Sreda, 11. maj 2011

Politika radiofrekvenčnega spektra ***I

P7_TA(2011)0220

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi prvega programa za politiko radiofrekvenčnega spektra (KOM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD))

2012/C 377 E/47

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0151/2011),

(1) UL C 107, 6.4.2011, str. 53.

Sreda, 11. maj 2011

P7_TC1-COD(2010)0252

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. …/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za politiko radiofrekvenčnega spektra

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (TFEU) in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (3) v členu 80(3) določa, da lahko Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajne predloge za vzpostavitev večletnih programov na področju politike radijskega spektra, v katerih določi usmeritve in cilje za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe radijskega spektra v skladu z veljavnimi direktivami za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. V teh usmeritvah in ciljih politike mora upoštevati razpoložljivost in učinkovito uporabo spektra, potrebnega za vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Program za politiko radiofrekvenčnega spektra, ki je vključen med 50 prednostnih ukrepov akta za enotni trg, podpira cilje in ključne ukrepe, poudarjene v strategiji Evropa 2020 in digitalni agendi. Ta sklep ne posega v veljavno pravo Unije, zlasti v direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (4) , 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (5) , 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (6) , 2002/21/ES in 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) o spremembi direktiv 2002/21/ES, 2002/19/ES in 2002/20/ES ter Odločbo št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (8) . Prav tako ne posega v ukrepe v skladu s pravom Unije, sprejete na nacionalni ravni, ki sledijo ciljem v splošnem interesu, zlasti ciljem v zvezi z urejanjem vsebine in avdiovizualno politiko ter pravico držav članic do organiziranja in uporabe radiofrekvenčnega spektra za potrebe javnega reda, javne varnosti in obrambe. [Sprememba 1]

(2) Spekter je pomemben javni vir za bistvene sektorje in storitve, vključno z mobilnimi, brezžičnimi širokopasovnimi in satelitskimi komunikacijami, televizijsko in radijsko radiodifuzijo, promet, radiolokacijo in napravami, kot so alarmi, daljinski upravljalniki, slušni pripomočki, mikrofoni in medicinska oprema. Podpira javne storitve, kot so varovalne in varnostne storitve, vključno s civilno zaščito, ter znanstvene dejavnosti, kot so meteorologija, opazovanje Zemlje, radioastronomija in vesoljske raziskave. Učinkovita uporaba spektra je pomembna tudi za univerzalni dostop do elektronskih komunikacij, še posebej za državljane in podjetja z manj poseljenih ali oddaljenih območij, na primer s podeželja ali z otokov. Zato regulativni ukrepi, ki se nanašajo na spekter, vplivajo na gospodarstvo, varnost, zdravje, javni interes, kulturo, znanost, družbo, okolje in tehnologijo. [Sprememba 2]

(3) Sprejeti bi bilo treba prenovljen gospodarski in družbeni pristop k upravljanju, razporeditvi in uporabi spektra, pri čemer bi morali posebno pozornost nameniti oblikovanju uredbe, ki bi zagotavljala večjo učinkovitost spektra in boljše načrtovanje frekvenc ter varovala pred protikonkurenčnim ravnanjem in sprejemanjem protidružbenih ukrepov v zvezi z uporabo spektra. [Sprememba 3]

(4) Strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra na ravni Unije naj bi okrepila enotni trg brezžičnih elektronskih komunikacijskih storitev in opreme kot tudi druge politike Unije, ki zahtevajo uporabo spektra, ter tako ustvarila nove priložnosti za inovacije in ustvarjanje delovnih mest ter hkrati prispevala k okrevanju gospodarstva in socialni integraciji po vsej Uniji, hkrati pa upoštevalo pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost spektra. Uskladitev uporabe spektra je bistvena tudi za zagotavljanje kakovosti storitev, ki se zagotavljajo z elektronsko komunikacijo, in za ustvarjanje ekonomije obsega, s čimer se znižujejo stroški uporabe brezžičnih omrežij, pa tudi stroški brezžičnih naprav za potrošnike. Unija za to potrebuje program politike, v katerem bo notranji trg upoštevan v vseh politikah Unije, pri katerih se uporablja spekter, npr. elektronske komunikacije, raziskave, razvoj, promet , kultura in energija. Nujno bi bilo treba preprečiti, da bi sedanji imetniki pravic odlagali potrebno reformo. [Sprememba 4]

(5) Ta prvi program bi moral spodbujati konkurenco, uvesti enake vseevropske konkurenčne pogoje in postavi temelje za resnični enotni digitalni trg. Da bi zagotovili izrabo vsega potenciala radijskega spektra in enotnega trga ter koristi potrošnikov na tem področju, bi bilo treba program dopolniti s prihodnjimi novimi predlogi, ki bodo omogočili razvoj spletnega gospodarstva na področjih, kot sta varstvo podatkov in sistem evropske licence za spletne vsebine. [Sprememba 5]

(6) Glede na ogromen potencial, ki ga imajo brezžične storitve pri spodbujanju na informacijah temelječe družbe ter razvijanju in podpiranju sektorjev, odvisnih od informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter premostitvi digitalne vrzeli, mora prvi program podpreti zlasti strategijo za pametno, trajnostno in vključujočo rast Evropa 2020. Ogromen porast predvsem storitev avdiovizualnih medijev in spletnih vsebin povečuje povpraševanje po hitrosti in pokritosti. Je tudi eden od ključnih ukrepov digitalne agende za Evropo (9), s katerim naj bi se zagotovil hitri širokopasovni internetni dostop v prihodnjem na omrežjih temelječem gospodarstvu znanja, njegov visoko zastavljeni cilj pa je splošna pokritost s širokopasovnimi povezavami. Zagotavljanje največje možne hitrosti širokopasovnih povezav in zmogljivosti z najmanj 30 Mb/s za vse do leta 2020, pri čemer naj bi vsaj polovica evropskih gospodinjstev imela dostop do širokopasovne povezave s hitrostjo vsaj 100 Mb/s, je pomembno za spodbujanje gospodarske rasti in svetovne konkurenčnosti in potrebno za dosego trajnostne gospodarske in družbene koristi digitalnega enotnega trga. Program naj bi podpiral in spodbujal tudi druge sektorske politike Unije, npr. trajnostno okolje ter gospodarsko in družbeno vključenost za vse državljane Unije. Ker so brezžične aplikacije pomembne za inovacije, predstavlja program tudi eno od ključnih pobud, ki podpirajo politike Unije na področju inovacij. [Sprememba 6]

(7) Prvi program mora ustvariti temelje za razvoj, s katerim bo Unija lahko prevzela vodilno vlogo pri zagotavljanju širokopasovne hitrosti, mobilnosti, pokritosti in zmogljivosti. To vodstvo je bistvenega pomena za oblikovanje konkurenčnega digitalnega enotnega trga, ki bo utrl pot do sprostitve notranjega trga za vse državljane Unije. [Sprememba 7]

(8) Prvi program bi moral določiti načela in cilje za države članice in institucije Unije do leta 2015, ter posebne pobude za njihovo izvajanje. Čeprav je upravljanje spektra še vedno večinoma v nacionalni pristojnosti, bi ga bilo treba izvajati v skladu z veljavnim pravom Unije, omogočiti pa bi moral tudi izvajanje ukrepov za uresničevanje politik Unije. [Sprememba 8]

(9) Program bi moral upoštevati tudi Odločbo št. 676/2002/ES ter tehnično znanje in izkušnje Evropske konference poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), da se bodo politike Unije, odvisne od spektra, ki sta jih potrdila Parlament in Svet, lahko izvajale s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, ki bodo sprejeti, kadar bo to potrebno za izvajanje obstoječih politik Unije.

(10) Zaradi zagotavljanja čim boljše in produktivne uporabe spektra kot javne dobrine bodo Komisija in države članice pri odobritvah morda morale poleg običajnih rešitev, kot so dražbe, uvesti inovativne rešitve, npr. skupinska uporaba spektra, splošne odobritve ali skupna uporaba infrastrukture. Uporaba takih načel v Uniji se lahko olajša tako, da se določijo primeri najboljše prakse, spodbuja izmenjava informacij in opredelijo določeni skupni ali konvergenčni pogoji za uporabo spektra. Splošne odobritve, ki predstavljajo najustreznejši in najenostavnejši odobritveni sistem, so še posebej zanimive takrat, kadar motnje ne ovirajo razvoja drugih storitev , in najustreznejše glede na člen 5 Direktive 2002/20/ES . [Sprememba 9]

(11) Trgovanje s pravicami do spektra bi moralo skupaj s prožnimi pogoji za uporabo bistveno spodbuditi gospodarsko rast. Zato je treba v skladu z Direktivo 2002/21/ES takoj dovoliti trgovanje s pasovi, za katere je bila z zakonodajo Unije že uvedena prožna uporaba. Poleg tega bi splošna načela za obliko in vsebino pravic, s katerimi je mogoče trgovati, ter splošni ukrepi za preprečevanje kopičenja spektra, ki bi lahko povzročili prevladujoč položaj ter neupravičeno uporabo pridobljenega spektra, poenostavili usklajeno uvajanje teh ukrepov v vseh državah članicah in pridobivanje takih pravic po vsej Uniji. Poleg bi bilo za doseganje ciljev "Digitalna agenda za Evropo" treba del izkupička od dražbe pravic do uporabe spektra ("digitalna dividenda") nameniti za pospešitev izgradnje širokopasovne povezave. [Sprememba 11]

(12) Kot je poudarjeno v digitalni agendi za Evropo, je brezžični širokopasovni dostop pomembno sredstvo za povečanje konkurenčnosti, enakih vseevropskih konkurenčnih pogojev, potrošnikove izbire in dostopa na podeželju in drugih območjih, kjer so žične povezave težke izvedljive ali gospodarsko nesprejemljive. Vendar lahko upravljanje spektra vpliva na konkurenčnost, saj lahko spremeni vlogo in moč tržnih udeležencev, npr. če imajo obstoječi uporabniki neupravičene konkurenčne prednosti. Omejen dostop do spektra, zlasti kadar je ustrezen spekter omejena dobrina, lahko ustvari oviro za vstop novih storitev in uporab ter ovira inovacije in konkurenco. Pridobitev novih pravic do uporabe, vključno s trgovanjem ali drugimi prenosi spektra med uporabniki, ter uvedba novih prožnih pogojev za uporabo spektra lahko vplivata na trenuten konkurenčni položaj. Države članice bi morale zato pred novo dodelitvijo spektra temeljito preučiti učinke konkurence in sprejmejo ustrezne predhodne in naknadne regulativne ukrepe (npr. spreminjanje veljavnih pravic, prepoved določenih pridobitev pravic do spektra, uvedbo pogojev za kopičenje spektra in učinkovito uporabo – take ukrepe, kot so določeni v členu 9(7) Direktive 2002/21/ES –, omejevanje količine spektra za vsakega operaterja ali preprečevanje prekomernega kopičenja spektra), s katerimi v skladu z načeloma iz člena 5(6) Direktive 2002/20/ES in člena 1(2) Direktiva Sveta 87/372/EGS z dne 25. junija 1987 o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (10) (direktiva o GSM) preprečijo izkrivljanje konkurence. Države članice lahko sprejmejo tudi ukrepe za enakomernejšo dodelitev spektra med gospodarskimi subjekti, tako da za nove uporabnike rezervirajo poseben frekvenčni pas ali skupino pasov s podobnimi značilnostmi. [Sprememba 12]

(13) Za čim boljšo in učinkovito uporabo spektra je treba razvoj in posodobljene pregledne informacije o uporabi spektra stalno spremljati po vsej Uniji. Čeprav morajo države članice v skladu z Odločbo Komisije 2007/344/ES z dne 16. maja 2007 o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti (11) objaviti podatke o pravicah do uporabe, je treba v Uniji uvesti natančen inventar obstoječe uporabe spektra ter učinkovitosti take uporabe, ki bo sledil skupni metodologiji za ponovni pregled in ocenjevanje, da se izboljša učinkovitost uporabe spektra in radijske opreme, zlasti med 300 MHz in 6 GHz, vendar tudi med 6 GHz in 70 GHz, saj bodo te frekvence zaradi hitrega tehnološkega razvoja vse pomembnejše . Inventar bi moral biti dovolj natančen, da bi odkrili neučinkovite tehnologije in uporabe v zasebnem in javnem sektorju kot tudi neuporabljene dodelitve in možnosti za skupno uporabo, ter ocenili potrebe potrošnikov in podjetij v prihodnosti. Poleg tega bi morale države članice ob upoštevanju nenehnega naraščanja števila prijav z brezžičnim prenosom podatkov spodbujati učinkovito rabo spektra za uporabniške aplikacije. [Sprememba 13]

(14) Čeprav so tako imenovane kognitivne tehnologije s tehnološkega vidika še v razvoju, bi jih že morali dodatno preučiti in uporabljati prek geolokaliziranih informacij o uporabi spektra, ki bi jih morali označiti v inventarju. [Sprememba 89]

(15) Usklajeni standardi v skladu z Direktivo 1999/5/ES so ključni za dosego učinkovite uporabe spektra ter bi morali upoštevati zakonsko določene pogoje za skupno uporabo. Tudi evropski standardi za neradijsko električno in elektronsko opremo ter omrežja bi morali preprečevati motnje pri uporabi spektra. Skupinski učinek vedno večjega števila in gostote brezžičnih naprav in uporab ter raznolike uporabe spektra predstavlja izzive za trenutne pristope k upravljanju motenj. Poleg teh pristopov bi bilo treba preučiti tudi lastnosti sprejemnikov in bolj izpopolnjene mehanizme za preprečevanje motenj , z namenom preprečiti škodljive motnje za obstoječo in prihodnjo rabo spektra . Poleg tega bi moralo državam članicam biti dovoljeno, da, kadar je primerno, v skladu z nacionalno zakonodajo uvedejo izravnalne ukrepe v zvezi z neposrednimi stroški za odpravljanje motenj in stroški prehoda. [Sprememba 14]

(16) V skladu s cilji vodilne pobude Komisije "Digitalna agenda za Evropo" brezžične širokopasovne storitve odločilno prispevajo k okrevanju gospodarstva in gospodarski rasti, če se zagotovi dovolj spektra, se pravice do uporabe podeljujejo hitro in je dovoljeno trgovanje, ki se prilagaja trgu. Digitalna agenda določa, da morajo imeti vsi državljani Unije do leta 2020 širokopasovni dostop s hitrostjo najmanj 30 Mbps. Zato bi bilo treba do leta 2012 usklajeni spekter odobriti za prizemne komunikacije, da se vsem zagotovi enostaven brezžični širokopasovni dostop, zlasti v spektrskih pasovih, ki jih je Komisija določila z odločbami 2008/477/ES (12), 2008/411/ES (13) in 2009/766/ES (14). Kot dopolnitev prizemnim širokopasovnim storitvam in za zagotavljanje pokritosti v najbolj odmaknjenih področjih Unije bi bila lahko hitra in izvedljiva rešitev cenovno dostopen širokopasovni dostop prek satelita. [Sprememba 15]

(17) Glede na številne konvergenčne študije mobilni prenos podatkov hitro narašča in se trenutno vsako leto podvoji. Ob tem tempu, ki se bo v prihodnjih letih najverjetneje nadaljeval, se bo mobilni prenos podatkov med leti 2009 in 2014 povečal skoraj za 40-krat. Za upravljanje te eksponentne rasti bodo regulativni organi in tržni akterji morali sprejeti številne ukrepe, vključno s povečanjem učinkovitosti spektrov na vseh področjih, omogočanjem nadaljnjega usklajevanja dodeljevanj spektrov za brezžične širokopasovne storitve in preusmerjanjem prometa v druga omrežja prek multimodalnih naprav. [Sprememba 16]

(18) Uvesti bi bilo treba prožnejše ureditve uporabe spektra za spodbuditev inovacij in širokopasovnih povezav visoke hitrosti, ki podjetjem omogočajo znižanje stroškov in povečanje konkurenčnosti ter omogočajo razvoj novih interaktivnih spletnih storitev, na primer na področju izobraževanja, zdravstva in storitev v splošnem interesu. [Sprememba 17]

(19) Evropski trg s skoraj 500 milijoni ljudi s širokopasovnimi povezavami bi deloval kot gonilna sila pri razvoju notranjega trga, pri čemer bi se oblikovala edinstvena kritična masa uporabnikov na svetu, ki bi vsem regijam dala nove priložnosti ter vsakemu uporabniku večjo vrednost, Uniji pa zmožnost, da postane vodilno, na znanju temelječe gospodarstvo v svetovnem merilu. Hitra širitev širokopasovnih storitev je bistvena za razvoj produktivnosti Unije ter za nastajanje novih in malih podjetij, ki so lahko vodilna v različnih sektorjih, na primer v zdravstvu, proizvodnji in storitvenih dejavnostih. [Sprememba 18]

(20) Mednarodna zveza za telekomunikacije je ocenila, da bo v prihodnje kar zadeva pasovno širino spektrov za razvoj Mednarodnih mobilnih telekomunikacij-2000 (IMT-2000) in naprednih sistemov IMT (to so mobilne komunikacije 3G in 4G) leta 2020 za komercialno mobilno industrijo za vsako regijo Mednarodne zveza za telekomunikacije, vključno z Evropo, potrebnih med 1 280 in 1 720 MHz. Brez sprostitve dodatnega spektra in sicer najbolje na podlagi usklajevanj na svetovni ravni, bodo pomanjkljive zmogljivosti mobilnih omrežij ovirale nove storitve in gospodarsko rast. [Sprememba 19]

(21) Poleg pravočasnega odprtja frekvenčnih pasov 880-915 MHz in 925-960 MHz (pas 900 MHz), ki bosta spodbujala konkurenco, v skladu z Direktivo 2009/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), je lahko uporaba pasu 790-862 MHz (pas 800 MHz) najprimernejša za pokrivanje velikih področij z brezžičnimi širokopasovnimi storitvami. Zaradi usklajevanja tehničnih pogojev v skladu s Sklepom Komisije 2010/267/EU z dne 6. maja 2010 o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo frekvenčnega pasu 790–862 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Evropski uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (16) in na podlagi Priporočila Komisije 2009/848/ES z dne 28. oktobra 2009 olajšanje sprostitve digitalne dividende v Evropski uniji (17) , v katerem je Komisija pozvala k ukinitvi analogne radiodifuzije do 1. januarja 2012, ter zaradi hitrega nacionalnega regulativnega razvoja, je treba v Uniji razpoložljivost tega pasu za elektronske komunikacije načeloma zagotoviti do leta 2013. Glede tega pasu je potrebna hitra izvedba, da bi preprečili tehnične motnje, zlasti v regijah ob meji med državami članicami. Glede na zmogljivost pasu 800 MHz za prenašanje prek velikih območij, bi bilo treba pravicam dodati tudi obveznosti pokrivanja , nastale zaradi načel tehnične in storitvene nevtralnosti . Sprostiti bi bilo treba dodatni spekter za brezžične širokopasovne storitve v frekvenčnem pasu 1 452–1 492 MHz (pas 1,5 GHz) in pasu 2 300–2 400 MHz (pas 2,3 GHz), da bi zadostili vse večjemu povpraševanju po mobilnem prenosu in zagotovili enake konkurenčne pogoje za različne tehnološke rešitve ter podprli oblikovanje vseevropskih operaterjev v Uniji . Oceniti bi bilo treba nadaljnje dodelitve spektra mobilnim storitvam, kot je frekvenčni pas 694–790 MHz (pas 700 MHz), odvisno od tega, kakšne bodo potrebe po brezžičnih širokopasovnih storitvah in prizemni televiziji v prihodnje. [Sprememba 20]

(22) Večje možnosti mobilnih širokopasovnih storitev so nujne za zagotavljanje novih distribucijskih platform kulturnemu sektorju, s čimer se utira pot za uspešen prihodnji razvoj te panoge. Ko se sprošča dodaten del spektra za brezžične storitve, je bistvenega pomena, da storitve prizemne televizije in drugi akterji lahko ohranjajo obstoječe storitve. Stroški prehoda, nastali zaradi sprostitve dodatnega spektra, se lahko krijejo z licenčninami, kar bo izdajateljem radijskih in televizijskih programov dalo enake možnosti, kot jih že imajo v drugih delih spektra. [Sprememba 21]

(23) Brezžični sistemi dostopa, vključno z radijskimi omrežji za lokalni dostop, preraščajo obstoječe nelicenčne dodelitve v pasu 2,4 GHz in 5 GHz. Za zagotavljanje potreb naslednje generacije brezžične tehnologije so na primer potrebni širši kanali, ki omogočajo hitrosti, ki presegajo 1 Gb/s. Poleg tega bi bilo treba oceniti izvedljivost razširitve dodeljevanja nelicenčnega spektra za sisteme brezžičnega dostopa, vključno z radijskimi omrežji za lokalni dostop, kot določa Odločba Komisije 2005/513/ES (18), v zvezi z inventarjem obstoječih uporab in novih potreb po spektru ter glede na uporabo spektra za druge namene. [Spremembi 22 in 25]

(24) Čeprav bo radiodifuzija ostala pomembna platforma za distribucijo vsebine, saj je še vedno najbolj cenovno ugodna platforma za množično distribucijo, pa širokopasovne, fiksne in mobilne ter druge nove storitve kulturnemu sektorju ponujajo nove možnosti, da razširi število distribucijskih platform za zagotavljanje storitev na zahtevo in za izkoriščanje gospodarskega potenciala velikega povečanja prenosa podatkov. [Sprememba 23]

(25) Podobno kot v primeru standarda GSM, ki se je zaradi zgodnjega in odločnega vseevropskega usklajevanja uspešno uveljavil po vsem svetu, bi si morala Unija prizadevati za določitev svetovne agende za prerazporeditve spektra v prihodnje, zlasti v najučinkovitejšem delu spektra. Dogovori, sprejeti na svetovni konferenci o radiokomunikacijah leta 2016, bodo ključnega pomena za zagotavljanje dogovorov na svetovni ravni in usklajevanje s sosednjimi tretjimi državami. [Sprememba 24]

(26) Ker so skupen pristop in ekonomije obsega ključni za razvoj širokopasovnih komunikacij v Uniji ter preprečevanje izkrivljanja konkurence in razdrobljenosti trga med državami članicami, bi se morali med državami članicami in s Komisijo za odobritve in postopke usklajeno opredeliti določeni pogoji. Pogoji bi morali predvsem zagotoviti novim uporabnikom dostop do nižjih frekvenčnih pasov prek dražb ali drugih natečajnih postopkov. Pogoji bi se lahko nanašali tudi na obveznosti pokrivanja, velikost spektrskega bloka, časovni razpored za dodeljevanje pravic, dostop do mobilnih virtualnih operaterjev omrežij (MVNO) ter trajanje pravic do uporabe. Glede na to, kako pomembno je trgovanje s spektrom za povečanje njegove učinkovite uporabe , lajšanje oblikovanja novih vseevropskih storitev in razvoj notranjega trga brezžične opreme in storitev, morajo ti pogoji veljati za spektrske pasove, ki so razporejeni za brezžične komunikacije in pri katerih se pravice do uporabe lahko prenesejo ali najamejo. [Sprememba 26]

(27) Tudi drugi sektorji bodo morda potrebovali dodaten spekter, npr. promet (za varnostne, informacijske in upravljalne sisteme), raziskave in razvoj, kultura, e-zdravje , e-vključevanje ter civilna zaščita in pomoč ob nesrečah, zaradi pogostejše uporabe prenosa videa in podatkov za hitro in učinkovitejšo nudenje pomoči Čim večje ustvarjanje sinergij in neposrednih povezav med spektrsko politiko in dejavnostmi na področju raziskav in razvoja ter opravljanje študij o radiofrekvenčni združljivosti med različnimi uporabniki spektra bi moralo prispevati k inovacijam. Ustrezne raziskovalne organizacije bi morale pomagati pri razvijanju tehničnih vidikov spektrskega urejanja, zlasti z zagotavljanjem testnih zmogljivosti, s katerimi bi se preverili modeli motenj, pomembni za zakonodajo Unije. Poleg tega bi bilo treba zaradi rezultatov raziskav v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (19) pregledati potrebe po spektru pri projektih z morebitnim velikim gospodarskim ali naložbenim potencialom, zlasti za mala in srednje velika podjetja (MSP), tj. pri kognitivnem radiu ali e-zdravju. Treba je zagotoviti tudi ustrezno zaščito pred škodljivimi motnjami, da se lahko še naprej opravljajo dejavnosti na področju raziskav, razvoja in znanosti. [Sprememba 27]

(28) Strategija Evropa 2020 določa okoljske cilje za trajnostno in konkurenčno gospodarstvo, ki gospodarneje izkorišča vire, npr. z 20-odstotnim izboljšanjem učinkovitosti virov. Pri tem ima pomembno vlogo sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), kar je poudarjeno tudi v digitalni agendi za Evropo. Predlagani ukrepi obsegajo pospešeno uvedbo sistemov za inteligentno upravljanje energije (pametna omrežja in pametno merjenje porabe), ki uporabljajo komunikacijske zmogljivosti za zmanjševanje porabe energije, razvoj inteligentnih prometnih sistemov in inteligentno upravljanje prometa po vsej Uniji, s čimer bi se zmanjšale emisije ogljikovega dioksida v prometnem sektorju. Učinkovita uporaba spektrskih tehnologij bi prav tako lahko pripomogla k zmanjšanju porabi energije pri radijski opremi ter omejila okoljske učinke v podeželskih in odmaknjenih območjih.

(29) Zaščita javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji je ključna za dobro počutje državljanov in usklajen pristop pri odobritvah spektra v Uniji. Čeprav je varovanje javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji že zajeto v Priporočilu Sveta 1999/519/ES z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem (0 Hz do 300 GHz) (20), je bistveno doseči boljši vpogled v odzivanje živih organizmov na elektromagnetna polja in zagotoviti stalno spremljanje ionizirajočih in neionizirajočih vplivov uporabe spektra na zdravje, vključno s skupinskimi učinki uporabe spektra v realnem življenju v različnih frekvencah, ki jih povzroča vedno več vrst opreme. Države članice bi morale ob zagotavljanju ustrezne javne varnosti zagotoviti, da bodo zaščitni ukrepi tehnološko in storitveno nevtralni. [Sprememba 28]

(30) Bistveni cilji v javnem interesu, npr. varno življenje, zahtevajo usklajene tehnične rešitve, ki omogočajo sodelovanje varnostnih služb in služb za pomoč v sili med državami članicami. V usklajenem vseevropskem bloku radiofrekvenčnega spektra bi bilo treba zagotoviti dovolj spektra za razvoj in prosti pretok varnostnih storitev in naprav ter inovativne vseevropske ali medobratovalne varnostne rešitve ali rešitve v sili. Iz študij je že razvidno, da je potreben dodaten usklajen spekter pod 1 GHz, da se v Uniji v naslednjih 5 do 10 letih zagotovijo mobilne širokopasovne storitve za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah. Vsaka dodatna usklajena dodelitev spektra za javno zaščito in pomoč ob nesrečah pod 1 GHz bi morala vključevati tudi pregled možnosti za sprostitev ali delitev drugih frekvenčnih pasov spektra za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah. [Sprememba 29]

(31) Urejanje spektra ima zaradi lastnosti širjenja, mednarodnega značaja trgov, ki so odvisni od radijsko podprtih storitev, ter potrebe po izogibanju škodljivih motenj med državami veliko čezmejno in mednarodno razsežnost. Države članice morajo v skladu z ustaljeno sodno prakso storiti vse potrebno, da v zadevah v svoji pristojnosti Unijo ustrezno zastopajo v mednarodnih ustanovah, pristojnih za usklajevanje spektra. Poleg tega sklicevanje na mednarodne sporazume v direktivah 2002/21/ES in 2002/20/ES, kakor sta bili spremenjeni z Direktivo 2009/140/ES, pomeni, da države članice ne bodo prevzele mednarodnih obveznosti, ki preprečujejo ali omejujejo izpolnjevanje obveznosti Unije. Poleg tega bi morala Unija pri politikah in pristojnostih Unije politično spodbujati pogajanja in zagotoviti, da Unija nastopa enotno v večstranskih pogajanjih, da bi pri uporabi spektra ustvarili svetovne sinergije in ekonomijo obsega, vključno z Mednarodno zvezo za telekomunikacije, pa zavzeti vlogo, ki ustreza pristojnosti, ki jo ima po pravu Unije za spektrske zadeve. [Sprememba 30]

(32) Da se izpopolni trenutna praksa in na podlagi načel, ki jih je Svet 3. februarja 1992 opredelil v sklepih o postopkih, ki jih je treba upoštevati na svetovni upravni konferenci za radijske zveze, ki je potekala leta 1992, in kadar se na svetovnih konferencah o radiokomunikacijah in drugih večstranskih pogajanjih obravnavajo načela in politične zadeve s pomembno razsežnostjo za Unijo, bi morala Unija poleg dolgoročnega cilja, da poleg držav članic postane članica Mednarodne zveze za telekomunikacije, uvesti nove postopke, s katerimi bo zaščitila svoje interese v mednarodnih pogajanjih; kot je določeno v Direktivi 2002/21/ES, lahko Komisija v ta namen Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga splošne cilje politike, pri čemer mora upoštevati mnenje Skupine za politiko radijskega spektra (RSPG).

(33) Da bi preprečili vse večji pritisk na frekvenčni pas, rezerviran za satelitsko navigacijo in satelitske komunikacije, je treba v novem načrtu uporabe spektra zagotoviti širino njihovega frekvenčnega pasu. Na svetovni konferenci o telekomunikacijah, ki bo potekala leta 2012, bodo obravnavane določene za Unijo pomembne zadeve, npr. digitalna dividenda, znanstvene in meteorološke storitve, trajnostni razvoj in podnebne spremembe, satelitske komunikacije in uporaba spektra za Galileo (ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 876/2002 z dne 21. maja 2002 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo (21) in Uredbo Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radionavigacijskega sistema (22)) kakor tudi evropski program za spremljanje Zemlje (GMES) (23) za izboljšano uporabo podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje. [Sprememba 31]

(34) Države članice bi bilo treba spodbujati, naj nadaljujejo z dvostranskimi pogajanji s sosednjimi tretjimi državami, vključno z državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami, da bi izpolnile obveznosti Unije na področju usklajevanja frekvenc in poskusile doseči dogovore, ki bi lahko bili pozitiven zgled drugim državam članicam. Unija bi morala pomagati državam članicam s tehnično in politično podporo v dvostranskih in večstranskih pogajanjih s tretjimi državami, zlasti s sosednjimi državami ▐, vključno z ▐ državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami . To naj bi prav tako pomagalo preprečevati škodljive motnje ter izboljšati učinkovitost spektra in konvergenčno uporabo spektra tudi prek meja Unije. Ukrepi so potrebni zlasti v pasovih 800 MHz in 3,4–3,8 GHz, da se zagotovita prehod na celične širokopasovne tehnologije in uskladitev spektra, ki je potrebna za posodobitev kontrole zračnega prometa. [Sprememba 32]

(35) Da se bodo cilji tega programa lahko dosegli, je pomembno, da se na ravni Unije pripravi ustrezen institucionalni okvir za usklajevanje spektrskega upravljanja in urejanja, pri čemer je treba v celoti upoštevati pristojnosti ter strokovno znanje in izkušnje nacionalnih uprav. Tak okvir lahko pripomore tudi k temu, da se usklajevanje spektra med državami članicami obravnava v okviru notranjega trga. Sodelovanje in usklajevanje sta ključna tudi med organizacijami za standardizacijo, inštituti za raziskave in CEPT.

(36) Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu letno poročati o rezultatih, doseženih na podlagi tega sklepa, ter o načrtovanih prihodnjih ukrepih. [Sprememba 33]

(37) Pri pripravi tega predloga je Komisija kar največ upoštevala mnenje RSPG.

(38) Ta sklep ne posega v varstvo, ki ga akterjem na trgu priznava Direktiva 2009/140/ES – [Sprememba 34]

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Cilj in področje uporabe

1. S tem sklepom se uvede večletni program za politiko radiofrekvenčnega spektra, ki naj bi zagotovil strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra ter s tem delovanje notranjega trga.

2. Ta sklep zajema notranji trg v vseh politikah Unije, ki vključujejo uporabo spektra, kot so, politika elektronskih komunikacij, politika raziskav, razvoja in inovacij, politika prometa, politika energije in avdiovizualna politika.

3. Ta sklep je v skladu z veljavnim pravom Unije, zlasti z direktivami 2002/19/ES, 2002/20/ES, 2002/21/ES in 1999/5/ES, kakor tudi z Odločbo št. 676/2002/ES pa tudi z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, ki so v skladu s pravom Unije in z ustreznimi mednarodnimi sporazumi, vključno z radiofrekvenčnimi predpisi Mednarodne zveza za telekomunikacije.

4. Ta sklep ne posega v ukrepe, sprejete na nacionalni ravni v skladu s pravom Unije za izpolnitev ciljev, ki so v splošnem interesu, zlasti v zvezi z urejanjem vsebin in avdiovizualno politiko. [Sprememba 35]

Člen 2

Splošna regulativna načela

1. Države članice med seboj in s Komisijo sodelujejo pregledno, s čimer zagotovijo dosledno uporabo naslednjih splošnih regulativnih načel po vsej Uniji, tj.:

(a) spodbujajo učinkovito uporabo spektra, da bi čim bolje zadovoljile vedno večje povpraševanje po frekvencah , upoštevajoč njegovo pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost ; ▐

(b) uporabljajo najustreznejši, nediskriminatoren in najenostavnejši sistem odobritev na način, ki zagotavlja čim prožnejšo in učinkovitejšo uporabo spektra;

(c) zagotavljajo razvoj notranjega trga in digitalnih storitev z zagotavljanjem učinkovite konkurence in enakih vseevropskih konkurenčnih pogojev ter s spodbujanjem nastanka prihodnjih vseevropskih storitev;

(d) spodbujajo inovacije;

(e) pri določanju tehničnih pogojev za uporabo spektra v celoti spoštujejo ustrezno zakonodajo Unije o učinkih sevanja elektromagnetnih polj na človekovo zdravje;

(f) spodbujajo tehnološko in storitveno nevtralnost pri uporabi spektra. [Sprememba 36]

2. Za elektronske komunikacije veljajo naslednja posebna načela v skladu s členi 8a, 9 in 9b Direktive 2002/21/ES in Odločbe št. 676/2002/ES:

(a) uporaba tehnološke in storitvene nevtralnosti pri uporabi spektra za elektronska komunikacijska omrežja in storitve ter pri prenosu ali najemu posameznih pravic;

(b) spodbujanje usklajevanja uporabe radijskih frekvenc v celotni Uniji skladno s potrebo po zagotovitvi njihove dejanske in učinkovite uporabe teh frekvenc ;

(c) lajšanje vse večjega prenosa podatkov in širokopasovnih storitev, zlasti s spodbujanje prožnosti, in spodbujanje inovacij, ob upoštevanju potrebe po preprečevanju škodljivih motenj in zagotavljanju tehnične kakovosti storitve;

(d) ohranjanje in vzpostavljanje učinkovite konkurence tako, da se s predhodnimi ali naknadnimi ukrepi prepreči prekomerno kopičenje radijskih frekvenc, ki znatno ovira konkurenco. [Sprememba 37]

Člen 3

Cilji politike

Države članice in Komisija med seboj sodelujejo, da bi se osredotočile na prednostne naloge tega prvega programa, pri čemer podpirajo in izvajajo naslednje cilje politike:

(a) dodelijo mobilnemu prenosu podatkov zadosten in ustrezen spekter, ki bo do leta 2015 znašal vsaj 1 200 MHz, razen če v programu za politiko radiofrekvenčnega spektra ni določeno drugače , s čimer podpirajo cilje politike Unije , da bi zadostili vse večjemu povpraševanju po mobilnem prenosu podatkov in tako omogočili razvoj komercialnih in javnih storitev, pri tem pa upoštevali pomembne cilje, ki so v splošnem interesu, kot sta kulturna raznolikost in medijski pluralizem ; [Sprememba 38]

(b) premoščajo digitalno vrzel in uresničujejo cilje digitalne agende za Evropo, ki vsem prebivalcem Unije do leta 2020 zagotavlja dostop do širokopasovne povezave s hitrostjo najmanj 30 Mb/s, in Uniji omogočajo, da bo imela največjo možno širokopasovno hitrost in zmogljivost; [Sprememba 39]

(c) Uniji omogočijo, da prevzame vodilno vlogo v brezžičnih širokopasovnih storitvah elektronske komunikacije z odprtjem zadostnega dodatnega spektra v najbolj stroškovno učinkovitih pasovih, kar bo omogočilo splošno razpoložljivost teh storitev; [Sprememba 40]

(d) zagotovijo priložnosti za komercialni sektor in javne storitve s povečanimi zmogljivostmi mobilnih širokopasovnih storitev; [Sprememba 41]

(e) čim bolj podpirajo prožno uporabo spektra, s čimer spodbujajo inovacije in naložbe, pri tem pa po vsej Uniji dosledno upoštevajo načeli tehnološke in storitvene nevtralnosti, da se zagotovijo enaki vseevropski konkurenčni pogoji med tehnološkimi rešitvami, ki bi lahko bile sprejete, ter na podlagi ustrezne regulativne predvidljivosti odpirajo usklajen spekter za nove napredne tehnologije in zagotavljajo možnost trgovanja s spektrskimi pravicami ter tako ustvarjajo možnosti za oblikovanje vseevropskih storitev ; [Sprememba 42]

(f) izkoriščajo koristi splošnih odobritev in povečujejo uporabo takih vrst odobritev, s čimer spodbujajo učinkovito uporabo spektra;

(g) spodbujajo skupno uporabo pasivne infrastrukture, kadar je to sorazmerno in nediskriminatorno, kot je predvideno v členu 12 Direktive 2002/21/ES; [Sprememba 43]

(h) preprečujejo, da bi določeni ekonomski operaterji predhodno ali naknadno prekomerno kopičili radijske frekvence ter tako bistveno ovirali konkurenco, s čimer ohranjajo in krepijo učinkovito konkurenco, zlasti na področju elektronskih komunikacijskih storitev , in sicer z odvzemom pravic do uporabe frekvenc ali z drugimi ukrepi oziroma z dodeljevanjem frekvenc na način, ki odpravlja izkrivljanje trga ; [Sprememba 44]

(i) po potrebi spodbujajo usklajevanje tehničnih pogojev za uporabo in razpoložljivost spektra, ▐ s čimer zmanjšujejo razdrobljenost notranjega trga in v celoti izkoriščajo njegove možnosti, da se vzpostavijo enaki vseevropski konkurenčni pogoji, kar bo pospešilo gospodarsko rast ter ekonomije obsega in povezanosti na ravni Unije ; [Sprememba 45]

(j) poenostavljajo razvoj standardov, ki omogočajo prožno in učinkovito uporabo spektra, ter povečujejo imunost sprejemnikov na motnje, s čimer preprečujejo škodljive motnje, ki jih povzročajo druge radijske in neradijske naprave, pri čemer še posebej upoštevajo skupinski učinek vedno večjega števila in gostote radijskih naprav in uporab;

(k) pri določanju tehničnih pogojev za razporeditev spektra v celoti upoštevajo rezultate raziskav o morebitnih učinkih sevanja elektromagnetnih polj na človekovo zdravje, ki so jih priznale ustrezne mednarodne organizacije , in jih uporabljajo na nevtralen način z vidika tehnologije in storitev; [Sprememba 46]

(l) zagotavljajo dostopnost novih potrošniških proizvodov in tehnologij za zagotovitev, da bodo potrošniki podprli prehod na digitalno tehnologijo in učinkovito izrabo digitalne dividende; [Sprememba 47]

(m) zmanjšajo ogljični odtis Unije z okrepitvijo tehnične učinkovitosti brezžičnih komunikacijskih omrežij in naprav. [Sprememba 48]

Člen 4

Povečana učinkovitost in prožnost

1. Države članice do 1. januarja 2013 v skladu z Direktivo 2002/20/ES sprejmejo ukrepe za odobritev in razporeditev spektra, ki so si med seboj podobni in primerni za razvoj širokopasovnih storitev, npr. da zadevnim operaterjem po potrebi na podlagi posvetovanj v skladu s členom 12 dovolijo neposreden ali posreden dostop do sosednjih blokov spektra najmanj 10 MHz in tako omogočijo dosego najvišjih zmogljivosti in širokopasovnih hitrosti ter učinkovito konkurenco . [Sprememba 49]

2. Države članice v sodelovanju s Komisijo spodbujajo skupinsko in skupno ter nelicenčno uporabo spektra. Poleg tega spodbujajo razvoj obstoječe in nove tehnologije, kot so geolokacijske podatkovne zbirke in kognitivni radio, na primer v območju belih lis, potem ko je bila opravljena ustrezna ocena učinka. Ta ocena učinka se izda v dvanajstih mesecih po začetku veljavnosti te direktive. [Sprememba 90]

3. Države članice in Komisija sodelujejo, da bi – po potrebi na podlagi pooblastil, ki jih ustreznim organizacijam za standardizacijo podeli Komisija – razvile in uskladile standarde za radijsko opremo in telekomunikacijske terminale ter električno in elektronsko opremo in omrežja. Posebna pozornost se nameni tudi standardom za opremo, namenjeno invalidom, ne da bi jih prikrajšali za pravico do uporabe nestandardne opreme, če to želijo. Pri tem je posebnega pomena koordinacija usklajevanja in standardizacije spektra, da se uporabnikom omogoči neomejena uporaba naprav, odvisnih od radiofrekvenčnega spektra, na celotnem notranjem trgu. [Sprememba 51]

4. Države članice okrepijo raziskovalnih in razvojnih dejavnosti na področju novih tehnologij, kot so kognitivne tehnologije, saj bi lahko njihov razvoj pomenil dodano vrednost v prihodnje v smislu učinkovitosti uporabe spektra. [Sprememba 52]

5. Države članice zagotovijo, da z izbirnimi pogoji in postopki spodbujajo konkurenco in enake vseevropske konkurenčne pogoje, naložbe in učinkovito uporabo spektra kot javne dobrine, pa tudi soobstoj novih in obstoječih storitev in naprav . Poleg tega države članice spodbujajo sedanjo učinkovito uporabo spektra za omrežja in uporabniške aplikacije. [Sprememba 53]

6. Da bi preprečila morebitno razdrobljenost notranjega trga zaradi različnih izbirnih pogojev in postopkov za usklajene spektrske pasove, ki so bili razporejeni za elektronske komunikacijske storitve in s katerimi je v skladu s členom 9b Direktive 2002/21/ES dovoljeno trgovati v vseh državah članicah, Komisija v sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom subsidiarnosti določi primere najboljše prakse in spodbuja izmenjavo informacij za te pasove in za take pasove pripravi smernice za odobritvene pogoje in postopke, na primer o skupni uporabi infrastrukture in pogojih za pokrivanje , da bi zagotovili enake vseevropske konkurenčne pogoje, nastale na podlagi načel tehnične in storitvene nevtralnosti . [Sprememba 54]

7. Da bi zagotovile učinkovito uporabo spektrskih pravic in preprečile kopičenje spektra, države članice po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe, vključno s finančnimi sankcijami , uvedbo finančnih spodbud in odvzemom pravic. [Sprememba 55]

8. Ukrepi, ki jih morajo sprejeti države članice na podlagi odstavka 1, se sprejmejo poleg skorajšnje sprostitve pasu 900 MHz v skladu z direktivo o GSM in na način, ki bo spodbujal konkurenco. Ti ukrepi se sprejmejo na nediskriminatoren način in ne smejo izkrivljati konkurence v korist operaterjev, ki že obvladujejo trg. [Sprememba 56]

Člen 5

Konkurenca

1. Države članice ohranjajo in spodbujajo učinkovito konkurenco ter preprečujejo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu tako na notranjem trgu kot na posameznih nacionalnih trgih . [Sprememba 57]

2. Da bi države članice v celoti izpolnile obveznosti iz prvega odstavka v celoti in zlasti zagotovile, da dodelitev, kopičenje, prenosi in spremembe pravic do uporabe radijskih frekvenc ne izkrivljajo konkurence, pred načrtovano dodelitvijo spektra natančno preučijo, ali bi dodelitev utegnila izkriviti ali zmanjšati konkurenco na zadevnih trgih mobilnih komunikacij, pri tem pa upoštevajo obstoječe pravice do spektra, ki jih imajo ustrezni operaterji na trgu. Če bi dodelitev spektra utegnila izkriviti ali zmanjšati konkurenco, države članice sprejmejo najprimernejše ukrepe za spodbujanje učinkovite konkurence in vsaj enega od naslednjih ukrepov , ki ne posegajo v uporabo pravil o konkurenci: [Sprememba 58]

(a) Države članice lahko omejijo količino spektra, za katero so bile pravice do uporabo dodeljene ▐ operaterju, ali uvedejo dodatne pogoje za take pravice do uporabe, npr. zagotavljanje širokopasovnega dostopa , nacionalnega ali regionalnega gostovanja v določenih pasovih in določenih skupinah pasov s podobnimi lastnostmi, npr. v pasovih pod 1 GHz, ki so razporejeni za elektronske komunikacijske storitve; [Sprememba 59]

(b) Države članice lahko rezervirajo del spektrskega pasu ali skupine pasov za dodelitev novim uporabnikom, ki jim spekter še ni bil dodeljen ali ki jim je bilo dodeljenega veliko manj spektra, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji med prvimi udeleženci na trgu mobilnih komunikacij ter novimi udeleženci z zagotovitvijo dostopa do nižjih spektrskih pasov pod enakimi pogoji; [Sprememba 60]

(c) Države članice lahko zavrnejo dodelitev novih pravic do uporabe, dovolijo nove uporabe spektra v določenih pasovih ali uvedejo dodatne pogoje za dodelitev novih pravic uporabe ali odobritev novih uporab spektra, če bi določeni ekonomski operaterji kopičili spektrske frekvence , v primerih, kadar bi tako kopičenje utegnilo bistveno ovirati konkurenco; [Sprememba 61]

(d) Države članice lahko prepovejo določene prenose pravic do uporabe, za katere se nacionalni nadzor ali nadzor Unije nad združevanjem ne opravlja, ali zanje uvedejo pogoje, če bi ti na notranjem trgu ali njegovem bistvenem delu bistveno ovirali učinkovito konkurenco;

(e) Države članice lahko veljavne pravice po potrebi spremenijo v skladu s členom 14 Direktive 2002/20/ES, da bi preprečile, da bi določeni ekonomski operaterji naknadno prekomerno kopičili spektrske frekvence , kar bi utegnilo izkrivljati konkurenco. [Sprememba 62]

3. Če države članice želijo sprejeti kakršnekoli ukrepe, kot so ukrepi iz odstavka 2, to storijo tako, da določijo pogoje v skladu s postopkom za določanje ali spreminjanje pogojev za pravice do uporabe spektra iz Direktive 2002/20/ES. [Sprememba 63]

4. Države članice zagotovijo, da se pri odobritvenih in izbirnih postopkih izognejo zamudam, delujejo nediskriminatorno ter spodbujajo učinkovito konkurenco , in sicer tako, da v korist državljanov in potrošnikov v Uniji preprečijo vse morebitne protikonkurenčne izide . [Sprememba 64]

Člen 6

Spekter za brezžične širokopasovne komunikacije

1. Ne glede na načeli storitvene in tehnološke nevtralnosti države članice v sodelovanju s Komisijo sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je v Uniji razporejenega dovolj usklajenega spektra za doseganje pokritosti in zmogljivosti, s čimer Uniji omogoča najhitrejšo širokopasovno storitev na svetu, da lahko brezžične uporabe in evropska vodilna vloga v novih storitvah učinkovito prispevajo h gospodarski rasti in doseganju cilja, da bodo vsi državljani do leta 2020 imeli širokopasovni dostop hitrosti najmanj 30 Mbps. [Sprememba 65]

2. Države članice do 1. januarja 2012 zagotovijo razpoložljivost pasov , določenih v odločbah 2008/477/ES (2,5–2,69 GHz), 2008/411/ES (3,4–3,8 GHz) in 2009/766/ES (900/1 800 MHz) , da bi spodbujala širšo razpoložljivost brezžičnih širokopasovnih storitev v korist državljanov in potrošnikov v Uniji, brez poseganja v obstoječe in prihodnje uvajanje drugih storitev, ki imajo enak dostop do tega spektra pod pogoji iz navedenih odločb Komisije . [Sprememba 66]

3. Države članice spodbujajo, da ponudniki elektronskih komunikacij sproti nadgrajujejo svoja omrežja z najnovejšo in najučinkovitejšo tehnologijo, da bi ustvarili svoje deleže dobička. [Sprememba 67]

4. Države članice do 1. januarja 2013 zagotovijo razpoložljivost pasu 800 MHz za elektronske komunikacijske storitve v skladu z usklajenimi tehničnimi pogoji, določenimi na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES. V izjemnih primerih lahko Komisija zaradi utemeljenih tehničnih ali zgodovinskih razlogov do konca leta 2015 odobri posamezne izjeme v odgovor na ustrezno utemeljeno vlogo zadevne države članice . Če težave pri čezmejnem usklajevanju frekvenc z eno ali več tretjimi državami nadalje preprečujejo razpoložljivost pasu, lahko Komisija odobri posebna letna odstopanja, dokler take ovire niso odpravljene. V skladu s členom 9 Direktive 2002/21/ES Komisija v sodelovanju z državami članicami pregleduje uporabo spektra pod 1 GHz in oceni, ali se lahko sprosti in zagotovi dodaten spekter ▐. [Sprememba 68]

5. Komisija naj v sodelovanju z državami članicami na ustrezni ravni sprejme ukrepe za nadaljnje usklajevanje in uporabo frekvenčnega pasu 1,5 GHz in frekvenčnega pasu 2,3 GHz za brezžične širokopasovne storitve.

Komisija redno spremlja potrebe po zmogljivostih brezžičnih širokopasovnih storitev in ob sodelovanju z državami članicami najpozneje do 1. januarja 2015 oceni, ali obstaja potreba po ukrepanju za uskladitev dodatnih pasov spektra, kot je pas 700 MHz. V tej oceni upošteva razvoj tehnologij spektra, tržne izkušnje z novimi storitvami, morebitne prihodnje potrebe prizemne radiodifuzije in pomanjkanje spektra v drugih pasovih, primernih za pokrivanje z brezžično širokopasovno povezavo.

Države članice lahko skladno z nacionalnim pravom po potrebi zagotovijo ustrezno nadomestilo za stroške prehoda ali prerazporeditve uporabe spektra. [Sprememba 69]

6. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi , da se v redko naseljenih območjih spodbuja zagotavljanje odstopa do širokopasovnih ▐ storitev, ki uporabljajo pas 800 MHz, na primer z obveznostmi pokrivanja , doseženimi na podlagi načel tehnološke in storitvene nevtralnosti.

Države članice v sodelovanju s Komisijo preučijo načine in , kadar je primerno, sprejmejo tehnične in regulativne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da sprostitev pasu 800 MHz ne vpliva negativno na uporabnike storitev za izdelavo programov in posebnih učinkov (PMSE). [Sprememba 70]

7. Komisija v sodelovanju z državami članicami oceni izvedljivost razširitve dodelitev nelicenčnega spektra za sisteme brezžičnega dostopa, vključno z radijskimi omrežji za krajevni dostop, celotnemu pasu 5 GHz kot določa Odločba 2005/513/ES.

Komisijo se poziva, naj uresničuje sprejeto usklajeno agendo na ustreznih mednarodnih forumih, zlasti na svetovnih konferencah o radiokomunikacijah Mednarodne zveza za telekomunikacije. [Sprememba 71]

8. Komisija je pozvana, da v skladu s členom 9b(3) Direktive 2002/21/ES kot prednostno nalogo sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da države članice dovolijo trgovanje s pravicami do uporabe spektra v Uniji v usklajenih pasovih 790–862 MHz, 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1 710–1 785 MHz, 1 805–1 880 MHz, 1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz, 2 110–2 170 MHz, 2,5–2,69 GHz in 3,4–3,8 GHz ter sprostijo druge dodatne dele spektra za mobilne storitve brez poseganja v obstoječe in prihodnje izvajanje drugih storitev, ki imajo enak dostop do tega spektra pod pogoji iz odločbe Komisije, sprejetih na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES . [Sprememba 72]

9. Da bi vsem državljanom zagotovile napredne digitalne storitve, vključno s širokopasovnimi, zlasti na odmaknjenih in redko poseljenih območjih, lahko države članice in Komisija raziščejo razpoložljivost zadostnega spektra za zagotavljanje širokopasovnih satelitskih storitev , ki omogočajo dostop do interneta ▐. [Sprememba 73]

10. Države članice ob sodelovanju s Komisijo preučijo možnost širitve razpoložljivosti in uporabe pikocelic in femtocelic. V celoti upoštevajo potencial teh baznih postaj celičnih omrežij ter skupno in nelicenčno uporabo spektra, da se zagotovi podlaga za brezžična zankasta omrežja, ki so lahko odločilna za premoščanje digitalne vrzeli. [Sprememba 92]

Člen 7

Potrebe po spektru pri drugih politikah brezžične komunikacije

Države članice v sodelovanju s Komisijo v podporo nadaljnjega razvoja inovativnih avdiovizualnih medijev in drugih storitev za državljane Unije ob upoštevanju gospodarskih in družbenih koristi digitalnega enotnega trga zagotovijo dovolj razpoložljivega spektra za satelitsko in prizemno zagotavljanje teh storitev. [Sprememba 75]

Člen 8

Potrebe po spektru pri drugih določenih politikah Unije

1. Države članice in Komisija zagotovijo razpoložljivost spektra in zaščitijo radijske frekvence, potrebne za opazovanje Zemeljske atmosfere in površine, ki omogočajo razvoj in izkoriščanje vesoljskih aplikacij ter izboljšujejo prometne sisteme, zlasti za globalni civilni navigacijski satelitski sistem Galileo, program za globalno spremljanje okolja in varnosti GMES ter inteligentne sisteme za varnost v prometu in njegovo upravljanje.

2. Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi študije in preuči, ali je mogoče osnovati odobritvene sisteme, ki bi s prihranjeno energijo pri uporabi spektra in zagotavljanjem spektra za brezžične tehnologije, ki imajo potencial prihranka energije in izboljšanje učinkovitosti drugih distribucijskih mrež, kot je vodovod , prispevali k nizkoogljični politiki. [Sprememba 77]

3. Komisija ▐ zagotovi, da se pod usklajenimi pogoji in v usklajenih pasovih za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah zagotovi dovolj spektra in sprejmejo ukrepi , da se spodbuja razvoj varnostnih storitev in prosti pretok z njimi povezanih naprav ter razvoj inovativnih medobratovalnih rešitev za civilno ▐ zaščito in pomoč ob nesrečah. Komisija v zvezi s tem preuči možnost uporabe vojaških frekvenc za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah, da bi zagotovila učinkovito uporabo spektra. [Sprememba 78]

4. Države članice in Komisija pregledujejo potrebe znanstvene in akademske skupnosti po spektru in z njo sodelujejo, opredelijo vrsto raziskovalnih in razvojnih pobud ter inovativne uporabe z morebitnim velikim družbeno-gospodarskim vplivom in/ali naložbenim potencialom ter za take uporabe pod usklajenimi pogoji in z najmanjšim upravnim bremenom zagotovijo, da je razporejenega dovolj spektra. [Sprememba 79]

5. Države članice skušajo v sodelovanju s Komisijo določiti minimalni sklop usklajenih glavnih frekvenčnih pasov za izdelavo PMSE v Uniji v skladu s cilji Unije glede izboljšanja povezanosti med notranjim trgom in dostopom do kulture. Ti usklajeni pasovi morajo biti na frekvenci 1 GHz ali višjih frekvencah. [Sprememba 80]

6. Države članice in Komisija zagotovijo razpoložljivost spektra za naprave za RFID (radiofrekvenčno identifikacijo) in druge brezžične komunikacijske tehnologije v povezavi z internetom stvari ter si prizadevajo za standardizacijo razporeditve spektra za komunikacije v okviru interneta stvari v vseh državah članicah. [Sprememba 81]

Člen 9

Inventar in spremljanje obstoječih uporab in novih potreb po spektru

1. Komisija ▐ pripravi inventar obstoječe uporabe celotnega radijskega spektra , države članice pa ji v ta namen zagotovijo vse potrebne dejanske podatke.

Informacije držav članic so dovolj podrobne, da omogočijo, da se z inventarjem oceni učinkovitost uporabe spektra ter opredelijo morebitne prihodnje možnosti za usklajevanje spektra, da bi podprli politike Unije .

Na začetku ta inventar vključuje frekvence v območju od 300 MHz do 3 GHz , kasneje pa sledijo frekvence od 6 GHz do 70 GHz .

Po potrebi države članice zagotovijo informacije na podlagi licence z vključitvijo komercialnega in javnega sektorja brez poseganja v neposredovanje poslovno občutljivih in zaupnih informacij. [Sprememba 82]

2. Inventar iz odstavka 1 na podlagi jasno opredeljenih in preglednih meril in metod omogoča oceniti tehnično učinkovitost obstoječih uporab spektra ter opredeliti neučinkovite tehnologije in uporabe, neuporabljen ali neučinkovito uporabljen spekter ter priložnosti za skupno uporabo spektra na podlagi preglednih, jasnih in skupaj opredeljenih ocenjevalnih meril in metodologij . Poleg tega zagotavlja tudi, da se v primerih, ko uporaba ni optimalna, sprejmejo ukrepi za čim učinkovitejšo uporabo. Pri tem se na podlagi povpraševanja potrošnikov in operaterjev upoštevajo prihodnje potrebe po spektru , tudi dolgoročne, in možnosti za zadovoljitev takih potreb. [Sprememba 83]

3. Inventar iz odstavka 1 vsebuje različne vrste uporabe spektra pri zasebnih in javnih uporabnikih ter omogoča opredeliti spektrske pasove, ki bi se lahko dodelili ali ponovno razporedili, da se poveča njihova učinkovita uporaba, spodbujajo inovacije in poveča konkurenčnost na notranjem trgu, kar bi koristilo tako zasebnim kot javnim uporabnikom, pri čemer je treba upoštevati morebiten pozitivni in negativni učinek na obstoječe uporabnike takih pasov.

4. Inventar vsebuje tudi poročilo o ukrepih držav članic za uresničitev sklepov na ravni Unije o uskladitvi in uporabi posebnih frekvenčnih pasov. [Sprememba 84]

Člen 10

Mednarodna pogajanja

1. V skladu z ustrezno zakonodajo Unije, med drugim z načeloma notranje in zunanje pristojnosti, Unija sodeluje v mednarodnih pogajanjih o zadevah, ki se nanašajo na spekter, na katerih zastopa svoje interese in zagotovi, da ima Unija skupno stališče . [Sprememba 85]

2. Države članice zagotovijo, da so mednarodni sporazumi v okviru Mednarodne zveze za telekomunikacije, katerih pogodbenice so, v skladu z veljavno zakonodajo Unije, zlasti z ustreznimi pravili in načeli regulativnega okvira Unije za elektronske komunikacije.

3. Države članice zagotovijo, da mednarodni predpisi dovoljujejo popolno uporabo frekvenčnih pasov za namene, za katere so bili določeni z zakonodajo Unije, in da je za izvajanje sektorskih politik Unije zagotovljeno dovolj ustrezno zaščitenega spektra. [Sprememba 86]

4. Da bi Unija razrešila vprašanja usklajevanja spektra, ki bi sicer državam članicam preprečevala izvajanje obveznosti spektrske politike in upravljanja spektra po pravu Unije, zagotovi politično in tehnično podporo v dvostranskih in večstranskih pogajanjih s tretjimi državami, zlasti s sosednjimi tretjimi državami ▐, vključno z ▐ državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami, da se razrešijo vprašanja, ki se nanašajo na usklajevanje spektra, ki državam članicam preprečujejo izvajanje obveznosti spektrske politike in upravljanja spektra po zakonodaji Unije. Unija podpira prizadevanja tretjih držav za upravljanje spektra, ki je v skladu z njenim upravljanjem spektra, s čimer varuje cilje Unije na področju spektrske politike. [Sprememba 87]

5. Pri pogajanjih s tretjimi državami so države članice zavezane upoštevati obveznosti po zakonodaji Unije. Pri podpisovanju ali siceršnjem sprejemanju mednarodnih obveznosti, ki se nanašajo na spekter, države članice podpisu ali drugemu dejanju, s katerim izrazijo sprejemanje, priložijo skupno izjavo, s katero se zavežejo, da bodo take mednarodne sporazume ali zaveze izvajale v skladu z obveznostmi iz pogodb.

Člen 11

Sodelovanje različnih ustanov

1. Komisija in države članice med seboj sodelujejo, da bi okrepile veljavni institucionalni okvir in s tem usklajevanje pri upravljanju spektra na ravni Unije, vključno v zadevah, ki neposredno vplivajo na dve ali več držav članic, ter tako razvile notranji trg in zagotovile, da so cilji Unije na področju spektrske politike doseženi v celoti. V skladu s členom 10 si prizadevajo spodbujati interese Unije, ki se nanašajo na spekter, zunaj Unije.

2. Komisija in države članice zagotovijo, da organizacije za standardizacijo, CEPT in Skupno raziskovalno središče Komisije med seboj tesno sodelujejo pri vseh tehničnih zadevah, kadar je to potrebno za zagotovitev učinkovite uporabe spektra. V ta namen ohranjajo ustrezno povezanost med upravljanjem spektra in njegovo standardizacijo na način, s katerim krepijo notranji trg.

Člen 12

Javno posvetovanje

Komisija po potrebi organizira javna posvetovanja, na katerih zbere mnenja vseh zainteresiranih strani ter splošno mnenje javnosti o uporabi spektra v Uniji.

Člen 13

Poročanje

Komisija do 31. decembra 2015 pregleda uporabo programa za politiko radiofrekvenčnega spektra . Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu letno poroča o dejavnostih in ukrepih na podlagi tega sklepa. [Sprememba 88]

Člen 14

Obveščanje

Če v predhodnih členih ni določeno drugače, države članice te usmeritve in cilje politike uporabljajo do 1. julija 2015.

Komisiji zagotovijo vse informacije, potrebne za pregled uporabe tega sklepa.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije

V …, Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(1) UL C 107, 6.4.2011, str. 53.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011.

(3) UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

(4) UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

(5) UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

(6) UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

(7) UL L 337, 18.12.2009, str. 37.

(8) UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

(9) KOM(2010)0245.

(10) UL L 196, 17.7.1987, str. 85.

(11) UL L 129, 17.5.2007, str. 67.

(12) Odločba Komisije 2008/477/ES z dne 13. junija 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 2 500 – 2 690 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (UL L 163, 24.6.2008, str. 37).

(13) Odločba Komisije 2008/411/ES z dne 21. maja 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400 – 3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (UL L 144, 4.6.2008, str. 77).

(14) Odločba Komisije 2009/766/ES z dne 16. oktobra 2009 o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti (UL L 274, 20.10.2009, str. 32).

(15) UL L 274, 20.10.2009, str. 25.

(16) UL L 117, 11.5.2010, str. 95.

(17) UL L 308, 24.11.2009, str. 24.

(18) Odločba Komisije 2005/513/ES z dne 11. julija 2005 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnem pasu 5 GHz za izvedbo brezžičnih dostopovnih sistemov, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji (WAS/RLAN) (UL L 187, 19.7.2005, str. 22).

(19) Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

(20) UL L 199, 30.7.1999, str. 59.

(21) UL L 138, 28.5.2002, str. 1.

(22) UL L 246, 20.7.2004, str. 1.

(23) UL L 276, 20.10.2010, str. 1.