OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija je 2. maja 2018 sprejela sveženj o naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Predlagala je nov, sodoben dolgoročen proračun, ukrojen po meri političnih prioritet Unije s 27 članicami. Predlagani proračun združuje nove instrumente s posodobljenimi programi za uspešno doseganje prioritet Unije. Na podlagi tega Komisija predlaga oblikovanje novega Sklada za integrirano upravljanje meja v okviru proračunske postavke „Migracije in upravljanja meja“. Ta novi sklad naj bi zagotavljal nujno in intenzivnejšo podporo državam članicam za varovanje skupnih zunanjih meja Unije.

Sklad za integrirano upravljanje meja bo prispeval k nadaljnjemu razvoju skupne vizumske politike in izvajanju evropskega integriranega upravljanja meja v državah članicah, da bi se podprl boj proti nedovoljenim migracijam in olajšalo zakonito potovanje in trgovino. Financiranje naj bi države članice še naprej podpiralo pri izgradnji in krepitvi zmogljivosti na teh področjih ter boljšem sodelovanju, med drugim z ustreznimi agencijami Unije. Sklad bo imel tudi pomembno vlogo pri zagotavljanju večje enotnosti pri izvajanju carinskih kontrol na zunanjih mejah, saj bo odpravljal sedanja neravnovesja med državami članicami zaradi geografskih razlik ter razlik v zmogljivostih in virih, ki so jim na voljo. V tem okviru bo predlagani Sklad za integrirano upravljanje meja sestavljen iz instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume ter instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole.

Ta predlog se nanaša samo na instrument za opremo za carinske kontrole. Komisija je vzporedno s tem pripravila ločen predlog, ki zajema instrument za upravljanje meja in vizume.

V tem predlogu je za datum začetka uporabe določen 1. januar 2021, pripravljen pa je za Unijo s 27 državami članicami, v skladu z uradnim obvestilom Združenega kraljestva, ki ga je Evropski svet prejel 29. marca 2017, o nameri Združenega kraljestva, da na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji izstopi iz Evropske unije in Euratoma.

Večletni akcijski program za carino (program Carina), ki obstaja od leta 1991, omogoča ustrezno financiranje za ukrepe sodelovanja med carinskimi organi, elektronske sisteme in krepitev upravnih zmogljivosti ter dobro dopolnjuje nacionalne pobude in naložbe na tem področju. Vendar ne predvideva možnosti in sredstev za financiranje opreme, ki se uporablja za izvajanje carinskih kontrol na zunanjih mejah EU. Ta potreba je bila do zdaj na ravni EU podprta samo v manjši meri z drugimi instrumenti (Herkul III, program za podporo strukturnim reformam, evropski strukturni in investicijski skladi).

Med pogajanji o predlogu Carina 2020 v Svetu so države članice pozvale Komisijo, naj opravi „analizo stroškov in koristi opreme za odkrivanje in z njo povezane tehnologije, da bi lahko carinski organi po letu 2020 lažje pridobili sodobna orodja za carinski nadzor“. Tak poziv je bil vključen v uvodno izjavo 4 Uredbe (EU) št. 1294/2013 o uvedbi programa za carino za obdobje 2014–2020. Poleg tega je Svet v 23. maja 2017 sprejetih sklepih pozval Komisijo, naj „najpozneje do sredine leta 2018 pripravi poročilo o zagotovitvi potrebnih finančnih sredstev za nakup ustreznih orodij za carinski nadzor (...), vključno z možnostjo dodelitve teh sredstev prek enotnega sklada.“

Od takrat so države članice večkrat izrazile potrebo po finančni podpori na področju opreme za carinske kontrole in zahtevale poglobljeno analizo tega vprašanja v skupini za carinsko politiko.

V odgovor na te zahteve je Komisija v svojem sporočilu iz leta 2016 o razvoju carinske unije EU in njenega upravljanja priznala pomembnost tega vprašanja in napovedala, da bo v oceni učinka naslednje generacije programa Carina preučila in ocenila možnost financiranja potreb po opremi v okviru prihodnjih finančnih programov Komisije. Temu so marca 2017 sledili sklepi Sveta o financiranju na področju carine, v katerih je Svet ponovno poudaril, da „se morajo EU in njene države članice odzivati na in držati korak z globalizacijo trgovine in sočasno globalizacijo kriminala ter biti kos posledičnim grožnjam, zaradi katerih je nujna ustrezna oprema za podporo učinkovitemu delovanju carinske unije, in da potrebujemo sredstva, da bi carinske organe oskrbeli s potrebno tehnično opremo za izvajanje nadzora pretoka blaga prek zunanje meje EU“.

Svet je zato pozval Komisijo, naj do konca leta 2017 „preuči in oceni možnost financiranja potreb po tehnični opremi v okviru prihodnjih finančnih programov Komisije in izboljša usklajevanje ter prek boljšega partnerstva na ravni EU okrepi sodelovanje med carinskimi organi in drugimi organi kazenskega pregona za namene financiranja.“

Tudi Evropski parlament je v več resolucijah menil, da „je carinska unija gradnik Evropske unije kot enega največjih trgovinskih sistemov na svetu in je bistvenega pomena za pravilno delovanje enotnega trga v korist podjetij EU in njenih državljanov“. Zato je prav tako pozval Komisijo, naj „oblikuje jasno, usklajeno in ambiciozno strategijo in časovni okvir, da bodo za vse elemente, potrebne za izvrševanje carinskega sistema EU, pripravljeni ustrezni predlogi, ki bodo skladni z razvojem svetovne trgovine in izvajanjem agende EU na področju trgovinske politike“. Specifični cilj tega instrumenta, tj. prispevati k ustreznosti in enakovrednosti carinskih kontrol z nakupom, vzdrževanjem in posodabljanjem opreme za carinske kontrole, je odgovor na to zahtevo.

Predlagani novi instrument za opremo za carinske kontrole je namenjen povečanju enakovrednosti carinskih kontrol v državah članicah, da se prepreči preusmerjanje tokov blaga proti najšibkejšim točkam. Poseben ukrep Unije na področju opreme za carinske kontrole bo omogočil podporo pri nakupu, vzdrževanju in posodabljanju upravičene opreme za odkrivanje za carinske kontrole v širšem smislu. Instrument bo zajemal tudi opremo za odkrivanje, ki se uporablja za nadzor, ki presega carinske kontrole, dokler te ostajajo glavni namen opreme.