SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 18.9.2008 
SEC(2008) 2445 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument  
 
SPOROČILA KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
  
„Večjezičnost: prednost Evrope in  
skupna zaveza“ 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
{COM(2008) 566 kon č.} 
{SEC(2008) 2443} 
{SEC(2008) 2444} 
To poročilo zavezuje samo službe Komisije, ki so ga pripravile, in ne vpliva na nobeno 
končno odločitev, ki jo bo sprejela Komisija. 
 
SL 2   SL POVZETEK 
Poročilo o oceni u činka opisuje stanje politike ve čjezičnosti in predlaga okrepitev ukrepov na 
tem podro čju. Poročilo je spremni dokument predloga Sporo čila Komisije „Ve čjezičnost: 
prednost Evrope in skupna zaveza“ (št.°2008/EAC/004 na črtovanja agende).  
Jezikovna raznolikost je ena bistvenih dolgoro čnih značilnosti Evropske unije. Njenih 500 
milijonov državljanov govori 23 razli čnih uradnih jezikov, k čemur je treba prišteti še 60 
jezikov, ki se uporabljajo za  sporazumevanje samo v dolo čenih regijah ali med pripadniki 
določenih skupin, ter ve č kot 300 razli čnih jezikov, ki jih govorijo naši prisel jenci. Po ocenah 
na ozemlju Evropske unije živijo državljan i najmanj 175 narodnosti. Migracijski tokovi ta 
mozaik nacionalnih in kulturnih manjšin še bogatijo. V takšnih razmerah in zaradi vse ve čje 
mobilnosti znotraj Evrope, mi gracijskih tokov in globalizaci je so izmenjave med govorci 
različnih jezikov v zadnjih letih vse pogos tejše. To gibanje se bo verj etno v naslednjih letih še 
okrepilo. Ob upoštevanju na vedenega sta v oceni u činka izpostavljeni dve pomanjkljivosti:1 
(1) znanje tujih jezikov je še zmeraj nezadostno. Cilj, h kateremu je pozval Evropski svet 
v Barceloni, tj. da bi Evrope jci poleg svojega ma ternega jezika zn ali še dva dodatna 
jezika, še ni uresni čen;  
(2) evropski državljani, družbe in izvajalci storitev se prednosti in izzivov jezikovne 
raznolikosti v Evropi ne zavedajo dovolj.  
Problematika je podprta s podatki in povratni mi informacijami, prejetimi med pripravo 
delovnega dokumenta, ki je sledil predhodnima sporo čiloma o ve čjezičnosti2 (leta 2007) in 
med devetmese čnemu posvetovanju (2007 −2008). 
Predhodni sporo čili o večjezičnosti in jezikovni raznolikosti dolo čata program ukrepov za 
obdobje do let 2006 −2007 in pozivata k pregledu in po potrebi k nadaljnjim ukrepom. Iz 
ocene napredka in izvajanja iz leta 2007 je razviden napredek (zlasti pri u čenju jezikov v 
osnovni in srednji šoli), vendar je treba z izva janjem ukrepov nadaljevati in ukrepe okrepiti z 
vidika vseživljenjskega u čenja, pri čemer je treba posebno poudariti neformalno u čenje 
jezikov in jezikovno raznolikost v lokalnem okolju.  
Po zaklju čku postopka posvetovanja  so države članice, evropske institucije in zainteresirane 
strani izrazile naslednja skupna stališ ča:  
Področje uporabe politike ve čjezičnosti:  
• jezikovna in kulturna razno likost se dojema kot dolgoro čna značilnost evropske 
družbe: ve čina ljudi priznava njen pomen, a se zaveda, da jo je treba upravljati 
učinkovito in previdno. Uporabe enega samega jezika ve čina anketirancev ni 
videla kot možnosti;  
                                                 
1 Institucionalna ve čjezičnost (t.j. jeziki, ki jih uporablja Evropska komisija za notranjo komunikacijo in 
komunikacijo z državljani: objave/prevajanje/tolma čenje) je zunaj podro čja uporabe te ocene u činka in 
z njo povezanih politi čnih pobud. Institucionalna ve čjezičnost sicer obravnava jezike, vendar so 
problematika, cilji in mož nosti, povezani z njo, druga čni, zaradi česar je bilo sklenjeno, da se jih v oceni 
učinka ne obravnava. 
2 COM(2003) 449 kon č., COM(2005) 596 kon č., COM(2007) 554 kon č./2. 
 
SL 3   SL • jezikovna politika, ki spodbuja u čenje samo uradnih jezikov EU, ne zadostuje za 
današnjo družbo vsakodnevnih stikov med dr žavljani (in prebivalci) s številnimi 
različnimi jeziki;  
• na učenje jezikov je treba gledati z vidika vseživljenjskega u čenja; 
• večjezičnost je horizontalno vprašanje, ki ima u činek na konkuren čnost in 
evropsko državljanstvo in  ga je treba vklju čiti v številne politike zunaj podro čja 
izobraževanja; 
• cilj spodbujanja jezikovne raznolikosti ne  sme biti zgolj ohranitev posameznih 
jezikov, pa č pa je treba poudarjati dialog med razli čnimi jeziki in skupnostmi;  
• potrebe državljanov glede zn anja jezikov so razli čne in odvisne od interesov, kraja 
bivanja ter družinskega in poklicnega okolja posameznika.  
Metode: 
• države članice in Komisija morajo obli kovati jezikovno politiko, ki bo podpirala 
jezikovno raznolikost in s podbujala jezikom prijazno okolje. To zahteva ukrepe, 
kot so razširitev izbora pou čevanih jezikov, upoštevanje in ohranjanje znanja 
jezikov državljanov ter stalno spodbujanje slednjih k u čenju jezikov;  
• vseživljenjsko u čenje jezikov je bistveno za pridobitev znanja jezikov: za četi je 
treba zgodaj, vzdrževati motiv acijo med šolanjem in za četnim usposabljanjem ter 
z učenjem nadaljevati v odrasli dobi; 
• s povečanjem dostopa do multimedijskih sredstev, virtualne ali fizi čne mobilnosti 
in kulturnih izmenjav je treba bolje izkoristiti možnost neformalnega u čenja 
jezikov. Tako u čenje jezikov je u činkovito, saj ljudem omogo ča ,  d a  s e  u čijo, 
kadar in kakor želijo, da med seboj komunicirajo, spoznavajo druge na čine 
razmišljanja in jih primerjajo s svojimi; 
• lokalne skupnosti, izvajalci storitev in dr užbe morajo upoštevati dejstvo, da imajo 
pogosto opravka z državljani in strankami , ki govorijo tuje jezike, zato morajo 
razviti strategije za posebne jezikovne potrebe. 
Dodana vrednost novega sporo čila bo: 
• z jasno opredelitvijo podro čij in ciljnih skupin, ki zaostajajo (u čenci poklicnega 
izobraževanja, nizko kvalificirani delavci in priseljenci) in ki sta jih prejšnji sporo čili manj 
obravnavali, podpreti prizadevanja za dose go cilja „materni jezik plus dva“;  
• s povečanjem ozaveš čenosti o prednostih jezikovne r aznolikosti in njenih u činkih na 
medkulturni dialog umestiti ve čjezičnost v širši okvir strategije za rast in delovna mesta . V 
tem duhu je ve čjezičnost pomembna tudi v zunanji politik i EU, kot je bilo pred nedavnim 
poudarjeno na evro-sredozemski konferenci o kulturi3; 
                                                 
3 Dogovorjeni sklepi tretje evro-sredozemske konference kultu rnih ministrov, Atene, 29. −30. maja 2008, 
Izjava predsedstva na konferenci z naslovom Nove paradigme, novi modeli − kultura v zunanjih 
 
SL 4   SL • vključiti večjezičnost v ustrezne politike na evropski ravni in sodelovati z državami 
članicami in zainteresiranimi stranmi, da se zagotovi skladnost ciljev in njihovo 
doseganje na najustreznejši ravni.  
Dva splošna cilja  politike ve čjezičnosti sta torej: 
(1) omogočiti državljanom, da bodo poleg svojega mate rnega jezika znali še dva jezika 
(na kratko: „materni jezik plus dva“); 
(2) povečati ozaveš čenost o jezikovni raznolikosti evropske družbe ter jo za četi dojemati 
kot prednost pri medkulturni dialogu in konkuren čnosti.  
Pri izvajanju  bo prvi konkretni cilj s pristopom vklju čevanja zagotoviti dosledno 
spodbujanje ve čjezičnosti na vseh zgoraj navedenih podro čjih evropske politike, pri čemer je 
treba karseda najbolje izkoristiti finan čno podporo, ki je na vo ljo v okviru evropskih 
programov. V skladu z na čelom subsidiarnosti so države članice klju čni nosilci odlo čitev 
glede teh vprašanj, številne zainteresirane strani  (izvajalci izobraževanja, socialni partnerji, 
mediji, lokalne oblasti itd.) pa so klju čne v izvajanje. Drugi konkretni cilj je torej oblikovati 
partnerstva z državami članicami in zainteresiranimi stranmi ter jih podpirati pri 
doseganju skupnih ciljev in uveljavljanju pristopa vklju čevanja na njihovi ravni.  
Za dosego teh ciljev so bile upoštevane razli čne možnosti:  
(1) konec ukrepanja v sodelovanju z državami članicami in nestrateška uporaba 
programov EU (vklju čevanje); 
(2) uporaba ureditvenih instrumentov (priporo čilo); 
(3) uporaba odprte metode koor dinacije: objava sporo čila Komisije, ki bo prvi korak v 
sodelovanju z državami članicami, ter zagotovitev sprejetja sporo čila s strani drugih 
evropskih institucij. Vklju čevanje ve čjezičnosti v sedanje programe in pobude EU. 
GD za izobraževanje in kulturo je na podlagi pr imerjav prednosti in pomanjkljivosti zgoraj 
navedenih možnosti izbral možnost 3 , ki naj bi Komisiji – v sodelovanju z državami 
članicami in zainteresiranimi stranmi – omogo čila spoprijeti se z opr edeljenimi izzivi 
večjezičnosti in najti ustrezne rešitve. V tej možnosti, ki je poleg tega najbližje pri čakovanjem 
držav članic in zainteresiranih strani, je upoštevano na čelo subsidiarnosti in je najboljša 
podlaga za pove čanje ozaveš čenosti o izzivih in problemih ter doseganje resni čnega napredka 
pri iskanju rešitev. 
Glede načina, kako spodbujati ve čjezičnost s politikami in programi  Komisije, je bila možnost 
načrtovanja izdatkov izklju čena, saj je ve čjezičnost skupni cilj najrazli čnejših politik 
(izobraževanje, kultura, mediji, zaposlovanje, socialna vklju čenost, raziskave…) in bi zato 
bilo podpiranje teh politik zunaj n jihovega okvira neustrezno ali neu činkovito. Zato se zdi 
možen odgovor vklju čevanje ve čjezičnosti v ustrezne politike in programe Komisije. 
Najpomembnejši med tem programi so: vs i sklopi programa vseživljenjskega u čenja, podpora 
učenju jezikov prek strukt urnih skladov, jezikovni te čaji za vklju čevanje priseljencev, ki jih 
                                                                                                                                                         
odnosih EU , Ljubljana, 13. −14. maj,  
http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_ politika/kulturno_sodelov anje/nove_paradigm e_novi_modeli_kultur
a_v_zunanjih_odnosih_eu/ . 
 
SL 5   SL podpirajo programi GD JLS, program Mladi v akci ji, program Državljani za Evropo, literarno 
prevajanje, ki ga podpira program Kultura, prog ram Media, raziskovalni program in program 
za informacijske tehnologije. 
Ob upoštevanju navedenih pripomb in omejenih  možnosti za neposredno ukrepanje Komisije 
bodo gospodarski in družbeni u činki izbrane možnosti odvisni od odlo čnosti, s katero bodo 
države članice in zainteresirane strani izvajale priporo čeno strategijo. Pri čakovani u činki so: 
• gospodarski u činki: zaradi pomena znanja jezikov  za zaposljivost državljanov in 
konkuren čnost se pri čakuje, da bo nova strategija iz Sporo čila pozitivno vplivala na 
mednarodno trgovino in čezmejne naložbe; tehnološki razvoj in inovacije; pove čanje 
števila in izboljšanje kakovosti delovnih mes t; krepitev odnosov s tretjimi državami in 
čezatlantskih odnosov; 
• družbeni u činki: znanje jezikov je predpogoj za medkulturni dialog, zato se pri čakuje, da 
bo strategija pozitivno vplivala na socialno vklju čenost, udeležbo državljanov in 
upravljanje. 
Stroški: na ravni Komisije  izvajanje ukrepov iz Sporo čila ne bo vplivalo na prora čun. Cilj 
Sporočila je pove čati učinkovitost uporabe sedanjih programov za spodbujanje ve čjezičnosti, 
in sicer: 
• z doslednejšim pristopom (tj. razširjanje koherentnega sporo čila v podporo jezikovni 
raznolikosti, poudarjanje jezikovnih vprašanj pri projektih in pobudah); 
• s krepitvijo sinergij med državami članicami (tj. podpora pri dos eganju skupnih ciljev s 
pobudami Komisije in izme njavo dobrih praks).  
V Sporočilu bodo v skladu z že dogovorjenimi cilji, kot je  barcelonski cilj „materni jezik plus 
dva“, priporo čeni splošni in konkretni cilji ter predlagan na čin izvajanja. Izvajanje ciljev pa 
bo v pristojnosti držav članic. Komisija bo v svojem sporo čilu na splošno priporo čila 
ukrepanje na ravni, ki je b lizu državljanom, da se zagotovi upoštevanje lokalnih jezikovnih 
potreb. Pozvala bo tudi k združevanju virov gospoda rstva, civilne družbe in lokalnih oblasti, 
da bi se ti uporabljali kar naju činkoviteje. 
Sedanja medsektorska skupina za ve čjezičnost bi lahko zagotavljala usklajeno sodelovanje s 
Komisijo ter bila pristojna za oblikovanje pr ogramskih ukrepov (tematske prednostne naloge, 
proračunska sredstva za jezikovne priprave in  jezikovne dejavnosti, ustrezni ukrepi za 
spremljanje itd.) za vklju čevanje ve čjezičnosti v ustrezne evropske programe in pobude. 
Delovna skupina visokih predstavnikov držav članic, ki se bo pri svojem delu opirala na 
obstoječo delovno skupino za jezike, bo spremljala napredek držav članic. Za ohranitev 
poudarka na politiki ve čjezičnosti in zagotovitev rednih pr egledov njenega napredka bo 
Komisija evropskim institucijam priporo čila letno razpravo o tem vprašanju. Svetu pa bo 
priporočila vključitev večjezičnosti v teko čo agendo Sveta za izobraževanje.  
Komisija bo redno posodabljala razpoložljive kazalce in obravnavala možnost denarne 
podpore za prou čitev manj raziskanih podro čij (kot so gospodarstvo al i izvajalci storitev). 
Glede vklju čevanja mora Komisija zagotoviti zados tno upoštevanje jezikovnih vprašanj pri 
oceni ustreznih programov in politik  EU. Komisija bo spodbujala države članice in 
zainteresirane strani k vklju čitvi jezika v oceno politik in strategij na njihovi ravni. Poleg tega 
bo leta 2012 opravila splošen pregled napredka  ter Evropskemu parlamentu in Svetu poro čala 
 
SL 6   SL o izkušnjah. V ta namen bo države članice pozvala, da do konca leta 2011 pripravijo poro čilo 
o napredku.