P6_TA(2005)0149

Notranji trg v novih državah članicah

Resolucija Evropskega parlamenta o notranjem trgu v novih državah članicah: stanje, možnosti in izkušnje, ki jih je treba pridobiti (2004/2155(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

- ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške [1],

- ob upoštevanju primerjalne tabele napredka notranjega trga 13. izdaja z dne 13. julija 2004,

- ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje [2],

- ob upoštevanju 1579 direktiv o notranjem trgu z rokom za prenos najpozneje do 15. novembra 2004,

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij "Strategija notranjega trga — prednostne naloge 2003-2006" z dne 7. maja 2003 (KOM(2003)0238),

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij "Poročilo o izvajanju strategije notranjega trga (2003-2006)" z dne 21. januarja 2004 (KOM(2004)0022),

- ob upoštevanju poročila, ki ga je novembra 2004 izdala skupina na visoki ravni, ki ji predseduje Wim Kok "Soočenje z izzivom: lizbonska strategija za rast in zaposlovanje",

- ob upoštevanju poročila, ki ga sta ga izdala Združenje evropskih zbornic za trgovino in industrijo (EUROCHAMBERS) in Slovensko gospodarsko in raziskovalno združenje (SBRA) "raziskava CAPE 2004: pripravljenost podjetij za širitev v Srednji Evropi",

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0068/2005),

A. ker člen 3(1)(c) Pogodbe določa, da dejavnosti Skupnosti vključujejo oblikovanje notranjega trga, za katerega je značilna odprava ovir za prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala med državami članicami,

B. ker člen 3(1)(h) Pogodbe določa, da dejavnosti Skupnosti vključujejo približevanje zakonodaj držav članic v obsegu, ki zagotavlja delovanje skupnega trga,

C. ker člen 10 Pogodbe poziva države članice, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev izpolnjevanja svojih obveznosti, izhajajočih iz Pogodbe ali ukrepa, ki so ga sprejele institucije Skupnosti, ter določa, da se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev Pogodbe,

D. ker člen 14(2) Pogodbe določa, da notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala v skladu z določbami Pogodbe,

E. ker člen 18(1) Pogodbe določa, da ima ob upoštevanju nekaterih pogojev vsak državljan Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,

F. ker člena 23 in 24 Pogodbe zahtevata prosti pretok blaga znotraj Skupnosti,

G. ker naslov III dela 3 Pogodbe zahteva prosti pretok blaga, storitev in kapitala znotraj Skupnosti,

H. ker se je notranji trg, ki ga je ustanovila Evropska skupnost, izkazal za nedvomen gospodarski uspeh in gonilno silo pri spodbujanju gospodarske kohezije in vse večje odprave regionalnih razlik,

I. ker je notranji trg lahko resnično popoln le, če vse države članice prenesejo in uveljavijo direktive o notranjem trgu,

J. ker neprenos, neizvajanje in neuveljavljanje teh direktiv povzroča drobitev notranjega trga, ovira nadaljnjo evropsko gospodarsko rast in stopnjuje regionalne razlike,

K. ker pozen ali nepravilen prenos prikrajša podjetja in potrošnike za celovite gospodarske koristi pravilno delujočega notranjega trga,

L. ker učinkovit prenos in izvajanje zakonodaje Skupnosti pomagata pri razvoju medsebojnega zaupanja med vladami, državljani in podjetji,

M. ker je glavni cilj lizbonske strategije, da do leta 2010 ustvari najbolj konkurenčno in dinamično na zanju temelječo gospodarstvo na svetu, z več in boljšimi delovnimi mesti ter z večjo socialno kohezijo in visoko stopnjo varstva okolja,

1. je prepričan, da bi za izkoristek vsega razpoložljivega potenciala novega razširjenega evropskega trga morali prenesti in izvajati vse direktive o notranjem trgu, katerih rok za prenos in izvajanje je že potekel, da bi hitro odstranili preostale ovire za pretok blaga, oseb, storitev in kapitala;

2. novim državam članicam priporoča, da razvijejo izvajalske strategije, ki bi učinkovito izvajale zakonodajo Skupnosti in izboljšale osveščenost o novi zakonodaji med potrošniki, proizvajalci, trgovci in sodišči;

3. zahteva, da vse države članice resno jemljejo 1,5% ciljne vrednosti, ki jo je predlagal Evropski svet za prenos primanjkljaja direktiv in jo podpira velika politična zavezanost vsake države članice za prenos katerih koli zapoznelih direktiv do določenega datuma;

4. predlaga, da države članice, poleg pravočasnega in pravilnega prenosa ter učinkovite uporabe direktiv o notranjem trgu, izvedejo tudi pregled svoje obstoječe domače zakonodaje glede združljivosti s pravili EU, zato da se pripomore k procesu odstranjevanja tržnih ovir in k odpiranju konkurence na notranjem trgu;

5. pozdravlja dejstvo, da so nove države članice izvedle načelo medsebojnega priznavanja v svojih zakonodajah in da so poleg tega nekatere države članice sprejele tudi horizontalno klavzulo o medsebojnem priznavanju, ki samodejno priznava to načelo na neusklajenih področjih, ponovno pa poudarja potrebo po napredku v smeri usklajevanja navzgor, ki je glavni cilj notranjega trga;

6. zlasti čestita nekaterim novim državam članicam za njihovo delo pri sprejemanju evropskih proizvodnih standardov, v mnogih primerih že bolj naprednih kot v državah, ki so članice EU že dalj časa;

7. poziva nacionalne organe novih držav članic, da razvijejo in izboljšajo svojo upravno usposobljenost, da bodo lahko zmanjšali vrzel med dozdevno ustreznostjo in dejansko uveljavitvijo zakonodaje Skupnosti;

8. predlaga, da morajo nove države članice za doseg ciljev iz lizbonske strategije povečati svoj vložek v raziskave in razvoj, ki je trenutno močno pod povprečjem EU, spodbujati boljše odnose med raziskovalnimi ustanovami in podjetji ter razvijati bolj učinkovite sisteme izobraževanja in usposabljanja, da bi izboljšali kakovost trga delovne sile, ob upoštevanju priporočil zgoraj navedenega poročila skupine na visoki ravni;

9. opozarja na velik pomen učinkovite ureditve intelektualne lastnine za spodbujanje inovacij in komercialno uporabo novih idej ter na razvoj ustvarjalne vsebine v off-line in on-line okolju; spodbuja nove države članice, da zagotovijo učinkovito delovanje sistemov za zaščito patentov in avtorskih pravic ter s sredstvi zadostno podprejo ukrepe za preprečevanje piratstva in ponarejanja;

10. poziva Svet, glede na velik pomen zagotavljanja varovanja intelektualne lastnine za inovacije, ki vključujejo digitalno tehnologijo, da tesneje sodeluje z Evropskim parlamentom pri postopku odobritve novega patentnega ukrepa, ki bo zagotovil varen okvir za patentabilnost tehničnih izumov na tem področju;

11. poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe v novih državah članicah, da razvijejo gibek dinamičen trg delovne sile, kar bo povečalo zaposlovanje v privatnem sektorju in rešilo težave v zvezi s strukturno brezposelnostjo in regionalnimi razlikami;

12. opozarja na pomembnost izgradnje učinkovitega sistema strokovnih kvalifikacij in spodbujanja opredelitve standardov, ki so medsebojno priznani; predlaga, da bi morala Komisija zagotoviti dodatne vire, ki bi pomagali pri razvoju strokovnih izvajalskih organizacij v novih državah članicah, kar bi spodbudilo razvoj visoko usposobljene delovne sile;

13. poudarja pomembnost dokončnega oblikovanja notranjega trga, s čimer bi se zmanjšale socialne in regionalne razlike v novih državah članicah;

14. se zaveda pomembnosti dinamičnega trga storitev pri ustvarjanju delovnih mest in ustanavljanju novih podjetij; poudarja izreden pomen predlagane direktive o notranjem trgu storitev za gospodarstva novih držav članic; vendar meni, da je treba ta cilj doseči brez poseganja v socialno kohezijo v Uniji in v visoko raven varstva potrošnikov;

15. vzpodbuja nacionalne, regionalne in lokalne organe v novih državah članicah, da izboljšajo in razširijo svojo dejavnost širjenja podatkov v zvezi z zakonodajo in delovanjem EU in notranjega trga; meni, da je pomembno, da javnost dobi informacije in smernice o njenih potrošniških pravicah in o priložnostih za delo in uveljavitev na notranjem trgu;

16. poziva nove države članice, da zagotovijo, da bodo inštrumenti izvensodne poravnave in inštrumenti za reševanje težav, kot je SOLVIT [3], prejeli primerno finančno podporo za njihov razvoj in delovanje, da bi evropskim državljanom in podjetjem zagotovili orodja za reševanje težav, s katerimi se lahko srečajo pri razvijanju notranjega trga;

17. pozdravlja poseben postopek ugotavljanja kršitev zoper nove države članice, ki niso prenesle direktiv v roku do 1. maja 2004, ki ga je Komisija začela izvajati 20. oktobra 2004;

18. je prepričan, da bi morale biti za olajšanje prenosa zakonodaje Skupnosti posodobitve o statusu prenosa bolj pogosto na razpolago. Te posodobitve morajo dopolniti primerjalno tabelo napredka notranjega trga in biti v uporabi pri oblikovanju imena in sramotilnega seznama vseh držav članic, ki zaostajajo v postopku prenosa;

19. meni, da mora Komisija začeti racionalizirati obstoječo zakonodajo EU tako, da jo poenostavi. To bi bilo v veliko pomoč v postopku prenosa in izvajanja, prav tako bi spodbudilo pretok in trgovanje znotraj Skupnosti ter pospešilo rast evropskega gospodarstva;

20. upošteva pomen enostavnega in učinkovitega pravnega ozračja za zniževanje gospodarskih stroškov in povečevanje ustreznosti; spodbuja nove države članice k prenosu obstoječega pravnega reda notranjega trga na najenostavnejši način. Predlaga novim državam članicam, naj s prenosom njihovega sedanjega znanja o zapletenosti obstoječega pravnega reda dejavno podpirajo programe Komisije za boljšo pripravo zakonodajo;

21. predlaga, da bi primerjalno tabelo napredka nadgradili do ravni Evropskega sveta in ga priznali na politični ravni kot glavno referenčno točko za status prenosa;

22. meni, da bi Evropski parlament moral igrati bolj proaktivno vlogo pri spremljanju delovanja in pritiskal na države članice, da bi prenesle direktive;

23. opozarja na lastno obvezo, da bo dejavno vplival na ponovno usmeritev programa lizbonske strategije, kjer je to ustrezno, ob tem pa ohranil ravnotežje med gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi dimenzijami lizbonskega in göteborškega procesa za razvoj ambiciozne strategije trajnostnega razvoja;

24. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam držav članic.

[1] UL L 236, 23.9.2003, str. 17.

[2] UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

[3] SOLVIT je prostovoljno spletno omrežje za reševanje težav, v katerem sodelujejo države članice EU za reševanje težav, ki se pojavljajo zaradi napačne uporabe prava EU s strani organov javne uprave na področju notranjega trga, brez pravnih postopkov. SOLVIT center je v vsaki državi članici EU. SOLVIT centri pomagajo pri obravnavanju pritožb s strani državljanov in podjetij. So sestavni del nacionalnih uprav in zagotavljajo resnične rešitve v desetih tednih.

--------------------------------------------------