Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 402/10)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Tarragona“

PDO-ES-A1555-AM03

Datum vloge: 25. november 2016.

1. Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1. Spremembe opisa proizvodov in metod proizvodnje

Spremenjen je bil opis različnih metod iz oddelka 2 specifikacije proizvoda. Spremenjena sta bila tudi oddelka 3 in 4 enotnega dokumenta.

„Vino de misa“ (mašno vino) in „clásico“ (klasično vino) sta bila dodana na seznam likerskih vin.

Tradicionalni izraz „clásico“ se je v preteklosti uporabljal skupaj z ZOP „Tarragona“. Pravzaprav je prva uredba o ZOP „Tarragona“, ki je bila sprejeta leta 1945, zagotavljala samo zaščito likerskih vin, poimenovanih tudi „Tarragona clásicos“ (klasična vina iz Tarragone).

Mašno vino se tradicionalno prideluje na območju ZOP „Tarragona“. Ena od vinskih kleti na tem območju je mašno vino dobavljala v Vatikan.

Med doslej ohranjenim opisom in med metodami, ki se danes uporabljajo za pridelavo likerskih vin, so razlike. Ta sprememba usklajuje opise z dejanskimi metodami, ki se uporabljajo na območju ZOP „Tarragona“.

Poleg tega je bilo vino „vimblanc“ umaknjeno s seznama likerskih vin in vključeno v kategorijo „vino iz sušenega grozdja“. Razlogi za to spremembo so predstavljeni v nadaljevanju.

2.2. Uvedba nove kategorije vin

Dodana je bila kategorija „vino iz sušenega grozdja“, ki vključuje podvrsto „vimblanc“. V skladu s tem so bili spremenjeni oddelki 2, 2.1, 2.2. in 7.3 specifikacije in oddelki 3, 4 in 8 enotnega dokumenta.

„Vimblanc“ se tradicionalno proizvaja v občini Vinebre v mestu Ribera d’Ebre, naš namen pa je omogočiti njegovo proizvodnjo in stekleničenje pod ZOP „Tarragona“.

Ta proizvod se proizvaja iz sušenega grozdja, pridobljenega z naravno dehidracijo sort grozdja, odobrenih v tej specifikaciji. Naravni delež alkohola ni umetno povečan. Proizvod mora imeti najmanjši delež dejanskega alkohola 9 vol. %, delež skupnega alkohola 16 vol. % (ali vsebnost sladkorja 272 g/l) in najvišjo vsebnost hlapnih kislin 2,1 g (grama ocetne kisline).

2.3. Spremembe deleža alkohola

Največji delež alkohola je bil odstranjen, najmanjši delež dejanskega alkohola pa zmanjšan. V skladu s tem sta bila spremenjena oddelka 2 in 2.2 specifikacije ter oddelek 4 enotnega dokumenta.

Največji delež alkohola je bil odstranjen v naslednjih kategorijah: vino, kakovostno peneče vino in biser vino.

Pri zadnjih trgatvah je bil delež alkohola večji zaradi podnebnih sprememb, zlasti pri rdečih vinih.

V skladu s SUT morajo imeti vina na našem vinorodnem območju najmanjši delež dejanskega alkohola 9 vol. % deleža alkohola, biser vina pa 7 vol. %.

Proizvajalci zaradi sprememb podnebja na našem območju včasih težko dosežejo najmanjši delež. Posledično smo zmanjšali najmanjši delež dejanskega alkohola. Delež dejanskega alkohola naslednjih kategorij je bil ustrezno spremenjen:

vino: samo za rdeče vino se delež 10,5 vol. % spremeni v 10 vol. %;

biser vino: delež 10 vol. % se spremeni v 7 vol. %.

2.4. Popravek napake glede vsebnosti skupnih kislin

Dodana je bila vsebnost skupnih kislin, izražena kot vinska kislina, ker je bila v prvotni specifikaciji pomotoma izpuščena. Zato sta bila spremenjena oddelek 2.2 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

2.5. Spremembe izrazov v zvezi s proizvodnjo in staranjem

Oddelek 2.3 specifikacije proizvoda je bil spremenjen, vendar to ne vpliva na enotni dokument.

Informacije o izrazih, povezanih s staranjem, „crianza“, „reserva“ in „gran reserva“ so bile posodobljene, da odražajo sedanje prakse, ki so v skladu z zakonodajo EU.

Vključitev tradicionalnega izraza „clásico“ (klasično vino): likersko vino z vsebnostjo nepovretega sladkorja najmanj 50 g/l.

Izraz „clásico“ je zgodovinsko povezan z ZOP „Tarragona“, saj je prva uredba, ki je bila sprejeta leta 1945, zagotavljala zaščito likerskih vin, poimenovanih „Tarragona clásicos“ (klasična vina iz Tarragone). Namen je proizvodu dodati vrednost z uporabo tradicionalnega izraza.

Metoda za proizvodnjo tega proizvoda je naslednja:

„Clásico“: pri proizvodnji likerskega vina, tradicionalno imenovanega „clásico de Tarragona“, se lahko uporablja mošt, delno prevreti mošt, vinski ali zgoščeni mošt odobrenih belih ali rdečih sort grozdja. Uporabljene sorte grozdja imajo najmanjši delež naravnega alkohola 12 vol. % in morajo biti popolnoma zdrave. Med proizvodnjo se dodaja vinski alkohol najvišje kakovosti.

Pridobljeno likersko vino mora imeti najmanjši delež dejanskega alkohola 15 vol. %, največji delež dejanskega alkohola 22 vol. % in vsebnost nepovretega sladkorja več kot 50 g/l.

Dodajanje označbe „vino de guarda“ (vino za hrambo) v oddelek o označbah.

Ta proizvodni proces se pogosto uporablja, njegov namen pa je končnemu potrošniku zagotoviti čim več informacij.

Postopek je podrobno opisan v nadaljevanju.

„Vino de guarda“ (vino za hrambo): za uporabo označbe „vino de guarda“ mora biti proizvod staran najmanj 12 mesecev v hrastovih sodih. Po končanem postopku staranja je treba proizvod ustekleničiti in dati na trg.

Dodana tradicionalna označba „vino de misa“ (mašno vino). Vino „vino de misa“ se je vedno proizvajalo na območju ZOP „Tarragona“ in je bilo navedeno v prvi uredbi. Namen je proizvodu dodati vrednost z uporabo tradicionalnega izraza.

Proizvaja se na naslednji način:

„Vino de misa“ (mašno vino): tradicionalno likersko vino, imenovano „vino de misa de Tarragona“ (mašno vino iz Tarragone), je proizvedeno iz mošta belih ali rdečih sort grozdja, ki imajo najmanjši delež naravnega alkohola 12 vol. % in morajo biti popolnoma zdrave. Med proizvodnim procesom se dodaja vinski alkohol najvišje kakovosti. Pridobljeno likersko vino ima delež dejanskega alkohola od 15 vol. % do 20 vol. %.

2.6. Črtanje gostote zasaditve in spremembe pravil o namakanju

Spremenjena sta bila oddelek 3.1 specifikacije in oddelek 4(a) enotnega dokumenta.

Črtanje gostote zasaditve:

Ta parameter ne daje proizvodu nobenih posebnih lastnosti in ne izboljšuje njegove kakovosti. Potencialna proizvodnja je že nadzorovana z največjim dovoljenim številom kilogramov na hektar.

Spremembe pravil o namakanju:

Pravila so bila spremenjena, da bi bila učinkovitejša in posodobljena ter prilagojena potrebam vinogradnikov, da lahko z namakanjem izboljšajo kakovost grozdja.

Poleg tega je namakanje orodje, ki se lahko uporablja le v določenih okoliščinah, odvisno od kakovosti grozdja.

Novo besedilo se glasi: namakanje se lahko izvaja samo zaradi izboljšanja kakovosti grozdja v primerih, ko oskrba parcel z vodo in ekološki pogoji za gojenje trte ne omogočajo doseganja optimalne ravni kakovosti. Zagotoviti je treba, da so proizvodnja in donosi skladni z določbami specifikacije. Če upravni organ ZOP meni, da bi lahko namakanje negativno vplivalo na kakovost grozdja ali da pomeni kršitev veljavnih pravil, lahko prepove to prakso na določeni parceli.

2.7. Razširitev razmejenega območja

Spremenjena sta bila oddelek 4 specifikacije proizvoda in oddelek 6 enotnega dokumenta.

Ta možnost je bila ocenjena na zahtevo nekaterih skupin, ki jih zanima širitev proizvodnega območja. Pripravljena so bila poročila o tleh, podnebju, agronomiji in okolju, da bi se ugotovilo, ali so območja, vključena širitev, v skladu s profilom območja ZOP. Regulativni svet ZOP je preučil ta vprašanja in se odločil za razširitev proizvodnega območja.

Občine, ki so po novem zajete, so:

Prades, Mont-ral, La Febró, Capafonts, El Perelló in Salou.

Prav tako so bile natančno opredeljene nekatere občine, katerih del je na enem območju ZOP, del pa na drugem.

2.8. Vključitev novih (sekundarnih) sort

Spremenjen je bil oddelek 6 specifikacije, vendar se enotni dokument ni spremenil (saj so bile nove sorte vključene kot sekundarne sorte).

Eden od interesov regulativnega sveta ZOP „Tarragona“ je ohranjati, oživiti in spodbujati uporabo tradicionalnih sort grozdja v naši regiji, da bi ohranili bogastvo sort, ki se uporabljajo pri pridelavi vin z ZOP.

Ta sprememba specifikacije pomeni, da bodo vinske kleti lahko označile sekundarne sorte na etiketah in jih tako oživile in približale javnosti. Te sorte so:

cartoixà, kot sinonim za sorto xarel·lo,

sumoll blanc,

vinyater,

malvasia de sitges ali malvasia grossa.

2.9. Spremembe povezave

Spremenjena sta bila oddelek 7.3 specifikacije proizvoda in oddelek 8 enotnega dokumenta.

Ker je bila uvedena nova kategorija proizvoda – vino iz sušenega grozdja, je povezava opisana spodaj.

Proizvodnjo vina iz sušenega grozdja z ZOP „Tarragona“ s tem območjem povezujejo kulturni in zgodovinski ter fizični dejavniki.

Zaradi vrste tal in podnebja, zlasti na celinskih območjih, kjer je vode manj, nastane grozdje, ki je zaradi visoke vsebnosti nepovretega sladkorja in optimalnega deleža alkohola idealno za pridelavo vina iz sušenega grozdja.

Kar zadeva kulturne in zgodovinske dejavnike, se ta vrsta vina tradicionalno prideluje na našem območju, zlasti na celinskih območjih, kar dokazujejo tudi dokumenti. Pridelujejo ga predvsem zadruge, saj imajo v naši regiji velik pomen.

2.10. Črtanje zahteve glede stekleničenja proizvoda na mestu proizvodnje

Spremenjena sta bila oddelek 8.4 specifikacije proizvoda in oddelek 9 enotnega dokumenta.

Odločili smo se, da črtamo zahtevo glede stekleničenja proizvoda na mestu proizvodnje, saj menimo, da to ne prispeva h kakovosti končnega proizvoda niti je ne ohranja in da se kakovost proizvoda ne poslabša, če se to ne stori.

Vina, ki jih zajema ZOP „Tarragona“, morajo biti polnjena tako, da so zagotovljeni njihov bistven značaj, lastnosti in kakovost, nikoli pa se ne smejo prevažati na način, ki bi lahko poslabšal kakovost končnega proizvoda. V primeru polnjenja zunaj območja proizvodnje je treba predhodno obvestiti upravni organ ZOP, da lahko nadzoruje postopek in zagotovi kakovost proizvoda.

2.11. Vključitev tradicionalnega izraza „clásico“ (klasično vino)

Spremenjen je bil oddelek 8.6 specifikacije proizvoda. Enotni dokument ni bil spremenjen.

Ker je bila k likerskim vinom dodana podkategorija „clásico“ (klasično vino), izraz „clásico“ pa je povezan z zgodovino ZOP „Tarragona“ (prva uredba, sprejeta leta 1945, je zagotavljala zaščito likerskih vin, poimenovanih „Tarragona clásicos“ (klasična vina iz Tarragone)), želimo priznati proizvod in izraz „clásico“ dodati na seznam tradicionalnih izrazov. To bo proizvodu dodalo vrednost in pomagalo pri njegovi promociji.

2.12. Posodobitev kontaktih podatkov inšpekcijskega organa

Spremenjen je bil oddelek 9.1 specifikacije proizvoda. Enotni dokument ni bil spremenjen.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Tarragona

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

15. Vino iz sušenega grozdja

4. Opis vina

1. Belo vino

Videz: barve od bledo rumenih do zelenkastih ali zlatih tonov, odvisno od časa staranja proizvoda in/ali njegovega stika z lesom. Vino je bistro in bleščeče, brez motnosti.

Vonj: mlada vina imajo sadne note, ki spominjajo na arome belega in/ali tropskega sadja in/ali cvetlic. Po staranju razvijejo močnejše arome, kot so arome lesa, dima ali zrelega sadja.

Okus: uravnotežen v smislu sladkosti, kislosti in vsebnosti alkohola. Mlada bela vina so lahka, sveža in rahlo kiselkasta. Starana bela vina so bolj strukturirana in imajo daljši pookus.

— Če v specifikaciji niso navedene analitske omejitve, je treba upoštevati trenutno veljavno zakonodajo.

— Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l

— Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 300 mg/l, če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Vino rosé

Videz: barve vin rosé so različne, od bledo rožnate, barve maline, barve lososa, barve marelične lupine do barve čebulne lupine, odvisno od vrste proizvodnje. Vina so bistra, brez motnosti.

Vonj: imajo arome z notami sadja, kot so rdeče sadje in/ali gozdni sadeži in/ali breskve.

Okus: sveža, svilnata, lahka, uravnotežena vina z dolgim pookusom.

— Če v specifikaciji niso navedene analitske omejitve, je treba upoštevati trenutno veljavno zakonodajo.

— Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l

— Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 250 mg/l, če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Rdeče vino

Videz: mlada vina so intenzivne rdeče barve z različnimi odtenki vijoličaste in brez motnosti. Z daljšim časom staranja barva postane manj intenzivna in razvije bolj oranžne tone.

Vonj: mlada rdeča vina imajo note, ki spominjajo na arome rdečega sadja. Te enostavnejše arome postanejo kompleksnejše med procesom staranja, ko se pojavijo balzamične arome in druge s staranjem povezane arome, ki spominjajo na les in/ali dim in/ali začimbe.

Okus: tanini rdečih vin jim dajejo uravnoteženost. Mlada rdeča vina so uravnotežena in svilnata, z rahlo svežim pookusom. Starana rdeča vina so kompleksnejša ter razvijejo svilnate in žametne okuse, s čimer se doseže ravnovesje med sladkostjo, kislostjo, vsebnostjo alkohola in trpkostjo.

— Če v specifikaciji niso navedene analitske omejitve, je treba upoštevati trenutno veljavno zakonodajo.

— Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l

— Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l

— Vsebnost hlapnih kislin pri rdečih vinih se lahko poveča za 0,06 g/l za vsako stopnjo vsebnosti alkohola nad 11 vol. % in leto staranja, do največ 1,2 g/l. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Kakovostno peneče vino

Videz: rumene ali rožnate barve, odvisno od uporabljenega grozdja. Bistro in bleščeče vino z mehurčki ogljikovega dioksida in brez motnosti.

Vonj: sveže in sadne arome, ki spominjajo na arome uporabljenih sort grozdja.

Okus: svež, harmoničen in kremast, pri čemer se ogljikov dioksid lepo veže.

Najvišja vsebnost skupnih kislin: 6 g/l

— Če v specifikaciji niso navedene analitske omejitve, je treba upoštevati trenutno veljavno zakonodajo. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 185

5. Likerska vina: mistela, muscatel, garnacha, rancio

mistela, muscatel, garnacha: zlato rumena, če so proizvedena iz belega grozdja; bleščeče črna, če so proizvedena iz rdečega grozdja. Vina so sladka, svilnata, intenzivna, topla, voljna z dolgim pookusom.

Rancio: vina jantarne barve z bakrenimi odtenki. Zelo bleščeča, z aromami in okusi hrustljavega suhega sadja in začimb. Suha, intenzivna in močnega okusa.

— Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l

— Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l

— Če v specifikaciji niso navedene analitske omejitve, je treba upoštevati trenutno veljavno zakonodajo. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Likerska vina: „clásico“ (klasično vino)

Pri proizvodnji te vrste vina se lahko uporablja mošt, delno prevreti mošt, vinski ali zgoščeni mošt odobrenih belih ali rdečih sort grozdja. Uporabljene sorte grozdja imajo najmanjši delež naravnega alkohola 12 vol. % in morajo biti popolnoma zdrave. Med proizvodnjo se dodaja vinski alkohol najvišje kakovosti. Uporablja se lahko tradicionalni izraz „clásico“ (klasično vino).

Videz: zlato rumene barve različne intenzivnosti, če se proizvajajo iz belega grozdja; temno rdečkaste do črne barve različne intenzivnosti, če se proizvajajo iz rdečega grozdja.

Vonj: sladka in/ali svilnata vina. Lahko imajo arome rozin in/ali dateljnov in/ali medu in/ali sladkih cvetlic in/ali zrelega sadja.

Okus: so kislega okusa, kar je v kontrastu s sladkostjo, ki jim daje uravnoteženost. So topla, voljna, z dolgim pookusom. Okus arom je še bolj izrazit kot njihov vonj.

— Če v specifikaciji niso navedene analitske omejitve, je treba upoštevati trenutno veljavno zakonodajo. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7. Likerska vina: „vino de misa“

Proizvod „vino de misa“ (mašno vino) je proizveden iz mošta belih ali rdečih sort grozdja, ki imajo najmanjši delež naravnega alkohola 12 vol. % in morajo biti popolnoma zdrave. Med proizvodnim procesom se dodaja vinski alkohol najvišje kakovosti. Pridobljeno likersko vino ima dejansko vsebnost alkohola od 15 vol. % do 20 vol. %.

Videz: bledo rumeni do rahlo zlati toni.

Vonj: čist, intenziven, cvetličen in/ali saden.

Okus: sladek in uravnotežen, s prijetnim pookusom.

— Če v specifikaciji niso navedene analitske omejitve, je treba upoštevati trenutno veljavno zakonodajo. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8. Biser vino

Rumeno ali rožnato. Bistro in svetlo, z nežnimi mehurčki ogljikovega dioksida in brez motnosti. Prevladujejo primarne arome sort. Sadne in sveže arome. Živahna, sveža vina ostrega okusa, ki spominja na kislo sadje. Uravnoteženo v smislu sladkosti, kislosti in vsebnosti alkohola.

— Če v specifikaciji niso navedene analitske omejitve, je treba upoštevati trenutno veljavno zakonodajo. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 7 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9. Vino iz sušenega grozdja: „vimblanc“

Vino „vimblanc“ je proizvedeno iz sušenega grozdja, pridobljenega z naravno dehidracijo sort grozdja, dovoljenih v tej specifikaciji, brez umetnega povečanja deleža naravnega alkohola.

Proizvod ima najmanjši delež dejanskega alkohola 9 vol. % in delež skupnega alkohola 16 vol. % (ali vsebnost sladkorja 272 g/l). Največja vsebnost hlapnih kislin je 2,1 g (grama ocetne kisline).

Videz: jantarna barva, ki s staranjem postopno postaja bolj intenzivna.

Vonj: sladka in/ali svilnata in/ali intenzivna vina, ki imajo arome rozin in/ali dateljnov in/ali medu in/ali sladkih cvetlic in/ali zrelega sadja.

Okus: so kislega okusa, kar je v kontrastu s sladkostjo, ki jim daje uravnoteženost. So topla, voljna, z dolgim pookusom. Okus arom je še bolj izrazit kot njihov vonj.

— Če v specifikaciji niso navedene analitske omejitve, je treba upoštevati trenutno veljavno zakonodajo. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 35 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Pridelovalni postopki

Namakanje se lahko izvaja samo zaradi izboljšanja kakovosti grozdja v primerih, ko oskrba parcel z vodo in ekološki pogoji za gojenje trte ne omogočajo doseganja optimalne ravni kakovosti. Zagotoviti je treba, da so proizvodnja in donosi skladni z določbami specifikacije. Če upravni organ ZOP meni, da bi lahko namakanje negativno vplivalo na kakovost grozdja ali da pomeni kršitev veljavnih pravil, lahko prepove to prakso na določeni parceli.

Pri proizvodnji vin, zajetih v tej ZOP, se lahko uporablja le zdravo grozdje, ki je dovolj zrelo za proizvodnjo vin z najmanjšim deležem naravnega alkohola 10 vol. %.

Posebni enološki postopki

Donos pri stiskanju ne sme biti večji od 70 litrov mošta ali vina za vsakih 100 kg obranega grozdja.

b. Največji donosi

1. Rdeče sorte

10 000 kilogramov grozdja na hektar

2. Rdeče sorte

70 hektolitrov na hektar

3. Bele sorte

12 000 kilogramov grozdja na hektar

4. Bele sorte

84 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Občine:

Alcover

L’Aleixar

L’Albiol

Alforja

Alió

Almoster

Altafulla

L’Argentera

Ascó

Benissanet

Les Borges del Camp

Botarell

Bràfim

Cabra del Camp (razen parcel 13, 15, 18, 28, 29, 34, 66 in 77 v coni 1 ter parcel 35 in 51 v coni 4)

La Canonja

Cambrils

Capafonts

Castellvell del Camp

El Catllar

Colldejou

Constantí

Duesaigües

La Febró

Figuerola del Camp

Flix

Garcia (razen parcele 66 v coni 3, parcel 101, 105 ter 111 do 113 v coni 6, con 7, 8, 9, 10 in 11, parcel 1 do 13, 17 do 38, 45, 133 in 134 v coni 12, parcel 70 do 102, 104, 111, 220 do 234, 314 in 315 v coni 13, parcele 3 v coni 15, parcele 65 v coni 22 ter parcel 26 do 43, 60 do 68, 70 do 81, 83, 84, 86, 87 in 88 v coni 23)

Els Garidells

Ginestar

La Masó

Masllorenç

Maspujols

El Milà

Miravet

Montbrió del Camp

Montferri

Mont-ral

Mont-roig del Camp

Móra d’Ebre

Móra la Nova (razen parcel 69, 70, 113 in 120 v coni 4, cone 5, parcel 3 do 15, 20 do 27, 30 do 54, 56, 57, 58, 59 in 61 do 73 v coni 6, parcel 8, 9, 10, 14, 16, 24, 30 do 46, 48, 49, 50 in 56 ter 59 do 66 v coni 7, parcel 76 do 89, 91 do 97, 99, 100, 101, 102, 105 in 106 v coni 8, parcel 38 do 48, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 73 in 74 v coni 9, parcele 8 v coni 10 ter parcele 99 v coni 13)

El Morell

La Nou de Gaià

Nulles

La Palma d’Ebre

Els Pallaresos

Perafort

El Perelló

El Pla de Santa Maria

La Pobla de Mafumet

La Pobla de Montornès

El Pont d’Armentera

Prades

Puigpelat

Rasquera

Renau

Reus

Riba-roja d’Ebre

La Riera de Gaià

Riudecanyes

Riudecols

Riudoms

Rodonyà

El Rourell

Salomó

Salou

La Secuita

La Selva del Camp

Tarragona

Tivissa (razen con 2, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 21, 22 in 23, parcel 238, 239, 240, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 247, 248, 249, 250, 251, 253 ter 254 v coni 17 in parcele 29 v coni 24)

La Torre de l’Espanyol

Torredembarra

Vallmoll

Valls

Vespella

Vilabella

Vilallonga del Camp

Vilanova d’Escornalbou

Vila-rodona

Vila-seca

Vinebre

Vinyols i els Arcs

7. Glavne sorte vinske trte

Macabeo – Viura

Tempranillo – Ull de Llebre

8. Opis povezav

Območje Camp de Tarragona ima sredozemsko podnebje.

Območje Ribera d’Ebre zavzema kotlino Mora in ima obliko doline, obdane z visokimi gorami, vse do njenega središča pa teče reka Ebro.

Vino

Vrsta in tla (ki so na območju Camp slabo rodovitna in sestavljena iz apnenčaste snovi na območju vzdolž bregov reke Ebro) ter podnebje se izražajo v koncentraciji sladkorjev in deležu dejanskega alkohola.

Neposredni vpliv morja in vrste tal na območju Camp de Tarragona omogočata proizvodnjo zelo mehkih in uravnoteženih belih vin. Vina so zmerno kisla, imajo visoko vsebnost alkohola in arome, ki se, zlasti v primeru rdečih vin, s starostjo izboljšujejo.

Rdeča vina so čvrsta in aromatična, z visoko koncentracijo arom in okusa. Vina rosé so zelo svetle češnjeve barve, s koncentracijo arom, značilnih za Sredozemlje.

Velika osončenost območja ugodno vpliva na razvoj intenzivnih barv, ki so zelo značilne za naša vina, zlasti za rdeča.

Na območju Ribera d’Ebre dajejo apnenčasta tla in podnebje s celinskim vplivom zelo bleščeča bela vina. V rdečih vinih sta združena okus in barva grozdja sorte cariñena ter bogatost grozdja sorte garnacha, tj. sort, ki se gojita na tem območju. Precejšnje pomanjkanje vode na tem območju je razlog za manjšo količino pridelka na hektar in višjo vsebnost alkohola na območjih v notranjosti.

Zaradi prevladovanja tradicionalnih sort pri proizvodnji različnih kategorij in vrst vina se ta vina ukoreninjajo v regiji, iz katere izvirajo.

Kakovostna peneča vina in biser vina

Topografija območja ZOP „Tarragona“ je nezapletena: večina ozemlja je na nizki nadmorski višini. Topografija območja Camp de Tarragona ima dve posebnosti: Serralada Prelitoral (predobalno območje) in obalne ravnice.

Strma pobočja območja Serralada Prelitoral vplivajo na podnebne razmere obalnih ravnic, kjer se goji vinska trta.

Pokrajina, na kateri so zasajeni vinogradi, je značilna za območje, uporabljajo pa se tradicionalne metode pridelave.

Te značilnosti pokrajine, ki omogočajo tipično sredozemsko podnebje z velikim številom sončnih ur in relativno nizko oskrbo z vodo, skupaj z vrstami tal območja ZOP „Tarragona“ (tla, ki so slabo rodovitna in imajo nizko vsebnost fosforja ), so idealne za pridelavo grozdja za proizvodnjo kakovostnih penečih vin.

Tla na območju ZOP „Tarragona“ (ki so na območju Camp de Tarragona slabo rodovitna in sestavljena iz apnenčaste snovi na območju vzdolž bregov reke Ebro) dajejo bleščeča, aromatična in zelo elegantna vina, idealna tudi za proizvodnjo penečih vin.

Sredozemsko podnebje z velikim številom sončnih ur daje grozdje, iz katerega se, če se obere zgodaj v fazi zorenja, ko je zelo kislo in ima manjši delež alkohola, proizvajajo osnovna vina, idealna za proizvodnjo penečih vin.

Likersko vino

Tla območja ZOP „Tarragona“ so na območju Camp de Tarragona slabo rodovitna in sestavljena iz apnenčaste snovi na območju vzdolž bregov reke Ebro.

Zaradi podnebja, zlasti na celinskih območjih, kjer je vode manj, nastane grozdje, ki je zaradi visoke vsebnosti sladkorja in velikega deleža alkohola idealno za pridelavo likerskih vin.

Posebne prakse se ne uporabljajo, vinska trta, ki se goji na tem območju, je prilagojena naravnim pogojem zemljišča, zmerna gostota nasadov pa daje grozdje s kislostjo in deležem alkohola, ki sta optimalna za proizvodnjo likerskih vin.

Kar zadeva kulturne in zgodovinske dejavnike, je prva uredba, ki je bila sprejeta leta 1947, zagotavljala samo zaščito vin iz sorte „Tarragona clásico“, tj. likerskega vina, staranega v hrastovih sodih. „Tarragona clásico“ je lahko sladko, polsuho ali suho vino, pa tudi vino „rancio“.

S poznejšo spremembo leta 1959 je bila zaščita razširjena na suha in polsuha vina.

Vse navedeno dokazuje pomen likerskih vin v naši regiji in njihove povezave z njo.

Vino iz sušenega grozdja

Vino iz sušenega grozdja se tradicionalno prideluje na območju Ribera d’Ebre.

Proizvodnja teh vin je povezana z apnenčastimi in/ali slabo rodovitnimi tlemi, ki dajejo grozdje z visoko vsebnostjo sladkorja, ki je potrebna za pridelavo teh vin.

Podnebje na tem območju, ki je sredozemsko s kontinentalnimi vplivi, zelo vročimi poletji in izrazitim pomanjkanjem vode, daje grozdje, ki je zaradi visoke vsebnosti nepovretega sladkorja in optimalnega deleža alkohola idealno za proizvodnjo vin iz sušenega grozdja.

Zaradi načina pridelave vinske trte, ki temelji na tradicionalnih metodah območja in upošteva posebne značilnosti zemlje in sorte, je to območje idealno za pridelavo vin iz sušenega grozdja.

Enološki postopki, ki se uporabljajo za proizvodnjo vina iz sušenega grozdja („vimblanc“), vključujejo sušenje grozdja na mizah po metodi „sol y serena“ (pri kateri je grozdje podnevi izpostavljeno soncu, ponoči pa hladnejšim temperaturam) po trgatvi pri optimalni stopnji zrelosti. Ko se grozdje posuši, se iz njega proizvede vino brez dodajanja alkohola. Posušeno grozdje ima zelo visoko koncentracijo sladkorja. To pomeni, da se proces fermentacije s kvasovkami hitro zaključi, zaradi česar je vino zelo sladko.

9. Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Beseda „Tarragona“ mora biti zapisana z veliko začetnico pod besedami „Denominación de Origen Protegida“ (zaščitena označba porekla).

Največja velikost črk, uporabljenih za navedbo „Tarragona“, je 4 mm in polovico manjša za „Denominación de Origen Protegida“.

Povezava do specifikacije proizvoda

http://incavi.gencat.cat/web/.content/03-denominacions-origen/documents/plecs/fitxers-binaris/control-canvis-Tarragona-Pliego-de-Condiciones.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.