5.

meni, da so vidiki, ki bi jih bilo treba upoštevati pri pregledu celotnega regulativnega okvira, med drugim tudi: (i) že močno zapoznel pregled obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve, tako da se vključi obveznost omogočanja širokopasovne internetne povezave po pošteni ceni, da bi tako upoštevali nujno potrebo po zmanjšanju digitalnega razkoraka, in v ta namen ublažijo omejitve zaradi smernic glede državne pomoči; (ii) pristojnost nacionalnih regulativnih organov za vsa vprašanja, vključno z vprašanji glede spektra, ki jih obravnava okvir; pooblastila, dodeljena nacionalnim regulativnim organom v državah članicah, ter v zvezi s tem področje uporabe zahteve glede neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov; (iii) sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi in nacionalnimi organi za konkurenco; (iv) simetrične obveznosti glede dostopa do omrežja (člen 12 okvirne direktive), ker v nekaterih državah članicah nacionalni regulativni organi nimajo tovrstnih regulativnih pooblastil; (v) pravila glede učinkov prenosa (člen 14 okvirne direktive) in skupnega prevladujočega položaja (Priloga II okvirne direktive), ker imajo nacionalni regulativni organi kljub spremembam iz leta 2009 še vedno težave z uporabo teh orodij; (vi) postopek pregleda trga; (vii) vpliv storitev, ki lahko v celoti nadomestijo storitve tradicionalnih ponudnikov; v določenih primerih bi bila potrebna pojasnila glede dometa tehnološke nevtralnosti okvira ter pojasnila o dihotomiji med storitvami v okviru informacijske družbe in storitvami v okviru elektronskih komunikacij; (viii) nujnost odprave odvečnih predpisov; (ix) odprava predpisov, če tržna analiza pokaže, da je zadevni trg resnično konkurenčen ter da obstajajo načini in sredstva za obsežno spremljanje; (x) omogočanje nacionalnim regulativnim organom, da poročajo o svojih izkušnjah z obveznostmi in ukrepi na področju nediskriminacije; (xi) učinkovitost in delovanje postopkov iz člena 7/7a („koregulacija“): čeprav se Komisija in BEREC načeloma strinjata, da delujejo dobro in omogočajo primerno uravnoteženje, Komisija trdi, da nekateri nacionalni regulativni organi niso prilagodili vseh regulativnih ukrepov oziroma so jih prilagajali počasi, BEREC pa se pritožuje glede kratkih rokov; (xii) primera, ko se druga faza postopka ne začne, ker nacionalni regulativni organ umakne osnutek ukrepa oziroma ker ne predlaga ukrepov v zvezi s težavo, ugotovljeno na določenem trgu, in je edina rešitev postopek za ugotavljanje kršitev: v obeh primerih bi moral obstajati način za sprožitev ustreznega postopka iz člena 7/7a; (xiii) učinkovitost in delovanje postopka iz člena 19: Komisija je pooblastila iz člena 19 uporabila dvakrat (v priporočilu o NGA septembra 2010 ter v priporočilu o nediskriminaciji in metodah obračunavanja stroškov); ker za razliko od člena 7/7a za postopek iz člena 19 ni določen časovni okvir, je regulativni dialog med organom BEREC potekal manj tekoče, zato se je BEREC pritoževal, da je imel za oblikovanje mnenja na voljo premalo časa, Komisija pa, da so se v obdobju priprav in izvajanja nekateri nacionalni regulativni organi obotavljali; (xiv) vseevropske storitve in operaterji ob upoštevanju (neuporabljene) določbe iz člena 15(4) okvirne direktive, ki Komisiji omogoča določanje nadnacionalnih trgov; večji poudarek bi moral biti na konkurenčnem zagotavljanju komunikacijskih storitev podjetjem v EU ter učinkoviti in dosledni uporabi ukrepov za poslovne stranke po vsej EU; (xv) opredelitev nadnacionalnih trgov kot prvega koraka, vsaj v zvezi s poslovnimi storitvami; omogočanje ponudnikom, da obvestijo BEREC, da nameravajo biti dejavni na takšnih trgih ter nadzora ponudnikov, ki so dejavnih na takšnih trgih, s strani BEREC; (xvi) BEREC in njegovo delovanje ter povečanje področja uporabe njegovih pristojnosti; (xvii) pravica do dostopa do vsebine za vse v skladu s členom 1(3a) okvirne direktive ter nevtralnost omrežja na osnovi člena 8(4)(g) okvirne direktive; (xviii) priporočilo o upoštevnih trgih; (xix) reguliranje opreme, vključno z združevanjem opreme in operacijskih sistemov v enoten sklop; (xx) nedavni globalni dogodki na področju kibernetske varnosti in kibernetskega vohunjenja ter pričakovanja evropskih državljanov, da bo pri uporabi elektronskih komunikacijskih storitev in storitev informacijske družbe spoštovana njihova zasebnost; (xxi) dejstvo, da je internet postal ključna infrastruktura za izvajanje širokega nabora gospodarskih in družbenih dejavnosti;