SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 3.7.2012  
SWD(2012) 188 final 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
Spremni dokument 
Predlog  
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o 
dokumentih s klju čnimi informacijami za naložbene produkte 
{COM(2012) 352 final} 
{SWD(2012) 187 final}  
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
Spremni dokument 
Predlog  
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o 
dokumentih s klju čnimi informacijami za naložbene produkte 
SL 3   SL  
1. U VOD 
Glavni poudarek te ocene u činka je razkrivanje informacij o produktih na trgu malih naložb.  
Na tem trgu prevladujejo tako imenovani „paket ni naložbeni produkti za male vlagatelje“ – 
proizvajalci finan čnih produktov posredujejo med malimi vlagatelji in finan čnimi trgi ter 
oblikujejo produkte, ki so namenjeni konkretnim naložbenim ciljem in za prodajo malim vlagateljem (neposredno ali pr ek posrednikov). Paketni naložbeni produkti za male vlagatelje 
običajno vklju čujejo naložbene sklade, kot so kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v 
prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), strukturirane produkt e za male vlagatelje in 
zavarovalne pogodbe, vezane na enote; obstaja jo pa tudi druge vrste produktov.  
Da bi zaščitili vlagatelje, so bili sprejeti sektorski ukrepi, ki dolo čajo, da se malim vlagateljem 
zagotovijo dolo čene informacije. Vlagatelji te info rmacije uporabijo, preden se odlo čijo o 
naložbi, čeprav to v časih ni njihov edini namen. Obstoje či ukrepi so se v nekaterih primerih 
izkazali za neu činkovite – zahteve se razlikujejo gled e na pravno obliko produktov in ne glede 
na njihov ekonomski zna čaj ali tveganja, zaradi česar je produkte težje primerjati in razumeti 
njihove lastnosti. V praksi razkrite informacije o produktu ponudnika praviloma š čitijo pred 
pravnimi tveganji, namesto da bi predstavljale u činkovito in uravnoteženo sporo čilo za kupce.  
V sporočilu o paketnih naložbenih produktih za male  vlagatelje iz apr ila 2009 je Komisija 
ugotovila, da bi se takšne pomanjkljivosti lahko  (med drugim) pripis alo pomanjkanju skupne 
ureditve in pristopa za takšne informacije na evropski ravni, kar bi se lahko odpravilo samo z 
zakonodajnimi spremembami na evropski ravni. (V sporo čilu sta izpostavljeni dve podro čji, 
na katerih je potrebno nadaljnje  delo: pravila o prodaji in pr avila o razkrivanju informacij o 
produktih. V tej oceni u činka je obravnavano slednje.) 
Med finan čno krizo se je pokazalo, kako pomembni  sta preglednost in primerljivost 
informacij o produktih za navadne vlagatelje. Mali vlagatelji so izgubljali denar z naložbami, 
ki so vsebovale tveganja, ki niso bila pr egledna oziroma jih ti niso razumeli. Zaupanje 
vlagateljev je, morda upravi čeno, upadlo: nedavna raziskava med evropskimi potrošniki je 
pokazala, da sektorju finan čnih storitev zaupajo manj kot vsem drugim gospodarskim 
sektorjem.  
Izboljšanje preglednosti je klju č
nega pomena za povrnitev trdnega zaupanja. EU je z režimom 
„ključnih informacij za vlagatelj e“ za KNPVP že sprejela inova tivne ukrepe. Medtem ko so 
zahteve glede razkrivanja informacij za KNPVP posodobljene, pa za druge paketne naložbene 
produkte ostajajo nespremenjene.  Zato je treba zanje preu čiti različne možnosti. 
2. K JE JE TEŽAVA ? 
Mali vlagatelji ne prejmejo vedno informacij, ki jih lahko razumejo in zlahka primerjajo. V tej 
oceni učinka so opredeljeni trije klju čni vzroki za težave ter obravnavane rešitve za drugega 
in tretjega. 
2.1.1. Prvi vzrok: širjenje produkto v z istimi naložbenimi potrebami 
Obstaja ogromno razli čnih naložbenih produktov, ki so na menjeni malim vlagateljem in ki 
združujejo razli čne pravne oblike s pogosto podobnimi osnovnimi naložbenimi koncepti. K 
tej razširjenosti lahko prispeva veliko dejavni kov, vendar na splošno gledano vsi ti produkti 
SL 4   SL poskušajo zadovoljiti razmeroma prep rosto potrebo vlagateljev: pove čevanje kapitala (tj. 
sprejemanje tveganj, da bi se zagotovil ve čji donos kot pri netveganih naložbah).  
2.1.2. Drugi vzrok: „regulativni mozaik“ 
Za večino produktov že veljajo evropski in naciona lni predpisi o razkrivanju informacij. 
Vendar pa se je zakonodaja Unije ve činoma razvijala po posameznih sektorjih, z razli čno 
hitrostjo in razli čnimi želenimi rezultati. Takšen  „regulativni mozaik“ lahko pove ča upravne 
stroške, potencialno spodbudi regu lativno arbitražo ter motivira odlo čanje za strukture 
produktov z manj strogimi zahtevami.  
Ta „regulativni mozaik“ poleg tveganj, povezanih izklju čno z zaščito vlagateljev, predstavlja 
še dve dodatni tveganji: prvi č, obstoječi notranji trg v KNPVP se soo ča s konkurenco 
produktov, ki so glede razkrivanja informacij ma nj strogo ali sploh niso regulirani. Drugi č, 
vlagatelji in industrija trenutne razlike v zahtevah glede razkrivanja informacij o produktih 
verjetno dojemajo kot dejavnik, ki povzro ča razdrobljenost vzdolž  državnih meja, kar 
vsekakor ne vpliva pozitivno na prihodnji razvoj integr iranega trga. Dejstvo,  da so trenutni 
ukrepi glede paketnih naložbenih produktov za ma le vlagatelje, ki ne spadajo med KNPVP, 
na nacionalni ravni neus klajeni, je neizogibno, to pa bi  brez uskladitve na evropski ravni 
lahko povzro čilo še večje razlike med pristopi držav članic in sektorjev. 
2.1.3. Tretji vzrok: težave pri u činkovitem odpravljanju asimet rije informacij med malimi 
vlagatelji in industrijo 
Finančne storitve težko razumejo celo poklicni ude leženci na trgu, deloma zaradi njihove 
značilne zapletenosti. Pri malih vlagatel jih so te težave zaradi nizke finan čne pismenosti in 
sposobnosti nedvomno še ve čje. Poleg tega mnogi mali vlagatelji nimajo veliko priložnosti, 
da bi se u čili iz izkušenj, ki bi jih pridobili na  trgu; kupci na tem trgu se za naložbe obi čajno 
ne odločajo redno, ampak predvsem zaradi nekate rih posebnih in med seboj oddaljenih 
življenjskih dogodkov (podedovanje denarja a li vlaganje zaradi konkretne prihodnje 
obveznosti ali cilja, kot so  nakup hiše, upokojitev ali na črtovanje družine.)  
Obstoječi standardi za zaš čito vlagateljev pa so neu činkoviti ter neusklajeni in širjenje novih 
produktov ter tržnih inovacij je povzro čilo, da se produkti ponujajo v oblikah, ki jih pri 
oblikovanju obstoje čih zahtev po razkritju informacij ni bilo mogo če predvideti. V oceni 
učinka so podrobno obravnavane nedvomne težav e, ki jih imajo mali vlagatelji pri 
razumevanju  in primerjanju  naložbenih produktov na podlagi trenutno razkritih informacij. 
Opisane so tudi težave, povezane s pravočasnim zagotavljanjem informacij , saj je treba 
zagotoviti, da jih mali vlagatelji sploh prejmejo.  
2.2. Obseg problematike in posledice ob neukrepanju  
Navedeni vzroki škodijo  vlagateljem z zavajajo čimi prodajami, povzro čajo neenake 
konkuren čne pogoje med gospodarskimi sektorji in ovi rajo nadaljnji razvoj notranjega trga. 
• V nedavni študiji med potrošniki je bilo pri poskusnem navideznem nakupu na trgih EU 
ugotovljeno, da bi se lahko okrog 60 % prodaj ozna čilo za „neustrezne“. Medtem ko je 
lahko prodaja neustrezn a zaradi vrste dejavnikov, pa je zaradi obsega zavajajo čih prodaj 
očitno, da je treba ukrepati. Za ponazoritev skupnega obsega u činkov, predpostavljamo, da 
če bi samo 10 % prodaj na trgu malih naložb lahko ozna čili za „neustrezne“, bi zaradi 
velikosti tega trga to še vedno pomenilo s koraj bilijon eurov potencialno neustreznih 
produktov. Tudi če bi razkritje informacij o produktih prispevalo k takšnim prodajam samo 
za 1 %, bi to še vedno naneslo okrog 10 milijard eurov.  
SL 5   SL • Za podjetja neenaki pogoji izkrivljajo konkur enco. Regulativna arbitraža bi lahko 
spodbudila razvoj produktov ali sektorjev, ki so najmanj regulirani, s tem pa tudi omejila 
učinkovitost regulative in potencialno zman jšala cenovno konkurenco, višji stroški pa bi 
prizadeli vlagatelje. Pomembni so  tudi drugi, bolj neposredni u činki pomanjkljive 
regulative. Zavajajo če prodaje produktov lahko tudi mo čno vplivajo na podjetja, pove čajo 
število odškodninskih zahtevkov in notranje strošk e upravljanja ter škodujejo identiteti 
blagovne znamke.  
• V skladu s sklepi Komisije iz ocene u činke za sporo čilo o paketnih naložbenih produktih 
za male vlagatelje iz leta 2009, je bilo v tej oceni ugotovljeno, da  bomo brez ukrepov na 
evropski ravni, s katerimi bi se odpravile neskladnosti in vrzeli v evropskih predpisih o 
razkrivanju informacij o produktih, zamudili pril ožnost za reševanje te problematike, s 
čimer bi povzro čili nadaljnjo škodo za vlagatelje, izkriv ljanje trga ter slabitev enotnega 
trga. 
3. S UBSIDIARNOST  
Ukrepi na ravni EU so potrebni, ker so se ugot ovljene težave zaostrile  zaradi neskladnosti in 
vrzeli v regulativnem prist opu na ravni EU. Države članice, ki bi ukrepale samostojno, ne bi 
odpravile čezmejnih regulativnih neskladnosti ter ne  bi premostile neskladnosti v evropski 
zakonodaji. Poleg tega ukrepi na ravni EU zagotavljajo najve čjo učinkovitost ukrepov za 
standardizacijo informacij o produktih in izboljšanje njihove primerljivosti. 
4. C ILJI 
Pobuda naj bi izboljšala kakovost odlo čanja vlagateljev in delovanj e kapitalskih trgov EU ter 
tako rešila krizo zaupanja v trge malih nalož b. Konkretni operativni ci lji za oblikovanje bolj 
skladnih in u činkovitih regulativnih standardov so razv idni iz analize pr oblema: izboljšanje 
razumljivosti  in primerljivosti  produktov ter zagotavljanje, da so informacije o produktu 
v prodajnem procesu  zagotovljene  pravočasno . Vse to bi izboljšalo regulativno skladnost . 
5. M OŽNOSTI  
Možne politike za izboljšanje predpisov EU o info rmacijah, ki jih je treba razkriti o produktih, 
temeljijo na obsežnih posvetovanjih in izkušnjah pri oblikovanju u činkovitejših zahtev glede 
razkrivanja informacij za sklade KNPVP. Mož nosti so opredeljene v okviru novega možnega 
instrumenta z ukrepi prve in druge stopnje. V te j fazi se analiza nanaša na ukrepe prve 
stopnje, ki dolo čajo splošni pristop, ukrepi druge st opnje pa bodo sledili kasneje in bodo 
obravnavani v lo čeni oceni u činka. Klju čna področja in najprimernejše možnosti so tako: 
(1) Področje uporabe pobude.  Število produktov, ki bi lahko bili vklju čeni v podro čje 
uporabe, vpliva na vse operativne  cilje. Alternative so ne ukrepanje, manjše število 
samo paketnih produktov in široko podro čje uporabe, ki bi vklju čevalo vse naložbene 
produkte, ki se lahko ponujajo, vklju čno z nepaketnimi produkti. Pri najprimernejši 
možnosti je poudarek na paketnih produktih, sa j ti produkti pred stavljajo posebne 
izzive za zaš čito potrošnikov in glavnino trga malih naložb, pri čemer bi se takšno 
možnost obravnavalo v prihodnjem ponovnem pregledu. 
SL 6   SL (2) Raven in na čin standardizacije inform acij, ki se razkrivajo.  Standardizacija se nanaša 
tako na raven predpisov, ki se naložijo podjetjem v zvezi z vsebino in obliko informacij, ki jih morajo zagotoviti malim vlagateljem, kot na raven skladnosti med zahtevami za produkte in zahtevami za finan čne sektorje. Možnosti so vklju čevale 
različne ravni predpisov in st andardizacije glede jas nosti jezika, dolžine in 
primerljivosti. V oceni u činka je predlagana oblika „usmer jene standardizacije“, ki bi 
bila dovolj prilagodljiva za obravnavanje razli čnih produktov, in čim več 
standardizacije za klju čne informacije o tveganjih, stro ških in uspešnosti. Podrobnosti 
o standardizaciji in njeni uporabi pri specifi čnih vrstah produktov bodo dolo čene z 
ukrepi druge stopnje.  
(3) Pristojnost za pripravo.  Zainteresirane strani in udeleženci v posvetovanjih so na 
splošno poudarili, da mora bi ti jasno, kdo je pristo jen za pripravo in posodabljanje 
informacij o produktih. V oceni u činka je analizirana možnost, pri kateri se ne bi 
predpisalo, kdo mora pripraviti dokument, ve ndar je bilo sklenjeno, naj obvelja široko 
zastavljeno pravilo, da so za pripravo in formacij o produktu pristojni proizvajalci 
produktov z nekaterimi usmerjenimi izjemami. 
(4) Pravočasno zagotavljanje informacij.  Učinkovito zagotavljanje informacij o 
produktih malim vlagatelje m, preden se ti odlo čijo za naložbo, je klju čnega pomena. V 
oceni učinka so predlagane stroge zahteve gl ede zagotavljanja informacij, vendar 
morebitne usmerjene izjeme niso izklju čene. 
(5) Civilnopravna odgovornost in sankcije.  Poleg opisanih možnosti se zastavljajo tudi 
druga vprašanja glede sankcij in civi lnopravne odgovornosti. Osnovne možnosti 
vključujejo odsotnost ukrepov, skupna na čela na višji ravni ali dolo čitev bolj 
podrobnih pravil. V oceni u činka je predvidena pojasnite v odgovornosti, da ne bi bilo 
pomislekov, da se bodo informacije o pak etnih naložbenih produktih za male 
vlagatelje uporabljale kot pravni in ne kot informativni dokumenti. Predvidena je tudi 
nekakšna nadaljnja izpopolnitev instrumentov za sankcionir anje, ki jih imajo na voljo 
pristojni organi.  
6. U ČINKI PREDLAGANEGA PRISTOPA  
Izbrane možnosti predpostavljajo ustanovitev novega režima za razkrivanje informacij o 
paketnih naložbenih produktih, ki bi temelj il na modelu, ki je bil nedavno oblikovan za 
KNPVP, vendar bi se zahteve na drugi stopnj i dodatno prilagodile, da bi se upoštevala 
odstopanja med razli čnimi produkti .  
Koristi 
Informacije o produktih, ki jih povpre čen vlagatelj dejansko ra zume in primerja, so 
bistvenega pomena za krepite v položaja potrošnikov, ne da bi to vplivalo na vlogo in 
dolžnosti posrednikov na prodajnem mestu. Poleg tega so bile koristi standardizacije in 
primerljivosti poudarjene tudi v ne davni študiji Komisije, v kate ri je bilo ugotovljeno, da bi 
uporaba teh tehnik pr i naložbenih odlo čitvah v praksi verjetno spremenila obnašanje 
vlagateljev in tako prispevala k boljšemu odlo čanju. Glede na opisani možni obseg 
zavajajočih prodaj produktov bi lahko že majhne spremembe imele velik u činek: tudi če 
predpostavljamo, da bi razkrivanje informacij o produktih k spremembam prispevalo samo za 
1 %, bi to še vedno predstavljalo zmanjšanje  lastništva neustrezn ih produktov za okrog 10 
SL 7   SL milijard EUR (oz. 4 milijarde EUR, če odštejemo KNPVP, za katere že veljajo zahteve glede 
ključnih informacij za vlagatelje). 
Večja skladnost zahtev bi zagotovila enake konkuren čne pogoje za podjetja, ki poslujejo v 
različnih sektorjih, in zmanjšala ovire na notranjem trgu pri čezmejnem poslovanju. Če bi 
vlagatelje zaš čitili pred oškodovanjem, bi to koristilo tudi industriji, saj bi se izboljšalo 
zaupanje in zmanjšali stroški, ki jih takšne težave povzro čajo. 
Stroški 
Ocena učinka vsebuje grobo  oceno stroškov, in sicer naj bi enkratni strošek znašal 
171 milijonov EUR, teko či stroški pa 14 milijonov EUR letno . (Glede na vr sto predvidenih 
sprememb, ki se nanašajo na zahteve glede razkrivanja informacij tretjim osebam, so te 
številke tudi dober pokazatelj upravnega bremena sp rememb). Podatki o tem, ali bi manjši in 
večji proizvajalci produktov imeli ne sorazmerne stroške, niso enozna čni, vpliv na zaposlenost 
pa naj bi bil majhen. U činke bodo verjetno čutili tudi distributerji, čeprav je malo verjetno, da 
bodi veliki, saj je glavni poudarek pri tej pobudi predvsem na proizvajalcih produktov. 
Končni stroški bodo odvisni od možnosti, izbranih na drugi stopnji , zaradi česar je 
natančna ocena v tej fazi zgolj omejena. Za radi tega bo potrebna  popolna ocena u činka 
možnosti na drugi stopnji, da se bodo lahko u činki predlogov natan čneje ocenili in podkrepila 
sorazmernost izbranih možnosti. To bi omogo čilo tudi boljše ocenjevanje razli čnih učinkov 
(npr. na MSP, distributerje).  
Spremljanje in ocenjevanje 
Glede na potencial regulativne arbitraže in nenehnih inovacij na trgu malih naložb bodo 
ključnega pomena stalno spremljanje razvoja ter na dejstvih osnova ne ocene prihodnjega 
področja uporabe režima. Poleg tega bo treba pozorno spremljati u činek ukrepov za 
izboljšanje primerljivosti produktov, zl asti tveganj in stroškov, njihova u činkovitost pa se bo 
po potrebi še naprej ocen jevala in izpopolnjevala. 
7. S KLEPNE UGOTOVITVE  
Razkritja informacij o produktih se  morajo izboljšati. Nove zahteve v zvezi s tem so že bile 
uvedene za KNPVP, v tej oceni u činka pa so bile raziskane možnosti za podobne izboljšave 
za vse paketne naložbene produkte, ki se tr enutno prodajajo malim vlagateljem.  
Temeljni ukrep, opredeljen v oceni, je ve čja standardizacija informacij, ki bo omogo čila 
boljšo primerljivost, četudi raznovrstnost produktov zahteva dolo čeno prilagodljivost. V tej 
oceni učinka je to opredeljeno kot „usmerjena standardizacija“ . V analizi je bilo 
ugotovljeno, da takšen pristop zagotavlja najve č možnosti za jasnejša in primerljivejša 
razkritja informacij, hkrati pa odraža prakti čne danosti zapletenih in  raznolikih produktov. 
Seveda je treba na ukrepe za zaš čito potrošnikov na trgu malih naložb vedno gledati celostno: 
pomembna so razli čna regulativna orodja, ki se med seboj dopolnjujejo, vklju čno z ukrepi za 
izboljšanje finan čne pismenosti malih vlagateljev in ukrepi za u činkovitejši nadzor 
distributerjev in prodajnih procesov.  
Vendar brez jasnih in primerljivih informacij informiranih odlo čitev ni mogo če sprejemati. 
Prav tako se ne sme podcenjevati širšega pomena,  ki bi ga imela nadaljnja odsotnost boljšega 
SL 8   SL in bolj informiranega odlo čanja za urejanje trgov malih naložb. Zato so prizadevanja in skrb 
za razvoj u činkovitih zahtev za razkritje informacij te r delo, ki je potre bno za njihovo uvedbo, 
majhna cena za to, da se trgi malih na ložb postavijo na bolj trdne temelje.