7.Zaključki





Povzetek

Direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode ima vlogo pri usmerjanju EU proti cilju ničelnega onesnaževanja, določenemu v evropskem zelenem dogovoru.

V skladu z njo morajo države članice zagotoviti, da aglomeracije (velika in majhna mesta, mestna naselja) ustrezno zbirajo in čistijo odpadno vodo, ki bi sicer onesnaževala reke, jezera in morja. Tako ima Direktiva ključno vlogo pri varovanju zdravja ljudi in ohranjanju splošne odpornosti vodnih ekosistemov. Poleg tega ima Direktiva zaradi ponovne uporabe očiščene odpadne vode in blata iz čistilnih naprav, proizvodnje energije iz obnovljivih virov ter recikliranja hranil pomembno vlogo v krožnem gospodarstvu.

To je deseto dveletno poročilo o izvajanju direktive o čiščenju komunalne odpadne vode v državah članicah in njihovih programov naložb. Nanaša se na leto 2016 ter zajema več kot 23 600 aglomeracij, v katerih ljudje (v omejenem obsegu pa tudi industrija) ustvarjajo odpadno vodo, ki znaša 612 milijonov populacijskih ekvivalentov (PE). V EU sta se zbiranje in čiščenje komunalne odpadne vode v zadnjem desetletju izboljšala, pri čemer stopnje skladnosti znašajo 95 % za zbiranje, 88 % za sekundarno (biološko) čiščenje in 86 % za strožje čiščenje (odstranjevanje fosforja in dušika). Vseeno pa je za dosego popolne skladnosti z Direktivo potrebnega še precej dela. Odstopanje od cilja je v nekaterih državah članicah še vedno precejšnje: količina nezbrane komunalne odpadne vode ustreza 6,6 milijona PE (1 %), več kot 37 milijonov PE (6 %) zbrane odpadne vode se ne čisti tako ustrezno, da bi bili izpolnjeni standardi sekundarnega čiščenja, skoraj 32 milijonov PE (8 %) pa ne izpolnjuje standardov strožjega čiščenja. To pomeni, da so v EU aglomeracije, v katerih je treba infrastrukturo zgraditi ali jo izboljšati. V primeru neskladnosti se sistematično uvedejo postopki ugotavljanja kršitev.

Financiranje in načrtovanje sta še naprej glavna izziva, s katerima se spopada sektor storitev za rabo vode. Skupne potrebe po naložbah za zagotovitev skladnosti z direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode po oceni vseh držav članic (vključno z Združenim kraljestvom) iz leta 2016 znašajo skoraj 229 milijard EUR. Podobno tudi OECD ocenjuje, da bodo morale države EU in Združeno kraljestvo med letoma 2020 in 2030 porabiti dodatnih 253 milijard EUR, da dosežejo in ohranijo skladnost z Direktivo. Ugotovljeno je bilo, da je sedanja poraba v številnih državah članicah prenizka, da bi bilo mogoče doseči in dolgoročno ohraniti skladnost.

Podatki desetega poročila so se uporabili za analizo izvajanja in za vrednotenje navedene direktive. V zvezi z direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode je bilo opravljeno vrednotenje v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov. Rezultati so bili objavljeni leta 2019. Komisija je v odziv na ugotovitve vrednotenja začela oceno učinka, pri kateri bo ocenila možnosti politike za zagotovitev ustreznosti direktive o čiščenju komunalne odpadne vode za prihodnost.



1.Okvir politike

Direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode ima vlogo pri usmerjanju EU proti cilju ničelnega onesnaževanja, določenemu v evropskem zelenem dogovoru. Direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode je „osnovni ukrep“ na podlagi okvirne direktive o vodah. Ima pomembno vlogo pri izboljšanju stanja vodnih teles v EU, izboljšanju odpornosti ekosistemov in varstvu biotske raznovrstnosti. Zaradi precejšnjega izziva pri zagotavljanju dobrega stanja vodnih teles EU najpozneje do leta 2027 sta učinkovita zbiranje in čiščenje komunalne odpadne vode zelo pomembna. Direktiva ima tudi vlogo pri varovanju zdravja ljudi, pri čemer se je na primer z nadzorom nad odpadno vodo podprlo odkrivanje COVID-19 pred pandemijo in med njo, poleg tega pa je tako mogoče zdravstvenim organom zagotoviti zgodnje opozarjanje.

Sektor storitev za rabo vode je pomemben za evropski zeleni dogovor, saj je potreben pri uresničevanju ciljev EU glede doseganja podnebne nevtralnosti in odprave onesnaževanja ob sočasnem ustvarjanju trajnostne rasti in delovnih mest. Sektor ravnanja z odpadno vodo lahko prispeva h krožnemu gospodarstvu s ponovno uporabo očiščene odpadne vode in blata iz čistilnih naprav, proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter recikliranjem hranil.

Direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode pomeni tudi korak na poti proti doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov, zlasti cilja 6 glede zagotovitve dostopa do vode in sanitarne ureditve za vse. Na svetovni ravni 2,4 milijarde ljudi (od katerih jih približno 10 milijonov prebiva v EU) nima dostopa do izboljšane sanitarne infrastrukture. EU je vir zelenih tehnologij za sektor storitev za rabo vode po vsem svetu in vir inovativnih rešitev; v EU ima namreč sedež 8 od 15 največjih vodnogospodarskih podjetij na svetu.

Komisija je leta 2020 začela oceno učinka, da bi ocenila možnosti politike za zagotovitev ustreznosti direktive o čiščenju komunalne odpadne vode za prihodnost. Oceno je začela v odziv na vrednotenje direktive o čiščenju komunalne odpadne vode, ki je bilo izvedeno vzporedno s preverjanjem ustreznosti okvirne direktive o vodah in njenih hčerinskih direktiv ter direktive o poplavah leta 2019.

2.Stopnja skladnosti v EU

To je deseto dveletno poročilo o izvajanju direktive o čiščenju komunalne odpadne vode v državah članicah in njihovih programov naložb. V njem je povzeta ocena podatkov, sporočenih za leto 2016 na podlagi zahtev členov 15 in 17 direktive o čiščenju komunalne odpadne vode.

Zbiranje in čiščenje komunalne odpadne vode se je izboljšalo. Vendar popolna skladnost z direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode še ni bila dosežena po vsej EU.

EU je leta 2016 dosegla visoke stopnje skladnosti:

·95 % v zvezi z zbiranjem (prek kanalizacijskih sistemov in individualnih ali drugih primernih sistemov);

·88 % v zvezi s sekundarnim čiščenjem (biološkim čiščenjem);