Objava zahtevka za spremembo na podlagi člena 17(6) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89

(2019/C 431/15)

V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO TEHNIČNE DOKUMENTACIJE ZA GEOGRAFSKO OZNAČBO

„RATAFIA DE CHAMPAGNE“

EU št.: PGI-FR-02062-AM01 – 5.7.2018

Jezik, v katerem se predloži zahtevek: francoščina

Posrednik

Država(-e) članica(-e): Francija

Ime posrednika: Ministère de l’agriculture et de l’alimentation

Naslov: Direction Générale de la Performance Économique et Environnementale des Entreprises Service du développement des filières et de l’emploi Sous-direction des filières agroalimentaires Bureau du vin et des autres boissons 3 Rue Barbet de Jouy 75349 Paris Cedex 07 SP FRANCIJA

Tel. +33 149554955

E-naslov: liste-cdc-vin-aop-DGPAAT@agriculture.gouv.fr

Ime geografske označbe

„Ratafia de Champagne“

Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

— Zaščiteno ime,

— drugo: metoda pridobivanja in posebna pravila o označevanju.

Sprememba

Sprememba specifikacije proizvoda, ki povzroča spremembo glavnih specifikacij

Obrazložitev spremembe

(1) Nadomestitev imena „Ratafia de Champagne“ z imenom „Ratafia champenois“ Proizvajalci so ob predložitvi tehnične dokumentacije geografske označbe Evropski komisiji v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 110/2008 izrazili željo, da se ime geografske označbe spremeni v „Ratafia champenois“, da bi bili potrošniki jasno obveščeni o povezavi med to žgano pijačo in vinorodno regijo Šampanjo, pri čemer izključno uporabo tega imena ohranjajo za zaščiteno označbo porekla „Champagne“. Beseda „Champagne“ se je namreč postopno uporabljala samo za peneča vina. Mirnim vinom, pridelanim na geografskem območju, ki so se zgodovinsko imenovala „vins natures de Champagne“ (naravna vina iz Šampanje), je bila leta 1974 tako podeljena označba porekla, od nedavnega pa so registrirana kot ZOP „Coteaux champenois“. Ime „Ratafia de Champagne“ je bilo ob vsaki navedbi v tehnični dokumentaciji nadomeščeno z imenom „Ratafia champenois“. Na nacionalni ravni je bilo priznano z odlokom z dne 22. januarja 2015, spremenjenim 12. februarja 2015, pod pogojem njegove odobritve na ravni Evropske unije.

(2) Metoda pridobivanja V delu „Surovine“ točke 2, ki se nanaša na uporabljeni alkohol, je bil dodan naslednji stavek: „… pridobljen iz grozdja, ki ga je mogoče uporabiti za proizvodnjo vina z ZOP ‚Champagne‘“. Z opredelitvijo te podrobnosti se ta del uskladi s točko 2 Človeški dejavniki postavke „Podrobne informacije o geografskem območju, ki se nanašajo na povezavo“, v kateri je navedeno, da je alkohol, ki se uporablja kot osnova za proizvodnjo likerja „Ratafia champenois“, alkohol vinskega izvora, ki se po lokalnih običajih pridobiva iz grozdja za označbo „Champagne“.

(3) Posebna pravila označevanja Dodatna navedba „Ratafia Champenois“ v točki tehnične dokumentacije, ki se nanaša na pravila označevanja, je zaradi nadomestitve imena zastarela, zato je črtana.

GLAVNE SPECIFIKACIJE TEHNIČNE DOKUMENTACIJE

„RATAFIA CHAMPENOIS“

EU št.: PGI-FR-02062-AM01 – 5.7.2018

1. Ime

„Ratafia champenois“

2. Kategorija žganih pijač

Kategorija 32: liker

3. Opis žgane pijače

Fizikalne, kemijske in organoleptične lastnosti

Barva likerja „Ratafia champenois“ sega od slamnato rumene do jantarne. Ima značilno mineralen vonj s sadnimi aromami. Ima uravnoteženost sladkorja in kislin.

Zaradi dolgega donegovanja likerja „Ratafia champenois“ v lesenih sodih se alkohol bolje spoji z grozdnim moštom. Razvije se aromatična kompleksnost z zaznavo not po suhem sadju, suhih oreških (orehi, praženi mandlji), golostebelnem sladkem korenu in cimetu.

Liker mora imeti ob prodaji potrošnikom naslednje značilnosti:

— volumenski delež alkohola med 16 % in 22 %,

— vsebnost sladkorja 110 gramov na liter, izraženo kot invertni sladkor,

— vsebnost skupnih kislin, manjšo od 10 gramov na liter (izraženo kot žveplova kislina (H2SO4)),

— delež žveplovega dioksida, manjši od 80 miligramov na liter.

Posebne značilnosti (v primerjavi z žganimi pijačami iz iste kategorije)

Liker „Ratafia champenois“ je pridelan z aromatiziranjem alkohola vinskega izvora z grozdnim moštom, ki ga je mogoče uporabiti za proizvodnjo vina z ZOP „Champagne“. Trži se po najmanj 10-mesečnem obdobju zorenja v posodah ali sodih, za proizvode z navedbo staranja pa po najmanj 3-letnem staranju v lesenih sodih.

Uporabljene sorte vinske trte, ohranjanje celega grozdja po trgatvi, stiskanje celih grozdov takoj po trgatvi, nežno in postopno stiskanje ter majhna količina pridobljenega soka omogočajo, da se lahko pridobiva povsem svež, mineralen in saden mošt.

Te značilnosti se okrepijo z dodanim alkoholom in spojijo med zorenjem v posodi. Po potrebi se s staranjem v lesenih sodih razvijejo v večjo aromatično kompleksnost.

4. Zadevno geografsko območje

Pridelava grozdja za proizvodnjo groznega mošta in alkohola, pridelava mošta in alkohola, priprava ter zorenje in po potrebi staranje likerja „Ratafia champenois“ se izvajajo na ozemljih, opredeljenih s členom V zakona z dne 22. julija 1927 o kontrolirani označbi porekla „Champagne“, ki razveljavlja in nadomešča člen 17 zakona z dne 6. maja 1919, ob upoštevanju naslednjih določb:

— v okrožju Vitry-le-François (departma Marne) je razmejeno območje parcel tisto območje, ki ga je pristojni nacionalni odbor nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost odobril na zasedanju 7. in 8. novembra 1990 ter katerega načrti so predloženi zadevnim mestnim hišam,

— v naslednjih občinah departmaja Aube: Arsonval, Cunfin, Dolancourt in Jaucourt, razmejeno območje parcel je tisto območje, ki ga je pristojni nacionalni odbor nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost odobril na zasedanjih 23. junija 1994, 8. septembra 1994 in 19. maja 1995 ter katerega načrti so predloženi mestnim hišam zadevnih občin,

— v naslednjih občinah departmaja Aube: Marcilly-le-Hayer in La Villeneuve-au-Châtelot, ni bila rezervirana nobena parcela v skladu z odločitvijo pristojnega nacionalnega odbora nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost na zasedanju 10. septembra 1997,

— v naslednjih občinah departmaja Aube: Brienne-le-Chateau, Epagne, Précy-Saint-Martin in Saint-Léger-sous-Brienne ter v naslednjih občinah departmaja Marne: Esclavolle-Lurey, Potangis, Saint-Quentin-le-Verger in Villiers-aux-Corneilles, ni bila rezervirana nobena parcela v skladu z odločitvami pristojnega nacionalnega odbora nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost na zasedanjih 23. in 24. junija 1994, 7. in 8. septembra 1994, 18. in 19. maja 1995 ter 6. in 7. septembra 1995,

— v občini Fontaine-sur-Aÿ departmaja Marne je razmejeno območje parcel tisto območje, ki ga je pristojni nacionalni odbor nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost odobril na zasedanju 9. in 10. septembra 1999 ter katerega načrti so predloženi mestni hiši zadevne občine,

— v naslednjih občinah departmaja Marne: Corfélix, Corrobert, Le Thoult-Trosnay, Verdon, Reuves in Broussy-le-Petit, ni bila rezervirana nobena parcela v skladu z odločitvijo pristojnega nacionalnega odbora nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost na zasedanju 5. in 6. septembra 2001.

5. Metoda za pridobivanje žgane pijače

Surovine

1. Značilnosti grozdnih moštov

Grozdni mošt za pridelavo likerja „Ratafia champenois“ je pridobljen iz grozdja, ki ga je mogoče uporabiti za proizvodnjo vina z ZOP „Champagne“.

Ta mošt je pridobljen iz največ 2 666 litrov zbistrenega mošta na 4 000 kilogramov potrganega grozdja.

Prepovedani so vsi postopki obogatitve grozdnega mošta.

2. Značilnosti uporabljenega alkohola

Za pripravo likerja „Ratafia champenois“ se lahko uporablja žganje iz vina, žganje iz grozdnih tropin, vinski destilat ali destilat iz vina posamezno ali v mešanici, pridobljen iz grozdja, ki ga je mogoče uporabiti za pridelavo vina z ZOP „Champagne“.

Da ne bi zakrili primarnih arom grozdnega mošta, žganje iz grozdnih tropin ne sme presegati 20 % volumenskega odstotka čistega alkohola v skupni vsebnosti alkohola, uporabljenega pri pripravi.

Priprava

Liker je treba proizvesti v 20 dneh po datumu stiskanja grozdja, uporabljenega v sestavi uporabljenega mošta.

Donegovanje

Likerji se po proizvodnji zorijo najmanj 10 mesecev pred pakiranjem. Zorenje poteka v posodah ali sodih.

Uporaba lesnih sekancev je prepovedana.

V tej fazi je dovoljeno dodajanje alkohola, ki ustreza navedenim značilnostim, da se prilagodi pridobljeni volumenski delež alkohola.

Likerji z geografsko označbo „Ratafia champenois“, ki jo dopolnjuje navedba staranja, se najmanj tri leta od njihovega dajanja v lesene sode starajo v hrastovih posodah s prostornino največ 10 hektolitrov.

Pri tem obdobju se lahko upošteva faza zorenja, če zorenje poteka v hrastovih posodah s prostornino največ 10 hektolitrov.

Navedeni najkrajši časi pomenijo čas brez prekinitev, razen opravil, potrebnih za proizvodnjo.

Dodelava

Dovoljen je samo karamel, ki se uporablja izključno za prilagoditev barve.

6. Povezava z geografskim okoljem ali izvorom

Posebne značilnosti žgane pijače, ki se pripisujejo geografskemu območju

Barva likerja „Ratafia champenois“ sega od slamnato rumene do jantarne. Ima značilno mineralen vonj s sadnimi aromami. Ima uravnoteženost sladkorja in kislin.

Zaradi dolgega donegovanja likerja „Ratafia champenois“ v lesenih sodih se alkohol bolje spoji z grozdnim moštom. Razvije se aromatična kompleksnost z zaznavo not po suhem sadju, suhih oreških (orehi, praženi mandlji), golostebelnem sladkem korenu in cimetu.

Podrobnosti o geografskem območju ali izvoru, ki so pomembne za povezavo

Naravni dejavniki

Geografsko območje, ki ustreza območju označbe porekla „Champagne“, se nahaja na severovzhodu francoskega ozemlja ter se razprostira prek občin, ki spadajo v departmaje Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne in Seine-et-Marne.

Značilen del njegove pokrajine so vinogradi na pobočjih mogočnih geomorfoloških struktur Côte d’Île-de-France, Côte de Champagne in Côte des Bar, ki so pretežno apnenčaste in po možnosti usmerjene proti vzhodu in jugu.

Vinogradi so izpostavljeni dvojnemu podnebnemu vplivu:

— oceanskemu, ki zagotavlja redne padavine in majhne temperaturne spremembe med letnimi časi,

— celinskemu, ki je odgovoren za včasih uničujoče zmrzali in osončenost, ki spodbuja zorenje grozdja poleti.

Človeški dejavniki

Proizvodnja likerja „Ratafia champenois“ je bila prvotno družinska praksa. Ta liker se proizvaja ob trgatvi iz soka svežega grozdja. Z mešanjem alkohola z grozdnim moštom se omogoči aromatiziranje, pri tem pa se ohranijo primarne arome grozdja. Nekaj velikih trgovcev se je od sredine 20. stoletja ukvarjalo zlasti z izboljševanjem njegove kakovosti, da so iz njega ustvarili današnji proizvod. Današnja proizvodnja likerja „Ratafia champenois“ je razdeljena med vinogradnike na eni strani ter zadruge in trgovce na drugi.

Pri proizvodnji likerja „Ratafia champenois“ se uporablja sok grozdja, ki ga je mogoče uporabiti za proizvodnjo vina z ZOP „Champagne“, iz večinoma treh šampanjskih sort vinske trte, tj. chardonnay B, pinot noir N in meunier N. Kakovost soka se ohrani z obiranjem celih grozdov in nežnim stiskanjem z omejitvijo na največ 2 666 litrov na 4 000 kg grozdja. Sok je pridobljen v stiskalnicah, zasnovanih za pridobivanje mošta, namenjenega izključno pridelavi penečega vina. Primarne arome šampanjskih sort vinske trte se lahko ohranijo zato, ker je mešanica tega soka z alkoholom pridobljena iz grozdja, ki ga je mogoče uporabiti za proizvodnjo vina z ZOP „Champagne“.

Vzročna povezava

Glavne značilnosti likerja „Ratafia champenois“ izhajajo iz njegove surovine, pridobljene iz grozdja, ki se lahko uporabi za ZOP „Champagne“, ter znanja in spretnosti/veščin lokalnih prebivalcev o pridelavi grozdja in proizvodnji likerja. Povezava z geografskim območjem likerja „Ratafia champenois“ temelji na naslednjih točkah:

Posebna kakovost trgatve, opravljene v Šampanji:

Izvirnost šampanjskih vinogradov izhaja iz njihove lege na severu. Zaradi pedoklimatskih razmer geografskega območja se je razvil zelo poseben način obdelovanja vinograda, ki se kaže zlasti v izboru treh glavnih sort vinske trte, tj. chardonnay B, pinot noir N in meunier N. Te sorte v povezavi s pogoji območja zagotavljajo surovino, ki daje likerju „Ratafia champenois“ naravne kisline, zaradi česar ima elegantno, mineralno in pretanjeno strukturo.

Nega, namenjena pridelovanju grozdja:

Lokalne prakse trgatve in stiskanja grozdja so usmerjene v proizvodnjo penečega vina. Glede na pogoje za proizvodnjo proizvodov z označbo porekla „Champagne“ se zato pri trgatvi obirajo celi grozdi, njihov prevoz pa poteka v preluknjanih zabojih, da bi se izognili kakršnemu koli spreminjanju ali razbarvanju. Čeprav velik del grozdja izvira iz rdečih sort vinske trte, se lahko s šampanjsko tehniko stiskanja pridobi „bel“ mošt, ki se uporablja za pripravo likerja „Ratafia champenois“. Njegova barva, ki sega od slamnato rumene do jantarne, je povezana s sortami vinske trte in donegovanjem likerja. Poleg tega trgatev celih grozdov in nežna tehnika stiskanja omogočata, da se ohrani mineralen vonj s sadnimi aromami, ki so značilne za liker „Ratafia champenois“.

Obvladovanje postopka aromatiziranja:

Liker „Ratafia champenois“ se proizvaja z mešanjem alkohola vinskega izvora z grozdnim moštom za aromatiziranje. Ta postopek se izvede kmalu po stiskanju, da se ohrani svežina grozdnega mošta. Poleg tega je omejen delež žganja iz grozdnih tropin, da ne bi zakril primarnih in sadnih arom. Od obvladovanja te faze je odvisna kakovost končnega proizvoda.

Znanje in veščine proizvajalcev in glavnih kletarjev prispevajo, da se alkohol, uporabljen za dodajanje, in grozdni mošt povsem spojita ter da se v likerju „Ratafia champenois“ v celoti razkriva aromatična kompleksnost, ki izvira iz surovine in jo po potrebi dopolnjuje vonj, ki se razvije med staranjem.

7. Vložnik

Association des producteurs de boissons spiritueuses à indication géographique champenoises (Združenje proizvajalcev žganih pijač z geografsko označbo „Champagne“) Villa Bissinger 15 rue Jeanson 51160 AŸ FRANCIJA

8. Podrobna pravila označevanja

Predstavitev

Zaradi ohranitve bistvene značilnosti likerjev se ti pakirajo v steklenice.

Za pakiranje se ne smejo uporabljati steklenice za peneča vina ter zamašek v obliki gobe iz plutovine ali drugega materiala, ki sme priti v stik s hrano, pritrjen in po potrebi pokrit s ploščico.

Splošna pravila

Ime geografske označbe „Ratafia champenois“ je navedeno na vsakem zadevnem označevanju s črkami, ki so enake velikosti, barve in pisave.

Nobeden od izrazov, vključenih v geografsko označbo „Ratafia champenois“, ne sme biti naveden ločeno, tako da bi sestavljal neločljivo celoto.

Pri označevanju likerjev z geografsko označbo „Ratafia champenois“ se ne sme niti zahtevati, niti navesti porekla grozdja in mošta.

Navedbe staranja

Naslednje navedbe glede trajanja staranja lahko dopolnjujejo geografsko označbo „Ratafia champenois“ le pod naslednjimi pogoji:

— izraz „Vieux“ (star) za likerje, starane najmanj tri leta od dajanja v lesene sode,

— izraz „Très vieux“ (zelo star) za likerje, starane najmanj osem let od dajanja v lesene sode.

Ti izrazi so na označevanju likerjev navedeni s črkami, ki ne smejo biti večje od polovične velikosti črk, uporabljenih za ime geografske označbe.

(1) UL L 130, 17.5.2019, str. 1.