PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 5 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2013

IZKAZ PRIHODKOV PO ODDELKIH IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

– Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), zlasti člena 314 PDEU, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom), zlasti člena 106a Pogodbe Euratom,

– Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije[1], zlasti člena 41 Uredbe,

– splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, sprejetega 12. decembra 2012[2],

– predloga spremembe proračuna št. 1/2013[3], sprejetega 18. marca 2013,

– predloga spremembe proračuna št. 2/2013[4], sprejetega 27. marca 2013,

– predloga spremembe proračuna št. 3/2013[5], sprejetega 15. aprila 2013,

– predloga spremembe proračuna št. 4/2013[6], sprejetega 29. aprila 2013,

Evropska komisija proračunskemu organu predlaga predlog spremembe proračuna št. 5 k proračunu za leto 2013.

SPREMEMBE IZKAZA PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIH

Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza v proračunskem formatu.

KAZALO

1. Uvod.. 5

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU.. 5

2.1 Slovenija.. 5

2.2 Hrvaška.. 6

2.3 Avstrija.. 7

3. Financiranje. 7

5. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira.. 9

1. Uvod

Predlog spremembe proračuna (PSP) št. 5 za leto 2013 zajema uporabo Solidarnostnega sklada EU v višini 14 607 942 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil v zvezi s poplavami v Sloveniji, na Hrvaškem in v Avstriji jeseni 2012.

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU

Zaradi močnega deževja med koncem oktobra in začetkom novembra 2012 so reke prestopile bregove in poplavile širša območja ob Savi, Kolpi, Muri in Dravi v Sloveniji ter v povodjih Mure, Drave in Lavanta v Avstriji, kot tudi na ozemlju Hrvaške. Poplave so povzročile škodo na zasebnih in javnih objektih, vodovodnih sistemih in napravah za ravnanje z odpadno vodo, podjetjih ter kmetijskih zemljiščih in gozdovih.

Slovenija je zato vložila vlogo za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije na podlagi merila večje nesreče, vlogi Hrvaške in Avstrije pa sta bili vloženi na podlagi t. i. merila sosednje države.

Analiza Komisije je pokazala, da so škodo zaradi poplav, kakor je predstavljena v vseh treh vlogah, povzročile iste vremenske razmere, zato se lahko poplave obravnavajo kot ena nesreča.

Službe Komisije so temeljito proučile vlogo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002[7], zlasti s členi 2, 3 in 4 Uredbe. Sledi povzetek najpomembnejših elementov ocene.

2.1 Slovenija

(1) Prvi val močnega deževja se je v Sloveniji začel 27. oktobra 2012 in škodo povzročil 28. oktobra. Sledil mu je drugi val močnega deževja in neviht 4. in 5. novembra, posledica pa so bile obsežne poplave.

(2) Komisija je vlogo Slovenije prejela 2. januarja 2013, tj. v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 28. oktobra 2012.

(3) Pri poplavah gre za naravno nesrečo, ki zato spada v glavno področje uporabe Solidarnostnega sklada. Analiza, ki so jo opravile službe Komisije, je pokazala, da sta z meteorološkega in hidrološkega vidika oba vala poplav imela skupen vzrok ter se zato lahko obravnavata kot en sam dogodek.

(4) Slovenski organi so skupno neposredno škodo ocenili na več kot 359,535 milijona EUR. Ta znesek pomeni 1,008 % slovenskega BND in močno presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada, določen za Slovenijo v letu 2013, ki znaša 214,021 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2011). Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega prag, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

(5) Kar zadeva učinke in posledice poplav, so slovenski organi poročali o več kot 6 130 primerih škode v kmetijstvu in gozdarstvu. Poškodovanih je bilo več kot 2 500 domov, upravnih in gospodarskih objektov ter 10 šol. Lokalna cestna infrastruktura je utrpela precejšnjo škodo, sporočenih pa je bilo tudi več kot tisoč primerov škode na vodotokih. Vloga za pomoč ne dopušča nobenega dvoma, da so poplave, ki so prizadele večji del Slovenije, povzročile znatno škodo, ki v sedanjih finančnih in gospodarskih razmerah pomeni hudo breme za Slovenijo.

(6) Stroški ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, po ocenah znašajo 249,608 milijona EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov. Največji delež stroškov nujnih ukrepov (več kot 194 milijonov EUR) zadeva ukrepe za obnovo s področja ravnanja z vodo in odpadno vodo.

(7) Prizadeta regija je upravičena do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013) v okviru cilja „konvergenca“. Slovenski organi Komisiji niso nakazali, da bi za odpravo posledic poplav nameravali uporabiti druge vire financiranja Skupnosti.

(8) Slovenski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

2.2 Hrvaška

(1) Med 26. oktobrom 2012 in začetkom novembra 2012 so poplave prizadele severni, zahodni in osrednji del Hrvaške, zlasti širša območja devetih hrvaških županij. Najbolj je bila poškodovana infrastruktura na področju vode, odpadne vode in energije.

(2) Kot država v procesu pogajanj o pristopu k EU je Hrvaška upravičena do pomoči iz Solidarnostnega sklada EU.

(3) Vloga za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije je bila pri Komisiji vložena 3. januarja 2013, tj. v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 26. oktobra 2012.

(4) Gre za naravno nesrečo. Hrvaški organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 11,463 milijona EUR. Ker je ta znesek pod pragom 259,805 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2011), se nesreča ne more opredeliti kot „večja naravna nesreča“ v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002. Vendar je nesreča na Hrvaškem imela isti vzrok kot poplave, ki so izpolnile merilo za „večjo nesrečo“ v Sloveniji, in šest od devetih prizadetih hrvaških županij meji na Slovenijo. Zato je bilo ugotovljeno, da je izpolnjen pogoj iz drugega pododstavka člena 2(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, po katerem lahko izjemoma prejme pomoč iz Solidarnostnega sklada tudi država, ki jo je prizadela ista večja nesreča kot sosednjo državo.

(5) Kar zadeva učinke in posledice poplav, so hrvaški organi sporočili, da je bila poškodovana pomembna infrastruktura ter javna in zasebna lastnina v devetih županijah, v štirih od njih pa je nesreča vplivala tudi na lokalno gospodarstvo in življenjske razmere približno 795 000 prebivalcev. V ostalih petih županijah je bilo škodo na zasebni lastnini mogoče preprečiti zaradi rednih in nujnih zaščitnih ukrepov pred poplavami, ki jih je izvedlo podjetje Hrvatske vode. Sporočena je bila samo škoda na objektih za varstvo pred poplavami (npr. predrti nasipi). Poleg škode na osnovni infrastrukturi je Hrvaška poročala tudi o škodi na kmetijskih in gozdnih zemljiščih, industrijskih, komercialnih in kmetijskih objektih, stanovanjskih objektih, nasipih, mostovih ter sprehajalnih poteh in pomolih na hrvaški obali (npr. na Malem Lošinju). Na stotine domov je bilo poplavljenih, ljudi pa je bilo treba evakuirati. Poleg tega je nesreča povzročila zastoje v cestnem prometu, kar je otežilo hitro ukrepanje.

(6) Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, po ocenah hrvaških organov znašajo 4,49 milijona EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov.

(7) Hrvaški organi so navedli, da se za ublažitev posledic te nesreče ne bodo uporabila nobena druga finančna sredstva Skupnosti.

2.3 Avstrija

(1) Zaradi močnega deževja in hitrega topljenja snega je v več delih južne Avstrije prišlo do poplav in zemeljskih plazov. Posebno hudo škodo je utrpela koroška občina Lavamünd v bližini slovenske meje, kjer je voda od 5. novembra 2012 poplavljala poseljena območja ter poškodovala javno in zasebno lastnino, podjetja in lokalno infrastrukturo.

(2) Vloga za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije je bila pri Komisiji vložena 11. januarja 2013, tj. v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 5. novembra 2012.

(3) Gre za naravno nesrečo. Avstrijski organi so svojo prvotno vlogo 28. februarja 2013 dopolnili z nadaljnjimi podrobnostmi in posodobljenimi podatki. Skupna neposredna škoda, ki jo je povzročila nesreča, je bila ocenjena na 9,6 milijona EUR. Ker ta znesek predstavlja le majhen delež praga 1 798,112 milijona EUR (tj. 0,6 % avstrijskega BND), se nesreča ne more opredeliti kot „večja nesreča“ v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002. Vendar so Avstrijo prizadele iste poplave, ki so izpolnile merilo večje nesreče v Sloveniji. Zato so avstrijski organi svojo vlogo vložili na podlagi tako imenovanega merila sosednje države, po katerem lahko država, ki jo je prizadela ista večja nesreča kot sosednjo državo, izjemoma prejme pomoč iz Solidarnostnega sklada. Kljub nizki škodi, ki predstavlja le 0,53 % praga, se šteje, da je to merilo izpolnjeno.

(4) Avstrijski organi so opisali posledice nesreče v občini Lavamünd, ki se nahaja na sotočju Drave in Lavanta na avstrijski meji s Slovenijo. Zaradi obilnega deževja sta obe reki prestopili bregove, tako da je bila občina Lavamünd do dva metra pod vodo. Poškodovani so bili štirje javni objekti, 37 stanovanjskih objektov, 16 podjetij in lokalna infrastruktura. Nesreča je neposredno prizadela 181 prebivalcev.

(5) Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, po ocenah avstrijskih organov znašajo 1,6 milijona EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov.

(6) Avstrijski organi so navedli, da ne nameravajo vložiti drugih vlog za pomoč iz drugih instrumentov Skupnosti.

3. Financiranje

Skupni letni proračun, ki je na voljo za Solidarnostni sklad, znaša 1 000 milijonov EUR. Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev sklada, Komisija meni, da bi morala biti pomoč iz sklada progresivna. To pomeni, da bi bilo treba v skladu z dosedanjo prakso za delež škode, ki presega prag (0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002, pri čemer se upošteva nižji znesek), nameniti večjo intenzivnost pomoči kot za delež škode pod tem pragom. Stopnja, ki se je v preteklosti uporabljala za dodelitev sredstev za večje nesreče, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom za uporabo sklada in 6 % nad pragom. Metodologija za izračun pomoči iz Solidarnostnega sklada je bila določena v Letnem poročilu o Solidarnostnem skladu za obdobje 2002–2003, sprejela pa sta jo Svet in Evropski parlament.

Predlaga se, da se tudi tokrat uporabijo enaki deleži in odobrijo naslednji zneski pomoči:

|| || (v EUR)

Nesreča || Priznana neposredna škoda || Prag (v mio.) || Znesek na podlagi stopnje 2,5 % || Znesek na podlagi stopnje 6 % || Skupni znesek predlagane pomoči

Poplave v Sloveniji || 359 534 838 || 214,021 || 5 350 525 || 8 730 830 || 14 081 355

Poplave na Hrvaškem || 11 463 479 || 259,805 || 286 587 || ~ || 286 587

Poplave v Avstriji || 9 600 000 || 1 798,112 || 240 000 || ~ || 240 000

SKUPAJ || || 14 607 942

Zato se predlaga, da se vlogam Slovenije, Hrvaške in Avstrije v zvezi s poplavami oktobra in novembra 2012 ugodi in da se za vsakega od teh primerov uporabi Solidarnostni sklad.

V skladu z logiko PSP št. 1 za leto 2013 o finančnih potrebah, povezanih s pristopom Hrvaške k Evropski uniji, ki je načrtovan za 1. julij 2013, se predlaga vnos zneskov v zvezi s hrvaško vlogo v podrazdelek 3b finančnega okvira.

V zvezi z odobritvami plačil je Komisija v PSP št. 2 za leto 2013 pustila nerazporejeno razliko v višini 14,8 milijona EUR glede na zgornjo mejo iz večletnega finančnega okvira za plačila za leto 2013, in sicer za kritje teh znanih vlog za uporabo Solidarnostnega sklada EU.

5. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira

Finančni okvir Razdelek/podrazdelek || Spremenjeni finančni okvir 2013 || Proračun 2013 (vključno s PSP 1–4/2013) || PSP 5/2013 || Proračun 2013 (vključno s PSP 1–5/2013)

OPO || OP || OPO || OP || OPO || OP || OPO || OP

1. TRAJNOSTNA RAST || || || || || || || ||

1a Konkurenčnost za rast in zaposlovanje || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095

Razlika do zgornje meje || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 ||

1b Kohezija za rast in zaposlovanje || 54 974 000 000 || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 || || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736

Razlika do zgornje meje || || || 15 950 963 || || || || 15 950 963 ||

Skupaj || 70 644 000 000 || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831

Razlika do zgornje meje[8] || || || 17 800 672 || || || || 17 800 672 ||

2. OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE NARAVNIH VIROV || || || || || || || ||

Od tega odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila || 48 583 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711

Skupaj || 61 310 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 || || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961

Razlika do zgornje meje || || || 1 150 758 584 || || || || 1 150 758 584 ||

3. DRŽAVLJANSTVO, SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA || || || || || || || ||

3a Svoboda, varnost in pravica || 1 703 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 || || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652

Razlika do zgornje meje || || || 262 172 800 || || || || 262 172 800 ||

3b Državljanstvo || 746 000 000 || || 738 680 000 || 654 565 615 || 14 607 942 || 14 607 942 || 753 287 942 || 669 173 557

Razlika do zgornje meje || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 ||

Skupaj || 2 449 000 000 || || 2 179 507 200 || 1 700 599 267 || 14 607 942 || 14 607 942 || 2 194 115 142 || 1 715 207 209

Razlika do zgornje meje[9] || || || 269 492 800 || || || || 269 492 800 ||

4. EU KOT GLOBALNI AKTER || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 || || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260

Razlika do zgornje meje[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 ||

5. UPRAVA || 9 095 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740

Razlika do zgornje meje[11] || || || 750 625 260 || || || || 750 625 260 ||

6. NADOMESTILA || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000

Razlika do zgornje meje || || || || || || || ||

SKUPAJ || 153 168 000 000 || 144 285 000 000 || 151 553 441 395 || 144 436 229 059 || 14 607 942 || 14 607 942 || 151 568 049 337 || 144 450 837 001

Razlika do zgornje meje[12][13] || || || 2 464 673 605 || 14 770 941 || || || 2 464 673 605 || 162 999

[1] UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

[2] UL L 66, 8.3.2013, str. 1.

[3] COM(2013) 156.

[4] COM(2013) 183.

[5] COM(2013) XXX.

[6] COM(2013) XXX.

[7] Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 311, 14.11.2002, str. 3).

[8] Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ni vključen v izračun razlike do zgornje meje v okviru podrazdelka 1a (500 milijonov EUR).

[9] Vključeni znesek Solidarnostnega sklada Evropske unije (EUSF) se vnese dodatno, poleg ustreznih razdelkov, kakor je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 (UL C 139, 14.6.2006).

[10] Pri razpoložljivi razliki v razdelku 4 za leto 2013 se ne upoštevajo odobritve, povezane z rezervo za nujno pomoč (264,1 milijona EUR).

[11] Za izračun razlike do zgornje meje v razdelku 5 se upošteva opomba (1) k finančnemu okviru za obdobje 2007–2013, in sicer za znesek v višini 86 milijonov EUR pri prispevkih osebja za pokojninsko shemo.

[12] Pri skupni razliki do zgornje meje za obveznosti se ne upoštevajo odobritve, povezane z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji (500 milijonov EUR), rezervo za nujno pomoč (264,1 milijona EUR) in prispevki osebja za pokojninsko shemo (86 milijonov EUR).

[13] Pri skupni zgornji meji za plačila se ne upoštevajo odobritve, povezane z rezervo za nujno pomoč (80 milijonov EUR) in prispevki osebja za pokojninsko shemo (86 milijonov EUR).