[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.12.2005

KOM(2005) 125 končno

2005/0028 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Glavni vidiki, ki so vplivali na osnutek te uredbe, so naslednji:

- povečanje uporabnosti, berljivosti in jasnosti Uredbe na podlagi sedanje zakonodaje o žganih pijačah;

- združitev dveh uredb o žganih pijačah v eno uredbo;

- uvedba dobro opredeljene politike za žgane pijače na podlagi treh kategorij proizvodov, ki izhajajo iz sedanjih opredelitev proizvodov;

- uvedba prožnosti s prenosom pristojnosti za spremembo Prilog s sedanjega postopka soodločanja Evropskega parlamenta in Sveta na Komisijo, ki jo podpira Upravljalni odbor za žgane pijače;

- prilagoditev uredb novim tehničnim zahtevam;

- prilagoditev uredb zahtevam STO, vključno s Sporazumom TRIP;

- opredelitev meril, ki določajo prepoznavanje novih geografskih kazalcev.

Struktura Uredbe

Uredba o žganih pijačah je sestavljena iz štirih poglavij in treh prilog:

Poglavje I: Opredelitev žganih pijač določa načelno opredelitev in razvrstitev žganih pijač.

Določeni so trije razredi žganih pijač:

- „žganja“: posebna skupina žganih pijač, ki vključuje samo najčistejšo obliko proizvodov, ki ne vsebujejo etanola kmetijskega porekla in dopušča samo naravne arome, npr. rum, viski, brandy, ...

- „posebne žgane pijače“: ločena skupina žganih pijač, ki lahko vsebuje etanol kmetijskega porekla in naravnim enake arome, čeprav samo v dobro opredeljeni in omejeni obliki, npr. gin, vodka, liker, …

- „druge žgane pijače“: odprta skupina proizvodov, ki lahko vsebujejo etanol kmetijskega porekla ter arome, sladila in drugo.

Poglavje II obravnava posebnosti opisa, predstavitve in označevanja žganih pijač.

Uredba vzpostavlja usklajen sistem na podlagi tradicionalnih navad in določenih razredov. Njen cilj je potrošnikom zagotoviti jasne podatke o naravi proizvoda, proizvajalce pa zavezuje k zagotavljanju vseh potrebnih podatkov za preprečitev zavajanja potrošnikov.

Poglavje III določa pravila o geografskih označbah na podlagi mednarodnih obveznosti Evropske skupnosti.

Geografske označbe, ki so zdaj naštete v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 1576/89, so prenesene v sedanjo uredbo, vključno z geografskimi označbami, ki jih zdaj ureja besedilo Uredbe (EGS) št. 1576/89, kot so grappa, Korn, Pacharan, ouzo, … Vendar pa Uredba, da bi se upoštevala najnovejša sodna praksa Sodišča, predvideva, da so tehnične mape za te označbe objavljene v sedmih dneh od začetka veljavnosti te uredbe.

Merila, določena v Sporazumu TRIP, se odražajo v novi uredbi in se bodo uporabila kot podlaga za uvedbo novih geografskih označb v Prilogo III Uredbe.

Poglavje III se nanaša tudi na Prilogo III, kjer so priznane geografske označbe naštete posamično.

Poglavje IV se zaključi s splošnimi, prehodnimi in končnimi ukrepi.

Priloga I vključuje tehnične opredelitve za proizvodnjo žganih pijač.

Priloga II vključuje posamezne žgane pijače, ki so razvrščene v kategorije, določene v Uredbi. Našteva značilnosti proizvodov v sistematični in skladni obliki.

Priloga III našteva geografske označbe, kot je opisano zgoraj.

Predlog nima nobenih finančnih posledic na proračun Skupnosti.

2005/0028 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij,

po postopku iz člena 251 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Sveta (EGS) št. 1576/89 z dne 29. maja 1989 o določitvi splošnih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač[1] in Uredba Komisije (EGS) št. 1014/90 z dne 24. aprila 1990 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač[2] sta dokazali, da uspešno urejata področje žganih pijač. Vendar pa je treba glede na zadnje izkušnje pojasniti pravila, ki veljajo za opredelitev, opis, predstavitev in zaščito nekaterih žganih pijač. Uredbo (EGS) št. 1576/89 je zato treba razveljaviti in zamenjati z novo uredbo.

(2) Področje žganih pijač je pomembno za potrošnike in za proizvajalce v Skupnosti. Ukrepi, ki veljajo za to področje, morajo prispevati k doseganju visoke ravni varstva potrošnikov, preprečevanju goljufivega ravnanja, preglednosti trga in pošteni konkurenci. S tem bodo ukrepi varovali ugled, ki so ga žgane pijače dosegle v Skupnosti in na svetovnem trgu z nadaljnjim upoštevanjem tradicionalnih postopkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji žganih pijač, kakor tudi povečanega povpraševanja po varstvu potrošnikov in informiranju. Treba je upoštevati tudi tehnološke inovacije, kjer te inovacije prispevajo k izboljšanju kakovosti.

(3) Za zagotovitev bolj sistematičnega pristopa k zakonodaji, ki ureja žgane pijače, morajo biti te pijače razvrščene v tri kategorije v skladu z dobro opredeljenimi merili proizvodnje in označevanja.

(4) Na splošno se pravila, določena v tej uredbi, še naprej osredotočajo na opredelitve žganih pijač. Te opredelitve morajo še naprej upoštevati tradicionalne postopke kakovosti, vendar pa morajo biti posodobljene na mestih, kjer so prejšnje opredelitve pomanjkljive ali nezadostne ali kjer bi se te opredelitve lahko izboljšale glede na tehnološki razvoj.

(5) Zlasti etanol, ki se uporablja pri proizvodnji žganih pijač, mora biti izključno kmetijskega porekla, da izpolni pričakovanja potrošnikov in da je v skladu s tradicionalnimi postopki. S tem se zagotovi tudi možnost prodaje osnovnih kmetijskih proizvodov.

(6) Glede na pomen in zapletenost področja žganih pijač je primerno določiti posebne ukrepe o opisu in predstavitvi žganih pijač, ki presegajo horizontalna pravila, določena v Direktivi 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil[3]. Ti posebni ukrepi morajo preprečevati zlorabo izraza „žgane pijače“ in imen žganih pijač za proizvode, ki ne ustrezajo tem opredelitvam.

(7) Za zagotovitev visoke ravni kakovosti žganih pijač in raznolikosti na tem področju morajo imeti države članice možnost, da sprejmejo strožja ali dodatna pravila poleg tistih, določenih v tej uredbi, v zvezi s proizvodnjo, opisom, predstavitvijo in zlasti z označevanjem žganih pijač, proizvedenih na njihovem ozemlju.

(8) V korist potrošnikov mora Uredba veljati za vse žgane pijače, ki se prodajajo na trgu Skupnosti, če so proizvedene v Skupnosti ali v tretjih državah. S ciljem izvažanja visoko kakovostnih žganih pijač za ohranitev in izboljšanje slovesa žganih pijač Skupnosti na svetovnih trgih se mora ta uredba uporabljati tudi za takšne pijače, ki so proizvedene v Skupnosti za izvoz.

(9) Direktiva Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo[4] velja za žgane pijače. Zato je treba v tej uredbi določiti samo pravila, ki še niso določena v tej direktivi.

(10) Pomembno je ustrezno upoštevati določbe iz Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljevanju „Sporazum TRIP“) in zlasti člena 22 in 23 Sporazuma ter Splošni sporazum o tarifah in trgovini, ki je sestavni del Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, odobrenega s Sklepom Sveta 94/800/ES[5].

(11) Glede na to, da Uredba Sveta (EGS) št. 2081/92 z dne 14. julija 1992 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske pridelke in živila[6] ne velja za žgane pijače, morajo biti pravila o zaščiti geografskih označb določena v tej uredbi. Naštete morajo biti geografske označbe, ki določajo žgane pijače kot pijače s poreklom iz ozemlja države ali iz regije ali kraja tega ozemlja, katerih določena kakovost, sloves ali druge značilnosti žganih pijač se pripisujejo zlasti geografskemu poreklu.

(12) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[7].

(13) Prehod s pravil iz Uredbe (EGS) št. 1576/89 na tiste v tej uredbi lahko pripelje do težav, ki jih ta uredba ne obravnava. Zato je treba predvideti, da Komisija sprejme potrebne prehodne ukrepe. Poleg tega mora biti Komisija pooblaščena za reševanje praktičnih težav, ki so značilne za področje žganih pijač –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I OPREDELITEV IN RAZVRSTITEV ŽGANIH PIJAČ

Člen 1Opredelitev žganih pijač

V tej uredbi pomeni „žgana pijača“ alkoholno tekočino:

a) namenjeno za prehrano ljudi,

b) ki ima posebne organoleptične lastnosti,

c) z najmanjšo vsebnostjo alkohola 15 % vol in največjo 80 % vol.,

d) ki je proizvedena:

i) bodisi neposredno:

- z destilacijo naravno fermentiranih proizvodov z dodanimi aromami ali brez njih in/ali

- z maceracijo rastlinskih snovi in/ali

- dodajanjem arom, sladkorjev ali drugih proizvodov za sladkanje, naštetih v točki 1 Priloge I, in/ali drugih kmetijskih proizvodov etanolu kmetijskega porekla in/ali destilatu kmetijskega porekla in/ali žganim pijačam, kakor je opredeljeno v tej uredbi,

ii) ali z mešanjem žgane pijače z:

- drugimi žganimi pijačami in/ali

- etanolom kmetijskega porekla ali destilati (kmetijskega porekla),

- alkoholnimi pijačami,

- pijačami.

Za žgane pijače pa se ne štejejo pijače, ki spadajo pod oznake KN 2203, 2204, 2205, 2206 in 2207.

Člen 2 Poreklo etanola

Etanol, ki se uporablja za pripravo žganih pijač in njihovih sestavnih delov, je lahko samo kmetijskega porekla.

Etanol, ki se uporablja za razredčenje ali raztopitev barvil, arom ali katerih koli drugih dovoljenih aditivov pri pripravi žganih pijač, je etanol kmetijskega porekla.

Ob upoštevanju omejitev, določenih za posamezne proizvode v Prilogi II k tej uredbi, se etanol pridobi iz kmetijskih proizvodov, naštetih v Prilogi I k Pogodbi.

Člen 3Kategorije žganih pijač

Žgane pijače se razvrstijo takole:

a) „žganja“: proizvodi, našteti v kategoriji A Priloge II;

b) „posebne žgane pijače“: proizvodi, našteti v kategoriji B Priloge II;

c) „druge žgane pijače“: proizvodi, našteti v kategoriji C Priloge II;

Člen 4Splošna pravila v zvezi s kategorijami žganih pijač

1. Brez poseganja v posebna pravila, določena za vsakega od proizvodov, ki so našteti v kategoriji A Priloge II, za „žganja“ velja naslednje:

a) proizvedena so z alkoholnim vretjem in destilacijo in so izključno pridobljena iz surovih materialov v skladu z opredelitvami v Prilogi II;

b) ne vsebujejo dodanega etanola kmetijskega porekla ali destilatov (kmetijskega porekla),

c) ne vsebujejo aromatičnih snovi, razen naravnih aromatičnih snovi in pripravkov, kakor je opredeljeno v členu 1 (2)(b)(i) in členu 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS;

d) sladkajo se samo, da se zaokroži končni okus proizvoda v skladu s tehničnimi opredelitvami in zahtevami iz Priloge I k tej uredbi in ob upoštevanju posebne zakonodaje v državah članicah.

2. Brez poseganja v posebna pravila, določena za vsakega od proizvodov, ki so našteti v kategoriji B Priloge II, za „posebne žgane pijače“ velja naslednje:

a) lahko se pridobijo iz katerega koli kmetijskega proizvoda, naštetega v Prilogi I k Pogodbi;

b) lahko vsebujejo dodan etanol kmetijskega porekla ali destilat (kmetijskega porekla);

c) lahko vsebujejo naravne ali naravnim enake aromatične snovi in pripravke, kakor je opredeljeno v členu 1 (2)(b)(i) in (ii) ter v členu 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS;

d) lahko so sladkane v skladu z določenimi značilnostmi proizvoda in v skladu s tehničnimi opredelitvami in zahtevami v Prilogi I k tej uredbi.

3. Brez poseganja v pravila, določena za vsakega od proizvodov, ki so našteti v kategoriji C Priloge II, za „druge žgane pijače“ velja naslednje:

a) lahko se pridobijo iz katerega koli kmetijskega proizvoda, naštetega v Prilogi I k Pogodbi in/ali živila, namenjenega za prehrano ljudi;

b) lahko vsebujejo dodan etanol kmetijskega porekla ali destilat (kmetijskega porekla);

c) lahko vsebujejo aromatične snovi ali pripravke, kakor je opredeljeno v Direktivi 88/388/EGS;

d) lahko so sladkane v skladu z določenimi značilnostmi proizvoda in v skladu s tehničnimi opredelitvami in zahtevami v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 5Zakonodaja držav članic

Države članice lahko določijo strožja ali dodatna pravila poleg tistih iz Priloge II o proizvodnji, opisu, označevanju, pakiranju in predstavitvi žganih pijač, ki so proizvedene na njihovem ozemlju, če so združljiva z zakonodajo Skupnosti.

POGLAVJE IIOPIS, PREDSTAVITEV, OZNAČEVANJEŽGANIH PIJAČ

Člen 6Prodajno poimenovanje

V skladu s členom 5 Direktive 2000/13/ES za ime, pod katerim se prodaja proizvod („prodajno poimenovanje“), veljajo določbe iz tega poglavja.

Člen 7Posebna pravila v zvezi s prodajnim poimenovanjem

1. Žgane pijače, ki ustrezajo specifikacijam za proizvode, opredeljene v kategorijah A in B Priloge II, nosijo prodajno poimenovanje, ki je tam določeno za te proizvode.

2. Žgane pijače, ki ustrezajo specifikacijam za proizvode, opredeljene v kategoriji C Priloge II, nosijo prodajno poimenovanje „žgana pijača“. To prodajno poimenovanje se ne sme dodajati, dopolnjevati ali spremeniti.

3. Če žgana pijača ustreza opredelitvi več kot ene posebne vrste žgane pijače, se lahko prodaja pod enim več imeni, naštetimi za te posebne vrste žganih pijač v Prilogi II.

4. Brez poseganja v odstavek 8 se imena, navedena v odstavkih 1 in 2, ne uporabljajo za kakršno koli opisovanje ali predstavitev katere koli pijače, ki ni žgana pijača, katere ime je našteto v Prilogi II.

5. Prodajna poimenovanja se lahko dopolnijo ali nadomestijo z geografskimi označbami, naštetimi v Prilogi III, in v skladu s Poglavjem III, pod pogojem, da to ne zavaja potrošnikov.

6. Alkoholne tekočine se ne smejo opisovati, predstavljati ali označevati z dodajanjem besed ali izrazov, kot so „kot“, „tip“, „slog“, „narejen“, „aroma“, ali s kakimi drugimi podobnimi oznakami pri katerem koli od prodajnih poimenovanj in/ali geografskih označb iz te uredbe.

7. Trgovsko ime, blagovna znamka ali izmišljeno ime lahko nadomesti prodajno poimenovanje žgane pijače.

8. Imena, navedena v Prilogi II, se lahko vključijo na seznam sestavin, če se uporabljajo v skladu z nacionalnimi ukrepi, sprejetimi za izvajanje Direktive 2000/13/ES.

Člen 8Posebna pravila v zvezi z uporabo prodajnih poimenovanj in geografskih označb

1. Brez poseganja v Direktivo 2000/13/ES je uporaba izrazov, naštetih v kategoriji A ali B Priloge II, v sestavljenih izrazih ali namigovanje na katerega od njih pri predstavitvi živila prepovedana, razen če alkohol izvira izključno iz žgane pijače, ki se omenja.

2. Z odstopanjem od odstavka 1, določbe te uredbe ne vplivajo na možnost uporabe izrazov „amer“ ali „ bitter “ za proizvode, ki niso predmet te uredbe.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 in da bi se upoštevale tradicionalne metode proizvodnje, se sestavljeni izrazi, našteti v točki 31(d) Priloge II, lahko uporabijo za predstavitev likerjev, proizvedenih v Skupnosti pod pogoji, določenimi v tisti točki.

Člen 9Opis, predstavitev in označevanje mešanic

1. Prodajno poimenovanje „žgana pijača“ se označi jasno in vidno na vidnem mestu na oznaki, če se žgana pijača v kategoriji A Priloge II meša z:

a) eno ali več žganimi pijačami in/ali

b) enim ali več destilati (kmetijskega porekla) in/ali

c) etanolom kmetijskega porekla.

To prodajno poimenovanje se ne sme dodajati, dopolnjevati ali spremeniti.

2. Odstavek 1 ne velja za opis, predstavitev ali označevanje mešanic, navedenih v tistem odstavku 1, če ne ustrezajo opredelitvam, določenim v kategoriji A ali B Priloge II.

3. Brez poseganja v Direktivo 2000/13/ES lahko opis, predstavitev ali označevanje proizvodov, pridobljenih iz mešanic, navedenih v odstavku 1, vsebuje samo enega od izrazov, naštetih v kategoriji A ali B Priloge II k tej uredbi, če ta izraz ni del prodajnega poimenovanja, ampak je vključen samo v isto vidno polje kot seznam vseh alkoholnih sestavin, ki jih vsebuje mešanica, pred katerim je naveden izraz „mešana žgana pijača“.

Izraz „mešana žgana pijača“ se označi z enotnimi znaki iste pisave in barve kot tisti, ki se uporabljajo za prodajno poimenovanje. Znaki niso večji od polovice velikosti znakov, ki se uporabljajo za prodajno poimenovanje.

4. Pri označevanju mešanic, navedenih v odstavku 1, se odstotek posamezne alkoholne sestavine izrazi z „% vol“ v padajočem vrstnem redu glede na uporabljene količine. Te so enakovredne volumenskemu odstotku čistega alkohola v skupni vsebnosti čistega alkohola glede na prostornino v mešanici.

Člen 10Posebne določbe o opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač

1. Kjer opis, predstavitev ali označevanje žgane pijače navaja surovino, uporabljeno za proizvodnjo etanola kmetijskega porekla, je treba vsak uporabljen kmetijski alkohol navesti v padajočem vrstnem redu glede na uporabljeno količino.

2. Opis, predstavitev ali označevanje žgane pijače se lahko dopolni z izrazom „tipizirana“ (blend) samo, če je bil proizvod narejen s postopkom tipiziranja.

3. Če je v opisu, predstavitvi ali označevanju žgane pijače določen ali omenjen čas, se nanaša na najmlajšo alkoholno sestavino, pod pogojem, da se je proizvod staral pod uradnim nadzorom ali nadzorom, ki daje enakovredna jamstva.

Člen 11Prepoved uporabe zapork ali folij na osnovi svinca

Žgane pijače se lahko ponujajo za prodajo ali dajejo v promet samo v posodah, ki niso opremljene z zapiralnimi mehanizmi z uporabo zapork ali folije na osnovi svinca.

Člen 12Uporaba jezika pri opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač

1. Navedbe, predvidene s to uredbo, so navedene v enem ali več uradnih jezikih Skupnosti, da lahko končni potrošnik brez težav razume vsak podatek, razen če je obveščenost potrošnikov zagotovljena z drugimi ukrepi.

2. Izrazi v poševnem tisku v Prilogi II in geografske označbe, naštete v Prilogi III, se ne prevajajo na oznaki.

3. Za proizvode s poreklom iz tretjih držav je dovoljena uporaba uradnega jezika tretje države, v kateri je bil proizvod proizveden, če so navedbe, predvidene s to uredbo, poleg tega navedene še v katerem od uradnih jezikov Skupnosti, da jih lahko končni potrošnik brez težav razume.

4. Razen v primeru, če je sprejeto odstopanje v skladu s členom 14 in brez poseganja v odstavek 2 tega člena, če so proizvodi proizvedeni v Skupnosti in namenjeni za izvoz, se navedbe, določene v tej uredbi, lahko ponovijo v jeziku, ki ni uraden jezik Skupnosti.

POGLAVJE IIIGEOGRAFSKE OZNAČBE

Člen 13Geografske označbe

1. V tej uredbi je geografska označba označba, ki določa žgano pijačo kot pijačo s poreklom iz ozemlja države ali iz regije ali kraja tega ozemlja, katerih določena kakovost, sloves ali druge značilnosti te žgane pijače se pripisujejo predvsem geografskemu poreklu.

2. Geografske označbe so naštete v Prilogi III.

3. Imena, ki so postala generična, se ne smejo registrirati v Prilogi III.

Geografske označbe, naštete v Prilogi III, ne smejo postati generične.

Ime, ki je postalo generično, pomeni alkoholne pijače, ki je, čeprav se nanaša na kraj ali regijo, kjer je bil ta proizvod prvotno proizveden ali tržen, postalo splošno ime proizvoda.

Člen 14Zaščita geografskih označb

1. Brez poseganja v člen 8 se geografske označbe, naštete v Prilogi III, zaščitijo pred:

a) vsako neposredno ali posredno komercialno uporabo za proizvode, ki niso zajeti v registraciji, če so ti proizvodi primerljivi s proizvodi, registriranimi pod tisto geografsko označbo, ali če uporaba izkorišča ugled registrirane geografske označbe;

b) vsako zlorabo, posnemanjem ali navajanjem, četudi je pravo poreklo proizvoda označeno ali če je geografska označba uporabljena v prevodu ali mu je dodan izraz kot je „kot“, „tip“, „slog“, „narejen“, „aroma“, ali kateri koli podoben izraz;

c) kakršno koli drugo napačno ali zavajajočo navedbo glede izvora, porekla, narave ali bistvenih kakovosti pri opisu, predstavitvi in označevanju proizvoda, ki lahko daje lažen vtis o poreklu;

d) vsako drugo prakso, ki lahko zavaja javnost glede pravega porekla proizvoda.

2. Registracija blagovne znamke, ki vsebuje geografsko označbo, ki določa žgano pijačo, ali je sestavljena iz nje, se zavrne ali razveljavi, če bi njena uporaba povzročila razmere, navedene v odstavku 1.

3. Če je bila blagovna znamka uporabljena ali registrirana v dobri veri ali če so bile pravice do blagovne znamke pridobljene prek uporabe v dobri veri pred 1. januarjem 1996 ali preden je bila geografska označba zaščitena v svoji državi porekla, ta uredba ne škodi upravičenosti do registracije blagovne znamke ali njeni veljavnosti ali pravici do uporabe blagovne znamke, z utemeljitvijo, da je takšna blagovna znamka enaka ali podobna zaščiteni geografski označbi v skladu s to uredbo.

Ta odstavek ne škodi pravici imetnika geografske označbe do njegove uporabe v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah v skladu s členom 6(1)(b) Direktive Sveta 89/104/EGS[8] in členom 12(b) Uredbe Sveta (ES) št. 40/94[9].

Člen 15Registracija geografskih označb

1. Zahteve za vključitev geografskih označb v Prilogo III se predložijo Komisiji v enem od uradnih jezikov Skupnosti ali skupaj s prevodom v enega od uradnih jezikov Skupnosti. K takšnim zahtevam se priloži tehnična mapa, ki vsebuje specifikacije, ki jih mora izpolnjevati žgana pijača. Tehnična mapa se objavi v Uradnem listu Evropske unije, serija C.

V treh mesecih od datuma objave lahko vsaka fizična ali pravna oseba, ki ima pravno utemeljen interes, ugovarja vključitvi geografske označbe v Prilogo III z utemeljitvijo, da pogoji, navedeni v tej uredbi, niso izpolnjeni. Ugovor mora biti ustrezno utemeljen.

2. Tehnična mapa, navedena v odstavku 1 vključuje vsaj:

a) ime žgane pijače, vključno z geografsko označbo;

b) opis žgane pijače, vključno z glavnimi fizikalnimi, kemičnimi, mikrobiološkimi in/ali organoleptičnimi lastnostmi proizvoda ali živila;

c) opredelitev zadevnega geografskega območja;

d) opis metode pridobivanja žgane pijače in, če je to primerno, opis pristnih in nespremenljivih lokalnih metod;

e) podrobnosti, ki potrjujejo povezavo z geografskim okoljem ali geografskim poreklom;

f) kakršne koli zahteve Skupnosti in/ali nacionalnih določb;

g) ime in kontaktni naslov vlagatelja;

3. Odločitev o vključitvi geografske označbe v Prilogo III se sprejme v skladu s postopkom iz člena 19(2), ob upoštevanju kakršnih koli ugovorov v skladu z odstavkom 1 tega člena.

4. Enakozvočna geografska označba, ki izpolnjuje pogoje iz te uredbe, se registrira ob upoštevanju lokalne in tradicionalne rabe in dejanske nevarnosti zamenjave, zlasti:

- enakozvočno ime, ki javnosti ne zavaja v smislu, da proizvodi izhajajo iz drugega ozemlja, se ne registrira, tudi če je ime točno, kar zadeva besedilo za dejansko ozemlje, regijo ali kraj porekla zadevnih kmetijskih proizvodov ali živil;

- pri uporabi registrirane enakozvočne geografske označbe velja pogoj, da mora v praksi obstajati jasno razlikovanje med enakozvočnico, registrirano pozneje, in imenom, ki je že vpisano v register, ob upoštevanju potrebe po enaki obravnavi zadevnih proizvajalcev in da se ne zavaja potrošnikov.

5. Spori v zvezi z registracijo določene geografske označbe se uradno naslovijo na Komisijo. Takšni spori se rešijo na podlagi določb iz tega poglavja in tradicionalnih pravic v skladu s postopkom iz člena 19(2).

Člen 16Geografske označbe, ki so zaščitene z Uredbo (ES) št. 1576/89

Za vsako geografsko označbo, ki je zaščitena z Uredbo (ES) št. 1576/89 v času začetka veljavnosti te uredbe, se tehnična mapa predloži Komisiji najpozneje sedem let od začetka veljavnosti te uredbe.

Tehnična mapa se objavi v Uradnem listu Evropske unije, serija C, po preučitvi s strani Komisije.

Če v sedmih letih po začetku veljavnosti te uredbe ni objavljena nobena tehnična mapa, geografska označba ni več zaščitena.

POGLAVJE IVSPLOŠNE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 17Nadzor in zaščita žganih pijač

1. Države članice so odgovorne za nadzor žganih pijač. Sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami te uredbe in še zlasti določijo enega ali več organov za zagotavljanje te skladnosti in zaščite geografskih označb, vključenih v Prilogo III.

2. Države članice in Komisija se medsebojno obveščajo o podatkih, potrebnih za izvajanje te uredbe.

Člen 18Izvoz žganih pijač

Žgane pijače, izvožene iz Skupnosti, so v skladu z določbami te uredbe, razen če so bila sprejeta odstopanja v skladu s postopkom iz člena 19(2), na osnovi ustrezno utemeljene vloge.

Člen 19 Odbor

1. Komisiji pomaga Upravljalni odbor za žgane pijače, v nadaljevanju imenovan „Odbor“.

2. Kadar koli se navaja ta odstavek, veljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 tega sklepa.

Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 20Spremembe prilog

Priloge se spremenijo v skladu s postopkom iz člena 19(2).

Člen 21Podrobne izvedbene določbe

Podrobne določbe za izvajanje te uredbe se sprejmejo po postopku iz člena 19(2).

Člen 22Prehodni in ostali posebni ukrepi

V skladu s postopkom iz člena 19(2) se po potrebi sprejmejo ukrepi:

a) za olajšanje prehoda z določb iz Uredbe (EGS) št. 1576/89 na določbe, vzpostavljene s to uredbo;

b) za razrešitev posebnih praktičnih težav, na primer tako, da se v nekaterih primerih pri označevanju obvezno določi kraj proizvodnje in se s tem izogne zavajanju potrošnika ter ohrani in razvije referenčne metode Skupnosti za analizo žganih pijač;

c) za odstopanje od nekaterih določb te uredbe v ustrezno utemeljenih primerih.

Člen 23Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 1576/89 se razveljavi.

Člen 24Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I TEHNIČNE OPREDELITVE IN ZAHTEVE

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

1) sladkanje:

Sladkanje pomeni uporabo enega ali več naslednjih proizvodov pri pripravi žganih pijač:

a) polbeli sladkor, beli sladkor, rafinirani beli sladkor, dekstroza, fruktoza, glukozni sirup, tekoči sladkor, invertni tekoči sladkor, invertni sladkorni sirup, kot je opredeljeno v Direktivi Sveta 2001/111/ES[10];

b) rektificirani zgoščeni grozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt, sveži grozdni mošt;

c) karameliziran sladkor, ki je proizvod, dobljen izključno z nadziranim segrevanjem saharoze brez baz, mineralnih kislin ali drugih kemičnih aditivov;

d) med, kakor je opredeljen v Direktivi Sveta 2001/110/ES[11];

e) rožičev sirup;

f) kateri koli drugi naravni ogljikovi hidrati, ki imajo podoben učinek kot navedeni proizvodi;

g) sladila, kot so opredeljena v Direktivi 94/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta[12].

2) mešanje:

Mešanje pomeni združevanje dveh ali več različnih pijač ali pijače z enim ali več destilati kmetijskega porekla ali etanola kmetijskega porekla pri pripravi nove pijače.

3) etanol kmetijskega porekla:

Etanol kmetijskega porekla ima naslednje lastnosti:

a) organoleptične lastnosti: ni drugega zaznavnega okusa razen okusa surovine;

b) najnižji volumenski delež alkohola: 96,0 vol %;

c) najvišja mejna vrednost ostankov:

i) skupne kisline, izražene v gramih ocetne kisline na hektoliter alkohola pri 100 vol %: 1,5,

ii) estri, izraženi v gramih etilnega acetata na hektoliter alkohola s 100 vol %: 1,3,

iii) aldehidi, izraženi v gramih etilnega acetaldehida na hektoliter alkohola s 100 vol %: 0,5,

iv) višji alkoholi, izraženi v gramih 2-metil-1-propanola na hektoliter alkohola s 100 vol %: 0,5,

v) metanol, izražen v gramih na hektoliter alkohola s 100 vol %: 50,

vi) suhi ekstrakt, izražen v gramih na hektoliter alkohola s 100 vol %: 1,5,

vii) hlapljive baze, ki vsebujejo dušik, izražene v gramih dušika na hektoliter alkohola pri 100 vol %: 0,1,

viii) furfural: ne da se ga zaslediti.

4) dodajanje vode:

Pri pripravi žganih pijač je dovoljeno dodajanje vode, po možnosti destilirane ali demineralizirane, pod pogojem, da je kakovost vode v skladu z nacionalnimi določbami, sprejetimi pri izvajanju direktiv Sveta 80/777/EGS[13] in 80/778/EGS[14] in da dodana voda ne spremeni značilnosti proizvoda.

Ta voda je lahko destilirana, demineralizirana, nadomeščena ali zmehčana.

5) tipiziranje:

Tipiziranje pomeni združevanje dveh ali več žganih pijač, ki spadajo v isto kategorijo in se ločijo samo po manjših razlikah v sestavi zaradi enega ali več naslednjih dejavnikov:

a) postopkov priprave;

b) uporabljenih metod za destilacijo;

c) časa zorenja ali staranja;

d) geografskega območja proizvodnje.

Tako proizvedena žgana pijača spada v isto kategorijo kot prvotna žgana pijača pred tipizacijo.

6) zorenje ali staranje:

Zorenje ali staranje pomeni dopuščanje naravnega razvoja nekaterih reakcij v ustreznih posodah, pri čemer zadevna žgana pijača pridobi organoleptične lastnosti, ki jih pred tem ni imela.

7) aromatiziranje:

Aromatiziranje pomeni uporabo ene ali več arom, opredeljenih v členu 1(2)(a) Direktive 88/388/EGS, pri pripravi žganih pijač.

8) obarvanje:

Obarvanje pomeni uporabo enega ali več barvil, opredeljenih v Direktivi 94/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta[15], pri pripravi žganih pijač.

9) destilat (kmetijskega porekla):

Destilat (kmetijskega porekla) pomeni alkoholno tekočino, pridobljeno z destilacijo po alkoholnem vretju kmetijskih proizvodov, naštetih v Prilogi I k Pogodbi, ki nima lastnosti etanola ali žgane pijače, ampak je ohranila aromo in okus uporabljenih surovin.

Kjer je navedeno sklicevanje na uporabljeno surovino, mora biti destilat pridobljen samo iz navedene surovine.

10) volumenski delež alkohola:

Volumenski delež alkohola pomeni razmerje med volumnom čistega alkohola, ki ga vsebuje zadeven proizvod pri 20 °C, in skupnim volumnom takega proizvoda pri enaki temperaturi.

11) vsebnost hlapljivih snovi:

Vsebnost hlapljivih snovi pomeni količino vseh hlapljivih snovi, razen etanola in metanola, v žgani pijači, izdelani izključno z destilacijo, ki je rezultat zgolj destilacije ali redestilacije uporabljenih surovin.

12) kraj proizvodnje:

Kraj ali območje, v katerem je potekala faza postopka proizvodnje končnega proizvoda, v katerem je žgana pijača dobila svoj značaj in bistvene končne lastnosti.

13) opis:

Opis pomeni izraze, uporabljene na etiketi, dokumentih, ki spremljajo prevoz pijače, na trgovinskih dokumentih, predvsem na računih in dobavnicah, ter pri oglaševanju;

14) označevanje:

Označevanje pomeni vse opise in druge opombe, znake, vzorce ali blagovne znamke, ki so prepoznavni za pijačo in se pojavljajo na istem zabojniku, vključno s sistemom zapiranja ali etiketo, pritrjeno na zabojnik, ter ovojem, ki prekriva grlo steklenic;

15) predstavitev:

Predstavitev pomeni izraze, uporabljene na zabojnikih, vključno s sistemi zapiranja, na etiketah in embalaži, vključno z oglaševanjem in pospeševanjem prodaje.

16) embalaža:

Embalaža pomeni zaščitni ovoj, kot so papir, slamnati ovoji vseh vrst, karton in škatle, ki se uporabljajo za prevoz enega ali več zabojnikov.

PRILOGA IIKATEGORIJE ŽGANIH PIJAČ

Kategorija A: Žganja

1. Rum

a) Rum je:

1) žgana pijača, proizvedena izključno z alkoholnim vretjem in destilacijo iz melase ali sirupa, dobljena pri proizvodnji trsnega sladkorja ali iz soka sladkornega trsa in destilirana do največ 96 vol %, tako da ima destilat opazne posebne organoleptične lastnosti ruma, ali

2) žganje, proizvedeno z alkoholnim vretjem in destilacijo soka sladkornega trsa, ki ima aromo, značilno za rum, in vsebuje najmanj 225 gramov hlapljivih snovi na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v rumu je 37,5 %.

c) Rum ne vsebuje dodanega etanola kmetijskega porekla.

d) Za pripravo ruma se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

e) Besedi „traditionnel“ se lahko doda geografske označbe, omenjene v točki 1 Priloge III, če je rum proizveden z destilacijo do največ 80 vol %, po alkoholnem vretju surovin, ki dajejo alkohol in izvirajo izključno iz zadevnega kraja proizvodnje. Imeti morajo 225 gramov ali več hlapljivih snovi na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola, ter ne smejo biti sladkane ali aromatizirane. Uporaba besede „traditionnel“ ne prepreči uporabe izrazov „iz proizvodnje sladkorja“ ali „kmetijsko“, ki sta lahko dodana poimenovanju „rum“.

Ta določba v nobenem primeru ne vpliva na uporabo besede „traditionnel“ za vse proizvode, za katere ta določba, glede na njihova posebna merila, ne velja.

2. Whisky ali Whiskey

a) Whisky ali whiskey je žgana pijača:

1) proizvedena z destilacijo drozge žitnega slada z ali brez celih zrn drugih žit,

2) sladkana s sladno diastazo, z drugimi naravnimi encimi ali brez njih,

3) fermentirana z delovanjem kvasa,

4) destilirana z enim ali več destilati na največ 94,8 vol % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus uporabljenih surovin,

5) ki je zorela najmanj tri leta v lesenih sodih s prostornino največ 700 litrov.

Destilat, kateremu se lahko doda le vodo in navaden karamelni sladkor, obdrži svojo barvo, aromo in okus, ki so dobljeni iz postopka proizvodnje iz točk (1) do (5).

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači whisky ali whiskey je 40 %.

c) Whisky ali whiskey ne vsebuje dodanega etanola kmetijskega porekla.

d) Whisky ali whiskey ni sladkan ali aromatiziran, prav tako ne vsebuje nikakršnih dodatkov razen navadnega karamelnega sladkorja za barvo.

3. Žitno žganje

a) Žitno žganje je žgana pijača, proizvedena z destilacijo fermentirane žitne drozge, ki ima organoleptične lastnosti iz uporabljenih surovin.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žitnem žganju je 35 %.

c) Žitno žganje ne vsebuje dodanega etanola kmetijskega porekla.

d) Za pripravo žitnega žganja se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

e) Da bi lahko žitno žganje označili kot „žitni brandy“, mora biti dobljeno z destilacijo do največ 95 vol % alkohola iz fermentirane žitne drozge in mora imeti organoleptične lastnosti, ki izhajajo iz uporabljenih surovin.

4. Žganje iz vina

a) Žganje iz vina je žgana pijača:

1) proizvedena izključno iz vinskega destilata, ki je pridobljen iz vina ali vina, obogatenega z destilacijo ali redestilacijo vinskega destilata na največ 86 vol % alkohola,

2) ki vsebuje najmanj 125 gramov hlapljivih snovi na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola,

3) katere največja vsebnost metanola je 200 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz vina je 37,5 %.

c) Žganje iz vina ne vsebuje dodanega etanola kmetijskega porekla.

d) Za pripravo žganja iz vina se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

5. Brandy ali Weinbrand

a) Brandy ali Weinbrand je žgana pijača:

1) proizvedena iz žganja iz vina, ki je lahko mešano ali ne z vinskim destilatom, destiliranim na največ 94,8 vol % alkohola, pod pogojem, da navedeni destilat ne preseže 50 vol % alkohola v končnem proizvodu,

2) ki se je najmanj eno leto starala v hrastovih posodah ali najmanj šest mesecev v hrastovih sodih s prostornino do največ 1000 litrov,

3) ki vsebuje najmanj 125 gramov ali več hlapljivih snovi na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola, in je dobljena izključno z destilacijo ali redestilacijo uporabljanih surovin,

4) katere največja vsebnost metanola je 200 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači brandy ali Weinbrand je 36 %.

c) Brandy ali Weinbrand ne vsebuje dodanega etanola kmetijskega porekla.

d) Za pripravo pijače brandy ali Weinbrand se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

6. Žganje iz grozdnih tropin ali grozdni tropinovec

a) Žganje iz grozdnih tropin ali grozdni tropinovec je žgana pijača, ki izpolnjuje naslednje pogoje:

1) je proizvedena iz fermentiranih grozdnih tropin in destilirana neposredno z vodno paro ali po tem, ko je dodana voda;

2) 100 kg uporabljenih grozdnih tropin se lahko doda največ 25 kg droži;

3) količina alkohola, dobljenega iz droži, ne presega 35 % skupne količine alkohola v končnem proizvodu;

4) destilacija se izvaja v prisotnosti tropin na največ 86 vol % alkohola;

5) dovoljena je redestilacija pri enaki vsebnosti alkohola;

6) vsebuje najmanj 140 gramov ali več hlapljivih snovi na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola, in ima največjo vsebnost metanola 1000 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz grozdnih tropin je 37,5 %.

c) Žganje iz grozdnih tropin ali grozdni tropinovec ne vsebujeta dodanega etanola kmetijskega porekla.

d) Za pripravo žganja iz grozdnih tropin ali grozdnega tropinovca se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

7. Žganje iz sadnih tropin

a) Žganje iz sadnih tropin je žgana pijača, ki izpolnjuje naslednje pogoje:

1) proizvedena je izključno s fermentacijo in destilacijo iz sadnih tropin, razen iz grozdnih tropin, na največ 86 vol % alkohola;

2) vsebuje najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola;

3) največja vsebnost metanola na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola, je 1 500 gramov;

4) pri žganju iz koščičastega sadja je največja vsebnost cianovodikove kisline na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola, 10 gramov;

5) dovoljena je redestilacija pri enaki vsebnosti alkohola.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz sadnih tropin je 37,5 %.

c) Žganje iz sadnih tropin ne vsebuje dodanega etanola kmetijskega porekla.

d) Za pripravo žganja iz sadnih tropin se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

e) Ime, pod katerim se prodaja žganje iz sadnih tropin, je „žganje iz tropin“, ki mu je dodano ime sadja. Če so uporabljene tropine različnih vrst sadja, je poimenovanje za trg „žganje iz sadnih tropin“.

8. Žganje iz rozin ali raisin brandy

a) Žganje iz rozin ali raisin brandy je žgana pijača, proizvedena z destilacijo alkoholno-fermentiranega ekstrakta rozin sorte „Corinth Black” ali “Malaga muškat”, destiliranih na največ 94,5 vol alkohola, tako da ima destilat aromo in okus uporabljenih surovin.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz rozin ali raisin brandy je 37,5 %.

c) Žganje iz rozin ali raisin brandy ne vsebuje dodanega etanola kmetijskega porekla.

d) Za pripravo žganja iz rozin ali raisin brandy se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

9. Žganja iz sadja

a) Žganja iz sadja so žgane pijače:

1) proizvedene z alkoholnim vretjem in destilacijo mesnatega sadja ali mošta takega sadja s koščicami ali brez,

2) destilirane na največ 86 vol % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus destiliranega sadja,

3) ki vsebuje najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola,

4) pri žganju iz koščičastega sadja je največja vsebnost cianovodikove kisline na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola, 10 gramov,

b) žganja iz sadja vsebujejo največ 1000 gramov metanola na hektoliter alkohola s 100 vol % alkohola.

Vendar pa je največja vsebnost metanola:

i) 1200 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola, dobljenega iz naslednjega sadja:

- sliv ( Prunus domestica L.),

- mirabel ( Prunus domestica L. var syriaca),

- češpelj ( Prunus domestica L.),

- jabolk ( Malus domestica Borkh. ),

- hrušk ( Pyrus communis L.), z izjemo viljamovk ( Pyrus communis Williams),

- malin ( Rubus idaeus L.),

- robidnic ( Rubus fruticosus L.);

ii) 1350 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola, dobljenega iz naslednjega sadja:

- viljamovk ( Pyrus communis Williams),

- rdečega in črnega ribeza ( Ribes species ),

- jerebik ( Sorbus aucuparia ),

- bezgovih jagod ( Sambucus nigra ).

c) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz sadja je 37,5 %.

d) Žganje iz sadja ne vsebuje dodanega etanola kmetijskega porekla.

e) Za pripravo žganja iz sadja se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

f) Prodajno ime za žganje iz sadja je „žganje“, pred katerim je navedeno ime sadja, kakor na primer: češnjevo žganje ali kirsch , slivovo žganje ali slivovka, mirabela, breskovo, jabolčno, hruškovo, marelično, figovo, limonino ali grozdno žganje ali drugo sadno žganje. Lahko se imenujejo tudi wasser z imenom sadja.

Ime sadja lahko nadomesti „žganje“, pred katerim je ime sadja samo pri naslednjem sadju:

- mirabelah ( Prunus domestica L. var syriaca ),

- slivah ( Prunus armeniaca L.),

- češpljah ( Prunus domestica L.),

- jagodičnicah ( Arbutus unedo L.),

- jabolkah zlati delišes.

g) Ime viljamovka se lahko uporabi samo za opis hruškovega žganja, proizvedenega izključno samo iz hrušk sorte viljamovka.

h) Ko se dve ali več vrst sadja destilirata skupaj, se proizvod prodaja pod imenom „žganje iz sadja“. Ime se lahko dopolni z imenom vsakega sadja, pri čemer se ta imena navedejo po padajočem vrstnem redu glede na uporabljeno količino.

10. Žganje iz jabolčnika, cider brandy ali žganje iz hruškovca

a) Žganje iz jabolčnika, cider brandy ali žganje iz hruškovca:

1) proizvedeno izključno z destilacijo jabolčnika ali hruškovca na največ 86 vol % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus destiliranega sadja,

2) ki vsebuje najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola,

3) katerega največja vsebnost metanola je 1000 gramov na hektoliter, računano na 100 vol % alkohola.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz jabolčnika, cider brandy ali žganju iz hruškovca je 37,5 %.

c) Žganje iz jabolčnika, cider brandy ali žganje iz hruškovca ne vsebuje dodanega etanola kmetijskega porekla.

d) Za pripravo žganja iz jabolčnika, cider brandy ali žganja iz hruškovca se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

11. Hefebrand

a) Hefebrand je žgana pijača, proizvedena iz vinskih droži ali fermentiranega sadja.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Hefebrand je 38 %.

c) Hefebrand ne vsebuje dodanega etanola kmetijskega porekla.

d) Za pripravo pijače Hefebrand se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

e) Ime, pod katerim se prodaja Hefebrand , se lahko dopolni z imenom uporabljene osnovne surovine.

12. Bierbrand ali eau de vie de bière

a) Bierbrand ali eau de vie de bière je žgana pijača, dobljena izključno z neposredno destilacijo svežega piva z volumenskim deležem alkohola največ 86 %, tako da ima dobljeni destilat organoleptične lastnosti piva.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Bierband ali eau de vie de bière je 38 %.

c) Bierbrand ne vsebuje dodanega etanola kmetijskega porekla.

d) Za pripravo pijače Bierbrand ali eau de vie de bière se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

Kategorija B: Posebne žgane pijače

13. Žganje (pred katerim je navedeno ime sadja), proizvedeno z maceracijo in destilacijo

a) Žganja (pred katerimi je navedeno ime sadja), proizvedena z maceracijo in destilacijo:

1) proizvedena z maceracijo, z najnižjim deležem 100 kilogramov sadja na 20 litrov s 100 vol % alkohola, nekaterega jagodičja in drugega sadja, kot so maline, robidnice, borovnice in druge, delno fermentirane ali nefermentirane, v etanolu kmetijskega porekla ali v žganju ali v destilatu, ki ji sledi destilacija.

2) Žgane pijače, dobljene iz naslednjega sadja:

- robidnic ( Rubus fruticosus L.),

- jagod ( Fragaria L.),

- borovnic ( Vaccinium myrtillus L.),

- malin ( Rubus idaeus L.),

- rdečega ribeza ( Ribes vulgare Lam. ),

- trnulj ( Prunus spinosa L.),

- jagod jerebike ( Sorbus domestica L.),

- plodov jerebike ( Sorbus domestica L.),

- slezovih jagod ( Ilex cassine L.),

- jagod breka ( Sorbus turminalis L.),

- bezgovih jagod ( Sambucus nigra ).

- šipka ( Rosa canina L.),

- črnega ribeza ( Ribes nigrum L.).

- banan ( Musa paradisiaca ),

- pasjonke ( Passiflora edulis ),

- rdečih sliv mombin ( Spondias dulcis ),

- rumenih sliv mombin ( Spondias mombin ).

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganjih (pred katerimi je navedeno ime sadja), proizvedenih z maceracijo in destilacijo je 37,5%.

c) Aromatiziranje žganj (pred katerimi je navedeno ime sadja), proizvedenih z maceracijo in destilacijo, se lahko dopolni z aromatičnimi snovmi in/ali aromatičnimi pripravki, razen s tistimi, ki izhajajo iz uporabljenega sadja. Za pripravo žganj (pred katerimi je navedeno ime sadja), proizvedenih z maceracijo in destilacijo, se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. Vendar pa morata značilen okus pijače in njegova barva izhajati izključno iz uporabljenega sadja.

d) Pri označevanju in predstavljanju žganj (pred katerimi je navedeno ime sadja), proizvedenih iz maceracije in destilacije, mora biti besedilo „proizvedeno iz maceracije in destilacije“ v opisu, predstavitvi ali oznaki v črkah iste vrste, velikosti in barve in v isti vrstici kot beseda „žganje“ (pred katerim je navedeno ime sadja), pri steklenicah pa na sprednji etiketi.

14. Geist (z imenom sadja)

a) Geist (z imenom sadja) je žgana pijača, dobljena z maceracijo nefermentiranega jagodičja, kot so maline, robidnice, borovnice in druge, v etanolu kmetijskega porekla, ki ji sledi destilacija.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Geist (z imenom sadja) je 37,5 %.

c) Aromatiziranje pijače Geist (z imenom sadja) se lahko dopolni z aromatičnimi snovmi in/ali aromatičnimi pripravki, razen s tistimi, ki izhajajo iz uporabljenega sadja. Za pripravo pijače Geist (z imenom sadja) se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in (2)(c) Direktive 88/388/EGS. Vendar pa morata značilen okus pijače in njegova barva izhajati izključno iz uporabljenega sadja.

15. Sadne žgane pijače

a) Sadne žgane pijače so žgane pijače, pridobljene z maceracijo sadja v etanolu kmetijskega porekla in/ali v destilatu kmetijskega porekla in/ali v žganju, pri čemer je količina uporabljenega sadja najmanj 5 kg na 20 litrov alkohola s 100 vol % alkohola.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v sadnih žganih pijačah je 25%.

c) Aromatiziranje teh žganih pijač se lahko dopolni z aromatičnimi snovmi in/ali aromatičnimi pripravki, razen s tistimi, ki izhajajo iz uporabljenega sadja. Za pripravo sadnih žganih pijač se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. Vendar pa morata značilen okus pijače in njegova barva izhajati izključno iz uporabljenega sadja.

d) Sadne žgane pijače se prodajajo pod imenom „žgane pijače“, pred katerim je navedeno ime sadja.

16. Žganje iz encijana

a) Žganje iz encijana, proizvedeno iz destilata encijana, dobljenega s fermentacijo korenine encijana z ali brez dodatka etanola kmetijskega porekla.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz encijana je 37,5 %.

c) Za pripravo žganja iz encijana se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

17. Žgane pijače z aromo brinja

a) Žgane pijače z aromo brinja so alkoholne pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla in/ali žitnega žganja in/ali žitnega destilata z brinovimi jagodami ( juniperus communis ).

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganih pijačah z aromo brinja je 15 %.

c) Dodatno se smejo uporabiti druge naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS, in/ali aromatični pripravki, opredeljeni v členu 1 (2)(c) te direktive, in/ali aromatične rastline ali deli teh rastlin, vendar morajo biti zaznavne organoleptične lastnosti brinja, tudi če so včasih oslabljene.

d) Žgane pijače z aromo brinja se lahko prodajajo pod imeni „Wacholder“ , „ginebra“ , ali „genebra“ .

18. Gin

a) Gin je žgana pijača z aromo brinja, proizvedena z aromatiziranjem organoleptično ustreznega etanola kmetijskega porekla:

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v ginu je 37,5 %.

c) Za pripravo gina se uporabijo le naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS, in/ali aromatični pripravki, opredeljeni v členu 1 (2)(c) te direktive, tako da prevladuje okus po brinju.

19. Destiliran gin

a) Destiliran gin je :

1) žgana pijača z aromo brinja, ki se pridobiva izključno z redestilacijo organoleptično ustreznega etanola kmetijskega porekla primerne kakovosti z začetno alkoholno stopnjo najmanj 96 vol % alkohola v destilarnah, ki se tradicionalno uporabljajo za gin , v navzočnosti brinovih jagod in drugih kmetijskih rastlin pod pogojem, da prevladuje okus po brinu, ali

2) mešanica destilata in etanola kmetijskega porekla enake sestave, čistosti in vsebnosti alkohola; naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi in/ali aromatični pripravki, kakor je navedeno v točki 18(c), se prav tako lahko uporabijo za aromatiziranje destiliranega gina .

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v destiliranem ginu je 37,5 %.

c) Gin, dobljen z dodajanjem esenc ali arom etanolu kmetijskega porekla, se ne sme označiti kot destilirani gin .

20. London gin

a) London gin je vrsta destiliranega gina :

1) ki se pridobiva izključno iz etanola kmetijskega porekla z največjo vsebnostjo metanola, ki ne presega 5 gramov na hektoliter čistega alkohola,

2) ki se aromatizira izključno z redestilacijo v tradicionalnih destilarnah etanola v navzočnosti vseh uporabljenih naravnih rastlinskih snovi,

3) katerega destilat vsebuje vsaj 70 vol % alkohola,

4) kjer mora morebitni pozneje dodani etanol izhajati izključno iz enakih surovin,

5) ki ne vsebuje dodanih sladil ali barvil,

6) ki ne vsebuje dodanih sestavin razen vode.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači London gin je 37,5 %.

c) Izraz „ London gin “ se lahko nadomesti z izrazom „dry“.

21. Žgane pijače z aromo kumine

a) Žgane pijače z aromo kumine so alkoholne pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla s kumino ( Carum carvi L.).

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganih pijačah z okusom kumine je 30 %.

c) Dodatno se smejo uporabiti druge naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS in/ali pripravki, kakor je opredeljeno v členu 1 (2)(c) navedene direktive, vendar mora prevladovati okus po kumini.

22. Akvavit ali aquavit

a) Akvavit ali aquavit je kuminovo žganje, aromatizirano z destilatom rastlin ali začimb.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači akvavit ali aquavit je 37,5 %.

c) Dodatno se lahko uporabijo druge aromatizacijske snovi, vendar pa mora aroma teh pijač predvsem izhajati iz destilatov kumine in/ali semena kopra ( Anethum graveolens L.), pri čemer je uporaba eteričnih olj prepovedana.

d) Grenke snovi v okusu ne smejo prevladovati; vsebnost ekstrakta ne sme biti večja od 1,5 grama na 100 mililitrov.

23. Žgane pijače z aromo janeža

a) Žgane pijače z aromo janeža so alkoholne pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z naravnimi ekstrakti zvezdastega janeža ( Illicium verum ), janeža ( Pimpinella anisum ), koromača ( Foeniculum vulgare ) ali katere koli druge rastline, ki vsebuje isto glavno sestavino, z uporabo enega od naslednjih postopkov ali njihove kombinacije:

1) maceracija in/ali destilacija,

2) redestilacija alkohola v navzočnosti semen ali drugih delov zgoraj navedenih rastlin,

3) dodajanje naravnih destiliranih ekstraktov rastlin z aromo janeža.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v žganih pijačah z okusom janeža je 15 %.

c) Za pripravo žganih pijač z okusom janeža se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

d) Prav tako se lahko uporabijo drugi naravni rastlinski ekstrakti ali aromatična semena, vendar mora prevladovati okus po janežu.

24. Pastis

a) Pastis je žgana pijača z okusom janeža, ki vsebuje tudi naravne ekstrakte golostebelnega korena ( Glycyrrhiza glabra ), pri čemer morajo biti navzoča barvila, poznana kot „halkoni“ in glicirizinska kislina, katere najmanjše in največje vrednosti morajo znašati 0,05 in 0,5 grama na liter.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pastisu je 40 %.

c) Za pripravo janeževega žganja pastis se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

d) Pastis vsebuje manj kot 100 gramov sladkorja na liter in ima najmanjšo in največjo vrednost anetola 1,5 in 2 grama na liter.

25. Pastis de Marseille

a) Pastis de Marseille je pastis z deležem anetola 2 grama na liter.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači pastis de Marseille je 45 %.

c) Za pripravo janeževega žganja pastis de Marseille se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

26. Anis

a) Anis je janeževo žganje, katerega značilna aroma izhaja izključno iz janeža ( Pimpinella anisum ) in/ali zvezdastega janeža ( Illicium verum ) in/ali koromača ( Foeniculum vulgare ).

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v anisu je 35 %.

c) Za pripravo janeževega žganja anis se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

27. Destiliran anis

a) Destiliran anis je anis , ki vsebuje alkohol, destiliran v prisotnosti semen, če tak alkohol predstavlja vsaj 20 % vsebnosti alkohola pijače.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v destiliranem anisu je 35 %.

c) Za pripravo destiliranega janeževega žganja anis se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

28. Grenke žgane pijače ali bitter

a) Grenke žgane pijače ali bitter so alkoholne pijače grenkega okusa, ki se pridobivajo z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z naravnimi in/ali naravnim enakimi aromatičnimi snovmi iz člena 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS in/ali aromatičnimi pripravki iz člena 1(2)(c) te direktive.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v grenkih žganih pijačah ali bitter je 15 %.

c) Grenke žgane pijače ali bitter se lahko v prometu označijo kot „amer“ ali „ bitter“ z dodatnim izrazom ali brez njega.

29. Vodka

a) Vodka je žgana pijača, izdelana iz etanola kmetijskega porekla:

1) proizvedena s fermentacijo kmetijskih surovin s kvasom,

2) ali z destilacijo in/ali rektifikacijo, tako da so selektivno zmanjšane organoleptične lastnosti uporabljenih surovin in stranskih proizvodov, ki nastanejo pri fermentaciji.

Temu procesu lahko sledi redestilacija in/ali enakovredna obdelava, vključno z obdelavo z aktivnim ogljem, zato da pijača pridobi posebne organoleptične lastnosti.

Največja vrednost ostanka mora biti taka, kot je določeno v Prilogi I za etanol, razen da ostanek metanola v končnem proizvodu ne sme presegati 10 gramov na hektoliter čistega alkohola.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v vodki je 37,5 %.

c) Edina aroma, ki se jo sme dodati, so naravne aromatične sestavine, prisotne v destilatu, proizvedenem iz fermentiranih surovin. Proizvodu se lahko poleg prevladujoče arome dodajo posebne organoleptične lastnosti.

d) Brez vpliva na Direktivo 2000/13/ES se opis, predstavitev ali etiketiranje vodke navedejo v enakem vidnem polju, kot je poimenovanje surovin za proizvodnjo etilnega alkohola kmetijskega porekla. Črke ne smejo biti večje kot polovica in ne manjše od ene tretjine velikosti črk, uporabljenih za prodajno poimenovanje.

30. Aromatizirana vodka

a) Aromatizirana vodka je vodka, ki ima poleg okusa surovin dodano prevladujočo aromo,

b) najmanjši volumenski delež alkohola v aromatizirani vodki je 37,5 %,

c) aromatizirana vodka je lahko sladkana, mešana, aromatizirana, starana ali obarvana,

d) aromatizirana vodka se lahko v prometu označi z besedo „vodka“ in z imenom prevladujoče arome.

31. Liker

a) Liker je žgana pijača:

1) ki vsebuje najmanjšo količino sladkorja, izraženo kot invertni sladkor:

i) 80 g na liter za encijan, v katerem je edina aromatična sestavina encijan,

ii) 70 g na liter za češnjeve likerje, kjer etanol izhaja izključno iz češnjevega žganja,

iii) 100 g na liter za vse druge primere;

2) pridelana z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla ali destilata kmetijskega porekla ali ene ali več žganih pijač ali mešanice le-teh, sladkana in lahko vsebuje dodane proizvode kmetijskega porekla, kakršni so smetana, mleko ali drugi mlečni izdelki, sadje, vino ali aromatizirano vino.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v likerju je 15 %.

c) Za pripravo likerja se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS in naravnim enake snovi in pripravki, kot je opredeljeno v členu 1(2)(b)(ii) te direktive.

Naravnim enake snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členu 1 (2)(b)(ii) te direktive, se ne smejo uporabljati pri pripravi naslednjih likerjev.

1) Sadni likerji:

- črni ribez,

- češnje,

- maline,

- murve,

- borovnice,

- agrumi,

- robidnice,

- arktične robidnice,

- mahovnice,

- brusnice,

- morska krhlika;

2) rastlinski likerji:

- meta,

- encijan,

- janež,

- pelin,

- zdravilne rastline.

d) Pri predstavitvi likerjev, proizvedenih v Skupnosti z uporabo etanola kmetijskega porekla, se lahko za ponazoritev tradicionalnih metod proizvodnje uporabljajo naslednji sestavljeni izrazi:

- slivov brandy ,

- pomarančni brandy ,

- marelični brandy ,

- češnjev brandy ,

- solbaerrom , imenovan tudi rum iz črnega ribeza.

Pri označevanju in predstavitvi teh likerjev mora biti sestavljeni izraz napisan na nalepki v eni vrstici, z isto pisavo in barvo, beseda „liker“ pa mora biti v neposredni bližini, napisana z enako velikostjo znakov, kot je ta pisava. Če alkohol ne izhaja iz navedene žgane pijače, mora biti njegovo poreklo prikazano na nalepki v istem vidnem polju kot sestavljeni izraz in „liker“, bodisi z navedbo vrste kmetijskega alkohola ali z besedama „kmetijski alkohol“, pred katerima piše „izdelano iz“ ali „izdelano z uporabo“.

32. Crème de (ki mu sledi ime uporabljenega sadja ali surovine)

a) Žgane pijače, znane kot „ Crème de…“, ki jim sledi ime uporabljenega sadja ali surovine, razen mlečnih izdelkov, so likerji z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 250 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v Crème de (ki mu sledi ime uporabljenega sadja ali surovine) je 15 %.

c) Za ta izdelek veljajo pravila o aromatizacijskih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod točko 31.

33. Crème de cassis

a) Crème de cassis je liker iz črnega ribeza, ki vsebuje najmanj 400 gramov sladkorja na liter, izraženega kot invertni sladkor.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v crème de cassis je 15 %.

c) Za crème de cassis veljajo pravila o aromatizacijskih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod točko 31.

34. Guignolet

a) Guignolet je liker, ki se proizvaja z maceracijo češenj v etanolu kmetijskega porekla.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Guignolet je 15 %.

c) Za Guignolet veljajo pravila o aromatizacijskih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod točko 31.

35. Punch au rhum

a) Punch au rhum je liker, katerega alkohol izhaja izključno iz ruma.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v p unch au rhum je 15 %.

c) Za punch au rhum veljajo pravila o aromatizacijskih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod točko 31.

36. Gin iz trnulj

a) Gin iz trnulj je liker, ki se proizvaja z maceracijo trnulj v ginu z morebitnim dodajanjem soka iz trnulj.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v ginu iz trnulj je 25 %.

c) Za pripravo gina iz trnulj se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členu 1 (2)(b)(i) ter v členu 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

37. Sambuca

a) Sambuca je brezbarvni liker z okusom janeža:

1) vsebuje destilate janeža ( Pimpinella anisum L.), zvezdastega janeža ( Illicium verum L.) ali drugih aromatičnih zelišč,

2) z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 350 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor,

3) z vsebnostjo naravnega anetola, ki ni manjša od 1 grama in ne večja od 2 gramov na liter.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v Sambuci je 38 %.

c) Za Sambuco veljajo pravila o aromatizacijskih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod točko 31.

38. Mistrà

a) Mistrà je brezbarvni liker z aromo janeža ali naravnega anetola:

1) z vsebnostjo anetola, ki ni manjša od 1 grama in ne večja od 2 gramov na liter,

2) lahko vsebuje destilat aromatičnih zelišč,

3) brez dodanega sladkorja.

b) Volumenski delež alkohola v pijači Mistrà je najmanj 40 % in največ 47 %.

c) Za pijačo Mistrà veljajo pravila o aromatizacijskih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod točko 31.

39. Maraschino ali Marrasquino

a) Maraschino ali Marrasquino je brezbarvni liker, katerega aroma izhaja večinoma iz destilata češenj marasca ali izdelka maceracije češenj ali delov češenj v alkoholu kmetijskega porekla z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 250 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Maraschino ali Marrasquino je 24 %.

c) Za Maraschino ali Marrasquino veljajo pravila o aromatizacijskih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod točko 31.

40. Nocino

a) Nocino je liker, katerega aroma izhaja večinoma iz maceracije in/ali destilacije celih zelenih orehov ( Jugians regia L.) z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 100 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Nocino je 30 %.

c) Za Nocino veljajo pravila o aromatizacijskih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod točko 31.

41. Jajčni liker ali advocaat ali avocat ali Advokat

a) Jajčni liker ali advocaat ali avocat ali Advokat je aromatizirana ali nearomatizirana žgana pijača, izdelana iz etanola kmetijskega porekla in/ali alkohola, ki vsebuje kakovostni jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med. Najmanjša vsebnost sladkorja ali medu mora znašati 150 gramov na liter. Najmanjša vsebnost jajčnega rumenjaka mora znašati 140 gramov na liter končnega proizvoda.

b) Z odstopanjem od člena 1(c) je najmanjši volumenski delež alkohola v jajčnem likerju ali pijači advocaat ali avocat ali Advokat 14 %.

c) Za pripravo jajčnega likerja ali pijače advocaat ali avocat ali Advokat se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

42. Liker z jajci

a) Liker z jajci je aromatizirana ali nearomatizirana žgana pijača, izdelana iz etanola kmetijskega porekla, destilata in/ali alkohola, ki vsebuje kakovostni jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med. Najmanjša vsebnost sladkorja ali medu mora znašati 150 gramov na liter. Najmanjša vsebnost jajčnega rumenjaka mora znašati 70 gramov na liter končnega proizvoda.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v likerju z jajci je 15 %.

c) Za pripravo likerja z jajci se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

43. Vaekevae gloegi ali Spritgloegg

a) Vaekevae gloegi ali Spritgloegg je žgana pijača, pridelana z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z naravno ali naravni enako aromo nageljnovih žbic in/ali cimeta z uporabo enega od naslednjih postopkov: maceracije in/ali destilacije, redestilacije alkohola v navzočnosti delov zgoraj navedenih rastlin, dodajanjem naravne ali naravni enake arome nageljnovih žbic ali cimeta, ali kombinacije teh metod.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Guignolet je 15 %.

c) Prav tako se lahko uporabijo drugi naravni ali naravnim enaki ekstrakti rastlin z aromami, ki so skladne z Direktivo 88/388/EGS, vendar mora prevladovati aroma navedenih začimb.

d) Vsebnost vina ali proizvodov iz grozdja ne sme presegati 50 %.

44. Berenburg ali Beerenburg

a) Berenburg ali Beerenburg je žgana pijača:

1) izdelana iz etanola kmetijskega porekla,

2) maceracije sadja ali rastlin oziroma njihovih delov,

3) vsebuje poseben aromatiziran destilat encijana ( Gentiana lutea L.), brinovih jagod ( Juniperus communis L.) in lovorovih listov ( Laurus nobilis L.),

4) je svetlo do temno rjave barve,

5) je lahko sladkana z največ 20 grami sladkorja na liter, izraženega kot invertni sladkor.

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Berenburg ali Beerenburg je 30 %.

c) Za pripravo pijače Berenburg ali Beerenburg se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

45. Topinambur

a) Topinambur je žgana pijača, proizvedena izključno s fermentacijo laške repe ( Helianthus tuberosus L.).

b) Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Topinambur je 38 %.

c) Za pripravo Topinamburja se lahko uporabljajo samo naravne snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

Kategorija C: Druge žgane pijače

1. Vse žgane pijače, ki so v skladu z definicijo iz člena 1, vendar ne morejo biti vključene v kategorijo A ali B, je treba opisati, predstaviti in označiti s prodajno oznako „žgana pijača“.

2. Rum-Verschnitt proizvajajo v Nemčiji z mešanjem ruma in alkohola. Najnižji delež alkohola 5 %, ki ga vsebuje končni proizvod, mora izhajati iz ruma. Pri označevanju in predstavljanju proizvoda Rum-Verschnitt mora biti beseda Verschnitt v opisu, predstavitvi ali oznaki v črkah iste vrste, velikosti in barve in v isti vrstici kot beseda „ Rum“ , pri steklenicah pa na sprednji oznaki. Kjer se ta proizvod prodaja zunaj nemškega trga, mora biti njegova alkoholna sestava navedena na oznaki.

3. Slivovice je proizvedena na Češkem in pridobljena z dodatkom največjega volumenskega deleža 30 % etanola kmetijskega porekla slivovemu destilatu pred končno destilacijo. Ta proizvod se mora opisati kot „žgana pijača“ in lahko uporablja ime Slivovice v istem vidnem polju na nalepki spredaj. Če se ta češka Slivovica trži v Skupnosti, mora biti na nalepki označena njena alkoholna sestava. Ta določba ne vpliva na uporabo imena Slivovice za sadna žganja v skladu s točko 9 kategorije A.

PRILOGA IIIGEOGRAFSKE OZNAČBE

Kategorija proizvoda[16] | Geografska označba | Geografsko poreklo |

A. Žganja |

1. Rum |

Rhum de la Martinique / Rhum de la Martinique traditionnel | Martinik |

Rhum de la Guadeloupe / Rhum de la Guadeloupe traditionnel | Guadaloupe |

Rhum de la Réunion / Rhum de la Réunion traditionnel | Reunion |

Rhum de la Guyane / Rhum de la Guyane traditionnel | Gvajana |

Ron de Málaga | … |

Ron de Granada | … |

Rum da Madeira | … |

2. Whisky / Whiskey |

Scotch Whisky / Scotch (škotski viski) | Škotska |

Irish Whisky (irski viski) | Irska |

Whisky español | Španija |

(te oznake se lahko dopolni z besedami „malt“ ali „grain“) |

Irish Whiskey (irski viski) | Irska |

Uisce Beatha Eireannach / Irish Whiskey | Irska |

(Te oznake se lahko dopolni z besedami „Pot Still“, „malt“ ali „grain“) |

3. Žitna žganja |

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg |

Korn / Kornbrand | Avstrija, Nemčija |

4. Vinska žganja |

Eau-de-vie de Cognac | … |

Eau-de-vie des Charentes | … |

Cognac | … |

(Izraz „Cognac“ se lahko dopolni z naslednjimi izrazi: |

– Fine | … |

– Grande Fine Champagne | … |

– Grande Champagne | … |

– Petite Fine Champagne | … |

– Fine Champagne | … |

– Borderies | … |

– Fins Bois | … |

– Bons Bois) | … |

Fine Bordeaux | … |

Armagnac | … |

Bas-Armagnac | … |

Haut-Armagnac | … |

Ténarèse / Armagnac-Ténarèze | … |

Eau-de-vie de vin de la Marne | … |

Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine | … |

Eau-de-vie de vin de Bourgogne | … |

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est | … |

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté | … |

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey | … |

Eau-de-vie de vin de Savoie | … |

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire | … |

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône | … |

Eau-de-vie de vin originaire de Provence | … |

Eau-de-vie de Faugères / Faugères | … |

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc | … |

Aguardente do Minho | … |

Aguardente do Douro | … |

Aguardente da Beira Interior | … |

Aguardente da Bairrada | … |

Aguardente do Oeste | … |

Aguardente do Ribatejo | … |

Aguardente do Alentejo | … |

Aguardente do Algarve | … |

5. Brandy |

Brandy de Jerez | … |

Brandy del Penedés | … |

Brandy italiano | Italija |

Brandy Αττικης / Brandy iz Atike | … |

Brandy Πελλοπονησου / Brandy s Peloponeza | … |

Brandy Αττικης / Brandy iz osrednje Grčije | … |

Nemški Weinbrand | Nemčija |

Wachauer Weinbrand | … |

Weinbrand Dürnstein | … |

Karpatské brandy špeciál | … |

6. Žganja iz grozdnih tropin |

Eau-de-vie de marc de Champagne | … |

Marc de Champagne | … |

Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine | … |

Eau-de-vie de marc de Bourgogne | … |

Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est | … |

Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté | … |

Eau-de-vie de marc originaire de Bugey | … |

Eau-de-vie de marc originaire de Savoie | … |

Marc de Bourgogne | … |

Marc de Savoie | … |

Marc d'Auvergne | … |

Eau-de-vie de marc originaire des coteaux de la Loire | … |

Eau-de-vie de marc des côtes du Rhône | … |

Eau-de-vie de marc originaire de Provence | … |

Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc | … |

Marc d'Alsace Gewürztraminer | … |

Marc de Lorraine | … |

Bagaceira do Minho | … |

Bagaceira do Douro | … |

Bagaceira da Beira Interior | … |

Bagaceira da Bairrada | … |

Bagaceira do Oeste | … |

Bagaceira do Ribatejo | … |

Bagaceiro do Alentejo | … |

Bagaceira do Algarve | … |

Orujo gallego | … |

Grappa | Italija |

Grappa di Barolo | … |

Grappa piemontese / Grappa del Piemonte | … |

Grappa lombarda / Grappa di Lombardia | … |

Grappa trentina / Grappa del Trentino | … |

Grappa friulana / Grappa del Friuli | … |

Grappa veneta / Grappa del Veneto | … |

Südtiroler Grappa / Grappa dell'Alto Adige | … |

Τσικουδια Κρητης / Tsikoudia s Krete | … |

Τσιπουρο Μακεδονιας / Tsipouro iz Makedonije | … |

Τσιπουρο Θεσσαλιας / Tsipouro iz Tesalije | … |

Τσιπουρο Τυρναβου / Tsipouro iz Tirnavosa | … |

Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg |

Zivania | Ciper |

Pálinka | Madžarska |

9. Žganja iz sadja |

Schwarzwälder Kirschwasser | … |

Schwarzwälder Himbeergeist | … |

Schwarzwälder Mirabellenwasser | … |

Schwarzwälder Williamsbirne | … |

Schwarzwälder Zwetschgenwasser | … |

Fränkisches Zwetschgenwasser | … |

Fränkisches Kirschwasser | … |

Fränkischer Obstler | … |

Mirabelle de Lorraine | … |

Kirsch d'Alsace | … |

Quetsch d'Alsace | … |

Framboise d'Alsace | … |

Mirabelle d'Alsace | … |

Kirsch de Fougerolles | … |

Südtiroler Williams / Williams dell'Alto Adige | … |

Südtiroler Aprikot / Aprikot dell'Alto Adige | … |

Südtiroler Marille / Marille dell'Alto Adige | … |

Südtiroler Kirsch / Kirsch dell'Alto Adige | … |

Südtiroler Zwetschgeler / Zwetschgeler dell'Alto Adige | … |

Südtiroler Obstler / Obstler dell'Alto Adige | … |

Südtiroler Gravensteiner / Gravensteiner dell'Alto Adige | … |

Südtiroler Golden Delicious / Golden Delicious dell'Alto Adige | … |

Williams friulano / Williams del Friuli | … |

Sliwovitz del Veneto | … |

Sliwovitz del Friuli–Venezia Giulia | … |

Sliwovitz del Trentino–Alto Adige | … |

Distillato di mele trentino / Distillato di mele del Trentino | … |

Williams trentino / Williams del Trentino | … |

Sliwovitz trentino / Sliwovitz del Trentino | … |

Aprikot trentino / Aprikot del Trentino | … |

Medronheira do Algarve | … |

Medronheira do Buçaco | … |

Kirsch Friulano / Kirschwasser Friulano | … |

Kirsch Trentino / Kirschwasser Trentino | … |

Kirsch Veneto / Kirschwasser Veneto | … |

Aguardente de pèra da Lousa | … |

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg |

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg |

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg |

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg |

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg |

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise | Luksemburg |

Wachauer Marillenbrand | … |

Szatmári Szilvapálinka | … |

Kecskeméti Barackpálinka | … |

Békési Szilvapálinka | … |

Szabolcsi Almapálinka | … |

Bošácka Slivovica | … |

Pálinka | Avstrija (izključno v pokrajinah: Spodnja Avstrija, Gradiščanska, Štajerska, Dunaj), Madžarska |

10. Jabolčno ali hruškovo žganje |

Calvados | … |

Calvados Pays d'Auge | … |

Eau-de-vie de cidre de Bretagne | … |

Eau-de-vie de poiré de Bretagne | … |

Eau-de-vie de cidre de Normandie | … |

Eau-de-vie de poiré de Normandie | … |

Eau-de-vie de cidre du Maine | … |

Aguardiente de sidra de Asturias | … |

Eau-de-vie de poiré du Maine | … |

B. Posebne žgane pijače |

15. Sadne žgane pijače |

Pacharán navarro | … |

Pacharán | Španija |

16. Žganje iz encijana |

Bayerischer Gebirgsenzian | … |

Südtiroler Enzian / Genzians dell'Alto Adige | … |

Genziana trentina / Genziana del Trentino | … |

17. Žgane pijače z aromo brinja |

Genièvre / Jenever / Genever[17] | Belgija, Nizozemska in severni francoski departmaji (59) in Pas-de-Calais (62) |

Jonge jenever, jonge genever | Belgija, Nizozemska in severni francoski departmaji (59) in Pas-de-Calais (62) |

Oude jenever, oude genever | Belgija, Nizozemska in severni francoski departmaji (59) in Pas-de-Calais (62) |

Graanjenever, graangenever, genièvre de grains | Belgija, Nizozemska in severni francoski departmaji (59) in Pas-de-Calais (62) |

Ostfriesischer Korngenever | … |

Genièvre Flandres Artois | … |

Hasseltse jenever | … |

Balegemse jenever | … |

O´ de Flander-Oost-Vlaamse Graanjenever | … |

Peket-Pékêt / Peket-Pékêt de Wallonie | … |

Steinhäger | … |

Plymouth Gin | … |

Gin de Mahón | … |

Vilniaus Džinas | … |

Spišská Borovička | … |

Slovenská Borovička Juniperus | … |

Slovenská Borovička | … |

Inovecká Borovička | … |

Liptovská Borovička | … |

21. Žgane pijače z aromo kumine |

Dansk Akvavit / Dansk Aquavit | Danska |

Svensk Aquavit / Svensk Akvavit / švedski Aquavit | Švedska |

23. Žgane pijače z aromo janeža |

Anis español | Španija |

Évoca anisada | … |

Cazalla | … |

Chinchón | … |

Ojén | … |

Rute | … |

Ouzo / Oύςο | Ciper, Grčija |

28. Žgane pijače grenkega okusa |

Demänovka bylinná horká | … |

29. Vodka |

Svensk Vodka / švedska vodka | Švedska |

Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / finska vodka | Finska |

Polska Wódka / poljska vodka | Poljska |

Laugarício Vodka | … |

Originali Lietuviška degtiné | Litva |

Zeliščna vodka iz severnega nižavja Podlasie, aromatizirana z ekstraktom šmarne trave / Wódka ziolowa z Niziny Pólnocnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej | … |

Latvijas Dzidrais | Latvija |

Rīgas Degvīns | … |

31. Liker | … |

Berliner Kümmel | … |

Hamburger Kümmel | … |

Münchener Kümmel | … |

Chiemseer Klosterlikör | … |

Bayerischer Kräuterlikör | … |

Cassis de Dijon | … |

Cassis de Beaufort | … |

Irish Cream | Irska |

Palo de Mallorca | … |

Ginjinha portuguesa | Portugalska |

Licor de Singeverga | … |

Mirto di Sardegna | … |

Benediktbeurer Klosterlikör | … |

Ettaler Klosterlikör | … |

Ratafia de Champagne | … |

Ratafia catalana | … |

Anis português | Portugalska |

Finnish berry / finski sadni liker | Finska |

Grossglockner Alpenbitter | … |

Mariazeller Magenlikör | … |

Mariazeller Jagasaftl | … |

Puchheimer Bitter | … |

Puchheimer Schlossgeist | … |

Steinfelder Magenbitter | … |

Wachauer Marillenlikör | … |

Jägertee / Jagertee / Jagatee | Avstrija |

Allažu Kimelis | … |

Čepkeliu | … |

Demänovka Bylinný Likér | … |

Polish Cherry / Wisniowka | Poljska |

Karlovarská Hořká | … |

Druge žgane pijače |

Pommeau de Bretagne | … |

Pommeau du Maine | … |

Pommeau de Normandie | … |

Svensk Punsch / švedski punč | Švedska |

[1] UL L 160, 12.6.1989, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

[2] UL L 105, 25.4.1990, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2140/1998 (UL L 270, 7.10.1998, str. 9).

[3] UL L 109, 6.5.2000, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

[4] UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

[5] UL L 336, 23.12.1994, str. 1.

[6] UL L 208, 24.7.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1215/2004 (UL L 232, 1.7.2004, str. 21).

[7] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[8] UL L 40, 11.2.1989, str. 1.

[9] UL L 11, 14.1.1994, str. 1.

[10] UL L 10, 12.1.2002, str. 53.

[11] UL L 10, 12.1.2002, str. 47.

[12] UL L 237, 10.9.1994, str. 3.

[13] UL L 229, 30.8.1980, str. 1.

[14] UL L 229, 30.8.1980, str. 11.

[15] UL L 237, 10.9.1994, str. 13.

[16] Dodeljevanje kodnih številk kategorijam proizvodov izhaja iz Priloge II.

[17] Označevanje, predstavitev in trženje pijače „genièvre“, „jenever“, „genever“ v Španiji in pijače „ginebra“, „genebra“ v Belgiji, Franciji in na Nizozemskem z volumenskim deležem alkohola manj kot 37,5 % mora blizu prodajnega imena, kjer se sklicuje nanj, na viden, berljiv in neizbrisen način v velikosti črk najmanj 3 milimetre vsebovati naslednje:

– za „genièvre“, „jenever“, „genever“, ki se trži v Španiji, izraze „espirituoso al enebro“,

– za „ginebra“, „genebra“, ki se trži v Belgiji, izraze „spiritueux au genièvre“/„met jeneverbessen gearomatiseerde gedistilleerde drank“, na Nizozemskem „met jeneverbessen gearomatiseerde gedistilleerde drank“ in v Franciji „spiritueux au genièvre“.