[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 21.4.2010

COM(2010)168 konč.

2010/0092 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu regionalne Konvencije o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu

EN

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Razlogi za predlog in njegovi cilji

Vseevropsko-sredozemska kumulacijska cona trenutno vključuje Evropsko unijo, države Efte (Islandija, Norveška, Švica in Lihtenštajn), države, vključene v barcelonski proces (Alžirija, Egipt, Izrael, Jordanija, Libanon, Maroko, Sirija, Tunizija, Turčija in Palestina) ter Ferske otoke.

Vseevropsko-sredozemski sistem kumulacije porekla sestavlja več sporazumov z določbami o prosti trgovini, ki temeljijo na mreži enakih pravil o poreklu, ki omogočajo diagonalno kumulacijo med državami v coni. Ta kumulacijska cona se bo v prihodnosti še povečevala.

Od uvedbe vseevropsko-sredozemskega sistema kumulacije so se povečale težave pri upravljanju sedanjega sistema posameznih protokolov. Vsaka sprememba protokola, ki velja za dve partnerski državi vseevropsko-sredozemske cone, pomeni enake spremembe prav vseh protokolov, ki se uporabljajo v coni. Evropska komisija je zato predlagala, naj diagonalna kumulacija porekla temelji na enotnem pravnem instrumentu v obliki regionalne Konvencije o preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), na katero bi se sklicevali posamezni sporazumi o prosti trgovini, ki se uporabljajo med državami v coni. Zamisel o taki konvenciji je bila proučena že leta 2003, vendar ni bila uresničena.

Zamisel o Konvenciji je bila obujena na evro-sredozemski ministrski konferenci o trgovini v Lizboni oktobra 2007. Ministri so se strinjali, da se začne pripravljati enotna Konvencija o preferencialnih pravilih o poreklu za vseevropsko-sredozemsko območje, da se nadomesti sedanja mreža protokolov o pravilih o poreklu. Potrebno tehnično delo v zvezi s tem so zato zaupali Vseevropsko-sredozemski delovni skupini.

Ob tej priložnosti so evro-sredozemski ministri za trgovino sklenili, da se v to kumulacijsko cono vključijo države, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu (Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora, Srbija in Kosovo v skladu z Resolucijo VSZN 1244/99), Vseevropsko-sredozemsko delovno skupino pa so pooblastili za pripravo potrebnih tehničnih sprememb. S to konvencijo bodo te države vključene v vseevropsko-sredozemski kumulacijski sistem.

Svet je 26. novembra 2009 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja o Konvenciji z državami Efte, državami, vključenimi v barcelonski proces, udeleženkami stabilizacijsko-pridružitvenega procesa in Ferskimi otoki. Komisija je izpolnila vse pogajalske smernice:

– Konvencija omogoča učinkovitejše upravljanje sistema vseevropsko-sredozemske kumulacije, s čimer bi se olajšal postopek za spreminjanje pravil o poreklu,

– s Konvencijo bo ustanovljen Skupni odbor, ki bo pooblaščen za spreminjanje določb Konvencije in odločanje o prihodnjih pristopih,

– Konvencija omogoča upoštevanje obstoječih določb, ki niso skupne vsem prihodnjim podpisnicam,

– Konvencija predvideva možnost prihodnje širitve geografskega območja uporabe kumulacije na sosednje države in ozemlja.

– določbe Konvencije se lahko za boljši odziv na gospodarske razmere soglasno spremenijo v Skupnem odboru.

V skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji bo Komisija zastopala Unijo v Skupnem odboru, ustanovljenem s členom 3 Konvencije. Ko se skupni odbor pozove, da sprejme akte s pravnim učinkom zlasti v skladu s členom 4 Konvencije, bodo stališča, ki jih je treba sprejeti v imenu Unije, določena v skladu s členom 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Splošno ozadje

Komisija je prevzela aktivno vlogo v procesu, ki se je začel leta 2007 z namenom, da bi se osnutek besedila Konvencije pripravil v okviru Vseevropske-sredozemske delovne skupine. O končnem osnutku so 29. oktobra 2009 razpravljali in se dogovorili v tej skupini.

Besedilo Konvencije so potrdili ministri za trgovino Euromed na konferenci 9. decembra 2009 v Bruslju.

Obstoječe določbe na področju predloga

Konvencija konsolidira vse protokole o pravilih o poreklu, ki veljajo med članicami vseevropsko-mediteranskega sistema kumulacije porekla.

Konvencije vključuje vse protokole o pravilih o poreklu, ki veljajo med partnericami, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, ter državami in ozemlji vseevropsko-sredozemske cone.

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlagani sklep je v skladu s trgovinsko politiko Unije.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovanja z državami članicami o osnutku Konvencije so bila redna v okviru oddelka za poreklo odbora za carinski zakonik.

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je potekalo v okviru vseevropsko-sredozemske delovne skupine, končno besedilo tega predloga pa je rezultat razprav znotraj skupine.

Besedilo Konvencije so potrdili ministri za trgovino Euromed na konferenci 9. decembra 2009 v Bruslju.

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno.

Ocena učinka

Ni potrebe po oceni učinka.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Povzetek predlaganega ukrepa

Podpis Konvencije.

Pravna podlaga

Pravna podlaga sta prvi pododstavek člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Načelo subsidiarnosti

Predlog je v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti.

Dodatnih finančnih ali upravnih obremenitev ni.

Izbira instrumentov

Predlagani instrument: sklep Sveta.

Druge oblike ne bi bile ustrezne iz naslednjega razloga:

Konvencijo je treba podpisati v imenu Evropske unije.

PRORAčUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Unije.

DODATNE INFORMACIJE

Klavzula ponovnega pregleda/revizijska klavzula/samoderogacijska klavzula

Se ne uporablja.

2010/0092 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu regionalne Konvencije o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Namen regionalne Konvencije o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je nadomestiti protokole o pravilih o poreklu, ki so trenutno v veljavi med državami vseevropsko-sredozemskega območja.

2. Udeleženke stabilizacijsko-pridružitvenega procesa so s Konvencijo vključene v vseevropsko-sredozemski sistem kumulacije porekla.

3. Svet je 26. novembra 2009 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja o Konvenciji z državami Efte, državami, vključenimi v barcelonski proces, udeleženkami stabilizacijsko-pridružitvenega procesa in Ferskimi otoki.

4. Besedilo Konvencije so potrdili ministri za trgovino Euromed na konferenci 9. decembra 2009 v Bruslju.

5. Pogajalec bi moral podpisati Konvencijo v imenu Evropske unije s pridržkom njene poznejše sklenitve –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predsednik Sveta je s tem sklepom pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene, da v imenu Evropske unije podpišejo regionalno Konvencijo o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu, s pridržkom njene sklenitve.

Besedilo Konvencije je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

REGIONALNA KONVENCIJA O VSEEVROPSKO-SREDOZEMSKIH PREFERENCIALNIH PRAVILIH O POREKLU

Evropska unija,

Republika Islandija, Kraljevina Norveška, Švicarska konfederacija, Kneževina Lihtenštajn,

v nadaljnjem besedilu: države Efte,

Ljudska demokratična republika Alžirija, Arabska republika Egipt, Država Izrael, Hašemitska kraljevina Jordanija, Republika Libanon, Kraljevina Maroko, Sirska arabska republika, Republika Tunizija, Palestinska osvobodilna organizacija (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze, Republika Turčija,

v nadaljnjem besedilu: države, vključene v barcelonski proces,

Republika Albanija, Bosna in Hercegovina, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora, Republika Srbija in Kosovo v skladu z Resolucijo VSZN 1244/99,

v nadaljnjem besedilu: države, vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces,

Kraljevina Danska za Ferske otoke,

v nadaljnjem besedilu: Ferski otoki,SO SE –

UPOŠTEVAJOČ vseevropsko-sredozemski sistem kumulacije porekla, sestavljen iz mreže sporazumov o prosti trgovini z enakimi pravili o poreklu, ki omogočajo diagonalno kumulacijo,

UPOŠTEVAJOČ možno prihodnjo širitev geografskega območja uporabe na sosednje države in ozemlja,

UPOŠTEVAJOČ težave pri upravljanju sedanje mreže dvostranskih protokolov o pravilih o poreklu med državami ali ozemlji vseevropsko-mediteranske cone je zaželeno, da se sedanji dvostranski sistemi o pravilih o poreklu prenesejo v večstranski okvir brez poseganja v načela, določena v ustreznih sporazumih ali katerih koli drugih sporazumih s tem v zvezi,

UPOŠTEVAJOČ, da vsaka sprememba protokola o pravilih o poreklu, ki velja za dve partnerski državi vseevropsko-sredozemske cone, pomeni enake spremembe prav vseh protokolov, ki se uporabljajo v coni,

UPOŠTEVAJOČ, da je treba pravila o poreklu spremeniti zaradi boljšega odziva na gospodarske razmere,

UPOŠTEVAJOČ zamisel, da kumulacija porekla temelji na enem samem pravnem instrumentu v obliki regionalne konvencije o preferencialnih pravilih o poreklu, na katero bi se sklicevali posamezni sporazumi o prosti trgovini, ki se uporabljajo med državami v coni,

UPOŠTEVAJOČ, da regionalna konvencija v splošnem ne bo povzročila slabšega položaja kakor prejšnji odnosi med prosto-trgovinskimi partnericami, za katere velja vseevropska ali vseevropsko-evromediteranska kumulacija,

UPOŠTEVAJOČ, da je zamisel o regionalni Konvenciji o preferencialnih pravilih o poreklu za vseevropsko-sredozemsko cono dobila podporo ministrov za trgovino Euromed na sestanku 21. oktobra 2007 v Lizboni,

UPOŠTEVAJOČ, da je glavni cilj enotne regionalne Konvencije uporaba enakih pravil o poreklu zaradi kumulacije porekla za blago, s katerim trgujejo vse pogodbenice –

ODLOČILE, da sklenejo to konvencijo:

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

1. Ta konvencija predpisuje določbe o poreklu blaga, s katerim se trguje v okviru ustreznih sporazumov med pogodbenicami.

2. Pojem „izdelki s poreklom “ in način s tem povezanega upravnega sodelovanja so opredeljeni v Dodatku k tej konvenciji.

V Dodatku I so določena splošna pravila pojma izdelkov s poreklom in načini upravnega sodelovanja.

V Dodatku II so posebne določbe, ki se uporabljajo med nekaterimi pogodbenicami.

3. Pogodbenice te konvencije so:

– Evropska unija,

– države Efte, kakor so navedene v preambuli,

– Ferski otoki,

– države, ki sodelujejo v barcelonskem procesu, kakor so navedene v preambuli,

– države, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, kakor so navedene v preambuli.

Člen 2

V tej konvenciji pomeni:

(a) „pogodbenica“ pomeni pogodbenice iz člena 1(3);

(b) „tretja stran“ pomeni katero koli sosednjo državo ali ozemlje, ki ni pogodbenica te konvencije in ni navedena v členu 1(3);

c) „ustrezni sporazum“ pomeni sporazum, sklenjen med dvema ali več pogodbenicami, ki se nanaša na to konvencijo.

SKUPNI ODBOR

Člen 3

1. Ustanovi se Skupni odbor, v katerem so zastopane vse pogodbenice te konvencije.

2. Skupni odbor odloča soglasno brez poseganja v člen 5(4).

3. Skupni odbor se sestaja po potrebi in vsaj enkrat na leto. Vsaka pogodbenica lahko zahteva sklic sestanka.

4. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik, ki med drugim vsebuje določbe za sklic sestankov ter za imenovanje predsednika in njegov mandat.

5. Skupni odbor lahke sklene, da bo ustanovil kakršen koli pododbor ali delovno skupino, ki mu lahko pomagajo pri opravljanju njegovih nalog.

Člen 4

1. Skupni odbor je pristojen za upravljanje in zagotavljanje pravilnega izvajanja te konvencije. V ta namen ga morajo pogodbenice redno obveščati o izkušnjah pri uporabi te konvencije. Skupni odbor daje priporočila in odloča v primerih iz odstavka 3.

2. Pogodbenicam zlasti priporoča:

(a) pojasnjevalne opombe in smernice za enotno uporabo te konvencije;

(b) druge ukrepe, ki se zahtevajo za njeno uporabo.

3. Skupni odbor s sklepom sprejema:

(a) spremembe te konvencije, vključno s spremembami k dodatkom;

(b) povabila tretjim stranem, da pristopijo k tej konvenciji v skladu s členom 5;

(c) prehodne ukrepe, ki se zahtevajo za pristop novih pogodbenic.

Pogodbenice sklepe iz tega odstavka izvajajo v skladu s svojo zakonodajo.

4. Če v Skupnem odboru predstavnik pogodbenice sprejme sklep pod pogojem, da izpolnjuje temeljne pravne zahteve, sklep začne veljati, če ne vsebuje datuma, prvi dan drugega meseca potem, ko se priglasi odprava zadržka.

5. Sklepi Skupnega odbora iz odstavka 3(b) glede povabil tretjim stranem, da pristopijo k tej konvenciji, se pošljejo depozitarju, ta pa jih sporoči tretji zadevni strani skupaj z besedilom konvencije, veljavnim na tisti datum.

6. Zadevna tretja stran je lahko v Skupnem odboru, pododboru in delovnih skupinah od datuma iz odstavka 5 zastopana kot opazovalka.

PRISTOP TRETJIH STRANI

Člen 5

1. Regionalne države ali ozemlja, razen navedenih v odstavku 3 člena 1, lahko postanejo pogodbenice te konvencije, če ima država kandidatka ali ozemlje z vsaj eno pogodbenico podpisan sporazum o prosti trgovini, ki zagotavlja preferencialna pravila o poreklu.

2. Tretja stran depozitarju predloži pisno zahtevo za pristop.

3. Depozitar zahtevo predloži v obravnavo Skupnemu odboru.

4. Depozitar v dveh mesecih prosilki posreduje sklep Skupnega odbora, da je povabljena, da postane pogodbenica. Ena sama pogodbenica tej odločitvi ne more nasprotovati.

5. Tretja stran, ki je povabljena, da postane pogodbenica te konvencije, pri depozitarju deponira listino o pristopu. Navedeno listino spremlja prevod Konvencije v uradni jezik(-e) države pristopnice ali ozemlja, ki pristopa.

6. Pristop začne veljati prvi dan drugega meseca po deponiranju pristopne listine.

7. Depozitar obvesti vse pogodbenice o datumu, na katerega je bila pristopna listina deponirana, in datumu, na katerega pristop začne veljati.

8. Priporočila in sklepi Skupnega odbora iz člena 4(2) in (3), sprejeti med datumom predložitve zahteve iz odstavka 2 in datumom, na katerega pristop začne veljati, se po depozitarju sporočijo tudi tretji strani, ki pristopa.

Izjava o sprejetju takšnih listin se vključi v pristopno listino ali v ločeno listino, ki se deponira pri depozitarju v šestih mesecih od sporočila. Če izjava v navedenem roku ni deponirana, se pristop šteje za ničnega.

RAZNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 6

Vsaka pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se določbe te konvencije dejansko uporabljajo, in pri tem upošteva, da je treba doseči obojestransko zadovoljive rešitve vseh težav, ki nastanejo pri uporabi navedenih določb.

Člen 7

Pogodbenice se preko depozitarja obveščajo o ukrepih, ki jih sprejmejo za izvajanje te konvencije.

Člen 8

Dodatki k tej konvenciji so njen sestavni del.

Člen 9

Vsaka pogodbenica lahko odstopi od te konvencije, če 12 mesecev vnaprej pošlje depozitarju pisno obvestilo, ta pa uradno o tem obvesti vse druge pogodbenice.

Člen 10

1. Ta konvencija začne veljati 1. januarja 2011 za pogodbenice, ki so do tedaj pri depozitarju deponirale listino o sprejetju, če sta vsaj dve pogodbenici pri depozitarju deponirali listini o sprejetju do 31. decembra 2010.

2. Če ta konvencija ne začne veljati 1. januarja 2011, potem začne veljati prvi dan drugega meseca po tem, ko sta vsaj dve pogodbenici deponirali zadnji listini o sprejetju.

3. Depozitar pogodbenice uradno obvesti o datumu deponiranja listine o sprejetju vsake pogodbenice in datumu začetka veljavnosti te konvencije z objavo teh informacij v Uradnem listu Evropske unije (serija C).

Člen 11

Depozitar te konvencije je generalni sekretar Sveta Evropske unije.

DODATEK IOPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“IN NAČINI UPRAVNEGA SODELOVANJA

KAZALO

NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Opredelitve pojmov

NASLOV II OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2 Splošne zahteve

Člen 3 Kumulacija porekla

Člen 4 V celoti pridobljeni izdelki

Člen 5 Zadostno obdelani ali predelani izdelki

Člen 6 Nezadostna obdelava ali predelava

Člen 7 Enota kvalifikacije

Člen 8 Dodatki, nadomestni deli in orodja

Člen 9 Garniture

Člen 10 Nevtralne sestavine

NASLOV III OZEMELJSKE ZAHTEVE

Člen 11 Načelo teritorialnosti

Člen 12 Neposredni prevoz

Člen 13 Razstave

NASLOV IV POVRAČILO ALI OPROSTITEV

Člen 14 Prepoved povračila carine ali oprostitve plačila carine

NASLOV V DOKAZILO O POREKLU

Člen 15 Splošne zahteve

Člen 16 Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

Člen 17 Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

Člen 18 Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

Člen 19 Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu

Člen 20 Ločeno knjigovodsko izkazovanje

Člen 21 Pogoji za izdajo izjave o poreklu ali izjave o poreklu EUR-MED

Člen 22 Pooblaščeni izvoznik

Člen 23 Veljavnost dokazila o poreklu

Člen 24 Predložitev dokazila o poreklu

Člen 25 Uvoz po delih

Člen 26 Izjeme pri dokazilu o poreklu

Člen 27 Spremni dokumenti

Člen 28 Shranjevanje dokazil o poreklu, izjave dobavitelja in dokazilnih listin

Člen 29 Razlike in oblikovne napake

Člen 30 Zneski, izraženi v eurih

NASLOV VI NAČINI UPRAVNEGA SODELOVANJA

Člen 31 Upravno sodelovanje

Člen 32 Preverjanje dokazil o poreklu

Člen 33 Reševanje sporov

Člen 34 Kazni

Člen 35 Proste cone

Seznam prilog

Priloga I: Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II

Priloga II: Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da bi lahko izdelani izdelek pridobil status blaga s poreklom

Priloga III a: Vzorci potrdila o gibanju blaga EUR.1 ter uporaba potrdila o gibanju blaga EUR.1

Priloga III b: Vzorci potrdila o gibanju blaga EUR-MED ter zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR-MED

Priloga IV a: Besedilo izjave o poreklu

Priloga IV b: Besedilo izjave o poreklu EUR-MED

Priloga V: Seznam pogodbenic, ki ne uporabljajo določb o delnem povračilu

NASLOV ISPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Opredelitve pojmov

Za namene te konvencije:

(a) „izdelava“ pomeni vsako obdelavo ali predelavo, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki;

(b) „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja za izdelavo izdelka;

(c) „izdelek“ pomeni izdelek, ki se proizvaja, četudi je namenjen za poznejšo uporabo v drugem proizvodnem postopku;

(d) „blago“ pomeni materiale in izdelke;

(e) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, kot je določena v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (Sporazum STO o določanju carinske vrednosti);

(f) „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki jo pogodbenica za izdelek franko tovarna plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka;

(g) „vrednost materiala“ pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in je ni mogoče določiti, prva preverljiva cena, plačana za materiale pri pogodbenici izvoznici;

(h) „vrednost materialov s poreklom“ pomeni vrednost takih materialov, kakor so opredeljeni pod (g), in se uporablja smiselno;

(i) „dodana vrednost“ je cena franko tovarna z odbitkom carinske vrednosti vseh vključenih materialov s poreklom iz drugih držav pogodbenic, pri katerih se uporablja kumulacija, kadar pa carinska vrednost ni znana ali je ni mogoče določiti, je to prva cena, ki jo je mogoče določiti za materiale v pogodbenici izvoznici;

(j) „poglavja“ in „tarifne številke“ pomenijo poglavja in tarifne številke (štirištevilčne oznake), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki ga ta konvencija navaja kot „harmonizirani sistem“ ali „HS“;

(k) „uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala pod določeno tarifno številko;

(l) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki se pošljejo istočasno od enega izvoznika enemu prejemniku ali so zajeti v enotnem prevoznem dokumentu, ki zajema njihov prevoz od izvoznika do prejemnika, kadar pa takšne listine ni, v enotnem računu;

(m) „ozemlja“ vključujejo teritorialne vode;

(n) „carinski organi pogodbenice“ za Evropsko unijo pomenijo katere koli carinske organe držav članic Evropske unije.

NASLOV IIOPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2 Splošne zahteve

1. Za izvajanje ustreznega sporazuma se naslednji izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz ene pogodbenice, kadar se izvažajo v drugo pogodbenico:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni v pogodbenici v smislu člena 4;

(b) izdelki, pridobljeni v pogodbenici, ki vsebujejo materiale, ki niso v celoti pridobljeni v tej pogodbenici, pod pogojem, da so takšni materiali zadostno obdelani ali predelani v navedeni pogodbenici v smislu člena 5;

(c) blago s poreklom iz Evropskega gospodarskega prostora (EGP) v smislu Protokola 4 k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru; takšno blago se šteje za blago s poreklom iz Evropske unije, Islandije, Lihtenštajna ali Norveške, kadar se izvaža iz Evropske unije, Islandije, Lihtenštajna ali Norveške v pogodbenico, ki ni pogodbenica EGP.

2. Določbe odstavka 1(c) se uporabljajo samo v primeru, da se med pogodbenicami uvoznicami in pogodbenicami EGP (Evropska unija, Islandija, Lihtenštajn in Norveška) uporabljajo sporazumi o prosti trgovini.

Člen 3 Kumulacija porekla

1. Brez poseganja v določbe člena 2(1) izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, kadar se izvažajo v drugo pogodbenico, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz Švice (vključno z Lihtenštajnom)[1], Islandije, Norveške, Turčije ali Evropske unije, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici izvoznici, presega postopke iz člena 6. Ni treba, da bi bili taki materiali zadostno obdelani ali predelani.

2. Brez poseganja v določbe člena 2(1) izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, kadar se izvažajo v drugo pogodbenico, če so bili taki izdelki tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom s Ferskih otokov ali iz katere koli druge države, ki je članica evro-mediteranskega partnerstva, ki temelji na Barcelonski deklaraciji, sprejeti na Evro- mediteranski konferenci 27. in 28. novembra 1995, razen Turčije ali katere koli druge države ali ozemlja, ki je pogodbenica te konvencije, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici izvoznici, presega postopke iz člena 6. Ni treba, da bi bili taki materiali zadostno obdelani ali predelani.

3. Kadar obdelava ali predelava, ki se opravlja v pogodbenici izvoznici, ne presega postopkov iz člena 6, se šteje, da ima pridobljeni izdelek poreklo iz pogodbenice izvoznice samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz katere koli od drugih pogodbenic iz odstavkov 1 in 2. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz pogodbenice, ki je prispevala največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri izdelavi v pogodbenici izvoznici.

4. Izdelki s poreklom iz pogodbenic, navedenih v odstavkih 1 in 2, ki niso obdelani ali predelani v pogodbenici izvoznici, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v eno od drugih pogodbenic.

5. Kumulacija iz tega člena se lahko uporablja le pod pogojem, da:

(a) velja med pogodbenicami, ki sodelujejo pri pridobitvi statusa izdelka s poreklom, in namembno pogodbenico preferencialni trgovinski sporazum v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT);

(b) so materiali in izdelki pridobili status izdelkov s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz te konvencije

ter

(c) so bila obvestila o izpolnitvi potrebnih zahtev za uporabo kumulacije objavljena v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in v pogodbenicah, ki so pogodbenice ustreznih sporazumov, v skladu z njihovimi postopki.

Kumulacija iz tega člena se uporablja od datuma, ki je naveden v obvestilu, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije (serija C) .

Pogodbenice preko Evropske komisije drugim pogodbenicam, ki so pogodbenice ustreznih sporazumov, sporočijo podrobnosti sporazumov, vključno z datumi začetka veljavnosti, ki se uporabljajo z drugimi pogodbenicami iz odstavkov 1 in 2.

Člen 4 V celoti pridobljeni izdelki

1. Naslednji izdelki se štejejo za v celoti pridobljene izdelke v pogodbenici, kadar se izvozijo v drugo pogodbenico:

(a) mineralni izdelki, pridobljeni iz njene zemlje ali njenega morskega dna;

(b) tam pridelani rastlinski izdelki;

(c) tam rojene in vzrejene žive živali;

(d) izdelki iz živih, tam vzrejenih živali;

(e) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

(f) izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njihovimi plovili zunaj ozemeljskih voda pogodbenice izvoznice;

(g) izdelki, izdelani na predelovalnih ladjah pogodbenice izključno iz izdelkov, navedenih pod točko (f);

(h) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin, vključno z rabljenimi gumami, primernimi samo za protektiranje ali porabo kot odpadek;

(i) odpadki in ostanki tam izvedenih proizvodnih postopkov;

(j) izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njenega ozemeljskega morja, pod pogojem, da ima izključno pravico do obdelave navedenega morskega dna ali podzemlja;

(k) blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, navedenih v (a) do (j).

2. Izraza „njena plovila“ in „njene predelovalne ladje“ v odstavku 1(f) in (g) se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje:

(a) ki so registrirane ali vpisane v pogodbenici izvoznici;

(b) ki plovejo pod zastavo pogodbenice izvoznice;

(c) ki so v vsaj 50-odstotni lasti državljanov pogodbenice izvoznice ali družbe, katere glavni sedež je v pogodbenici izvoznici, katere direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takih odborov je državljanov države pogodbenice izvoznice in še dodatno, če v osebnih ali kapitalskih družbah vsaj polovica kapitala pripada pogodbenici izvoznici ali javnim organom ali državljanom navedene pogodbenice;

(d) katerih kapitan in častniki so državljani pogodbenice izvoznice

ter

(e) katerih najmanj 75 odstotkov članov posadke je državljanov pogodbenice izvoznice.

3. Za namene odstavka 2, kadar je pogodbenica izvoznica Evropska unija, pomeni državo članico Evropske unije.

Člen 5 Zadostno obdelani ali predelani izdelki

1. Za namene člena 2 se izdelki, ki niso v celoti pridobljeni, štejejo za zadosti obdelane ali predelane, kadar so izpolnjeni pogoji iz seznama Priloge II.

Pogoji, ki se nanašajo na zgoraj navedeni obdelavo in predelavo, ki ju treba opraviti na materialih brez porekla, uporabljenih pri izdelavi, se uporabljajo samo v zvezi s takimi materiali. Če se izdelek, ki je pridobil poreklo z izpolnitvijo pogojev iz seznama, uporablja pri izdelavi drugega izdelka, se pogoji, ki se uporabljajo za izdelek, v katerega je ta vključen, ne uporabljajo zanj in se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki so se morda uporabili pri njegovi izdelavi.

2. Ne glede na odstavek 1 se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji iz seznama v Prilogi II ne bi smeli uporabiti pri izdelavi izdelka, vseeno lahko uporabijo, če:

(a) njihova skupna vrednost ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna;

(b) kateri koli odstotek, ki je naveden v seznamu kot zgornja vrednost materialov brez porekla, ni presežen na podlagi uporabe tega odstavka.

Ta odstavek se ne uporablja za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema.

3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata v skladu z določbami člena 6.

Člen 6 Nezadostna obdelava ali predelava

1. Brez poseganja v odstavek 2 naslednji postopki veljajo kot nezadostna obdelava ali predelava, da bi izdelki pridobili status izdelkov s poreklom ne glede na to, ali so zahteve člena 5 izpolnjene ali ne:

(a) postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem;

(b) razstavljanje in sestavljanje pošiljk;

(c) pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidnih, oljnih, barvnih ali drugih prevlek;

(d) likanje tekstila;

(e) preprosti postopki barvanja in loščenja;

(f) luščenje, delno ali popolno beljenje, poliranje in glaziranje žit in riža;

(g) postopki za barvanje sladkorja ali izdelavo sladkornih kock;

(h) lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreščkov in zelenjave;

(i) ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje;

(j) presejanje, prebiranje, sortiranje, uvrščanje, razvrščanje, usklajevanje; (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov);

(k) preprosto pakiranje v steklenice, pločevinke, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na lepenko ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

(l) pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke in njihovo embalažo;

(m) preprosto mešanje izdelkov, različnih vrst ali ne;

(n) mešanje sladkorja s katerim koli drugim materialom;

(o) enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele;

(p) kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah (a) do (n);

(q) zakol živali.

2. Pri ugotavljanju, ali naj se postopek obdelave ali predelave, ki je bil opravljen na izdelku, obravnava kot nezadosten v smislu odstavka 1, se upoštevajo vsi postopki, opravljeni v pogodbenici izvoznici na določenem izdelku.

Člen 7 Enota kvalifikacije

1. Enota kvalifikacije za uporabo določb te konvencije je posamezni izdelek, ki se šteje za osnovno enoto pri uvrščanju v skladu z nomenklaturo harmoniziranega sistema.

Iz tega sledi:

(a) kadar je izdelek, ki ga sestavlja skupina izdelkov ali je sestavljen iz izdelkov, uvrščen po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota predstavlja enoto kvalifikacije;

(b) kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v isto tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb te konvencije vsak izdelek obravnavati posebej.

2. Kadar je v skladu s splošnim pravilom 5 harmoniziranega sistema embalaža vključena v izdelek zaradi uvrščanja, mora biti vključena tudi pri določanju porekla.

Člen 8 Dodatki, nadomestni deli in orodja

Dodatki, nadomestni deli in orodja, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v njeno ceno ali pa niso posebej zaračunani, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 9 Garniture

Garniture se v skladu s splošnim pravilom 3 harmoniziranega sistema štejejo za garniture s poreklom, kadar imajo poreklo vsi njihovi sestavni deli. Kljub temu pa se takrat, kadar je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15% cene garniture franko tovarna.

Člen 10 Nevtralne sestavine

Da bi določili, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla za naslednje sestavine, ki bi lahko bile uporabljene pri njegovi izdelavi:

(a) energijo in gorivo;

(b) naprave in opremo;

(c) stroje in orodja;

(d) blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka.

NASLOV IIIOZEMELJSKE ZAHTEVE

Člen 11 Načelo teritorialnosti

1. Razen kot predvidevajo člen 2(1)(c), člen 3 in odstavek 3 tega člena, je treba pogoje za pridobitev statusa izdelka s poreklom, ki je določen v naslovu II, brez prekinitve še naprej izpolnjevati v pogodbenici izvoznici.

2. Razen kot predvideva člen 3, je treba blago s poreklom, ki se izvaža iz pogodbenice v drugo državo, kadar se vrne, obravnavati kot blago brez porekla, razen če se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže:

(a) da je vrnjeno blago isto kot izvoženo blago

ter

(b) da v zvezi z blagom, v obdobju, ko je bilo v navedeni državi ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju.

3. Na pridobitev statusa izdelka s poreklom v skladu s pogoji iz naslova II ne vplivajo obdelave ali predelave, ki se izvajajo zunaj pogodbenice izvoznice v zvezi z materiali, ki se izvažajo iz pogodbenice izvoznice in se naknadno tja ponovno uvažajo, pod pogojem da:

(a) se navedeni materiali v celoti pridobijo v pogodbenici izvoznici ali so bili tam pred izvozom predmet obdelave ali predelave, ki ne presega postopkov iz člena 6

ter

(b) se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže, da:

i) se je ponovno uvoženo blago pridobilo z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov

ter

ii) skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenice izvoznice ob uporabi določb tega člena, ne presega 10 % cene franko tovarna končnega izdelka, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom.

4. Za namene odstavka 3 se pogoji za pridobitev statusa izdelka s poreklom iz naslova II ne uporabljajo za obdelave ali predelave, ki se izvajajo zunaj pogodbenice izvoznice. Kadar pa se v seznamu v Prilogi II za določitev statusa blaga s poreklom za končni izdelek uporablja pravilo, ki določa največjo vrednost vseh vključenih materialov brez porekla, skupna vrednost materialov brez porekla, vključenih na ozemlju pogodbenice izvoznice in upoštevana skupaj s skupno dodano vrednostjo, pridobljeno zunaj te pogodbenice z uporabo določb tega člena, ne presega navedenega odstotka.

5. Za uporabo določb odstavkov 3 in 4 „skupna dodana vrednost“ pomeni vse stroške, nastale zunaj pogodbenice izvoznice, vključno z vrednostjo tam uporabljenih materialov.

6. Določbe odstavkov 3 in 4 se ne uporabljajo za izdelke, ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih v seznamu iz Priloge II, ali za izdelke, ki se lahko štejejo za zadosti obdelane ali predelane samo ob uporabi splošno dovoljenega odstopanja, določenega v členu 5(2).

7. Določbe odstavkov 3 in 4 se ne uporabljajo za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema.

8. Vse vrste obdelav ali predelav, ki jih zajemajo določbe tega člena in se izvajajo zunaj pogodbenice izvoznice, se izvajajo na podlagi pasivnega oplemenitenja ali podobnih postopkov.

Člen 12 Neposredni prevoz

1. Preferencialno obravnavanje, predvideno v ustreznem sporazumu, se uporablja samo za izdelke, ki izpolnjujejo zahteve te konvencije ter se prevažajo neposredno med pogodbenicami ali prek ozemelj pogodbenic, pri katerih se uporablja kumulacija v skladu s členom 3. Vendar se izdelki, ki sestavljajo eno samo pošiljko, lahko prevažajo prek drugih ozemelj, če do tega pride s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem na takšnih ozemljih, pod pogojem, da so izdelki v državi tranzita ali skladiščenja ostali pod nadzorom carinskih organov in da na njih niso bili opravljeni drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršnih koli postopkov za ohranitev izdelkov v dobrem stanju.

Skozi cevovod se lahko izdelki s poreklom transportirajo prek ozemelj, ki niso ozemlja pogodbenic, delujočih kot izvoznice ali uvoznice.

2. Kot dokazilo, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, je treba predložiti carinskim organom pogodbenice uvoznice:

(a) enotno prevozno listino, ki zajema prevoz iz pogodbenice izvoznice preko države tranzita ali

(b) potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita in ki:

(i) vsebuje natančen opis izdelkov;

(ii) navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov in, kadar je primerno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev

ter

(iii) potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi tranzita, ali

(c) če teh ni, katere koli listine, ki to dokazujejo.

Člen 13 Razstave

1. Za izdelke s poreklom, ki se pošiljajo na razstavo v drugo državo razen tistih iz člena 3, pri katerih se uporablja kumulacija, in se po razstavi prodajo z namenom uvoza v pogodbenico, veljajo pri uvozu ugodnosti po določbah ustreznega sporazuma, če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:

(a) je izvoznik poslal te izdelke iz pogodbenice v državo razstave in jih tam razstavil;

(b) je zadevni izvoznik izdelke prodal ali drugače dal na razpolago osebi v drugi pogodbenici;

(c) so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem odpremljeni v enakem stanju, v kakršnem so bili poslani na razstavo;

ter

(d) izdelki od takrat, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi.

2. V skladu z določbami iz naslova V je treba izdati ali sestaviti dokazilo o poreklu, ki se na običajen način predloži carinskim organom pogodbenice uvoznice. V njem se navedeta naslov razstave in naslov kraja razstave. Po potrebi se lahko zahtevajo dodatna dokumentarna dokazila o pogojih, pod katerimi so bili razstavljeni.

3. Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih zaradi prodaje tujih izdelkov in med katerimi izdelki ostanejo pod carinskim nadzorom.

NASLOV IVPOVRAČILO ALI OPROSTITEV

Člen 14 Prepoved povračila carine ali oprostitve plačila carine

1. Za materiale brez porekla, ki se uporabijo pri izdelavi izdelkov s poreklom iz pogodbenice, za katere se izda ali sestavi dokazilo o poreklu v skladu z določbami naslova V, se v pogodbenici izvoznici ne morejo uveljavljati kakršna koli povračila ali izvzetje od kakršnih koli carin.

2. Prepoved iz odstavka 1 se nanaša na kakršno koli delno ali celotno povračilo, odpustitev ali neplačilo carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se uporabljajo v pogodbenici izvoznici, izrecno ali z učinkom za materiale, uporabljene pri izdelavi, kadar se izdelki, pridobljeni iz navedenih materialov, izvozijo, ne pa kadar v tej pogodbenici ostanejo za domačo uporabo.

3. Izvoznik izdelkov, zajetih v dokazilu o poreklu, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov kadar koli predloži vso ustrezno dokumentacijo, ki dokazuje, da ni bilo pridobljeno nobeno povračilo v zvezi z materiali brez porekla, ki se uporabljajo v proizvodnji zadevnih izdelkov, in da so bile dejansko plačane vse carinske dajatve ali dajatve z enakim učinkom, ki se uporabljajo za takšne materiale.

4. Določbe iz odstavkov 1 do 3 se uporabljajo tudi za embalažo v smislu člena 7(2), dodatke, rezervne dele in orodje v smislu člena 8 ter izdelke v garnituri v smislu člena 9, če so takšni izdelki brez porekla.

5. Določbe iz odstavkov 1 do 4 se uporabljajo samo za materiale, za katere se uporablja ustrezni sporazum.

6. (a) Prepoved iz odstavka 1 se ne uporablja v dvostranski trgovini med eno od pogodbenic iz člena 3(1) in eno od pogodbenic iz člena 3(2), razen Izraela, Ferskih otokov in držav, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, če se izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice ali uvoznice brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3.

(b) Prepoved iz odstavka 1 se ne uporablja v dvostranski trgovini med Egiptom, Jordanijo, Marokom in Tunizijo, če se izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz ene od teh držav brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3.

7. Ne glede na odstavek 1 lahko pogodbenica izvoznica, z izjemo izdelkov, ki spadajo pod poglavja od 1 do 24 harmoniziranega sistema, uporablja sistem povračila ali izvzetja od carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se uporabljajo za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi izdelkov s poreklom, ob upoštevanju naslednjih določb:

(a) za izdelke iz poglavij 25 do 49 in 64 do 97 harmoniziranega sistema se zadrži 4 % carina ali takšna nižja stopnja, ki velja v pogodbenici izvoznici;

(b) za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema se zadrži 8 % carina ali takšna nižja stopnja, ki velja v pogodbenici izvoznici.

Določbe tega odstavka ne veljajo za pogodbenice iz seznama v Prilogi V k temu dodatku.

8. Določbe iz odstavka 7 se uporabljajo do 31. decembra 2012 in se lahko sporazumno revidirajo.

NASLOV VDOKAZILO O POREKLU

Člen 15 Splošne zahteve

1. Za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic pri uvozu v druge pogodbenice veljajo določbe ustreznih sporazumov ob predložitvi dokazil o poreklu:

(a) potrdila o gibanju blaga EUR.1, katerega vzorec je v Prilogi III a;

(b) potrdila o gibanju blaga EUR-MED, katerega vzorec je v Prilogi III b;

(c) v primerih iz člena 21(1), izjave izvoznika (v nadaljnjem besedilu: izjava o poreklu ali izjava o poreklu EUR-MED) na računu, dobavnici ali drugem trgovinskem dokumentu, ki dovolj natančno opisuje zadevne izdelke, da jih je mogoče prepoznati; besedilo izjave o poreklu je v prilogah IV a in IV b.

2. Ne glede na odstavek 1 za izdelke s poreklom v smislu te konvencije v primerih iz člena 26, veljajo določbe ustreznih sporazumov, ne da bi bilo treba predložiti kakršno koli dokazilo o poreklu iz odstavka 1.

Člen 16 Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

1. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdajo carinski organi pogodbenice izvoznice na pisni zahtevek izvoznika ali na izvoznikovo odgovornost pisni zahtevek njegovega pooblaščenega zastopnika.

2. Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik v ta namen izpolni obrazec potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED in zahtevka za potrdilo o gibanju, katerih vzorca sta v prilogah III a in III b. Obrazci se izpolnijo v enem od jezikov, v katerih je sestavljen ustrezni sporazum in v skladu z določbami nacionalnega prava države izvoznice. Če se obrazci izpolnjujejo ročno, jih je treba izpolniti s črnilom in tiskanimi črkami. Izdelki se poimenujejo v za to predvidenem polju brez praznih vmesnih vrstic. Če polje ni v celoti zapolnjeno, se pod zadnjo vrstico poimenovanja potegne vodoravno črto in prečrta prazen prostor pod njo.

3. Izvoznik, ki prosi za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, je pripravljen kadar koli na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice, v kateri je bilo izdano potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status porekla zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz te konvencije.

4. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo, brez poseganja v odstavek 5, carinski organi pogodbenice izvoznice v naslednjih primerih:

(a) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od drugih pogodbenic iz člena 3(1) in:

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, pogodbenice uvoznice ali ene od drugih pogodbenic iz člena 3(1), s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije ali

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3(2), s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla,

(b) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) ali iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(1) in

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice ali pogodbenice uvoznice, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, ali

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla;

(c) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) in

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice ali pogodbenice uvoznice, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, ali

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla.

5. Carinski organi pogodbenice izvoznice izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR-MED, če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, pogodbenice uvoznice ali ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, in če izpolnjujejo zahteve te konvencije v naslednjih primerih:

(a) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od drugih pogodbenic iz člena 3(1) in:

– se je kumulacija uporabljala z materiali s poreklom iz ene ali več pogodbenic iz člena 3 (2), pod pogojem da je potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED bila izdana v državi porekla, ali

– se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3(2), ali

– se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3(2);

(b) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) ali iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(1) in

– se je kumulacija uporabljala z materiali s poreklom iz ene ali več drugih pogodbenic iz člena 3, pod pogojem da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla, ali

– se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od drugih pogodbenic iz člena 3, ali

– se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3;

(c) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) in

– se je kumulacija uporabljala z materiali s poreklom iz ene ali več drugih pogodbenic iz člena 3, pod pogojem da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla, ali

– se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od drugih pogodbenic iz člena 3 ali

– se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3;

6. Potrdilo o gibanju blaga EUR-MED v polju 7 vsebuje enega od naslednjih zaznamkov v angleščini:

– če je poreklo pridobljeno z uporabo kumulacije z materiali s poreklom iz ene ali več pogodbenic:

„CUMULATION APPLIED WITH … “ (ime države/držav)

– če je poreklo pridobljeno brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene ali več pogodbenic:

„NO CUMULATION APPLIED“

7. Carinski organi, ki izdajajo potrdili o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, storijo vse potrebno za preverjanje statusa porekla izdelkov in izpolnjevanja drugih zahtev te konvencije. V ta namen imajo pravico zahtevati vsa dokazila in opraviti vse preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi ustrezen. Zagotoviti morajo tudi, da so obrazci iz odstavka 2 pravilno izpolnjeni. Zlasti preverijo, ali je polje, namenjeno opisu izdelkov, izpolnjeno tako, da izključuje vse možnosti pripisov z namenom goljufije.

8. Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED mora biti naveden v polju 11 potrdila.

9. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdajo carinski organi in ga dajo izvozniku na razpolago takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.

Člen 17 Naknadno izdani potrdili o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

1. Ne glede na člen 16(9) se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izjemoma lahko izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če:

(a) ni bilo izdano v času izvoza zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin

ali

(b) če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdano, vendar ob uvozu iz tehničnih razlogov ni bilo sprejeto.

2. Ne glede na člen 16(9) se potrdilo o gibanju blaga EUR-MED lahko izda po izvozu izdelkov, na katere se nanaša in za katere je bilo ob izvozu izdano potrdilo o gibanju blaga EUR.1, pod pogojem da se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da so pogoji iz člena 16(5) izpolnjeni.

3. Izvoznik mora za izvajanje odstavkov 1 in 2 v zahtevku navesti kraj in datum izvoza izdelkov, na katere se nanaša potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, in navesti razloge za svojo zahtevo.

4. Carinski organi lahko izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED naknadno šele po tem, ko preverijo, ali se podatki v izvoznikovi zahtevi ujemajo s podatki v ustreznem spisu.

5. Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED morajo biti potrjena z naslednjim izrazom v angleščini:

„ISSUED RETROSPECTIVELY“

Potrdila o gibanju blaga EUR-MED, ki so izdana naknadno z uporabo odstavka 2, imajo naslednji zaznamek v angleščini:

„ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 no… .[date and place of issue] “

6. Zaznamek iz odstavka 5 se vpiše v polje 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED.

Člen 18 Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

1. Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik carinske organe, ki so to potrdilo izdali, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov v njihovi lasti.

2. Na ta način izdani dvojnik mora imeti zaznamek v angleškem jeziku:

„DUPLICATE“

3. Zaznamek iz odstavka 2 se vpiše v polje 7 dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED.

4. Dvojnik, na katerem je datum izdaje izvirnega potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, začne veljati s tem datumom.

Člen 19 Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu

Kadar so izdelki s poreklom dani pod carinski nadzor carinskega urada v pogodbenici, je mogoče izvirno dokazilo o poreklu nadomestiti z enim ali več potrdili o gibanju blaga EUR. 1 ali EUR-MED, z namenom, da se pošljejo vsi ali nekateri od teh izdelkov drugam znotraj te pogodbenice. Nadomestna potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izda carinski urad, pod katerega nadzor so bili dani izdelki.

Člen 20 Ločeno knjigovodsko izkazovanje

1. Če pri ločenem skladiščenju zalog izdelkov s poreklom in izdelkov brez porekla, ki so enaki ali med seboj zamenljivi, nastanejo precejšnje stroškovne ali materialne težave, lahko carinski organi na pisno zahtevo prizadetih strank za vodenje teh zalog dovolijo tako imenovano „metodo ločenega knjigovodskega izkazovanja“ (v nadaljnjem besedilu: metoda).

2. Metoda mora zagotoviti, da je število pridobljenih izdelkov v določenem referenčnem obdobju, ki se lahko štejejo za izdelke „s poreklom“, enako, kot bi ga dobili, če bi bile zaloge fizično ločene.

3. Carinski organi lahko dovoljenje iz odstavka 1 odobrijo pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni.

4. Metoda se uporablja in njena uporaba se beleži na podlagi splošnih računovodskih načel, ki veljajo v državi, v kateri je bil izdelek narejen.

5. Uporabnik metode lahko sestavi ali glede na okoliščine zaprosi za dokazilo o poreklu za tiste količine izdelkov, ki se lahko štejejo za izdelke s poreklom. Na zahtevo carinskih organov upravičenec poda izjavo o tem, kako zaloge upravlja.

6. Carinski organi nadzorujejo uporabo dovoljenja in lahko dovoljenje kadar koli odvzamejo, če ga uporabnik kakor koli nepravilno uporablja ali ne izpolnjuje katerega koli od drugih pogojev iz te konvencije.

Člen 21 Pogoji za izdajo izjave o poreklu ali izjave o poreklu EUR-MED

1. Izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED iz člena 15(1)(c) lahko sestavi:

(a) pooblaščeni izvoznik v smislu člena 22

ali

(b) kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, sestavljeno iz enega paketa ali več, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR.

2. Brez poseganja v odstavek 3 je izjavo o poreklu mogoče dati v naslednjih primerih:

(a) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od drugih pogodbenic iz člena 3(1) in:

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, pogodbenice uvoznice ali ene od drugih pogodbenic iz člena 3(1), s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3(2), in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, ali

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3(2), s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla;

(b) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) ali iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(1) in

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice ali pogodbenice uvoznice, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, ali

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla.

(c) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) in

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice ali pogodbenice uvoznice, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od drugih pogodbenic, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, ali

– če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene od pogodbenic iz člena 3, in če izpolnjujejo druge zahteve te konvencije, pod pogojem, da sta potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla.

3. Izjava o poreklu EUR-MED se lahko da, če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, pogodbenice uvoznice ali ene od drugih pogodbenic iz člena 3, s katerimi se uporablja kumulacija, in če izpolnjujejo zahteve te konvencije v naslednjih primerih:

(a) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od drugih pogodbenic iz člena 3(1) in:

– se je kumulacija uporabljala z materiali s poreklom iz ene ali več pogodbenic iz člena 3(2), pod pogojem da je potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED bila izdana v državi porekla, ali

– se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3(2) ali

– se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3(2);

(b) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(1) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) ali iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(1) in

– se je kumulacija uporabljala z materiali s poreklom iz ene ali več drugih pogodbenic iz člena 3, pod pogojem da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla, ali

– se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od drugih pogodbenic iz člena 3 ali

– se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3;

(c) če se izdelki izvažajo iz ene od pogodbenic iz člena 3(2) v eno od pogodbenic iz člena 3(2) in

– se je kumulacija uporabljala z materiali s poreklom iz ene ali več drugih pogodbenic iz člena 3, pod pogojem da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava o poreklu EUR-MED izdana v državi porekla, ali

– se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo v pogodbenici uvoznici kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz iz pogodbenice uvoznice v eno od drugih pogodbenic iz člena 3 ali

– se izdelki lahko ponovno izvozijo iz pogodbenice uvoznice v eno od pogodbenic iz člena 3.

4. Izjava o poreklu EUR-MED vsebuje eno od naslednjih izjav v angleščini:

– če je poreklo pridobljeno z uporabo kumulacije z materiali s poreklom iz ene pogodbenice ali več:

„CUMULATION APPLIED WITH … “(name of the country/countries)

– če je poreklo pridobljeno brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz ene ali več pogodbenic:

„NO CUMULATION APPLIED“

5. Izvoznik, ki daje izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED, mora biti kadar koli pripravljen, da na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status porekla zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev te konvencije.

6. Izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED, katere besedilo je v prilogah IV a in IV b, izvoznik natipka, odtisne ali natisne na račun, dobavnico ali na drug trgovinski dokument v eni od jezikovnih različic, ki so navedene v teh prilogah, v skladu z določbami nacionalnega prava države izvoznice. Če je izjava napisana z roko, mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami.

7. Na izjavah o poreklu in izjavah o poreklu EUR-MED je izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Vendar se od pooblaščenega izvoznika v smislu člena 22 ne zahteva, da podpisuje take izjave, če se carinskim organom pogodbenice izvoznice pisno zaveže, da sprejema celotno odgovornost za vsako izjavo o poreklu, kot če bi jo lastnoročno podpisal.

8. Izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED lahko izvoznik da ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, ali po izvozu, pod pogojem, da se državi uvoznici predloži najpozneje v dveh letih po uvozu izdelkov, na katere se nanaša.

Člen 22 Pooblaščeni izvoznik

1. Carinski organi pogodbenice izvoznice lahko pooblastijo katerega koli izvoznika (v nadaljnjem besedilu: pooblaščenega izvoznika), ki pogosto odpremlja pošiljke izdelkov na podlagi določb te konvencije, da daje izjave o poreklu ali izjave o poreklu EUR-MED ne glede na vrednost zadevnih izdelkov. Izvoznik, ki prosi za takšno dovoljenje, carinskim organom predloži vsa zadovoljiva jamstva, potrebna za preverjanje statusa porekla izdelkov in izpolnjevanja drugih zahtev te konvencije.

2. Carinski organi lahko odobrijo status pooblaščenega izvoznika pod kakršnimi koli pogoji, ki so po njihovi oceni primerni.

3. Carinski organi dodelijo pooblaščenemu izvozniku številko carinskega dovoljenja, ki se navede v izjavi o poreklu ali v izjavi o poreklu EUR-MED.

4. Carinski organi spremljajo, kako pooblaščeni izvoznik uporablja dovoljenje.

5. Carinski organi lahko dovoljenje kadar koli prekličejo. To morajo storiti, kadar pooblaščeni izvoznik ne daje več jamstev iz odstavka 1, ne izpolnjuje več pogojev iz odstavka 2 ali dovoljenje drugače nepravilno uporablja.

Člen 23 Veljavnost dokazila o poreklu

1. Dokazilo o poreklu je veljavno štiri mesece od datuma izdaje v pogodbenici izvoznici in se v tem roku predloži carinskim organom pogodbenice uvoznice.

2. Dokazila o poreklu, ki so carinskim organom pogodbenice uvoznice predložena po poteku roka za predložitev, določenega v odstavku 1, se lahko sprejmejo za namen uporabe preferencialne obravnave, kadar jih zaradi izjemnih okoliščin ni bilo mogoče predložiti do določenega končnega datuma.

3. V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi pogodbenice uvoznice sprejmejo dokazila o poreklu, kadar so jim izdelki predloženi pred tem končnim datumom.

Člen 24 Predložitev dokazila o poreklu

Dokazila o poreklu se predložijo carinskim organom pogodbenice uvoznice v skladu s postopki, ki se uporabljajo v tej državi. Navedeni organi lahko zahtevajo prevod dokazila o poreklu in tudi, da spremlja uvozno deklaracijo izjava, s katero uvoznik potrjuje, da izdelki izpolnjujejo pogoje, potrebne za izvajanje ustreznega sporazuma.

Člen 25 Uvoz po delih

Kadar se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih določijo carinski organi pogodbenice uvoznice, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) harmoniziranega sistema iz oddelkov XVI in XVII ali tarifnih številk 7308 in 9406 harmoniziranega sistema uvažajo po delih, se carinskim organom ob uvozu prvega dela za take izdelke predloži eno samo dokazilo o poreklu.

Člen 26 Izjeme pri dokazilu o poreklu

1. Izdelki, ki jih posamezniki kot majhna pakiranja pošiljajo drugim zasebnikom ali so del osebne prtljage potnikov, se priznavajo za izdelke s poreklom, ne da bi bilo treba predložiti dokazilo o poreklu, če se ti izdelki ne uvažajo v trgovinske namene in je bila dana izjava, da izpolnjujejo zahteve te konvencije, in kadar ni dvoma o verodostojnosti takšne izjave. Če se izdelki pošiljajo po pošti, se ta izjava lahko napiše na carinsko deklaracijo CN22/CN23 ali na list papirja, ki se priloži navedenemu dokumentu.

2. Občasni uvozi, pri katerih gre le za izdelke za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se ne štejejo za uvoz v trgovinske namene, če je iz narave in količine izdelkov razvidno, da niso namenjeni trgovanju.

3. Poleg tega skupna vrednost teh izdelkov ne sme presegati 500 EUR v primeru majhnih tovorkov ali 1 200 EUR v primeru izdelkov, ki so del osebne prtljage potnikov.

Člen 27 Spremni dokumenti

Listine iz členov 16(3) in 21(5), ki se uporabljajo za dokazovanje, da se izdelki, na katere se nanaša potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ali izjava o poreklu ali izjava o poreklu EUR-MED, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice in da izpolnjujejo druge zahteve iz te konvencije, so med drugim lahko tudi:

(a) neposredno dokazilo o postopkih, ki jih izvoznik ali dobavitelj izvaja za pridobitev zadevnega blaga, na primer iz njegovih poslovnih knjig ali notranjega knjigovodstva;

(b) dokumenti, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdani ali sestavljeni v pogodbenici, v kateri se takšni dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom;

(c) dokumenti, ki dokazujejo postopek obdelave ali predelave materialov v ustrezni pogodbenici, izdani ali sestavljeni v ustrezni pogodbenici, v kateri se takšni dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom;

(d) potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ali izjave o poreklu ali izjave o poreklu EUR-MED, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, ki so izdani ali sestavljeni v pogodbenici v skladu s to konvencijo;

(e) ustrezna dokazila o obdelavi ali predelavi, opravljeni zunaj ustrezne pogodbenice, v skladu s členom 11, ki dokazujejo, da so zahteve iz navedenega člena izpolnjene.

Člen 28 Shranjevanje dokazila o poreklu in spremnih dokumentov

1. Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, dokumente iz člena 16(3) hrani najmanj tri leta.

2. Izvoznik, ki daje izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED, najmanj tri leta hrani kopijo te izjave o poreklu in tudi dokumente iz člena 21(5).

3. Carinski organi pogodbenice izvoznice, ki izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, najmanj tri leta hranijo obrazec zahtevka iz člena 16(2).

4. Carinski organi pogodbenice uvoznice najmanj tri leta hranijo potrdila o gibanju blaga EUR.1 in EUR-MED, izjave o poreklu in izjave o poreklu EUR-MED, ki so jim bili predloženi.

Člen 29 Razlike in oblikovne napake

1. Če so ugotovljene manjše razlike med navedbami na dokazilu o poreklu in tistimi na dokumentih, ki so bili predloženi carinskemu uradu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, to še ne pomeni ničnosti navedenega dokazila o poreklu, če se pravilno ugotovi, da ta dokument ustreza predloženim izdelkom.

2. Očitne oblikovne napake, kakršne so npr. tipkarske napake na dokazilu o poreklu, ne morejo biti razlog za zavrnitev, če te napake ne vzbujajo dvomov o pravilnosti navedb v tem dokumentu.

Člen 30 Zneski, izraženi v eurih

1. Za uporabo določb člena 21(1)(b) in člena 26(3), kadar so izdelki fakturirani v drugi valuti kot v eurih, zneske v nacionalnih valutah pogodbenic, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih, vsaka od zadevnih držav določi letno.

2. Za pošiljko se uporabljajo določbe člena 21(1)(b) ali člena 26(3) glede na valuto, v kateri je sestavljen račun, v skladu z zneskom, ki ga je določila zadevna država.

3. Zneski, ki se uporabljajo v kateri koli dani nacionalni valuti, so protivrednosti v navedeni nacionalni valuti zneskov, izraženih v eurih, po tečaju na prvi delovni dan oktobra. Zneski se sporočijo Evropski komisiji do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Evropska komisija o zadevnih zneskih uradno obvesti vse zadevne države.

4. Država lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki izhaja iz pretvorbe zneska, izraženega v eurih, v njeno nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, dobljenega po preračunu, ne sme razlikovati za več kot 5 %. Država lahko ohrani nespremenjeno protivrednost v nacionalni valuti zneska, izraženega v eurih, če je ob letni uskladitvi iz odstavka 3 preračun tega zneska pred zaokrožitvijo večji za manj kot 15 % protivrednosti v nacionalni valuti. Protivrednost v nacionalni valuti se lahko ohrani nespremenjena, če bi preračun povzročil zmanjšanje te protivrednosti.

5. Zneske, izražene v eurih, na zahtevo katere koli pogodbenice pregleda Skupni odbor. Skupni odbor pri tem pregledu upošteva zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostnih omejitev. V ta namen se lahko odloči za spremembo zneskov, izraženih v eurih.

NASLOV VINAČINI UPRAVNEGA SODELOVANJA

Člen 31 Upravno sodelovanje

1. Carinski organi pogodbenic si prek Evropske komisije posredujejo vzorčne odtise pečatov, ki jih uporabljajo njihovi carinski uradi pri izdajanju potrdil o gibanju blaga EUR.1 in EUR-MED, ter naslove carinskih organov, odgovornih za preverjanje navedenih potrdil, izjav o poreklu in izjav o poreklu EUR-MED.

2. Da bi zagotovile pravilno uporabo te konvencije, si pogodbenice prek pristojnih carinskih uprav medsebojno pomagajo pri preverjanju verodostojnosti potrdil o gibanju blaga EUR.1 in EUR-MED, izjav o poreklu in izjav o poreklu EUR-MED ter točnosti podatkov, ki so navedeni v teh dokumentih.

Člen 32 Preverjanje dokazil o poreklu

1. Dokazila o poreklu se naknadno preverjajo naključno ali kadar carinski organi pogodbenice uvoznice upravičeno dvomijo o verodostojnosti takšnih dokumentov, o statusu porekla zadevnih izdelkov ali o izpolnjevanju drugih zahtev te konvencije.

2. Za namene izvajanja določb odstavka 1 carinski organi pogodbenice uvoznice vrnejo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ter račun, če je bil predložen, izjavo o poreklu ali izjavo o poreklu EUR-MED, ali kopijo teh dokumentov, carinskim organom pogodbenice izvoznice, in kadar je to primerno, navedejo razloge za zahtevo za preverjanje. V podporo zahtevi za preverjanje se pošljejo vsi pridobljeni dokumenti ali podatki, ki kažejo, da so podatki na dokazilu o poreklu napačni.

3. Preverjanje opravijo carinski organi pogodbenice izvoznice. V ta namen imajo pravico zahtevati vsa dokazila in opraviti vse preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi ustrezen.

4. Če se carinski organi pogodbenice uvoznice odločijo, da bodo začasno prenehali priznavati preferencialno obravnavo za zadevne izdelke, medtem ko čakajo na izide preverjanja, uvozniku ponudijo sprostitev izdelkov, ob upoštevanju vseh previdnostnih ukrepov, ki se jim zdijo potrebni.

5. Carinski organi, ki zahtevajo preverjanje, morajo biti o rezultatih tega preverjanja obveščeni čim prej. Ti rezultati morajo jasno pokazati, da so dokumenti verodostojni in se izdelki, na katere se nanašajo, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic ter izpolnjujejo druge zahteve iz te konvencije.

6. Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v desetih mesecih od datuma zahteve za preverjanje ali če odgovor ne vsebuje dovolj informacij za določitev verodostojnosti obravnavanega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, carinski organi, ki zahtevajo preverjanje, razen v izjemnih okoliščinah, zavrnejo upravičenost za preferencialno obravnavo.

Člen 33 Reševanje sporov

Kadar pride do sporov v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, ki so pristojni za izvedbo tega preverjanja, se predajo v reševanje dvostranskemu organu, ustanovljenemu z ustreznim sporazumom. Kadar pride do sporov v zvezi z razlago te konvencije, razen tistih v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32, se predajo v reševanje Skupnemu odboru.

V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi pogodbenice uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo navedene države.

Člen 34 Kazni

Kaznovan bo vsakdo, ki sestavi dokument ali povzroči, da se sestavi dokument, ki vsebuje nepravilne podatke, z namenom, da se pridobi preferencialna obravnava izdelkov.

Člen 35 Proste cone

1. Pogodbenice storijo vse potrebno, da zagotovijo, da se izdelki, s katerimi se trguje na podlagi dokazila o poreklu in za katere med prevozom uporabljajo prosto cono na svojem ozemlju, ne zamenjajo z drugim blagom ter da na njih niso opravljeni drugi postopki, razen običajnih, ki so potrebni za preprečevanje njihovega kvarjenja.

2. Kadar se z odstopanjem od odstavka 1 izdelki s poreklom iz pogodbenice, ki imajo dokazilo o poreklu, uvozijo v prosto cono in se na njih opravijo obdelave in predelave, pristojni organi na izvoznikovo zahtevo izdajo novo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, če je opravljena obdelava ali predelava v skladu z določbami te konvencije.

PRILOGA I

UVODNE OPOMBE K SEZNAMU V PRILOGI II

Opomba 1:

V seznamu so določeni pogoji, ki se zahtevajo za vse izdelke, da bi se lahko šteli za zadostno obdelane ali predelane v smislu člena 5 Dodatka I h konvenciji.

Opomba 2:

2.1. Prva dva stolpca v seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec seznama je tarifna številka ali številka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, drugi stolpec pa vsebuje poimenovanje blaga, ki se v tem sistemu uporablja za navedeno tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je določeno pravilo v stolpcu 3 ali 4. Kadar je v nekaterih primerih pred vpisom v prvem stolpcu „ex“, to pomeni, da se pravila v stolpcu 3 oziroma 4 uporabljajo samo za del navedene tarifne številke, opisane v stolpcu 2.

2.2. Kadar je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali je navedena številka poglavja ter je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu 2 splošno, se pripadajoča pravila v stolpcu 3 ali 4 nanašajo na vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo v tarifne številke navedenega poglavja ali v katere koli tarifne številke, združene v stolpcu 1.

2.3. Kadar seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem odstavku poimenovanje tistega dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4.

2.4. Kadar je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno v stolpcih 3 in 4, ima izvoznik možnost izbrati uporabo bodisi pravila iz stolpca 3 bodisi tistega iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo, določeno v stolpcu 3.

Opomba 3:

3.1. Določbe člena 5 Dodatka I h Konvenciji o izdelkih, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, v kateri se izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v pogodbenici.

Primer:

Motor iz tarifne številke 8407, za katerega pravilo določa, da vrednost materialov brez porekla, ki se lahko vgradijo, ne sme presegati 40 % cene izdelka franko tovarna, je izdelan iz „drugih legiranih jekel, grobo oblikovanih s kovanjem“ iz tarifne številke ex 7224.

Če je bilo to kovanje opravljeno v Evropski uniji iz ingota brez porekla, potem je že pridobil poreklo na podlagi pravila za tarifno številko ex 7224 na seznamu. Zato se pri izračunu vrednosti motorja šteje, da ima kovani predmet poreklo, ne glede na to, ali je bil izdelan v isti ali drugi tovarni v Evropski uniji. Vrednost ingota brez porekla se tako ne upošteva pri seštevanju vrednosti uporabljenih materialov brez porekla.

3.2. Pravilo v seznamu pomeni najmanjši del zahtevane obdelave ali predelave, zato izdelki z več predelave ali obdelave tudi pridobijo status porekla; nasprotno pa tisti z manj predelave ali obdelave ne morejo pridobiti statusa porekla. Torej če pravilo določa, da je mogoče na določeni stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takšnega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takšnega materiala ni dovoljena.

3.3. Brez poseganja v opombo 3.2, kadar pravilo določa, da se lahko uporabljajo „pri izdelavi materialov iz katere koli tarifne številke“, potem se lahko uporabljajo materiali katere koli tarifne številke (tudi materiali z istim poimenovanjem in iz iste tarifne številke kot izdelek) toda z vsemi posebnimi omejitvami, ki so lahko prav tako navedene v pravilu.

Vendar pa izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke ...“ ali „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne številke kot izdelek“ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu 2 seznama.

3.4. Kadar pravilo v seznamu navaja, da se izdelek lahko izdela iz več kakor enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi en ali več materialov. Ne zahteva pa, da se uporabijo vsi.

Primer:

Pravilo za tkanine iz tarifnih številk 5208 do 5212 določa, da se lahko uporabijo naravna vlakna, prav tako pa se lahko med drugimi materiali uporabijo tudi kemični materiali. To ne pomeni, da je treba uporabiti oboje; uporabi se lahko ali eno ali drugo ali oboje.

3.5. Kadar pravilo iz seznama določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. (Glej tudi opombo 6.2 v zvezi s tekstilom.)

Primer:

Pravilo za pripravljena živila iz tarifne številke 1904, ki izrecno izključuje uporabo žit in izdelkov iz njih, ne preprečuje uporabe mineralnih soli, kemikalij in drugih dodatkov, ki niso izdelki iz žit.

Vendar to ne velja za izdelke, ki so, čeprav ne morejo biti izdelani iz posameznih materialov, določenih v seznamu, lahko izdelani iz materiala enake narave na zgodnejši stopnji izdelave.

Primer:

V primeru oblačila iz ex poglavja 62, narejenega iz netkanih materialov, če je za to vrsto izdelkov dovoljena samo uporaba preje brez porekla, ni mogoče začeti pri netkanem blagu – čeprav netkano blago običajno ne more biti izdelano iz preje. V takih primerih je začetni material običajno na stopnji pred prejo – to je na stopnji vlaken.

3.6. Kadar pravilo v seznamu navaja dva odstotka kot največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, potem se ta odstotka ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne sme nikoli preseči navedenih odstotnih postavk. Poleg tega ne smejo biti presežene niti posamezne odstotne postavke, ki se nanašajo na določene materiale.

Opomba 4:

4.1. Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in če ni drugače določeno, vključuje vlakna, ki so mikana, česana ali drugače obdelana, vendar ne spredena.

4.2. Izraz „naravna vlakna“ vključuje konjsko žimo iz tarifne številke 0511, svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003, in volnena vlakna ter fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk 5101 do 5105, bombažna vlakna iz tarifnih številk 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk 5301 do 5305.

4.3. Izrazi "tekstilna kaša", "kemični materiali" in "materiali za izdelavo papirja" so v seznamu uporabljeni za poimenovanje materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63 in se lahko uporabljajo za izdelavo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali prej.

4.4. Izraz "umetna ali sintetična rezana vlakna" se v seznamu uporablja za sintetične ali umetne filamente, rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk 5501 do 5507.

Opomba 5:

5.1. Kadar se za izdelek na seznamu navaja ta opomba, se pogoji, določeni v stolpcu 3, ne uporabljajo za katere koli osnovne tekstilne materiale, uporabljene pri njegovi izdelavi in ki, če se upoštevajo skupaj, predstavljajo 10 ali manj odstotkov skupne teže vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov. (Glej tudi opombi 5.3 in 5.4).

5.2. Vendar pa se dovoljeno odstopanje iz opombe 5.1 lahko uporabi le za mešane izdelke, ki so narejeni iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov.

Osnovni tekstilni materiali so:

– svila,

– volna,

– groba živalska dlaka,

– fina živalska dlaka,

– konjska žima,

– bombaž,

– materiali za izdelavo papirja in papir,

– lan,

– konoplja,

– juta in druga tekstilna vlakna iz ličja,

– sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav,

– kokosova vlakna, abaka, rami in druga tekstilna rastlinska vlakna,

– sintetični filamenti,

– umetni filamenti,

– elektroprevodni filamenti,

– sintetična rezana vlakna iz polipropilena,

– sintetična rezana vlakna iz poliestra,

– sintetična rezana vlakna iz poliamida,

– sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila,

– sintetična rezana vlakna iz poliimida,

– sintetična rezana vlakna iz politetrafluoroetilena,

– sintetična rezana vlakna iz poli(fenilensulfida),

– sintetična rezana vlakna iz poli(vinil klorida),

– druga sintetična rezana vlakna,

– umetna rezana vlakna iz viskoze,

– druga umetna rezana vlakna,

– preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, ovita ali ne,

– preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, ovita ali ne,

– izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema,

– drugi materiali iz tarifne številke 5605.

Primer:

Preja iz tarifne številke 5205, izdelana iz bombažnih vlaken iz tarifne številke 5203 in sintetičnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5506, je mešana preja. Zato se lahko sintetična rezana vlakna brez porekla, ki ne izpolnjujejo pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše) uporabijo pod pogojem, da njihova skupna teža ne presega 10 % teže preje.

Primer:

Volnena tkanina iz tarifne številke 5112, izdelana iz volnene preje iz tarifne številke 5107 in sintetične preje iz rezanih vlaken iz tarifne številke 5509, je mešana tkanina. Zato se lahko sintetična preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), ali volnena preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz naravnih vlaken, nemikanih ali nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje), ali kombinacija obeh prej uporabi pod pogojem, da njihova skupna teža ne presega 10 % teže tkanine.

Primer:

Taftana tekstilna tkanina iz tarifne številke 5802, izdelana iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in iz bombažne tkanine iz tarifne številke 5210, je mešan izdelek le, če je bombažna tkanina sama mešana tkanina, izdelana iz prej, uvrščenih v dve različni tarifni številki, ali če so uporabljene bombažne preje same mešanice.

Primer:

Če bi bila zadevna taftana tekstilna tkanina izdelana iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in sintetične tkanine iz tarifne številke 5407, bi očitno bila uporabljena preja iz dveh različnih osnovnih tekstilnih materialov in je v skladu s tem taftana tekstilna tkanina tudi mešani izdelek.

5.3. Pri izdelkih, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti iz polietra, ovito ali ne“, je za to prejo dovoljeno 20-odstotno odstopanje.

5.4. Pri izdelkih, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema“, je za ta trak dovoljeno 30-odstotno odstopanje

Opomba 6:

6.1. Kadar je v seznamu navedena ta opomba, se tekstilni materiali (razen podlog in medvlog), ki ne ustrezajo pravilu za zadevni izdelani izdelek, določenemu v seznamu v stolpcu 3, lahko uporabijo pod pogojem, da se uvrščajo v tarifno številko, ki je drugačna od tarifne številke izdelka, ter da njihova vrednost ne presega 8 % cene izdelka franko tovarna.

6.2. Brez poseganja v opombo 6.3 se materiali, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63, lahko prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov, če vsebujejo tekstil ali ne.

Primer:

Če pravilo s seznama določa, da mora biti za nek tekstilni izdelek (na primer hlače), uporabljena preja, to ne preprečuje uporabe kovinskih predmetov, kot so gumbi, ker gumbi niso uvrščeni v poglavja 50 do 63. Iz istega razloga to ne preprečuje uporabe zadrg, četudi zadrge običajno vsebujejo tekstil.

6.3. Če se uporablja odstotno pravilo, je treba pri izračunu vrednosti vključenih materialov brez porekla upoštevati tudi vrednost materialov, ki niso uvrščeni v poglavja 50 do 63.

Opomba 7:

7.1. Za namene tarifnih številk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403 so „specifični procesi“ naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija (redestilacija) z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

(c) razbijanje (kreking);

(d) reforming;

(e) ekstrakcija s pomočjo selektivnih razredčil (topil);

(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilizacija;

(i) izomerizacija.

7.2. Za namene tarifnih številk 2710, 2711 in 2712 so „specifični procesi“ naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija (redestilacija) z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

(c) razbijanje (kreking);

(d) reforming;

(e) ekstrakcija s pomočjo selektivnih razredčil (topil);

(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilizacija;

(ij) izomerizacija;

(k) samo v zvezi s težkimi olji iz tarifne številke ex 2710, razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine žvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T);

(l) samo za izdelke iz tarifne številke 2710, deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje;

(m) samo za težka olja iz tarifne številke ex 2710, obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C, z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex 2710 z vodikom (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), še posebno takrat, kadar se želi izboljšati barva ali obstojnost, ne obravnava kot specifični proces;

(n) samo za kurilna olja iz tarifne številke ex 2710, atmosferska destilacija, če se manj kot 30 vol. % teh izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86;

(o) samo za težka olja, razen plinskih olj in kurilnih olj iz tarifne številke ex 2710, obdelava z visokofrekvenčno razelektritvijo skozi krtačke;

(p) samo za surove izdelke (razen vazelina, ozokerita, voska iz lignita ali voska iz šote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % olja) iz tarifne številke ex 2712, izločanje olja s frakcijsko kristalizacijo.

7.3. Za namene tarifnih številk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403 se porekla ne pridobi z enostavnimi postopki, kot so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, doseganje določene vsebnosti žvepla z mešanjem izdelkov z različno vsebnostjo žvepla, niti s katero koli kombinacijo teh ali podobnih postopkov.

PRILOGA IISEZNAM OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA BI LAHKO IZDELANI IZDELEK PRIDOBIL STATUS BLAGA S POREKLOM

Tar. številka HS | Opis proizvoda | Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, s katero pridobijo status blaga s poreklom |

(1) | (2) | (3) ali (4) |

Poglavje 1 | Žive živali | Vse živali iz poglavja 1 morajo biti v celoti pridobljene |

Poglavje 2 | Meso in užitni klavnični odpadki | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 1 in 2 v celoti pridobljeni |

Poglavje 3 | Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni |

ex Poglavje 4 | Mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; razen za: | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni |

0403 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne, ali ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani, ali ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne | Izdelava, pri kateri: – so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni, – so vsi uporabljeni sadni sokovi (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) iz tarifne številke 2009 že izdelki s poreklom in – vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

ex Poglavje 5 | Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; razen za: | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 5 v celoti pridobljeni |

ex 0502 | Pripravljene ščetine in dlake domačega in divjega prašiča | Čiščenje, dezinfekcija, razvrščanje in izravnavanje ščetin in dlak |

Poglavje 6 | Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje | Izdelava, pri kateri: – so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti pridobljeni in – vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna |

Poglavje 7 | Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni |

(1) | (2) | (3) ali (4) |

Poglavje 8 | Užitno sadje in oreščki; lupine agrumov ali dinj in lubenic | Izdelava, pri kateri: – je vse uporabljeno sadje in oreščki v celoti pridobljeno in – vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

ex Poglavje 9 | Kava, čaj, maté čaj in začimbe; razen za: | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 9 v celoti pridobljeni |

0901 | Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli delež kave | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke |

0902 | Pravi čaj, aromatiziran ali ne | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke |

ex 0910 | Mešanice začimb | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke |

Poglavje 10 | Žita | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 v celoti pridobljeni |

ex Poglavje 11 | Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten; razen za: | Izdelava, pri kateri so vse uporabljene žitarice, užitne vrtnine, koreni in gomolji iz tar. št. 0714 ali sadje v celoti pridobljeni |

ex 1106 | Moka, prah in zdrob iz sušenih stročnic iz tar. št. 0713 | Sušenje in mletje stročnic iz tar. št. 0708 |

Poglavje 12 | Oljna semena in plodovi; razno zrnje, semena in plodovi; industrijske in zdravilne rastline; slama in krma | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 12 v celoti pridobljeni |

1301 | Šelak; naravne gume, smole, gumijeve smole in oljne smole (na primer: balzami) | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 1301 ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna |

1302 | Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, pektinati in pektati; agar–agar in druge sluzi ter sredstva za zgoščevanje, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani: |

– sluzi in sredstva za zgoščevanje, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani | Izdelava iz nemodificiranih sluzi in sredstev za zgoščevanje |

– Drugi | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna |

Poglavje 14 | Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni in zajeti na drugem mestu | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 14 v celoti pridobljeni |

ex Poglavje 15 | Olja in masti živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora; razen za: | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka |

1501 | Prašičja maščoba (vključno z mastjo) in piščančja maščoba, razen tistih iz tarifne številke 0209 ali 1503: |

– maščobe iz kosti ali odpadkov | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz številk 0203, 0206 ali 0207 ali kosti iz tarifne številke 0506 |

– druge | Proizvodnja iz mesa ali užitnih klavničnih izdelkov prašičev iz tarifne številke 0203 ali 0206 ali iz mesa in užitnih klavničnih izdelkov perutnine iz tarifne številke 0207 |

1502 | Maščobe goved, ovac ali koz, razen tistih iz tarifne številke 1503 |

– maščobe iz kosti ali odpadkov | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifnih številk 0201, 0202, 0204 ali 0206 ali kosti iz tarifne številke 0506 |

– druge | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni |

1504 | Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani: |

– Trdne frakcije | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1504 |

– druge | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni |

ex 1505 | Prečiščeni lanolin | Izdelava iz surove maščobe iz volne iz tar. št. 1505 |

1506 | Druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani: |

– Trdne frakcije | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1506 |

– druge | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni |

1507 do 1515 | Rastlinska olja in njihove frakcije: |

– Sojino olje, olje iz arašidov, palmovo olje, olje kopre, palmovih jedrc, orehov palme babasu, tungovo in oiticica olje, mirtin vosek in japonski vosek, frakcije jojoba olja in olj za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano, | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka |

– Trdne frakcije, razen iz jojoba olja | Izdelava iz drugih materialov iz tar. št. 1507 do 1515 |

– drugo | Proizvodnja, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni |

1516 | Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, rafinirani ali ne, toda nadalje nepredelani | Izdelava, pri kateri: – so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni in – so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 1507, 1508, 1511 in 1513 |

1517 | Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj ali njihovih frakcij iz tarifne številke 1516 | Izdelava, pri kateri: – so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 4 v celoti pridobljeni in - so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 1507, 1508, 1511 in 1513 |

Poglavje 16 | Proizvodi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev | Izdelava: – iz živali iz poglavja 1 in/ali – pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni |

ex Poglavje 17 | Sladkorji in sladkorni proizvodi; razen za: | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka |

ex 1701 | Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese in kemično čista saharoza v trdnem stanju, ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

1702 | Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamelni sladkor: |

– Kemično čista maltoza in fruktoza | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1702 |

– Drugi sladkorji v trdnem stanju, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

– Drugi | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali že s poreklom |

ex 1703 | Melase, dobljene pri ekstrakciji ali rafiniranju sladkorja, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

1704 | Sladkorni proizvodi (vključno bela čokolada), ki ne vsebujejo kakava | Izdelava: – iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, in – pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

Poglavje 18 | Kakav in kakavovi izdelki | Izdelava: – iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, in – pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

1901 | Sladni ekstrakt; Prehrambeni proizvodi iz moke in drobljenca, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. % preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404 brez dodatka kakavovega prahu ali z dodatkom manj kot 5 mas. % kakava, preračunano na povsem odmaščeno osnovo, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu: |

– Ekstrakt slada | Izdelava iz žit iz poglavja 10 |

– drugo | Izdelava: – iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, in – pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

1902 | Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen: |

– ki vsebujejo 20 mas. % ali manj mesa, klavničnih odpadkov, rib, rakov ali mehkužcev | Izdelava, pri kateri so vsa uporabljena žita in žitni izdelki (razen pšenice vrste durum in njenih izdelkov) v celoti pridobljeni |

– ki vsebujejo več kot 20 mas. % mesa, klavniških izdelkov, rib, rakov ali mehkužcev | Izdelava, pri kateri: – so vsa uporabljena žita in izdelki iz njih (razen pšenice vrste durum in izdelkov iz nje) v celoti pridobljeni in – so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni |

1903 | Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba, v obliki kosmičev, kaše, zrnc, perl in podobno | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen krompirjevega škroba iz tarifne številke 1108 |

1904 | Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih proizvodov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu | Izdelava: – iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifne številke 1806 – pri kateri so vsa uporabljena žita in moka (razen pšenice vrste durum ter koruze vrste Zea indurata in izdelkov iz njih) v celoti pridobljeni in – pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

1905 | Kruh, pecivo, keksi in drugi pekovski proizvodi, ki vsebujejo kakav ali ne; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz poglavja 11 |

ex Poglavje 20 | Proizvodi iz vrtnin, sadja, oreškov ali drugih delov rastlin; razen za: | Izdelava, pri kateri so vse uporabljeno sadje, oreški ali vrtnine v celoti pridobljeni |

ex 2001 | Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka |

ex 2004 in ex 2005 | Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmičev, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka |

2006 | Vrtnine, sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, konzervirani v sladkorju (odcejeni, glazirani ali kristalizirani) | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

2007 | Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji ali pireji iz oreškov in sadne paste ali paste iz oreškov, dobljeni s toplotno obdelavo, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne | Izdelava: – iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, in – pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

ex 2008 | – Oreški, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali alkohola | Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih oreškov in oljnih semen s poreklom iz tarifnih številk 0801, 0802 in 1202 do 1207 presega 60 % cene izdelka franko tovarna |

– Arašidno maslo; mešanice na osnovi žit; palmovi srčki; koruza | Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka |

– Drugi, razen sadje in oreški, kuhani drugače kakor v sopari ali vodi, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja, zmrznjeni | Izdelava: – iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, in – pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega