ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ocena učinka o morebitnih spremembah Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

V skladu z dogovorom voditeljev G-20 na pittsburškem vrhu leta 2009 za zmanjšanje sistemskega tveganja, povezanega s čezmerno uporabo izvedenih finančnih instrumentov, je EU leta 2012 sprejela uredbo o infrastrukturi evropskega trga (EMIR). Ključni steber uredbe EMIR je zahteva, da se za standardizirane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih opravlja kliring prek centralne nasprotne stranke (CNS), ki je začela veljati decembra 2015. Obvezni kliring za določene razrede sredstev, pa tudi večja prostovoljna uporaba centralnega kliringa zaradi čedalje večje ozaveščenosti o njegovih koristih med udeleženci na trgu, sta od sprejetja uredbe EMIR povzročila hitro rast obsega dejavnosti CNS, tako v EU kot po svetu. Glede na s tem povezano vse večjo koncentracijo kreditnega tveganja v teh infrastrukturah bi lahko bile nadzorne ureditve za CNS iz EU in tretjih držav, vključene v uredbo EMIR, še učinkovitejše. Trenutne ureditve v skladu z uredbo EMIR za nadzor CNS iz EU, ki vključujejo kolegije, ki jih koordinirajo organi matične države, vzbujajo številne pomisleke: (i) glede na pomen omejenega števila CNS za finančni sistem EU kot celoto je zanašanje predvsem na nadzorni organ matične države vprašljivo; (ii) različne nadzorne prakse po EU bi lahko ustvarile tveganja regulativne in nadzorne arbitraže za CNS in posredna tveganja za njihove klirinške člane in stranke; (iii) vloga centralnih bank kot izdajateljic valute ni ustrezno izražena v kolegijih CNS. Pomisleki se pojavljajo tudi v zvezi z nadzornimi ureditvami za CNS iz tretjih držav, ki delujejo v EU: (i) izvajanje predpisov uredbe EMIR glede enakovrednosti in priznanja je pokazalo nekatere pomanjkljivosti, zlasti v zvezi s stalnim nadzorom priznanih CNS iz tretjih držav; (ii) obstaja velik potencial za neskladja med nadzornimi cilji in cilji centralnih bank v kolegijih v zvezi s CNS iz tretjih držav, kjer sodelujejo organi, ki niso iz EU; (iii) morebitne spremembe pravil za CNS in/ali regulativnega okvira tretje države lahko privedejo do neenakih konkurenčnih pogojev med CNS iz EU in CNS iz tretjih držav ter možnosti regulativne in nadzorne arbitraže, saj trenutno ni nobenega mehanizma za zagotovitev, da je EU samodejno obveščena o takih spremembah. Za veliko količino poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, denominiranimi v evrih, in drugih poslov, za katere velja obveznost kliringa v EU, se kliring trenutno izvaja prek CNS iz Združenega kraljestva; to še povečuje izražene pomisleke zaradi deleža takih poslov, za katere bodo kliring po izstopu Združenega kraljestva iz EU opravljale CNS izven pristojnosti EU.
Zaradi vse večjih potreb po informacijah za oblikovanje politik in druge namene se Eurostat in nacionalni statistični organi vse pogosteje soočajo z dodatnimi zahtevami po visokokakovostni statistiki. Trenutni sistem evropske statistike podjetij je razdrobljen na deset ločenih pravnih aktov, ki obravnavajo različna področja ter neprožno določajo vsebino in tehnične zahteve za pripravo podatkov. Posledično razdrobljen in tog pravni sistem prispeva h ključnim težavam, in sicer k (1) pomanjkanju skladnega in poenostavljenega pravnega okvira, (2) premajhni prožnosti, (3) majhni podpori za uporabo inovativnih metod in podatkovnih virov, (4) težavam s kakovostjo, zlasti v zvezi z usklajenostjo različnih področij statistike podjetij, in (5) velikemu bremenu za dajalce podatkov. Zato je priprava evropske statistike podjetij vse bolj neučinkovita in toga, uporabniki pa so nezadovoljni.

Namen pobude je povečati prožnost evropske statistike podjetij in njeno odzivnost na spreminjajoče se potrebe uporabnikov, povečati njeno usklajenost in kakovost. Pobuda podpira glavne prednostne naloge Komisije, s tem ko zagotavlja bolj usklajene in pomembne podatke za spremljanje na primer rasti, ustvarjanja delovnih mest, konkurenčnosti, raziskav in inovacij, enotnega digitalnega trga, učinka globalizacije in delovanja notranjega trga. Pobuda omogoča stroškovno učinkovitejšo in sodobnejšo proizvodnjo podatkov ter zagotavlja sredstva za bistveno zmanjšanje upravnega bremena za dajalce podatkov (podjetja).

V skladu s členom 338 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sta zakonodajalca EU pristojna za sprejemanje ukrepov za pripravo statistike, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Unije. Razvoj in spremljanje številnih različnih področij politike EU (dejavnosti) se opirata na podatke, ki so zajeti v statistiki podjetij, na primer politike zaposlovanja, konkurenčnosti in inovacij, trgovinska politika, industrijska politika, regionalna politika, ekonomska politika in monetarna politika. Zato so zbirke podatkov, ki jih obravnava ta ocena učinka, vhodni podatki za izvajanje dejavnosti Unije. Zaradi bistvene potrebe po mednarodni primerljivosti je posredovanje EU nepogrešljivo.
Splošni cilj je razviti skupne inovativne rešitve na področju oskrbe z vodo in prehranskih sistemov, ki jih območje Sredozemlja nujno potrebuje in za katere bi bili izvedeni celoviti pilotni in predstavitveni projekti, da bi oskrba z vodo in prehranski sistemi na območju Sredozemlja postali uspešnejši, stroškovno učinkovitejši in bolj trajnostni, kar bi prispevalo k rešitvi nadrejenih težav v zvezi s prehrano, zdravjem, dobrim počutjem in migracijami.

Iz tega splošnega cilja so izpeljani naslednji štirje posebni cilji:

−oblikovanje stabilnega in dolgoročnega skupnega strateškega programa za raziskave in inovacije na področju oskrbe z vodo in prehranskih sistemov;

−usmeritev vseh nacionalnih programov za raziskave in inovacije v izvajanje strateškega programa za raziskave in inovacije;

−strukturno vključevanje vseh ustreznih akterjev na področju raziskav in inovacij (iz javnega in zasebnega sektorja) v izvajanje strateškega programa za raziskave in inovacije z združevanjem znanja in finančnih virov za dosego potrebne kritične mase;

−okrepitev zmogljivosti za financiranje in izvajanje raziskav in inovacij vseh udeleženih akterjev.
Študije spremljanja trga v letih 2010 in 2011 v Nemčiji (skoraj 2 500 vzorcev) so pokazale, da večina igrač že izpolnjuje strožje mejne vrednosti, razen prstnih barv, barvnih minic za svinčnike in vodenih barvic, verjetno zaradi kontaminiranih surovin. Te rezultate je potrdila tudi Švedska.

Ta pobuda bo mejne vrednosti svinca iz direktive o varnosti igrač prilagodila najnovejšim znanstvenim spoznanjem. Tako bo ohranila visoko raven zaščite otrok pred morebitno prisotnostjo svinca v igračah, in sicer vseh otrok v EU, mlajših od 14 let (73 milijonov), predvsem pa otrok, mlajših od 3 let (16 milijonov), ki so najbolj ranljivi in ki zlasti dajejo igrače v usta in tako zaužijejo material iz igrač; enotni trg za igrače, saj se direktiva o varnosti igrač uporablja v celotni EU.
Prednostne možnosti bodo prispevale k zagotavljanju povezljivosti v omrežjih zelo visoke zmogljivosti, krajšega časa do prodaje na trgu za spektrske vire in pravočasne uvedbe 5G, skupaj z uporabo aplikacij „interneta stvari“ ter inovativnih storitev. To bo povečalo globalno konkurenčnost EU, saj se bodo koristi povezljivosti in 5G prenesle na druge panoge, kot so avtomobilska industrija in kmetijstvo, zdravstvo in promet. To bo okrepilo notranji trg, saj se bo oblikoval enotni prostor dostopa do izdelkov v EU, tako da bodo lahko vsi gospodarski subjekti konkurirali v EU, ovire za vstop na trg pa bodo odpravljene. Zagotovile se bodo dostopne cene povezljivosti za državljane in podjetja EU, in sicer s trajnostno konkurenco in po potrebi univerzalnimi storitvami. Končni uporabniki bodo bolje zaščiteni, saj se bodo nova in porajajoča se vprašanja glede pravic obravnavala na podlagi razvoja trga. Poenostavilo se bo regulativno ukrepanje in prilagodila struktura upravljanja, da se bosta zagotovila večja usklajenost pri dodeljevanju spektra in harmoniziran minimalen sklop pristojnosti neodvisnih nacionalnih regulativnih organov v skladu z nalogami BEREC-a. Ocenjeni so bili stroški in koristi prednostnih možnosti, vendar na nekaterih področjih (univerzalna storitev, številčenje, obveznost prenosa in do neke mere storitve in upravljanje) ni bilo mogoče količinsko opredeliti učinkov. Model, uporabljen za to oceno učinka, predvideva — z omejitvami —, da bodo, če se vse prednostne možnosti skupaj izvedejo v praksi, naložbe in potrošnja narasle ter bo do leta 2025 prišlo do kumulativnega učinka na rast v višini 1,45 % in na zaposlovanje v višini 0,18 %, ob upoštevanju da se bodo reforme izvedle do leta 2020. Pričakuje se, da se bo povečala tudi produktivnost dela, in sicer za 0,8 % v obdobju 2020–2025.
Eurostat in nacionalni statistični uradi (NSU) se zaradi vse večjih potreb oblikovalcev politik in drugih namenov vse bolj soočajo z dodatnimi zahtevami glede visoke kakovosti za statistične podatke, vključno s pravočasnostjo. Hkrati se zaradi novih tehnoloških inovacij spreminjajo možnosti, ki so na voljo za zbiranje podatkov, pri tem pa se še bolj (pre)oblikujejo prihodnje potrebe uporabnikov podatkov. Sedanji sistem za socialne statistike je razdrobljen na ločene uredbe za posamezna področja, ki togo določajo vsebino (vsebine, ki jih je treba obravnavati) in tehnične zahteve za zbiranje podatkov (velikost vzorca, merila kakovosti, zahteve za pošiljanje itd.). Rezultat je razdrobljen in neprožen pravni sistem na ravni EU, ki se odraža v nacionalnih procesih zbiranja podatkov – z večinoma neodvisnimi raziskavami – in prispeva k naslednjim ključnim težavam evropskih socialnih statistik: (i) pomanjkljivi odzivnosti na potrebe uporabnikov; (ii) težavam glede kakovosti, zlasti glede skladnosti in primerljivosti med zbiranji podatkov; (iii) pomanjkljivi podpori pri uporabi inovativnih metod zbiranja podatkov in dostopnih virov podatkov. Poleg tega skupek vseh teh težav prispeva tudi k vse večji neučinkovitosti: (iv) stroški in breme poročanja pri zbiranju podatkov so večji, kot bi bilo potrebno. Glavna posledica teh težav je, da statistika, ki jo zbira Eurostat, za oblikovalce politik in druge uporabnike podatkov postopoma postaja vse manj relevantna.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.3.2008

SEC(2008) 345 konč.

2008/0801 (CNS)

MNENJE KOMISIJE

na podlagi drugega odstavka člena 245 Pogodbe ES in drugega odstavka člena 160 Pogodbe ESAE o zahtevi za spremembo poslovnika Sodišča glede vprašanja jezikov, ki se uporabljajo za revizijski postopek, predložen s strani Sodišča, v skladu s členom 64 Statuta Sodišča

2008/0801 (CNS)

MNENJE KOMISIJE

na podlagi drugega odstavka člena 245 Pogodbe ES in drugega odstavka člena 160 Pogodbe ESAE o zahtevi za spremembo poslovnika Sodišča glede vprašanja jezikov, ki se uporabljajo za revizijski postopek, predložen s strani Sodišča, v skladu s členom 64 Statuta Sodišča

Sprememba, ki jo zahteva Sodišče[1], je namenjena jasnejši jezikovni ureditvi, ki se uporablja za revizijski postopek.

Vsebinsko bo po spremembi jezik, v katerem je odločba Sodišča v revizijskem postopku, postal jezik postopka. Sprememba je povsem tehničnega značaja in ne zahteva pripomb Komisije.

Zato se Komisija strinja z besedilom, ki ga predlaga Sodišče.

[1] Dok. 15712/06 JUR 446 COUR 57.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.6.2007

SEC(2007) 792 konč.

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

- Osnutek skupnega stališča Skupnosti - (predložen s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje posebne določbe o sodelovanju med Skupnostjo in državami EGP-EFTA na področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

2. Namen priloženega osnutka Sklepa Skupnega odbora EGP je spremeniti Protokol 31 tako, da se razširi sodelovanje na področju civilne zaščite. Sklep določa okvir za sodelovanje in podrobnosti za polno udeležbo držav EGP-EFTA v programih in dejavnostih Skupnosti na tem področju z učinkom od 1. januarja 2007 ter zadeva:

- 32007 D 0162 : Odločba Sveta 2007/162/ES, Euratom z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito (UL L 71, 10.3.2007, str. 9).

3. Člen 1(3)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP predvideva, da Svet na predlog Komisije oblikuje stališče Skupnosti do takih sklepov.

4. Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP se predloži v odobritev Svetu, nato pa Komisija v najkrajšem možnem času predstavi stališče Skupnosti v Skupnem odboru EGP.

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti členov 86 in 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Protokol 31 k Sporazumu je bil spremenjen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. … z dne …[1].

(2) Sodelovanje pogodbenic Sporazuma je primerno razširiti tako, da se vključi Odločba Sveta 2007/162/ES, Euratom z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito[2].

(3) Protokol 31 k Sporazumu bi bilo zato treba spremeniti tako, da se omogoči začetek tega razširjenega sodelovanja od 1. januarja 2007 –

SKLENIL:

Člen 1

V členu 10(8) Protokola 31 k Sporazumu se doda naslednji pododstavek:

„(c) Akti Skupnosti, ki začnejo veljati 1. januarja 2007:

– 32007 D 0162 : Odločba Sveta 2007/162/ES, Euratom z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito (UL L 71, 10.3.2007, str. 9).“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po predložitvi zadnjega uradnega obvestila Skupnemu odboru EGP v skladu s členom 103(1) Sporazuma*.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Člen 3

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja Skupnega odbora EGP

[1] UL L …

[2] UL L 71, 10.3.2007, str. 9.

* [Navedene so ustavne zahteve.][Navedena ni nobena ustavna zahteva.]
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.3.2007

SEC(2007) 300

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Direktive Sveta 78/855/EGS o združitvi delniških družb in Direktive Sveta 82/891/EGS o delitvi delniških družb v zvezi z zahtevo po neodvisnem strokovnem poročilu ob združitvi ali delitvi Povzetek ocene učinka [COM(2007) 91 konč.] [SEC(2007) 298]

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Ocena učinka k predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 78/855/EGS o združitvi delniških družb in Direktive Sveta 82/891/EGS o delitvi delniških družb v zvezi z zahtevo po neodvisnem strokovnem poročilu ob združitvi ali delitvi

Povzetek

Predlog, ki mu je priložena ta ocena učinka, je del obsežnega izvajanja zmanjševanja upravnih obremenitev. Direktiva Sveta 78/855/EGS in Direktiva Sveta 82/891/EGS navajata, da morata sodna ali upravna oblast v primeru združitve ali delitve delniške družbe imenovati ali odobriti enega ali več izvedencev, ki delujejo v imenu, vendar neodvisno od vsake od družb, ki se združujejo (ali delijo), da preverijo načrt združitve/delitve. Izdelati morajo pisno poročilo, v katerem je pojasnjen načrt združitve ali delitve in metoda, ki se jo uporablja za izračun menjalnega razmerja delnic, ter ga predložiti delničarjem vsake zadevne družbe. V zvezi z združitvami je zahteva za pripravo tega poročila trenutno obvezna, kar pomeni, da ga je treba pripraviti tudi v primerih, ko vsi delničarji ne zahtevajo te informacije. V zvezi z delitvami lahko države članice dovolijo neuporabo določb, če se vsi delničarji in imetniki drugih vrednostih papirjev, ki dajejo pravico do glasovanja, s tem strinjajo. Predlaga se to možnost spremeniti v splošno pravilo.

Glede na ocene, ki so na voljo iz držav, ki so že izvedle svoje nacionalne meritve administrativnih obremenitev, so letni upravni stroški priprave teh poročil znatni, zlasti za mala in srednje velika podjetja. Glede na podatke danskih meritev upravnih obremenitev znašajo stroški te zahteve približno 3 500 EUR na vsako združitev ali delitev. Sedanje zahteve lahko povzročajo napačno razporeditev finančnih in drugih sredstev, če se ta poročila pripravljajo tudi v primerih, ko niso potrebna. Navedena sredstva bi se lahko uporabila bolj namensko. Ocena učinka je zato obravnavala naslednje tri možnosti:

Možnost 1 Brez sprememb politike.

Možnost 2 Odprava zahtev, razen če delničarji zanje zaprosijo.

Možnost 3 Odprava zahtev, če se vsi delničarji strinjajo, da niso potrebne.

Medtem ko bi tako možnost 2 kot možnost 3 zmanjšala obremenitve za podjetja, možnost 3 omogoča višjo stopnjo preglednosti in zaščite delničarjev, obenem pa zahteve usklaja z navedenimi iz Desete direktive o pravu družb[1].

[1] Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.7.2006

SEC(2006) 955

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Priloga k predlogu UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi mehanizma za ustanovitev skupin za hitro posredovanje na mejah in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 glede tega mehanizma POVZETEK OCENE UČINKA {COM(2006) 401 konč.}{SEC(2006) 953}{SEC(2006) 954}

POVZETEK OCENE UČINKA

Vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice, znotraj katerega so izginile kontrole na notranjih mejah, sta se pridružili krepitev in uskladitev kontrol na zunanjih mejah z namenom zagotavljanja višje ravni varnosti. Čeprav kontrolni organi držav članic tako prevzamejo odgovornost za te kontrole v imenu vseh svojih partnerjev, je zaradi varnosti in obsežnosti naloge nujno tesnejše operativno sodelovanje med kontrolnimi organi teh držav članic.

Čeprav se je to sodelovanje v preteklih letih precej razvilo, zlasti v okviru izvajanja načrta integriranega upravljanja mej, je ta ocena izpostavila pomanjkljivosti, povezane na eni strani z odsotnostjo okvira, ki bi podrobno opredelil hitro posredovanje v nepredvidenih primerih, in na drugi strani z vprašanjem pristojnosti, podeljene pripadnikom mejne straže, ki posredujejo na ozemlju druge države članice.

Ob upoštevanju političnega okvira, določenega s Haaškim programom, je bilo opredeljenih več ciljev. Njihov namen je določiti pravni okvir za ustanovitev skupin za hitro posredovanje v usklajenem evropskem okviru in opredeliti pristojnosti pripadnikov, ki zagotavljajo pomoč v državi članici. Poleg tega je treba zagotoviti jasnost in pravno varnost programa, ki mora omogočiti pomoč nacionalnim organom, ne pa jih nadomestiti. Izbrana možnost bo morala tudi prispevati k enotni uporabi zakonika o mejah in izboljšati stroškovno učinkovitost razporeditve pripadnikov mejne straže, ki jo zahtevajo države članice.

Predvidene so bile različne oblike posredovanja: sklenitev dvostranskih sporazumov, uporaba instrumentov policijskega sodelovanja iz „tretjega stebra“, ustanovitev skupin za hitro posredovanje v okviru agencije Frontex in ustanovitev evropskega korpusa mejne straže.

Iz ocene učinka vsakega ukrepa izhaja, da kljub temu, da se zdi ustanovitev evropskega korpusa mejne straže najučinkovitejša rešitev, zaradi pravnih in političnih ovir kratkoročno tega ni mogoče načrtovati. Najprimernejša se zdi rešitev, ki predvideva vzpostavitev skupin za hitro posredovanje v okviru agencije Frontex in opredelitev pravnega okvira za izvrševanje njihovih nalog.
VKLJUČITEV REPUBLIKE SAN MARINO V „STRATEGIJO EU ZA JADRANSKO-JONSKO REGIJO“

1.Uvod

Evropski svet je decembra 2012 pozval Evropsko komisijo, naj do konca leta 2014 predloži strategijo EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR). Po tem pozivu se je Komisija obsežno posvetovala z deležniki. 17. junija 2014 je sprejela sporočilo o EUSAIR.

Svet je nato v svojih sklepih z dne 24. oktobra 2014 odobril EUSAIR in „vse zadevne akterje pozval, naj jo začnejo nemudoma uresničevati“. Z dodatkom k sporočilu o EUSAIR (COM(2020) 132 final z dne 2. aprila 2020) se je Republika Severna Makedonija uradno vključila v EUSAIR.

Splošni cilj EUSAIR je spodbujati trajnostno gospodarsko in družbeno blaginjo v regiji z:

·ustvarjanjem rasti in delovnih mest;

·povečanjem privlačnosti, konkurenčnosti in povezanosti regije;

·varovanjem okolja ter

·zagotavljanjem zdravih in uravnoteženih morskih in obalnih ekosistemov.

EUSAIR prispeva tudi k širitvenemu procesu EU. Petim državam Zahodnega Balkana omogoča enakovredno sodelovanje z državami članicami, hkrati pa spodbuja izvajanje nekaterih politik in strategij EU na makroregionalni ravni.

Za dosego ciljev strategije so se vlade sodelujočih držav EUSAIR zavezale, da bodo uskladile svoje prednostne naloge ter mobilizirale ustrezno financiranje na ravni EU in na nacionalni ravni za izvedbo akcijskega načrta . Cilj tega akcijskega načrta je zagotoviti operativnost strategije EUSAIR z opredelitvijo posebnih prednostnih nalog (stebrov in tem) in ukrepov za širšo regijo.

EUSAIR je odprta tudi za druge partnerice v regiji. Udeleženci ministrskega zasedanja Jadransko-jonskega Sveta/EUSAIR 11. maja 2021 so se pozitivno odzvali na prošnjo Republike San Marino, da se pridruži EUSAIR. V izjavi iz Izole so Svet pozvali, naj sprejme vse potrebne ukrepe za vključitev San Marina v EUSAIR kot desete sodelujoče države. Štiri države članice EU, ki sodelujejo v EUSAIR, so 15. junija 2021 na portugalsko predsedstvo Sveta naslovile pismo, v katerem so podprle to prošnjo.

Svet je v svojih sklepih z dne 18. novembra 2021 pozdravil in sprejel zahtevo držav, ki sodelujejo v EUSAIR. Komisijo je pozval, naj sprejme potrebne ukrepe za vključitev San Marina v EUSAIR ter naj strategijo ustrezno spremeni in jo predloži Svetu .

2.Vključitev San Marina v EUSAIR

1.Politično ozadje

San Marino je tesna soseda in partnerica EU, s katero ima skupne temeljne vrednote. Odnosi med EU in San Marinom, ki so bili vzpostavljeni leta 1983, temeljijo na več dvostranskih sporazumih. Zajemajo področja, kot so carina, obdavčenje dohodka od zasebnih prihrankov in monetarna vprašanja. EU se od leta 2015 pogaja o pridružitvenih sporazumih z Andoro, Monakom in San Marinom. V skladu s takim pridružitvenim sporazumom bi lahko te tri države sodelovale na enotnem trgu in sodelovale z EU pri spremljajočih politikah.

Ozemlje San Marina se zaradi svoje razsežnosti in geografske lege v jadranski regiji prekriva z območjem, na katerem se izvajajo projekti, ukrepi in dejavnosti EUSAIR. Vlada San Marina se v celoti strinja s cilji strategije EUSAIR in načelom sodelovanja na več ravneh in z več deležniki.

2.Sodelovanje San Marina v EUSAIR