Posebno poročilo Ali je sistem Komisije 
za merjenje smotrnosti 
poslovanja v zvezi 
z dohodki kmetov dobro 
zasnovan in temelji na 
zanesljivih podatkih?SL 2016  št. 01
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-4041-5 ISSN 1831-094X doi:10.2865/40554 QJ-AB-16-001-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-4046-0 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/27634 QJ-AB-16-001-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-4008-8 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/937677 QJ-AB-16-001-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Reprodukcija diagrama na str. 12 z dovoljenjem OECD.  
©OECD (2003), Farm Household Income: Issues and Policy Responses  (dohodki gospodinjstev kmetij:  
vprašanja in odzivi politike), OECD Publishing, Pariz. DOI: http://dx.doi.org/10.1787/9789264099678-en .
Ali je sistem Komisije 
za merjenje smotrnosti 
poslovanja v zvezi 
z dohodki kmetov dobro 
zasnovan in temelji na 
zanesljivih podatkih?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 01
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat I, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Augustyn Kubik in ki je 
specializiran za porabo na področju ohranjanja in upravljanja naravnih virov. Revizijo je vodila članica Evropskega računske -
ga sodišča Rasa Budbergytė, pri njej pa so sodelovali vodja njenega kabineta Tomas Mackevičius, atašejka Maura McEl -
hinney, vodilni upravni uslužbenec Hèlder Faria Viegas, člana ožje ekipe Sven Kölling in Blanka Happach ter revizorji Ramona 
Bortnowschi, Els Brems, Antonio Caruda Ruiz, Vincent Ly-Sunnaram, Ioannis Papadakis, Maciej Szymura in Bertrand Tanguy.
Od leve proti desni : B. Happach, T. Mackevičius, S. Kölling, R. Budbergytė, H. Faria Viegas.
03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
 Glosar
I-X Povzetek
1-17  Uvod
1-2 Splošni cilji SKP in reforme iz leta 2013 v zvezi z dohodki kmetov
3-5 Cilji ukrepov, financiranih iz EKJS, v zvezi z dohodki kmetov
6 Dohodki kmetov, dohodki gospodinjstev kmetij in življenjska raven
7-11  Viri podatkov o dohodkih v kmetijstvu, ki jih uporablja Komisija
12-15  Merjenje smotrnosti poslovanja pri izvajanju ukrepov SKP v zvezi s kmetijskimi dohodki
16 -17  Prejšnje revizije, ki jih je opravilo Sodišče
18-24  Obseg revizije in revizijski pristop
25-87  Opažanja
25-51  Komisija še ni določila celovitega sklopa podatkov za oceno smotrnosti poslovanja pri izvajanju 
ukrepov SKP v zvezi z dohodki kmetov
26-32  Komisija še vedno nima ustreznih informacij o dohodkih kmetov na ravni EU
33-39  Ekonomski računi za kmetijstvo so pomembno orodje za spremljanje gospodarskih razmer v kmetijstvu, 
vendar imajo omejitve za ocenjevanje ukrepov SKP
40-51  Mreža FADN je dobro uveljavljen vir dohodkovnih in poslovnih informacij o komercialnih kmetijskih 
gospodarstvih, vendar ima omejitve
04 Kazalo
52-76  Komisija in države članice niso vedno zagotovile ustrezne kakovosti razpoložljivih podatkov 
o dohodkih kmetov
54-58  V načinu, kako Komisija upravlja ERK, obstajajo slabosti …
59-76  … v nekaterih državah članicah pa obstajajo slabosti pri delovanju FADN
77-87  Omejitve pri razpoložljivih podatkih, ohlapni cilji nekaterih ukrepov SKP in slabosti pri kazalnikih 
smotrnosti poslovanja vplivajo na zmožnost Komisije, da prikaže, kaj je bilo doseženo
79-82  Neposredna plačila služijo številnim ciljem, katerih doseganje je težko izmeriti …
83-87  … kazalnikov smotrnosti poslovanja pri izvajanju SKP, ki se nanašajo na dohodke kmetov, pa ni mogoče 
jasno povezati z ukrepi in dejanskim doseganjem ciljev
88-100  Zaključki in priporočila
 Priloga I — Odločitve držav članic pri izvajanju neposrednih plačil EU
 Priloga II — Izračun kmetijskega dohodka, kot je opredeljen v ERK
 Priloga III — Izračun dohodka v okviru mreže FADN
 Priloga IV — Kazalniki smotrnosti poslovanja za oceno SKP, ki jih uporablja Komisija
 Priloga V — Merila kakovosti, ki se uporabljajo za evropsko statistiko
 Odgovori Komisije
05
 Kratice
CMEF : skupni okvir spremljanja in vrednotenja
EKJS : Evropski kmetijski jamstveni sklad
EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja
ERK : ekonomski računi za kmetijstvo
EU-SILC : statistika Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih
FADN : mreža za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev
FSS : raziskovanje strukture kmetijskih gospodarstev
OECD : Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj
SKP : skupna kmetijska politika
TFEU : Pogodba o delovanju Evropske unije
06
 Glosar
(Javna) intervencija : operacija, ukrep, program ali projekt, ki ga izvaja ali financira javni organ.
Amortizacija : izguba vrednosti sredstva zaradi staranja ali uporabe.
Dohodek družinske kmetije : kazalnik FADN, ki opisuje dohodek iz kmetijstva v gospodarstvih z neplačanimi 
družinskimi delavci, tj. kmeta in članov njegove družine.
Dohodek gospodinjstva kmetije : dohodek gospodinjstva od neodvisne dejavnosti v kmetijstvu in od 
nekmetijskih dejavnosti.  Kmetijstvo ni nujno glavni vir dohodka.
ERK : ekonomski računi za kmetijstvo so osnovno orodje za analiziranje gospodarskih razmer v kmetijstvu v državi. 
So satelitski račun nacionalnih računov.
FADN : mreža za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev je instrument za vrednotenje dohodka 
in poslovnih dejavnosti komercialnih kmetijskih gospodarstev ter učinkov skupne kmetijske politike. Temelji na 
računovodskih podatkih vzorca več kot 80 000 kmetijskih gospodarstev iz vseh držav članic EU.
Faktorski dohodek kmetijstva : dohodek od faktorjev, ki se ukvarjajo s kmetijsko proizvodnjo (zemljišča, delo in 
kapital). Izračuna se tako, da se od vrednosti kmetijske proizvodnje po osnovnih cenah odštejejo vrednost vmesne 
potrošnje, porabe fiksnega kapitala (amortizacija) in davkov na proizvodnjo, prišteje pa se vrednost (drugih) 
subvencij na proizvodnjo. Praviloma ne vključuje dohodkov iz drugih virov (nekmetijske dejavnosti, plače, socialni 
prejemki, dohodek od lastnine).
Kazalnik : merljiva spremenljivka, ki zagotavlja koristne informacije za oceno, v kolikšni meri je bil cilj dosežen.
Kmet : posameznik, katerega gospodarstvo se nahaja na ozemlju EU in ki opravlja neodvisno kmetijsko dejavnost.
Kmetijsko gospodarstvo : enota, ki ima eno vodstvo in opravlja kmetijske dejavnosti na ozemlju EU bodisi kot 
glavno bodisi kot stransko dejavnost. Kmet ima lahko več kmetijskih gospodarstev.
Ločevanje : proces ločevanja plačil neposredne pomoči od kmetijske proizvodnje.
Nacionalni računi : nacionalni računi prikazujejo strukturo gospodarstva in razvoj gospodarskih razmer 
v posameznih državah članicah.
Neto dodana vrednost kmetije : kazalnik FADN, ki opisuje skupno vrednost proizvodnje kmetijskega gospodarstva 
skupaj z neposrednimi plačili ter brez vmesne potrošnje in amortizacije. To je znesek, ki je na voljo za plačilo vseh 
fiksnih proizvodnih faktorjev kmetijskega gospodarstva (zemljišča, delo in kapital).
Neto dohodek kmetije : kazalnik FADN, ki opisuje znesek, ki je na voljo za poplačilo lastnih proizvodnih faktorjev 
gospodarstva. Izračuna se z odštetjem plač, najemnin in obresti, ki jih plača imetnik, od neto dodane vrednosti 
kmetije.
07 Glosar
Podjetniški dohodek kmetijstva : dohodek iz kmetijskih dejavnosti po odbitku stroškov za zaposlene, obresti 
za izposojo kapitala in najemnine za zemljišča. Uporabi se lahko kot nagrada lastnim proizvodnim faktorjem, ki 
pripadajo gospodarstvu (lastno delo, lastni kapital in lastniška zemljišča).
Razpoložljivi dohodek gospodinjstva kmetije : skupni dohodek iz vseh virov razen davkov in obveznih 
prispevkov za socialno zavarovanje.
Reforma iz leta 2003 : reforma SKP , s katero sta bila uvedena ločevanje neposredne pomoči na kmetijsko 
proizvodnjo in pogojenost plačil z izpolnjevanjem osnovnih standardov v zvezi z vzdrževanjem zemljišč, okoljem, 
varnostjo hrane, zdravjem rastlin in živali ter dobrim počutjem živali (navzkrižna skladnost).
Reforma iz leta 2013 : reforma SKP za obdobje 2014–2020. Njen cilj je doseči bolj uravnoteženo porazdelitev 
razpoložljive podpore in kmete nagraditi za trajnostne kmetijske prakse s posebnim „zelenim plačilom”. Poleg tega 
naj bi izboljšala tržno usmerjenost kmetijstva EU, obenem pa zagotavljala varnostno mrežo za zaščito kmetov pred 
zunanjimi negotovostmi in dodatno podpirala razvoj podeželja v državah članicah.
Satelitski računi : računi, ki temeljijo na nacionalnih računih in dajejo dopolnilne informacije in koncepte, 
prilagojene določenemu gospodarskemu sektorju, na primer kmetijstvu.
Spremljanje : redno preučevanje sredstev, izložkov in rezultatov intervencij.
Standardni rezultat : denarna vrednost bruto proizvodnje kmetijskega gospodarstva po odkupnih cenah na 
kmetiji. Standardna vrednost se določi glede na povprečne razmere v dani regiji.
Vmesna poraba : vrednost blaga in storitev, porabljenih v proizvodnem procesu (ne vključuje amortizacije).
Vrednotenje : periodično zbiranje in analiza dokazov zaradi oblikovanja zaključkov o uspešnosti in učinkovitosti 
intervencij. Intervencije se ocenjujejo na podlagi rezultatov in učinkov na ravni naslovnikov politike.
08
 Povzetek
I
Dohodki in življenjska raven kmetov so posebej poudarjeni v Pogodbi in reformi skupne kmetijske politike (SKP) iz 
leta 2013. Skoraj tretjina proračuna EU se še vedno neposredno ali posredno namenja podpori dohodkom kmetov, 
kar prispeva k zagotavljanju primerne življenjske ravni kmetov.
II
Novi okvir spremljanja in vrednotenja SKP zahteva, da Komisija oceni skupni učinek ukrepov SKP glede na zastav -
ljene cilje. To zahteva jasno opredeljene cilje, podcilje in kazalnike, pa tudi zadostne in kakovostne statistične infor -
macije o gospodarskih razmerah v kmetijstvu in o dohodkih kmetov.
III
V tem poročilu je bilo ocenjeno, ali je merjenje smotrnosti poslovanja v zvezi z dohodki kmetov, ki ga uporablja 
Komisija, dobro zasnovano in ali temelji na zanesljivih podatkih. Sodišče je preučilo, ali je Komisija jasno določila 
potrebne statistične podatke, ali so bili ti ustrezne kakovosti in ali je Komisija opredelila ustrezne kazalnike.
IV
Sodišče je prišlo do zaključka, da sistem Komisije za merjenje smotrnosti poslovanja pri izvajanju SKP v zvezi 
z dohodki kmetov ni dovolj dobro zasnovan, količina in kakovost statističnih podatkov, ki se uporabljajo za analizo 
dohodkov kmetov, pa imata pomembne omejitve.
V
Komisija ni jasno določila statističnih podatkov, potrebnih za uspešno oceno smotrnosti poslovanja pri izvajanju 
ukrepov SKP v podporo dohodkom kmetov. Na voljo ni nobenih reprezentativnih podatkov o razpoložljivih dohod -
kih gospodinjstev kmetij, ki bi omogočili oceno doseganja cilja zagotavljanja primerne življenjske ravni kmetov, 
določenega v Pogodbi. Prav tako ni zanesljivega sistema, ki bi omogočal primerjavo med kmetijski dohodki in 
tistimi v drugih gospodarskih sektorjih, kar bi upravičilo dohodkovno podporo EU za kmete.
VI
Orodji, ki sta na ravni EU trenutno na voljo za merjenje dohodkov kmetov, sta ekonomski računi za kmetijstvo (ERK) 
in mreža za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev (FADN). ERK so glavni statistični vir Komisije 
za spremljanje skupnih dohodkov kmetov na makroekonomski ravni. Vendar pa njihov potencial še ni povsem izko -
riščen, poleg tega pa ne zagotavljajo dovolj informacij o pomembnih dejavnikih, relevantnih za dohodke kmetov in 
gospodarsko vrednost kmetijstva kot celote. Mreža FADN je pomemben instrument za vrednotenje SKP , vendar ima 
omejitve, saj pokriva le komercialna gospodarstva, informacije o dohodkih pa so nepopolne.
Povzetek 09
VII
Komisija in države članice niso vedno zagotovile, da so podatki, ki se uporabljajo za merjenje dohodkov kmetov, 
ustrezne kakovosti. Sodišče je pri ERK in FADN odkrilo slabosti pri upravljanju, ki ga izvajata Komisija in države čla -
nice. Poleg tega postopki zagotavljanja kakovosti za ERK še niso povsem uspešni, medtem ko so bile v mreži FADN 
pri reviziji ugotovljene nekatere slabosti pri ureditvah za zagotavljanje kakovosti.
VIII
Zaradi ohlapnih ciljev nekaterih ukrepov SKP in odsotnosti izhodišča je težko oceniti, ali so posamezni ukrepi SKP , 
namenjeni podpori dohodkom kmetov, dosegli svoje cilje. Komisija prav tako ni opredelila ustreznih kazalnikov za 
uspešno merjenje smotrnosti poslovanja. Kazalniki, na katerih mora temeljiti ocena Komisije, niso dovolj zanesljivi 
ali niso dovolj jasno povezani z ukrepi SKP , kot taki pa ne morejo odražati, ali so uspešno in učinkovito prispevali 
k želenim učinkom in zmanjšali razlike v dohodkih.
IX
V zvezi s statističnimi podatki o dohodkih kmetov Sodišče priporoča, naj Komisija:
(a) razvije celovitejši okvir za zagotavljanje informacij o razpoložljivem dohodku in za primerjavo dohodkov kmetov 
z dohodki v drugih gospodarskih sektorjih;
(b) še naprej razvija ERK, tako da se lahko bolje izkoristi njihov potencial;
(c) zagotovi, da analiza dohodkov kmetov temelji na kazalnikih, ki upoštevajo trenutne razmere v kmetijstvu, ter na 
zadostnih in doslednih podatkih za vse upravičence do ukrepov SKP . To bi se lahko doseglo z razvojem sinergij 
med obstoječimi upravnimi podatki ali z razvojem mreže FADN ali drugih ustreznih statističnih orodij;
(d) okrepi sedanje ureditve zagotavljanja kakovosti za statistične podatke ERK in FADN, ki jih pripravijo države 
članice.
X
Za merjenje smotrnosti poslovanja pri izvajanju ukrepov SKP , namenjenih podpori dohodkom kmetov, Sodišče pri -
poroča, naj Komisija za naslednje programsko obdobje že na začetku opredeli ustrezne operativne cilje in izhodišča, 
na podlagi katerih se bo lahko primerjala smotrnost poslovanja pri ukrepih SKP , v okviru svojih ocen dopolni sedanji 
okvir za kazalnike smotrnosti poslovanja z drugimi ustreznimi in kakovostnimi podatki za merjenje doseženih rezul -
tatov ter oceni uspešnost in učinkovitost ukrepov, namenjenih podpori dohodkom kmetov.
10
 Uvod
Splošni cilji SKP in reforme iz leta 2013 v zvezi 
z dohodki kmetov
1 
Skladno s Pogodbo1 med cilje SKP spadajo „povečati kmetijsko produktivnost” in 
„s tem zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, zlasti s poveča -
njem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom”. Reforma SKP iz 
leta 20132 je bila prav tako osredotočena na kmetijske dohodke, in sicer v okviru 
cilja trajnostne proizvodnje hrane, ki naj bi prispeval k zagotavljanju primerne 
življenjske ravni kmetov3.
2 
Ukrepi SKP se financirajo iz proračuna EU prek Evropskega kmetijskega jamstve -
nega sklada (EKJS ali 1. steber) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj pode -
želja (EKSRP ali 2. steber). V okviru sedanjega večletnega finančnega okvira bo 
med letoma 2014 in 2020 poraba iz EKJS za neposredna plačila kmetom in tržno 
podporo v določenih kmetijskih sektorjih znašala 277 milijard EUR (29 % celotne -
ga proračuna EU)4.
Cilji ukrepov, financiranih iz EKJS, v zvezi z dohodki 
kmetov
3 
Reforma SKP iz leta 2003 je pozornost odvzela poudarek s podpore proizvodnji 
(ločevanje) in uvedla sistem dohodkovne podpore, ki je v veliki meri temeljil na 
ravneh pomoči, ki so jo posamezni kmetje prejeli v referenčnem obdobju. Re -
forma iz leta 2013 je plačila še bolj ločila od njihovega zgodovinskega ozadja ter 
postopoma uvedla enotnejša plačila na hektar v vseh državah članicah EU. Poleg 
tega je prestrukturirala neposredna plačila, ki so od leta 2015 naprej razdeljena 
na osnovno plačilo na hektar za vse kmete, „zeleno plačilo”, s katerim so kmetje 
nagrajeni za posebne kmetijske prakse, ki štejejo kot koristne za podnebje in 
okolje, ter na plačilo za mlade kmete. V okviru nekaterih omejitev imajo države 
članice precej manevrskega prostora in lahko še dodatno ciljno usmerijo plačila, 
da bi obravnavale specifične težave na področju politike5.1 Člen 39(1)(a) in (b) Pogodbe 
o delovanju Evropske unije 
(PDEU) (UL L 326, 26.10.2012, 
str. 47). Drugi cilji SKP, določeni 
v členu 39, so: (c) stabilizirati 
trge, (d) zagotoviti redno 
preskrbo in (e) zagotoviti, da je 
preskrba potrošnikom 
dostopna po primernih cenah.
2 Člen 110(2) Uredbe (EU) 
št. 1306/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra 2013 
o financiranju, upravljanju in 
spremljanju skupne kmetijske 
politike in razveljavitvi uredb 
Sveta (EGS) št. 352/78, 
(ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, 
(ES) No 814/2000, 
(ES) št. 1290/2005 in 
(ES) št. 485/2008 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 549).
3 Glej tudi uvodne izjave Uredbe 
(EU) št. 1308/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra 2013 
o vzpostavitvi skupne ureditve 
trgov kmetijskih proizvodov in 
razveljavitvi uredb Sveta (EGS) 
št. 922/72, (EGS) št. 234/79, 
(ES) št. 1037/2001 in (ES) 
št. 1234/2007 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 671).
4 Uredba Sveta (EU, Euratom) 
št. 1311/2013 z dne 
2. decembra 2013 o večletnem 
finančnem okviru za obdobje 
2014–2020 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 884).
5 Za pregled možnosti, za katere 
so se države članice odločile, 
glej Prilogo I .
11 Uvod
4 
Čeprav nekateri elementi politike v uredbi6 niso posebej jasno navedeni, Komi -
sija meni, da se posebej nanašajo na podpiranje dohodkov kmetov, zlasti ne -
posrednih plačil. Ta plačila naj bi pripomogla k ohranjanju kmetovanja na celot -
nem ozemlju EU s podpiranjem in stabilizacijo dohodkov kmetov ter posledično 
z zagotavljanjem dolgoročne ekonomske sposobnosti preživetja kmetij in njihove 
manjše občutljivosti na nihanje cen. Poleg tega naj bi s tem, ko so celotna plačila 
postala odvisna od upoštevanja osnovnih standardov (imenovanih navzkrižna 
skladnost), in z uporabo posebnega „zelenega plačila” pomagala zagotoviti, da 
kmetijstvo zagotavlja javne dobrine za družbo.
5 
Neposredna plačila so sicer finančno najpomembnejša, vendar niso edini instru -
ment, ki vpliva na dohodke kmetov. Na ravni EU jih spremljajo ukrepi razvoja 
podeželja7 in sklop tržnih in promocijskih ukrepov, namenjenih specifičnim 
kmetijskim sektorjem. Komisija lahko na določenih trgih intervenira tudi v kriznih 
časih, in sicer z odprtjem omejenega dostopa do javnih ali zasebnih intervencij -
skih zalog, kar vpliva na tržne cene in posledično na dohodke kmetov.
Dohodki kmetov, dohodki gospodinjstev kmetij in 
življenjska raven
6 
Družinsko kmetovanje je najpogostejši model kmetovanja v EU, pri katerem se 
velika večina kmetijskih gospodarstev še vedno upravlja kot posamezna go -
spodarstva8. Za tovrstna gospodarstva je običajno značilna obsežna uporaba 
dela družinskih članov. Dohodkovni položaj tovrstnega gospodinjstva kmetije 
je prikazan na sliki . V zakonodaji EU niso bili nikoli opredeljeni pojmi „kmetijska 
skupnost”, „primerna življenjska raven” ali „zaslužek”, navedeni v Pogodbi, vendar 
je razpoložljivi dohodek gospodinjstva kmetije eden ključnih elementov za oce -
no življenjske ravni9.6 Uredba (EU) št. 1307/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. decembra 2013 
o pravilih za neposredna 
plačila kmetom na podlagi 
shem podpore v okviru 
skupne kmetijske politike ter 
razveljavitvi Uredbe Sveta 
(ES) št. 637/2008 in Uredbe 
Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 608).
7 Kot so naložbeni ukrepi ali 
plačila kmetom na območjih 
z naravnimi ali drugimi 
posebnimi omejitvami.
8 Izraz „družinska kmetija” se 
uporablja za vse kmetije 
z družinskim vodenjem, na 
katerih 50 % ali več redne 
kmetijske delovne sile 
zagotavljajo družinski delavci. 
Po podatkih Eurostata so 
leta 2010 97 % kmetijskih 
gospodarstev v EU upravljali 
posamezni imetniki.
9 Glej odstavka 64 in 65 
Posebnega poročila 
št. 14/2003 o merjenju 
dohodkov kmetij, ki ga 
opravlja Komisija skladno 
s členom 33(1)(b) Pogodbe ES 
(UL C 45, 20.2.2004, str. 1).
12 Uvod
Viri podatkov o dohodkih v kmetijstvu, ki jih uporablja 
Komisija
7 
Komisija mora opredeliti potrebni statistični okvir za merjenje dohodkov kme -
tov, države članice pa bi morale Komisiji zagotoviti vse informacije, potrebne za 
spremljanje in vrednotenje zadevnih ukrepov. Potrebne informacije bi morale 
v največji mogoči meri temeljiti na priznanih virih podatkov10.
8 
Glavni vir splošnih podatkov o kmetijskem prebivalstvu, ki ga uporablja Komisi -
ja, je raziskovanje strukture kmetijskih gospodarstev11, v okviru katerega se 
zbirajo podatki o razmerah v kmetijstvu v celotni EU za spremljanje trendov in 
sprememb strukture evropskih kmetijskih gospodarstev. Raziskovanje ni zasno -
vano za zbiranje podatkov o kmetijskih dohodkih kmetov ali o podpori EU, ki jo 
financira EKJS. SlikaSestavni deli dohodkov gospodinjstva kmetije
=  bruto prihodki 
–
gotovinski stroški= neto dohodek
iz poslovanja
–
amortizacija=  dohodek kmetije
= dohodek kmetije
=
–= dohodki zunaj
kmetije+
Vir: OECD (2003). razpoložljivi dohodek 
gospodinjstva kmetije
davki in obvezni 
prispevki  skupni dohodek 
gospodinjstva kmetije+ bruto  plače
+ dohodek od lastnine+ socialni transferji + drugi dohodki+ tržni prihodki
+ subvencije+ drugi prihodki
10 Člen 110(4) Uredbe (EU) 
št. 1306/2013.
11 Uredba (ES) št. 1166/2008 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 19. novembra 2008 
o raziskovanjih strukture 
kmetijskih gospodarstev in 
metod kmetijske proizvodnje 
ter razveljavitvi Uredbe Sveta 
(EGS) št. 571/88 (UL L 321, 
1.12.2008, str. 14). Zadnje 
raziskovanje strukture 
kmetijskih gospodarstev 
v celotni EU v obliki popisa 
kmetijskih gospodarstev je 
bilo izvedeno leta 2010. 
Naslednje vzorčno 
raziskovanje je načrtovano za 
leto 2016.
13 Uvod
9 
Komisija za spremljanje gospodarskih dejavnosti in dohodkov iz kmetijstva in ne -
katerih s kmetijo povezanih poslovnih dejavnosti uporablja dva glavna statistična 
instrumenta:
 ο ekonomske račune za kmetijstvo (ERK) , ki so osnovno orodje za analizi -
ranje makroekonomskih razmer v kmetijskem sektorju v določeni državi in 
sprememb pri kmetijskih dohodkih;
 ο mrežo za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev 
(FADN) , ki je mikroekonomsko orodje, namenjeno oceni dohodkov in poslov -
nih dejavnosti komercialnih kmetijskih gospodarstev.
10 
ERK so satelitski račun evropskega sistema računov (ESA 95), ki zagotavlja doda -
tne informacije in uporablja koncepte, prilagojene kmetijskemu sektorju12. Upo -
rabljajo posebno metodologijo in se sestavljajo z uporabo posebnih pravil in me -
tod13. Za večje države članice so ERK razdeljeni še na regionalne račune. Zbiranje 
podatkov in njihovo združevanje na nacionalni ravni v celoti financirajo države 
članice, nacionalni statistični uradi ali ministrstva za kmetijstvo pa so odgovorni 
za zbiranje in izračunavanje podatkov nacionalnih ERK. Komisija (Eurostat) je pri -
stojna za vzpostavitev metodologije in združevanje podatkov na ravni EU.
11 
Mreža FADN je zasnovana za ocenjevanje dohodkov komercialnih kmetijskih go -
spodarstev kot poslovnih enot, katerih vrednost proizvodnje, merjena s standar -
dnim rezultatom, presega določen prag, za katerega se šteje, da zajema največji 
možni delež kmetijske proizvodnje, kmetijskih površin in kmetijske delovne sile 
tistih gospodarstev, ki so tržno orientirana14. Mreža je edini usklajeni vir ekonom -
skih podatkov o kmetijskih gospodarstvih na ravni EU15. Upravlja jo Generalni 
direktorat Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja. Temelji na nacionalnih 
mrežah računovodskih podatkov. Države članice financirajo zbiranje podatkov, 
Komisija pa za podatke, ki jih prejme od držav članic, plača standardno pristoj -
bino za vsako gospodarstvo16. Trenutno nacionalni organi za zvezo (javni ali 
zasebni) zbirajo podatke z več kot 80 000 kmetijskih gospodarstev iz vseh držav 
članic. Sodelovanje v raziskovanju je prostovoljno. Podatke uporabljajo Komisija 
in mnogi drugi deležniki, vključno z državami članicami.12 Uredba (ES) št. 138/2004 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 5. decembra 2003 
o ekonomskih računih za 
kmetijstvo v Skupnosti 
(UL L 33, 5.2.2004, str. 1).
13 Izračun kmetijskih dohodkov 
v okviru ERK je prikazan 
v Prilogi II .
14 Izračun dohodkov v okviru 
FADN je prikazan v  Prilogi III . 
Gospodarstvo ni enako 
gospodinjstvu kmetije in 
možno je, da en kmet upravlja 
več kmetijskih gospodarstev.
15 Uredba Sveta (ES) 
št. 1217/2009 z dne 
30. novembra 2009 
o vzpostavitvi mreže za 
zbiranje računovodskih 
podatkov o dohodkih in 
poslovanju kmetijskih 
gospodarstev v Evropski 
skupnosti (UL L 328, 
15.12.2009, str. 27).
16 Za obračunska leta od 2010 do 
2014 je Komisija doslej 
izplačala 51,4 milijona EUR 
standardnih pristojbin.
14 Uvod
Merjenje smotrnosti poslovanja pri izvajanju ukrepov 
SKP v zvezi s kmetijskimi dohodki
12 
Vsak ukrep SKP je treba spremljati in ovrednotiti, da se izboljša njegova kako -
vost in pokažejo njegovi dosežki17. Merjenje smotrnosti poslovanja pri izvajanju 
ukrepov SKP , povezanih s kmetijskimi dohodki, večinoma temelji na informacijah 
iz ERK in FADN, ki morajo zato biti zadostne in kakovostne.
13 
Komisija mora do 31. decembra 2018 predstaviti prvo poročilo o izvajanju sprem-  
ljanja in vrednotenja, vključno s prvimi rezultati smotrnosti poslovanja pri izva -
janju SKP za obdobje 2014–2020. Drugo poročilo, vključno z oceno smotrnosti 
poslovanja pri SKP , naj bi bilo pripravljeno do 31. decembra 2021.
14 
Z reformo SKP iz leta 2013 se je skupni okvir spremljanja in vrednotenja (CMEF), ki 
se že uporablja za EKSRP , uporabljal tudi za ukrepe, ki se financirajo iz EKJS18. Da 
bi Komisija izpolnila svojo odgovornost za spremljanje in vrednotenje ukrepov, 
ki jih financira EKJS, mora opredeliti, katere informacije so potrebne, in pripraviti 
večletni načrt vrednotenja. Države članice bi morale zagotoviti, da so te informa -
cije kakovostne in pravočasno na voljo.
15 
Okvir CMEF temelji na standardnih kazalnikih, ki omogočajo celovito in redno 
oceno napredka, uspešnosti in učinkovitosti ukrepov glede na cilje. Komisija je 
določila sklop kazalnikov19 za opisovanje izvajanja instrumentov SKP ( kazalniki  
realizacij ), merjenje doseženih rezultatov ( kazalniki rezultata ) in za prikaz nji -
hovega učinka na doseganje splošnih ciljev SKP ( kazalniki učinka )20.17 Glej tudi uvodno izjavo 68 
Uredbe (EU) št. 1306/2013.
18 Člen 110 Uredbe (EU) 
št. 1306/2013.
19 Izvedbena uredba Komisije 
(EU) št. 834/2014 z dne 
22. julija 2014 o določitvi 
predpisov za uporabo 
skupnega okvira spremljanja 
in vrednotenja skupne 
kmetijske politike (UL L 230, 
1.8.2014, str. 1).
20 Za podrobnosti glej Prilogo IV .
15 Uvod
Prejšnje revizije, ki jih je opravilo Sodišče
16 
Sodišče je revidiralo merjenje dohodkov kmetov v letu 2002, ki ga je opravila Ko -
misija21. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da statistični instrumenti EU niso zagotav -
ljali dovolj izčrpnih informacij o razpoložljivih dohodkih gospodinjstev kmetij in 
niso omogočali ocene življenjske ravni kmetijske skupnosti.
17 
Sodišče je v svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2007 v zvezi z merje -
njem dohodkov kmetov ugotovilo, da je Komisija sprejela številne pobude v zvezi 
z ERK in FADN22. Vendar je Sodišče menilo, da so za pozornejše spremljanje 
smotrnosti poslovanja pri izvajanju SKP , od katere sta več kot dve tretjini prora -
čunskih virov namenjeni dohodkovni podpori, nujno potrebni popolnejši stati -
stični podatki in kazalniki.21 Posebno poročilo št. 14/2003.
22 Odstavek 5.66 letnega 
poročila za proračunsko 
leto 2007 (UL C 286, 
15.12.2001).
16
 Obseg revizije 
in revizijski pristop
18 
Spremljanje in vrednotenje SKP zahteva kakovostne informacije o gospodarskih 
razmerah v kmetijstvu in dohodkih kmetov. Največje tveganje pri tem je, da ni 
zanesljivih statističnih informacij in ustreznih kazalnikov na evropski ravni. Na -
tančneje, obstaja tveganje, da kazalniki in merila za merjenje dohodkov kmetov 
morda niso ustrezno opredeljeni ali da ustrezni podatki morda niso na voljo ali 
dovolj kakovostni.
19 
Cilj te revizije je bil preučiti orodja, ki jih Komisija uporablja za merjenje dohod -
kov kmetov, in njeno uporabo podatkov v zvezi z dohodki za oceno smotrnosti 
poslovanja pri izvajanju ukrepov SKP , namenjenih trajnostni proizvodnji hrane in 
podpori dohodkov kmetov. V tem okviru je Sodišče pregledalo tudi skupne kazal -
nike smotrnosti poslovanja, ki jih je Komisija pred kratkim opredelila za neposre -
dna plačila in druge ukrepe, ki se financirajo iz EKJS v zvezi s posebnimi cilji SKP23. 
Namen te revizije ni bil ovrednotiti skupni okvir spremljanja in vrednotenja kot 
tak ali podati splošno mnenje o delovanju statističnih sistemov držav članic.
20 
Splošno revizijsko vprašanje je bilo:
„Ali je sistem Komisije za merjenje smotrnosti poslovanja pri izvajanju SKP v zve -
zi z dohodki kmetov dobro zasnovan in ali temelji na zanesljivih podatkih?”
Natančneje, namen revizije je bil odgovoriti na naslednja vprašanja:
 ο Ali je Komisija jasno določila, kateri statistični podatki so potrebni za uspešno 
oceno smotrnosti poslovanja pri izvajanju ukrepov SKP v podporo dohodkov 
kmetov?
 ο Ali so Komisija in države članice zagotovile, da so podatki, ki se uporabljajo za 
merjenje dohodkov kmetov, ustrezne kakovosti?
 ο Ali je Komisija določila ustrezne kazalnike, ki omogočajo uspešno oceno 
smotrnosti poslovanja pri izvajanju ukrepov SKP v podporo dohodkom 
kmetov?23 Za merjenje smotrnosti 
poslovanja pri izvajanju 
ukrepov, financiranih iz EKSRP , 
glej Posebno poročilo 
št. 12/2013 z naslovom Ali 
lahko Komisija in države 
članice dokažejo, da so bila 
proračunska sredstva EU, 
dodeljena za politiko razvoja 
podeželja, dobro porabljena? 
(http://eca.europa.eu ).
17 Obseg revizije in revizijski pristop
21 
Sodišče je svoja revizijska merila določilo na podlagi določb iz Pogodbe24 in ve -
ljavnih predpisov25.
22 
Revizijski obiski so bili opravljeni pri Komisiji in v šestih državah članicah26. Te 
države članice skupaj pomenijo več kot 50 % bruto dodane vrednosti evropskega 
kmetijstva, kmetje v teh državah članicah pa prejemajo več kot 50 % sredstev 
proračuna EU za kmetijstvo, predvsem v obliki neposrednih plačil.
23 
Na ravni Komisije je Sodišče revidiralo, ali so postopki zagotovili, da sta sestav-  
ljanje ERK in upravljanje FADN v skladu z zahtevami glede kakovosti iz okvira za 
razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike Eurostata, določenega v ko -
deksu ravnanja Eurostata27. V obiskanih državah članicah je Sodišče pregledalo 
vzpostavljene postopke za zbiranje podatkov in zagotavljanje kakovosti v zvezi 
z ERK in FADN. Namen obiskov v državah članicah je bil tudi ugotoviti dobre 
prakse na področju merjenja dohodkov kmetov. Revizijski dokazi so bili zbrani in 
preučeni na podlagi revizijskih meril s pogovori ter analizo dokumentov in podat -
kov. Poleg tega je Sodišče v vseh 28 državah članicah izvedlo raziskovanje v zvezi 
z izvajanjem ERK in FADN.
24 
Sodišče je opravilo tudi dokumentacijski pregled in analizo okvira Komisije za 
upravljanje smotrnosti poslovanja glede na cilje in kazalnike smotrnosti poslova -
nja v zvezi z dohodki kmetov. Pri tej analizi, pa tudi pri reviziji sistema FADN, so 
Sodišču pomagali zunanji strokovnjaki.24 Člen 39 PDEU.
25 Uredba (ES) št. 138/2004 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 5. decembra 2003 
o ekonomskih računih za 
kmetijstvo v Skupnosti (UL 
L 33, 5.2.2004, str. 1) in Uredba 
Sveta (ES) št. 1217/2009 z dne 
30. novembra 2009 
o vzpostavitvi mreže za 
zbiranje računovodskih 
podatkov o dohodkih in 
poslovanju kmetijskih 
gospodarstev v Evropski 
skupnosti (UL L 328, 
15.12.2009, str. 27), Uredba (ES) 
št. 223/2009 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
11. marca 2009 o evropski 
statistiki ter razveljavitvi 
Uredbe (ES, Euratom) 
št. 1101/2008 Evropskega 
parlamenta in Sveta o prenosu 
zaupnih podatkov na 
Statistični urad Evropskih 
skupnosti, Uredbe Sveta (ES) 
št. 322/97 o statističnih 
podatkih Skupnosti in Sklepa 
Sveta 89/382/EGS, Euratom, 
o ustanovitvi Odbora za 
statistične programe 
Evropskih skupnosti (UL L 87, 
31.3.2009, str. 164) in Uredba 
(EU) št. 1306/2013.
26 Nemčija, Španija, Francija, 
Nizozemska, Poljska in 
Romunija.
27 Glej Prilogo V .
18
 Opažanja
Komisija še ni določila celovitega sklopa podatkov za 
oceno smotrnosti poslovanja pri izvajanju ukrepov 
SKP v zvezi z dohodki kmetov
25 
Za obravnavo vprašanja, ali je Komisija jasno določila potrebne statistične po -
datke, je Sodišče ocenilo, ali so pridobljene informacije o vseh ustreznih vidikih 
dohodkov kmetov, ali ERK zajemajo zadostne makroekonomske podatke o do -
hodkih kmetov in ali FADN zajema dovolj podatkov o dohodkih na ravni posame -
znih kmetov.
Komisija še vedno nima informacij o dohodkih kmetov na 
ravni EU
Ni reprezentativnih podatkov o razpoložljivih dohodkih 
gospodinjstev kmetij
26 
Razpoložljivi dohodek gospodinjstev kmetij vključuje prejemke od prodaje kme -
tijskih proizvodov, subvencije, druge prejemke (dohodek, povezan s kmetijo)28, 
in druge dohodke29. Razpoložljivi dohodek je eden ključnih elementov za oceno 
življenjske ravni kmetov, ki je eden glavnih ciljev Pogodbe.
27 
Statistični okvir za zagotavljanje informacij o razpoložljivem dohodku kmetov 
in njihovih gospodinjstev na ravni EU še ni razvit, čeprav razpoložljive infor -
macije kažejo, da so dohodki, ki niso povezani s kmetijsko dejavnostjo, vedno 
pomembnejši. Komisija je opravila dve študiji izvedljivosti o zbiranju tovrstnih 
podatkov30, katerih vrednotenje je bilo del statističnega programa Komisije za 
obdobje 2008–201231. Vendar Komisija takega vrednotenja doslej ni izvedla niti 
sprejela drugih ukrepov za izboljšanje znanja o razpoložljivih dohodkih gospo -
dinjstev kmetij.
28 
Podatki o razpoložljivem dohodku in življenjskih pogojih gospodinjstev na sploš -
no, vključno z gospodinjstvi kmetij, so na voljo v okviru statistike EU o dohodku 
in življenjskih pogojih (EU-SILC)32. Število gospodinjstev kmetij, vključenih v to 
raziskovanje, pa je na splošno premajhno za sprejetje veljavnih zaključkov o do -
hodkih in življenjskih pogojih kmetov.28 Dohodek od drugih 
pridobitnih dejavnosti, ki se 
izvajajo z uporabo virov 
kmetije.
29 Dohodek od zunanjih virov, 
kot so plače v zvezi z drugimi 
dejavnostmi kmeta ali 
družinskih članov.
30 Statistics Sweden, Feasibility 
study on collection of off-farm 
income data and data on other 
income, 2006; AgraCeas, 
Feasibility study on the 
implementation of income of 
agricultural households sector 
(IAHS) statistics, 2007 .
31 Sklep (ES) št. 1578/2007 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. decembra 2007 
o statističnem programu 
Skupnosti 2008–2012 
(UL L 344, 28.12.2007, str. 15).
32 Uredba Evropskega 
parlamenta in Sveta (ES) 
št. 1177/2003 z dne 
16. junija 2003 o statistiki 
Skupnosti o dohodku in 
življenjskih pogojih (EU-SILC) 
(UL L 165, 3.7.2003, str. 1).
19 Opažanja
29 
Poleg tega se podatki o dohodkih gospodinjstev kmetij posebej zbirajo samo 
v desetih državah članicah. Tudi pristopi k zbiranju tovrstnih informacij in stopnja 
podrobnosti pridobljenih informacij se med temi državami članicami precej raz -
likujejo (glej okvir 1 ). Zaradi te raznolikosti pristopov je težje priti do zaključkov 
v zvezi z dohodki in življenjsko ravnjo kmetov.
Ni ustreznega referenčnega sistema za primerjavo dohodkov 
kmetov z dohodki v drugih gospodarskih sektorjih
30 
Pomembno je primerjati dohodke kmetov z dohodki v drugih gospodarskih sek -
torjih ali z dohodki posebnih socialno-ekonomskih skupin, primerljivih s kmeti, 
da se določi, koliko so ti morda v manj ugodnem položaju in zakaj je dohodkovna 
podpora EU potrebna ali pomembna za sposobnost preživetja teh gospodarstev.
31 
Komisija meni, da razpoložljivi statistični podatki kažejo, da so dohodki kmetov 
še vedno bistveno nižji od povprečnih dohodkov v celotnem gospodarstvu33. 
Vendar ta ugotovitev temelji na primerjavi dohodkov, ki so izračunani na dru -
gačnih osnovah in jih je zato težko primerjati34. Za takšno primerjavo je potreb -
na previdna razlaga, da se prepreči tveganje netočnih zaključkov o tem, ali so 
dohodki kmetov nižji od dohodkov v drugih gospodarskih sektorjih in, če so, za 
koliko. Okvir 1Statistični podatki o dohodku gospodinjstva kmetije, ki so jih pripravile 
posamezne države članice
Podatki o dohodkih gospodinjstev kmetij se trenutno zbirajo v Bolgariji, na Danskem, v Španiji, Franciji, na 
Nizozemskem, v Avstriji, na Poljskem, Finskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu (Anglija). Vendar pa ni 
skupne opredelitve pojma „gospodinjstvo kmetije”, pa tudi metodologije, ki se uporabljajo, se med seboj raz -
likujejo. Na Nizozemskem so informacije o dohodkih gospodinjstev za več kot polovico kmetij na voljo v vzor -
cu FADN (2013). Francoski organi za izračun dohodka gospodinjstev kmetij uporabljajo podatke FADN skupaj 
z informacijami iz davčnih registrov. Na Poljskem se uporablja raziskovanje EU-SILC, anketiranci FADN pa so 
zaprošeni, da prostovoljno zagotovijo dodatne informacije o dohodku svojih gospodinjstev. Bolgarija, Španija 
in Finska uporabljajo le raziskovanje EU-SILC, ki zajema razmeroma malo gospodinjstev kmetij.
33 SEC(2011) 1153 final/2 z dne 
20. oktobra 2011 o oceni 
učinka, ki jo je pripravila 
Komisija v zvezi s skupno 
kmetijsko politiko v obdobju 
do leta 2020, str. 18. Komisija 
meni, da je raven dohodkov 
v kmetijskem sektorju še 
vedno pod 50 % povprečne 
plače v celotnem 
gospodarstvu.
34 Komisija v svojih letnih 
poročilih o dejavnostih 
primerja faktorski dohodek 
kmetijstva na kmetijsko 
delovno enoto z bruto 
domačim proizvodom v EU na 
prebivalca. Komisija uporablja 
tudi primerjavo med 
podjetniškim dohodkom 
kmetijstva na neplačanega 
delavca ter bruto plačami na 
ekvivalent polnega delovnega 
časa v preostalih gospodarskih 
sektorjih.
20 Opažanja
32 
Velikosti kmetij in stopnje dohodkov kmetijskega prebivalstva se med seboj 
zelo razlikujejo, tako kot tudi raznovrstnost kmetijskih gospodarstev. Povprečne 
vrednosti, ki jih je Komisija uporabila za primerjavo dohodkov po velikosti in vrsti 
kmetije ter regiji v mreži FADN, ne odražajo vedno, v kolikšni meri so nekatere 
skupine kmetov v manj ugodnem položaju v primerjavi z drugimi. Zato teh pov -
prečnih vrednosti ni mogoče uporabljati za pomoč pri ugotovitvi, ali ukrepi SKP 
v podporo dohodkom kmetov pripomorejo k zmanjšanju razlik v dohodkih.
Ekonomski računi za kmetijstvo so pomembno orodje za 
spremljanje gospodarskih razmer v kmetijstvu, vendar imajo 
omejitve za ocenjevanje ukrepov SKP
Komisija ERK ni dodatno razvila, da bi bolje izkoristila njihov 
potencial
33 
Komisija ERK še ni prilagodila novim standardom za nacionalne račune35 in ni 
izkoristila njihovega celotnega potenciala tako, da bi jih dodatno razvila, kar bi 
zagotovilo informacije o vlogi uvoza, spremembah v povpraševanju po kme -
tijskih proizvodih (domačih in tujih), dobavi živilski industriji, končni potrošnji 
gospodinjstev, posebni obravnavi kmetijstva v davčnih sistemih ali uporabi 
v neprehrambene namene, kot je proizvodnja bioenergije. Vsi ti elementi pa so 
pomembni dejavniki, ki vplivajo na dohodke kmetov.
34 
ERK niso zasnovani tako, da bi pripomogli k analizi odvisnosti nekaterih sektorjev 
od subvencij in njihovega pomena za rentabilno kmetovanje v zadevnih regi -
jah, za posebne vrste proizvodnje ali za posebne socialno-ekonomske skupine 
kmetov. Vloga subvencij je prikazana le v okviru zbirnih podatkov, ki vključujejo 
tako podporo EU kot tudi nacionalno podporo, dodeljeno kmetom. To omejuje 
uporabnost ERK pri zagotavljanju osnove za analizo uspešnosti in učinkovitosti 
ukrepov SKP v zvezi z dohodki kmetov.35 Uredba (EU) št. 549/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 21. maja 2013 
o Evropskem sistemu 
nacionalnih in regionalnih 
računov v Evropski uniji 
(ESR 2010) (UL L 174, 26.6.2013, 
str. 1).
21 Opažanja
35 
Informacije o cenah zemljišč in najemninah niso pomembne le za izračun dohod -
kov kmetov, temveč tudi za oceno učinka ukrepov SKP , saj so zemljišča v kme -
tijstvu glavni proizvodni dejavnik. Poleg tega se neposredna plačila v glavnem 
nanašajo na kmetijska zemljišča, kar lahko vpliva na cene zemljišč ter posledično 
na učinkovitost in uspešnost podpore36. Zaenkrat v zakonodaji EU še ne obstaja 
pravna podlaga, ki bi zagotovila redno zbiranje podatkov primerljive kakovosti 
o cenah zemljišč in najemnin v vseh državah članicah. Kljub nekaterim prizadeva -
njem Eurostata za zbiranje ustreznih podatkov so razpoložljivi podatki nepopolni 
in ne temeljijo na skupni metodologiji. To je vplivalo tudi na točnost podatkov, 
sporočenih v ERK37.
36 
ERK kažejo rezultate o dohodkih za vsako državo članico kot celoto, ne pa na regi -
onalni ravni. Države članice zagotovijo dodatne podatke o regionalnih dohodkih 
le na prostovoljni osnovi, vendar ti niso na voljo za vse zadevne regije držav čla -
nic, kadar so na voljo, pa se zagotovijo s precejšnjo zamudo dveh let. To zmanj -
šuje uporabnost rezultatov za oceno regionalnih razmer na področju dohodkov 
v kmetijstvu.
37 
ERK že po svoji opredelitvi merijo – na makroekonomski ravni – gospodarsko 
uspešnost in rast kot rezultat tržnih dejavnosti in njun razvoj skozi čas. Ne upo -
števajo javnih dobrin, ki jih kmetje zagotavljajo družbi. Zagotavljanje teh javnih 
dobrin je pomemben posebni cilj ukrepov, kot so „zelena plačila”, ki pomenijo 
30 % neposrednih plačil EU. Poudarja večnamensko vlogo kmetijstva, obenem 
pa prispeva k dohodku kmetov. V kakšnem obsegu kmetijstvo proizvaja javne 
dobrine in koliko družba to ceni, pa se lahko med regijami in državami članicami 
razlikuje. Komisija doslej še ni razmišljala o nadaljnjem razvoju ERK ali vzpostavila 
kakšnega drugega instrumenta za merjenje ekonomske vrednosti javnih dobrin, 
ki jih proizvaja kmetijski sektor kot celota.36 Glej odstavek 97 Posebnega 
poročila št. 5/2011 – Shema 
enotnega plačila (SEP): 
vprašanja, ki jih je treba 
obravnavati za izboljšanje 
njenega dobrega finančnega 
poslovodenja, in odstavek 74 
Posebnega poročila 
št. 16/2012 – Uspešnost sheme 
enotnega plačila na površino 
kot prehodnega sistema za 
podporo kmetom v novih 
državah članicah ( http://eca.
europa.eu ).
37 Glej odstavek 56.
22 Opažanja
Komisija bi lahko bolje uporabljala nekatere informacije ERK
38 
ERK so zasnovani tako, da zagotavljajo informacije o spremembah pri dohodkih 
v kmetijskem sektorju kot celoti, ne pa o absolutnih ravneh dohodkov, dohodkih 
posameznih kmetijskih gospodarstev ali gospodinjstev, ki se ukvarjajo s kmetij -
stvom. Kot taki niso zasnovani za pripravo natančnih zaključkov na mikroeko -
nomski ravni, na primer o ekonomski sposobnosti preživetja posameznih go -
spodarstev in življenjski ravni gospodinjstev kmetij. Kljub temu Komisija v svojih 
letnih poročilih o dejavnostih in letnih poročilih o statističnih in gospodarskih 
informacijah uporablja informacije ERK na mikro ravni, tako da uporablja primer -
jave faktorskih dohodkov kmetijstva na delavca38 v absolutnih vrednostih kot 
ključni kazalnik smotrnosti poslovanja. Vendar pa ERK niso izrecno zasnovani za 
zagotavljanje podatkov o absolutnih ravneh dohodkov ali o ravneh dohodkov 
posameznih kmetov.
39 
Komisija uporablja kazalnik „podjetniški dohodek kmetijstva”39 kot približek za 
„dohodek družinske kmetije”40 in meni, da je to najboljši kazalnik za življenjsko 
raven kmetov. Vendar pa ta domneva ne odraža več realnega stanja v kmetijstvu 
EU, ker se obseg kmetijskega prebivalstva med državami članicami zelo razliku -
je in ne zajema več le („družinskih”) gospodarstev, ki jih upravljajo posamezni 
lastniki, ki ne prejemajo plačila za svoje delo, temveč tudi velik delež pravnih 
oseb ali skupinskih gospodarstev, ki skoraj izključno uporabljajo plačano delovno 
silo41. Slednja so pogosto običajna podjetja (npr. vlagatelji, ki kupijo velike po -
vršine zemljišč za intenzivno kmetovanje), kot je značilno za druge gospodarske 
sektorje. Rezultatov o dohodkih iz ERK zato ni mogoče jasno pripisati „družinskim 
kmetijam” in jih šteti kot približek za dohodek ali življenjsko raven posameznih 
kmetov. Ker se tudi delež gospodarstev samostojnih kmetov po državah članicah 
zelo razlikuje, rezultati o dohodku, kot jih zagotavljajo ERK, niso primerljivi med 
državami članicami42.38 Faktorski dohodek kmetijstva 
pomeni dohodek iz 
kmetovanja, ki se uporablja za 
nadomestila za izposojene ali 
najete proizvodne faktorje 
(kapital, plače in najemnine za 
zemljišča) in za lastne 
proizvodne faktorje (lastno 
delo, kapital in zemljišča).
39 To je nadomestilo za delo, ki 
ga opravi kmet, skupaj 
z dohodkom, ki ostane po 
odbitku stroškov za plačano 
delo, in zagotavlja informacije 
o trendih v razvoju kmetijskih 
dohodkov neodvisnih 
kmetijskih podjetij.
40 Glej Prilogo III .
41 Glede na raziskovanje 
strukture kmetijskih 
gospodarstev 2010 so pravni 
subjekti kmetovali na 27 % 
kmetijskih površin EU. Delež se 
je s širitvama EU v letih 2004 
in 2007 znatno povečal.
42 Glej tudi točko 5.12 Priloge I k 
Uredbi (ES) št. 138/2004.
23 Opažanja
Mreža FADN je dobro uveljavljen vir dohodkovnih 
in poslovnih informacij o komercialnih kmetijskih 
gospodarstvih, vendar ima omejitve
40 
Namen mreže FADN je zbirati reprezentativne podatke iz računov o komercialnih 
kmetijskih gospodarstvih43. Mreža lahko zagotavlja pomembne in koristne infor -
macije o poslovni uspešnosti kmetijskih gospodarstev po kmetijskih sektorjih in 
velikostnih razredih. Zato je glavni vir informacij za oceno smotrnosti poslovanja 
pri izvajanju ukrepov SKP44.
41 
Komisija na podlagi posebnega poročila Sodišča št. 14/2003 v sodelovanju z orga -
ni za zvezo v državah članicah razvija metodologijo FADN za upoštevanje razvoja 
kmetijskega sektorja. Sprejela je tudi ukrepe, s katerimi želi rezultate FADN pribli-  
žati mednarodnim računovodskim standardom in standardom računovodskega 
poročanja.
Kazalniki dohodka ne odražajo v celoti razvoja gospodarstev 
v kmetijskem sektorju
42 
Glavni kazalnik dohodka FADN je neto dodana vrednost kmetije . Uporaben 
je za primerjavo uspešnosti dohodka kmetij ne glede na njihovo organizacijsko 
obliko. Ker ne upošteva stroškov zunanjih proizvodnih faktorjev (npr. najemnin za 
zemljišča ali bančnih obresti), ki jih morajo kriti mnogi kmetje, ne more zagotav-  
ljati dovolj informacij o dejanskem kmetijskem dohodku kmetov ali donosnosti 
gospodarstev.
43 
Mreža FADN je bila prvotno zasnovana za zagotavljanje informacij o „družinskih 
kmetijah” in pomemben kazalnik, ki se uporablja, je neto dohodek kmetije na 
družinsko delovno enoto  za gospodarstva, ki uporabljajo delovno silo in kapital 
imetnika in njegove družine. Izračuna se samo za gospodarstva, za katera je bilo 
neplačano delo družinskih članov evidentirano. Vendar pa so podjetja, ki so v las -
ti enega samega imetnika ali skupine imetnikov in so bile ustanovljene v davčne 
namene ter so v vsem razen po pravni obliki podobne družinskim kmetijam, pri 
tem izvzete, ker nimajo neplačanega dela. Takšne strukture so kljub temu pogos -
te v številnih državah članicah, zlasti v Nemčiji, Španiji in Franciji, zato njihova 
izključitev verjetno popači rezultate45.43 Gospodarstva, ki presegajo 
najmanjšo ekonomsko 
velikost.
44 Ocena učinkov neposredne 
podpore na dohodke in ocena 
učinka za sporočilo „Skupna 
kmetijska politika proti 
letu 2020“, ki ju je Komisija 
opravila leta 2011, temeljita 
predvsem na podatkih FADN.
45 V Španiji se na več kot 30 % 
kmetijskih površin 
s kmetijstvom ukvarjajo pravni 
subjekti, od katerih jih je bilo 
veliko ustanovljenih v davčne 
namene. V Franciji se pravne 
osebe in skupinska 
gospodarstva s kmetijstvom 
ukvarjajo na 58 % kmetijskih 
površin, v Nemčiji pa več kot 
na eni tretjini.
24 Opažanja
44 
Poleg tega ne obstaja poseben kazalnik dohodka za kmetije, organizirane kot 
običajna podjetja, čeprav imajo takšni pravni subjekti v številnih državah članicah 
pomembno vlogo v kmetijskem sektorju.
Informacije o drugih s kmetijo povezanih dohodkih kmetov so 
nepopolne
45 
Prihodki iz finančnih naložb, kapitalskih transferjev in ugodnih vplivov obdavče -
vanja na kmetijske dohodke lahko znatno vplivajo na dohodke in finančno stanje 
kmetijskega gospodarstva in njegovo zmožnost za odzivanje na tržne sile. Vendar 
pa sedanja metodologija FADN teh vplivov ne upošteva.
46 
Mnogi kmetje uporabljajo vire svojih gospodarstev za sodelovanje v pridobitnih 
dejavnostih, ki ne spadajo v primarno kmetijsko proizvodnjo, ali drugače razširja -
jo svoje poslovne dejavnosti, da bi si povečali dohodek. Primeri takšnih s kmetijo 
povezanih dejavnosti so predelava hrane na kmetiji, neposredna prodaja proi -
zvodov, opravljanje storitev z uporabo kmetijske opreme, proizvodnja energije 
iz obnovljivih virov ali kmečki turizem. Te dejavnosti ustvarjajo dodatni doho -
dek, zmanjšujejo nestabilnost dohodkov in zmanjšujejo odvisnost kmetov od 
subvencij.
Obnovljivi viri energije lahko kmetom zagotavljajo dodatne 
vire dohodka
©Evropska unija, 2008. Vir: Avdiovizualna služba Evropske komisije.  
Fotografija: L. Chamussy.
25 Opažanja
47 
Podrobnejše informacije o drugih s kmetijo povezanih dohodkih se zbirajo šele 
od leta 201446. Vendar pa se te informacije vključijo le, če prihodkov in stroškov 
v računih gospodarstev ni mogoče ločiti od kmetijskih dejavnosti. Informacije 
ostanejo nepopolne, saj v drugih primerih niso vključene, na primer če se takšna 
dejavnost upravlja v ločenih poslovnih enotah, ki pripadajo kmetu. Zbrani po -
datki tudi niso reprezentativni, ker so tovrstna gospodarstva trenutno premalo 
zastopana v vzorcu FADN, zaradi razlik pri računovodski obdelavi pa podatki niso 
primerljivi po državah članicah (glej okvir 2 ). Zaradi tega je slika poslovnih dejav -
nosti kmetov, ki so dejansko povezane s kmetijo, in vloge, ki jo imajo dodatni viri 
prihodkov pri stabilizaciji njihovega celotnega dohodka, nepopolna. Okvir 2Nedosledno obravnavanje drugih s kmetijo povezanih dohodkov kmetov
Glede na raziskovanje strukture kmetijskih gospodarstev 2010 je več kot 30 % gospodarstev v Nemčiji prijavilo 
poslovne dejavnosti zunaj kmetijstva. Glavni element za razvrstitev dohodka v FADN pa je nacionalna davčna 
zakonodaja, v skladu s katero se operativni prihodki, ki ne izvirajo iz primarne kmetijske proizvodnje, štejejo 
kot kmetijski dohodek le v zelo ozkih mejah. Če so te meje presežene, se prihodki ne evidentirajo v FADN. 
Številna gospodarstva imajo obrate za pridobivanje bioplina ter za nacionalno omrežje proizvajajo in proda -
jajo električno energijo. Tovrstni prihodki so razvrščeni kot „nekmetijski”, zato se ne štejejo kot neposredno 
povezani z gospodarstvom in niso razvidni v rezultatih FADN.
V Franciji so dohodki od drugih pridobitnih dejavnosti, povezanih s kmetijo, na primer predelava kmetijskih 
proizvodov, kmetijske storitve, oddajanje zemljišč ali zgradb v najem (vključno z dohodki od najemnin za na -
mestitev obratov za pridobivanje energije vetra ali sončnih panelov ter prodaje električne energije), vključeni 
le, če te dejavnosti izvaja isto gospodarstvo in če prihodki od teh dejavnosti ne presegajo določenega zne -
ska47. V nasprotnem primeru niso vključeni v FADN. V obeh primerih FADN le delno odraža dejansko stopnjo 
diverzifikacije.
Na Nizozemskem zbiranje podatkov o drugih pridobitnih dejavnostih omogoča boljšo oceno dohodkovnega 
položaja kmetov, kar je primer dobre prakse. Glede na rezultate FADN za leto 2012 za Nizozemsko so gospo -
darstva, ki so imela poleg primarne kmetijske proizvodnje še druge pridobitne dejavnosti, v povprečju prejela 
51 000 EUR iz teh dejavnosti.
47 Praviloma 30 % letnega prometa gospodarstva ali 50 000 EUR, odvisno od tega, kateri znesek je nižji.46 Izvedbena uredba Komisije 
(EU) št. 385/2012 z dne 
30. aprila 2012 o obliki poročila 
s kmetijskega gospodarstva, ki 
se uporablja za določanje 
dohodkov in analizo 
gospodarskega delovanja 
kmetijskih gospodarstev (UL 
L 127, 15.5.2012, str. 1).
26 Opažanja
Mreža FADN ni zasnovana tako, da bi bila reprezentativna za 
upravičence SKP
48 
Raziskovanje, na katerem temelji FADN, je zasnovano tako, da naj bi predstavljalo 
največji možni delež kmetijske proizvodnje, kmetijskih površin in delovne sile 
kmetije za ta gospodarstva. V ta namen se vsa gospodarstva razvrstijo na podlagi 
standardizirane vrednosti proizvodnje, ki na splošno odraža vrednost njihove 
kmetijske proizvodnje. Vendar pa se pragovi najnižjega možnega standardnega 
rezultata med državami članicami razlikujejo, prav tako kot pokritost celotnega 
kmetijskega prebivalstva in upravičencev do podpore EU (glej tabelo ).
49 
Uporabljeni pristop je z vidika držav članic utemeljen, saj se ekonomska velikost 
gospodarstev v EU precej razlikuje, vendar to omejuje primerjavo dohodka po 
državah članicah na podlagi FADN. Za gospodarstvo s standardnim rezultatom 
v višini 10 000 EUR na leto v Španiji na primer ni primerljivih podatkov na voljo 
v Nemčiji, v Franciji ali na Nizozemskem, saj taka gospodarstva niso vključena 
v raziskovanje. Posledično so usklajene informacije v celotni EU na voljo samo za 
gospodarstva, ki presegajo prag za letni standardni rezultat v višini 25 000 EUR48. 
Primerjave povprečnega dohodka na delavca po vseh gospodarstvih, vključenih 
v FADN, lahko tako privedejo do napačne razlage dohodkovnega položaja kme -
tov po državah članicah.
50 
Mreža FADN je bila ustanovljena za spremljanje dohodkov in poslovnih operacij 
kmetijskih gospodarstev. Vendar pa se pri izboru gospodarstev ne upošteva, ali 
so ti upravičenci do podpore EU. To lahko pomeni, da ni na voljo dovolj reprezen -
tativnih informacij o vplivih posebnih ukrepov podpore EU in dohodkih posebnih 
skupin, kot so mladi kmetje49. Poleg tega se neposredna plačila ne izplačujejo 
le komercialnim kmetom, ampak tudi številnim kmetom s polovičnim delovnim 
časom ali samooskrbnim kmetom, ki ne spadajo na področje uporabe FADN. Ko -
misija ima malo znanja o dohodkih in proizvodnih dejavnostih teh malih gospo -
darstev, katerih število se giblje med 12 % upravičencev do neposrednih plačil EU 
v Bolgariji in 79 % na Slovaškem50. To omejuje oblikovanje zaključkov o splošnih 
vplivih podpornih ukrepov na različne kategorije gospodarstev, ki jih je mogoče 
povzeti na podlagi rezultatov FADN51.48 To je prag, ki ga trenutno 
uporabljajo Nemčija, Francija 
(celinska), Luksemburg, 
Nizozemska, Slovaška in 
Združeno kraljestvo (Anglija, 
Škotska in Wales).
49 To velja tudi za ukrepe, ki jih 
financira EKSRP. Glede na 
anketo Sodišča Danska, 
Nemčija, Litva in Nizozemska 
že posebej vključujejo 
ekološke kmetije. Nemčija, 
Litva in Madžarska posebno 
pozornost namenjajo tudi 
pravnim subjektom, ki 
proizvajajo pomemben del 
svoje kmetijske proizvodnje. 
Avstrija posebej izbira gorske 
kmetije. Italija vzorec FADN 
bistveno razširi, da bi dobila 
točnejše podatke o učinku 
ukrepov za razvoj podeželja.
50 Glej tabelo .
51 Na Češkem, Danskem, 
v Nemčiji in Grčiji je bilo število 
upravičencev do neposrednih 
plačil celo višje od števila 
gospodarstev, vključenih 
v raziskovanja strukture 
kmetijskih gospodarstev, saj 
pragovi za vključitev v ta 
raziskovanja večinoma 
izključujejo manjša 
gospodarstva, ki imajo zelo 
majhen rezultat ali pa ga sploh 
nimajo. Posledično za veliko 
število upravičencev, ki 
prejemajo plačila iz proračuna 
EU, ne obstajajo niti podatki 
o njihovih dohodkih niti 
strukturni podatki.
27 Opažanja TabelaPokritost kmetijskega prebivalstva in upravičencev SKP glede na FADN
Država članica Št. gospodarstev v FSS 2010Nacionalni prag FADN 
(standardni rezultat, 
izražen v EUR)% gospodarstev v FSS, 
zastopanih v FADN% upravičencev SKP , ki niso 
zastopani v FADN
Belgija 42 850 25 000 72 % 30 %
Bolgarija 370 500 2 000 31 % 12 %
Češka 22 870 8 000 65 % 39 %
Danska 42 120 15 000 68 % 51 %
Nemčija 299 150 25 000 65 % 47 %
Irska 139 900 8 000 74 % 36 %
Grčija 723 010 4 000 44 % ni podatkov
Španija 989 810 4 000 53 % 61 %
Estonija 19 620 4 000 41 % 55 %
Francija 516 110 25 0001 15 0002 57 % 28 %
Italija 1 620 900 8 000 49 % 38 %
Ciper 38 860 4 000 26 % ni podatkov
Latvija 83 400 4 000 26 % 67 %
Litva 199 930 4 000 27 % 69 %
Luksemburg 2 210 25 000 73 % 20 %
Madžarska 576 840 4 000 18 % 45 %
Malta 12 540 4 000 24 % 37 %
Nizozemska 72 320 25 000 71 % 25 %
Avstrija 150 160 8 000 62 % 26 %
Poljska 1 506 620 4 000 48 % 50 %
Portugalska 305 260 4 000 36 % 53 %
Romunija 3 859 030 2 000 27 % ni podatkov
Slovenija 74 640 4 000 54 % 33 %
Slovaška 24 460 25 000 18 % 79 %
Finska 63 880 8 000 61 % 38 %
Švedska 71 100 15 000 39 % 57 %
Združeno kraljestvo 186 650 25 0003 15 000450 % 50 %
EU-27 12 014 740
1 Celinska Francija.
2 Guadeloupe, Martinik in Reunion.
3 Razen Severne Irske.
4 Severna Irska.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije in raziskovanja.
28 Opažanja
51 
Poleg tega informacije o podpori EU iz EKJS v raziskovanjih strukture kmetijskih 
gospodarstev niso raziskane in samo nekaj držav članic je uvedlo edinstvene 
identifikacijske številke gospodarstva, ki bi omogočile povezavo med podatki iz 
raziskovanja strukture kmetijskih gospodarstev in FADN na eni strani z upravnimi 
podatki, kot so podatki iz integriranega administrativnega in kontrolnega sistema 
o plačilih podpore in obdelanih površinah, na drugi strani. Takšna povezava bi 
omogočila združitev informacij o dohodkovni podpori EU s podatki o kmetijskih 
strukturah in uporabi zemljišč. To bi prispevalo tudi k boljšemu razumevanju 
dejavnikov, ki določajo dohodke kmetov, pa tudi zmanjšalo upravno breme za 
anketirance.
Komisija in države članice niso vedno zagotovile 
ustrezne kakovosti razpoložljivih podatkov 
o dohodkih kmetov
52 
Pogodba določa osnovna načela za evropsko statistiko, ki mora biti nepristranska, 
zanesljiva, objektivna, znanstveno neodvisna, stroškovno učinkovita in zaupna52. 
Načela so nadalje opredeljena v Kodeksu ravnanja evropske statistike, ki ga mora -
jo spoštovati tako države članice kot Komisija. Njegovo izvajanje omogoča okvir 
za zagotavljanje kakovosti. Vendar niti kodeks ravnanja niti okvir za zagotavljanje 
kakovosti nista obvezna.  Posebna merila, ki se nanašajo na kakovost pripravljenih 
statističnih informacij, so določena v  Prilogi V .
53 
Za oceno, ali so podatki o dohodkih kmetov zanesljivi, je Sodišče revidiralo uve -
dene ureditve, ki naj bi med drugim zagotovile kakovost statističnih podatkov iz 
ERK in FADN, kot je določeno v Kodeksu ravnanja evropske statistike.52 Člen 338(2) PDEU.
29 Opažanja
V načinu, kako Komisija upravlja ERK, obstajajo slabosti …
Komisija ima na voljo premalo posodobljenih informacij 
o metodologiji in virih podatkov, ki jih države članice uporabljajo 
za sestavljanje ERK
54 
Informacije v zvezi z metodologijo in viri podatkov ERK (imenovane popisi), ki 
jih Komisiji predložijo države članice, se precej razlikujejo glede natančnosti in 
kakovosti ter niso bile posodobljene od leta 2006, za tri države članice pa ti popisi 
sploh niso bili na voljo. V vseh šestih obiskanih državah članicah so se postopki 
in viri podatkov za pomembne postavke precej razlikovali ter niso več ustrezali 
opisu v popisih. Komisija zato ne more preveriti, ali so statistični podatki, ki so jih 
predložile države članice, dovolj usklajeni in primerljivi, zmanjšana pa je tudi nje -
na sposobnost, da oblikuje priporočila in smernice za izboljšanje splošne kakovo -
sti statističnih informacij.
55 
Glavni kazalniki ERK primerjajo kmetijski dohodek na ravni vložka dela zaposlenih 
v kmetijstvu (izraženi v kmetijskih delovnih enotah)53. Vsaka sprememba izračuna 
vložka dela ali nepravilnost pri njem vpliva na dohodek na zaposlenega in tako 
lahko znatno vpliva na rezultate o dohodkih in njihove razlage. Eurostat je imel 
premalo posodobljenih informacij o metodologijah, ki jih uporabljajo države čla -
nice, zaradi česar se je zmanjšala njegova zmožnost za oceno točnosti in primer -
ljivosti prejetih informacij. Poleg tega se je razlikovalo tudi število delovnih ur, 
ki jih določajo države članice, saj se je gibalo med 1 600 urami letno v Franciji in 
2 120 urami na Poljskem, kar je tudi vplivalo tudi na primerljivost rezultatov.53 Izračunajo se tako, da se 
celotni dohodek deli 
s skupnim številom oseb, ki 
delajo v kmetijstvu bodisi kot 
zaposleni bodisi kot neodvisni 
kmetovalci.
30 Opažanja
Na poročanje o kmetijskih dohodkih Eurostatu so vplivale 
pomanjkljivosti…
56 
Sodišče je odkrilo različne primere, v katerih podatki, razkriti v ERK, niso bili 
dovolj natančni ali primerljivi ter so znatno vplivali na izračun dohodkov, razkritih 
v ERK. Ugotovljene so bile na primer neskladnosti pri obračunavanju nekaterih 
proizvodov, kot sta vino in oljčno olje, najemnin za kmetijska zemljišča, razkritju 
nekaterih nekmetijskih dejavnosti, obračunavanju subvencij in izračunu podjetni -
škega dohodka kmetijstva (glej okvir 3 ).Okvir 3Primeri pomanjkljivosti pri izračunu kmetijskih dohodkov
Na Poljskem je statistični urad v ERK vključil samo ocene najemnin, ki so jih kmetje plačali za zemljišča v držav -
ni lasti, ki niso vključevale vrednosti zemljišč v zakupu, ki so bila v lasti zasebnikov, saj organi podatkov o tem 
nimajo. Sodišče pa na podlagi rezultatov FADN ocenjuje, da taka zemljišča zajemajo približno 61 % najete 
kmetijske površine na Poljskem. Podobno je romunski statistični urad vključil le podatke o vrednosti zemljišč, 
ki jih imajo v zakupu kmetijske družbe, ne pa posamezni kmetje.
Številna gospodarstva se ukvarjajo s predelavo kmetijskega blaga, na primer s proizvodnjo sira, gozdarskih 
proizvodov, s sečnjo ali kmečkim turizmom. Vrednost teh dejavnosti je treba vključiti v ERK, če jih ni mogoče 
ločiti od kmetijskih dejavnosti. Vendar pa za mnoge države članice ni podatkov o vrednosti teh dejavnosti.
V Romuniji je statistični urad evidentiral subvencije na površino v letu, ko so bile izplačane kmetom (na 
podlagi plačil). V skladu z veljavnimi standardi je treba subvencije evidentirati za leto, ko je kmet dal vlogo za 
pomoč (obračunsko načelo).
V Franciji so bili podatki o pristojbinah za posebne oblike kmetovanja na najetem zemljišču ( fermage ), plačanih 
lastnikom deležnikom, zastareli in se niso pravilno upoštevali pri izračunu podjetniškega dohodka kmetijstva. 
Ta oblika kmetovanja se v Franciji uporablja na več kot polovici kmetijskih zemljišč v uporabi.
31 Opažanja
57 
Države članice morajo dokončne podatke o dohodkih sporočiti do konca sep -
tembra naslednjega leta54. Vendar pa so države članice v letih, ki so sledila, po -
gosto spremenile svoje podatke, kar je pomembno vplivalo na dohodke, razkrite 
v ERK55. Posodobitve so bile večinoma utemeljene s potrebo po odpravi napak 
v predhodno sporočenih podatkih, pozno razpoložljivostjo izvirnih podatkov ali 
s tem, da boljši viri podatkov zdaj zagotavljajo natančnejše informacije. Čeprav 
so popravki statističnih podatkov standardni postopek za pripravo statističnih 
podatkov, pa posodobitve kažejo na slabosti v postopkih za sestavljanje ERK v dr -
žavah članicah in zmanjšujejo zanesljivost glavnih kazalnikov smotrnosti poslova -
nja za dohodke, ki jih uporablja Komisija.
Zagotavljanje kakovosti ni povsem uspešno
58 
Eurostat si je sicer prizadeval za izboljšanje kakovosti ERK, vendar ni izčrpne in 
neodvisne ocene o tem, ali so države članice vzpostavile uspešen okvir za zago -
tavljanje kakovosti pri zbiranju in pripravi podatkov za ERK. Leta 2010 je Eurostat 
ustanovil skupno delovno skupino, ki naj bi opredelila kazalnike kakovosti ERK in 
določila standarde za poročila o kakovosti. Leta 2012 je usklajeval samoocenje -
vanje nacionalnih organov, odgovornih za njihovo zbiranje. Ob tej priložnosti so 
morale države članice predložiti svoje skupne ocene kakovosti podatkov za ERK 
in navesti, kaj je treba izboljšati. Sodišče je pri tem ugotovilo, da štiri države člani -
ce56 niso predložile nobenega poročila, zaradi česar Eurostat ni imel posodoblje-  
nih in popolnih informacij o kakovosti predloženih podatkov za ERK.
… v nekaterih državah članicah pa obstajajo slabosti pri 
delovanju FADN
Tehnično izvajanje raziskovanj FADN lahko vpliva na kakovost 
rezultatov
59 
Na splošno obstajajo trije sistemi raziskovanj v okviru FADN. V prvi skupini držav 
članic nacionalni organi za zvezo FADN pridobijo podatke od zasebnih računo -
vodskih podjetij, ki vodijo računovodstvo posameznih gospodarstev, in podatke 
uporabljajo tudi za napovedi za odmero davka na dohodek kmetov57. V drugi 
skupini je organ za zvezo neposredno vključen v vodenje računovodstva za na -
mene FADN in je v neposrednem stiku s kmeti58. V tretji skupini nacionalni organi 
za zvezo najamejo zasebne zbiralce podatkov, ki podatke zbirajo neposredno od 
gospodarstev59.54 Priloga II k Uredbi (ES) 
št. 138/2004.
55 Tako so leta 2014 popravki 
rezultatov podjetniškega 
dohodka kmetijstva za 
leto 2012 za Romunijo privedli 
do 129-odstotnega povečanja, 
za Dansko do 104-odstotnega 
povečanja, za Luksemburg do 
48-odstotnega povečanja, za 
Italijo do 27-odstotnega in za 
Belgijo do 23-odstotnega 
povečanja, medtem ko so se 
za Nemčijo dohodki zmanjšali 
za 23 % in za Francijo za 12 %. 
Faktorski dohodek se je 
bistveno spremenil v Belgiji 
(+ 12 %), Nemčiji (– 13 %), Italiji 
(+ 10 %), Luksemburgu 
(+ 28 %), Latviji (+ 43 %) in na 
Nizozemskem (+ 13 %).
56 Belgija, Nemčija, Ciper in 
Združeno kraljestvo.
57 Npr. v Nemčiji in Franciji.
58 Npr. na Nizozemskem.
59 Npr. v Španiji, na Poljskem in 
v Romuniji.
32 Opažanja
60 
Neposredno upravljan sistem prispeva k visoki ravni kakovosti podatkov. Primer 
dobre prakse je bil na primer ugotovljen na Nizozemskem, kjer je zbiranje podat -
kov zaupano raziskovalnemu inštitutu, ki povzema računovodsko delo in ima ne -
posreden dostop do vseh ustreznih informacij v zvezi s poslovnimi dejavnostmi 
gospodarstva. Podobno obstaja v primeru, kadar so podatki FADN izpeljani iz 
podatkov, ki se uporabljajo za obdavčevanje, spodbuda za dosego večje točnos -
ti, saj se nepravilno računovodstvo lahko kaznuje v skladu z nacionalno davčno 
zakonodajo.
61 
V okviru ureditev, opaženih v Španiji in Romuniji, so pogodbeni izvajalci prejeli fi -
ksni znesek za vsako poročilo o kmetiji, ki so ga predložili uradu za zvezo. Obsta -
ja tveganje, da se izberejo gospodarstva z enostavno strukturo ter posledično 
zmanjša delovna obremenitev na gospodarstvo, torej obstaja večje tveganje za 
kakovost pridobljenih podatkov.
Reprezentativnost vzorca se med državami članicami močno 
razlikuje …
62 
Komisija odobri velikost vzorca, ki ga predlagajo države članice, vendar nima za -
dostne dokumentacije o tem, kako je bil izračunan, s katerimi predpostavkami ter 
ali je izračun v skladu s statističnimi načeli. Ključne informacije, kot so natančnost 
parametrov in uporabljeni razponi zaupanja, niso objavljene ali pregledane 
v okviru ocene kakovosti izbirnih načrtov, ki bi jo opravili neodvisni strokovnjaki.
63 
Med državami članicami in regijami se znatno razlikuje velikost vzorca, pa tudi 
število gospodarstev, ki jih zastopa gospodarstvo v vzorcu60. Pomembni kmetijski 
sektorji so lahko v FADN nezadostno zastopani. Za primer lahko navedemo proi -
zvajalce vina in grozdja, sadja in citrusov, oljk in različnih trajnih kultur v Španiji, 
pri katerih je bilo v zadevne sektorje skupno vključenih le 0,8 % gospodarstev. Ti 
sektorji pa so pomenili približno 24 % skupne vrednosti proizvodnje španskega 
kmetijstva.60 Število gospodarstev, ki jih 
zastopa eno gospodarstvo 
v vzorcu FADN, se giblje med 
tremi v Luksemburgu in 185 
v Romuniji. V različnih 
sektorjih in velikostnih 
razredih so lahko še veliko 
večje razlike.
33 Opažanja
64 
Komisija priporoča, naj se nova gospodarstva izberejo naključno, kar bi zagoto -
vilo najboljšo statistično reprezentativnost pri izjavah v zvezi s prebivalstvom. 
Nova gospodarstva je naključno izbralo le enajst držav članic61. V drugih državah 
članicah izbira ni bila vedno pregledna in je bila omejena zaradi način organi -
zacije zbiranja podatkov. Tako je bil izbirni postopek v Nemčiji, Španiji, Franciji, 
na Poljskem in v Romuniji zelo odvisen od pobude računovodskih pisarn ali 
zbiralcev podatkov, ki so morali ugotoviti, katera so „primerna gospodarstva”, ki 
izpolnjujejo izbirna merila. Pri tem bi lahko bila izbira gospodarstev odvisna od 
subjektivnih dejavnikov, kar bi lahko vplivalo na reprezentativnost pridobljenih 
informacij o dohodkih. V Španiji je to povzročilo, da je imel vzorec FADN velike 
vrzeli v pokritosti podregij, tako da velik del države in teritorialna struktura nista 
bila dobro zastopana. To vpliva tudi na prihodnje ocene neposrednih plačil, saj 
je Španija uvedla sistem z 51 podregijami, ki jih mreža FADN trenutno ne pokriva 
dovolj.
65 
Sodelovanje v raziskovanju FADN je prostovoljno. Obiskane države članice so 
imele težave pri določitvi ustreznega števila gospodarstev za skoraj vse zadevne 
velikostne razrede. Nekatere države članice so uvedle spodbude za pridobivanje 
gospodarstev in jim zagotovile nadomestila za dodatno breme, vendar je Sodišče 
ugotovilo, da ti ukrepi niso bili vedno uspešni pri pokrivanju vseh zadevnih vrst 
in velikostnih razredov gospodarstev62.
66 
Kljub uvedenim spodbudam so v Nemčiji mala in zelo velika gospodarstva bi -
stveno premalo zastopana v vzorcu. Težave so bile ugotovljene tudi na Nizozem -
skem, kjer je 78 % gospodarstev, ki so bila na novo izbrana, zavrnilo sodelovanje. 
V Romuniji niso bile uvedene posebne spodbude za noben velikostni razred, zato 
je bilo pridobljenih manj gospodarstev, kot je bilo pričakovati, težave pa so bile 
še posebno pri zelo malih in zelo velikih gospodarstvih. Kljub temu je pomembno 
pridobiti kakovostne podatke za vse zadevne velikostne razrede, saj se lahko 
razmere v večjih ali manjših gospodarstvih bistveno razlikujejo od razmer na 
povprečnih kmetijah.61 Danska, Irska, Estonija, Italija, 
Latvija, Malta, Nizozemska, 
Slovaška, Švedska, Finska in 
Združeno kraljestvo. Slovenija 
je naključno vzorčenje delno 
uporabila.
62 Glede na anketo Sodišča je 
14 držav članic sodelujočemu 
gospodarstvu plačalo 
pristojbino (Belgija (Flandrija), 
Nemčija, Grčija, Estonija, 
Latvija, Litva, Madžarska, 
Malta, Avstrija, Poljska, 
Slovaška, Slovenija, Finska in 
Švedska). V Belgiji (Flandrija), 
na Hrvaškem, v Italiji, Litvi, 
Latviji, na Madžarskem, 
Nizozemskem, Finskem in 
v Združenem kraljestvu organi 
zagotovijo prednostni dostop 
do informacij o gospodarski 
uspešnosti ali svetovalnih 
storitev, ki gospodarstvu 
omogoča, da svojo uspešnost 
primerja z uspešnostjo drugih 
gospodarstev.
34 Opažanja
… obstajale pa so tudi druge pomanjkljivosti pri zbiranju 
podatkov FADN
67 
Podatki FADN izhajajo iz računovodskih izkazov z vknjižbami, vnesenimi sistema -
tično in redno v celotnem obračunskem letu. Gospodarstva, ki sodelujejo v razi -
skovanju, morajo biti pripravljena in zmožna voditi računovodstvo kmetije63.
68 
V Romuniji, kjer posamezna gospodarstva pomenijo približno 70 % vzorca FADN, 
so rezultati v veliki meri temeljili na pogovorih, saj predvsem manjša gospodar -
stva niso ustrezno izpolnjevala računovodskih evidenc. Tudi v Španiji je zbiranje 
podatkov za številna gospodarstva v veliki meri temeljilo na pogovorih s kmeti 
namesto na sistematičnih računovodskih vknjižbah. To bistveno zmanjšuje kako -
vost sporočenih informacij in ne omogoča sledljivosti do ustreznih podatkov, na 
katerih te informacije temeljijo.
69 
Nedoslednosti so bile ugotovljene tudi pri izračunavanju neplačanega dela 
družinskih članov, v zvezi s katerim je Komisija potrdila, da je število ur družinskih 
delavcev običajno precenjeno. To lahko privede do prenizke ocene dohodka na 
delavca in vpliva na zanesljivost kazalnikov.
70 
Praviloma so države članice predložile podatke FADN v predpisanem roku, tj. 
v 12 mesecih po zaključku obračunskega leta64. Kakovost podatkov pa ni bila ved -
no v skladu s pričakovanji Komisije in pri nekaterih državah članicah je bilo zaradi 
tega potrebnega veliko dodatnega dela. Tako je lahko za obračunsko leto 2012 
Komisija rezultate objavila šele novembra 2014, torej približno dve leti po koncu 
referenčnega leta. Komisija je sicer poskušala pospešiti postopek z zvišanjem 
pristojbin, ki se plačajo državam članicam65, toda brez izboljšanja kakovosti 
podatkov to verjetno ne bo znatno skrajšalo postopka. Če se bo to nadaljevalo, 
pomembni podatki za spremljanje in ocenjevanje ukrepov, sprejetih v okviru re -
forme SKP iz leta 2013, verjetno ne bodo pravočasno na voljo za vmesno poročilo 
leta 2018.63 Člen 2(e) Uredbe (ES) 
št. 1217/2009.
64 Uredba Komisije (EGS) 
št. 1915/83 z dne 13. julija 1983 
o nekaterih podrobnih pravilih 
glede vodenja knjigovodstva 
za določitev dohodkov 
kmetijskih gospodarstev 
(UL L 190, 30.7.2013, str. 25).
65 V skladu z Izvedbeno uredbo 
Komisije (EU) št. 283/2012 
z dne 29. marca 2012 
o določitvi standardnega 
plačila za poročilo 
s kmetijskega gospodarstva za 
obračunsko leto 2012 v okviru 
mreže računovodskih 
podatkov s kmetijskih 
gospodarstev 
(UL L 92 30.3.2012, str. 15) je 
pristojbina znašala 160 EUR za 
veljavno poročilo 
s kmetijskega gospodarstva. 
Od leta 2015 države članice 
prejmejo dodatek v višini 
5 EUR na poročilo 
s kmetijskega gospodarstva, 
če predložijo računovodske 
podatke že v 11 mesecih po 
zaključku obračunskega leta.
35 Opažanja
Nezadostno financiranje držav članic lahko vpliva na kakovost 
rezultatov
71 
Pristojbine, ki jih Komisija plača državam članicam, niso odvisne od sistema za 
zbiranje podatkov in dejanskih stroškov, ki jih imajo države članice. Na sploš -
no mreža FADN bolje deluje, kadar je tudi država članica zelo zainteresirana za 
pridobivanje kakovostnih podatkov o dohodkih in poslovni uspešnosti kmetijskih 
gospodarstev in zato zagotavlja zadostno financiranje. Tako na Nizozemskem 
mreža FADN temelji na obsežnem sklopu podatkov o poslovnih dejavnostih kme -
tijskih gospodarstev, pa tudi o okoljskih in socialnih vidikih, kar daleč presega 
tisto, kar se trenutno zahteva na ravni EU. Tudi v Nemčiji, Franciji in na Poljskem 
so nacionalni organi zelo zainteresirani za delovanje sistema FADN, saj njegove 
rezultate pogosto uporabljajo za analize lastnih politik in smotrnosti poslovanja.
72 
V obiskanih državah članicah so bile slabosti ugotovljene večinoma v Španiji in 
Romuniji. Državi imata trenutno težave pri zagotavljanju potrebnega nacional -
nega financiranja. V teh državah članicah je delovanje FADN močno odvisno od 
financiranja EU. V obeh državah članicah je bila uporaba podatkov za nacionalne 
namene zelo omejena. V Romuniji se podatki zbirajo izključno za namene poro -
čanja Komisiji. Organi niso imeli potrebnih tehničnih sredstev in dovolj usposob -
ljenega osebja za nadaljnjo analizo podatkov. Glede na velik manevrski prostor, 
ki ga imajo države članice pri razdeljevanju podpore EU, je nujno, da mreža FADN 
kot najpomembnejše orodje za oceno smotrnosti poslovanja pri izvajanju ukre -
pov SKP zagotovi rezultate primerne kakovosti za vsako državo članico.
Formalne ureditve za zagotavljanje kakovosti za mrežo FADN 
vsebujejo slabosti
73 
Mrežo FADN upravlja Generalni direktorat Komisije za kmetijstvo in razvoj pode -
želja, ki je skupaj z nacionalnimi organi za zvezo odgovoren tudi za zagotavljanje 
kakovosti podatkov. Eurostat je odgovoren za usklajevanje statističnih dejavnosti 
Komisije66. V okviru mreže FADN je področje, ki ga Eurostat usklajuje, določeno 
z medsebojnim dogovorom67, ki pa ne določa nadzorne vloge Eurostata.66 Sklep Komisije 2012/504/EU 
z dne 17. septembra 2012 
o Eurostatu (UL L 251, 
18.9.2012, str. 49).
67 Memorandum o soglasju med 
Eurostatom in Generalnim 
direktoratom za kmetijstvo in 
razvoj podeželja na področju 
statistike z dne 7. maja 2015.
36 Opažanja
74 
V obiskanih državah članicah je bil formalni postopek zagotavljanja kakovosti 
uveden samo na Nizozemskem in samo tam so organi potrdili vzorec glede na 
prebivalstvo, ki ga predstavlja, in ga redno preizkušali s predpostavkami. V dru -
gih državah članicah so uradi za zvezo opravili preglede verodostojnosti prejetih 
podatkov. Vendar pa teh – razen na Poljskem – niso zaključili s pregledi na kraju 
samem, pri katerih bi ocenili kakovost dela zbirateljev podatkov ali sledili infor -
macijam do evidenc, na katerih temeljijo.
75 
Komisija se zaveda težav s smotrnostjo poslovanja pri izvajanju FADN v posa -
meznih državah članicah68. Vendar pa doslej še ni bil določen časovni okvir za 
izboljšanje stanja, bistvene slabosti, kot so nezadostna pokritost sektorjev in veli -
kostnih razredov v vseh državah članicah, pomanjkanje spodbud za pridobivanje 
gospodarstev v mnogih državah članicah in pomanjkanja financiranja, pa še niso 
bile odpravljene.
76 
Komisija skuša obravnavati slabosti FADN in v sodelovanju z državami članicami 
preučuje načine za bolj stroškovno učinkovit sistem za zbiranje podatkov. Prav 
tako namerava uporabiti FADN za zagotavljanje posodobljenih informacij o ka -
zalnikih za trajnost na ravni kmetij. Vendar konkretne izboljšave verjetno ne bodo 
uvedene pred letom 2017, podatki pa ne bodo na voljo pred koncem leta 2019. To 
lahko vpliva na oceno reforme SKP iz leta 2013.
Omejitve pri razpoložljivih podatkih, ohlapni cilji 
nekaterih ukrepov SKP in slabosti pri kazalnikih 
smotrnosti poslovanja vplivajo na zmožnost Komisije, 
da prikaže, kaj je bilo doseženo
77 
Podatki iz ERK in FADN so osnova za oceno o smotrnosti poslovanja pri izvajanju 
ukrepov SKP , namenjenih dohodkom kmetov, ki jo pripravi Komisija. Uspešna 
ocena smotrnosti poslovanja pa ne zahteva le razpoložljivosti in kakovosti podat -
kov o dohodkih kmetov, temveč tudi na začetku jasno opredeljene cilje ukrepov 
in ciljem prilagojene kazalnike. Poleg tega dohodek ni edini cilj SKP in tudi ni 
izključni cilj večine ukrepov SKP .68 Komisija je ugotovila bistvene 
pomanjkljivosti tudi v Grčiji.
37 Opažanja
78 
Sodišče je analiziralo, ali so bili v okviru ukrepov SKP že na začetku določeni jasni 
cilji v zvezi z dohodki kmetov. Na podlagi tega je Sodišče ocenilo, ali je Komisija 
določila ustrezne kazalnike, ki omogočajo uspešno oceno smotrnosti poslovanja 
pri ukrepih SKP v podporo dohodkom kmetov. Poleg tega je ocenilo, ali bodo 
kazalniki smotrnosti poslovanja za tekoče programsko obdobje omogočali mer -
jenje obsega doseganja teh ciljev. Analizo, ki jo je izvedlo Sodišče, so potrdili tudi 
strokovnjaki.
Neposredna plačila služijo številnim ciljem, katerih 
doseganje je težko izmeriti …
79 
Pri analizi ciljev SKP v zvezi z dohodki kmetov je Sodišče uporabilo merila SMART 
iz finančne uredbe69, na podlagi katerih morajo biti cilji specifični, merljivi, doseg -
ljivi, ustrezni in časovno opredeljeni.
80 
Komercialna kmetijska gospodarstva svoje dohodke na splošno dobijo od pro -
daje svojih proizvodov. Neposredna plačila kmetom so sama po sebi dodatni pri -
hodek. Poleg tega se lahko pričakuje, da bodo imela nadaljnji učinek na dohodke 
kmetov, saj vplivajo na njihove poslovne odločitve70.
81 
Splošni cilj SKP – trajnostna proizvodnja hrane in njen vpliv na kmetijske dohod -
ke – doslej še ni bil prenesen v merljive podcilje. Kako točno naj bi posamezni 
ukrepi znotraj shem neposrednih plačil prispevali k doseganju tega splošnega ci -
lja, tudi ni natančno določeno, ker niti uredba71 niti njene uvodne izjave posebnih 
ciljev ne določajo dovolj jasno in ker ni izhodišča ali podcilja, na podlagi katerega 
bi bilo mogoče meriti njihovo smotrnost poslovanja. Poleg tega so povezave 
z drugimi cilji SKP , kot je trajnostno upravljanje naravnih virov, zapletene in lahko 
prav tako vplivajo na dohodke kmetov.69 Člen 30(3) Uredbe (EU, 
Euratom) št. 966/2012 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 25. oktobra 2012 
o finančnih pravilih, ki se 
uporabljajo za splošni 
proračun Unije, in razveljavitvi 
Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/2002 (UL L 298, 
26.10.2012, str. 1).
70 Na podlagi navedb Komisije je 
v letu 2012 delež neposrednih 
plačil v skupnih prejemkih 
komercialnih gospodarstev 
v EU znašal 11,2 %. Vendar pa 
se ta delež med državami 
članicami in gospodarstvi zelo 
razlikuje ( Pregled ključnih 
gospodarskih gibanj, ki 
temeljijo na podatkih FADN 
2012 , str. 1).
71 Uredba (EU) št. 1307/2013. 
Razpoložljivi proračun v veliki 
meri pomeni znesek pomoči 
EU, v preteklosti izplačane 
kmetom za obdelavo zemljišč 
ali rejo živali (vezana plačila).
38 Opažanja
82 
Komisija meni, da bi morala neposredna plačila, tudi v povezavi z drugimi ukrepi, 
hkrati prispevati k doseganju številnih ciljev, kot so podpiranje ekonomske spo -
sobnosti preživetja gospodarstev, izboljšanje produktivnosti in konkurenčnosti 
v kmetijstvu ter spodbujanje trajnostnega upravljanja naravnih virov in podneb -
nih ukrepov. Vendar je zaradi splošnega pomanjkanja jasnosti glede tega, kaj naj 
bi splošni in specifični cilji SKP dosegli, na podlagi kazalnikov smotrnosti poslo -
vanja težko oceniti, ali je ukrep dosegel svoj cilj. Številne možnosti, ki jih države 
članice lahko izberejo za izvajanje neposrednih plačil, zapletenost še povečujejo, 
saj se lahko vplivi na kmetijske trge in razlike v dohodkih kmetov znatno razliku -
jejo med državami članicami.
… kazalnikov smotrnosti poslovanja pri izvajanju SKP , ki se 
nanašajo na dohodke kmetov, pa ni mogoče jasno povezati 
z ukrepi in dejanskim doseganjem ciljev
83 
Kazalniki naj bi omogočali oceno napredka, uspešnosti in učinkovitosti ukrepov 
politike glede na cilje72. Biti morajo ustrezni, sprejeti, verodostojni, merljivi in 
trdni ter morajo temeljiti na zanesljivih statističnih podatkih73.
84 
Kazalniki učinka  so zasnovani tako, da prikazujejo kombinirane učinke ukrepov 
SKP . Glede dohodkov kmetov, ki so del splošnega cilja trajnostne proizvodnje 
hrane, sta najbolj relevantna kazalnika učinka podjetniški dohodek kmetijstva 
in faktorski dohodek kmetijstva. Vendar pa sta omejena na prikaz trendov in ne 
absolutnih vrednosti dohodka, pa tudi izhodišča v zvezi z njimi niso bila določe -
na. Poleg tega so spremembe teh kazalnikov predvsem posledica sprememb cen 
in ne učinka ukrepov SKP . Prav tako ne morejo prikazati, v kolikšni meri je SKP 
dosegla cilj iz Pogodbe – primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, ker niso 
na voljo ustrezni podatki na ravni EU.72 Člen 1 Izvedbene uredbe 
Komisije (EU) št. 834/2014 
z dne 22. julija 2014 o določitvi 
predpisov za uporabo 
skupnega okvira spremljanja 
in vrednotenja skupne 
kmetijske politike (UL L 230, 
1.8.2014, str. 1).
73 Kazalniki bi morali, kolikor je le 
mogoče, izpolnjevati merila 
RACER: ustreznost, sprejetost, 
verodostojnost, preprostost in 
trdnost: Part III: Annexes to 
impact assessment guidelines  
(Evropska komisija, 
15. januar 2009 – http://
ec.europa.eu/
smartregulation/impact/
commission_guidelines/docs/
iag_2009_annex_en.pdf ).
39 Opažanja
85 
Sodišče je prav tako ugotovilo, da so kazalniki rezultatov , ki jih uporablja 
Komisija, če so neposredno povezani z dohodki, pomembni za splošni cilj trajno -
stne proizvodnje hrane in s tem za dohodke kmetov iz kmetijstva. Informacije, ki 
so jih dali kazalniki, pa niso dovolj natančne, da bi jih bilo mogoče dovolj jasno 
povezati z ukrepi EU in s tem dokazati, da so prispevali k zaželenim učinkom 
(glej  okvir 4 ). Ker podcilji ali izhodišča niso bili določeni, kazalniki ne morejo 
zagotoviti informacij o možni vrzeli med želenimi in dejansko doseženimi cilji ter 
o tem, ali so ukrepi prispevali k zmanjšanju te vrzeli. Okvir 4Slabosti v kazalnikih rezultatov v zvezi z dohodki kmetov, ki jih uporablja Komisija
Kazalnik delež letnih neposrednih plačil v kmetijskem dohodku , ki se izračuna na podlagi ERK, poudarja 
pomen neposrednih plačil za kmetijski sektor. Vendar pa s tem povezani podatki za ta kazalnik niso dovolj 
zanesljivi74. Poleg tega kazalnik popačijo naslednje situacije: obstajajo gospodarstva, ki prejemajo neposredna 
plačila, vendar ne proizvajajo in zato nimajo kmetijskega dohodka. Nasprotno pa v nekaterih državah članicah 
velik delež kmetijskih dohodkov ustvarijo kmetje, ki prejemajo le majhne zneske neposrednih plačil ali pa jih 
sploh ne prejemajo75. Poleg tega kazalnik ne upošteva zmanjšanja dohodkov kmetov zaradi višjih najemnin, 
ki so posledica kapitalizacije neposrednih plačil v cenah zemljišč. Poleg tega tudi ni jasno, ali je sprememba 
kazalnika izključno ali večinoma posledica specifičnih ukrepov SKP , sprememb na trgih ali drugih dejavnikov.
Kazalnik spremenljivost dohodka kmetij  je odvisen predvsem od nestanovitnosti cen na svetovnem trgu. 
Ta kazalnik, ki se izračuna na podlagi podatkov FADN, lahko zagotovi ustrezne informacije o splošni uspeš -
nosti neposrednih plačil pri blaženju učinkov tržnih nestabilnosti. Vendar pa kazalnik ni dovolj trden, saj ne 
upošteva subvencij, davkov in nekmetijskega dohodka, ki ima lahko pomembno vlogo pri pomoči kmetom pri 
spopadanju z nestanovitnostjo cen.
Kazalnik dodana vrednost za primarne proizvajalce v prehrambni verigi  preučuje dodano vrednost pri -
marne kmetijske proizvodnje glede na druge faze prehrambne verige, kot so živilskopredelovalna industrija, 
trgovci ali veleblagovnice. Kazalnik ni dovolj trden, saj lahko pride do situacij, v katerih se kazalnik zmanjša, 
kmetijski dohodek pa poveča. To se na primer zgodi, kadar obstaja veliko povpraševanje po novih živil, ki pri -
nese višje cene proizvodov. V tem primeru se bo delež kmetov v prehrambni verigi verjetno zmanjšal, čeprav 
so dohodki kmetov lahko večji.
74 Glej odstavek 38.
75 Na Nizozemskem so 39 % kmetijske proizvodnje proizvedla gospodarstva, ki niso prejela neposrednih plačil.
40 Opažanja
86 
Pri kazalnikih, ki jih uporablja Komisija, se ne upoštevajo drugi rezultati, po -
membni za smotrnost poslovanja pri neposrednih plačilih v zvezi z dohodki. Ni 
na primer kazalnika rezultata, ki bi zagotovil informacije o obsegu, v katerem 
kmetijsko prebivalstvo uporablja instrument neposrednih plačil, o tem, kako da -
leč plačila proizvajalcem kmetijskih proizvodov dejansko sežejo in ali nove sheme 
neposrednih plačil bolje podpirajo kmete z nizkimi dohodki kot pred reformo.
87 
Poleg tega kazalniki ne dajejo informacij o tem, ali so plačila EU učinkovito pri -
spevala k dosegi cilja glede dohodkov, ker kazalniki ne morejo kazati, ali bi druge 
stopnje ali oblike podpore SKP vplivale na kmetijske dohodke v enakem znesku 
in z enakimi proračunskimi stroški ali da je bil dani ukrep dovolj ciljno usmerjen, 
da bi kar se da učinkovito obravnaval nedelovanje trga.
41
 Zaključki in priporočila
88 
Proizvodnja hrane, dohodki in življenjska raven kmetov so v Pogodbi posebej po -
udarjeni. Z reformo SKP leta 2013 se tretjina proračuna EU še vedno neposredno 
ali posredno namenja stabilizaciji trgov in podpori dohodkom kmetov, kar prispe -
va k trajnostni proizvodnji hrane in primerni življenjski ravni kmetov.
89 
V preteklosti je Sodišče ugotovilo, da so za natančnejše spremljanje smotrnosti 
poslovanja pri izvajanju SKP , pri kateri sta bili več kot dve tretjini proračunskih 
sredstev namenjeni dohodkovni podpori, potrebni bolj zanesljivi in celoviti stati -
stični podatki in kazalniki.
90 
Novi okvir spremljanja in vrednotenja SKP zahteva, da Komisija oceni skupni uči -
nek ukrepov SKP glede na zastavljene cilje. To vključuje zadostne in kakovostne 
informacije.
91 
Sodišče je prišlo do zaključka, da sistem Komisije za merjenje smotrnosti SKP 
v zvezi z dohodki kmetov ni dovolj dobro zasnovan, kakovost in količina statistič -
nih podatkov, ki se uporabljajo za analizo dohodkov kmetov, pa ima pomembne 
omejitve.
Komisija ni jasno določila statističnih podatkov, 
potrebnih za uspešno oceno smotrnosti poslovanja pri 
izvajanju ukrepov SKP v podporo dohodkom kmetov
92 
Na voljo ni nobenih reprezentativnih podatkov o razpoložljivem dohodku gospo -
dinjstev kmetij, ki bi omogočili oceno doseganja cilja zagotavljanja primerne ži -
vljenjske ravni kmetov, določenega v Pogodbi. Prav tako ni zanesljivega sistema, 
ki bi omogočal primerjavo med kmetijskimi dohodki in tistimi v drugih gospodar -
skih sektorjih, kar bi upravičilo dohodkovno podporo EU za kmete (odstavki 26 
do 32).
42 Zaključki in priporočila
Priporočilo 1 – Razvoj okvirov za zbiranje in primerjanje 
ustreznih informacij o dohodkih kmetov
Komisija naj razvije celovitejši statistični okvir za zagotavljanje informacij o raz -
položljivem dohodku gospodinjstev kmetij in boljšo določitev življenjske ravni 
kmetov. V ta namen naj Komisija v sodelovanju z državami članicami in na podla -
gi skupne metodologije preuči, kako bi se lahko najbolje oblikovali in združevali 
obstoječi statistični instrumenti EU.
Komisija naj izboljša tudi okvir za primerjavo dohodkov kmetov z dohodki v dru -
gih gospodarskih sektorjih.
93 
Orodji, ki sta na ravni EU trenutno na voljo za merjenje dohodkov kmetov, sta 
računi ERK in mreža FADN. Obe zagotavljata bistvene podatke za merjenje 
smotrnosti poslovanja pri izvajanju ukrepov SKP , usmerjenih v spodbujanje 
trajnostne proizvodnje hrane in podpiranje dohodkov kmetov. Ta instrumenta pa 
imata pomembne omejitve in mogoče je, da pomembni podatki niso na voljo za 
uspešno oceno ukrepov SKP , namenjenih podpori prihodkom kmetov.
94 
Potencial ERK še ni v celoti izkoriščen, ERK pa ne zagotavljajo dovolj informacij 
o pomembnih dejavnikih, ki so relevantni za dohodke kmetov. Poleg tega Komisi -
ja informacij ERK vedno ne uporablja pravilno (odstavki 33 do 39).
Priporočilo 2 – Razvoj ERK
Komisija naj še naprej razvija ERK, da se lahko bolje izkoristi njihov potencial in 
tako:
 ο zagotovijo podrobnejše informacije o dejavnikih, ki vplivajo na kmetijske 
dohodke;
 ο zagotovi prenos podatkov na regionalni ravni na podlagi formalnih ureditev 
z državami članicami.
Komisija naj tudi:
 ο preuči, ali je mogoče ERK nadalje razviti, da se zagotovi razumna ocena go -
spodarske vrednosti javnih dobrin, ki jih proizvajajo kmetje;
 ο zagotovi, da se bodo informacije ERK ustrezno uporabljale v kazalnikih 
dohodka.
43 Zaključki in priporočila
95 
Mreža FADN je pomemben instrument za vrednotenje SKP , vendar ima omejitve. 
Kazalniki dohodka ne upoštevajo v celoti razvoja gospodarstev v kmetijskem 
sektorju, informacije o drugih s kmetijo povezanih dohodkih kmetov pa so nepo -
polne. Poleg tega za številne upravičence do podpore EU na ravni EU ni na voljo 
podatkov o dohodkih (odstavki 40 do 51).
Priporočilo 3 – Razvoj sinergij med mrežo FADN in drugimi 
statističnimi orodji
Analiza dohodkov kmetov, ki jo opravlja Komisija, bi morala temeljiti na kazalni -
kih, ki upoštevajo trenutne razmere v kmetijstvu, in na zadostnih in doslednih 
podatkih za vse upravičence ukrepov SKP . To bi se lahko doseglo z razvojem 
sinergij med obstoječimi upravnimi podatki ali z razvojem mreže FADN ali pa 
drugih ustreznih statističnih orodij.
Komisija in države članice niso vedno zagotovile, da so 
podatki, ki se uporabljajo za merjenje dohodkov 
kmetov, ustrezne kakovosti
96 
Komisija ni imela dovolj posodobljenih informacij o metodologiji in virih po -
datkov ERK, ki jih uporabljajo države članice, na poročanje Eurostatu so vplivale 
pomanjkljivosti, ureditve zagotavljanja kakovosti pa niso bile povsem uspešne. 
To lahko vpliva na točnost in škoduje primerljivosti sporočenih podatkov. Tako je 
vprašljiva tudi zanesljivost glavnih kazalnikov za spremljanje smotrnosti poslova -
nja pri izvajanju SKP , ki jih uporablja Komisija (odstavki 53 do 58).
Priporočilo 4 – Izboljšanje kakovosti ERK
Glede na pomen ERK pri spremljanju SKP naj Komisija uvede redno poročanje 
o kakovosti ERK in pridobi razumno zagotovilo, da so države članice vzpostavile 
okvir za zagotavljanje kakovosti za zagotovitev, da bodo podatki, ki jih posredu -
jejo države članice, primerljivi in zbrani v skladu z merili kakovosti, ki se uporab-  
ljajo za evropsko statistiko.
44 Zaključki in priporočila
97 
V okviru FADN je tehnična izvedba raziskovanja v nekaterih državah članicah 
vplivala na kakovost rezultatov, reprezentativnost vzorca pa je bila v državah čla -
nicah različna. Zaradi tega vsi sektorji, velikostni razredi in regije niso bili dovolj 
dobro zastopani v FADN, kar zmanjšuje njeno uporabnost za namene analize. 
Poleg tega lahko nezadostno financiranje držav članic za zbiranje podatkov FADN 
vpliva na kakovost dobljenih rezultatov (odstavki 59 do 72).
98 
Pri ureditvah za zagotavljanje kakovosti za FADN so bile pri reviziji ugotovljene 
nekatere slabosti (odstavki 73 do 76).
Priporočilo 5 – Izboljšanje kakovosti FADN
Komisija naj obravnava tudi slabosti, ugotovljene pri izvajanju FADN, ter se z za -
devnimi državami članicami dogovori za jasen časovni načrt in spodbuja boljšo 
izkoriščenost potenciala sistema.
Komisija naj sedanje ureditve v zvezi s kakovostjo pri vzpostavitvi statističnih po -
datkov FADN v državah članicah nadalje razvije, da bi zagotovila, da so sektorji in 
velikostni razredi gospodarstev, ki so pomembni za SKP , v vseh državah članicah 
ustrezno zastopani, kar naj bi odražalo tudi odločitve držav članic v zvezi z mo -
žnostmi SKP .
Komisija še ni določila ustreznih kazalnikov, ki 
omogočajo uspešno oceno smotrnosti poslovanja pri 
izvajanju ukrepov SKP v podporo dohodkom kmetov
99 
Zaradi ohlapnih ciljev in odsotnosti izhodišča je na podlagi kazalnikov smotrnosti 
poslovanja težko oceniti, ali so posamezni ukrepi SKP , namenjeni podpori dohod -
kom kmetov, dosegli svoje cilje. Odločitve držav članic pri izvajanju neposrednih 
plačil so za Komisijo dodaten izziv pri analizi, ali so bolj učinkovito in uspešno pri -
spevale k doseganju ciljev SKP in s tem zagotovile dodano vrednost EU (odstav -
ki 79 do 82).
45 Zaključki in priporočila
100  
Kazalniki Komisije v zvezi s trajnostno proizvodnjo hrane in dohodki kmetov niso 
dovolj zanesljivi ali niso dovolj jasno povezani z ukrepi SKP , da bi odražali, ali so 
slednji uspešno in učinkovito prispevali k želenim učinkom. Omejitve pri razpolo -
žljivosti podatkov dodatno zmanjšujejo relevantnost kazalnikov. Prav tako ne zago -
tavljajo informacij o tem, ali so bili cilji uspešno uresničeni, kar zahteva poglobljeno 
analizo dejavnikov, ki vplivajo na dohodke kmetov (odstavki 83 do 87).
Priporočilo 6 – Izboljšanje merjenja smotrnosti poslovanja pri 
izvajanju ukrepov SKP v podporo dohodkom kmetov
Ob upoštevanju slabosti, ki jih je ugotovilo Sodišče, naj Komisija izboljša zaneslji -
vost in popolnost podatkov o smotrnosti poslovanja pri izvajanju ukrepov SKP 
v zvezi z dohodki kmetov, tako da:
 ο na začetku opredeli ustrezne operativne cilje in izhodišča, na podlagi katerih 
se lahko primerja smotrnost poslovanja pri izvajanju ukrepov SKP za nasled -
nje programsko obdobje;
 ο v okviru svojih vrednotenj dopolni sedanji okvir za kazalnike smotrnosti 
poslovanja z drugimi ustreznimi in kakovostnimi podatki za oceno doseženih 
rezultatov;
 ο v okviru svojih vrednotenj oceni uspešnost in učinkovitost ukrepov, namenje -
nih podpori dohodkom kmetov.
To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi Augustyn KUBIK, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 13. januarja 2016.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

46
 Priloge
Odločitve držav članic pri izvajanju neposrednih plačil EU
Država 
članicaOsnovno 
plačiloEnotno 
plačilo na 
površinoPrerazpo -
reditveno 
plačiloPlačilo 
za mlade 
kmetePlačilo za 
območja 
z naravnimi 
omejitvamiPlačilo za kmetijske 
prakse, ki ugodno 
vplivajo na podnebje 
in okolje1Prostovolj -
na vezana 
podporaShema za 
male kmete
Belgija X - X X - X X -
Bolgarija - X X X - X X X
Češka - X - X - X X -
Danska X - - X X X X X
Nemčija X - X X - X - X
Estonija - X - X - X X -
Irska X - - X - X X -
Grčija X - - X - X X X
Španija X - - X - X X X
Francija X - X X - X X -
Hrvaška X - X X - X X X
Italija X - - X - X X X
Ciper - X - X - X X -
Latvija - X - X - X X -
Litva - X X X - X X X
Luksemburg X - - X - X X -
Madžarska - X - X - X X X
Malta X - - X - X X X
Nizozemska X - - X - X X -
Avstrija X - - X - X X X
Poljska - X X X - X X X
Portugalska X - - X - X X X
Romunija - X X X - X X X
Slovenija X - - X - X X X
Slovaška - X - X - X X -
Finska X - - X - X X -
Švedska X - - X - X X -
Združeno 
kraljestvoX - - X - X X -
1 Tako imenovana „zelena komponenta plačil”.Priloga I
47 Priloge
Izračun kmetijskega dohodka, kot je opredeljen v ERKPriloga II
končna proizvodnja kmetijske dejavnosti
= bruto dodana vrednost v osnovnih cenah
= neto dodana vrednost v osnovnih cenah
= faktorski dohodek kmetijstva kazalnik A
kazalnik B
kazalnik Cdeljeno z vložkom 
neplačanega dela deljeno s skupnim 
vložkom dela
– plačane 
obresti– pla-
čana 
najem-
nina– nadomestila 
zaposlenih+ 
prejete 
obresti+ druge 
subvencije 
na 
proizvodnjo– drugi davki 
na 
proizvodnjo– potrošnja 
stalnega 
kapitala – vmesna 
potrošnja
= neto podjetniški 
dohodek 
48 Priloge
Izračun dohodka v okviru mreže FADNPriloga IIIkončne zaloge kmetijskih proizvodov
+ prodaja
+ popravki vrednosti zalog živine
+ poraba v kmečkem gospodinjstvu
+ poraba kmetije
= proizvodnja (pridelkov in živine)– začetne zaloge kmetijskih proizvodov
– nabava živine
– vmesna potrošnja 
+ subvencije kmetije – saldo DDV in davkov kmetije
= bruto dodana vrednost kmetije (bruto dohodek kmetije)
– amortizacija
= neto dodana vrednost kmetije
– plače, najemnine in plačane obresti + subvencije na naložbe
= dohodek družinske kmetije
49 Priloge
Kazalniki smotrnosti poslovanja za oceno SKP , ki jih uporablja Komisija
Kazalniki realizacij (kdo in kaj se podpira)
Neposredna plačila
Površina in število kmetov v okviru
 ο sheme osnovnega plačila
 ο sheme enotnega plačila na površino
 ο prehodne nacionalne pomoči
 ο prerazporeditvenega plačila
 ο ekologizacije (diverzifikacija posevkov, trajno travinje, površine z  ekološkim pomenom, ekološki kmetje itd.)
 ο plačila za mlade kmete
 ο sheme za male kmete
 ο prostovoljne vezane podpore
 ο plačila za območja z naravnimi omejitvami
 ο nacionalnih programov za sektor bombaža
Tržni ukrepi
 ο javne intervencije (količina in trajanje)
 ο zasebno skladiščenje (količina in trajanje)
 ο izvozna nadomestila (količina proizvodov, izvoženih z izvoznimi nadomestili)
 ο izredni ukrepi (če je primerno)
 ο organizacije proizvajalcev (% proizvodnje, ki jo tržijo organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev)
 ο šolske sheme (število končnih upravičencev programa Mleko v šole in Sadje v šole)
 ο število hektarjev z  novo zasajeno vinsko trto
 ο število hektarjev s  prestrukturiranimi vinogradi
 ο število promocijskih projektov, naložbenih projektov in inovativnih ukrepov v vinskem sektorju
Horizontalni vidiki
 ο število hektarjev in delež plačil SKP , za katera velja navzkrižna skladnost
 ο geografske označbe za politiko kakovosti, število novih zaščitenih označb porekla, zaščitenih geografskih označb in zajamčenih tradicionalnih poseb -
nosti po sektorjih
 ο število hektarjev za ekološko kmetovanje (skupaj in v fazi preusmeritve) in registriranih certificiranih ekoloških pridelovalcev
 ο število programov (znotraj in zunaj EU) in novih organizacij predlagateljic za promocijsko politiko
 ο število kmetov, ki jim je bilo zagotovljeno svetovanje v okviru sistema kmetijskega svetovanjaPriloga IV
50 Priloge
Kazalniki učinka (če se pričakuje, da bo SKP imela vpliv)
Splošni cilj: trajnostna proizvodnja hrane
podjetniški dohodek kmetijstva – faktorski dohodek kmetijstva – skupna faktorska produktivnost v kmetijstvu – spremenljivost cen primarnih proizvodov 
v EU – razvoj maloprodajnih cen živil – kmetijska trgovinska bilanca
Splošni cilj: trajnostno upravljanje naravnih virov in ukrepi na področju podnebnih sprememb
emisije iz kmetijstva – indeks poljskih ptic – kmetovanje z visoko naravno vrednostjo – odvzem vode v kmetijstvu – kakovost vode – organske snovi v tleh 
na ornih zemljiščih – erozija tal zaradi vode
Splošni cilj: uravnotežen teritorialni razvoj
stopnja zaposlenosti na podeželju – stopnja revščine na podeželju – BDP na prebivalca na podeželskih območjih
Kazalniki rezultatov (kaj so ukrepi SKP dosegli)
Specifični cilji: prispevanje k  dohodkom kmetij, omejitev spremeljivosti dohodkov kmetij, izboljšanje konkurenčnosti kmetijstva EU 
in povečanje deleža v prehranski verigi ter ohranjanje stabilnost trga
delež neposredne podpore v kmetijskih prihodkih – spremenljivost dohodka kmetij (po vrsti kmetij, po ekonomski velikosti) – dodana vrednost za 
primarne proizvajalce v prehrambni verigi – kmetijski izvoz EU – delež kmetijskega izvoza EU v svetovnem izvozu – delež končnih proizvodov v kmetijskem 
izvozu EU – odstotek količine proizvodov, kupljenih v intervencijskih ali zasebnih skladiščih, v skupni proizvodnji EU – odstotek količine proizvodov, izvo -
ženih z izvoznimi nadomestili, v skupni proizvodnji EU – cene primarnih proizvodov v EU v primerjavi s svetovnimi cenami – vrednost proizvodnje v okviru 
shem kakovosti EU v primerjavi s skupno vrednostjo kmetijske in živilske proizvodnje – pomen ekološkega kmetovanja – delež ekoloških zemljišč v vseh 
kmetijskih zemljiščih v  uporabi  – delež živali iz ekološke živinoreje v  skupnem številu živine
Specifični cilji: zagotavljanje javnih dobrin, prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, spodbujanje učin -
kovite rabe virov s  pomočjo inovacij
raznovrstnost kmetijskih rastlin (na kmetiji in v regiji) – delež travnatih površin v vseh kmetijskih zemljiščih v uporabi – delež površin z ekološkim pome -
nom v kmetijskih zemljiščih – delež površin, na katerih se izvajajo prakse zelene komponente – neto emisije toplogrednih plinov iz kmetijskih tal
Specifični cilj: ohranjanje raznovrstnega kmetijstvo po vsej EU
Strukturna diverzifikacija (v absolutnem in relativnem smislu) – dodatni kazalniki rezultata za razvoj podeželja, določeni v Izvedbeni Uredbi (EU) 
št. 808/2014Priloga IV
51 Priloge
Merila kakovosti, ki se uporabljajo za evropsko statistiko1
Načela kodeksa ravnanja Eurostata
Ustreznost Stopnja, do katere statistika ustreza sedanjim in potencialnim potrebam uporabnikov.
Natančnost Prileganje ocenjenih vrednosti dejanskim, toda neznanim vrednostim.
Pravočasnost Časovni zamik med dostopnostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo.
Točnost Časovni zamik med datumom objave podatkov in datumom, ko bi se podatki morali zagotoviti.
Dostopnost in jasnost Pogoji in načini, na podlagi katerih lahko uporabniki pridobijo, uporabljajo in razlagajo podatke.
PrimerljivostVpliv razlik v  uporabljenih statističnih konceptih, merskih orodjih in postopkih pri primerjavi statistike med zemljepisnimi 
območji, sektorskimi področji ali skozi čas.
Skladnost Primernost podatkov za njihovo zanesljivo povezovanje na različne načine in za različno uporabo.
1 Člen 12 Uredbe (ES) št. 223/2009.Priloga V
52 Odgovori  
Komisije
Povzetek
I
Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa pet ciljev SKP , od katerih je samo eden povezan z dohodki kme -
tov (pri čemer beseda dohodek dejansko ni omenjena).
Reforma SKP iz leta 2013 določa tri cilje politike (trajnostno proizvodnjo hrane, trajnostno upravljanje naravnih virov 
in podnebne ukrepe ter uravnotežen teritorialni razvoj), od katerih prvi izrecno omenja kmetijske dohodke.
Vendar dohodki niso edini cilj SKP , neposredna plačila pa ne edini instrument SKP , ki vpliva nanje; prav tako ni 
učinek neposrednih plačil omejen na dohodke, saj podpirajo skupno zagotavljanje zasebnih in javnih dobrin. Kot 
plačila na površino ne prispevajo le k dohodkovni podpori za kmete, temveč skupaj z drugimi instrumenti SKP tudi 
k drugim ciljem, povezanim z rabo zemljišč, kot so varstvo tal, večja biotska raznovrstnost in ublažitev podnebnih 
sprememb. Zato je izjemno težko jasno določiti, kakšen učinek ima določeno plačilo.
II
Zakonodajalec je jasno zasnoval novi okvir spremljanja in vrednotenja SKP . Ta naj bi zajel skupne učinke različ -
nih ukrepov glede teh različnih ciljev. Vsak od teh ciljev se bo spremljal in ocenjeval na podlagi celovitega sklopa 
skupnih kazalnikov, od katerih se nekateri nanašajo posebej na ukrepe, nekateri pa so širši, da upoštevajo skupne 
učinke.
Posamezni kazalniki so sicer koristni kot izhodišče, vendar ne morejo neposredno oceniti učinka politike ali ukrepa; 
to je treba storiti pri vrednotenju in pri tem upoštevati druge elemente, ki vplivajo na politiko in njene učinke. Zato 
bodo prednosti ali slabosti posameznih kazalnikov odvisne od tega, kako se uporabijo pri vrednotenju.
IV
Posamezni kazalniki in orodja imajo močnejše in šibkejše točke, vendar celotni sistem zagotavlja najboljše možno 
ravnovesje med potrebami po informacijah ter s tem povezanimi stroški in upravnim bremenom.
Kar je opredeljeno kot omejitev statističnih podatkov, je dejansko predstavitev glavnih značilnosti podatkovnih 
virov.
V
Komisija ima reprezentativne podatke o dohodku iz kmetijskih dejavnosti. Te podatke je mogoče uporabiti za oceno 
uspešnosti izvajanja ukrepov SKP v podporo dohodkom kmetov.
V Pogodbi je navedena povezava med povečanjem kmetijske produktivnosti in zagotavljanjem primerne življenjske 
ravni kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom. Zato se 
je primerno osredotočiti na dohodek iz kmetijskih dejavnosti, saj ima ta največji pomen za SKP .
Odgovori Komisije 53
VI(a) – Mreža FADN ni zasnovana za zbiranje podatkov o dohodku kmečkih 
gospodinjstev
Mreža FADN je ključni vir podatkov za okvir spremljanja in vrednotenja SKP . Njeni cilji so jasno določeni v Uredbi 
Sveta (ES) št. 1217/2009 z dne 30. novembra 2009, tj. zbiranje računovodskih podatkov, potrebnih za letno določa -
nje dohodkov kmetijskih gospodarstev, ki spadajo na področje statističnih raziskav, in poslovno analizo kmetijskih 
gospodarstev; ocenjevanje življenjske ravni kmetov ali dohodka kmečkih gospodinjstev je zunaj področja uporabe 
mreže FADN.
VI(b) – Stroški zbiranja podatkov o dohodku kmečkih gospodinjstev lahko prevladajo 
nad koristmi
Komisija se zaveda splošne analitične vrednosti statističnih podatkov, ki pokrivajo dohodek gospodinjstva v različ -
nih sektorjih, zato je bilo v zadnjih letih več različnih poskusov, da bi uvedli tako zbiranje podatkov. Vendar razprava, 
tudi zaradi nepripravljenosti držav članic, da v statistiko vključijo informacije o obdavčevanju, ni prinesla pozitivnih 
zaključkov. Ker je SKP osredotočena na dohodkovno podporo iz kmetijskih dejavnosti in dejavnosti razvoja pode -
želja, splošno spremljanje dohodka kmečkih gospodinjstev ni bilo prednostna naloga niti ni bilo izvedljivo, da bi se 
to novo zbiranje podatkov vključilo v statistični program dela. Namesto tega je bila zasnovana posebna statistična 
raziskava EU (SILC) za zbiranje informacij o življenjski ravni gospodinjstev v EU.
VI(c) – Informacije o kmetijskem dohodku, ki jih je zagotovila mreža FADN, so popolne
Vzorec FADN dejansko zajema le kmetije z računovodsko in knjigovodsko prakso, saj bi vključitev nekomercialnih 
kmetij pomenila vključenost manj zanesljivih podatkov, ki bolj temeljijo na oceni kot na trdnih dokazih. Vendar 
uporaba različnih pragov po državah članicah EU omogoča, da vzorec FADN pokrije kmetije različne gospodarske 
velikosti in s tem upošteva razlike v trgovinski naravi kmetij v različnih kmetijskih sektorjih po vsej Evropi.
VII
Temeljit sistem pregledov in potrjevanja podatkov, ki ga je Komisija vzpostavila za mrežo FADN, zagotavlja, da 
se preverja in zagotavlja visoka raven kakovosti zbranih podatkov. Poleg tega obiski na kraju samem omogočajo 
nadaljnje ukrepanje v zvezi z ugotovljenimi težavami. Sodišče ni odkrilo konkretnih slabosti pri postopkih potrjeva -
nja podatkov, ki so jih vzpostavile službe Komisije.
Obsežna uporaba podatkov mreže FADN v službah Komisije in raziskovalni skupnosti zagotavlja, da lahko primarni 
uporabniki učinkovito preverijo kakovost podatkov.
VIII
Uredba (EU) št. 1306/2013 jasno določa cilje, na podlagi katerih se z okvirom spremljanja in vrednotenja meri uspeš -
nost izvajanja SKP . Vsak posamezen kazalnik ima sicer prednosti in slabosti, vendar sklop kazalnikov, opredeljen 
v tem okviru, zagotavlja najboljše možno ravnovesje med potrebami po informacijah ter s tem povezanimi stroški in 
upravnim bremenom.
Odgovori Komisije 54
IX(a)
Komisija deloma sprejema to priporočilo in bo preučila, kako bi ga lahko izvedla.
Komisija meni, da bi obstoječi okvir za zagotavljanje informacij o dohodku iz kmetijskih dejavnosti sicer lahko okre -
pili, vendar bi upravno breme zaradi razvoja okvira za zagotavljanje informacij o razpoložljivem dohodku kmečkih 
gospodinjstev lahko prevladalo nad morebitnimi koristmi. Pravno podlago, ki je potrebna za tako zbiranje podatkov, 
bi bilo težko določiti.
Razpoložljivi dohodek kmečkih gospodinjstev je precej širši koncept od dohodka kmetije. SKP podpira dohodek 
kmetov s podpiranjem njihove kmetijske dejavnosti. Da bi ocenili, ali je bil cilj izpolnjen, je zato pomembno analizi -
rati razvoj dohodka iz kmetijskih dejavnosti.
IX(b)
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija namerava:
– razviti ekonomske račune za kmetijstvo (ERK), da bi zagotovili podrobnejše informacije o dejavnikih, ki vplivajo 
na kmetijski dohodek;
– izvesti študijo za preučitev vprašanja, ali je ERK mogoče nadalje razviti, da bi zagotovili razumno oceno gospo -
darske vrednosti javnih dobrin, ki jih proizvajajo kmetje;
– z državami članicami razpravljati o možnosti, da bi formalizirali operativne dogovore za kritje regionalnih ERK;
– pregledati, ali se informacije ERK v kazalnikih dohodka ustrezno uporabljajo.
IX(c)
Komisija sprejema to priporočilo.
Podatki mreže FADN že zajemajo skoraj vse subvencije EU.
IX(d)
Komisija sprejema priporočilo glede ERK. Komisija namerava uvesti redno poročanje o kakovosti ERK in ocenjevanje 
skladnosti, da bi dobila razumno zagotovilo, da so države članice vzpostavile okvir za zagotavljanje kakovosti.
V zvezi z mrežo FADN namerava obravnavati slabosti, odkrite pri izvajanju mreže FADN, tako da se bo z zadevnimi 
državami članicami dogovorila za jasen časovni načrt  in spodbudila boljšo izkoriščenost potenciala sistema. 
Komisija se zaveda težav pri uspešnosti izvajanja mreže FADN v posameznih državah članicah, ukrepi za odpravo 
obstoječih slabosti pa se že izvajajo. Uresničen je letni načrt obiskov na kraju samem, skupaj z akcijskimi načrti in 
sestanki za nadaljnje spremljanje, da bi se ocenil doseženi napredek glede dogovorjenih točk. V zadnjih letih je ta 
pristop pripeljal do pomembnih izboljšav v več državah članicah.
Odgovori Komisije 55
X
Komisija sprejema to priporočilo.
Kazalniki, kakor so opredeljeni, so zgolj izhodišče za vrednotenja. V tem okviru je za ocenjevalce dobra praksa, da za 
oceno doseženih rezultatov uporabljajo dodatne informacije. Z vrednotenji se med drugim ocenjujeta uspešnost in 
učinkovitost ukrepov SKP glede na njihove cilje.
Uvod
3
Z reformo SKP iz leta 2003 je bil glede neposrednih plačil uveden prehod od plačil, vezanih na vrsto proizvodnje, na 
plačila, ločena  od proizvodnje. Namen tega je bil okrepiti tržno usmerjenost kmetijstva (brez omejitev za proizvo -
dne odločitve kmetov), pri čemer je bil prehod skladen z našimi obveznostmi v okviru Svetovne trgovinske organi -
zacije. Vendar sta bili obe vrsti podpore, pred letom 2003 in po njem, oblika dohodkovne podpore za kmetijo.
Tudi drugi instrumenti SKP , kot so investicijska pomoč ali plačilo za območja z naravnimi omejitvami (razvoj podeže -
lja) in tržni ukrepi (skupna ureditev trga), imajo pomembno vlogo pri podpori dohodkom kmetov.
Poleg tega je med glavnimi trendi v zadnjih desetih letih vse večji poudarek na okoljskih in podnebnih preudarkih, 
ne samo z uvedbo zelene komponente plačil v letu 2013, temveč tudi z navzkrižno skladnostjo in številnimi drugimi 
okoljskimi ukrepi. Od podpore SKP se pričakuje, da bo podprla dohodek kmetije, hkrati  pa prispevala k okoljskim 
(in podnebnim) izboljšavam.
4
Pri pripravi reforme se je z deležniki in drugimi institucijami veliko razpravljalo o ciljih SKP ter posebni utemeljitvi za 
neposredna plačila in druge instrumente. Na voljo so bili javna razprava, sporočilo in na primer zakonodajni pre -
dlogi Komisije za neposredna plačila iz obrazložitvenega memoranduma, v katerem je bila predstavljena utemelji -
tev za reformo (COM(2011) 625 final/2).
Poleg tega so bili v Uredbo (EU) št. 1306/2013 (člen 110) vključeni trije splošni cilji SKP , v Izvedbeni uredbi (EU) 
št. 834/2014 (uvodna izjava 2) pa so predstavljeni posebni cilji.
6
SKP podpira dohodek kmetov s financiranjem kmetijske dejavnosti (podpora na površino, nekaj podpor, značilnih 
za posamezen sektor, naložbe, tržni ukrepi, okoljske dejavnosti na kmetijskih površinah). Zato je primerno spremljati 
dohodek iz teh kmetijskih dejavnosti. Spremljanje skupnega dohodka kmečkih gospodinjstev na ravni EU je zani -
mivo, vendar ne bi smelo biti podlaga za ugotavljanje potrebe po podpori, ki je usmerjena na kmetijske dejavnosti.
Komisija meni, da koncept skupnega razpoložljivega dohodka kmečkega gospodinjstva (skupni dohodek minus 
davki in prispevki za socialno varnost) za namene SKP ni najpomembnejši. Primerno življenjsko raven kmetijske 
skupnosti je treba zagotoviti zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom.
Odgovori Komisije 56
12
Uvodna izjava 68 Uredbe (EU) št. 1306/2013 določa tudi cilje, glede na katere je to treba storiti. V ta namen se upo-  
rabljajo kazalniki, opredeljeni v izvedbenih uredbah (EU) št. 808/2014 in (EU) št. 834/2014.
15
Kazalniki zagotavljajo podlago za ocenjevanje uspešnosti izvajanja SKP glede na njene cilje, tj. uspešnost, učinkovi -
tost, ustreznost, skladnost in dodano vrednost za EU. Vendar kazalniki kot taki, zlasti obravnavani ločeno, ne omo -
gočajo ocenjevanja uspešnosti izvajanja politike, ukrepa ali dejavnosti, saj je treba razvoj vrednosti kazalnika skozi 
čas oceniti in razumeti v okviru, v katerem se pojavlja.
16
Komisija je na podlagi revizije Sodišča spremenila pravni okvir mreže FADN, tako da je med drugim vključila doho -
dek iz drugih pridobitnih dejavnosti.
Opažanja
25 – Skupni okvir spremljanja in vrednotenja (CMEF) SKP
Skupni okvir spremljanja in vrednotenja je bil v zakonodaji jasno opredeljen, vključno v zvezi z dohodki kmetov. 
Določa hierarhijo kazalnikov, povezanih z različnimi ravnmi učinkov, rezultatov, realizacij in okoliščin SKP . Za vsakega 
od teh kazalnikov so bili opredeljeni ustrezni podatkovni viri, poudarek pa je bil na uveljavljenih orodjih za zbiranje 
podatkov. Čeprav so izboljšave vedno mogoče, je nabor podatkov nedvomno že na voljo.
26
V členu 39(1)(b) PDEU je cilj zagotavljanja primerne življenjske ravni za kmetijsko skupnost povezan s kmetijsko pro -
duktivnostjo. Ta povezava je vključena že v samo določbo, ki se posebej sklicuje na „osebe, ki se ukvarjajo s kmetij -
stvom“. To sklicevanje ne zajema niti oseb, ki se ne ukvarjajo s kmetijstvom (kot so člani gospodinjstva, ki opravljajo 
druge poklice), niti dejavnosti kmeta, ki očitno sploh niso povezane s kmetijstvom. Zato je člen 39(1)(b) PDEU tudi 
jasno povezan s členom 39(1)(a) PDEU („povečati kmetijsko produktivnost“), kot je poudarjeno z besedama „s tem“ 
na začetku člena 39(1)(b) PDEU. Komisija zato meni, da se je primerno osredotočiti na dohodek iz kmetijskih dejav -
nosti (vključno s pomožnimi dejavnostmi), saj je ta bistvenega pomena za SKP (ne pa na skupni dohodek gospodinj -
stva zunaj kmetijstva in razvoja podeželja).
27
Statistični okvir za zagotavljanje informacij o dohodku kmetov iz kmetijskih dejavnosti je predstavljen v mreži FADN 
in ERK. Informacije o dohodku kmečkih gospodinjstev se zbirajo v okviru statistike EU-SILC, velikost vzorca pa je 
zasnovana tako, da pokrije populacijo kot celoto. Na splošno v večini držav članic ne omogoča razčlenjenih podat -
kov za kmetijstvo.
Ker razpoložljive informacije kažejo, da so vse pomembnejši dohodki, ki niso strogo povezani s kmetijsko dejav -
nostjo, temveč z njeno diverzifikacijo, je bila izvedena temeljita revizija statistične raziskave FADN, s katero je bil 
v izračun dohodka kmetije vključen popolnoma nov nabor podatkov o dohodku iz drugih pridobitnih dejavnosti, 
povezanih s kmetijskim gospodarstvom.
Komisija je dejansko preučila izvedljivost zbiranja podatkov o dohodkih kmečkih gospodinjstev na mikroravni. Ven -
dar se projekt o dohodku sektorja kmečkih gospodinjstev (IAHS) ni nadaljeval v okviru Stalnega odbora za kmetijsko 
statistiko (CPSA).
Odgovori Komisije 57
28
Velikost vzorca statistike EU-SILC je zasnovana tako, da pokrije populacijo kot celoto, in na splošno v večini držav 
članic ne omogoča razčlenjenih rezultatov za kmetijstvo.
30 – Primerjava dohodkov po gospodarskih sektorjih
Komisija meni, da je pomembno primerjati dohodek iz kmetijskih dejavnosti  s povprečnimi plačami v drugih 
gospodarskih sektorjih in da za to obstaja referenčni sistem1.
SKP podpira dohodek kmetov s financiranjem kmetijske dejavnosti (podpora na površino, nekaj podpor, značilnih 
za posamezen sektor, naložbe, tržni ukrepi, okoljske dejavnosti na kmetijskih površinah). Zato je primerno spre -
mljati dohodek iz teh kmetijskih dejavnosti in ga primerjati z oportunitetnimi stroški, namreč plačami, ki bi jih bilo 
mogoče prejeti v drugih sektorjih. Spremljanje skupnega dohodka kmečkih gospodinjstev na ravni EU je zanimivo, 
vendar ne bi smelo biti podlaga za ugotavljanje potrebe po podpori, ki je usmerjena na kmetijske dejavnosti.
32
Ravni dohodkov različnih skupin kmetij se redno primerjajo na podlagi podatkov mreže FADN. Tako razlikovanje 
v nacionalnih računih ni mogoče niti za kmetijstvo niti za druge gospodarske sektorje. Dobljene vrednosti kažejo, 
kako se kmetijstvo primerja z drugimi gospodarskimi sektorji, ki so prav tako izjemno raznovrstni.
33
ERK se sestavljajo v skladu s temeljnimi koncepti in pravili sistema ESR 952. Vendar se Uredba (ES) št. 549/2013 za 
ERK ne uporablja, uporaba sistema ESR 2010 (revidirana različica sistema ESR 95) pa je mogoča le s spremembami 
pravnega akta ERK, ki se pripravljajo.
Glavne spremembe pri prehodu z ESR 95 na ESR 2010 se niso nanašale posebej na kmetijstvo. Nekatere države čla -
nice so preučile posledice spremembe: nekatere so ugotovile, da je bil učinek majhen, druge pa, da ga ni bilo.
34
ERK dejansko niso bili zasnovani tako, da bi pripomogli k analizi odvisnosti določenih sektorjev od subvencij in nji -
hovega pomena za rentabilno kmetovanje v zadevnih regijah, za posebne vrste proizvodnje ali za posebne social -
no-ekonomske skupine kmetov.
Zato Komisija za vrednotenje učinka subvencij na ravni kmetij uporablja mrežo FADN.
1 Številke bi bilo treba razlagati previdno zaradi konceptualnih razlik med merjenjem dohodka kmetov iz kmetijskih dejavnosti in povprečnimi 
plačami v gospodarstvu ter zaradi pomanjkanja zanesljivih podatkov o ekvivalentu polnega delovnega časa v statistiki dela za celotno 
gospodarstvo za nekatere države članice.
2 ESR je evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov, ki se uporablja v državah članicah Evropske unije in drugje.
Odgovori Komisije 58
35
Komisija se strinja, da so podatki o cenah zemljišč in najemninah pomembni za oceno učinka SKP . Novembra 2014 
in julija 2015 je v CPSA oziroma DGAS predstavila osnutek uredbe Komisije o cenah zemljišč in najemninah, ki bi bila 
vmesna faza pred morebitno uredbo Evropskega parlamenta in Sveta. V CPSA in DGAS ni bilo soglasja v podporo 
uredbi Komisije. Ugotovljeno je bilo, da so statistike o cenah zemljišč občutljive in da bi bila lahko statistika zaradi 
malo transakcij nezanesljiva. V „Strategiji za kmetijsko statistiko do leta 2020 in pozneje“ je predvidena morebitna 
vključitev kmetijskih statističnih podatkov o cenah v okvirno uredbo o statistiki kmetijskih vložkih/proizvodov.
36
Pisni sporazumi kot sredstvo za izvajanje evropskega statističnega programa so priznani v členu 14(1)(c) Uredbe (ES) 
št. 223/2009, sklepajo pa se med nacionalnimi statističnimi organi in Komisijo.
Dogovori v tem primeru izhajajo iz obdobja pred Uredbo (ES) št. 223/2009 in so bili sprejeti na podlagi neformalnih 
dogovorov.
Komisija bo sprejela ukrepe za formaliziranje operativnih dogovorov v zvezi z zagotavljanjem podatkov 
regionalnih ERK.
38
ERK predstavljajo absolutne vrednosti in kazalnike. Kazalniki so jasno namenjeni spremljanju sprememb skozi 
čas, absolutne vrednosti pa je mogoče uporabiti za primerjavo ravni povprečnega dohodka po državah, kadar so 
postavljene v kontekst. Predstavitev po letnih delovnih enotah ne daje vtisa, da kaže ravni dohodka za posameznike 
ali gospodinjstva (kaj šele življenjsko raven kmetijskih gospodinjstev). Pokazala naj bi predvsem učinek strukturnih 
sprememb (tj. zmanjšanje števila delovnih mest v kmetijstvu) na povprečne kmetijske dohodke skozi čas. Komisija 
se poleg tega dobro zaveda omejitev, ki so nujno povezane z uporabo kazalnikov. Zato ima uporaba posameznega 
kazalnika za oceno uspešnosti izvajanja ali dejansko ločena presoja njegovih prednosti ali slabosti le omejeno 
vrednost.
39
V skladu z Eurostatovim raziskovanjem strukture kmetijskih gospodarstev iz leta 2010 so 97 % kmetijskih gospodar -
stev v EU upravljali posamezni imetniki (glej odstavek 6 v poročilu Sodišča), medtem ko so pravne osebe kmetovale 
na 27 % kmetijskih površin EU.
Komisija je pri opisu kazalnika „podjetniški dohodek kmetijstva“ za sistem merjenja in vrednotenja SKP jasno 
navedla, da to ni kazalnik skupnega dohodka ali razpoložljivega dohodka gospodinjstev, dejavnih v kmetijstvu, 
saj imajo lahko slednja poleg izključno kmetijskih dohodkov tudi dohodke iz drugih virov (nekmetijske dejavnosti, 
plače, socialni prejemki in dohodek od lastnine). Povedano drugače, podjetniški dohodek v kmetijstvu se ne sme 
obravnavati kot dohodek kmetov3.
Razpoložljive statistične podatke je pomembno celovito analizirati. Informacije iz mreže FADN lahko dopolnijo infor -
macije iz ERK.
3 Glej http://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2015/2015-10-01-context-indicators_en.pdf .
Odgovori Komisije 59
41
Glavne spremembe mreže FADN so temeljile tudi na zaporednih reformah SKP . Zaradi odziva na SKP po letu 2013 
so bile v vprašalnik mreže FADN dodane nekatere kmetijsko-okoljske spremenljivke in nov nabor spremenljivk 
v zvezi s subvencijami, vključno z zeleno komponento (Uredba (EU) št. 385/2012 in Uredba (EU) 2015/220). Podobno 
je reforma SKP iz leta 2008 povzročila spremembe mreže FADN, uvedene z Uredbo (ES) št. 868/2008, reforma SKP iz 
leta 2003 spremembe mreže FADN, uvedene z Uredbo (ES) št. 2253/2004, itd.
42
Zunanji proizvodni faktorji so upoštevani v drugih kazalnikih, kot sta neto dohodek kmetije in neto dohodek kme -
tije na letno delovno enoto. Širok razpon kazalnikov, ki izhajajo iz rezultatov mreže FADN, je mogoče uporabiti in 
prilagoditi za posebne analitične potrebe.
43
Kazalnik dohodka neto dodana vrednost kmetije na letno delovno enoto (NDVK/LDE) se lahko uporablja tudi za te 
kmetije. Pomembno je poudariti, da mreža FADN zbira informacije prek popolnega nabora posameznih računovod -
skih spremenljivk, ki omogočajo njihovo ponovno združevanje glede na posebne analitične potrebe.
44
Če so za analitične namene potrebni kazalniki dohodka za kmetije, organizirane kot običajna podjetja, jih je mogoče 
oblikovati.
45
Nedenarni dohodek v podatkovni zbirki FADN ni izrecno evidentiran, je pa upoštevan v analizah na podlagi podat -
kov FADN (na primer v kazalnikih osebnih prejemkov družinske delovne sile in dobička kmetije). Analiziranje učinka 
obdavčitve dohodka na ravni države članice presega področje uporabe mreže FADN.
46
Najnovejša različica poročila s kmetijskega gospodarstva mreže FADN vključuje druge pridobitne dejavnosti, nepos -
redno povezane s kmetijskim gospodarstvom.
47
Če dejavnost upravljajo ločene poslovne enote, ki niso kmetija, ki je del vzorca FADN, ta dejavnost ne prispeva 
k dohodku kmetije.
Lahko sicer obstajajo siva področja med kmetijskimi in nekmetijskimi dejavnostmi, vendar Komisija meni, da so 
dodatni viri prihodkov, ki so brez dvoma nekmetijski, za SKP manj pomembni.
Okvir 2
Ker se podatki o drugih pridobitnih dejavnostih, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom, v mreži FADN 
zbirajo šele od obračunskega leta 2014 in morajo biti Komisiji predloženi do 31. decembra 2015 (za Združeno kra -
ljestvo in Nemčijo nekaj mesecev pozneje), ocena nedoslednega obravnavanja večinoma temelji na praksah eviden -
tiranja pred uvedbo novega poročila s kmetijskega gospodarstva.
Od vseh držav članic EU se pričakuje, da bodo predložile podatke v skladu z usklajenimi pravili, pri oblikovanju kate -
rih so sodelovale in zanje glasovale v odboru za mrežo FADN. Vrednotenje obravnavanja drugih pridobitnih dejav -
nosti, neposredno povezanih s kmetijo, bo mogoče šele po tem, ko bodo na voljo vsi potrjeni podatki za leto 2014.
Odgovori Komisije 60
48
Kot je pojasnjeno v zakonodaji in metodologiji mreže FADN, so različni pragovi in pokritost po državah članicah 
eden od osnovnih pogojev za oblikovanje vzorca FADN in pridobitev koristnih rezultatov, če se upoštevajo področje 
uporabe in cilji te statistične raziskave. Različni pragovi dejansko odražajo in s tem upoštevajo različne strukture 
kmetij v določenih državah članicah. Kar zadeva pokritost subvencij EU, letna primerjava med skupnim zneskom 
neposrednih plačil, dodeljenih upravičencem v EU, in zbirnimi rezultati, pridobljenimi iz podatkovne zbirke FADN, 
kaže dobro pokritost po EU, npr. 90-odstotno pokritost za nevezana neposredna plačila. To potrjuje obsežna upo -
raba podatkov mreže FADN v ocenah učinka in ekonomskih analizah učinkov subvencij SKP na dohodek kmetij.
49
Ker kmetije mreže FADN predstavljajo največji možni delež kmetijske proizvodnje, kmetijskih površin in delovne sile 
na kmetijskih gospodarstvih s tržno usmeritvijo, je ravno dohodek te vrste kmetije tisti, ki ga želi primerjati mreža 
FADN. Primerjava dohodka kmetij v državi članici v okviru mreže FADN je koristna ravno zato, ker se v vzorcu kaže 
različna struktura kmetij na ravni države. Če kmetija s standardnim prihodkom 10 000 EUR na leto ni reprezentativna 
za ciljne kmetije mreže FADN v neki državi članici, ni nobenega razloga, da bi se vključila v primerjavo. Tako lahko 
primerjave povprečnega dohodka na delavca po vseh kmetijskih gospodarstvih, vključenih v mrežo FADN, pripe -
ljejo do napačne razlage dohodkovnega položaja kmetov po državah članicah le v primeru, če podatkov ne sprem -
ljajo podrobna pojasnila o tem, kateri del populacije kmetij predstavljajo podatki.
50
Mreža FADN je bila vzpostavljena zaradi zbiranja računovodskih podatkov, ki so zlasti potrebni za:
(a) letno ugotavljanje dohodkov na kmetijskih gospodarstvih, ki spadajo na področje statistične raziskave, in
(b) analizo poslovanja kmetijskih gospodarstev.
Ni bila zasnovana niti zato, da bi reprezentativno predstavljala upravičence do podpore EU, niti zato, da bi bila 
orodje za spremljanje ukrepov za razvoj podeželja. V ta namen bi bila potrebna prilagoditev vzorca ob vsaki reformi 
politike, s čimer bi bili ogroženi kontinuiteta in zanesljivost podatkov.
Kljub temu pa mreža FADN pokriva več kot 90 % neposrednih plačil. Upravičenci, ki niso zajeti, so predvsem kme -
tje s polovičnim delovnim časom ali samooskrbni kmetje, ki so pod zadevnimi pragovi za raziskave in prejmejo le 
majhen del celotnega proračuna. Ne zdi se verjetno, da ti upravičenci vodijo računovodstvo kmetije, ki bi ga bilo 
mogoče uporabiti v mreži FADN.
Zaradi strukturnih prilagoditev na kmetijskih gospodarstvih EU se je število kmetij zmanjšalo; posledično se je 
zmanjšalo tudi število upravičencev do neposrednih plačil (– 12 % v EU-15, – 7 % v EU-N10 od leta 2005, – 4 % 
v Bolgariji in Romuniji od leta 2008). Manjši delež upravičencev prejema nizke zneske neposrednih plačil, zato je na 
upravičenca dodeljen višji povprečni znesek, zlasti v državah članicah, ki so se EU pridružile v letih 2004 in 2007.
51
Komisija in države članice že sodelujejo, da bi omogočile združevanje informacij o dohodkovni podpori EU ter 
podatkov o kmetijskih strukturah in rabi zemljišč. Leta 2012 je bila ustanovljena projektna skupina za povezave med 
upravnimi viri podatkov, statističnimi podatki in mrežo FADN. Sodelovale so različne države članice, tako da so si 
izmenjevale izkušnje o različni stopnji povezovanja svojih podatkovnih virov. To delo se nadaljuje v okviru priza -
devanj Eurostata v zvezi s strategijo za kmetijsko statistiko do leta 2020 in pozneje, ki zelo poudarja vključevanje 
različnih podatkovnih virov. Sicer je treba premagati različne tehnične in pravne težave, vendar je jasno predvidena 
boljša uporaba upravnih podatkov v statistiki.
Odgovori Komisije 61
52
Statistična načela, s katerimi se ureja priprava evropske statistike, so vključena v Uredbo (ES) št. 223/2009 o evropski 
statistiki. Tvorijo ogrodje okvira za zagotavljanje kakovosti in so pravno zavezujoča. Kodeks ravnanja je samoregula -
tivni instrument, ki ga je sprejel Odbor za evropski statistični sistem (OESS); njegovo izvajanje v evropskem statistič -
nem sistemu se spremlja na podlagi medsebojnih strokovnih pregledov in ukrepov za izboljšanje. Države članice 
in Komisija v skladu s spremenjeno uredbo (ES) št. 223/2009 sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se prek zavez za 
zaupanje v statistiko ohrani zaupanje v evropsko statistiko.
54
Komisija je znova uvedla zahtevo za opise metodologije ERK.
Priprava novih opisov metodologij se je začela decembra 2014. Opise je treba predložiti do 30. septembra 2016.
55
S pripravo novih opisov metodologij, kakor je omenjeno v točki 54, bodo zagotovljene najnovejše informacije 
o metodologijah, te pa se lahko potem uporabijo za oceno zadev, omenjenih v tem opažanju.
56
Komisija se je z nedoslednostmi, odkritimi v zvezi z vinom in oljčnim oljem, ukvarjala decembra 2014 v okviru 
delovne skupine za kmetijske račune in cene, to delo pa se še vedno nadaljuje.
Okvir 3 – Druga alinea
Obseg možnosti ločevanja ali neločevanja iste nekmetijske dopolnilne dejavnosti je odvisen od upravnih pravil, ki 
se po državah članicah razlikujejo. V Uredbi (ES) št. 138/2004 je dejansko izrecno navedeno, da mora vsaka država, 
odvisno od značilnosti svojega kmetijstva, sestaviti svoj seznam neločljivih nekmetijskih dopolnilnih dejavnosti 
(Priloga I, 1.30).
Okvir 3– Tretja alinea
Po navedbah romunskih organov se subvencije obravnavajo v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 138/2004. 
Zadevne subvencije izhajajo iz sheme enotnega plačila na površino, ki je poenostavljena različica sheme enotnega 
plačila in se uporablja v državah članicah, ki so k EU pristopile leta 2004 ali pozneje4.
Romunija trdi, da gre pri plačilih v okviru sheme enotnega plačila na površino za subvencije, ki niso neposredno 
vezane na proizvodnjo ali proizvodne dejavnike v smislu odstavka 3.065 in so neposredna podpora proizvajalcem 
v smislu odstavka 3.066. Komisija bo to vprašanje nadalje spremljala.
Okvir 3 – Četrta alinea
Kar zadeva Francijo, bo Komisija to vprašanje nadalje spremljala.
4  V skladu z Uredbo (ES) št. 138/2004, Priloga, razdelek 2, Druge subvencije na proizvodnjo,  
3.065  Uporaba obračunskega načela pri zajemanju drugih subvencij na proizvodnjo je lahko zelo kočljiva. [...] Pri subvencijah, ki niso neposredno 
povezane s proizvodnjo ali proizvodnimi dejavniki, je težko opredeliti čas transakcije, ki jih je povzročila, in jih ločiti od časa, ko so bile 
dejansko plačane. V tem primeru se subvencije evidentirajo v trenutku, ko so prejete.
 3.066   Priporočajo se naslednje posebne obravnave:  
[...] 
druge subvencije, ki niso neposredno povezane s proizvodi ali proizvodnimi dejavniki (neposredna podpora proizvajalcem, pomoč za 
območja z omejenimi možnostmi itd.): priporoča se nadaljnja uporaba merila odvisnosti od časa plačila, ker je težko opredeliti čas vložitve 
zahtevka za nadomestilo in ali so zadevni zneski točni.
Odgovori Komisije 62
57
Popravek statističnih podatkov je standarden in po vsem svetu uporabljen pristop na vseh področjih statistike. Do 
popravkov pride, kadar so na voljo nove informacije, ki jih je mogoče vključiti v rezultate in doseči boljšo kakovost. 
S popravki se izboljša kakovost rezultatov. Postopki potrjevanja sprožijo odziv Komisije pošiljatelju, kadar posodobi -
tve presežejo določene prage.
58
Komisija je štiri države članice opomnila, naj zagotovijo samoocenjevanje.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 60 in 61
Način izvajanja izbranega sistema prispeva k visoki ali nizki ravni kakovosti podatkov.
62
Kot je jasno navedeno v zakonodaji EU (člen 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009), državni odbor načrt za izbor najprej 
odobri, potem pa ga predloži Komisiji. Nacionalni statistični uradi so zastopani v nacionalnih odborih, kjer zagotav-  
ljajo strokovne nasvete v zvezi s parametri natančnosti in razponi zaupanja.
Komisija v preteklosti ni imela popolnih informacij, ki jih je navedlo Sodišče. V zadnjih letih pa se je stanje izboljšalo.
63
Velikost vzorca ni odvisna izključno od skupnega števila kmetij, temveč zagotavlja pokritost kmetijskih dejavnosti 
skladno z raznovrstnostjo kmetijskega sektorja v smislu vrst in velikosti kmetij v vsaki regiji. Tako lahko za določen 
delež kmetij velja, da je reprezentativen ali da ni, odvisno od tega, kako zelo so si kmetije v istem grozdu podobne.
Kar zadeva španski vzorec, je analiza Sodišča temeljila na podatkih, zbranih v okviru prejšnje pogodbe, ki ni vedno 
zagotavljala želene reprezentativnosti. Ta pogodba je bila revidirana, izboljšave pa se kažejo v podatkih v zvezi 
z naslednjimi leti.
64
Komisija pozna metode, uporabljene za izbiro kmetij v vzorcu, saj so te informacije vključene v informativni list 
načrta za izbor, ki ga morajo države članice poslati vsako leto (člen 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/220). 
To poznavanje metod omogoča nadaljnje analize morebitnega vpliva, ki bi ga subjektivni dejavniki lahko imeli na 
reprezentativnost pridobljenih informacij o dohodkih.
Kar zadeva španski vzorec, podregije niso ena od razsežnosti pokritosti. Dejansko so podatki mreže FADN reprezen -
tativni za oddelek mreže FADN (regijo), velikost vzorca pa se določi tako, da se zagotovi ta raven pokritosti. Vendar 
to ne pomeni, da neposrednih plačil ne bo mogoče vrednotiti samo zato, ker regije politik ne ustrezajo popolnoma 
statističnim regijam. Nazadnje, reprezentativnost teritorialnih struktur je zagotovljena na višji ravni geografskega 
združevanja (kot je pogosto v primeru vzorčnih raziskav).
Odgovori Komisije 63
Skupni odgovor Komisije na odstavka 65 in 66
Komisija se zaveda teh težav, zato so pri analizi podatkov za zadevne grozde z manjšim številom kmetij v vzorcu 
sprejeti ustrezni ukrepi. Velja poudariti, da analize mreže FADN večinoma izvajajo ekonomski analitiki, ki delajo pri 
Komisiji v tesnem sodelovanju s pregledovalci podatkov in organi za zvezo. Poleg tega podatkovni analitiki za vsak 
zunanji zahtevek raziskovalcev za podatke zagotovijo vso potrebno podporo in informacije, da se zagotovi pravilna 
razlaga podatkov.
68
Komisija se zaveda, da so na manjših kmetijah računovodske prakse manj običajne. Zato je bilo pri državah, kot sta 
Romunija in Španija, več pozornosti posvečene preučitvi morebitnih rešitev za tveganje zbiranja nekakovostnih 
podatkov.
Španski organ za zvezo je po preučitvi strukturnega razvoja kmetijskega sektorja predlagal povišanje praga za 
podatke od obračunskega leta 2015 z enakim številom kmetij v vzorcu, tako da bodo majhne kmetije, ki nimajo knji -
govodstva, nadomeščene z bolj reprezentativnimi kmetijami, ki sporočajo podatke.
Glede Romunije – ob upoštevanju zapletene strukture kmetijstva v tej državi, kjer je približno tretjina vseh manjših 
kmetij EU – se vzorec mreže FADN in kakovost podatkov budno spremljata od prvega leta po pristopu države k EU.
69
Rezultati mreže FADN so predstavljeni po letnih delovnih enotah (npr. kazalnik dohodka NDVK/LDE), zaradi česar so 
primerljivi ne glede na število ur dela, opravljenih na posameznih kmetijskih gospodarstvih.
70
Najti je treba ravnovesje med hitro objavo in zadovoljivo kakovostjo podatkov. Ker so informacije o dohodku kme -
tije bistvene za SKP in jih brez potrditve ni mogoče uporabiti, ima prednost kakovost podatkov, vendar ob neneh -
nem trudu, da bi bili podatki na voljo hitreje (vprašalnik z 2 000 spremenljivkami se vsako leto predloži v izpolnitev 
85 000 kmetijam v 28 državah članicah).
Potrjeni podatki mreže FADN tudi niso dani na voljo nič pozneje kot podatki iz katerega koli drugega vira, kjer so 
potrebni temeljiti pregledi in potrjevanje posameznih podatkov o kmetiji.
Analize na podlagi mreže FADN, ki jih objavlja Komisija, vključujejo ocene, ki omogočajo analizo podatkov za 
obdobje, ki presega razpoložljive letne podatkovne sklope.
Poleg tega se je zaradi skupnih prizadevanj Komisije in držav članic že očitno izboljšala kakovost podatkov, ki bodo 
na voljo za vrednotenje reforme SKP iz leta 2013.
Odgovori Komisije 64
72
Morebitno financiranje EU v Romuniji znaša 160 EUR krat 6 000 kmetij v vzorcu, kar je 960 000 EUR na leto. Komisija 
se zaveda težav, s katerimi se spopadajo v tej državi članici pri uporabi razpoložljivih sredstev (čeprav najnovejše 
informacije kažejo, da se denar zdaj porablja za izboljšanje sistema IT za zbiranje podatkov), vendar ocenjuje, da bo 
to zadoščalo za izboljšanje sistema mreže FADN v Romuniji.
Po izboljšavah mreže FADN v zadnjih letih v Španiji je ministrstvo za kmetijstvo podatke, ki temeljijo na mreži FADN, 
znova začelo objavljati na svoji spletni strani in v „Anuario de Estadísticas Agrarias“. To je zelo dobrodošel prvi korak 
k uporabi podatkov za nacionalne namene.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 68.
73
Okvir za zagotavljanje kakovosti za mrežo FADN obstaja, sestavljen pa je iz pravnega, organizacijskega in postop -
kovnega dela:
– zahteve za mrežo FADN in njene podatke so določene v njeni temeljni uredbi;
– preverjanje kakovosti podatkov, prejetih iz držav članic, in predvideni ukrepi za njihovo izboljšanje so opisani 
v uradnih postopkih enote, ki je odgovorna za mrežo FADN.
Pravila, ki veljajo za mrežo FADN, jasno vključujejo koncept „ustrezno izpolnjenih poročil s kmetijskega gospodar -
stva“ in preverjanje, ki ga opravi Komisija (člena 11 in 13 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/220).
74
Točnost podatkov, predloženih Komisiji, se za vse države članice ocenjuje po enakem postopku (tj. z letnim preverja -
njem kakovosti podatkov, kot je opisano na spletni strani: http://ec.europa.eu/agriculture/rica/collect_en.cfm#tnfqc , 
in z obiski na kraju samem v treh četrtinah držav vsako leto).
75
Komisija se zaveda težav pri uspešnosti izvajanja mreže FADN v posameznih državah članicah in sprejema ukrepe za 
obravnavanje odkritih slabosti. Vzpostavljeni so bili letni načrt obiskov na kraju samem, akcijski načrti in sestanki za 
nadaljnje spremljanje, da bi se ocenil doseženi napredek v zvezi z dogovorjenimi točkami. Ta pristop je pripeljal do 
pomembnih izboljšav v več državah članicah, na primer:
– španski organi so po obisku v Španiji leta 2014 in nadaljnjih ukrepih po njem povečali število osebja za mrežo 
FADN, spremenili pogoje pogodbe z zbiratelji podatkov in preučili šibke točke podatkov, tako da so se podatki 
mreže FADN spet začeli uporabljati in objavljati;
– po obiskih na Danskem leta 2013 in Finskem leta 2015 ter nadaljnjih ukrepih po njih so bila analizirana nekatera 
vprašanja v zvezi z izvajanjem zadevnih vzorcev ter predlagane rešitve, ki se že izvajajo.
Grška mreža FADN je del akcijskega načrta in protokola o sodelovanju med različnimi nacionalnimi organi, ki se 
ukvarjajo s kmetijsko statistiko, da bi se kmetijska statistika in upravni podatki vključili v enoten sistem upravnih 
in statističnih podatkov primarnega sektorja. Ta akcijski načrt je vključen v revizijo memoranduma o soglasju za 
Grčijo iz leta 2014, ki vključuje seznam ukrepov in referenčnih meril, o katerih so se dogovorile službe Komisije, da bi 
obravnavali pereča vprašanja, v zvezi s katerimi so se grški organi zavezali doseči zadane cilje.
Odgovori Komisije 65
76
Glej odgovor Komisije na odstavek 70.
81
Cilji sistema neposrednih plačil kot celote so opredeljeni v uvodni izjavi 24 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003. 
Cilji sestavnih plačil, ki zadevajo „zeleno komponento“, površine z naravnimi omejitvami, mlade kmete, prosto -
voljno vezano podporo in majhne kmetije, so opredeljeni v uvodnih izjavah 37, 46, 47, 49 oziroma 54 Uredbe (EU) 
št. 1307/2013.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 82.
82
Komisija meni, da bo ocenjevanje, ali se dosegajo z dohodkom povezani cilji SKP , vedno vključevalo strokovno 
vrednotenje na podlagi zelo raznovrstnih informacij. Deloma je tako zaradi raznovrstnosti kmetijskega sektorja EU. 
Deloma pa tudi zato, ker se morda izvajajo temeljne prilagoditve – v kmetijskem sektorju ali zunaj njega –, ki so 
pozitivne (ali negativne) za dolgoročne obete za dohodek kmetije, vendar s peščico preprostih kazalnikov niso jasno 
sporočene. Vse razlage ciljev, določenih v Pogodbi, in vsi pristopi k vrednotenju njihovega izpolnjevanja morajo biti 
dovolj široki, da ustrezajo tej kompleksnosti.
Dejstvo, da neposredna plačila pomagajo dosegati več ciljev hkrati, in različnih možnosti, ki so državam članicam 
na voljo pri izvajanju neposrednih plačil, ne sme zmanjšati zahtevnosti vrednotenja. Vendar prednosti tega polo -
žaja prevladajo nad slabostmi. Prizadevanje za gospodarske in okoljske cilje prek neposrednih plačil je v nekaterih 
pogledih učinkovit pristop k politiki in poudarja, da je „trajnost“ večrazsežnostna.
83
Kazalniki bi morali merilom „RACER“, ki jih je omenilo Sodišče, slediti le, kadar je to mogoče . Po potrebi bo brez 
neposrednega kazalnika morda treba za predstavitev pojava uporabiti nadomestne kazalnike5.
84
Podatki o kmetijskem dohodku (faktorskem in podjetniškem) so na voljo in jih Komisija objavlja na spletu. Za vzpo -
stavitev vzročne povezave z ukrepi politike je treba spremembe vrednosti kazalnikov razložiti in umestiti v kontekst. 
To je naloga ocenjevalca pri vrednotenju politike, kajti noben kazalnik ne bo dal informacij o tem, kaj je povzročilo 
spremembo njegove vrednosti.
85
Čeprav ni točno določenega cilja, je s kazalniki mogoče spremljati, ali se dohodek povečuje ali ne. Šele v fazi vred -
notenja – ob upoštevanju konteksta, vmesnih dejavnikov itd. – je mogoče oceniti, kakšen je neto učinek ukrepov in 
ali so prispevali k razvoju. Tega ni nikoli mogoče razbrati neposredno iz kazalnika.
5 Glej: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf , str. 250–251.
Odgovori Komisije 66
Okvir 4 – Prva alinea
Komisija je skupaj z državami članicami razvila nabor kazalnikov, ki bi združeni  ocenjevalcem morali dati potrebne 
informacije.
Namen kazalnika je obveščati o odvisnosti kmetov od neposrednih plačil, ne pa o njihovem dohodku kot takem.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 38.
Okvir 4 – Druga alinea
Kazalnik spremenljivosti dohodka kmetij, ki temelji na podatkih mreže FADN, ne more zagotavljati informacij 
o uspešnosti neposrednih plačil, ker pri njegovem izračunu niso upoštevana neposredna plačila. Kazalnik meri 
nestabilnost dohodka kmetije, kadar ni neposrednih plačil (ali drugih povezav z javnim sektorjem, npr. davkov).
Okvir 4 – Tretja alinea
Kazalnik dodane vrednosti za primarne proizvajalce ni namenjen zagotavljanju informacij o dohodku, temveč o kon -
kurenčnem položaju kmetov v verigi proizvodnje živil.
86
Ustrezni podatki so na voljo (npr. kazalniki realizacij).
87
Sami kazalniki ne zagotavljajo informacij o učinkovitosti ali alternativnih scenarijih. To je naloga vrednotenja ozi -
roma ocene učinka.
Zaključki in priporočila
88
Revizija kazalnike razpoložljivega dohodka pogosto povezuje z analizo uspešnosti neposrednih plačil. Vendar 
dohodek ni edini cilj SKP , neposredna plačila pa niso edini instrument SKP , ki vpliva na dohodek, niti ni njihov 
učinek omejen na dohodek, saj podpirajo skupno zagotavljanje zasebnih in javnih dobrin. V členu 110(3) Uredbe 
(EU) št. 1306/2013 se jasno zahteva ocenjevanje skupnega učinka vseh instrumentov SKP v zvezi s skupnimi cilji SKP . 
Podrobneje, neposredna plačila kot plačila na površino ne prispevajo le k dohodkovni podpori za kmete, temveč 
tudi k drugim ciljem, povezanim z rabo zemljišč, kot so varstvo tal, večja biotska raznovrstnost in ublažitev podneb -
nih sprememb. K njim neposredna plačila prispevajo skupaj z drugimi instrumenti SKP , kot so kmetijsko-okoljsko -
-podnebni ukrepi pri razvoju podeželja.
89
Medtem ko sta več kot dve tretjini proračuna SKP dejansko namenjeni neposrednim plačilom, bo 30 % tega zneska 
za evropske kmete povezanega z njihovim spoštovanjem trajnostnih kmetijskih praks, ki ugodno vplivajo na kako -
vost tal, biotsko raznovrstnost in okolje na splošno.
Odgovori Komisije 67
90
Komisija uporablja tudi uveljavljene vire informacij in si prizadeva izogibati se nepotrebnemu upravnemu bremenu. 
Dodano vrednost informacij je treba ocenjevati glede na breme in vire pri pripravi teh informacij.
91
Posamezni kazalniki in orodja imajo močnejše in šibkejše točke, vendar celotni sistem zagotavlja najboljše možno 
ravnovesje med potrebami po informacijah ter s tem povezanimi stroški in upravnim bremenom.
Poleg tega je tisto, kar je opredeljeno kot omejitev statističnih podatkov, dejansko predstavitev glavnih značilnosti 
podatkovnih virov.
92 – Skupni okvir spremljanja in vrednotenja (CMEF) SKP
Skupni okvir spremljanja in vrednotenja predstavlja celosten sklop kazalnikov za oceno učinkov, rezultatov in reali -
zacij SKP kot celote. Za vsak kazalnik so bili jasno opredeljeni ustrezni podatkovni viri.
V Pogodbi je navedena povezava med povečanjem kmetijske produktivnosti in zagotavljanjem primerne življenjske 
ravni kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom. Zato se 
je primerno osredotočiti na dohodek iz kmetijskih dejavnosti, saj ima ta največji pomen za SKP . V skladu s tem je 
najpomembneje imeti reprezentativne podatke o dohodku iz kmetijskih dejavnosti (v nasprotju z razpoložljivim 
dohodkom kmečkih gospodinjstev). Te podatke je mogoče primerjati s povprečnimi plačami v drugih gospodarskih 
sektorjih, da se upraviči podpora EU dohodku kmetije.
Priporočilo 1 – Razvoj okvirov za zbiranje in primerjanje ustreznih informacij 
o dohodkih kmetov
Komisija deloma sprejema ta del priporočila in bo preučila, kako bi ga bilo mogoče izvesti.
Meni, da bi obstoječi okvir za zagotavljanje informacij o dohodku iz kmetijskih dejavnosti sicer lahko okrepili, ven -
dar bi upravno breme zaradi razvoja okvira za zagotavljanje informacij o razpoložljivem dohodku kmečkih gospo -
dinjstev lahko prevladalo nad morebitnimi koristmi. Pravno podlago, ki je potrebna za tako zbiranje podatkov, bi 
bilo težko določiti.
Razpoložljivi dohodek kmečkih gospodinjstev je precej širši koncept od dohodka kmetije. SKP podpira dohodek 
kmetov s podpiranjem njihove kmetijske dejavnosti. Da bi ocenili, ali je bil cilj izpolnjen, je zato pomembno analizi -
rati razvoj dohodka iz kmetijskih dejavnosti.
Komisija sprejema ta del priporočila.
93
Kar je opredeljeno kot omejitev statističnih podatkov, je dejansko predstavitev glavnih značilnosti podatkovnih 
virov.
94
Komisija se je seznanila z opažanjem in potencialom za morebitni nadaljnji razvoj ERK.
Odgovori Komisije 68
Priporočilo 2 – Razvoj ERK
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija namerava:
– razviti ekonomske račune za kmetijstvo (ERK), da bi zagotovili podrobnejše informacije o dejavnikih, ki vplivajo 
na kmetijski dohodek;
– izvesti študijo za preučitev vprašanja, ali je ERK mogoče nadalje razviti, da bi zagotovili razumno oceno gospo -
darske vrednosti javnih dobrin, ki jih proizvajajo kmetje;
– z državami članicami razpravljati o možnosti formaliziranja operativnih dogovorov za pokritje regionalnih ERK;
– pregledati, ali se informacije ERK v kazalnikih dohodka ustrezno uporabljajo.
95
Mreža FADN je bila vzpostavljena zaradi zbiranja računovodskih podatkov, ki so zlasti potrebni za:
(a) letno ugotavljanje dohodkov na kmetijskih gospodarstvih, ki spadajo na področje statistične raziskave, in
(b) analizo poslovanja kmetijskih gospodarstev.
Pokriva več kot 90 % neposrednih plačil. Upravičenci, ki niso zajeti, so predvsem kmetje s polovičnim delovnim časom 
ali samooskrbni kmetje, ki so pod zadevnimi pragovi za raziskave in prejmejo le majhen del celotnega proračuna. Ne 
zdi se verjetno, da ti upravičenci vodijo računovodstvo kmetije, ki bi ga bilo mogoče uporabiti v mreži FADN.
Komisija meni, da obstoječi kazalniki dohodka iz kmetijskih dejavnosti kažejo trenutne razmere v kmetijstvu, kolikor je 
to mogoče, ter zagotavljajo zadostne in dosledne podatke o največjem možnem deležu upravičencev do ukrepov SKP .
Informacije o drugih dohodkih, povezanih s kmetijo (druge pridobitne dejavnosti, ki so neposredno povezane 
s kmetijskim gospodarstvom), so v mrežo FADN deloma vključene od leta 2010. Ta vidik je bil nadalje okrepljen 
z novim naborom podatkov, ki naj bi se zbirali od obračunskega leta 2014 dalje.
Priporočilo 3 – Razvoj sinergij med mrežo FADN in drugimi statističnimi orodji
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija meni, da obstoječi kazalniki dohodka iz kmetijskih dejavnosti kažejo trenutne razmere v kmetijstvu, kolikor 
je to mogoče, ter zagotavljajo zadostne in dosledne podatke o največjem možnem deležu upravičencev ukrepov SKP .
Podatki mreže FADN zajemajo že skoraj vse subvencije EU. Kar zadeva pokritost malih kmetij/upravičencev, se bo 
Komisija zanašala na boljšo uporabo upravnih virov informacij, saj te kmetije nimajo dovolj kakovostnih podatkov za 
zagotovitev, da bi njihovo sodelovanje v mreži FADN temeljilo na računovodskih in knjigovodskih praksah.
96
Komisija je znova uvedla zahtevo za opise metodologije ERK, da bi pridobila najnovejše informacije o metodologijah 
ERK in podatkovnih virih, ki jih uporabljajo države članice.
Odgovori Komisije 69
Priporočilo 4 – Izboljšanje kakovosti ERK
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija namerava uvesti redno poročanje o kakovosti ERK in ocenjevanje skladnosti, da bi dobila razumno zagoto -
vilo, da so države članice vzpostavile okvir za zagotavljanje kakovosti.
97
Velikost vzorca ni odvisna izključno od skupnega števila kmetij, temveč zagotavlja pokritost kmetijskih dejavnosti 
skladno z raznovrstnostjo kmetijskega sektorja v smislu vrst in velikosti kmetij v vsaki regiji. Tako lahko za določen 
delež kmetij velja, da je reprezentativen ali da ni, odvisno od tega, kako zelo so si kmetije v istem grozdu podobne.
Kar zadeva nezadostno financiranje, se v nekaterih državah, ki jih je obiskalo Sodišče, kot je Romunija, ocenjuje, da 
potencialno financiranje EU zadošča za izboljšanje sistema FADN.
98
Komisija se zaveda težav pri uspešnosti izvajanja mreže FADN v posameznih državah članicah in ukrepa za obrav -
navanje ugotovljenih slabosti. Vzpostavljeni so bili letni načrt obiskov na kraju samem, akcijski načrti in sestanki za 
nadaljnje spremljanje, da bi se ocenil doseženi napredek v zvezi z dogovorjenimi točkami. Ta pristop je pripeljal do 
znatnih izboljšav v več državah članicah.
Priporočilo 5 – Izboljšanje kakovosti mreže FADN
Komisija sprejema to priporočilo in nekatere njegove dele že izvaja.
Komisija se zaveda težav pri uspešnosti izvajanja mreže FADN v posameznih državah članicah, ukrepi za odpravo 
obstoječih slabosti pa se že izvajajo. Uresničen je letni načrt obiskov na kraju samem, akcijskih načrtov in sestankov 
za nadaljnje spremljanje, da bi se ocenil doseženi napredek pri dogovorjenih točkah. V zadnjih letih je ta pristop 
pripeljal do pomembnih izboljšav v več državah članicah. Poleg tega so bile nekatere slabosti, odkrite med prejšnjo 
revizijo Sodišča, že obravnavane in odpravljene.
99
Cilji sistema neposrednih plačil kot celote so opredeljeni v uvodni izjavi 24 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003. 
Cilji sestavnih plačil, ki zadevajo „zeleno komponento“, površine z naravnimi omejitvami, mlade kmete, prosto -
voljno vezano podporo in majhne kmetije, so opredeljeni v uvodnih izjavah 37, 46, 47, 49 oziroma 54 Uredbe (EU) 
št. 1307/2013. Komisija meni, da bo ocenjevanje, ali se dosegajo z dohodkom povezani cilji SKP , vedno vključevalo 
strokovno vrednotenje na podlagi zelo raznovrstnih informacij. Vse razlage ciljev, določenih v Pogodbi, in vsi pris -
topi k vrednotenju njihovega izpolnjevanja morajo biti dovolj široki, da ustrezajo tej kompleksnosti.
Različne možnosti, ki so državam članicam na voljo pri izvajanju neposrednih plačil, ne smejo zmanjšati komple -
ksnosti vrednotenja. Vendar prednosti tega položaja prevladajo nad slabostmi, saj različne razpoložljive možnosti 
v smislu izvajanja neposrednih plačil državam članicam pomagajo učinkoviteje obravnavati posebne položaje njiho -
vih kmetijskih sektorjev.
Odgovori Komisije 70
100
Komisija meni, da kazalniki, kakor so opredeljeni v trenutnem okviru spremljanja in vrednotenja, zagotavljajo naj -
boljše ravnovesje med potrebo po informacijah za oceno uspešnosti izvajanja SKP ter povezanimi stroški in uprav -
nim bremenom.
Neizogibno je, da ima vsak kazalnik določene omejitve. Zato Komisija uporablja nabor kazalnikov in podatkov. 
Kazalniki kot taki ne morejo zagotoviti informacij, ali so cilji učinkovito doseženi, temveč je potrebna poglobljena 
analiza. Šele v fazi vrednotenja – ob upoštevanju konteksta, vmesnih dejavnikov itd. – je mogoče oceniti, kakšen je 
neto učinek ukrepov in ali so ti prispevali k razvoju. Tega ni nikoli mogoče razbrati neposredno iz kazalnika.
Priporočilo 6 – Izboljšanje merjenja uspešnosti izvajanja ukrepov SKP v podporo 
dohodkom kmetov
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija bo še naprej spodbujala dobro prakso, naj ocenjevalci za oceno doseženih rezultatov uporabljajo dodatne 
informacije, s katerimi dopolnjujejo – za vsak primer posebej – podatke, zbrane prek okvira spremljanja in vrednote -
nja, vendar bi razširitev okvira z dodatnimi podatki povzročila neupravičeno upravno breme.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
Dohodki in življenjska raven kmetov so v skupni kmetijski 
politiki EU posebej poudarjeni. Skoraj tretjina proračuna 
EU se še vedno neposredno ali posredno namenja podpori 
dohodkom kmetov.
Sodišče je preučilo sistem, ki ga je vzpostavila Komisija za 
merjenje dohodkov kmetov in smotrnosti poslovanja pri 
izvajanju ukrepov SKP , namenjenim podpiranju njihovih 
dohodkov.
Sodišče je ugotovilo, da sistem ni dovolj dobro zasnovan, 
pri količini in kakovosti statističnih podatkov, ki se 
uporabljajo za analizo dohodkov kmetov, pa je odkrilo 
pomembne omejitve.
Sodišče Komisiji priporoča, naj razvije celovitejši okvir za 
zagotavljanje informacij o dohodkih kmetov in okrepi 
sedanje ureditve za zagotavljanje kakovosti podatkov 
o dohodkih. Poleg tega naj že na začetku opredelitvi 
ustrezne operativne cilje in izhodišča, s katerimi se lahko 
primerja smotrnost poslovanja pri izvajanju ukrepov SKP 
v podporo dohodkom kmetov.