[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 18.2.2010

COM(2010)52 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Učinek akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Učinek akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov

Povzetek

Po tem ko je Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) objavilo Letno poročilo za leto 2006[1], je Komisija leta 2008 sprejela Akcijski načrt za okrepitev svoje nadzorne vloge nad državami članicami v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: Akcijski načrt)[2]. Cilj Akcijskega načrta je bil krepitev ukrepov Komisije za zmanjšanje visoke stopnje napak pri povračilih za strukturne ukrepe in pomanjkljivosti upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic (v nadaljnjem besedilu: sistemi). V Akcijskem načrtu je navedenih 37 ukrepov, razvrščenih v deset razdelkov (glej Prilogo 4). V letih 2008 in 2009 so bili dodani drugi ukrepi in programi. Nadzorna dejavnost Komisije je torej presegla obseg, prvotno določen v Akcijskem načrtu.

Glavne rezultate sta komisarja Paweł Samecki in Vladimír Špidla 2. decembra 2009 predstavila odboru Evropskega parlamenta za proračunski nadzor. Poročila z dne 5. novembra 2008[3], 3. februarja 2009[4] in 28. oktobra 2009[5] zagotavljajo podrobnejše informacije.

To sporočilo ocenjuje rezultate ter prvi učinek izvajanja Akcijskega načrta in dodatnih ukrepov Komisije v okviru skupne revizijske strategije za strukturne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: revizijska strategija). V oceni se ne upoštevajo le preprosti količinski kazalniki, kot so stopnje napak ali povrnjeni zneski, saj je takšne ukrepe težko povezati s posameznimi ukrepi. Usmerjanje in usposabljanje na primer prispevata k boljšemu razumevanju zakonodajnih zahtev, vendar kratkoročno nimata neposredno merljivega učinka. Zato je uporabljena ustrezna mešanica kakovostnih in količinskih kazalnikov.

Obsežna skupina ukrepov v okviru programskih obdobij 1994–1999 in 2000–2006 je vključevala obravnavo revizijske dejavnosti Komisije in uporabo finančnih popravkov na doslednejši način. Posledično je narasla vrednost finančnih popravkov za obdobji 1994–1999 in 2000–2006 ter znaša 3,801 milijarde EUR za leti 2008 in 2009, v primerjavi s približno 3,567 milijarde EUR v obdobju 2000–2007. Ko države članice sprejmejo popravke, ki jih predlaga Komisija (70 % primerov v obdobju 2000–2009), lahko prerazporedijo prispevek Komisije za dodatne upravičene projekte. Kadar o popravkih odloča Komisija, se vrnejo v proračun EU.

Akcijski načrt je zajel tri programska obdobja.

Glavni rezultati in učinek za programsko obdobje 1994–1999:

- Akcijski načrt se je za to obdobje osredotočil na zaključitev nedokončanih postopkov finančnih popravkov. V obdobju 2008–2009 so bili izvedeni finančni popravki v skupni višini 864 milijonov EUR za ESRR, ESS ter Kohezijski sklad, poleg 1,4 milijarde EUR pred Akcijskim načrtom. Rezultati za leti 2008 in 2009 temeljijo predvsem na zaključnem revizijskem pregledu za ESRR iz obdobja 1994–1999, ki je bil zaključen januarja 2010. V zvezi z ESS finančni popravki za obdobje 1994–1999 vključujejo 13 programov, za katere je bila sprejeta odločba Komisije, in 17 postopkov, sproženih v letih 2008–2009.

Glavni rezultati in učinek za programsko obdobje 2000–2006:

- Komisija je svoje revizijsko delo osredotočila na območja s posebno velikim tveganjem ter sama izvedla in zaključila revizijo pri 50 organih upravljanja z velikim tveganjem, nadaljevala je spremljanje in dokončanje akcijskih načrtov držav članic ter sprejela ukrepe v zvezi z vsemi napakami, ki jih je Sodišče odkrilo v svojem Letnem poročilu za leto 2006 (ukrepi v zvezi z napakami, ki jih je Sodišče odkrilo v letih 2007 in 2008, še potekajo). Cilji teh ukrepov so okrepitev sistemov in izvajanje postopkov odložitve plačil in finančnih popravkov, v katerih so bile odkrite slabosti, da se zmanjša tveganje izgub proračunskih sredstev EU. Revizijsko delo Komisije za obdobje 2000–2006 je odkrilo finančne popravke v skupni višini 2,9 milijarde EUR za leti 2008 in 2009 (v primerjavi z 2,1 milijarde EUR v osmih letih pred Akcijskim načrtom). Ob zaključku programa je predviden pozitiven učinek, saj bodo odkrite napake odpravljene. Podatki kažejo, da so tveganja omejena le na nekaj držav članic[6], pri čemer izboljšanje sistemov v državah članicah nadalje podpira izboljšana ocena teh sistemov v letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktoratov za leto 2008.

- Ukrepi Komisije v zvezi s podatki držav članic o preklicih in izterjavah so obrodili sadove. Analiza je pokazala, da so prejeti podatki popolnejši in natančnejši. Izboljšave omogočajo boljšo oceno učinkovitosti nacionalnih postopkov za nadzor in popravke. Kljub temu je nadaljnji napredek še mogoč.

- Ob zaključku programov 2000–2006 je Komisija izvedla prva pripravljalna dela, določila je namreč svojo zaključno strategijo, s katero je državam članicam zagotovila smernice in usposabljanje ter opravila pregled priprav organov za zaključevanje projektov[7]. Učinek teh preventivnih ukrepov bo viden ob zaključku programa, ko se bo meril glede na stopnjo preostalih[8] napak po zaključku.

- Komisija je posodobila smernice o letnih povzetkih in ponovila pomen njihove dodatne vrednosti za države članice. V svojem Letnem poročilu za leto 2008 se je Sodišče seznanilo z nadaljnjimi ukrepi Komisije v primerih, ko države članice niso izpolnjevale obveznosti, ter z izboljšavami, v zvezi s katerimi so nekatere države članice dodale vrednost svojim povzetkom z dodatnimi analizami in drugimi elementi.

Glavni rezultati in učinek za programsko obdobje 2007–2013:

- Komisija izvaja stroge preventivne ukrepe za programsko obdobje 2007–2013, da bi zagotovila vzpostavitev zanesljivih sistemov v državah članicah od samega začetka programskega obdobja, predno so povrnjeni zahtevki za vmesno plačilo. Prvi instrument je ugotavljanje skladnosti sistemov, ki jih vzpostavijo države članice. Do konca leta 2009 sta GD za regionalno politiko (GD REGIO) ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti (GD EMPL) odobrila poročili o ugotavljanju skladnosti, ki sta krili 91,6 % oziroma 90,8 % dodeljenih skupnih zneskov. Drugi preventivni ukrep so nacionalne revizijske strategije. Do konca leta 2009 sta GD REGIO in GD EMPL odobrila strategije, ki zajemajo 97,1 % oziroma 100 % programov.

- Komisija je izvedla revizijo na naključnem vzorcu projektov in pri tem uporabila metodologijo, podobno metodologiji Sodišča. Okoli 5-odstotna predhodna stopnja napak, ugotovljena med tem pregledom, kaže, da so ukrepi Komisije v okviru Akcijskega načrta, revizijske strategije in učinkovite določbe predpisanega nadzora za obdobje 2007–2013 pravilno usmerjeni. Vendar je treba rezultate pregleda razložiti previdno, saj revidirana množica krije plačila 15 držav članic v zgodnji fazi programskega obdobja do 31. maja 2009, ki so prijavile odhodke do tega dne.

- Uredbe za obdobje 2007–2013 so se spremenile, da bi poenostavili pravila in zlasti omogočili uporabo povprečnin, stroškov na enoto standardnega obsega ter posrednih stroškov na pavšalni osnovi. Namen določb o poenostavljenih stroških je zmanjšati upravno breme držav članic, prispevati k učinkovitejši in pravilnejši uporabi skladov ter sčasoma zmanjšati število napak.

- Ukrepi za programsko obdobje 2000–2006 so prav tako pozitivno vplivali na oblikovanje in delovanje programov 2007–2013, saj se vse zainteresirane strani zaradi pomembnih prizadevanj na področju usmerjanja in usposabljanja bolj zavedajo morebitnih sistemskih pomanjkljivosti in njihovih posledic.

Komisija je na splošno izboljšala svojo zmožnost nadzora strukturnih ukrepov v okviru deljenega upravljanja.

predstavitev rezultatov in učinka

Kot je navedeno v sporočilu o Akcijskem načrtu[9], je bil ta pripravljen za dopolnitev tekočih revizijskih dejavnosti na visoki ravni v okviru revizijske strategije ter za nadaljevanje pomembnih ukrepov v okviru Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole[10]. Akcijski načrt torej ne deluje ločeno, saj so sprejeti tudi drugi ukrepi za izboljšanje nadzora sofinanciranja EU na področju kohezijske politike. Čeprav je cilj ukrepov Akcijskega načrta prispevati k izboljšanju nadzora in v končni fazi k zmanjšanju stopnje napak, posledično ne bo mogoče omejiti posebnega učinka tega Akcijskega načrta oziroma posameznih ukrepov v zvezi s stopnjo napak. Rezultati so natančno navedeni v oddelku 1, učinek in sklepi pa v oddelku 2.

1. rezultati akcijskega načrta z 31. decembrom 2009

1.1. Naslov 1 – Ukrepi pri skupni revizijski strategiji za strukturne ukrepe v obdobju 2000–2006

Ukrep 1.1 : Komisija meni, da je ta ukrep izboljšal učinkovitost izbranih organov upravljanja z visokim tveganjem in tako znatno zmanjšal nevarnost napak pred zaključkom.

Ključne dodatne informacije : rezultat 50 zaključenih revizij: 11 pozitivnih mnenj o delovanju sistema, 2 negativni mnenji, v zvezi s katerima je Komisija že začela postopke za uporabo finančnih popravkov, 37 mnenj s pridržkom, v zvezi s katerimi službe Komisije spremljajo ali so spremljale ugotovitve. GD REGIO in GD EMPL sta leta 2009 nadalje izvedla dodatnih 11 oziroma 6 revizij.

Ukrep 1.2 : GD REGIO in GD EMPL sta zaključila spremljanje 24 od 27 nacionalnih akcijskih načrtov za izboljšanje sistemskih pomanjkljivosti[11]. Ta ukrep je obravnaval težave, ki so bile že ugotovljene v sistemih držav članic, in prispeval k preprečevanju nadaljnjih napak.

Ključne dodatne informacije : 22 pozitivnih mnenj o dokončanju zahtevanih ukrepov držav članic in 2 izvedbi finančnih popravkov z odločbo Komisije. V zvezi s preostalimi 3 akcijskimi načrti je Komisija začela postopke za odložitev plačil.

Ukrep 1.3 : Komisija je zaključila postopke finančnih popravkov za programsko obdobje 2000–2006 v zvezi z 32 programi ESRR, 11 programi ESS in 60[12] projekti Kohezijskega sklada.

Ta ukrep vključuje tudi zaključitev postopkov finančnih popravkov za 34 programov ESRR v obdobju 1994–1999[13] v okviru zaključnega pregleda, ki je vključeval revizijo 54 programov, ki so zajeli 31,55 % dodeljenih skupnih zneskov ESRR za to obdobje, ter vzorec 1500 projektov v okviru teh programov. Med pregledom so bili ugotovljeni finančni popravki v skupni višini 777 milijonov EUR[14], ki so bili uporabljeni predvsem v letih 2008 in 2009 in ki predstavljajo 2,9-odstotni delež vseh upravičenih revidiranih odhodkov. Čeprav postopki finančnih popravkov ESS v obdobju 1994–1999 niso zajeti v Akcijskem načrtu, je bil dosežen napredek v letih 2008–2009, ko je bilo z odločbo Komisije zaključenih 13 postopkov in tako skupaj vrnjenih 44,8 milijonov EUR, odprlo pa se je 17 novih postopkov popravkov.

Z ukrepom so bili tako popravljeni zneski preusmerjeni v zakonite in redne projekte ali vrnjeni v proračun EU.

Ključne dodatne informacije : Komisija je vsako četrtletje poročala Evropskemu parlamentu o izvedenih finančnih popravkih. Priloge 1, 2 in 3.

Ukrep 1.4: Komisija je okrepila spremljanje primerov DAS. GD REGIO in GD EMPL sta sprejela končno stališče o vseh 74 primerih sistemskih in posameznih napak, ki jih je ugotovilo Sodišče v revizijah projektov za DAS 2006. S spremljanjem je bilo mogoče popraviti napake, izboljšati sisteme držav članic in prispevati k preprečevanju nadaljnjih napak.

Ključne dodatne informacije: države članice so izvedle popravke v 28 primerih, v 30 primerih je Komisija začela postopke finančnih popravkov, 16 primerov pa je bilo zaključenih brez popravkov, ker so države članice lahko dokazale pravilnost in zakonitost plačil. Sodišče je ocenilo spremljanje primerov DAS 2006, ki ga izvaja Komisija, za učinkovito[15]. GD REGIO in GD EMPL sta sprejela končno stališče o 84 % primerov DAS 2007 in po potrebi začela postopek vračil. Komisija je leta 2009 že začela spremljanje DAS 2008.

1.2. Naslov 2: Glavni tekoči ukrepi v okviru Akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole

Revizijske službe strukturnega sklada in nacionalni revizijski organi se vse bolj usklajujejo pri standardiziranju revizijskih metod, zbiranju podatkov o stroških kontrol iz Sporočila v zvezi z dopustnim tveganjem napake[16], usmerjanju in usposabljanju organov upravljanja in organov za potrjevanje, podpisanih pa je bilo 9 pogodb zaupanja.

Ključne dodatne informacije : Ti ukrepi so zaključeni, kot navaja Poročilo o učinku Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole[17], ki je bilo sprejeto februarja 2009.

1.3. Naslov 3: Preventivni ukrepi za zaključek programov in projektov v letih 2000–2006

Komisija je zaključila revizijski pregled organov za zaključevanje projektov, ki so zdaj bolje usposobljeni za obravnavo postopka zaključka. Komisija in zadevni organi aktivno spremljajo ugotovljene pomanjkljivosti, ki se bodo upoštevale v revizijski strategiji Komisije o zaključku.

Komisija je poleg seminarjev o zaključku v državah članicah organizirala tudi seminar o zaključku za vse države članice leta 2008 v Bruslju in tehnični sestanek organov za zaključevanje projektov leta 2009, na katerem so države članice s svojimi predstavitvami spodbujale vzajemno učenje iz primerov najboljše prakse.

Ključne dodatne informacije : opravljen je bil pregled organov za zaključevanje projektov, ki so zajemali 76 % skupnih odhodkov. Register vprašanj in odgovorov ter drugo gradivo s konference o zaključku je na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/closure/qa_en.htm. Gradivo s tehničnega sestanka je na voljo na spletni strani CIRCA http://circa.europa.eu .

1.4. Naslov 4: Preventivni ukrepi za programsko obdobje 2007–2013

Do konca leta 2009 sta GD REGIO in GD EMPL prejela poročila o oceni skladnosti za 428 programov, ki predstavljajo 98,6 % vseh programov. 379 je bilo odobrenih, 20 zavrnjenih in jih bodo države članice morale ponovno predložiti, za preostale je preverjanje prekinjeno ali pa še poteka. Splošna ugotovitev je, da so se smernice Komisije v glavnem upoštevale in da se Komisija lahko v veliki večini primerov zanese na pozitivno mnenje neodvisnih revizorjev o usklajeno vzpostavljenih sistemih. Ocena skladnosti je ključnega pomena za zmanjšanje tveganja napake pri strukturnih ukrepih, saj Komisija programom ne more zagotoviti vmesnih plačil, dokler ni odobrena vzpostavitev njihovih sistemov. Komisija in države članice so v ta nov preventivni mehanizem vložile znatna sredstva, da bi zagotovile zanesljive in popolnoma usklajene sisteme že od samega začetka programskega obdobja.

Komisija je prejela 425 nacionalnih revizijskih strategij, ki so predstavljale 98,6 % vseh programov. Odobrila je 420 strategij, zavrnila 2, preučuje pa še preostale 3. Tako se zagotavlja, da države članice načrtujejo preudarne revizijske strategije, ki hitro zaznajo pomanjkljivosti sistemov in tveganja napake.

Leta 2008 in 2009 je Komisija predlagala vrsto pomembnih ukrepov za poenostavitev regulativnega okvira 2007–2013, ki sta jih Svet in Parlament sprejela. Nekateri najpomembnejši ukrepi se nanašajo na instrumente finančnega inženiringa, projekte, ki ustvarjajo prihodek, možnost povprečnin in stroškov na enoto standardnega obsega za ESRR in ESS ter povečanje možnosti za prijavo posrednih stroškov na pavšalni osnovi za odhodke ESRR, s čimer se bistveno poenostavi upravljanje projektov, ki jih izvajajo manjše organizacije.

Komisija je objavila natančne smernice s primeri dobre prakse, organizirala usposabljanje o določbah uredb za obdobje 2007–2013, razposlala gradivo za usposabljanje v državah članicah in spodbudila nacionalne organe, naj uporabijo nove možnosti za poenostavitev stroškov.

Ključne dodatne informacije : Ukrepi za poenostavitev so vključeni v Uredbo (ES) št. 396/2009 in Uredbo (ES) št. 397/2009 z dne 6. maja 2009, Uredbo (ES) št. 1341/2008 z dne 18. decembra 2008 ter Uredbo (ES) št. 846/2009 z dne 1. septembra 2009. Brošura o upravičenosti je na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/presenta/pres_en.htm. O navodilih za poenostavljene stroške so potekale temeljite razprave s strokovnjaki držav članic, dokončana so bila januarja 2010. Vsa navodila so na voljo na spletni strani http://circa.europa.eu .

1.5. Naslov 5: Ukrepi za izboljšanje primarnih kontrol na nacionalni ravni

Komisija je izvedla vse načrtovane ukrepe, da bi povečala učinkovitost upravnih pregledov na prvi stopnji, ki so prva obrambna linija proti napakam. Organizirala je seminarje za organe upravljanja in organe za potrjevanje, vključno s seminarji o javnih naročilih, ter objavila vsa navodila, navedena v Akcijskem načrtu.

Ključne dodatne informacije : Informacije o seminarjih za organe upravljanja in organe za potrjevanje so na voljo na spletnih straneh http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/manauth/programme_en.htm in http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/trainers/programme_en.htm. Rezultati vprašalnika s seminarja za usposabljanje izvajalcev usposabljanj kažejo, da so vsi vprašani uporabili informacije s seminarja za nadaljnje usposabljanje nacionalnih kolegov in gradivo.

1.6. Naslov 6: Ukrepi za izboljšanje poročanja o finančnih popravkih, ki jih izvajajo države članice

Komisija si je zelo prizadevala, da bi izboljšala sisteme držav članic za finančne popravke. Zneski, predloženi za leto 2008, so veliko višji kot v preteklih letih, ker države članice zagotavljajo popolnejše informacije[18]. Komisija je na kraju samem preverila kakovost sistemov držav članic za izterjave (misije v 10[19] državah članicah leta 2008 in v 9[20] drugih leta 2009). Preostale države članice bodo obiskane leta 2010. Dosedanji rezultati kažejo, da organi držav članic na splošno upoštevajo zahteve, čeprav obstaja nekaj šibkih točk glede popolnosti podatkov in sistemov za beleženje in poročanje o nepravilnostih, kot je potrdilo Sodišče. V skladu z ugotovitvami je Komisija revidirala navodila za izterjave in preklice ter jih predstavila državam članicam januarja 2010, kar je pravočasno za zadnje letno poročilo o programih 2000–2006 in prvo poročilo o programih 2007–2013.

Ključne dodatne informacije : Navodila za izterjave in preklice so bila državam članicam predstavljena na Odboru za usklajevanje skladov (COCOF) januarja 2010. Sodišče je v Letnem poročilu za leto 2008 ocenilo sisteme držav članic za izterjave kot „delno uspešne“.

1.7. Naslova 7 in 8: Ukrepi za izboljšanje poročanja o vplivu revizijske dejavnosti Komisije in povečanje njenega vpliva

Zaradi strožjega pristopa se je povečala raven finančnih popravkov in odložitev plačil. Leta 2009 je Komisija sprejela 7 odločb o odložitvi plačil, poleg 10, sprejetih leta 2008[21]. Revizijska dejavnost Komisije je pokazala, da so bili v letih 2008 in 2009 izvedeni finančni popravki v višini 3,80 milijarde EUR, v primerjavi s 3,57 milijarde EUR v letih 2000–2007. Proti koncu leta 2009 je bilo v postopku predvidoma še nadaljnjih 942 milijonov EUR finančnih popravkov.

Ključne dodatne informacije : glej Priloge 1, 2 in 3. Sodišče je v Letnem poročilu za leto 2008 izjavilo, da Komisija navaja zanesljive zneske finančnih popravkov na podlagi njenih lastnih revizijskih dejavnosti (odstavek 1.16).

1.8. Naslova 9 in 10: Ukrepi za izboljšanje zagotovila iz letnega poročila o dejavnostih (AAR) in za povečanje uporabnosti letnih povzetkov, ki jih je treba pripraviti v skladu s členom 53b finančne uredbe

GD REGIO in GD EMPL sta v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2007 v celoti izvedla vse ukrepe, navedene v Akcijskem načrtu, upoštevajoč priporočila Sodišča.

V zvezi z letnimi povzetki so generalni direktorati uporabili morebitni sklep ali izjavo o zanesljivosti držav članic za potrditev lastne ocene nacionalnih sistemov.

Komisija je prav tako revidirala navodila in pri tem upoštevala priporočila študije, ki jo je naročil Evropski parlament, na primer poudarjanje elementov dodane vrednosti in zmanjšanje nepotrebnih informacij.

Ključne dodatne informacije : Sodišče je v letnih poročilih za leti 2007 in 2008 priznalo pozitiven napredek kakovosti in uporabnosti letnih poročil GD REGIO in GD EMPL o dejavnostih ter ustrezen nadzor Komisije nad letnimi povzetki, tako da izdaja jasne smernice in obravnava kršitve. Revidirana navodila za letne povzetke so bila obravnavana z državami članicami na sejah COCOF oktobra in decembra 2009.

2. Prvi učinek akcijskega načrta in sklepi

Zaradi narave ukrepov in ker je zmanjšanje stopnje napak nenehen vendar dolgotrajen proces, je lahko prva ocena učinka le začasna. Nadaljnji kazalniki, ki se bodo merili predvsem glede na razvoj stopenj napak v okviru Akcijskega načrta, bodo na voljo po prihodnji revizijski dejavnosti nacionalnih organov ali organov EU.

Komisija na vsaj treh področjih pričakuje viden učinek zaradi ukrepov, izvedenih v okviru Akcijskega načrta:

2.1. Prve revizije programov 2007–2013 kažejo pozitivne rezultate

Da bi Komisija ocenila, ali so opisani ukrepi imeli prvi pozitivni učinek na zakonitost dejavnosti nedavno izvedenih programov 2007–2013, je sklenila, da opravi revizijski pregled z uporabo metodologije, podobno metodologiji Sodišča za revizije DAS. Posebni cilj pregleda je bil na podlagi naključnega statističnega vzorca 180 dejavnosti oceniti stopnjo napak v odhodkih, ki so jo države članice prijavile Komisiji v času od 1. januarja 2007 do 31. maja 2009 v zvezi s strukturnimi skladi in Kohezijskim skladom za obdobje 2007–2013[22]. Na podlagi predhodnih rezultatov je stopnja napak okoli 5-odstotna. Ti rezultati kažejo, da so učinkovite določbe nadzora za regulativni okvir 2007–2013 in preventivni ukrepi Komisije, ki so opisani v tem sporočilu, pravilno usmerjeni. Vendar je treba stopnjo napak, ugotovljeno med tem pregledom, razložiti previdno, ker je bil pregled opravljen na začetku programskega obdobja in ker je bila množica, iz katere je bil izbran vzorec plačil, omejena na 15 držav članic[23], ki so predložile zahtevke za vmesno plačilo do konca maja 2009. Rezultati pregleda bodo dokončno oblikovani v prvi polovici leta 2010, po zaključku kontradiktornega postopka z državami članicami.

Nadaljnje kazalnike učinka na stopnjo napak bodo zagotovili rezultati prihodnje revizijske dejavnosti nacionalnih revizijskih organov, ki morajo letno poročati o rezultatih revizij na podlagi statističnih vzorcev dejavnosti, ali organov EU (revizije Komisije, revizije DAS).

2.2. Komisija izboljšala svojo nadzorno vlogo pri deljenem upravljanju skladov

Okrepljeno nadzorno vlogo Komisije je mogoče oceniti na podlagi povečane učinkovitosti obstoječega večletnega nadzornega sistema. V primerjavi z obdobjem 2000–2006 kažejo letna poročila za leto 2008 o dejavnostih dveh generalnih direktoratov znaten napredek v delovanju sistemov držav članic med letoma 2007 in 2008[24].

Komisija prav tako meni, da lahko preostalo tveganje napak po zaključku programov dokaže učinkovitost sistema. Zdaj ni mogoče sklepati na stopnjo preostalega tveganja ob zaključku za obdobje 2000–2006, saj se bo večina programov zaključila leta 2010, revizijo rezultatov pa je mogoče opraviti šele po letu 2011. Vendar revizijski pregled nestatističnega zaključka na vzorcu programov ESRR iz obdobja 1994–1999[25], ki ga je januarja 2010 dokončal GD REGIO, kaže, da se je ob zaključku in po uporabi vseh finančnih popravkov znatno zmanjšalo splošno tveganje napak.

Poleg tega številni preventivni ukrepi, ki so bili sprejeti za zaključek programov 2000–2006 (glej točko 1.3), obetajo, da bi postopek zaključka za obdobje 2000–2006 lahko obrodil enako pozitivne rezultate.

2.3. Komisija izvedla finančne popravke na učinkovit način za zmanjšanje tveganja izgub proračunskih sredstev EU

Obsežna skupina ukrepov v okviru programskih obdobij 1994–1999 in 2000–2006 je vključevala obravnavo revizijske dejavnosti Komisije in izvajanje postopkov finančnih popravkov na doslednejši način. Posledično je narasla vrednost finančnih popravkov za obe obdobji ter znaša 3,801 milijarde EUR za leti 2008 in 2009, v primerjavi s približno 3,567 milijarde EUR v obdobju 2000–2007. Komisija si prizadeva zagotoviti, da se popravljeni zneski preusmerijo v zakonite in redne projekte ali se vrnejo v proračun EU. Komisija je predlagala popravke v skupni višini 5,2 milijarde EUR, ki so jih države članice sprejele (v tem primeru lahko države članice navedeni izdatek preusmerijo v druge projekte), in sklenila popravke v višini 1,2 milijarde EUR (v tem primeru se zneski vrnejo v proračun EU).

Višina finančnih popravkov kaže na trdno odločenost Komisije, da odkrije velike sistemske pomanjkljivosti v državah članicah. Države članice odvračajo od prihodnjega nepravilnega upravljanja sredstev EU (tudi ko sredstva ostanejo v državah članicah, mora država članica najti sredstva za sofinanciranje projektov, ki nadomeščajo projekte, ki jih zadevajo finančni popravki) in prispevajo k odpravljanju napak, odkritih v obdobju izvajanja, s čimer zmanjšujejo preostalo tveganje napak ob zaključku.

2.4. Sklepi

Komisija je na splošno okrepila svojo zmožnost nadzora strukturnih ukrepov v okviru deljenega upravljanja in sprejela odločne ukrepe za uresničitev odprtih priporočil Sodišča.

- Komisija je dosegla uspeh z vsemi ukrepi in položila temelje za nenehne izboljšave. Zato meni, da je Akcijski načrt zaključen in cilji doseženi.

- Komisija si bo prizadevala, da v celoti izkoristi vse prednosti zakonodajnih določb za novo programsko obdobje 2007–2013, vključno z možnostmi za poenostavitev stroškov z vidika zmanjšanja stopnje napak, ohranila bo zagon, ustvarjen z Akcijskim načrtom, vztrajala pri strogih nadzornih ukrepih v okviru revizijske strategije ter poročala o razmerah v letnih poročilih o dejavnostih.

- Cilj nadzornega sistema je čim bolj zmanjšati napake: pri strukturnih ukrepih je cilj tega nadzornega sistema v obdobju več let čim bolj zmanjšati preostalo tveganje napak. Vendar nadzorni sistemi ne smejo povzročiti pretiranih stroškov in morajo temeljiti na jasnem skupnem razumevanju ravnovesja med stroški in tveganjem, pri čemer se upošteva, kakšno dodano vrednost imajo vlaganja v določena področja za EU. Napredek na tem področju bo omogočila pobuda Komisije o dopustnem tveganju napake. Komisija bo predlagala dopustno tveganje stopnje napak za kohezijsko politiko najpozneje do leta 2012 in bo temeljilo na odhodkih leta 2010, za katere bo pretežno veljala zakonodaja za obdobje 2007–2013. Komisija poziva Svet in Evropski parlament, naj oblikujeta skupno politično oceno stroškov nadzora intervencij EU in v skladu s tem razmislita o stopnji tveganja napak, dopustni za vsako tako področje.

- Vse zainteresirane strani se morajo zavedati, da dolgo traja, predno se spremembe zakonodaje izrazijo v stopnjah napak. Pravni okvir za obdobje 2007–2013 je bil sprejet leta 2006, vendar bo urejal le večji del odhodkov strukturnih ukrepov za leto 2010. Za zagotovitev skladnosti s prihodnjimi zakonodajnimi pobudami bo treba razmisliti o političnih ciljih kohezijske politike, njenih instrumentih ter mehanizmih upravljanja in nadzora.

- Države članice morajo pokazati zavezanost k večji odgovornosti, tako da upoštevajo smernice Komisije o letnih povzetkih in jih preoblikujejo v dragocen dodatni vir za preverjanje zanesljivosti. Ker pravna podlaga za letne povzetke trenutno ne predvideva splošne izjave o zanesljivosti, Komisija poziva vse države članice, naj sledijo primeru sedmih držav članic, ki so leta 2009 vključile izjave o zanesljivosti, in sprejmejo druge ustrezne ukrepe (na primer prostovoljne nacionalne izjave), da dokažejo zavezanost k zagotavljanju dobrega upravljanja skladov.

- Po navedbah Sodišča so „na kraju samem“ možne še nadaljnje izboljšave. Te je mogoče doseči le ob popolni vključenosti držav članic, ki so v prvi vrsti odgovorne za učinkovito delovanje svojih sistemov. Lizbonska pogodba je poleg učinkovitih določb nadzora za obdobje 2007–2013 to odgovornost še povečala.

Priloga 1 – povzetek finančnih popravkov[26], ki jih je predlagala Komisija ali je o njih sprejela sklep za strukturne sklade[27] in Kohezijski sklad (z dne 31. decembra 2009) na podlagi nastanka poslovnih dogodkov v milijonih EUR

Sklad/obdobje | Skupni finančni popravki 2000–2007[28] | Skupni finančni popravki 2008[29] | Finančni popravki, ki so jih države članice sprejele leta 2009 | Finančni popravki na podlagi odločbe Komisije leta 2009 (Priloga 3) | Skupni finančni popravki 2009 | Skupni finančni popravki 2008/2009 | Skupna vsota 2000–2009 |

ESRR 2000–2006 | 1 561 | 619 | 1 465 | 79 | 1 544 | 2 163 | 3 724 |

Kohezijski sklad 2000–2006 | 103 | 54 | 68 | 2 | 70 | 124 | 227 |

ESS 2000–2006 | 475 | 496 | 154 | 0 | 154 | 650 | 1 125 |

Vmesni seštevek 2000–2006 | 2 139 | 1 169 | 1 687 | 81 | 1 768 | 2 937 | 5 076 |

ESRR 1994-1999 | 858 | 330 | 55 | 386 | 441 | 771 | 1 629 |

Kohezijski sklad 1994–1999 | 225 | 38 | 10 | 0 | 10 | 48 | 273 |

ESS 1994–1999 | 345 | 26 | 0 | 19 | 19 | 45 | 390 |

Vmesni seštevek 1994–1999 | 1 428 | 394 | 65 | 405 | 470 | 864 | 2 292 |

Skupaj | 3 567 | 1 563 | 1 752 | 486 | 2 238 | 3 801 | 7 368 |

Priloga 2 – povzetek odločb o odložitvi plačil za leto 2009 in finančni popravki v teku (z dne 31. decembra 2009)

Sklad/obdobje | Število sprejetih odločb Komisije o odložitvi plačil | Finančni popravki v teku[30] |

Število programov/projektov | Ocenjeni znesek v milijonih EUR |

ESRR 2000–2006 | 6 | 67 | 325 |

Kohezijski sklad 2000–2006 | 99 | 153 |

ESS 2000–2006 | 1 | 13 | 141 |

ESRR 1994–1999 | 1[31] | 116 |

Kohezijski sklad 1994–1999 | 3 | 3 |

ESS 1994–1999 | 17 | 204 |

Skupaj | 7 | 200 | 942 |

Priloga 3 – podatki o finančnih popravkih in odločbah o odložitvah plačil, ki jih je Komisija sprejela leta 2009 (z dne 31 decembra 2009)

Država članica | Programsko obdobje | Sklad | Program | Znesek (v milijonih EUR) |

Finančni popravki | Italija | 2000–2006 | ESRR | Puglia | 79,33 |

Nemčija | 2000–2006 | ESRR | Mecklenburg-Vorpommern | 0,05 |

Vmesni seštevek | 79,38 |

Španija | 2000–2006 | Kohezijski sklad | Asturias | 0,07 |

Španija | 2000–2006 | Kohezijski sklad | Cantabria | 0,69 |

Španija | 2000–2006 | Kohezijski sklad | Norte-Galicia | 0,87 |

Španija | 2000–2006 | Kohezijski sklad | Galicia | 0,17 |

Vmesni seštevek | 1,80 |

Nemčija | 1994–1999 | ESRR | SMEs Sachsen-Anhalt | 1,95 |

Nemčija | 1994–1999 | ESRR | Sachsen-Anhalt | 5,14 |

Nemčija | 1994–1999 | ESRR | Schleswig-Holstein | 0,48 |

Nemčija | 1994–1999 | ESRR | Saarland Obj.2 | 8,33 |

Nemčija | 1994–1999 | ESRR | Saarland | 4,99 |

Nemčija | 1994–1999 | ESRR | Nordrhein-Westfalen-Leader | 0,22 |

Nemčija | 1994–1999 | ESRR | Nordrhein-Westfalen | 23,55 |

Italija | 1994–1999 | ESRR | Sardenia | 40,50 |

Italija | 1994–1999 | ESRR | Energia | 0,50 |

Portugalska | 1994–1999 | ESRR | MTE | 18,52 |

Španija | 1994–1999 | ESRR | Andalucia | 219,33 |

Španija | 1994–1999 | ESRR | Pais Vasco | 27,88 |

Združeno kraljestvo | 1994–1999 | ESRR | North East of England Objective 2 | 8,44 |

Združeno kraljestvo | 1994–1999 | ESRR | Manchester, Lancashire and Cheshire | 18,04 |

Interreg | 1994–1999 | ESRR | Cadses IT, EL, DE | 1,55 |

Interreg | 1994–1999 | ESRR | Rhin-Meuse | 7,07 |

Vmesni seštevek | 386,49 |

Luksemburg | 1994–1999 | ESS | Obj.3 (public promoters) | 0,84 |

Luksemburg | 1994–1999 | ESS | Obj.3 (private promoters) | 0,64 |

Luksemburg | 1994–1999 | ESS | Obj. 5b | 0,13 |

Luksemburg | 1994–1999 | ESS | Obj. 4 | 0,26 |

Španija | 1994–1999 | ESS | Andalucía | 16,84 |

Belgija | 1994–1999 | ESS | Meetjesland Obj. 5 | 0,04 |

Finska | 1994–1999 | ESS | Obj. 3 | 0,01 |

Vmesni seštevek | 18,76 |

Skupna vsota | 486,43 |

Datum sprejetja odločbe: |

Odložitve plačil | Italija | 2000–2006 | ESRR | Abruzzo | 28. januar 2009[32] |

Interreg | 2000–2006 | ESRR | Greece/Italy | 28. januar 2009[33] |

Interreg | 2000–2006 | ESRR | Archimed | 12. junij 2009 |

Interreg | 2000–2006 | ESRR | Denmark/Sweden | 2. september 2009 |

Nemčija | 2000–2006 | ESRR | Saarland | 5. oktober 2009 |

Nemčija | 2000–2006 | ESRR | Baden-Württemberg | 18. november 2009 |

Španija | 2000–2006 | ESS | Iniciativa Empresarial | 21. avgust 2009 |

Priloga 4 – Akcijski načrt

.

Ukrep | Priporočilo Evropskega računskega sodišča | Cilj pomoči |

1. Ukrepi pri skupni revizijski strategiji za strukturne ukrepe v obdobju 2000–2006 |

1.1. | Izvedba ciljnih revizij pri organih upravljanja z velikim tveganjem (2000–2006) | Osredotočenje na izboljšanje primarnih kontrol na ravni upravljanja v državah članicah Izboljšanje uspešnosti nadzornih kontrol Komisije za zmanjšanje tveganja glede pomanjkljivosti v sistemih držav članic | Osredotočenje revizijskih sredstev na organe z visokim tveganjem z namenom zmanjšanja možnega preostalega tveganja |

1.2. | Dokončanje spremljanja izvajanja 27 akcijskih načrtov držav članic, da bi se odpravile resne pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic | Osredotočenje na izboljšanje primarnih kontrol na ravni upravljanja v državah članicah Izboljšanje uspešnosti nadzornih kontrol Komisije za zmanjšanje tveganja glede pomanjkljivosti v sistemih držav članic | Dosega razumnih zagotovil, da upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah uspešno delujejo ter varujejo proračun EU |

1.3. | Dokončanje 20 postopkov odložitve plačil in finančnih popravkov, ki so zdaj v teku za obdobje 2000–2006, ter 34 postopkov finančnih popravkov iz zaključnih revizij za obdobje 1994–1999 | Povečanje vpliva revizijske dejavnosti Komisije z uspešnejšo uporabo postopkov odložitve plačil in finančnih popravkov | Dosega razumnih zagotovil, da upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah uspešno delujejo ter varujejo proračun EU |

1.4. | Nadaljnji ukrepi pri posameznih primerih bistvene napake za DAS 2006 skupaj z možnimi sistemskimi posledicami | Izboljšanje uspešnosti nadzornih kontrol Komisije za zmanjšanje tveganja glede pomanjkljivosti v sistemih držav članic | Dosega zagotovil, da so bili narejeni zahtevani popravki za varovanje proračuna EU |

2. Glavni tekoči ukrepi v okviru Akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole |

2.1. | Ukrep 9 – oblikovanje uspešnih orodij za izmenjavo rezultatov revizij in kontrol ter spodbujanje pristopa enotne revizije | Krepitev mehanizmov za povratne informacije v kontrolnih sistemih za strukturne sklade | Usklajevanje nadzora in revizijskega dela za povečanje njune učinkovitosti |

2.2. | Ukrep 10 – izvedba začetne ocene in analize stroškov kontrol za ESRR | Izvedba Akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole Komisije v skladu z Mnenjem Sodišča št. 2/2004 | Zagotovitev podlage za vzpostavitev ravnovesja med stroški in koristi kontrol |

2.3. | Ukrep 11N – pregled zanesljivosti nacionalnih sistemov spremljanja in poročanja za izterjatve in finančne popravke | Zagotavljanje popolnih, preglednih in zanesljivih informacij o finančnih popravkih in izterjatvah | Izboljšanje poročanja o finančnih popravkih (glej ukrep 6 spodaj) |

2.4. | Ukrep 14b – zagotovitev smernic za upravičence in/ali vmesne ravni o kontrolah in odgovornostih v verigi kontrol | Spodbujanje in lajšanje uporabe poenostavitev za obdobje 2007–2013 | Preprečitev napak in zmanjšanje tveganja za proračun EU (glej ukrepa 4 in 5.2 spodaj) |

2.5. | Ukrep 15 – spodbujanje pobude „pogodbe zaupanja“ za strukturne sklade (da se Komisiji omogoči, da uporabi delo nacionalnih revizijskih organov za obdobje 2000–2006 in se ustvari podlaga za podobno sodelovanje v obdobju 2007–2013) | Izboljšanje uspešnosti nadzornih kontrol Komisije za zmanjšanje tveganja glede pomanjkljivosti v sistemih držav članic | Izboljšanje koordinacije revizijskega dela, da bi se lahko uporabilo delo nacionalnih revizijskih organov |

2.6. | Ukrep 16 – usklajevanje revizijskih standardov, poročanja o stopnji napak idr. za strukturne sklade | Izboljšanje uspešnosti nadzornih kontrol Komisije za zmanjšanje tveganja glede pomanjkljivosti v sistemih držav članic | Izboljšanje integriranega okvira notranje kontrole s standardiziranjem revizijskih metod |

3. Preventivni ukrepi za zaključek programov in projektov v letih 2000–2006 |

3.1. | Dokončanje revizije pregleda dela organov za zaključevanje projektov (2000–2006) | Zagotavljanje dobrih postopkov zaključka | Preventivna kontrola za zagotovitev uspešnosti postopka zaključka pri odkrivanju nezakonitih odhodkov |

3.2. | Dokončanje notranjih postopkov za zagotovitev doslednega pregleda dokumentov o zaključku | Zagotavljanje dobrih postopkov zaključka | Zagotavljanje ustrezne priprave za zaključek programov v službah Komisije |

3.3. | Ozaveščanje držav članic v zvezi s smernicami glede zaključka, ki jih je objavila Komisija leta 2006 | Zagotavljanje dobrih postopkov zaključka | Zagotavljanje ustrezne priprave za zaključek programov v službah Komisije |

4. Preventivni ukrepi za programsko obdobje 2007-13 |

4.1. | Pregled poročil in mnenj o oceni skladnosti | Zagotavljanje popolnega izvajanja zakonskega okvira za programsko obdobje 2007–2013 | Zagotavljanje, da se uspešni upravljavski in kontrolni sistemi izvajajo zgodaj v tem obdobju |

4.2. | Pregled nacionalnih revizijskih strategij | Zagotavljanje popolnega izvajanja zakonskega okvira za programsko obdobje 2007–2013 | Zagotavljanje usklajenosti nacionalnih revizijskih strategij z uredbami |

4.3. | Ukrepi za poenostavitev: | Spodbujanje in lajšanje uporabe poenostavitev za programsko obdobje 2007–2013 | Preprečevanje napak in zmanjšanje tveganja za proračun EU |

a) Obvestilo o delnem zaključku v skladu s členom 88 Uredbe (ES) št. 1083/2006, katerega spremljanje je zagotovljeno na letnih srečanjih z organi upravljanja |

b) Obvestilo o uporabi pavšalnih zneskov za posredne stroške (samo ESS), katerega spremljanje je zagotovljeno na letnih srečanjih z organi upravljanja |

4.4. | Pregled in zagotovitev pojasnila glede vprašanj upravičenosti za obdobje 2007–2013: | Zagotavljanje popolnega izvajanja zakonskega okvira za programsko obdobje 2007–2013 | Zagotovitev, da so uredbe razumljive nacionalnim organom, ki jih uporabljajo, in upravičencem |

a) Seznam pravil EU za upravičenost za obdobje 2007–2013 kot samostojna brošura |

b) Obvestilo o uporabi člena 55 Uredbe (ES) št. 1083/2006 – projekti, ki ustvarjajo prihodek |

c) Obvestilo o uporabi pravil o državni pomoči |

4.5. | Ozaveščanje glede pravil o javnih naročilih | Osredotočenje na izboljšanje primarnih kontrol na ravni upravljanja v državah članicah | Zmanjšanje števila napak iz tega vira pri uporabi strukturnih skladov in Kohezijskega sklada |

5. Ukrepi za izboljšanje primarnih kontrol na nacionalni ravni |

5.1. | Organizacija seminarja za organe upravljanja in organe za potrjevanje ter spremljanje na letnih srečanjih z organi upravljanja | Osredotočenje na izboljšanje primarnih kontrol na ravni upravljanja v državah članicah | Obravnava tveganja šibkih primarnih kontrol |

5.2. | Posodobljene smernice o dobri praksi za primarne kontrole in funkcijo potrjevanja za obdobje 2007–2013 | Osredotočenje na izboljšanje primarnih kontrol na ravni upravljanja v državah članicah Krepitev mehanizmov za povratne informacije v kontrolnem sistemu | Obravnava tveganja šibkih primarnih kontrol in funkcije potrjevanja |

5.3. | Zagotovitev orodij za samoocenjevanje za organe upravljanja v zvezi s skladnostjo | Osredotočenje na izboljšanje primarnih kontrol na ravni upravljanja v državah članicah | Obravnava tveganja šibkih primarnih kontrol |

6. Ukrepi za izboljšanje poročanja o finančnih popravkih, ki jih izvajajo države članice |

6.1. | Spremljanje v zvezi s predloženimi podatki, da se dopolnijo manjkajoči podatki in odpravijo netočnosti | Izboljšanje zagotavljanja popolnih, preglednih in zanesljivih informacij o finančnih popravkih in izterjatvah | Izboljšanje poročanja o finančnih popravkih in izterjatvah |

6.2. | Izvedba pregledov na kraju samem na podlagi vzorca podatkov držav članic | Izboljšanje zagotavljanja popolnih, preglednih in zanesljivih informacij o finančnih popravkih in izterjatvah | Preverjanje natančnosti predloženih podatkov |

7. Ukrepi za izboljšanje poročanja Komisije o vplivu revizijske dejavnosti |

7.1. | Izboljšanje sistemov za beleženje in poročanje o spremljanju revizijskih priporočil | Izboljšanje uspešnosti nadzornih kontrol Komisije za zmanjšanje tveganja glede pomanjkljivosti v sistemih držav članic Krepitev mehanizmov za povratne informacije v kontrolnem sistemu | Izboljšanje postopka nadzora in olajšanje izmenjave revizijskih rezultatov |

7.2. | Izboljšanje sistemov za beleženje in poročanje o popravkih, ki izhajajo iz nadzorne in revizijske dejavnosti Komisije | Izboljšanje zagotavljanja popolnih, preglednih in zanesljivih informacij o finančnih popravkih in izterjatvah | Izboljšanje informacij o izterjatvah in finančnih popravkih kot delnega indikatorja vpliva revizijske dejavnosti Komisije |

8. Ukrepi za povečanje vpliva revizijske dejavnosti Komisije |

8.1. | Vzpostavitev in izvedba politike odložitve plačil z odločbo Komisije čim prej po odkritju resnih pomanjkljivosti v nacionalnih sistemih | Povečanje vpliva revizijske dejavnosti Komisije z uspešnejšo uporabo postopkov odložitve plačil in finančnih popravkov | Dosega razumnih zagotovil, da upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah uspešno delujejo ter varujejo proračun EU |

8.2. | Sprememba notranjih postopkov za odložitev in finančne popravke zaradi hitrejše izvedbe ukrepov | Povečanje vpliva revizijske dejavnosti Komisije z uspešnejšo uporabo postopkov odložitve plačil in finančnih popravkov | Dosega razumnih zagotovil, da upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah uspešno delujejo ter varujejo proračun EU |

9. Ukrepi za izboljšanje zagotovila iz letnega poročila o dejavnostih (AAR) |

9.1. | Izvedba naslednjih ukrepov v zvezi s pripravo letnih poročil o dejavnostih: | Izboljšanje kakovosti AAR generalnih direktoratov | Izboljšanje preglednosti in kontinuitete poročanja o oceni sistemov držav članic za izboljšanje spremljanja napredka |

a) Zagotavljanje informacije o spremljanju vseh sistemov , pri katerih so bile leta 2006 odkrite občutne sistemske pomanjkljivosti |

b) Poročilo o izvedbi akcijskih načrtov , ki so jih izvajale države članice za odpravo pomanjkljivosti |

c) Poročilo o odločbi za odložitev vmesnih plačil, drugih previdnostnih ukrepih AOSD v zvezi z vmesnimi plačili, finančnih popravkih, ki so jih države članice naredile na zahtevo Komisije, ter odločbah o finančnih popravkih, ki jih je sprejela Komisija |

d) Zagotavljanje natančnih razlogov za odsotnost pridržka, kadar so bile odkrite bistvene sistemske pomanjkljivosti |

e) Poročilo o spremljanju prejšnjih priporočil Sodišča |

10. | Ukrepi za povečanje uporabnosti letnih povzetkov, ki jih je treba pripraviti v skladu s členom 53b finančne uredbe |

Analiza predloženih povzetkov, vključno z rezultati v AAR ter ukrepanje v zvezi z državami članicami, ki ne izpolnjujejo obveznosti | Zavezanost k ustreznemu nadzoru letnih povzetkov za zagotovitev njihove usklajenosti, primerljivosti in uporabnosti | Izboljšanje stopnje zagotovila, dobljenega od držav članic |

[1] Evropsko računsko sodišče, Letno poročilo za leto 2006 (UL 273, 15.11.2007).

[2] COM(2008) 97.

[3] SEC(2008) 2756.

[4] COM(2009) 42.

[5] SEC(2009) 1463.

[6] Evropsko računsko sodišče, Letno poročilo za leto 2008, odgovor Komisije na odstavek 6.35.

[7] Revizijski organi, pristojni za izjave o zaključku operativnih programov.

[8] Preostalo tveganje, po tem ko se opravijo vse vrste nadzora vseh odhodkov in finančni popravki.

[9] COM(2008) 97.

[10] COM(2006) 9.

[11] GD REGIO je zaključil spremljanje 10. akcijskega načrta januarja 2010.

[12] Uradni sklep Komisije v zvezi z enim projektom je bil sprejet januarja 2010.

[13] Akcijski načrt ni zajel zaključka postopkov finančnih popravkov za programe ESS v obdobju 1994–1999.

[14] Vključuje 116 milijonov EUR iz zadnjega sklepa, sprejetega januarja 2010.

[15] Letno poročilo za leto 2008 – poglavje 6, Priloga 6.2.

[16] COM(2008) 866.

[17] COM(2009) 43.

[18] Na podlagi podatkov držav članic so preklici in izterjatve, ki so jih nacionalni organi izvedli do konca leta 2008, skupaj znašali 3,556 milijarde EUR – SEC(2009) 1495.

[19] Belgija, Združeno kraljestvo, Slovenija, Španija, Francija, Italija, Portugalska, Grčija, Irska in Slovaška republika.

[20] Nemčija, Ciper, Latvija, Madžarska, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Švedska in Finska.

[21] Vse odločbe o odložitvi plačil so bile odpravljene leta 2009 ali so v postopku odprave.

[22] Izbira projektov je potekala v dveh fazah: v prvi je bilo naključno izbranih 18 zahtevkov za plačilo, ki so bili predloženi do konca maja 2009, v drugi pa je bilo izbranih 10 dejavnosti znotraj vsakega zahtevka. Uporabljena sta bila dva parametra: 95 % stopnja zaupanja in 2 % pomembnost.

[23] EE, LT, HU, RO, DE, FR, LV, PL, IE, PT, SI, AT, SE, DK in IT, pri čemer je bilo prvih 10 držav članic vključenih v vzorec.

[24] Evropsko računsko sodišče, Letno poročilo za leto 2008, odgovor Komisije na odstavek 6.23.

[25] Ker je izbira programov za ta pregled temeljila na tveganju, je revizija zajela programe z večjim tveganjem.

[26] Zneski so začasni in bodo predmet revizije Sodišča v letnih računovodskih izkazih za leto 2009.

[27] Zneski Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada ter Finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva niso vključeni.

[28] Vir: opomba 6 letnih računovodskih izkazov Komisije za leto 2007; zneski so lahko zaokroženi v primerjavi s prejšnjimi poročili.

[29] Vir: opomba 6 letnih računovodskih izkazov Komisije za leto 2008; zneski so lahko zaokroženi v primerjavi s prejšnjimi poročili.

[30] Številke so začasne in se lahko prilagodijo ali prekličejo glede na kontradiktorni postopek v teku. „Ocenjeni znesek v milijonih EUR“ možnih popravkov so najboljše možne ocene ob upoštevanju stanja nadaljnjih ukrepov pri revizijah, izvajanja nacionalnih akcijskih načrtov, pisem s končnim stališčem, poslanih državam članicam, in rezultatov zaslišanj.

[31] Nanaša se na postopek v okviru ukrepa 1.3.

[32] Leta 2009 je Komisija nato sprejela odločbo, s katero je odpravila odložitev.

[33] Leta 2009 je Komisija nato sprejela odločbo, s katero je odpravila odložitev.