V Sredozemskem morju je bilo leta 2017 od 40 ocenjenih staležev 35 izkoriščenih nad trajnostnimi ravni, pri čemer je bil ribolovni napor v povprečju približno 2,2-krat višji od Fmsy za navedene staleže. Najnovejši podatki od leta 2011 kažejo na upadanje povprečne ravni F/Fmsy, To bi lahko pomenilo majhno izboljšanje izkoriščanja. V Črnem morju je 6 od 8 ocenjenih deljenih staležev (razen papaline in morskega polža Rapana venosa) še vedno prelovljenih.

Za staleže, o katerih potekajo posvetovanja z obalnimi državami, je bil samo TAC za sinjega mola za leto 2019 v skladu z dolgoročno strategijo upravljanja tega staleža in s Fmsy po nasvetu ICES. Pogajanja med EU in Norveško so privedla do manj ambicioznega rezultata v smislu ohranjanja, saj je bilo le 9 od 17 TAC določenih v skladu s Fmsy, kar je manj kot leta 2018.

Za globokomorske staleže so bile ribolovne možnosti za leti 2019 in 2020 določene novembra 2018. Predstavljajo manj kot 1 % vseh iztovarjanj v EU. Za vse globokomorske staleže je ocena zaradi pomanjkanja podatkov omejena. Ustrezni sklepi Sveta o globokomorskih ribolovnih možnostih zdaj v večji meri temeljijo na znanstvenem mnenju kot prejšnja leta.

95 % pričakovanih iztovarjanj v Baltiku je bilo opravljenih v okviru TAC, določenih v skladu s Fmsy, 4 % pa v okviru TAC s previdnostnim mnenjem. Iz TAC, določenih v skladu s Fmsy, je 99,7 % pričakovanih iztovarjanj (za staleže z oceno Fmsy, ki jih upravlja samo EU) v Severnem morju, Skagerraku in Kattegatu. V severozahodnih in jugozahodnih vodah je ta delež 94 % oziroma 90 %.

TAC so eno od glavnih orodij za upravljanje ribištva. V severnem Atlantiku in na sosednjih območjih je Komisija za leto 2019 predlagala TAC v skladu z ravnjo Fmsy ali pod njo za vseh 76 TAC, za katera je na voljo mnenje o Fmsy. To ni bilo mogoče za 5 TAC, za katera je Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) podal mnenje o ničnem celotnem dovoljenem ulovu, ker bi to privedlo do zaprtja ribolova z resnimi socialno-ekonomskimi posledicami, in kjer je bilo sklenjeno, da se ohrani TAC za prilov na nizkih ravneh. Svet je določil 59 TAC v skladu s Fmsy, kar so 3 TAC več kot leta 2018.

V severnem Atlantiku in na sosednjih območjih pritisk na ribje staleže (F/Fmsy) v obdobju 2003–2017 kaže splošen trend upadanja, pri čemer je bila mediana ribolovne umrljivosti stabilna okoli 1,0. Kazalnik F/Fmsy za Sredozemsko in Črno morje ostaja približno 2,2, izkoriščanje torej ostaja precej nad ciljem Fmsy.

Glavni cilj upravljanja ribištva v SRP je zagotoviti visoke dolgoročne ribolovne donose (Fmsy) za vse staleže najpozneje do leta 2020. Doseganje tega cilja bo prispevalo tudi k doseganju dobrega okoljskega stanja v evropskih morjih do leta 2020 in zmanjševanju negativnih vplivov ribolovne dejavnosti na morski ekosistem.

Dne 1. januarja 2019 je začela v celoti veljati obveznost iztovarjanja. Komisija je prejela poročila 18 držav članic in Evropske agencije za nadzor ribištva ter dopise petih svetovalnih svetov o izvajanju obveznosti iztovarjanja v letu 2018. Zdi se, da deležniki priznavajo, kako pomembno je zagotoviti, da vsi upoštevajo pravila, da se obveznost iztovarjanja ustrezno izvaja. Poročila o zavržkih pa niso zadostna, kar povzroča razhajanje med ocenami zavržkov. Komisija je še vedno povsem zavezana, da bo skupaj z državami članicami in svetovalnimi sveti odpravila te pomanjkljivosti.

Uresničitev delegiranih aktov, ki v nacionalno zakonodajo prenašajo skupna priporočila o ohranitvenih ukrepih za območja Natura 2000 in druga zavarovana območja iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1380/2013, je trajala dlje, poleg tega pa ti akti zajemajo le nekatera območja Severnega in Baltskega morja. Letos se pričakujejo dodatna skupna priporočila, vendar je potreben nadaljnji napredek.

Regionalne skupine so imele pomembno vlogo pri postopnem uvajanju obveznosti iztovarjanja, saj so Komisiji predložile skupna priporočila. Na podlagi teh priporočil je Komisija pred koncem leta 2018 sprejela 4 (nove) načrte za zavržke.

Še en dosežek v letu 2019 je bilo sprejetje prvega večletnega načrta za Sredozemsko morje. Ta načrt se uporablja za ribolov na pridnene staleže v zahodnem Sredozemskem morju in vzpostavlja obvezno 10-odstotno zmanjšanje ribolovnega napora, ki se bo uporabljalo od 1. januarja 2020, ter določa, da je treba Fmsy na območju doseči najkasneje do leta 2025. Nasprotno pa ni bilo napredka pri večletnih načrtih za male pelagične vrste v Jadranskem morju.

Velik napredek pri izboljšanju delovnih razmer v floti EU je bil dosežen z uspešnim prenosom Konvencije Mednarodne organizacije dela o delu na področju ribolova C188 v zakonodajo EU, kakor so jo potrdili socialni partnerji EU. Države članice morajo nova pravila upoštevati s 15. novembrom 2019. Komisija je pred kratkim ponovno pozvala države članice k ratifikaciji Mednarodne konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (ki jo je doslej ratificiralo le 10 držav članic).

Pozitivno gospodarsko gibanje se opaža pri številnih flotah, ki lovijo trajnostno izkoriščane staleže (kot so vahnja, krilati romb in morska plošča v Irskem morju; sled, severni oslič in morski list v vzhodnem in zahodnem Rokavskem prelivu; morska spaka v Biskajskem zalivu), ki običajno izboljšujejo svojo dobičkonosnost in plače. Nasprotno pa je gospodarska uspešnost flot, ki lovijo prekomerno izkoriščane staleže, običajno slabša.

Gospodarska uspešnost flote EU je še naprej beležila rekordni čisti dobiček v višini 1,3 milijarde EUR v letu 2017. Stalne izboljšave so zlasti posledica visokih povprečnih cen rib (večja vrednost za manj iztovorjenih rib) in stalnih nizkih cen goriva. K večji uspešnosti je prispevalo izboljšanje pri nekaterih pomembnih staležih, skupaj s tehnološkim napredkom. Čeprav podatki za leti 2018 in 2019 še niso na voljo, se kljub rahlemu povečanju cen goriva pričakujejo podobni rezultati.

Zmogljivost flote EU se še naprej zmanjšuje. Decembra 2018 je bilo v registru flote EU (vključno z najbolj oddaljenimi regijami) 81 644 plovil s skupno zmogljivostjo 1 533 180 bruto tonaže in 6 075 634 kilovatov (KW). Gre za 1,32-odstotno zmanjšanje glede na prejšnje leto z vidika števila plovil, 2,46-odstotno zmanjšanje z vidika bruto tonaže in 2,61-odstotno zmanjšanje z vidika kW. Kljub temu številni segmenti flote (190 od ocenjenih 255) še vedno niso v ravnovesju s svojimi ribolovnimi možnostmi.

V Sredozemskem in Črnem morju se biomasa drstitvenega staleža iz leta 2016 v primerjavi z letom 2003 ni bistveno povečala. Stalež romba v Črnem morju kaže naraščanje biomase in zmanjšanje prelova.

V severnem Atlantiku in na sosednjih območjih se je število staležev znotraj varnih bioloških meja skoraj podvojilo s 15 v letu 2003 na 29 v letu 2017 (s povečanjem za 2 % iz leta 2016), z največjim povečanjem v Biskajskem zalivu in iberskih vodah – z 2 na 8 staležev znotraj varnih bioloških meja. Celotni obseg biomase se je še naprej razvijal pozitivno, in sicer se je povečal za približno 36 %.

Leta 2018, so vse regionalne skupine obravnavale načine za reševanje morebitnih primerov zaprtja ribolova. Države članice, Komisija in drugi deležniki so sodelovali pri iskanju možnih rešitev, ki bodo preizkušene leta 2019. Na primer, zaveze nekaterih držav članic k zamenjavi nekaterih kvot ali dogovori o samo prilovnih TAC, skupaj z ukrepi za zmanjšanje prilova. Komisija bo STECF prosila za oceno ukrepov, ki so jih predlagale države članice za nadaljnje zmanjšanje zavržkov, in bo te primere spremljala z vidika nadzora.

Na splošno se je povečalo število projektov, ki jih financira Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR). Države članice so porabile 40 milijonov EUR podpore ESPR (od skupnih odobritev v višini 89 milijonov EUR, kar je povečanje predvidenih morebitnih odobritev v višini 49 milijonov EUR) za izvajanje obveznosti iztovarjanja. Vendar skupna podpora ostaja nizka z odobritvami v višini 89 milijonov EUR, v primerjavi z 1,5 milijarde EUR na voljo v okviru prednostne naloge Unije 1.

Pri nadzoru in izvrševanju je skladnost z obveznostjo iztovarjanja še vedno majhna. Države članice so odgovorne za zagotovitev nadzora, izvrševanja in inšpekcijskih pregledov vseh dejavnosti, povezanih s SRP, vključno z obveznostjo iztovarjanja. Revizije, ki jih je izvedla Komisija, in druge pobude EFCA kažejo na splošno pomanjkanje skladnosti, poleg tega pa je s konvencionalnimi sredstvi težko učinkovito nadzorovati skladnost. Inovativna orodja za nadzor, ki temeljijo na sistemih elektronskega spremljanja na daljavo, bi pripomogla k odpravi te pomanjkljivosti; tako rešitev vsebuje tudi predlog Komisije za nov sistem za nadzor ribištva. Poleg tega so januarja 2019 začeli veljati novi posebni programi nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki zajemajo vse vrste ribolova, za katere velja obveznost iztovarjanja. Komisija bo še naprej pozorno spremljala pravilno izvajanje in izvrševanje obveznosti iztovarjanja s strani držav članic ter spodbujala uporabo sistemov elektronskega spremljanja na daljavo.

2.6.Posebna prizadevanja za izboljšanje stanja v Sredozemskem in Črnem morju

Evropska unija je sama in s svojimi mednarodnimi partnerji storila veliko za izboljšanje stanja staležev v Sredozemskem in Črnem morju.

Na ravni EU se v letu 2019 pričakujeta znaten napredek pri izvajanju večletnega načrta za pridnene staleže v zahodnem Sredozemlju in pregled obstoječih nacionalnih načrtov upravljanja s strani STECF, da se zagotovi skladnost s cilji SRP.

Na mednarodni ravni si je ob upoštevanju deljene narave večine staležev rib EU močno prizadevala za spodbujanje večstranskega sodelovanja v pristojnih regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) in Mednarodni komisiji za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT). S sprejetjem izjave MedFish4Ever (marec 2017) in izjave iz Sofije (junij 2018) je nastal podroben delovni načrt za obnovo ribjih staležev v Sredozemskem morju (v tesnem sodelovanju z Barcelonsko konvencijo) in Črnem morju, zaščito ekološkega in gospodarskega bogastva regije ter spodbujanje trajnostnega razvoja akvakulture za naslednjih 10 let. To dopolnjuje regionalni akcijski načrt za trajnostni mali ribolov (september 2018).

Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju je v letu 2018 sprejela 11 priporočil, ki jih je predlagala EU. V letu 2019 bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za okrepitev teh ukrepov. Velik vzgib za to bo konferenca na visoki ravni, ki bo junija v Maroku za oceno napredka pri izvajanju izjave Medfish4Ever.

Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku je odobrila načrt, ki ga vodi EU, za upravljanje modroplavutega tuna, zdaj ko je stalež obnovljen, po več kot 10 letih ukrepov za njegovo obnovo. Načrt olajša dostop obalnih plovil (ki že več kot deset let niso izvajala ribolova) in okrepitev nadzornih ukrepov za nadaljnje povečanje sledljivosti, zlasti za gojene žive modroplavute tune. Za sredozemsko mečarico je ICCAT zaradi alarmantnega stanja staleža na pobudo EU sprejela načrt za obnovo staleža, ki se uporablja do leta 2031.

2.7.Mednarodno upravljanje oceanov

Od sprejetja agende za upravljanje oceanov leta 2016 se uspešno izvaja 50 ukrepov, od katerih jih je nekaj že končanih:

Ključni dosežki pri izboljšanju mednarodnega okvira za upravljanje oceanov vključujejo odobritev prostovoljnih smernic FAO o označevanju ribolovnega orodja (julij 2018) in podpis Sporazuma za preprečevanje zakonsko neurejenega ribolova na odprtem morju osrednjega Arktičnega oceana (oktober 2018). EU je pri tem prevzela vodilno vlogo.

EU načela skupne ribiške politike spodbuja s sodelovanjem s partnerskimi državami in regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva. Podpisala/dosegla je sporazum o oceanskih partnerstvih s Kitajsko (junija 2018) in Kanado . Flote EU imajo preko sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu dostop do zunanjih ribolovnih območij v 11 partnerskih državah pod nadzorovanimi in trajnostnimi pogoji. Strukturna podpora, zagotovljena s temi sporazumi, izboljšuje upravljanje ribištva v teh državah, vključno s podporo za znanstvene in nadzorne zmogljivosti ter za sektor malega ribolova. Poleg tega ima EU še naprej dejavno in pomembno vlogo v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, ki so ključna orodja za upravljanje ter spodbujajo trajnostnost staležev in ekosistemski pristop ter podpirajo zanesljiva znanstvena mnenja, sprejemanje ustreznih ukrepov za spremljanje, kontrolo in nadzor ter redne preglede uspešnosti in boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu. V tem okviru bo Komisija predlagala in zagovarjala stališča EU za zagotovitev upravljanja ustreznih staležev v skladu s ciljem Fmsy.

Komisija je januarja 2019 umaknila svoj rumeni karton zaradi nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova za Tajsko, saj je država izboljšala upravljanje ribištva v skladu z mednarodnimi zavezami. Maja 2019 je bil vzpostavljen informacijski sistem (CATCH) v podporo učinkovitemu izvajanju sistema potrdil EU o ulovu za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu.

Za rešitev problematike morskih odpadkov je EU sprejela tudi direktivo o plastičnih izdelkih za enkratno uporabo in novo direktivo o pristaniških sprejemnih zmogljivostih. V zvezi s tem predlog Komisije o novem sistemu za nadzor ribištva predvideva vzpostavitev vseevropskega obveznega sistema digitalnega poročanja, da se izboljša odstranitev izgubljenih orodij iz vode.

3.Predlogi za ribolovne možnosti za leto 2020

Leto 2020 bo prvo leto, v katerem bodo vsi staleži upravljani v skladu s ciljem največjega trajnostnega donosa, kot je določeno v osnovni uredbi. Prav tako bo prvič večina staležev, zajetih z uredbo o ribolovnih možnostih, vključenih v večletne načrte. Če bo Združeno kraljestvo v skladu z dogovorom z Evropskim svetom 31. oktobra 2019 ali prej izstopilo iz EU brez dogovora, se bosta morala EU in Združeno kraljestvo medsebojno posvetovati o skupnem upravljanju staležev, ki si jih delita.

3.1.Splošni cilji predlogov za ribolovne možnosti za leto 2020