Objava zahteve v skladu s členom 17(6) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89

(2019/C 241/10)

V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevo.

GLAVNE SPECIFIKACIJE TEHNIČNE DOKUMENTACIJE

„NORSK VODKA“/„NORWEGIAN VODKA“

Številka dokumentacije: PGI-NO-02240 – 25.11.2016

1. Geografska označba za registracijo

„Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“

2. Kategorija žgane pijače

Vodka (kategorija 15 v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 110/2008)

3. Opis žgane pijače

Glavne fizikalne lastnosti

Vodka ima nevtralen značaj, kot je opredeljeno v določbah Uredbe (ES) št. 110/2008, kot je vključena v Sporazum EGP izvedena z § 2 norveške uredbe z dne 11. oktobra 2006 št. 1148 o žganih pijačah in aromatiziranih pijačah.

Vodka je bistra, prozorna in brezbarvna.

Glavne kemične lastnosti

Vsebuje največ 1 g/l suhe snovi v končnem proizvodu, tako da proizvod ohrani svojo čistost in posebnost. Vsebuje vsaj 37,5 vol. % etanola.

Drozganje, fermentacija in destilacija za pridobitev etanola iz krompirja ali žita potekajo na Norveškem. Da bi se pridobila čim čistejša vodka, pridobljeni destilat ne sme imeti več kot 3 g metanola na hektoliter 100 vol. % etanola. To je za 7 g na hektoliter 100 vol. % etanola strožje od zahteve iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 110/2008, v kateri je omejitev 10 g na hektoliter 100 vol. % etanola.

Glavne organoleptične lastnosti

Vodka „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ je prečiščena in organoleptično nevtralna vodka. To je pomembno, saj je za kakovost proizvoda najodločilnejša čistost destilata. Vodka ima nevtralen okus z diskretnimi aromatičnimi notami po surovini, zato je idealna za različne koktajle, ker je čistega okusa, se lahko uživa tudi brez vsega.

Posebne značilnosti v primerjavi z žganimi pijačami iste kategorije

Vodka „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ ima nevtralno aromo z jasnim in čistim okusom. Izčiščenost organoleptičnih lastnosti izhaja iz postopka proizvodnje ter načel norveških proizvajalcev o vonju in okusu.

4. Zadevno geografsko območje

Vodka „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ se proizvaja znotraj meja Kraljevine Norveške. Etanol je destiliran na Norveškem in tudi vodka je proizvedena v tej državi. Redčenje z vodo pri obdelavi po destilaciji in stekleničenje pa se lahko izvajata zunaj Kraljevine Norveške.

5. Metoda pridobivanja žgane pijače

Proizvodnja vodke „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ poteka v treh fazah, in sicer varjenje, destilacija in obdelava po destilaciji. Surovine so iz zgodovinskih razlogov lahko uvožene iz čezmorskih držav. Vendar morajo tri v nadaljevanju opisane faze predelave potekati na razmejenem območju, razen redčenja z vodo pri obdelavi po destilaciji in stekleničenja, ki se lahko izvajata zunaj razmejenega območja.

Varjenje

Pri proizvodnji vodke „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ se kot surovina uporabljata krompir ali žito. Pri žitu se surovine zmešajo z vročo vodo, da se iz njih sprosti škrob. Krompir se skuha, da se izloči škrob za encime. Dodajo se naravni encimi v obliki pivovarskega ječmena ali eksogeni encimi za razgradnjo škroba, tako da nastane sladkasta tekočina (t. i. drozga). Encimi razgradijo škrob v drozgi na sladkorje in drozga se ohladi. Drozgi se dodajo gojene kvasovke, da se začne vrenje, med katerim se sladkorji v tekočini spremenijo v etanol, druge alkohole in kongenerje. Ker se uporabljajo gojene kvasovke in ne spontano vrenje, nastane alkoholna tekočina čistega okusa in brez odvečnih kongenerjev, zato ima končni proizvod čistejši okus.

Destilacija

Fermentirana tekočina se nato v destilacijskem kotlu s kolono destilira, kar se izvaja šaržno ali kontinuirno. Tekoči del drozge gre v destilacijskem kotlu s kolono prek vrste prekatov. Para, ki se dodaja na spodnjem delu kolone, ogreva drozgo do vrelišča, kar ustvarja hlape, ki prehajajo prek perforiranih plošč, s čimer se iz tekoče faze odstranjujejo alkoholi in kongenerji. Para, bogata z alkoholom, se kondenzira na vrhnjem delu kolone. Najmanjša vsebnost alkohola v končnem žganju je 96,0 vol. % etanola, pri čemer alkohol ne sme vsebovati več kot 3 g metanola na hektoliter 100 vol. % etanola. Z destilacijo v kotlu s kolono se odstranijo kongenerji, končni proizvod pa dobi čiste, pitne organoleptične lastnosti brez žgočega pookusa.

Obdelava po destilaciji

Destilat čiste vodke je razredčen z vodo, da je vsebnost alkohola med 37,5 in 60,0 vol. %. Vodki se lahko za ublažitev doda sladkor do najvišje vsebnosti suhe snovi 1 g na liter. Pred stekleničenjem lahko gre vodka skozi proizvodni postopek, npr. filtriranje z aktivnim ogljem, katerega edini vpliv je ohranjanje njenega nevtralnega značaja.

6. Povezava z geografskim okoljem ali poreklom

Sloves in posebna kakovost vodke „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ sta povezana z razmejenim geografskim območjem.

Sloves

Po dokumentarnih virih o norveški proizvodnji žganih pijač je tradicija destiliranja na Norveškem obstajala v Bergnu že leta 1531. Mesto Bergen je bilo trgovsko središče norveškega ribištva, v katerem sta se začela tradicija trgovanja in gastronomski razvoj na Norveškem. Čeprav je Norveška tedaj spadala pod dansko krono, so v njenih podeželskih predelih ohranjali regionalne tradicije žganjekuhe. Če so bile zaradi slabih podnebnih razmer na Norveškem žetve slabe in kmetijski pridelki majhni, so krompir ali žito uvažali iz sosednjih držav. Od tod izvirajo sedanje surovine, ki se uporabljajo za izdelovanje vodke „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“.

V sredini 19. stoletja je bilo na Norveškem do 9 000 destilarn, pri čemer so to bile večinoma manjše destilarne na kmetijah. Norveške žgane pijače so veljale za pomembno gospodinjsko dobrino in kot zdravilo za preprečevanje bolezni v hladnem podnebju. To je povzročilo nezmerno uživanje alkohola na Norveškem, zato je norveška vlada želela zmanjšati škodljive učinke žganih pijač. V ta namen je bila izdana uredba, ki je določala najmanjši obseg proizvodnje za vsakega proizvajalca žganih pijač na Norveškem. Kmetje so se zato povezali in zgradili večje proizvodne zadruge ter več sredstev vložili v kakovostnejšo in zmogljivejšo opremo za destilacijo. Žgane pijače so posledično postajale čedalje kakovostnejše, zato so se norveške žgane pijače uveljavile kot prečiščene in organoleptično izčiščene.

Leta 1916 sta se zaradi prohibicije z zakonom prepovedala proizvodnja in uživanje žganih pijač. Ko je bila prohibicija leta 1927 odpravljena, je norveška vlada ohranila nadzor nad norveškimi proizvajalci žganih pijač z državnim monopolom v proizvodnji, s katerim je prevzela pravice na vseh prejšnjih receptih in opremi ter pravice do blagovnih znamk. Ustanovljen je bil „Vinmonopolet“ kot norveški državni monopolist za proizvodnjo in prodajo alkohola. „Vinmonopolet“ je določil standard za prečiščenje žganih pijač, ki se uporablja za vodko „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“, in zgradil lastni rektifikacijski obrat za rektifikacijo/prečiščevanje žganih pijač, proizvedenih na Norveškem. Na tradicijo norveških žganih pijač je precej vplivalo 78 let državnega monopola v proizvodnji, ki je trajal do leta 2005, saj se je vodka „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ uveljavila kot visoko kakovostna žgana pijača z malo metanola in kongenerjev, kakršna je danes.

Primer tega, kako pomemben je izvor vodke, je to, da se je nedavno zaradi tujih interesov kot vodka „Norsk vodka“/„Norwegian Vodka“ poskušala tržiti vodka, ki ni bila proizvedena na Norveškem. Zgodila sta se dva poskusa proizvodnje in trženja vodke z geografsko označbo „Norsk vodka“/„Norwegian Vodka“ zunaj razmejenega območja geografske označbe. To jasno dokazuje, da je vodka z geografsko označbo „Norsk vodka“/„Norwegian Vodka“ zelo spoštovana in cenjena ter da želijo proizvajalci zunaj Norveške izkoriščati njeno kakovost in sloves, da bi kovali dobiček.

Norveške vodke so prejele več nagrad na svetovnih tekmovanjih, kot so International Wine & Spirits Competition, San Francisco World Spirits Competition in International Spirits Challenge.

Posebna kakovost

Postopek proizvodnje

Ključnega pomena za proizvodnjo čiste žgane pijače z nizko vsebnostjo metanola je fermentacija surovin z gojenimi kvasovkami.

Kotli, uporabljeni pri šaržnem ali kontinuirnem načinu proizvodnje, imajo kolone s prekati, v katerih se prečiščuje žgana pijača. Število in fizična oblika plošč se od proizvajalca do proizvajalca razlikujeta, vsem pa je skupno to, da lahko proizvajajo prečiščeno žgano pijačo z nizko vsebnostjo metanola.

Človeški dejavniki

Za delovanje destilacijskih kolon je bistvena usposobljenost destilaterja. Destilater uporablja svoje strokovno znanje in izkušnje, da kadar koli med destilacijo uravnava hitrost destilacije, kar prav tako vpliva na čistost končnega proizvoda.

Bistvenega pomena za kakovost proizvoda je usposobljenost tipizatorja edinstvenih formul norveške vodke poleg zahteve po le 3 g metanola na hektoliter 100 vol. % etanola in največ 1 g/l suhe snovi.

7. Določbe Evropske unije ali nacionalne/regionalne določbe

Osnovne zahteve so določene v Uredbi (ES) št. 110/2008, kot je vključena v Sporazum EGP in izvedena s 2. členom norveške uredbe z dne 11. oktobra 2006 št. 1148 o žganih pijačah in aromatiziranih pijačah.

Geografska označba „Norsk vodka“/„Norwegian Vodka“ je v EGP (EU in državah EGP/Efte) zaščitena od leta 1994 v obliki prilagoditvenega besedila v Poglavju XXVII Priloge II k Sporazumu EGP za določbe Uredbe (EGS) št. 1576/89 in Uredbe (ES) št. 110/2008.

Geografska označba, navedena v norveščini in angleščini, se lahko zapiše na dva različna, a enakovredna načina: „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“.

8. Vložnik

Norveška The Norwegian Ministry of Agriculture and Food (Norveško ministrstvo za kmetijstvo in ribištvo) P.O. BOX 8007 Dep. N-0030 Oslo Norveška

9. Dodatek h geografski označbi

—

10. Posebna pravila o označevanju

—

(1) UL L 130, 17.5.2019, str. 1.