leta 2015, in spodbuja vpeljavo inovativnih meha-
nizmov in financiranje razvojnega sodelovanja, kot so mednarodni dav čni sistemi, vendar isto časno poudarja
potrebo po znatnem izbolj šanju kakovosti pomo či in njenem u činkovitej šem razdeljevanju ter mo čno
potrebo po izbolj šanih meritvah rezultatov in vpliva ter poleg tega izpostavlja, da bi se morali enotni
kriteriji za podeljevanje pomo či EU osredoto čiti na najrevnej šed ržave in prebivalce,C 280 E/488 SL 18.11.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 17. november 2005
19. poziva k pove čanju dele ža sredstev za razvoj, dodeljenih dr žavam z nizkih dohodkom;
20. meni, da je pobuda za odpis dolgov mo čno zadol ženim revnim dr žavam še zelo nedodelana; poziva,
da se okrepi odpis dolgov v dr žavah z nevzdr žnim dolgom, v katerih vlade spo štujejo človekove pravice in
demokracijo ter odgovorno vlagajo spro ščena sredstva; nadalje poudarja, da zaradi odpisa dolgov ne bi
smele nastati razmere, škodljive za gospodarsko politiko, ter, da bi ga bilo treba zdru žiti z uradno razvojno
pomo čjo (URP);
21. meni, da je bolj odlo čno prizadevanje EU in dr žavčlanic bistveno za odkrivanje nezakonito prisvo-
jenih ali napa čno porabljenih sredstev in njihovo vra čanje, tako da bi jih lahko porabili za predvidene
namene;
22. se zavzema za preoblikovanje zunanjega mandata Evropske investicijske banke (EIB), ki bi ji dovolje-
val, da postane polno delujo ča razvojna banka, ki bo izvajala razvojne strategije EU, in ji omogo čil financi-
ranje javnih nalo žb v storitve in objekte splo šnega interesa;
23. ob žaluje pomanjkanje doslednosti razvojne politike znotraj EU, kar vodi do visokih stro škov trans-
akcij, podvajanja dela in te žav za dr žave partnerice; podpira prizadevanja za izbolj šanje koordinacije, uskla-
jevanja in pribli ževanja na činov s katerimi donatorji na črtujejo in dostavljajo pomo čin jih dolo ča Pari ška
deklaracija, meni, da bi tak šna prizadevanja morali uporabljati tudi v dr žavah s srednje visokim dohodkom;
poudarja pa, da je predlagana skupna izjava glede izvajanja preve čnejasna;
24. predlaga, da si EU —na osnovi lastni štva partnerske dr žave in razvojne strategije —prizadeva za
boljše usklajevanje med donatorskimi politikami dr žavčlanic EU s sprejetjem skupnih strate ških dokumen-
tov dr žav in skupnega ve čletnega na črtovanja —po mo žnosti z udele žbo drugih pomembnej ših dvostran-
skih in ve čstranskih donatorjev; poziva k izbolj šanju koordinacije in dopolnjevanja skozi operativno prila-
gajanje s prora čunskimi postopki dr žav partneric in strategij za zmanj ševanje rev ščine; predlaga —prek
posvetovanj na ravni dr žave—sprejem na čela da so najve č2-3 donatorji vodilnih agencij EU v katerikoli
državi partnerici in da je treba pri tematskih vpra šanjih zastaviti jasno delitev dela;
25. poudarja, da se morajo EU in njene dr žavečlanice tesno povezati z mednarodnimi organizacijami, ki
sodelujejo v razvojnem delu, kot so skladi, programi in agencije Zdru ženih narodov, vklju čno z UNDP,
Svetovno banko in Mednarodnim denarnim skladom, da bi tako dosegli šev ečjo usklajenost razvojne poli-
tike EU in prepre čili prekrivanja dela, ki se ga izvaja ob upo števanju mednarodno sprejetih ciljev;
26. poudarja, da bi si morala EU prizadevati za bolj še usklajevanje politik dr žavčlanic s Svetovno banko
in Mednarodnim denarnim skladom;
27. poudarja, da Komisije ne bi smeli obravnavati kot 26. donatorja EU; namesto tega bi bilo opredeliti in
dose či dogovor glede dodane vrednosti pomo či Skupnosti in pri tem posebno pozornost nameniti mo žnosti
za izbolj šanje usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti, obsegu pomo či Skupnosti, nevtralni vlogi Komisije,
njenemu delu na podro čju upravljanja, demokracije in človekovih pravic, njene vloge globalnega akterja,
njene morebitne vloge kot idejnega sredi šča evropske razvojne politike itd.;
28. sogla ša, da so posebni pogoji za pomo č, ki jih postavijo donatorji, le redko u činkoviti; vseeno pouda-
rja, da splo šna prora čunska podpora kot prednostni mehanizem pomo či zahteva dodatni nadzor in se jo
lahko uporabi samo tam, kjer so pogoji pravi in kjer so vzpostavljeni u činkoviti nadzorni sistemi, na primer
preko neodvisnih komisij pod nadzorom nacionalnih parlamentov. Kjer je to mo žno, bi si morale Komisija
in dr žavečlanice prizadevati za napredovanje po podro čju, od pomo či pri projektih do raz širjenega sektor-
skega pristopa, ter od tu do neposredne prora čunske podpore;18.11.2006 SL C 280 E/489 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 17. november 2005
29. poziva Komisijo, da Parlamentu predstavi merila, po katerih se ocenjuje potrebo po podpori za
države v razvoju in u činkovitost dane podpore, statisti čne podatke o že dani podpori ter nadzorni sistem
za ocenjevanje u činkovitosti izvajanja podpore, da bi jo v prihodnosti še izbolj šali;
30. izpostavlja obstoj resnih pomanjkljivosti znotraj Komisije glede vpra šanj integracije, kot so pravice
otrok, spol, enakost in pravice žensk, invalidnost ter okolje; pozdravlja prizadevanja za okrepitev integracije
na ravni politike, na črtovanja, izvajanja in ocenjevanja in poudarja, da bodo za doseganje napredka potrebne
bistvene spodbude v obliki izobra ževanja in usposabljanja osebja, tako na ravni glavnega sede ža kot na
državni ravni;
31. podpira prizadevanja za skladnost politike, ki bi jo bilo treba upravljati tako, da ciljev in izidov
razvojnih politik druge politike ne bi spodkopavale, ampak podpirale; poziva k takoj šnjemu odzivu na
politike EU, ki so še posebno negativne, kot na primer trgovinska politika, SKP in sporazumi o ribolovu;
poudarja pomen dejstva, da se dr žavam v razvoju omogo či doseganje standardov EU glede varnosti hrane,
izdelkov in sestavin, da le-ti ne bi postali ovire za dostop na trg EU; nadalje poziva, da se v petih letih opustivse oblike izvozne pomo či, vklju čno s prikrito podporo preko izvoznih kreditov, pomo či v hrani, izvoznih
trgovinskih podjetij, vezane pomo či itn;
32. Ugotavlja, da so v zadnjih treh desetletjih najmanj razvite dr žave postale neto uvoznice hrane, zato
poziva k spremembi kmetijske politike, ki naj daje prednost varnosti;
33. poudarja, da je razvojna politika eno od orodij za ukrepanje proti osnovnim vzrokom negotovosti,
vendar ne sme biti podrejena varnostni politiki, ter, da bi moral vsak ukrep znotraj razvojnega sodelovanjaupoštevati opredelitev URP odbora za razvojno pomo č;
34. poudarja, da so tako pravi čna mednarodna trgovinska politika kakor tudi omogo čanje pogojev za
trgovino v dr žavah v razvoju zelo pomembni za razvoj; zato poudarja pomembnost krepitve strani
ponudbe, vklju čno z vzpostavitvijo novih zmogljivosti partnerskih dr žav, da bodo lahko prilo žnosti trgova-
nja preoblikovale v sredstvo razvoja; v tem smislu poudarja pomen podro čij kot sta kmetijstvo in varnost
hrane, predvsem pomembno vlogo malih in srednje velikih podjetij;
35. meni, da mora razvojna politika temeljiti na priznanju pravice, da dr žava ali regija na demokrati čen
način dolo či lastne politike, prednostne naloge in strategije za za ščito virov pre življanja prebivalstva ter
njegovih socialnih, gospodarskih in kulturnih pravic in da bi ta na č
ela morale spo štovati dr žave članice in
Komisija;
36. pozdravlja vse ve čje zavedanje, da mora odpiranje trga potekati po skrbno dolo čenem zaporedju in
opozarja, da to vsebuje pravico dr žav v razvoju do dolo čanja hitrosti in smeri liberalizacije trgovine na
osnovi njihovih razvojnih ciljev;
*
**
37. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.C 280 E/490 SL 18.11.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 17. november 2005