SL Uradni list Evropske unije C 207/2

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 813/2013 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo grelnikov prostorov in kombiniranih grelnikov ter izvajanja Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 811/2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede energijskega označevanja grelnikov prostorov, kombiniranih grelnikov, kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ter kompletov kombiniranega grelnika, naprava za uravnavanje temperature in sončne naprave

(2014/C 207/02)

1. Objava naslovov in sklicev na prehodne merilne in računske metode (1) za izvajanje Uredbe (EU) št. 813/2013, zlasti prilog III in IV Uredbe, ter za izvajanje Uredbe (EU) št. 811/2013, zlasti prilog VII in VIII Uredbe.

2. Parametri v poševnem tisku so določeni v Uredbi (EU) št. 813/2013 in Uredbi (EU) št. 811/2013.

3. Sklici

Parameter Organizacija Sklic/naslov Opombe Grelniki prostorov s kotlom in kombinirani grelniki s kotlom na plinasto gorivo η, P, tipske izvedbe, Pstby , Pign CEN EN 15502-1:2012 Plinski kotli za gretje - 1. del: Splošne zahteve in preskusi; EN 15502-1:2012 bo nadomestil EN 297, EN 483, EN 677, EN 656, EN 13836, EN 15420. Koristna izhodna toplota pri nazivni izhodni toploti P4 in izkoristek pri nazivni izhodni toploti η4 pri 80/60 °C CEN § 3.1.6 Nominalna izhodna moč (opredelitev, simbol Pn); § 3.1.5.7 Izkoristek (opredelitev, simbol ηu); § 9.2.2 (preskus); Vse vrednosti izkoristka so izražene kot bruto kalorična vrednost GCV. Tipske izvedbe, opredelitve CEN § 3.1.10. Tipske opredelitve kotlov z opredelitvami „kombiniranega kotla“; „nizkotemperaturnega kotla“ in „kondenzacijskega kotla“. § 8.15. Nastajanje kondenzata (zahteve in preskus); Koristna izhodna toplota pri 30 % nazivne izhodne toplote P1 in izkoristek pri 30 % nazivne izhodne toplote η1 pri delni vhodni toploti in v nizkotemperaturnem režimu CEN § 3.1.5.7. Izkoristek (opredelitev, simbol ηu); § 9.3.2 Izkoristek pri delni obremenitvi, preskusi; 1. Preskusi se opravijo pri 30 % nominalne vhodne toplote in ne pri neprekinjenem minimalnem dovajanju toplote; 2. preskusne povratne temperature so 30 °C (kondenzacijski kotel), 37 °C (nizkotemperaturni kotel) ali 50 °C (standardni kotel). Glede na standard prEN 15502-1:2013 je: — η4 izkoristek pri nominalni vhodni toploti ali za kotle z razponom vrednosti v aritmetični sredini največje in najmanjše koristne vhodne toplote, — η1 izkoristek pri 30 % nominalne vhodne toplote ali za kotle z razponom vrednosti pri 30 % aritmetične sredine največje in najmanjše koristne vhodne toplote. Izguba toplote v stanju pripravljenosti Pstby CEN § 9.3.2.3.1.3 Izgube v stanju pripravljenosti (preskus); Poraba energije vžigalnega gorilnika Pign CEN § 9.3.2 Tabela 6 in 7: Q3 = stalni vžigalni gorilnik. Velja za vžigalne gorilnike, ki delujejo v načinu izključenega glavnega gorilnika. Emisije dušikovih oksidov NOX CEN EN 15502-1:2012. § 8.13. NOX (klasifikacija, preskusne in računske metode) Emisije NOX so izražene kot bruto kalorična vrednost GCV. Grelniki prostorov s kotlom in kombinirani grelniki s kotlom na tekoče gorivo Splošni preskusni pogoji EN 304:1992; A1:1998; A2:2003; Kotli za ogrevanje - Pravila za preskušanje kotlov z razprševalnimi oljnimi gorilniki; Oddelek 5 („Preskusi“). Izguba toplote v stanju pripravljenosti Pstby CEN EN 304 kot zgoraj; § 5.7 Določitev izgube v stanju pripravljenosti. Pstby =q × (P4/η4), pri čemer je „q“ opredeljen v EN 304. Preskus, opisan v EN304 se opravi pri Δ30K Sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov v načinu aktivnega delovanja ηson z rezultati preskusov za koristno izhodno toploto P CEN Za kondenzacijske kotle: EN 15034:2006. Kotli za gretje - Oljni kondenzacijski kotli za gretje; § 5.6 Izkoristek. EN 15034:2006 se nanaša na oljne kondenzacijske kotle. Za standardne in nizkotemperaturne kotle: EN 304:1992; A1:1998; A2:2003; Kotli za ogrevanje - Pravila za preskušanje kotlov z razprševalnimi oljnimi gorilniki; Oddelek 5 („Preskusi“). Za kotle z ventilatorskimi gorilniki veljajo podobni oddelki v EN 303-1, EN 303-2 in EN 303-4. Za atmosferske gorilnike, ne za gorilnike z ventilatorji, velja EN 1:1998. Preskusni pogoji (nastavitve za moč in temperaturo) za η1 in η4 so enaki kot za plinske kotle zgoraj. Emisije dušikovih oksidov NO X CEN EN 267:2009+A1:2011 Samodejni ventilatorski gorilniki za tekoča goriva: § 4.8.5 Mejne vrednosti emisij za NOX in CO; § 5. Preskušanje. PRILOGA B. Merjenje emisij in popravki. Emisije NOX so izražene kot bruto kalorična vrednost GCV. Uporabi se referenčna vsebnost dušika v gorivu v višini 140mg/kg. Kjer se meri druga vsebnost dušika, edina izjema je kerozin, se uporabi naslednja korekcijska enačba: NO X(EN 267) je vrednost NOX, popravljena na referenčne pogoje za dušik za kurilno olje pri 140 mg/kg; NOXref je izmerjena vrednost NOX v skladu z B.2; Nmeas je vrednost vsebnosti dušika v kurilnem olju, izmerjena v mg/kg; Nref = 140 mg/kg. Za navajanje, da so zahteve iz standarda izpolnjene, se uporabi vrednost NOX(EN 267). Električni grelniki prostorov s kotlom in električni kombinirani grelniki s kotlom Sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov ηs električnih grelnikov prostorov s kotlom in električnih kombiniranih grelnikov s kotlom Evropska komisija Točka 4 tega sporočila. Dodatni elementi za meritve in izračune, ki se nanašajo na sezonsko energijsko učinkovitost grelnikov prostorov s kotlom, kombiniranih grelnikov s kotlom in grelnikov prostorov s soproizvodnjo. Grelniki prostorov s soproizvodnjo Koristna izhodna toplota pri nazivni izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik ne deluje, PCHP100+Sup0, koristna izhodna toplota pri nazivni izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik deluje, PCHP100+Sup100, Izkoristek pri nazivni izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik ne deluje, ηCHP100+Sup0, izkoristek pri nazivni izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik deluje, ηCHP100+Sup100, Električni izkoristek pri nazivni izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik ne deluje, ηel,CHP100+Sup0 , električni izkoristek pri nazivnih izhodni toploti grelnika prostorov s soproizvodnjo, kadar dodatni grelnik deluje ηel,CHP100+Sup100. CEN FprEN 50465:2013 Plinske naprave – Naprave za soproizvodnjo z imensko močjo do vključno 70 kW. Izhodna toplota: 6.3 Vhodna toplota in izhodna toplota ter izhodna električna moč; 7.3.1. in 7.6.1; Izkoristki: 7.6.1 Izkoristek (Hi) in 7.6.2.1 Izkoristek – sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov – pretvorba v bruto kalorični izkoristek. PCHP100+Sup0 ustreza QCHP_100+Sup_0 × ηth,CHP_100+Sup_0 v FprEN 50465:2013 PCHP100+Sup100 ustreza QCHP_100+Sup_100 × ηth,CHP_100+Sup_100 v FprEN 50465:2013 ηCHP100+Sup0 ustreza ηHs,th, CHP_100+Sup_0 v FprEN 50465:2013 ηCHP100+Sup100 ustreza ηHs,th,CHP_100+Sup_100 v FprEN 50465:2013 ηel,CHP100+Sup0 ustreza ηHs,el,CHP_100+Sup_0 v FprEN 50465:2013 ηel,CHP100+Sup100 ustreza ηHs,el,CHP_100+Sup_100 v FprEN 50465:2013 FprEN 50465 velja kot referenca samo za izračun PCHP100+Sup0, PCHP100+Sup100, ηCHP100+Sup0, ηCHP100+Sup100, ηel,CHP100+Sup0, ηel,CHP100+Sup100. Za izračun ηs in ηson grelnikov prostorov s soproizvodnjo se uporabi metodologija, opisana v tem sporočilu. Pstby , Pign CEN FprEN 50465: 2013 Plinske naprave – Naprave za soproizvodnjo z imensko močjo do vključno 70 kW; Izguba toplote v stanju pripravljenosti Pstby CEN § 7.6.4 Izgube v stanju pripravljenosti Pstby ; Poraba energije vžigalnega gorilnika Pign CEN § 7.6.5 Vhodna moč stalnega vžigalnega gorilnika Qpilot Pign ustreza Qpilot v FprEN 50465:2013 Emisije dušikovih oksidov NOX CEN FprEN 50465: 2013 § 7.8.2 NOX (druga onesnaževala) Vrednosti emisij NOx se izmerijo v mg/kWh dovedenega goriva in izrazijo v bruto kalorični vrednosti GCV. Električna energija, proizvedena med preskusom, se ne upošteva pri izračunu emisij NOX. Grelniki prostorov s kotlom, kombinirani grelniki s kotlom in grelniki prostorov s soproizvodnjo Dodatna poraba električne energije pri polni obremenitvi elmax, pri delni obremenitvi elmin in v stanju pripravljenosti PSB CEN EN 15456:2008: Kotli za gretje – Poraba elektrike v generatorjih toplote. EN 15502:2012 za plinske kotle. FprEN 50465:2013 Za grelnike prostorov s soproizvodnjo § 7.6.3 Dodatna poraba električne energije za izdelke, povezane z energijo. Meritev brez črpalke. elmax ustreza Pelmax v FprEN 50465:2013 elmin ustreza Pelmin v FprEN 50465:2013 Pri določanju elmax, elmin in PSB , se upošteva dodatna poraba električne energije primarnega generatorja toplote. Nivo zvokovne moči LWA CEN Za nivo zvokovne moči, merjen v notranjih prostorih: EN 15036 - 1: Kotli za gretje – Postopek preskušanja emisije hrupa po zraku iz generatorjev toplote – 1. del: Emisija hrupa po zraku iz generatorja toplote. Za akustiko se EN 15036 - 1 sklicuje na ISO 3743-1 Akustika – Ugotavljanje ravni zvočnih moči in ravni zvočne energije virov hrupa - Inženirske metode za majhne premične vire v odmevnih poljih – 1. del: Primerjalna metoda za preskušanje v prostoru z zvočno refleksijskimi (odbojnimi) stenami kakor tudi na druge dopustne metode, pri čemer ima vsaka svojo natančnost. Sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov η s grelnikov prostorov s kotlom, kombiniranih grelnikov s kotlom in grelnikov prostorov s soproizvodnjo Evropska komisija Točka 4 tega sporočila. Dodatni elementi za meritve in izračune, ki se nanašajo na sezonsko energijsko učinkovitost grelnikov prostorov s kotlom, kombiniranih grelnikov s kotlom in grelnikov prostorov s soproizvodnjo. Toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirani grelniki s toplotno črpalko Preskusne metode, električne kondenzacijske toplotne črpalke CEN EN 14825:2013 Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje in toplotne črpalke z električnimi kompresorji za segrevanje in hlajenje prostora – Preskušanje in ocenitev pri delni obremenitvi ter izračun sezonskega učinka Oddelek 8: Preskusne metode za preskušanje zmogljivosti, vrednosti EERbin(Tj) in COPbin(Tj) med aktivnim delovanjem ob delnih obremenitvenih pogojih Oddelek 9: Preskusne metode za porabo električne energije ob izključenem termostatu, v stanju pripravljenosti in načinu grelnika ohišja med sezono hlajenja Preskusne metode, kondenzacijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo CEN EN 14825:2013 Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje in toplotne črpalke z električnimi kompresorji za segrevanje in hlajenje prostora - Preskušanje in ocenitev pri delni obremenitvi ter izračun sezonskega učinka Oddelek 8: Preskusne metode za preskušanje zmogljivosti, vrednosti EERbin(Tj) in COPbin(Tj) med aktivnim delovanjem ob delnih obremenitvenih pogojih Oddelek 9: Preskusne metode za porabo električne energije ob izključenem termostatu, v stanju pripravljenosti in načinu grelnika ohišja med sezono hlajenja Do objave novega evropskega standarda. Delovni dokument je v pripravi v okviru strokovne skupine CEN/TC299 WG3. Preskusne metode, sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo CEN prEN 12309 – 4:2013 Absorpcijske in adsorpcijske plinske naprave za gretje in/ali hlajenje z grelno močjo do vključno 70 kW – Preskusne metode Električne kondenzacijske toplotne črpalke ali kondenzacijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo. Preskusni pogoji za enote zrak–voda, slanica–voda in voda–voda pri uporabi za srednjo temperaturo za povprečno, toplejše in hladnejše podnebje za izračun sezonskega koeficienta učinkovitosti SCOP za električne toplotne črpalke in sezonskega razmerja primarne energije SPER za toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo. CEN EN 14825:2013 Oddelek 5.4.4, tabele 18, 19 in 20 (zrak–voda); Oddelek 5.5.4, tabele 30, 31 in 32 (slanica–voda, voda–voda); Vrednosti temperature na izhodu v stolpcu za spremenljivo izhodno vrednost se uporabijo za toplotne črpalke, ki regulirajo izhodno temperaturo vode glede na potrebe po ogrevanju. Za toplotne črpalke, ki ne regulirajo izhodne temperature vode glede na potrebe po ogrevanju, ampak imajo stalno izhodno temperaturo, bi se morala izhodna temperatura določiti glede na vrednost za stalno izhodno vrednost. Za toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo do objave novega evropskega standarda velja EN 14825:2013. Srednja temperatura ustreza visoki temperaturi v EN 14825:2013. Preskusi se opravijo glede na EN 14825:2013, oddelek 8. Za enote s stalno zmogljivostjo se uporabijo preskusi iz EN 14825:2013, oddelek 8.4. Izhodne temperature med preskusi so tiste, ki dosežejo povprečne izhodne temperature, ki ustrezajo deklariranim točkam v EN 14825:2013, ALI pa bi se morali ti podatki pridobiti z linearno ekstrapolacijo/ekstrapolacijo iz preskusnih točk v EN 14511-2:2013, kar se dopolni se preskusi pri drugih izhodnih temperaturah, ko je potrebno. Za enote s spremenljivo zmogljivostjo se uporabi EN 14825:2013, oddelek 8.5.2. Pogoji so med preskušanjem enaki kot za deklarirane točke, določene v navedenem standardu, ALI pa se preskusi lahko opravijo pri drugih izhodnih temperaturah in pogojih delne obremenitve, rezultati pa se linearno interpolirajo, ekstrapolirajo, da se določijo podatki za deklarirane točke v EN 14825:2013. Poleg preskusnih pogojev od A do F „je treba določiti dodatno računsko točko iz zmogljivosti in COP pri –15 °C, če je TOL pod –20 °C“ ( EN 14825:2013 § 7.4). Za namene tega sporočila se bo ta točka imenovala „G“. Sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo. Preskusni pogoji za enote zrak–voda, slanica–voda in voda–voda pri uporabi za srednjo temperaturo za povprečno, toplejše in hladnejše podnebje za izračun sezonskega razmerja primarne energije SPER. CEN prEN 12309-3:2012 Absorpcijske in adsorpcijske plinske naprave za gretje in/ali hlajenje z grelno močjo vključno do 70 kW – 3.del: Preskusni pogoji Oddelek 4.2, tabeli 5 in 6. Srednja temperatura ustreza visoki temperaturi v prEN 12309-3:2012 Električne kondenzacijske toplotne črpalke ali kondenzacijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo. Preskusni pogoji za enote zrak–voda, slanica–voda in voda–voda pri uporabi za nizko temperaturo za povprečno, toplejše in hladnejše podnebje za izračun sezonskega koeficienta učinkovitosti SCOP za električne toplotne črpalke in sezonskega razmerja primarne energije SPER za toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo. CEN EN 14825:2013; Oddelek 5.4.2, tabele 11, 12 in 13 (zrak–voda); Oddelek 5.5.2, tabele 24, 25 in 26 (slanica–voda, voda–voda); Vrednosti temperature na izhodu v stolpcu za spremenljivo izhodno vrednost se uporabijo za toplotne črpalke, ki regulirajo izhodno temperaturo vode glede na potrebe po ogrevanju. Za toplotne črpalke, ki ne regulirajo izhodne temperature vode glede na potrebe po ogrevanju, ampak imajo stalno izhodno temperaturo, bi se morala izhodna temperatura določiti glede na vrednost za stalno izhodno vrednost. Enake opombe kot za uporabo v povprečnem podnebju in pri srednji temperaturi, razen „Srednja temperatura ustreza visoki temperaturi v EN 14825:2013“. Sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo. Preskusni pogoji za enote zrak–voda, slanica–voda in voda–voda pri uporabi za nizko temperaturo za povprečno, toplejše in hladnejše podnebje za izračun sezonskega razmerja primarne energije SPER. CEN prEN 12309-3:2012 Absorpcijske in adsorpcijske plinske naprave za gretje in/ali hlajenje z grelno močjo vključno do 70 kW – 3. del: Preskusni pogoji Oddelek 4.2, tabeli 5 in 6. Električna kondenzacijska toplotna črpalka Izračun sezonskega koeficienta učinkovitosti SCOP CEN EN 14825:2013 Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje in toplotne črpalke z električnimi kompresorji za segrevanje in hlajenje prostora – Preskušanje in ocenitev pri delni obremenitvi ter izračun sezonskega učinka Oddelek 7: Metode za izračun referenčnih sezonskih koeficientov učinkovitosti SCOP, SCOPon in SCOPnet. Kondenzacijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo. Izračun sezonskega razmerja primarne energije SPER CEN Novi evropski standardi so v pripravi. Formule za SPER bodo določene po podobnem vzorcu kot formule za SCOP za električne kondenzacijske toplotne črpalke: COP, SCOPnet , SCOPon in SCOP bodo nadomestili GUE GCV, PER, SPERnet , SPERon in SPER. Sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo. Izračun sezonskega razmerja primarne energije SPER. CEN prEN 12309-6:2012 Absorpcijske in adsorpcijske plinske naprave za gretje in/ali hlajenje z grelno močjo vključno do 70 kW – 6. del: Izračun sezonske zmogljivost SPER ustreza SPERh v prEN12309-6:2012 Sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov ηs za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko Evropska komisija Točka 5 tega sporočila Dodatni elementi za izračune sezonske energijske učinkovitosti ogrevanja prostorov za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko. Kondenzacijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo Emisije dušikovih oksidov NOX CEN Novi evropski standard je v pripravi v okviru strokovne skupine CEN/TC299 WG3. Samo za enote s spremenljivo zmogljivostjo se emisije NOX izmerijo pri standardnih nazivnih pogojih, opredeljenih v tabeli 3 Priloge III k Uredbi Komisije št. 813/2013, uporabi pa se ekvivalent Erpmequivalent. Erpmequivalent se izračuna tako: Erpmequivalent = X1 × Fp1 + X2 × Fp2 + X3 × Fp3 + X4 × Fp4 Xi= motorni vrtljaji pri 70 %, 60 %, 40 % in 20 % nominalne vhodne toplote. X1, X2, X3, X4 = motorni vrtljaji pri 70 %, 60 %, 40 % in 20 % nominalne vhodne toplote. Fpi = utežni faktorji, kot so opredeljeni v EN15502-1:2012, oddelek 8.13.2.2. Če je Xi manjši od najmanjših obratov motorja (Emin) opreme, Xi = Xmin Sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo Emisije dušikovih oksidov NOX CEN Novi evropski standard je v pripravi v okviru strokovne skupine CEN/TC299 WG2. prEN 12309-2:2013 Oddelek 7.3.13 „Meritve NOx“ Vrednosti emisij NOX se izmerijo v mg/kWh dovedenega goriva in izrazijo v bruto kalorični vrednosti GCV. Ne uporabi se nobena alternativna metoda, da se NOX izrazi v mg/kWh. Nivo zvokovne moči (LWA ) toplotnih črpalk za ogrevanje prostorov in kombiniranih grelnikov s toplotno črpalko CEN Za nivo zvokovne moči merjen v notranjih prostorih in na prostem: EN 12102:2013 Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje, toplotne črpalke in razvlaževalniki z električnimi kompresorji za ogrevanje ali hlajenje prostora – Merjenje hrupa v zraku – Določanje ravni zvočne moči Se uporabi tudi za sorpcijske toplotne črpalke na tekoče ali plinasto gorivo. Naprave za uravnavanje temperature Opredelitev razredov naprav za uravnavanje temperature, prispevek naprav za uravnavanje temperature k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov ηs kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave Evropska komisija Točka 6 tega sporočila Dodatni elementi za izračun prispevka naprav za uravnavanje temperature k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave Kombinirani grelniki Energijska učinkovitost ogrevanja vode ηwh kombiniranih grelnikov za ogrevanje vode, Qelec in Qfuel Evropska komisija Uredba Komisije št. 814/2013, Priloga IV §3.a Sporočilo 2014/C 207/03 v okviru izvajanja Uredbe Komisije št. 814/2013 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo grelnikov vode in hranilnikov tople vode ter izvajanja Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 812/2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah glede energijskega označevanja grelnikov vode, hranilnikov tople vode ter kompletov grelnika vode in sončne naprave Za meritev in izračun Qfuel in Qelec glej Sporočilo 2014/C 207/03 za isto vrsto grelnikov vode in virov energije.

4. Dodatni elementi za meritve in izračune, ki se nanašajo na sezonsko energijsko učinkovitost grelnikov prostorov s kotlom, kombiniranih grelnikov s kotlom in grelnikov prostorov s soproizvodnjo

4.1. Preskusne točke

grelniki prostorov s kotlom in kombinirani grelniki s kotlom: izmeri se izkoristek η 4 in η1 ter koristna izhodna toplota P4 in P1 .

grelniki prostorov s soproizvodnjo:

— grelniki prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki: izmeri se izkoristek ηCHP100+Sup0 , koristna izhodna toplota PCHP100+Sup0 in električni izkoristek ηel,CHP100+Sup0 ,

— grelniki prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki: izmeri se izkoristek ηCHP100+Sup0 in ηCHP100+Sup100 , koristna izhodna toplota P CHP100+Sup0 in PCHP100+Sup100 ter električni izkoristek ηel,CHP100+Sup0 in ηel,CHP100+Sup100 .

4.2. Izračun sezonske energijske učinkovitosti ogrevanja prostorov

Sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov ηs je opredeljena kot

pri čemer velja naslednje:

ηson je sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov v načinu aktivnega delovanja, izračunana v skladu s točko 4.3 in izražena v %;

F(i) so popravki, izračunani v skladu s točko 4.4 in izraženi v %.

4.3. Izračun sezonske energijske učinkovitosti ogrevanja prostorov v načinu aktivnega delovanja

Sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov v načinu aktivnega delovanja ηson se izračuna kot sledi:

(a) za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo: ηson = 0,85 × η1 + 0,15 × η4

(b) za električne grelnike prostorov s kotlom in električne kombinirane grelnike s kotlom: ηson = η4 pri čemer velja naslednje: η4 = P4 / (EC × CC) EC = poraba električne energije za zagotovitev koristne izhodne toplote P4

(c) za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki: ηson = ηCHP100+Sup0

(d) za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki: ηson = 0,85 × ηCHP100+Sup0 + 0,15 × ηCHP100+Sup100

4.4. Izračun F(i)

(a) Popravek F(1) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi popravljenih prispevkov naprav za uravnavanje toplote k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave, kot je določeno v točki 6.2. Za grelnike prostorov s kotlom, kombinirane grelnike s kotlom in grelnike prostorov s soproizvodnjo je popravek F(1) enak 3 %.

(b) Popravek F(2) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi dodatne potrebe po električni moči, izražen v %, kot sledi: — za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo: F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax + 0,85 × elmin + 1,3 × PSB ) / (0,15 × P4 + 0,85 × P1 ) — za električne grelnike prostorov s kotlom in električne kombinirane grelnike s kotlom: F(2) = 1,3 × PSB / (P4 × CC) — za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki: F(2) = 2,5 × (elmax + 1,3 × PSB ) / PCHP100+Sup0 — za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki: F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax + 0,85 × elmin + 1,3 × PSB ) / (0,15 × PCHP100+Sup100 + 0,85 × PCHP100+Sup0 ) ALI pa se lahko uporabi privzeta vrednost iz EN 15316-4-1.

(c) Popravek F(3) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi izgube toplote v stanju pripravljenosti, kot sledi: — za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo: F(3) = 0,5 × Pstby / P4 — za električne grelnike prostorov s kotlom in električne kombinirane grelnike s kotlom: F(3) = 0,5 × Pstby / (P4 × CC) — za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki: F(3) = 0,5 × Pstby / PCHP100+Sup0 — za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki: F(3) = 0,5 × Pstby / PCHP100+Sup100 ALI pa se lahko uporabi privzeta vrednost iz EN 15316-4-1.

(d) Popravek F(4) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi porabe energije vžigalnega gorilnika, kot sledi: — za grelnike prostorov s kotlom na gorivo in kombinirane grelnike s kotlom na gorivo: F(4) = 1,3 × Pign / P4 — za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki: F(4) = 1,3 × Pign / PCHP100+Sup0 — za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki: F(4) = 1,3 × Pign / PCHP100+Sup100

(e) Za grelnike prostorov s soproizvodnjo popravek F(5) predstavlja pozitiven prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi električnega izkoristka, kot sledi: — za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki niso opremljeni z dodatnimi grelniki: F(5) = - 2,5 × ηel,CHP100+Sup0 — za grelnike prostorov s soproizvodnjo, ki so opremljeni z dodatnimi grelniki: F(5) = - 2,5 × (0,85 × ηel,CHP100+Sup0 + 0,15 × ηel,CHP100+Sup100 )

5. Dodatni elementi za izračune sezonske energijske učinkovitosti ogrevanja prostorov za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko

5.1. Izračun sezonske energijske učinkovitosti ogrevanja prostorov

Sezonska energijska učinkovitost ogrevanja prostorov ηs je opredeljena kot

(a) za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko, ki uporabljajo elektriko: ηs = (100/CC) × SCOP - ΣF(i)

(b) za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko, ki uporabljajo goriva: ηs = SPER - ΣF(i)

F(i) so popravki, izračunani v skladu s točko 5.2 in izraženi v %. SCOP in SPER se izračunata v skladu s tabelami v 5.3 in sta izražena v %.

5.2. Izračun F(i)

(a) Popravek F(1) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi popravljenih prispevkov naprav za uravnavanje toplote k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave, kot je določeno v točki 6.2. Za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov in kombinirane grelnike s toplotno črpalko je popravek F(1) enak 3 %.

(b) Popravek F(2) predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov zaradi porabe električne energije ene ali več črpalk za podtalnico, izražen v %. Za toplotne črpalke za ogrevanje prostorov voda-voda in slanica-voda ter kombinirane grelnike s toplotno črpalko je popravek F(2) enak 5 %.

5.3 Ure za izračun SCOP ali SPER

Za izračun SCOP ali SPER se uporabi naslednje referenčno število ur, ko enote obratujejo v načinu aktivnega delovanja, stanju izključenosti termostata, stanju pripravljenosti, stanju izključenosti in načinu grelnika ohišja:

Tabela 1

Število ur samo za ogrevanje

Stanje vključenosti Stanje izključenosti termostata Stanje pripravljenosti Stanje izključenosti Način grelnika ohišja HHE HTO HSB HOFF HCK Povprečno podnebje (h/y) 2 066 178 0 3 672 3 850 Toplejše podnebje (h/y) 1 336 754 0 4 416 5 170 Hladnejše podnebje (h/y) 2 465 106 0 2 208 2 314





Tabela 2

Število ur za povratne toplotne črpalke

Stanje vključenosti Stanje izključenosti termostata Stanje pripravljenosti Stanje izključenosti Način grelnika ohišja HHE HTO HSB HOFF HCK Povprečno podnebje (h/y) 2 066 178 0 0 178 Toplejše podnebje (h/y) 1 336 754 0 0 754 Hladnejše podnebje (h/y) 2 465 106 0 0 106

HHE , HTO, HSB, HCK, HOFF = število ur, ko enota obratuje v načinu aktivnega delovanja, stanju izključenosti termostata, stanju pripravljenosti, načinu grelnika ohišja in stanju izključenosti.

6. Dodatni elementi za izračun prispevka naprav za uravnavanje temperature k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave

6.1. Opredelitve pojmov

Poleg opredelitev pojmov v Uredbi Komisije (EU) št. 813/2013 in Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 811/2013 se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

— „modulacijski grelnik“ pomeni grelnik z zmogljivostjo spreminjanja izhodne moči ob hkratnem ohranjanju neprekinjenega delovanja.

Opredelitev razredov naprav za uravnavanje temperature

— Razred I – prostorski vklopno/izklopni termostat: prostorski termostat ki regulira stanje vključenosti in izključenosti grelnika. Parametri učinkovitosti, vključno z diferencialom za preklop in natančnostjo uravnavanja temperature prostora, so odvisni od mehanske zasnove termostata.

— Razred II – vremensko krmiljena naprava za uravnavanje za uporabo z modulacijskimi grelniki: naprava za uravnavanje temperature v pretoku grelnika, ki spreminja nastavitev pretočne temperature vode, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od zunanje temperature in izbrane krivulje za izravnavo. Uravnavanje je doseženo z modulacijo izhodne moči grelnika.

— Razred III – vremensko krmiljena naprava za uravnavanje za uporabo z vklopno/izklopnimi grelniki: naprava za uravnavanje temperature v pretoku grelnika, ki spreminja nastavitev temperature pretoka za vodo, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od zunanje temperature in izbrane krivulje za izravnavo. Temperatura v pretoku grelnika se spreminja z reguliranjem stanja vključenosti in izključenosti grelnika.

— Razred IV – prostorski termostat TPI za uporabo z vklopno/izklopnimi grelniki: elektronski prostorski termostat, ki regulira cikel termostata in vklopno/izklopno razmerje v enem ciklu v odvisnosti od temperature prostora. Z uravnavanjem TPI se zniža srednja vrednost temperature vode, izboljša natančnost uravnavanja temperature prostora in izboljša sistemska učinkovitost.

— Razred V – modulacijski prostorski termostat za uporabo z modulacijskimi grelniki: elektronski prostorski termostat, ki spreminja pretočno temperaturo vode, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od odstopanja izmerjene temperature prostora od nastavitve termostata. Uravnavanje je doseženo z modulacijo izhodne moči grelnika.

— Razred VI – vremensko krmiljena naprava za uravnavanje in senzor temperature prostora za uporabo z modulacijskimi grelniki: naprava za uravnavanje temperature v pretoku grelnika, ki spreminja pretočno temperaturo vode, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od zunanje temperature in izbrane krivulje za izravnavo. Senzor temperature prostora spremlja temperaturo prostora in prilagaja vzporeden premik krivulje za izravnavo, da se izboljša udobje v prostoru. Uravnavanje je doseženo z modulacijo izhodne moči grelnika.

— Razred VII – vremensko krmiljena naprava za uravnavanje in senzor temperature prostora za uporabo z vklopno/izklopnimi grelniki: naprava za uravnavanje temperature v pretoku grelnika, ki spreminja pretočno temperaturo vode, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od zunanje temperature in izbrane krivulje za izravnavo. Senzor temperature prostora spremlja temperaturo prostora in prilagaja vzporeden premik krivulje za izravnavo, da se izboljša udobje v prostoru. Temperatura v pretoku grelnika se spreminja z reguliranjem stanja vključenosti in izključenosti grelnika.

— Razred VIII – večsenzorsko uravnavanje temperature prostora za uporabo z modulacijskimi grelniki: elektronska naprava za uravnavanje, opremljena s tremi ali več prostorskimi senzorji, ki spreminja pretočno temperaturo vode, ki izstopa iz grelnika, v odvisnosti od odstopanja skupne izmerjene temperature prostora od nastavitev prostorskih senzorjev. Uravnavanje je doseženo z modulacijo izhodne moči grelnika.

6.2. Prispevek naprav za uravnavanje temperature k sezonski energijski učinkovitosti ogrevanja prostorov kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ali kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave

Št. razreda I II III IV V VI VII VIII Vrednost v % 1 2 1,5 2 3 4 3,5 5

7. Vhodna energija

Opredelitve pojmov

— „nezanesljivost meritev (natančnost)“ pomeni natančnost, s katero lahko instrument ali sklop instrumentov predstavi dejansko vrednost, ugotovljeno z natančno kalibriranim referenčnim instrumentom,

— „dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju)“ pomeni največjo dopustno negativno ali pozitivno razliko med povprečno vrednostjo izmerjenega parametra v preskusnem obdobju in predhodno določeno vrednostjo,

— „dopustni odkloni posameznih izmerjenih vrednosti od povprečnih vrednosti“ pomeni največjo dopustno negativno ali pozitivno razliko med izmerjenim parametrom in povprečno vrednostjo tega parametra v preskusnem obdobju;

(a) Električna energija in fosilna goriva

Merjeni parameter Enota Vrednost Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) Nezanesljivost meritev (natančnost) Električna energija Moč W ± 2 % Energija kWh ± 2 % Napetost, preskusno obdobje > 48 h V 230/400 ± 4 % ± 0,5 % Napetost, preskusno obdobje < 48h V 230/400 ± 4 % ± 0,5 % Napetost, preskusno obdobje < 1 h V 230/400 ± 4 % ± 0,5 % Električni tok A ± 0,5 % Frekvenca Hz 50 ± 1 % Plin Vrste — Preskusni plini EN 437 Neto kalorična vrednost (NCV) in bruto kalorična vrednost (GCV) MJ/m3 Preskusni plini EN 437 ± 1 % Temperatura K 288,15 ± 0,5 Tlak mbar 1 013,25 ± 1 % Gostota dm3/kg ± 0,5 % Pretok m3/s ali l/min ± 1 % Nafta Plinsko olje za ogrevanje Sestava, ogljik/vodik/žveplo kg/kg 86/13,6/0,2 % N-frakcija mg/kg 140 ± 70 Neto kalorična vrednost (NCV, Hi) MJ/kg 42,689 (2) Bruto kalorična vrednost (GCV, Hs) MJ/kg 45,55 Gostota ρ15 pri 15 °C kg/dm3 0,85 Kerozin Sestava, ogljik/vodik/žveplo kg/kg 85/14,1/0,4 % Neto kalorična vrednost (NCV, Hi) MJ/kg 43,3 (2) Bruto kalorična vrednost (GCV, Hs) MJ/kg 46,2 Gostota ρ15 pri 15 °C kg/dm3 0,79

(b) Sončna energija za preskus sončnih kolektorjev

Merjeni parameter Enota Vrednost Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) Nezanesljivost meritev (natančnost) Preskus sončnega sevanja (globalno sevanje G, kratki valovi) W/m2 > 700 W/m2 ± 50 W/m2 (preskus) ± 10 W/m2 (v zaprtem prostoru) Difuzno sončno sevanje (delež v G) % < 30 % Odkloni v toplotnem sevanju (v zaprtem prostoru) W/m2 ± 10 W/m2 Temperatura tekočine na vhodu/izhodu kolektorja °C/K razpon 0–99 °C ± 0,1 K ± 0,1 K Razlika v temperaturi tekočine na vhodu/izhodu kolektorja ± 0,05 K Vpadni kot (v primerjavi s pravim kotom) ° < 20° ± 2 % (<20°) Hitrost vetra vzporedno na kolektor m/s 3 ± 1 m/s 0,5 m/s Pretok tekočine (tudi za simulator) kg/s 0,02 kg/s na m2 svetle površine kolektorja ± 10 % med preskusi Toplotna izguba cevi v zanki kolektorja med preskusom W/K < 0,2 W/K

(c) Toplotna energija v okolici

Merjeni parameter Enota Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) Dopustni odkloni (posamezni preskusi) Nezanesljivost meritev (natančnost) Toplotni vir – slanica ali voda Vhodna temperatura vode/slanice °C ± 0,2 ± 0,5 ± 0,1 Volumenski pretok m3/s ali l/min ± 2 % ± 5 % ± 2 % Razlika statičnega tlaka Pa — ± 10 % ± 5 Pa/ 5 % Toplotni vir – zrak Temperatura zraka na prostem (suh termometer) T j °C ± 0,3 ± 1 ± 0,2 Temperatura odvodnega zraka °C ± 0,3 ± 1 ± 0,2 Temperatura zraka v notranjih prostorih °C ± 0,3 ± 1 ± 0,2 Volumenski pretok dm3/s ± 5 % ± 10 % ± 5 % Razlika statičnega tlaka Pa — ± 10 % ± 5 Pa/ 5 %

(d) Preskusni pogoji in tolerance pri rezultatih

Merjeni parameter Enota Vrednost Dopustni odklon (povprečja v preskusnem obdobju) Dopustni odkloni (posamezni preskusi) Nezanesljivost meritev (natančnost) Okolica Temperatura okolice v notranjem prostoru °C ali K 20 °C ± 1 K ± 2 K ± 1 K Hitrost zraka toplotne črpalke (pri izključenem grelniku vode) m/s < 1,5 m/s Hitrost zraka - drugo m/s < 0,5 m/s Sanitarna voda Temperatura hladne vode, solarno °C ali K 10 °C ± 1 K ± 2 K ± 0,2 K Temperatura hladne vode, drugo °C ali K 10 °C ± 1 K ± 2 K ± 0,2 K Tlak hladne vode pri plinskih grelnikih vode bar 2 bara ± 0,1 bar Tlak hladne vode, drugo (razen pri električnih pretočnih grelnikih vode) bar 3 bari ± 5 % Temperatura tople vode pri plinskih grelnikih vode °C ali K ± 0,5 K Temperatura tople vode pri električnih pretočnih grelnikih vode °C ali K ± 1 K Temperatura vode (vhodna/izhodna), drugo °C ali K ± 0,5 K Volumenski pretok pri grelnikih vode s toplotno črpalko dm3/s ± 5 % ± 10 % ± 2 % Volumenski pretok pri električnih pretočnih grelnikih vode dm3/s ≥10 l/min: ± 1 % < 10 l/min: ± 0,1 l/min Volumenski pretok pri drugih grelnikih vode dm3/s ± 1 %

(1) Te prehodne metode naj bi na koncu nadomestili harmonizirani standardi. Ko bodo harmonizirani standardi na voljo, bodo sklici nanje v skladu s členoma 9 in 10 Direktive 2009/125/ES objavljeni v Uradnem listu Evropske unije.

(2) Privzeta vrednost, če vrednost ni določena s kalorimetrijo. V kolikor pa sta prostorninska masa in vsebnost žvepla znani (npr. s pomočjo osnovne analize), se lahko spodnja kurilna vrednost (Hi) določi tako:

Hi = 52,92 – (11,93 × ρ15) – (0,3 – S) v MJ/kg