SL Uradni list Evropske unije C 303/16

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 303/12

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„KALOCSAI FŰSZERPAPRIKA-ŐRLEMÉNY“

ES št.: HU-PDO-0005-0393-21.10.2004

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszer-feldolgozási Főosztály Naslov: Budapest Kossuth Lajos tér 11. 1055 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 13014419 Faks +36 13014808 E-naslov: Eniko.Zobor@vm.gov.hu; eefo@fvm.gov.hu

2. Vlagatelj:

Naziv: Kalocsai Fűszerpaprika-őrlemény védelméért polgári jogi társaság Sedež: Kalocsa Kossuth Lajos u. 15. 6300 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Poštni naslov: Kalocsa Alkotmány u. 49. 6300 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 78462555 Faks +36 78462211 E-naslov: paprikart@mail.externet.hu Članstvo: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 1.8: ostali proizvodi iz Priloge I k Rimski pogodbi (začimbe)

4. Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Ime:

„Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“

4.2 Opis:

„Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ se proizvaja z mletjem suhih plodov paprike (Capsicum annuum L. var. Longum DC.), ki se goji iz državno priznanih sort semen.

Za proizvodnjo „Kalocsai fűszerpaprika őrlemény“ se lahko uporabljajo naslednje sorte: Delikát, Favorit, Folklór, Jubileum, Kaldóm, Kalmár, Kalocsai 50, Kalocsai 801, Kalocsai merevszárú 622, Kalocsai V-2, Kalorez, Kalóz, Remény, Rubinvörös, Szegedi-178, Szegedi 20 in Szegedi 80.

Glavne značilnosti „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“:

Organoleptične značilnosti:

— Fizične značilnosti: homogena, enotno mletje.

— Barva: temno svilnato rdeča.

— Vonj: prijeten, pikanten in privlačen vonj, ki spominja na vonj karameliziranih praženih semen.

— Okus: sladek, saden, odlikuje ga harmonija petih okusov (sladko, kislo, slano, grenko, pekoče), blag; za to sorto je značilna vsebnost kapsaicina.

Pri pekoči mleti papriki je ta harmonija okusa, vonja in arome še večja in močnejša. Kako pekoča je paprika, je odvisno od vsebnosti kapsaicina. Če je vsebnost kapsaicina od 30 do 200 mg/kg, je mleta paprika zmerno pekoča, če je od 200 do 500 mg/kg, je pekoča, če presega 500 mg/kg pa je zelo pekoča.

Fizikalno-kemijske značilnosti:

— Velikost delcev, finost mletja: največ 0,5 mm.

— Analitske značilnosti: Skupna vsebnost pigmentov ob koncu minimalnega roka uporabnosti na suho snov, najmanj, v g/kg, 2,6 ali vrednost barve ASTA ob koncu minimalnega roka uporabnosti, najmanj 85 Najvišja vsebnost vlage, v % (m/m) 11,0 Vsebnost peska v suhi snovi, največ, v % (m/m) 0,5

— Mleta paprika ne sme vsebovati aditivov za živila. Pri postopku kondicioniranja se doda pitna voda.

4.3 Geografsko območje:

Območje gojenja paprike, ki se uporablja za proizvodnjo „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ z zaščiteno označbo porekla, je regija gojenja paprike Kalocsa, ki zajema 119 naselij v okrožju Bács-Kiskun, 35 v okrožju Tolna, 26 v okrožju Jász-Nagykun-Szolnok, štiri v okrožju Fejér ter eno v okrožju Baranya in eno v okrožju Csongrád. Seznam naselij je naveden v opisu proizvoda.

Paprika „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ mora biti proizvedena in pakirana na geografskem območju znotraj upravnih meja naselij, navedenih v opisu proizvoda.

4.4 Dokazilo o poreklu:

Celoten postopek proizvodnje „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ mora potekati po strogem vrstnem redu proizvodnih postopkov in pod strogim nadzorom, pri čemer mora sistem upravljanja kakovosti vključevati preverjanje navedenega izvora semen in surovin (plodov paprike). To omogoča identifikacijo in sledljivost proizvoda med celotno predelavo iz surovin v mlet končni proizvod.

Izpolnjevanje predpisov spremljajo regionalni uradi Uprave za kmetijstvo.

4.5 Metoda pridobivanja:

Jeseni se zemlja pognoji s hlevskim gnojem ali drugimi gnojili, če hlevski gnoj ni na voljo.

Semena se sejejo neposredno v zemljo pri temperaturi najmanj 12 °C od začetka marca do konca maja, sadike, ki od marca rastejo v toplih gredah oziroma rastlinjakih, pa se sadijo od sredine maja naprej.

Zemljo je treba pred sajenjem sadik ali sejanjem semen paprike temeljito pripraviti: trše plasti pod površino zemlje se prekopljejo, prst se zrahlja, površina pa se popolnoma zravna.

Zreli plodovi se pobirajo strojno ali ročno; nato se po ugotavljanju in ocenjevanju kakovosti skladiščijo glede na rezultate pregleda in naknadno zorijo v naravnih pogojih.

Med obdobjem pozorevanja (10–40 dni) se proizvod skladišči v lesenih zabojih, posodah, vrečah ali pa se zveže v vence (ločene po serijah), da se čim bolj poveča vsebnost pigmenta ter preprečita morebitno kvarjenje in kontaminacija med skladiščenjem.

Po začasnem skladiščenju in pozorevanju se proizvodi pazljivo posušijo s sušilci za posredno sušenje, s katerimi se ustvarijo pogoji naravnega sušenja, ali pa se posušijo na prostem v naravnih pogojih, dokler ni vsebnost vlage nižja od 10 %, nato pa se označijo z oznakami. Pri sušenju je treba poskrbeti, da najvišja temperatura na površini proizvoda ne preseže 80 °C. To je najvišja temperatura, pri kateri izhlapevanje vlage iz paprike še ustreza naravnim pogojem. Paprika tako zadrži naraven okus in aromo, ki ju ohrani do mletja.

Po sušenju se označen proizvod shranjuje v mrzlih in temnih prostorih, v katerih ni škodljivcev.

Po začasnem skladiščenju se posušena paprika zmelje, pri čemer temperatura paprike ne sme preseči 80 °C. Med mletjem olje iz semen paprike prekrije površino zrnc, s čimer jih zaščiti pred neželenimi procesi razkroja. Za mletje so primerni mlinski kamni, valjčni mlini, mlini s kladivi in udarni mlini. Med mletjem je treba z dovajanjem zraka poskrbeti, da temperatura med postopkom nikoli ne preseže 80 °C. Paprika mora pri mletju vsebovati naraven delež semen. Po mletju je treba papriko kondicionirati, pri čemer se z dodajanjem neoporečne pitne vode doseže najmanj 8- in največ 11-odstotna vsebnost vlage.

Mleti proizvod se lahko da na trg po postopku homogenizacije, odstranjevanju mikrobov, pakiranju in ustreznem označevanju.

Zgoraj opisani postopki pozorevanja, mletja in kondicioniranja so ključni za doseganje kakovosti proizvoda, ki se lahko zagotovi le s takojšnjim pakiranjem, s katerim se preprečijo spremembe vsebnosti vode, dosežene med postopkom kondicioniranja. Zaradi zapletenosti teh postopkov je potrebno strokovno znanje, ki je na voljo samo na navedenem geografskem območju. Zato je treba za zagotovitev porekla in tudi kakovosti proizvoda vsako fazo v proizvodnji „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ – to je gojenje in predelavo surovine ter pakiranje – opraviti na geografskem območju iz točke 4.3.

4.6 Povezanost:

Tradicionalna začimba „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ je rastlinska vrsta, ki je na Madžarskem in v regiji Kalocsa priznana že približno 500 let, se goji že več kot 300 let, prodaja 150 let in je uveljavljena izvozna blagovna znamka zadnjih 100 let.

V prvih desetletjih 18. stoletja se je več naselij v regiji Kalocsa ukvarjalo s proizvodnjo paprike. Poleg tega obstajajo dokazi, da so papriko uspešno gojili v večini vasi na zadevnem območju okrog leta 1800. Prvi obrat za sušenje paprike je bil zgrajen leta 1880.

Paprika je postala tržni proizvod v 19. stoletju, ko je ta začimba postala priljubljena tudi v drugih, bolj oddaljenih regijah.

Ob prehodu v 20. stoletje je madžarska paprika že postala pomemben tržni proizvod. V razcvetu proste trgovine proizvodnje, predelave, mletja in trženja niso omejevale državne intervencije ali predpisi. Z madžarskimi proizvodi se je običajno trgovalo na ozemlju nekdanje avstro-ogrske monarhije. V tistem obdobju je območje pridelave verjetno obsegalo približno 4 000–6 000 katastrskih juter, ker se je leta 1901 izvozilo skoraj 600 ton paprike.

Leta 1917 je bil v regiji Kalocsa ustanovljen kemični in raziskovalni obrat za papriko (Vegykísérleti és Paprikakísérleti Állomás). Novi obrat je uspešno izboljšal kakovost paprike Kalocsa in se boril proti vse bolj razširjenim ponaredkom, hkrati pa je s strokovnimi prizadevanji na področju gojenja in usposabljanjem kmetov poskrbel za povečanje proizvodnje paprike. Tako imenovana „plemenita“ paprika iz regije Kalocsa in sladke (nepekoče) sorte so se gojile na območju raziskovalnega obrata v regiji Kalocsa.

Leta 1922 je bil izdan ministrski odlok (št. 83.000/1922, Ministrstvo za kmetijstvo), ki je predpisal razvrščanje paprike glede na kakovost, objavljen pa je bil tudi prvi zakonik o kvalifikaciji paprike. S temeljnim sklepom 1890/1934 je bila regija Kalocsa razglašena za „omejeno območje“. Od takrat je bilo treba za proizvodnjo paprike pridobiti dovoljenje.

Po drugi svetovni vojni se je površina gojenja paprike povečala na približno 4 000–5 000 hektarov. Po hitri ponovni vzpostavitvi in povečanju izvoza je bilo treba površino gojenja paprike razširiti na dodatna zemljišča. V petdesetih letih so nasadi paprike pokrivali približno 6 000–7 000 hektarov zemljišč. V šestdesetih letih so bile ustanovljene kmetijske zadruge, ki so nato nadaljevale proizvodnjo paprike na opredeljenih območjih. Mleta paprika se proizvaja iz sort paprike s podolgovatimi, pokončnimi in visečimi plodovi, ki rastejo na območju regije Kalocsa. Zaradi stoletja starih tradicij gojenja rastline so se sorte, ki so ohranile te genetske lastnosti, izjemno dobro prilagodile tlom in podnebju regije, ker so se pri gojenju rastlin uporabljale sorte paprike, ki so ohranile prvoten okus, aromo in barvo ter so se v 100 letih razvile v tej regiji. Po mletju so papriko čez noč razporedili v hladni shrambi, da je lahko iz vlage v zraku absorbirala pravo količino vode. Postopek kondicioniranja s sodobno tehnologijo temelji na tej fazi tradicionalne kmečke predelave paprike.

Poleg strokovnih izkušenj sta imela zemlja in podnebje pomembno vlogo pri razvoju proizvodne regije paprike Kalocsa.

„Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ se proizvaja zlasti na območju med reko Donavo in glavnim kanalom Podonavja, goji pa se tudi na poplavnem območju reke Tise. Območje obsega osrednji del proizvodne regije povodja Donave in Tise, zlasti aluvialna tla Donave. Zajema tudi peščeni greben srednjega toka Donave in Tise ter Dunaföldvár in greben iz prhlice severnega dela območja Bácska. Za regije na območju srednjega toka Donave in Tise so značilna travnata aluvialna tla in njegove različice, ki proti vzhodu prehajajo v travnato črno prst na osrednjem območju te majhne regije. Za tla ob vzhodni meji regije je značilna visoka vsebnost soli. Ker se paprika seje neposredno v prst, za kaljenje potrebuje višje temperature, ki jih zagotavljajo tla v regiji, ker se hitro segrejejo. Poleg tega je paprika občutljiva na vrednost pH zemlje (za ustrezen razvoj je potreben subalkalen pH vrednosti od 7,2 do 8,2), potrebne pa so tudi hranilne snovi v obliki, v kateri se lahko hitro absorbirajo, zato so za proizvodnjo primerna srednje zbita, subalkalna ali nevtralna tla, ki se hitro segrejejo.

Ker imajo aluvialna tla na grebenih prhlice in peščenih grebenih Donave in Tise podobne značilnosti, se je proizvodna podlaga za surovino – skupaj s sortami in tehnologijo regije Kalocsa – v 70. letih prejšnjega stoletja razširila v mikroregijo Szolnok (Mezőhék).

Povprečna temperatura v regiji Kalocsa med rastno sezono je od 17,5 do 18 °C. Čeprav število sončnih ur med rastno sezono, tj. dejavnik, ki odločilno vpliva na kakovost proizvoda, lahko znaša celo 1 500, paprika v zadevnih podnebnih pogojih regije ne more dozoreti tako, kot bi v državah z veliko sonca, zato plodovi paprike ob spravilu še vedno vsebujejo sladkor. Temna barva, ki je značilna za „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“, nastane zaradi kondenzacijske reakcije med delom tega sladkorja in beljakovinami v plodu, karamelizacije sladkorja, ki jo povzroči postopek sušenja in mletja, ter olja v semenih, sladek in saden okus pa je posledica harmonije petih okusov (sladko, kislo, slano, grenko in pekoče).

Poleg tega je na tem območju najmanjša verjetnost za pojav pozno spomladanskih in zgodnje jesenskih zmrzali, tako da je zagotovljeno okolje brez slane, ki je za proizvodnjo paprike nujno potrebno.

Madžarski patentni urad je označbo porekla registriral 30. novembra 1998 (registracijska številka: 26), urad Svetovne organizacije za intelektualno lastnino pa jo je v skladu z Lizbonskim sporazumom vnesel v mednarodni register označb porekla 6. maja 1969 (registracijska številka 501).

4.7 Nadzorni organ:

Naziv: Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Osrednji urad Uprave za kmetijstvo, Direktorat za varnost hrane in krme) Naslov: Budapest Mester u. 81. 1095 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 4563012 E-naslov: etbi@mgszh.gov.hu

in regionalni uradi Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, navedeni v opisu proizvoda.

4.8 Označevanje:

—

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.