1. UVOD

Pravična obdavčitev je bistvena za socialni in gospodarski model EU ter njegovo trajnost. To je ključnega pomena za trajnostne prihodke, konkurenčno poslovno okolje in splošno moralo davkoplačevalcev. Bistveno je, da se uresničijo nekateri glavni cilji EU, med drugim tudi pravična družba, močan enotni trg s trajnostnimi prihodki, enaki konkurenčni pogoji za vsa podjetja in stabilno gospodarstvo, ki temelji na rasti, delovnih mestih in naložbah. Zato je predsednica von der Leyen poudarila, da je pravičen davčni sistem, v katerem vsak plača svoj pravičen delež, ena od prednostnih nalog Komisije. Z vidika svetovnega okrevanja je za partnerske države enako pomembno, da podprejo okrevanje z mobilizacijo domačih virov, pri čemer je v ospredju delujoč sistem obdavčitve. To bo pripomoglo k obravnavanju socialno-ekonomskih posledic krize COVID-19.

Evropski parlament je tudi večkrat pozval, naj se pripravijo ukrepi EU za zajezitev škodljive davčne konkurence in agresivnega davčnega načrtovanja ter za odpravo davčnih oaz, za pravičnejše in učinkovitejše obdavčevanje ter za zmanjšanje tveganja pranja denarja. Agenda za pravično obdavčitev bo v prihodnjih mesecih in letih še pomembnejša, ko si bo EU prizadevala za odpravo posledic krize zaradi COVID-19 in za spodbujanje zelenega in digitalnega gospodarstva. To bo ključnega pomena za stabilne javne prihodke, zdravo poslovno okolje in naložbe v javne storitve, odpravljanje nedelovanja trga ter pošiljanje pravilnih cenovnih signalov za trajnostno potrošnjo, kar bo prispevalo k hitremu in trajnostnemu okrevanju po EU in širše, kot je bilo poudarjeno v nedavnem sporočilu Komisije „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“.

Dobro davčno upravljanje je temelj za pravično obdavčitev. Na splošno dobro davčno upravljanje zajema davčno preglednost, lojalno davčno konkurenco, odsotnost škodljivih davčnih ukrepov in uporabo mednarodno dogovorjenih standardov. V zadnjih letih je bilo na ravni EU in na mednarodni ravni veliko storjenega, da bi okrepili ta načela in zagotovili njihovo spoštovanje.

Komisija si prizadeva za sprejetje ambiciozne agende za izboljšanje dobrega davčnega upravljanja in učinkovito zajezitev davčnih zlorab v EU in širše. Zato so zdaj države članice opremljene z zanesljivim okvirom za davčno preglednost, skupnimi ukrepi proti izogibanju davkom in novim mehanizmom za reševanje davčnih sporov. Okrepljene zahteve glede preglednosti za pravne subjekte in pravne ureditve zmanjšujejo tveganja zlorabe z izogibanjem davkom. Davčna kazniva dejanja so bila dodana k opredelitvam predhodnih kaznivih dejanj pri pranju denarja, za vse strokovnjake, ki ponujajo svetovanje ali pomoč v zvezi z davčnimi zadevami, pa zdaj velja obveznost preprečevanja pranja denarja / financiranja terorizma v EU, da bi se zmanjšale možnosti storilcev kaznivih dejanj za pranje njihovih nezakonitih prihodkov. Komisija je s pomočjo obravnave primerov državne pomoči in priporočil v okviru evropskega semestra nasprotovala škodljivi konkurenci in pozvala k opustitvi nepoštenih davčnih praks. Poleg tega države članice še naprej medsebojno pregledujejo svoje davčne ureditve v skladu s kodeksom ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja (v nadaljnjem besedilu: kodeks), da bi zagotovile skladnost z načeli lojalne davčne konkurence.

Hkrati si je EU prizadevala za spodbujanje višjih ravni dobrega davčnega upravljanja tudi v svetovnem merilu. Odločno je podprla prizadevanja OECD za davčno preglednost ter preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritev dobička ter na svetovni ravni dala zgled z vključitvijo novih svetovnih norm v zakonodajo EU. Številne nove pobude, ki se izvajajo na ravni EU, imajo tudi zunanji element, med drugim tudi poročanje po državah, enotna pravila o hibridnem neskladju ter zahteve, v skladu s katerimi morajo davčni svetovalci poročati o shemah davčnega načrtovanja. Poleg tega je EU z začetkom dela na področju pravične obdavčitve digitalnega gospodarstva pomagala zagotoviti nove spodbude za mednarodne razprave o tem vprašanju.

Zunanja strategija Komisije za učinkovito obdavčenje iz leta 2016 je zagotovila usklajen in celosten pristop EU k spodbujanju dobrega davčnega upravljanja na svetovni ravni in sodelovanju z mednarodnimi partnerji pri davčnih zadevah. Zunanja strategija se je predvsem osredotočala na okrepitev sodelovanja s tretjimi državami pri vprašanjih dobrega davčnega upravljanja, in sicer s klavzulami v dvostranskih sporazumih, podporo državam v razvoju pri davčnih zadevah in ukrepi za preprečevanje prelivanja negativnih učinkov davčnih politik v EU. Vendar pa je strategija uvedla tudi novo orodje za spodbujanje mednarodnih partnerjev EU, da se v okviru postopka za uvrstitev na seznam EU zavežejo k spoštovanju dogovorjenih standardov dobrega davčnega upravljanja.

Vse te pobude so prispevale k oblikovanju pravičnejšega davčnega okolja v EU in širše. Vendar se še vedno pojavljajo novi izzivi, instrumenti EU za urejanje lojalne davčne konkurence in odvračanje od škodljivih davčnih praks v EU in širše pa ne smejo zaostajati. Globalizacija, digitalizacija in sodobni poslovni modeli ustvarjajo nove omejitve za davčno konkurenco in nove priložnosti za agresivno davčno načrtovanje. Agendo EU za dobro davčno upravljanje je treba še naprej razvijati, da se preprečijo izgube v nacionalnih proračunih in proračunu EU ter zagotovi, da se bodo lahko državljani in podjetja EU v prihodnosti še naprej zanašali na pravično in učinkovito obdavčitev.

To sporočilo je del davčnega svežnja za pravično in preprosto obdavčitev v podporo okrevanju EU, ki vključuje sporočilo za akcijski načrt, v katerem bodo predstavljene številne prihodnje pobude na področju neposrednega in posrednega obdavčenja, ki se bodo nanašale na boj proti davčnim goljufijam in poenostavitev davčnih režimov , pa tudi zakonodajni predlog za pregled direktive o upravnem sodelovanju .

Nadaljnje ukrepanje bo zagotovilo, da se davčna zakonodaja EU uskladi s sodobnim gospodarstvom in prilagodi vsem morebitnim mednarodnim razvojem dogodkov na področju prenove davka od dohodkov pravnih oseb. Sporočilo se s ciljem dopolnjevanja teh ukrepov osredotoča predvsem na ukrepe mehkega prava in zunanje delovanje, pri čemer upošteva dosedanje izkušnje in opredeljuje spremembe, ki so potrebne na tem področju. Na tej podlagi določa prednostna področja ukrepanja v prihodnjih letih, da bi se okrepili standardi dobrega davčnega upravljanja in zagotovila pravična obdavčitev.

2. PRENOVA KODEKSA RAVNANJA NA PODROČJU PODJETNIŠKEGA OBDAVČEVANJA

Kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja (v nadaljnjem besedilu: kodeks) je od leta 1997 glavni instrument EU za preprečevanje škodljive davčne konkurence. Temelji na predpostavki, da je treba oblikovati skupna načela o tem, v kolikšni meri lahko države uporabijo svoje davčne režime in politike za privabljanje podjetij in dobičkov, medtem ko davčna konkurenca med državami sama po sebi ni problematična. To je zlasti pomembno na enotnem trgu, kjer svoboščine iz Pogodbe povečujejo mobilnost dobičkov in naložb.

Kodeks je instrument mehkega prava, ki deluje na podlagi medsebojnih pregledov in medsebojnih pritiskov med državami članicami. Določa načela lojalne davčne konkurence in se uporablja za ugotavljanje, ali je davčni režim škodljiv ali ne. Skupina za kodeks ravnanja, ki je sestavljena iz nacionalnih predstavnikov na visoki ravni, nadzira skladnost držav članic s kodeksom. Na podlagi tehnične analize Komisije oceni davčne ukrepe držav članic in ugotovi, ali so škodljivi. Če se ugotovi, da je davčni ukrep škodljiv, ga bo morala zadevna država članica spremeniti ali odpraviti. Odkar je bil kodeks sprejet, je bilo v EU ocenjenih več kot 400 davčnih režimov in za približno 100 od teh režimov je bilo ugotovljeno, da so škodljivi.

Poleg dosežkov v EU je kodeks v zadnjih letih pomembno vplival tudi na svetovno davčno okolje. To se je zgodilo, ker je bil osnova za ocenjevanje tretjih držav v okviru seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (glej točko 2 v nadaljevanju). Osrednja vloga kodeksa v postopku za uvrstitev na seznam EU poudarja njegov pomen v smislu orodja za boj proti škodljivi davčni konkurenci in širše spodbujanje načel dobrega davčnega upravljanja.

Kljub dosežkom kodeksa pa je jasno, da potrebuje prenovo in bi moral biti posodobljen. Narava in oblika davčne konkurence sta se v zadnjih dveh desetletjih bistveno spremenili, vendar pa se kodeks ni razvil tako, da bi bil kos novim izzivom. Globalizacija, digitalizacija, vse večja vloga multinacionalnih podjetij v svetovnem gospodarstvu, vse večji pomen neopredmetenih sredstev in zmanjšanje ovir za podjetja so okrepili pritisk na države, ki konkurirajo pri privabljanju tujih naložb z obdavčevanjem. To je spodbudilo stopnjevanje in razvoj davčne konkurence, s čimer so bili na preizkus postavljeni parametri pravičnosti. V zvezi s tem so tako države članice kot tudi Evropski parlament izrazili pomisleke o možnosti, da bi kodeks lahko odpravil sodobne oblike škodljive davčne konkurence. Učinkovitost kodeksa bi bilo treba glede na današnje stanje, kot je opisano zgoraj, znatno izboljšati.