Posebno poročilo Boj proti goljufijam  
na področju DDV  
znotraj Skupnosti: 
potrebnih je več ukrepovSL 2015  št. 24
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-3842-9 ISSN 1831-094X doi:10.2865/72516 QJ-AB-15-024-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-3801-6 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/614675 QJ-AB-15-024-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-3804-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/12262 QJ-AB-15-024-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Boj proti goljufijam  
na področju DDV  
znotraj Skupnosti: 
potrebnih je več ukrepov
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 24
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat IV, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Milan Martin Cvikl in 
ki je specializiran za revizijo področij prihodkov, raziskav in notranjih politik, finančnega in ekonomskega upravljanja ter 
institucij in organov EU. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča Neven Mates, pri njej pa so sodelovali vodja 
njegovega kabineta Georgios Karakatsanis, vodja enote Angela McCann, vodja ekipe Carlos Soler Ruiz ter revizorji Dan Da -
nielescu, Josef Edelmann, Maria Echanove, Maria Isabel Quintela, Timothy Upton, Wolfgang Hinnenkamp in Marko Mrkalj.
Od leve proti desni:  D. Danielescu, A. McCann, J. Edelmann, N. Mates, G. Karakatsanis, M. I. Quintela,  
W. Hinnenkamp, C. Soler Ruiz.
03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
 Glosar
I–VII  Povzetek
V–VII  Glavna priporočila
1–13  Uvod
1–4 Kako so obdavčene transakcije znotraj Skupnosti
5–10  Kako poteka izogibanje plačilu DDV pri transakcijah znotraj Skupnosti
11–13  Kako poteka upravno sodelovanje v boju proti goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti
14–18  Obseg revizije in revizijski pristop
19 –111  Opažanja
19–25  Pomanjkanje primerljivih podatkov in kazalnikov o goljufijah na področju DDV znotraj Skupnosti
20–22  Pomanjkanje ocen goljufij na področju DDV znotraj Skupnosti na ravni EU
23 – 25 Pomanjkanje kazalnikov uspešnosti o goljufijah na področju DDV znotraj Skupnosti
26–70  Vzpostavljeni okvir za upravno sodelovanje davčnim organom držav članic omogoča izmenjavo 
informacij o DDV
27–36  Države članice so menile, da je izmenjava informacij z uporabo elektronskih standardnih obrazcev 
najuspešnejše orodje, pri čemer pa je pravočasnost odgovorov slaba
37–44  VIES zagotavlja informacije o transakcijah znotraj Skupnosti z občasnimi težavami glede zanesljivosti
45–47  Večstranske kontrole so uspešno orodje, vendar se izvajajo manj pogosto
48–55  Eurofisc: obetavno orodje, ki ga je treba izboljšati
04 Kazalo
56–59  Komisija zagotavlja dragoceno pomoč državam članicam, vendar ne izvaja obiskov v državah članicah
60–62  Informacije, prejete iz držav nečlanic EU, se ne izmenjujejo med državami članicami
63–70  Fiscalis je pomemben instrument EU za krepitev upravnega sodelovanja
71–92  Zakonodaja o DDV je bila prilagojena za boj proti goljufijam na področju DDV
73–75  Obdobje poročanja za rekapitulacijska poročila o DDV in čas za njihovo oddajo sta se skrajšala
76–85  Carinski postopek 42: večino priporočil Računskega sodišča je Komisija sprejela, vendar jih države članice 
niso izvedle
86–89  Obrnjena davčna obveznost: koristno orodje v boju zoper goljufije znotraj Skupnosti z neobstoječim 
gospodarskim subjektom, ki se ne uporablja dosledno
90–92  Zakonodaja o elektronskem poslovanju upošteva mednarodno najboljšo prakso, vendar jo je težko izvajati
93 –111  Pomanjkanje sodelovanja in prekrivanje pristojnosti upravnih in sodnih organov ter organov 
kazenskega pregona v boju proti goljufijam na področju DDV
95–100  Pomanjkanje izmenjave podatkov med carinskimi, davčnimi in policijskimi organi ter organi kazenskega 
pregona
101–103  Europol in OLAF nimata dostopa do podatkov v sistemu VIES in omrežju Eurofisc
104–109  EMPACT: dobra pobuda, vendar je njena trajnost ogrožena
110 –111  Države članice se ne strinjajo s predlogi za vključitev DDV v področje uporabe direktive o zaščiti finančnih 
interesov in uredbe o ustanovitvi evropskega javnega tožilstva
112–122  Zaključki in priporočila
113 Merjenje uspešnosti sistema
114 Navzkrižno preverjanje carinskih podatkov s podatki o DDV je ključnega pomena
115 Izboljšanje sistema zgodnjega opozarjanja Eurofisc za boljše ciljno usmerjanje na zelo tvegane 
gospodarske subjekte
116 –117  Izboljšanje obstoječega pravnega okvira
118 –119  Izboljšanje ureditev za upravno sodelovanje
120–122  Izboljšanje sodelovanja med upravnimi in pravosodnimi organi ter organi kazenskega pregona
05 Kazalo
 Priloga I – Revizijski pristop na ravni Komisije
 Priloga II – Revizijski pristop na ravni carinskih in davčnih organov v državah članicah
 Priloga III – Kontrolni model Evropskega računskega sodišča za carinski postopek 42
 Odgovori Komisije
06
 Kratice
B2C : poslovanje med podjetji in potrošniki
CCWP : delovna skupina za carinsko sodelovanje
CP 42 : carinski postopek 42
DDV : davek na dodano vrednost
DP: delovno področje omrežja Eurofisc
EMPACT : Evropska večdisciplinarna platforma proti grožnjam kriminala
EPPO : Evropsko javno tožilstvo
EU: Evropska unija
FATF : Projektna skupina za finančno ukrepanje
GD za obdavčenje in carinsko unijo : Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo
IC: znotraj Skupnosti
IDCZ : izvedbene določbe carinskega zakonika
JCO : skupna carinska operacija
MLC : večstranske kontrole
NGS : goljufija znotraj Skupnosti z neobstoječim gospodarskim subjektom
OAP : operativni akcijski načrti
OCG : organizirane kriminalne združbe
OECD : Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj
OLAF : Evropska komisija – Evropski urad za boj proti goljufijam
PIF: zaščita finančnih interesov Unije
SAD : enotna upravna listina
SCAC : Stalni odbor za upravno sodelovanje
VIES : sistem izmenjave podatkov s področja DDV
07
 Glosar
Carinska deklaracija : dokument, s katerim oseba izkaže, da želi dati blago v določen carinski postopek.
Carinski postopek 42 : postopek, ki ga uvozniki uporabljajo za pridobitev oprostitve plačila DDV, kadar bo uvoženo 
blago prepeljano v drugo državo članico. DDV se plača v namembni državi članici.
Dobava blaga znotraj Skupnosti : dobava blaga, ki ga odpošlje ali odpelje v namembni kraj zunaj ozemlja izvora 
blaga, vendar znotraj EU, prodajalec ali pridobitelj ali druga oseba v njegovem imenu, za drugega davčnega 
zavezanca ali pravno osebo, ki ni davčni zavezanec in ki deluje kot taka, v državi članici, ki ni tista, v kateri se 
odpošiljanje ali prevoz blaga začne.
Država članica dobave : država članica, iz katere se opravi dobava znotraj Skupnosti.
Država članica pridobitve : država članica, v kateri poteka pridobitev znotraj Skupnosti.
Država članica uvoza : država članica, v kateri se blago fizično uvozi v EU in sprosti v prosti promet.
Eurofisc : decentralizirano omrežje uradnikov iz davčnih in carinskih uprav držav članic, ki hitro izmenjujejo ciljno 
usmerjene informacije o morebitnih goljufivih podjetjih in transakcijah.
Eurojust : agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje, ustanovljena za krepitev boja proti hudim oblikam 
organiziranega kriminala. Sestavljajo jo državni tožilci, sodniki ali policijski uradniki enakih pristojnosti, napoteni iz 
držav članic v skladu z njihovimi pravnimi sistemi.
Europol : agencija Evropske unije za kazenski pregon, ki pomaga organom kazenskega pregona v državah članicah 
v boju proti hudim oblikam organiziranega kriminala.
Fiscalis : akcijski program EU za financiranje pobud davčnih uprav za izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve na 
notranjem trgu s komunikacijskimi sistemi in sistemi za izmenjavo informacij, večstranskimi kontrolami, seminarji, 
projektnimi skupinami, delovnimi obiski, dejavnostmi usposabljanja in drugimi podobnimi dejavnostmi, potrebnimi 
za dosego ciljev programa.
Identifikacijska številka za DDV (ID DDV) : individualna številka, dodeljena vsakemu davčnemu zavezancu, ki 
namerava dobavljati blago ali storitve ali pridobivati blago za poslovne namene. Vsaka številka ima predpono iz 
dveh črk, po kateri je mogoče prepoznati državo članico izdajateljico.
Namembna država članica : država članica, v katero se blago odpošlje ali prepelje in ni država članica, v kateri je 
opravljena dobava.
08 Glosar
Neobstoječi gospodarski subjekt : gospodarski subjekt, registriran za namene DDV, ki z morebiti goljufivim 
namenom pridobi ali namerava pridobiti blago ali storitve, ne da bi plačal DDV, ter to blago in storitve dobavi z DDV, 
vendar pobranega DDV ne plača nacionalnemu davčnemu organu.
O_MCTL : kontrolno sporočilo sistema VIES, ki se ustvari po prejemu sporočila sistema VIES, v katerem so navedene 
vse neaktivne identifikacijske številke za DDV, ki jih vsebuje.
Prenos : odpošiljanje ali prevoz blaga, ki ga opravi dobavitelj ali druga oseba v njegovem imenu, v namembni kraj 
zunaj ozemlja države članice, v kateri se opravi dobava, vendar znotraj Skupnosti, za potrebe svojega podjetja.
Pridobitev blaga znotraj Skupnosti : pridobitev pravice do razpolaganja s premičninami kot lastnik, ki jih 
pridobitelju odpošlje ali pripelje prodajalec ali pridobitelj ali druga oseba v njegovem imenu v drugo državo članico, 
kot je država, v kateri se odpošiljanje ali prevoz blaga začne.
Prosti promet : status blaga, uvoženega iz tretjih držav, za katerega so bile opravljene vse uvozne formalnosti, kar 
omogoča njegovo prodajo ali porabo na trgu EU.
Rekapitulacijsko poročilo : poročilo, ki ga mora predložiti vsak davčni zavezanec, identificiran za namene DDV, ki 
izvaja dobave znotraj Skupnosti. Rekapitulacijsko poročilo se predloži praviloma vsak mesec, v njem pa je navedena 
skupna vrednost blaga ali storitev, dobavljenih posameznim pridobiteljem v drugih državah članicah, navedenim po 
identifikacijski številki za DDV.
SCAC : Stalni odbor za upravno sodelovanje je v skladu s členom 58 Uredbe Sveta (ES) št. 904/2010 regulativni odbor, 
ki pomaga Komisiji pri zadevah, določenih v tej uredbi. Sestavljajo ga predstavniki držav članic, predseduje pa mu 
predstavnik Komisije.
Sprostitev blaga : dejanje, s katerim carinski organi sprostijo blago za namene, določene v carinskem postopku.
Upravno sodelovanje : izmenjava informacij med državami članicami, s katero si davčni organi medsebojno 
pomagajo in sodelujejo s Komisijo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 904/2010 z dne 7. oktobra 2010, da se zagotovi 
pravilna uporaba DDV pri dobavah blaga in storitev, pridobitvah blaga znotraj Skupnosti in uvozu blaga. Izmenjave 
informacij med državami članicami zajemajo vse informacije, ki lahko vodijo do pravilne odmere DDV, tudi glede 
posameznih primerov.
VIES : sistem izmenjave informacij o DDV je elektronsko omrežje za posredovanje informacij o veljavnih 
identifikacijskih številkah za DDV podjetij, registriranih v državah članicah, in o davka oproščenih dobavah znotraj 
Skupnosti. Nacionalne davčne uprave so odgovorne za vnos obeh vrst informacij v omrežje.
Vmesno podjetje : družba, ki izvaja dejanske ali fiktivne dobave znotraj Skupnosti neobstoječim gospodarskim 
subjektom ali gospodarskim subjektom, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti. Prostovoljno sodeluje v sistemu 
goljufije.
09
 Povzetek
I
Z enotnim trgom, uvedenim 1. januarja 1993, so bile 
odpravljene mejne kontrole za trgovino znotraj Skup -
nosti. Ker je izvoz blaga in storitev v drugo državo čla -
nico še naprej oproščen DDV, je to ustvarilo tveganje, 
da bi bili blago in storitve neobdavčeni tako v državi 
dobaviteljici kot v državi članici potrošnje. Poleg 
izgube prihodkov za države članice vpliva nepobran 
DDV tudi na lastna sredstva Evropske unije.
II
Ta revizija je obravnavala vprašanje, ali je EU uspe -
šna v boju proti goljufijam na področju DDV znotraj 
Skupnosti. Sodišče je ugotovilo, da sistem EU ni dovolj 
uspešen ter da nanj negativno vplivajo pomanjkanje 
primerljivih podatkov in kazalnikov o goljufijah na 
področju DDV znotraj Skupnosti na ravni EU.
III
Goljufije na področju DDV so pogosto povezane 
z organiziranim kriminalom. Po navedbah predstavni -
kov Europola se ocenjuje, da organizirane kriminalne 
združbe povzročijo državam članicam izgube prihod -
kov iz DDV v višini 40 do 60 milijard EUR letno in da 
je 2 % teh združb odgovornih za 80 % goljufij z neob -
stoječim gospodarskim subjektom znotraj Skupnosti 
(NGS).
IV
EU je vzpostavila niz orodij, ki jih dražve članice lahko 
uporabljajo za boj proti goljufijam na področju DDV 
znotraj Skupnosti, vendar bi bilo treba nekatera okre -
piti ali jih uporabljati bolj dosledno. In sicer:
(a) v večini obiskanih držav članic ni učinkovitih 
navzkrižnih preverjanj med carinskimi in davčnimi 
podatki;(b) okvir za upravno sodelovanje omogoča izmenjavo 
informacij o DDV med davčnimi organi držav čla -
nic, vendar so težave v zvezi s točnostjo, popol -
nostjo in pravočasnostjo podatkov;
(c) prisotno je pomanjkanje sodelovanja in prekri -
vanje pristojnosti upravnih in sodnih organov ter 
organov kazenskega pregona.
Glavna priporočila
V
Za odobritev novih pravnih ukrepov in njihovo izvaja -
nje so odgovorne predvsem države članice, vendar naj 
Komisija:
(a) spodbudi usklajena prizadevanja držav članic za 
vzpostavitev skupnega sistema za zbiranje stati -
stičnih podatkov o primerih goljufij na področju 
DDV znotraj Skupnosti;
(b) predlaga zakonodajne spremembe, ki bi omogoči -
le uspešno navzkrižno preverjanje med carinskimi 
podatki in podatki o DDV;
(c) da pobudo in spodbuja države članice, da se od -
pravijo pomanjkljivosti v omrežju Eurofisc;
(d) spodbuja države članice, naj bolje usklajujejo svoje 
politike glede obrnjene davčne obveznosti;
(e) se v okviru svoje ocene ureditev za upravno so -
delovanje osredotoči na izboljšanje pravočasnosti 
odgovorov držav članic na zahteve po informa -
cijah, zanesljivosti sistema VIES ter na nadaljnje 
ukrepanje na podlagi ugotovitev iz prejšnjih poro -
čil o upravnem sodelovanju, ter
(f) skupaj z državami članicami odpravi pravne ovire, 
ki preprečujejo izmenjavo informacij med upravni -
mi in pravosodni organi ter organi kazenskega pre -
gona na nacionalni ravni in na ravni EU. Zlasti bi 
morala OLAF in Europol imeti dostop do podatkov 
v sistemu VIES in omrežju Eurofisc, države članice 
pa bi morale imeti koristi od informacij, ki so jih 
predložile.
Povzetek 10
VI
Države članice naj se nezakonitim dejavnostim, ki ško -
dijo finančnim interesom Evropske unije, zoperstavijo 
z učinkovitimi odvračilnimi ukrepi, vključno z zakono -
dajnimi. Svet naj zlasti:
(a) odobri predlog Komisije o solidarni odgovornosti;
(b) pooblasti Komisijo za pogajanja o ureditvah za 
medsebojno pomoč z državami, v katerih ima 
sedež večina ponudnikov digitalnih storitev, in za 
sklenitev dogovorov o teh ureditvah.
VII
Za uspešno zaščito finančnih interesov Evropske unije 
naj Evropski parlament in Svet:
(a) vključita DDV na področje uporabe direktive 
o boju proti goljufijam (direktive o zaščiti finanč -
nih interesov) in uredbe o ustanovitvi Evropskega 
javnega tožilstva;
(b) podelita Evropskemu uradu za boj proti goljufijam 
jasne pristojnosti in orodja za preiskave goljufij na 
področju DDV znotraj Skupnosti.
11
 Uvod
Kako so obdavčene 
transakcije znotraj 
Skupnosti
01 
Z enotnim trgom, uvedenim 1. janu -
arja 1993, so bile odpravljene mejne 
kontrole za trgovino znotraj Skupnosti. 
Dobavitelji, ki so zavezanci za DDV, so 
upravičeni do uporabe ničelne stopnje 
DDV pri prodaji kupcem, ki so zavezan -
ci za DDV v drugih državah članicah. 
Načeloma se DDV plača v državi člani -
ci, kjer je blago porabljeno.
02 
Davčni organi v državi članici dobavite -
ljici so dolžni odobriti oprostitev DDV 
za dobavo blaga znotraj Skupnosti, 
če je blago bodisi dobavljeno stranki 
ali neposredno preneseno1 dobavite -
lju v drugi državi članici. Oprostitev 
plačila DDV velja le, če lahko dobavitelj 
dokaže, da je blago fizično zapustilo 
državo članico dobaviteljico.03 
Za namene DDV znotraj Skupnosti 
morajo biti dobavitelji identificirani 
s posebno identifikacijsko številko (ID) 
za DDV in morajo o dobavah znotraj 
Skupnosti ali prenosih redno poro -
čati v rekapitulacijskem poročilu2, ki 
se predloži davčnim organom države 
članice dobaviteljice. EU je vzpostavila 
elektronski sistem (VIES)3, po katerem 
države članice izmenjujejo informacije 
o gospodarskih subjektih, registri -
ranih za DDV, in o dobavah znotraj 
Skupnosti.
04 
Davčni organi države članice doba -
viteljice so dolžni vnesti podatke iz 
rekapitulacijskih poročil v podatkovno 
zbirko VIES, tako da so ti podatki na 
voljo davčnim organom v namembni 
državi članici. Potrošnik mora prijaviti 
pridobitev znotraj Skupnosti davčnim 
organom v namembni državi članici, 
kar je obdavčljiv dogodek, na podlagi 
katerega se DDV obračuna v končni 
namembni državi članici. Diagram 1  
prikazuje, kako potekata poročanje 
o dobavah blaga znotraj Skupnosti po 
sistemu VIES in nadzor nad njimi.1 Prenos pri tem v skladu 
s členom 17(1) Direktive Sveta 
2006/112/ES z dne 
28. novembra 2006 
o skupnem sistemu davka na 
dodano vrednost (direktiva 
o DDV) (UL L 347, 11.12.2006, 
str. 1) pomeni pošiljanje ali 
prevoz blaga, ki ga opravi 
dobavitelj ali druga oseba 
v njegovem imenu, 
v namembni kraj zunaj 
ozemlja države članice, v kateri 
se opravi dobava, vendar 
znotraj EU, za potrebe svojega 
podjetja.
2 Poročilo, ki ga mora predložiti 
vsak davčni zavezanec, 
identificiran za DDV, ki izvaja 
dobave znotraj Skupnosti. 
Rekapitulacijsko poročilo se 
pripravi vsak mesec, v njem pa 
mora biti navedena skupna 
vrednost blaga, dobavljenega 
posameznim pridobiteljem 
v drugih državah članicah, 
navedenim po identifikacijski 
številki za DDV. Države članice 
lahko dovolijo, da se ta 
poročila predložijo četrtletno, 
če vrednost dobavljenega 
blaga ne presega 50 000 
evrov.
3 Sistem izmenjave informacij 
o DDV v skladu s členom 17 
Uredbe Sveta (EU) št. 904/2010 
z dne z dne 7. oktobra 2010 
o upravnem sodelovanju in 
boju proti goljufijam na 
področju davka na dodano 
vrednost (prenovitev) 
(UL L 268, 12.10.2010, str. 1).
12 Uvod
Kako poteka izogibanje 
plačilu DDV pri 
transakcijah znotraj 
Skupnosti
05 
Sistem DDV znotraj Skupnosti je bil 
pogosto zlorabljen v okviru tako ime -
novanih goljufij znotraj Skupnosti z ne -
obstoječim gospodarskim subjektom 
(NGS). V okviru tega sistema goljufije 
dobavitelj s sedežem v državi članici 1, 
tako imenovano vmesno podjetje, do -
bavi blago (z oprostitvijo plačila DDV) 
drugemu podjetju s sedežem v državi članici 2, tako imenovanemu neobsto -
ječemu gospodarskemu subjektu. Ta 
gospodarski subjekt nato izkoristi do -
bavo blaga znotraj Skupnosti, oprošče -
no plačila DDV, in to blago ponovno 
proda na domačem trgu države člani-  
ce 2, pri čemer ponudi zelo konku -
renčne cene. To lahko stori, ker čeprav 
svojim strankam zaračuna DDV, tega 
davka ne plača davčnim organom, 
s čimer poveča svoje stopnje dobička. 
Nato neobstoječi gospodarski su -
bjekt izgine brez sledu, zaradi česar 
je v državi članici, v kateri se blago ali 
storitve porabijo, davek nemogoče 
pobrati.Diagram 1Kako deluje VIES
država članica 1
davčne obveznosti
gospodarskega subjekta
kontrole davčnih
organov
gibanje blaga
država članica 2
VIESupravno sodelovanje EU
dobava znotraj
Skupnostipridobitev znotraj
Skupnosti
Vir: Evropsko računsko sodišče.blago prispe v državo članico 2 davčni organi pridobijo podatke iz 
sistema VIES in jih primerjajo
z obračunom DDVpridobitelj prijavi pridobitev blaga 
znotraj Skupnosti v obračunu DDV
blago se odpošlje v državo članico 2davčni organi vnesejo podatke
v sistem VIESdobavitelj predloži rekapitulacijsko 
poročilo o DDV za dobave znotraj 
Skupnosti
13 Uvod
06 
V skladu z različico te sheme stranka 
neobstoječega gospodarskega su -
bjekta (posrednik – broker) proda ali 
navidezno proda blago v tujino, včasih 
ponovno vmesnemu podjetju, in od 
davčnih organov zahteva vračilo DDV, 
ki ga je plačala neobstoječemu gospo -
darskemu subjektu. Ista transakcija se 
lahko krožno ponovi, zato je dobila 
ime „davčni vrtiljak”.
07 
Včasih se blago sploh ne premakne ali 
obstaja samo na papirju. Goljufijo je 
mogoče še dodatno zaplesti tako, da 
neobstoječi gospodarski subjekt blago 
proda vmesnim trgovcem (buffer -
jem), med katerimi so nekateri lahko 
pošteni, da bi tako davčnim organom 
otežil izsleditev goljufije. Če krožni tok 
vključuje tretjo državo, je mogoče za 
oviranje sledljivosti transakcij uporabiti 
tudi carinski postopek 424.08 
Diagram 2  prikazuje osnovno she -
mo davčnega vrtiljaka, pri čemer je 
predpostavljeno, da je stopnja DDV 
20 %. V prvem koraku vmesno podjetje 
proda blago neobstoječemu gospo -
darskemu subjektu za 1 000 000 EUR, 
ne da bi zaračunalo DDV, saj so dobave 
znotraj Skupnosti oproščene DDV. 
V drugem koraku neobstoječi gospo -
darski subjekt proda blago vmesnemu 
trgovcu 1 (bufferju) za 1 080 000 EUR 
(900 000 plus 180 000 EUR DDV). 
Neobstoječi gospodarski subjekt teh 
180 000 EUR DDV ne plača davčnemu 
organu in izgine. V tretjem koraku 
vmesni trgovec 1, ki se morda ne zave -
da, da sodeluje v goljufivi verigi, proda 
blago vmesnemu trgovcu 2 z dobič -
kom 20 000 EUR in plača davčnemu 
organu 20 % tega dobička kot DDV 
(4 000 EUR). Vmesni trgovec 2 proda 
blago posredniku (brokerju) z dobič -
kom 30 000 EUR in plača DDV v višini 
20 % tega dobička (6 000 EUR). Pos -
rednik zaključi goljufivo verigo s pro -
dajo blaga nazaj vmesnemu podjetju 
z dobičkom 20 000 EUR. Vmesnemu 
podjetju ne zaračunava DDV, ker so 
dobave znotraj Skupnosti oprošče -
ne DDV, vendar zahteva nazaj DDV, 
ki ga je plačal vmesnemu trgovcu 2 
(190 000 EUR). Davčni organi države 
članice 2 tako utrpijo davčno izgubo 
v višini 180 000 EUR, saj so pobrali 
10 000 EUR od vmesnih trgovcev 1 in 2, 
vendar pa vrnejo 190 000 EUR posred -
niku. Skupni dobiček, pridob-  
ljen na podlagi davčnega vrtiljaka, je 
180 000 EUR, ki si jih razdelijo različne 
strani, udeležene v goljufiji.4 Carinski postopek 42 je 
postopek, ki ga uvozniki 
uporabljajo za pridobitev 
oprostitve plačila DDV, kadar 
bo uvoženo blago prepeljano 
v drugo državo članico. DDV 
se plača v namembni državi 
članici.
14 Uvod Diagram 2Shema davčnega vrtiljaka
neobstoječi gospodarski
subjektposrednik
vmesni trgovec 2 vmesni trgovec 1
država članica 2
država članica 1
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi primera Projektne skupine za /f_inančno ukrepanje.davčna izguba 
180 000 EURdobava znotraj Skupnosti
970 000 EUR + 0 DDV
dobiček 20 000/uni00A0EUR 
950 000 EUR + 20 % DDV 
(plačan)
dobiček 30 000/uni00A0EUR900 000 EUR + 20 % DDV
(ni plačan)
dobiček 80 000/uni00A0EURdobava znotraj Skupnosti 
1 000  000 EUR + 0 DDV
dobiček 30 000/uni00A0EUR
920 000 EUR + 20 % DDV 
(plačan)
dobiček 20 000/uni00A0EURdobavitelj – 
vmesno podjetje
15 Uvod
09 
Goljufije z neobstoječim gospodarskim 
subjektom in davčnim vrtiljakom so 
običajno osredotočene na izdelke vi -
soke vrednosti, kot so mobilni telefoni, 
računalniški čipi in plemenite kovine, 
vključujejo pa tudi neopredmetene 
postavke, kot so ogljikovi dobropisi, 
plin in električna energija ter certifikati 
zelene energije.5
10 
Kot izhaja iz zgoraj navedenega, se 
posamezne države članice ne morejo 
same spopasti z goljufijami na po -
dročju DDV znotraj Skupnosti, pač pa 
morajo tesno sodelovati z davčnimi 
organi drugih držav članic EU in držav 
nečlanic EU.6
Kako poteka upravno 
sodelovanje v boju proti 
goljufijam na področju 
DDV znotraj Skupnosti
11 
Z enotnim trgom so bile odpravljene 
mejne kontrole za trgovino znotraj 
Skupnosti. Od takrat naprej so države 
članice odvisne od informacij, ki jih 
prejmejo od drugih držav članic v zvezi 
s trgovino znotraj Skupnosti, da lahko 
pobirajo DDV na svojem ozemlju. Dr -
žave članice izmenjujejo te informacije 
z uporabo ureditev za upravno sodelo -
vanje, predvidenih v zakonodaji EU7. Ta 
zakonodaja določa naslednja orodja za 
upravno sodelovanje:
(a) izmenjava informacij na zahtevo in 
izmenjava informacij brez pred -
hodne zahteve z uporabo stan -
dardnih obrazcev, ki jih je odobril 
Stalni odbor za upravno sodelova -
nje (SCAC);(b) izmenjava informacij v okviru elek -
tronske zbirke podatkov VIES (glej 
odstavka 3 in 4 zgoraj);
(c) kontrole, izvedene sočasno v dveh 
ali več državah članicah (večstran -
ske kontrole), in prisotnost davčnih 
uradnikov v drugih državah člani -
cah, kar jim omogoča dostop do 
dokumentacije, ki se hrani tam, ali 
sodelovanje pri preiskavah v teku, 
ter
(d) decentralizirano omrežje Eurofisc 
za hitro izmenjavo ciljno usmer -
jenih informacij med državami 
članicami o sumljivih gospodarskih 
subjektih in podobnih vprašanjih. 
Njegov namen je spodbuditi in 
olajšati večstransko sodelovanje 
v boju proti goljufijam na po -
dročju DDV. Omrežje deluje kot 
okvir za sodelovanje brez pravne 
osebnosti.
12 
Fiscalis je akcijski program EU, ki finan -
cira dejavnosti, kot so komunikacijski 
sistemi in sistemi za izmenjavo infor -
macij, večstranske kontrole, seminarji, 
projektne skupine, delovni obiski, 
dejavnosti usposabljanja in druge 
podobne dejavnosti. Njegov namen je 
izboljšati pravilno delovanje sistemov 
obdavčitve na notranjem trgu s krepit -
vijo sodelovanja med sodelujočimi dr -
žavami, njihovimi upravami in uradniki.5 Zgornji dom britanskega 
parlamenta, odbor za 
Evropsko unijo, 12. poročilo za 
obdobje 2012–2013, The Fight 
Against Fraud on the EU’s 
Finances  (boj proti goljufijam 
na področju financ EU), okvir 4, 
str. 22.
6 Spodnji dom britanskega 
parlamenta, odbor za javne 
račune, Standard Report on the 
Accounts of HM Revenue and 
Customs: VAT Missing Trader 
Fraud  (standardno poročilo 
o računovodskih izkazih HM 
Revenue and Customs: 
goljufije na področju DDV 
v zvezi z neobstoječim 
gospodarskim subjektom), 
45. poročilo za obdobje 
2006–2007, povzetek, str. 3. 
Glej tudi COM(2014) 71 final 
z dne 12. februarja 2014 
„Poročilo Komisije Svetu in 
Evropskemu parlamentu 
o uporabi Uredbe Sveta (EU) 
št. 904/2010 o upravnem 
sodelovanju in boju proti 
goljufijam na področju davka 
na dodano vrednost”.
7 Uredba Sveta (EU) 
št. 904/2010.
16 Uvod
13 
Diagram 3  spodaj prikazuje, kako 
delujejo različna orodja za upravno 
sodelovanje, Diagram 4  pa njihovo 
razvrstitev glede na hitrost in podrob -
nost zagotovljenih informacij. Diagram 3Orodja za upravno sodelovanje
zahteva po informacijah
odgovor1)
2)
3)VIES
izmenjava informacij brez predhodne zahteve
4)
centralizirane povratne
informacije
povratne informacije
na sporočila o golju/f_ijisporočila o golju/f_iji centralizirane informacije
5) informacije informacijevnos poizvedba
Vir: Evropsko računsko sodišče.večstranske 
kontrolekoordinator za  
delovno področje 
Euro/f_iscadržava članica,
ki zagotovi 
informacijedržava članica,
ki prejme 
informacije
17 Uvod Diagram 4Razvrstitev orodij za upravno sodelovanje glede na hitrost in podrobnost 
posredovanih informacij
VIES
Euroﬁsc
SCACMLCinformacije o trgovini
znotraj Skupnosti
sporočila o goljuﬁji
izmenjave informacij
usklajene revizije
-
--
--
-podrobnost  informacij hitrost informacijpodrobnost informacijhitrost
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij iz omrežja Euro/f_isc.
18
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
14 
Cilj revizije je bil odgovoriti na vpra -
šanje, ali je EU uspešna v boju proti 
goljufijam na področju DDV znotraj 
Skupnosti. V ta namen so se obravna -
vala naslednja podvprašanja:
(a) Ali Komisija uspešno uporablja 
orodja, ki jih ima na voljo, za boj 
proti goljufijam na področju DDV 
znotraj Skupnosti in ali so ta orodja 
zadostna? Da bi odgovorilo na to 
vprašanje, je Sodišče preučilo, ali:
(i) je Komisija zanesljivo ocenila 
obseg goljufij na tem področju 
in ali je določila ustrezne kazal -
nike uspešnosti, ki omogočajo 
oceno obsega težave in uspeš -
nosti regulativnih in kontrolnih 
ukrepov, sprejetih za njeno 
premagovanje;
(ii) je Komisija vzpostavila uspešne 
ureditve za upravno sodelova -
nje med državami članicami, ki 
omogočajo izmenjavo informa -
cij o DDV med davčnimi organi;
(iii) je Komisija prispevala k vzpo -
stavitvi trdnega regulativnega 
okvira in predlagala ustrezne 
zakonodajne predloge, za 
katere je verjetno, da bodo 
privedli do zmanjšanja goljufij 
na področju DDV v državah 
članicah.(b) Ali države članice uspešno sodelu -
jejo v boju proti goljufijam na po -
dročju DDV znotraj Skupnosti? Da 
bi odgovorilo na to vprašanje, je 
Sodišče preučilo, ali so vzpostavlje -
ni primerni mehanizmi za uspešno 
sporočanje potrebnih informacij in 
upravno sodelovanje med organi 
različnih držav članic in znotraj 
držav članic.
15 
Revizija je bila opravljena na ravni 
Komisije in držav članic. Na ravni 
Komisije je Sodišče preverjalo, ali 
posebni regulativni in nadzorni okvir, 
ki ga je vzpostavila Komisija, upošte -
va mednarodne najboljše prakse na 
področju čezmejnega obdavčevanja. 
Poleg tega je opravilo informativne 
obiski pri OECD, Europolu, Eurojustu in 
predsedniku omrežja Eurofisc. Za več 
informacij o revizijskem pristopu pri 
Komisiji glej Prilogo I .
16 
Sodišče je vsem davčnim organom 
držav članic poslalo anketo o uspeš -
nosti ureditev za upravno sodelovanje 
v boju proti goljufijam na področju 
DDV znotraj Skupnosti. Poleg tega je 
opravilo revizijske obiske zadevnih 
organov v petih državah članicah 
(Nemčija, Italija, Madžarska, Latvija in 
Združeno kraljestvo). Ti so bili izbrani 
na podlagi analize tveganja ob upošte -
vanju pomena njihove davčne osnove 
za DDV in njihove dovzetnosti za golju -
fije na področju DDV.
19 Obseg revizije in revizijski pristop 
17 
V izbranih državah članicah je bila 
pozornost usmerjena v pretok informa -
cij med davčnimi organi držav članic 
dobaviteljic in držav članic končne 
potrošnje, da se zagotovi obveščenost 
davčnih organov o transakcijah znotraj 
Skupnosti.
18 
V vsaki državi članici je Sodišče 
revidiralo vzorec orodij za upravno 
sodelovanje: 20 izmenjav informacij na 
zahtevo, 10 novih registracij v sistem 
VIES, 20 sporočil o napaki sistema VIES, 
10 večstranskih kontrol in 20 sporočil 
o tveganih gospodarskih subjek -
tih (sporočil o goljufiji), izmenjanih 
v okviru delovnega področja 1 omrež -
ja Eurofisc. Pri transakcijah v skladu 
s carinskim postopkom 42 je Sodišče 
preučilo izmenjavo informacij med 
carinskimi in davčnimi organi države 
članice dobaviteljice za vzorec 30 pri -
merov uvoza. Poleg tega je preverilo 
stanje izvajanja priporočil iz poročila 
Sodišča o carinskem postopku 42.8 Za 
več informacij o revizijskem pristopu 
v državah članicah glej Prilogo II .8 Posebno poročilo št. 13/2011 
z naslovom Ali se s kontrolo 
carinskega postopka 42 
preprečujejo in ugotovijo 
utaje DDV?  
(http://eca.europa.eu ).
20
 Opažanja
Pomanjkanje primerljivih 
podatkov in kazalnikov 
o goljufijah na področju 
DDV znotraj Skupnosti
19 
Za uspešen boj proti goljufijam na 
področju DDV morajo davčni organi 
vzpostaviti sisteme za ocenjevanje 
le-teh in nato določiti operativne cilje 
za njihovo zmanjšanje. Kot je Sodišče 
poudarilo leta 2008, bi „razpolaganje 
s primerljivimi podatki o utaji DDV 
znotraj Skupnosti […] pripomoglo 
k boljši ciljni usmerjenosti sodelovanja 
med državami članicami. Komisija in 
države članice bi morale razviti skupni 
pristop glede količinske opredelitve in 
analize v zvezi z utajo DDV”.9
Pomanjkanje ocen goljufij 
na področju DDV znotraj 
Skupnosti na ravni EU
20 
Ker samo dve državi članici, Belgija in 
Združeno kraljestvo, objavljata ocene 
izgub zaradi goljufij na področju DDV 
znotraj Skupnosti, Komisija nima ocen 
za EU kot celoto. (glej okvir 1 ).21 
Ker ni neposrednih informacij o golju -
fijah na področju DDV, Komisija redno 
naroča študije za oceno razlike med 
zneskom dejansko pobranega DDV 
in celotno obveznostjo plačila DDV, 
imenovane tudi vrzel v izpolnjevanju 
obveznosti glede DDV (compliance 
VAT gap). V najnovejši študiji je vrzel 
pri DDV ocenjena na 168 milijard EUR 
v EU-2610 ali 15,2 % celotne davčne 
obveznosti v letu 201311.
22 
Vrzel v izpolnjevanju obveznosti glede 
DDV ni zanesljiva ocena goljufij na po -
dročju DDV znotraj Skupnosti, saj po -
leg tega, da vključuje tako domače kot 
čezmejne goljufije na področju DDV, 
vključuje tudi druge izgube prihodkov, 
vključno s tistimi zaradi zakonitega 
izogibanja davkom, plačilne nesposob -
nosti gospodarskih subjektov in praks 
davčnih organov glede dopuščanja 
davčnih dolgov podjetjem v težavah. 
Poleg tega je vrzel pri DDV zelo obču -
tljiva na ocene sive ekonomije, ki so 
vključene v podatke o BDP .9 Odstavek 110 Posebnega 
poročila št. 8/2007 
o upravnem sodelovanju na 
področju davka na dodano 
vrednost (UL C 20, 25.1.2008, 
str. 1).
10 Študije niso vključevale ocen 
za Hrvaško in Ciper zaradi 
nepopolnih statistik 
nacionalnih računov za ti dve 
državi.
11 Evropska komisija, Study to 
quantify and analyse the VAT 
Gap in the EU Member States. 
2015 Report  (študija za 
količinsko opredelitev in 
analizo vrzeli pri DDV 
v državah članicah EU. Poročilo 
za leto 2015) ( http://ec.europa.
eu/taxation_customs/
common/publications/
studies/index_en.htm ).Okvir 1Razpoložljive ocene goljufij NGS
Združeno kraljestvo je 22. oktobra 2015 ocenilo, da vrednost goljufij na področju DDV znotraj Skupnosti za 
obdobje 2013–2014 znaša od 0,5 do 1 milijarde GBP .12 Objavljeni podatki kažejo zmanjšanje za 0,5 milijarde 
GBP v zadnjih petih letih.
Po zadnji oceni, ki jo je objavila belgijska vrhovna revizijska institucija, znaša vrednost goljufij v zvezi z neob -
stoječim gospodarskim subjektom 94 milijonov EUR za leto 2009, 29 milijonov EUR za leto 2010 in 28 milijo -
nov EUR za leto 2011.13
12 https://www.gov.uk/government/statistics/measuring-tax-gaps . V Združenem kraljestvu proračunsko leto za namene vladnih računovodskih 
izkazov traja od 1. aprila do 31. marca.
13 Fraude intracommunautaire à la TVA. Audit de suivi réalisé en collaboration avec les cours des comptes des Pays-Bas et d’Allemagne. Rapport de la Cour 
des comptes transmis à la Chambre des représentants Bruxelles, septembre 2012 .
21 Opažanja
Pomanjkanje kazalnikov 
uspešnosti o goljufijah 
na področju DDV znotraj 
Skupnosti
23 
Komisija ne določa kazalnikov us -
pešnosti ali operativnih ciljev v zvezi 
z zmanjšanjem goljufij na področju 
DDV znotraj Skupnosti, kar z izjemo 
Združenega kraljestva velja tudi za 
davčne organe držav članic.
24 
Združeno kraljestvo redno določa 
kazalnike uspešnosti v smislu zbranih 
dodatnih prihodkov, ki izhajajo iz izme -
njave informacij s področja DDV, števi -
la odmer in števila primerov goljufij.
25 
Neobstoj ocen goljufij na področju 
DDV znotraj Skupnosti in kazalnikov 
uspešnosti za spremljanje napredka na 
ravni EU predstavlja oviro za presojo, 
ali so prizadevanja EU v boju proti go -
ljufijam na področju DDV uspešna.Vzpostavljeni okvir  
za upravno sodelovanje 
davčnim organom držav 
članic omogoča izmenjavo 
informacij o DDV
26 
Za pobiranje DDV na svojem ozemlju 
so države članice odvisne od informa -
cij, ki jih prejmejo od drugih držav čla -
nic v zvezi s trgovino znotraj Skupno-  
sti. Anketa, ki jo je opravilo Sodišče, je 
pokazala, da 26 od 28 davčnih organov 
držav članic meni, da sedanji okvir za 
upravno sodelovanje zadošča za uspe -
šen boj proti goljufijam na področju 
DDV znotraj Skupnosti.
Države članice so menile, 
da je izmenjava informacij 
z uporabo elektronskih 
standardnih obrazcev 
najuspešnejše orodje, pri 
čemer pa je pravočasnost 
odgovorov slaba
27 
Rezultati ankete kažejo, da je ta izme -
njava informacij najzmogljivejše orodje 
za boj proti goljufijam, saj se odgo -
vori lahko uporabijo kot dokaz pred 
sodiščem. E-obrazci za te izmenjave, 
ki so bili uvedeni julija 2013, deluje -
jo zadovoljivo in vodijo do hitrejše 
obdelave zahtevkov. Zbiranje dokazov 
o vpletenosti gospodarskega subjekta 
v goljufijo izboljšuje izterjavo DDV. 
Poleg tega davčni organi te informacije 
uporabljajo za to, da gospodarskemu 
subjektu bodisi zavrnejo pravico do 
odbitka DDV, ki je bil plačan za naku -
pe,14 bodisi pravico do oprostitve DDV 
za dobavo blaga znotraj Skupnosti15 (tj. 
do uporabe ničelne stopnje), glede na 
to, da je gospodarski subjekt vedel ali 
bi moral vedeti, da so njegove transak -
cije povezane z davčnimi izgubami, ki 
so posledica goljufije.14 Sodba Sodišča EU z dne 
6. julija 2006 v združenih 
zadevah C-439/04 in C-440/04, 
Kittel in Recolta Recycling, 
ZOdl., str. I-6177, točki 60 in 61.
15 Sodba Sodišča EU z dne 
6. septembra 2012 v zadevi 
C- 273/11, Mecsek-Gabona, 
točka 55.
22 Opažanja
28 
Obstajata dve vrsti izmenjave informa -
cij z uporabo standardnih obrazcev: 
izmenjava informacij na zahtevo in 
izmenjava informacij brez predhodne 
zahteve.
Izmenjava informacij  
na zahtevo
29 
Organi držav članic naj bi zahtevane 
informacije predložili čim prej, vendar 
ne pozneje kot tri mesece po datumu 
prejema zahtevka. Kadar zaprošeni 
organ že ima navedene informacije, se 
rok skrajša na največ en mesec.
30 
Vendar pa je bila pravočasnost od -
govorov nezadovoljiva. Statistični 
podatki, ki so jih države članice poslale 
Komisiji, kažejo, da so, gledano v celoti, 
države članice odgovorile pozno na 
41 % zahtevkov, prejetih v letu 2013. 
Šest držav članic je odgovorila pozno 
v več kot 50 % primerov. Analiza števila 
prejetih zahtevkov po državah članicah 
kaže, da zamude niso bile vedno soraz -
merne z obsegom dela, ki ga povzroča 
število zahtevkov.31 
Davčni organi nobene od revidiranih 
držav članic razen Združenega kra -
ljestva niso določili operativnih ciljev 
za zmanjšanje deleža poznih odgo -
vorov, za zbiranje dodatnih prihod -
kov na podlagi izmenjave informacij 
s področja DDV ali za število odmer/
primerov goljufij. Poleg tega je učinek 
tega orodja za upravno sodelovanje 
v smislu pobranega DDV v veliki meri 
še nepoznan.
32 
Vendar pa je anketa pokazala, da so 
vsi razen enega anketiranca zadovoljni 
s kakovostjo odgovorov. Komisija je 
določila kazalnike uspešnosti glede 
števila izmenjav informacij, cilj poveča -
ti izhodiščno število izmenjav informa -
cij na zahtevo za 13 %, ki ga je določila, 
pa je bil leta 2013 dosežen.
33 
Elektronska izmenjava informacij na 
zahtevo je koristno orodje, ki ga države 
članice cenijo. Vendar pa je premalo 
informacij o uspešnosti v smislu pobra -
nega DDV. Poleg tega pozni odgovori 
ovirajo uspešnost pobiranja DDV.
23 Opažanja
Izmenjava informacij  
brez predhodne zahteve
34 
V skladu z zakonodajo EU „pristojni 
organ vsake države članice brez pred -
hodne zahteve posreduje informacije 
[…] pristojnemu organu katere koli 
zadevne države članice v naslednjih 
primerih:
(a) kadar se šteje, da je obdavčitev iz -
vedena v namembni državi članici 
in so informacije, ki jih zagotovi 
država članica porekla, nujne za 
učinkovitost kontrolnega sistema 
namembne države članice;
(b) kadar ima država članica razloge za 
domnevo, da je bila v drugi državi 
članici kršena zakonodaja o DDV ali 
obstaja verjetnost take kršitve;
(c) kadar obstaja tveganje izgube 
davka v drugi državi članici”.16
35 
Komisija je določila kazalnike uspeš -
nosti glede števila izmenjav informacij 
med državami članicami, njen cilj 
povečati izhodiščno število za 10 % pa 
je bil leta 2013 dosežen.36 
Anketa je pokazala, da države članice 
nedvomno štejejo orodje kot koristno. 
Posredovale so številne primere (do-  
datne odmere DDV, informacije o ne -
obstoječih gospodarskih subjektih, 
popravki v sistemu VIES), v katerih je 
bila izmenjava informacij brez pred-  
hodne zahteve zanje pomembna.
VIES zagotavlja informacije 
o transakcijah znotraj 
Skupnosti z občasnimi 
težavami glede zanesljivosti
37 
EU je vzpostavila elektronski sistem 
(VIES), v okviru katerega države članice 
izmenjujejo informacije o gospodar -
skih subjektih, registriranih za DDV, in 
o dobavah znotraj Skupnosti. Države 
članice so odgovorne za zagotavljanje 
kakovosti in zanesljivosti informacij, 
vključenih v sistem VIES, in bi morale 
izvajati postopke za preverjanje teh 
podatkov na podlagi njihove ocene 
tveganja. Ta preverjanja se načeloma 
opravijo pred izdajo identifikacijske 
številke za namene DDV, če pa se pred 
tako identifikacijo opravijo le predhod-  
na preverjanja, pa najpozneje v šestih 
mesecih po tej identifikaciji.16 Člen 13(1) Uredbe Sveta (ES) 
št. 904/2010.
24 Opažanja
38 
Čeprav je anketa Sodišča le nakazala 
občasne težave z zanesljivostjo siste -
ma (štirje sodelujoči od 28), (i) je bilo 
omenjenih 17 težav v zvezi z nerazpo -
ložljivostjo ali pozno razpoložljivostjo 
podatkov, (ii) so odgovori na anketo 
razkrili tudi težave pri dostopu do 
podatkov iz 11 držav članic, (iii) so 
sodelujoči v zvezi z 10 državami člani -
cami poročali o težavah s pravočasnim 
preklicem identifikacijskih številk za 
DDV ter (iv) v sedmih državah članicah 
podatki o identifikacijskih številkah za 
DDV niso bili posodobljeni.
39 
Te ugotovitve so potrdili revizijski 
preizkusi, ki jih je Sodišče opravilo 
v petih obiskanih državah članicah. 
Poleg tega so preizkusi pokazali, da 
se nove identifikacijske številke za 
DDV v sistem VIES vnesejo, ne da bi 
sprožile preglede na podlagi tveganja 
in „primerne podučitve”17 gospodar -
skih subjektov, ki so že registrirani 
za davčne namene. Da bodo sistemi 
držav članic za obvladovanje tveganja 
uspešni in bodo zmanjšali problem 
neobstoječih gospodarskih subjektov, 
je pomembno, da se gospodarski su -
bjekti z visokim tveganjem pregledajo 
takoj po registraciji v sistem VIES.
40 
Pozitivno je, da je bil na Portugalskem 
vzpostavljen dvotirni sistem identifi -
kacijskih številk za DDV, tj. ena identi -
fikacijska številka za DDV za domače 
dejavnosti in druga, ločena identifika -
cijska številka za DDV, ki se uporablja 
za dobavo blaga znotraj Skupnosti. Po -
leg tega imajo nekatere države članice, 
kot so Španija, Portugalska in Hrvaška, 
vzpostavljene dodatne kontrole za 
preverjanje davčnih zavezancev, ki želi -
jo izvajati dobave znotraj Skupnosti.41 
Sodišče je izbralo vzorec sporočil o na -
paki sistema VIES, ki so se nanašala na 
napačne številke DDV,18 in ugotovilo, 
da se davčni organi v večini obiskanih 
držav članic19 niso odzvali na ta sporo -
čila. To povečuje tveganje, da nekatere 
dobave ne bodo obdavčene. Poleg 
tega mora država članica, ki prejme 
rekapitulacijska poročila, obvestiti po -
šiljatelja v dveh delovnih dneh, če so 
številke za DDV napačne. Vendar pa je 
v enem primeru država članica poslala 
sporočilo o napaki več kot dve leti in 
pet mesecev prepozno. Če sporočilo 
o napaki prispe po poteku roka zasta -
ranja20, DDV ni mogoče pobrati.
42 
Pri davčnem vrtiljaku izvaja vmesno 
podjetje dejanske ali fiktivne doba -
ve znotraj Skupnosti neobstoječim 
gospodarskim subjektom ali gospo -
darskim subjektom, ki ne izpolnju -
jejo svojih obveznosti. Zato je treba 
identificirati in spremljati trgovinske 
partnerje v drugih državah članicah ter 
jih, če je potrebno, nemudoma izbrisati 
iz registra. Vendar v nekaterih državah 
članicah zakonodaja ne dovoljuje izbri -
sa vmesnega podjetja samo zato, ker 
ima poslovne odnose z neobstoječim 
gospodarskim subjektom ali gospo -
darskim subjektom, ki ne izpolnjujejo 
svojih obveznosti.17 V skladu z vodnikom 
Compliance Risk Management 
Guide For Tax Administrations  
(vodnik za obvladovanje 
tveganja neupoštevanja 
predpisov za davčne uprave), 
ki ga je pripravila projektna 
skupina št. 32 programa 
Fiscalis, je v primerih, ko je 
razlog za neskladnost 
gospodarskih subjektov 
zapletenost nekega dela 
davčne zakonodaje, mogoče 
ravnati tako, da davčni organi 
zagotovijo brezplačno 
svetovanje za gospodarske 
subjekte ali predlagajo 
spremembo zakonodaje, da se 
zapletenost odpravi.
18 Kadar država članica pošlje 
rekapitulacijsko poročilo 
o DDV po sistemu VIES, pošlje 
država članica, ki informacije 
prejme, sporočilo o napaki, ki 
vsebuje seznam vseh zaznanih 
nepravilnih identifikacijskih 
številk za DDV.
19 Italija (v vseh desetih primerih), 
Madžarska (v sedmih od 
desetih primerov), Latvija (v 
enem od desetih primerov) in 
Združeno kraljestvo (v vseh 
desetih primerih).
20 Obdobje, po katerem DDV ni 
mogoče pobrati, kot je 
določeno z davčno 
zakonodajo držav članic.
25 Opažanja
43 
Komisija ne izvaja nadzornih obiskov 
držav članic, da bi ocenila, ali so te 
sprejele potrebne ukrepe, s katerimi 
zagotovijo, da so podatki, ki jih davčni 
zavezanci posredujejo zaradi iden -
tifikacije za namene DDV popolni in 
točni.21 Brez takšnih obiskov Komisija 
težko spremlja izboljšave teh ukrepov.
44 
Sistem VIES je zelo koristno orodje 
za izmenjavo podatkov o dobavah 
znotraj Skupnosti med državami 
članicami. Vendar pa so pri njegovi 
uporabi v državah članicah prisotne 
pomanjkljivosti, ki občasno vplivajo 
na zanesljivost, točnost, popolnost in 
pravočasnost podatkov v sistemu VIES 
in s tem na njegovo uspešnost v boju 
proti goljufijam.
Večstranske kontrole  
so uspešno orodje, vendar  
se izvajajo manj pogosto
45 
Dve ali več držav članic se lahko do -
govori za izvajanje usklajenih kontrol 
davčne obveznosti enega ali več pove -
zanih gospodarskih subjektov, kadar 
menijo, da so take kontrole uspešnejše 
kot kontrole, ki jih opravi samo ena 
država članica.46 
Anketa je pokazala, da 27 držav članic 
meni, da so večstranske kontrole 
koristno orodje za boj proti goljufijam 
na področju DDV. Vendar to orodje ni 
v celoti izkoriščeno in njegova uporaba 
se zmanjšuje. Statistični podatki Komi -
sije kažejo, da se je število večstran -
skih kontrol, ki so jih sprožile države 
članice, zmanjšalo z 52 v letu 2011 
na 42 v letu 2012 in le 33 v letu 2013. 
Večstranske kontrole so pogosto 
počasne: revizija Sodišča je pokazala, 
da v večini primerov niso bile končane 
v predvidenem obdobju enega leta. 
Poleg tega cilj Komisije, da se izhodišč -
no število začetih večstranskih kontrol 
poveča za 7 %, tj. na 46, v letu 2013 ni 
bil dosežen. To kaže, da priporočilo Ko -
misije, da naj bi se število večstranskih 
kontrol, ki jih sprožijo države članice, 
povečalo na približno 75 v letu 2014, ni 
bilo realno.
47 
Davčni organi obiskanih držav članic 
nimajo kazalnikov uspešnosti, z izjemo 
Združenega kraljestva, ki je določi -
lo operativni cilj za pobrani DDV, ki 
izhaja iz sodelovanja v večstranskih 
kontrolah. Druge države članice ne 
spremljajo izterjave DDV, odmerjenega 
na podlagi večstranskih kontrol, pri 
katerih sodelujejo, kar zmanjšuje spod -
bude za povečanje njihove udeležbe 
v večstranskih kontrolah.21 Člen 22 Uredbe Sveta (ES) 
št. 904/2010.
26 Opažanja
Eurofisc: obetavno orodje,  
ki ga je treba izboljšati
48 
Eurofisc je decentralizirano omrežje 
uradnikov iz davčnih in carinskih uprav 
držav članic, ki hitro izmenjujejo ciljno 
usmerjene informacije o morebitnih 
goljufivih podjetjih in transakcijah. 
Trenutno se v omrežju Eurofisc izva -
jajo štiri delovna področja (DP) (glej 
okvir 2 ).
49 
Komisija zagotavlja tehnično in logi -
stično podporo za omrežje Eurofisc, 
vendar ne sodeluje pri rednem po -
slovanju omrežja niti nima dostopa 
do informacij, izmenjanih v okviru 
tega omrežja. Uradniki za zvezo držav 
članic, ki sodelujejo na posameznem 
delovnem področju omrežja Eurofisc, 
imajo izkušnje v boju proti goljufijam 
na področju DDV. Iz svojih vrst ime -
nujejo koordinatorja za posamezno 
delovno področje omrežja Eurofisc. Ta 
koordinator zbira in razširja informaci -
je, ki jih pošljejo sodelujoči uradniki za 
zvezo omrežja Eurofisc.50 
Ko država članica podjetje opredeli 
kot vmesno podjetje, ki izvaja fiktivne 
ali dejanske dobave znotraj Skupnosti 
neobstoječim gospodarskim subjek -
tom ali gospodarskim subjektom, ki 
ne izpolnjujejo svojih obveznosti, je 
treba informacije o njegovih sedanjih 
in predvidenih partnerjih nemudoma 
poslati po omrežju Eurofisc, tako da 
jih je mogoče identificirati, spremljati 
in, če je potrebno, nemudoma izbrisati 
iz registra. V nasprotnem primeru je 
zmožnost držav članic za preprečitev 
goljufij NGC, še preden do njih pride, 
omejena. Brez hitrega mehanizma za 
povratne informacije o koristnosti pre -
jetih sporočil o goljufiji države članice 
ne morejo izboljšati kakovosti svojih 
analiz tveganja.
51 
Anketa Sodišča je pokazala, da 27 
držav članic meni, da je omrežje 
Eurofisc učinkovit sistem zgodnjega 
opozarjanja za preprečevanje golju -
fij, vendar pa je vseeno opozorilo na 
naslednje slabosti, ki so jih potrdili tudi 
revizijski preizkusi v državah članicah: 
(i) povratne informacije niso bile dovolj 
pogoste, (ii) izmenjani podatki niso bili 
vedno dobro ciljno usmerjeni, (iii) vse 
države članice ne sodelujejo na vseh 
delovnih področjih omrežja Eurofisc, 
(iv) izmenjave informacij niso uporab -
niku prijazne in (v) izmenjave podatkov 
so prepočasne.Okvir 2Delovna področja omrežja Eurofisc
 οDP 1: goljufije z neobstoječim gospodarskim subjektom znotraj Skupnosti (NGS).
 οDP 2: goljufije v zvezi s prevoznimi sredstvi (avtomobili, plovili in letali).
 οDP 3: goljufije, povezane z zlorabo carinskega postopka 42.
 οDP 4: opazovalnica za trende in gibanja na področju goljufij v zvezi z DDV.
27 Opažanja
52 
V vseh obiskanih državah članicah je 
obdelava in nalaganje sporočil o golju -
fiji dolgotrajen in težaven proces. Pre -
učitev vzorca 20 sporočil o goljufiji na 
obiskano državo članico je potrdila, da 
je izmenjava informacij v določenem 
obsegu nepopolna, počasna in upo -
rabniku neprijazna, poteka pa z upora -
bo Excelovih preglednic. Koordinator 
delovnega področja omrežja Eurofisc 
ročno zbira in razširja te preglednice 
med uradniki za zvezo držav članic, ki 
sodelujejo v omrežju Eurofisc. Zaradi 
tega obstaja tveganje prenosa nepo -
polnih ali napačnih informacij.
53 
Revizija Sodišča je pokazala, da vsaka 
država članica izvaja svoje analize 
tveganja. Skupnih meril ali virov infor -
macij za izvedbo te analize tveganja ni. 
Tudi povratnih informacij o koristnosti 
izmenjanih podatkov je malo. Posle -
dično države članice, ki sodelujejo 
v različnih delovnih področjih, pogosto 
izmenjujejo informacije, ki vključujejo 
nesumljive gospodarske subjekte, kar 
pomeni tratenje virov.22
54 
Kazalniki kakovosti za posredovane/
prejete povratne informacije ali za 
pravočasnost ne obstajajo. Čeprav se 
zagotavljajo statistični podatki o šte -
vilu podjetij, za katera so bila poslana 
sporočila po mreži, in njihovi razvrsti -
tvi v različne kategorije, države članice 
niso vzpostavile drugih kazalnikov 
uspešnosti, da bi ocenile uspešnost 
različnih delovnih področij omrežja  
Eurofisc. Poleg tega ni nobenih splo -
šnih statističnih podatkov o pravočas -
nosti predloženih povratnih informacij.55 
Rezultati vzorčnih preizkusov, izve -
denih v obiskanih državah članicah, 
kažejo, da jih večina potrebuje več 
kot tri mesece, da na prejeta sporo -
čila o goljufiji posredujejo povratne 
informacije. V številnih primerih so 
predložene informacije nepopolne, 
v nekaterih pa tudi niso predložene 
v standardni obliki, zaradi česar prihaja 
do dodatnih zamud pri obdelavi.
Komisija zagotavlja 
dragoceno pomoč državam 
članicam, vendar ne izvaja 
obiskov v državah članicah
56 
Države članice in Komisija preučijo 
in ovrednotijo delovanje ureditev za 
upravno sodelovanje. Komisija združi 
izkušnje držav članic s ciljem izboljšati 
delovanje teh ureditev.
57 
Anketa Sodišča kaže, da 25 od 28 
vprašanih meni, da Komisija zagotavlja 
dragoceno pomoč državam članicam. 
Komisija je 12. februarja 2014 objavila 
poročilo, v katerem je ocenila upravno 
sodelovanje.23 Poudarila je, da lahko 
države članice uspešno obravnavajo 
davčne goljufije in davčne utaje le, če 
sodelujejo, in da je zato izboljšanje 
upravnega sodelovanja med davčnimi 
upravami držav članic ključni cilj.22 V obdobju 2011–2014 je bilo 
na delovnem področju 1 
naloženih v sistem skupaj 
30 493 sporočil za 
nadzorovana podjetja. Za 
11 028 (36 %) izmed vseh 
naloženih spročil zaprošene 
države članice niso predložile 
povratnih informacij. Pri 
preostalih 19 465 sporočilih je 
bilo 11 127 (57 %) podjetij 
ocenjenih, da so običajni 
gospodarski subjekti, pri 
katerih ni tveganja goljufij. Na 
delovnem področju 3 je bilo 
leta 2013 naloženih 83 301 
sporočil, kar pomeni 
80-odstotno povečanje 
v primerjavi z letom 2012. 
Čeprav se je število izmenjav 
informacij znatno povečalo, se 
je ciljno usmerjanje informacij 
zmanjšalo: skoraj 83 % 
gospodarskih subjektov, 
naloženih v sistem v letu 2013, 
je bilo razvrščenih med 
nesumljive, medtem ko je bilo 
leta 2012 takih 70 %.
23 COM(2014) 71 final z dne 
12. februarja 2014.
28 Opažanja
58 
Komisija je v svojem poročilu izposta -
vila področja, na katerih je upravno 
sodelovanje mogoče še okrepiti. „Na 
splošno je treba hitreje odgovarjati na 
zahtevke za informacije, saj je zamu -
janje pri odgovorih ključno vprašanje 
[…]; povratne informacije, zagotovlje -
ne spontano ali na zahtevo, so pristop, 
ki ga je v okviru dobrega sodelovanja 
in najboljših praks treba spodbujati, saj 
je najboljši način za obveščanje davč -
nih uradnikov, da je bilo njihovo delo 
(v določeni meri) koristno”.
59 
Poročilo Komisije je med drugim teme -
ljilo na vprašalniku, ki ga je poslala dr -
žavam članicam. Vendar pa od njegove 
objave do te revizije ni bil opravljen 
noben obisk držav članic. Brez obi -
skov davčnih organov držav članic na 
kraju samem Komisija ne more natan -
ko vedeti, kako ureditve za upravno 
sodelovanje dejansko delujejo, in tako 
uspešno izboljšati njihovo delovanje.
Informacije, prejete  
iz držav nečlanic EU,  
se ne izmenjujejo  
med državami članicami
60 
, Kadar pristojni organ države članice 
prejme informacije od države nečlani -
ce EU, lahko v skladu s pravom EU te 
informacije prenese pristojnim orga -
nom držav članic, ki bi jih informacije 
lahko zanimale, in vsekakor pristojnim 
organom, ki jih zahtevajo.2461 
Samo 13 anketiranih meni, da države 
članice uporabljajo to možnost za 
izmenjavo informacij, prejetih od držav 
nečlanic EU. Hkrati je devet anketi -
rancev predlagalo sklenitev dogovora 
o ureditvah za medsebojno pomoč 
v zvezi z DDV z Združenimi država -
mi Amerike, osem anketirancev pa 
je predlagalo sporazume s Turčijo in 
Kitajsko, kar potrjuje pomen takšnih 
informacij.
62 
Informacije iz držav nečlanic EU so še 
posebej pomembne za izvrševanje 
izterjave DDV na področju digitalnih 
storitev in neopredmetenih sredstev, 
dobavljenih evropskim potrošnikom 
z oddaljenih lokacij brez kakršne 
koli neposredne ali posredne fizične 
navzočnosti dobavitelja v potrošnikovi 
jurisdikciji (glej odstavke 90 do 92).24 Člen 50(1) Uredbe Sveta (ES) 
št. 904/2010.
29 Opažanja
Fiscalis je pomemben 
instrument EU za krepitev 
upravnega sodelovanja
63 
EU je vzpostavila večletni akcijski pro -
gram EU Fiscalis 2013 za financiranje 
pobud davčnih uprav za izboljšanje 
delovanja sistemov obdavčevanja na 
notranjem trgu. Nedavno je bil po -
daljšan do leta 2020.25 Fiscalis 2013 je 
zajemal obdobje 2008–2013, za katero 
je bilo namenjenih 156,9 milijona EUR, 
medtem ko finančna sredstva, name -
njena programu Fiscalis 2020, znašajo 
223,4 milijona EUR. Uredba, s katero je 
bil vzpostavljen program Fiscalis 2020, 
nanovo opredeljuje njegov posebni 
cilj in bolj jasno poudarja podporo 
boju proti davčnim goljufijam, utaji 
davkov in agresivnemu davčnemu 
načrtovanju.26
64 
Sodišče je pregledalo vmesne27 in 
končne ocene28 programa Fiscalis 2013 
in izložke nekaterih projektnih skupin 
Fiscalis ter opravilo intervjuje z uradni -
ki držav članic, pristojnimi za program 
Fiscalis. V vsaki revidirani državi članici 
je Sodišče izbralo vzorec orodij za 
upravno sodelovanje, ki so se financi -
rala iz programa Fiscalis: 20 izmenjav 
informacij na zahtevo, 20 sporočil 
o napaki sistema VIES, 10 večstranskih 
kontrol in 20 sporočil o goljufiji, izme -
njanih v okviru delovnega področja 1 
omrežja Eurofisc.65 
Čeprav je v odločbi o programu Fiscalis 
2013 navedeno, da „delovni program 
vsebuje kazalnike za posebne cilje Pro -
grama”, Komisija do vmesnega ocenje -
vanja ni določila nobenih kazalnikov. 
V vmesni oceni je bilo priporočeno, naj 
Komisija in države članice vzpostavijo 
sistem spremljanja in ocenjevanja, ki 
temelji na rezultatih, vključno z nizom 
ključnih kazalnikov izložka in izida ter, 
kadar je mogoče, izhodiščne vrednosti 
in cilje, na podlagi katerih bi bilo mo -
goče letno meriti napredek. Komisija 
je vzpostavila sistem za spremljanje 
uspešnosti, vendar je ta začel delovati 
šele aprila 2014, zato se je isti očitek 
ponovil v končni oceni iz junija 2014.
66 
Zaradi neobstoja izhodiščnih vrednosti 
in kazalnikov ni bilo mogoče količinsko 
opredeliti uspešnosti programa Fiscalis 
2013. Po drugi strani so kvalitativni 
dokazi iz ocen ali tisti, ki so jih posre -
dovali uporabniki v obiskanih državah 
članicah, v veliki meri pozitivni. Tako 
na primer glede na vmesno oceno pro -
grama Fiscalis 2013 anketiranci in inter -
vjuvanci menijo, da program Fiscalis 
prispeva k uspešnejšemu boju proti 
goljufijam v smislu zmanjšanja števila 
goljufij, njihovega boljšega odkrivanja 
in večjega zneska pobranega davka 
po odkritju goljufije (izterjava davka). 
Vendar pa nobeden od petih davčnih 
organov držav članic, ki jih je obiskalo 
Sodišče, ne meri izidov svojega sodelo -
vanja v programu Fiscalis v tem smislu.25 Odločba št. 1482/2007/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. decembra 2007 
o vzpostavitvi programa 
Skupnosti za izboljšanje 
delovanja sistemov 
obdavčitve na notranjem trgu 
(Fiscalis 2013) in razveljavitvi 
Odločbe 2235/2002/ES 
(UL L 330, 15.12.2007, str. 1). 
Dejavnosti vključujejo 
komunikacijske sisteme in 
sisteme za izmenjavo 
informacij, večstranske 
kontrole, seminarje, projektne 
skupine, delovne obiske, 
dejavnosti usposabljanja in 
druge podobne dejavnosti.
26 Uredba (EU) št. 1286/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. decembra 2013 
o vzpostavitvi akcijskega 
programa za izboljšanje 
delovanja sistemov 
obdavčitve v Evropski uniji za 
obdobje 2014–2020 (Fiscalis 
2020) in razveljavitvi Odločbe 
št. 1482/2007/ES (UL L 347, 
20.12.2013, str. 25)
27 http://ec.europa.eu/
taxation_customs/resources/
documents/common/
publications/studies/
fiscalis2013_mid_term_
report_en.pdf .
28 http://ec.europa.eu/
taxation_customs/resources/
documents/common/
publications/studies/
fiscalis2013_final_evaluation.
pdf.
30 Opažanja
Financiranje orodij  
za upravno sodelovanje
67 
Približno 22 % proračunskih sredstev 
je bilo porabljenih za skupne ukrepe 
v obliki večstranskih kontrol, delov -
nih obiskov, seminarjev in projektnih 
skupin, v končni oceni pa so bili stroški 
ocenjeni kot zelo zmerni. V okviru 
vmesne ocene je bilo ugotovljeno, da 
je na ravni posameznih ciljev program 
v veliki meri prispeval k izboljšanju 
upravnega sodelovanja med sodelujo -
čimi nacionalnimi davčnimi upravami.
Zagotavljanje ustrezne 
infrastrukture IT
68 
Skoraj 75 % proračuna je bilo namenje -
nih komunikacijskim sistemom in siste -
mom za izmenjavo informacij. Končna 
ocena je bila posebej osredotočena na 
sisteme IT, saj je nanje odpadel tako 
velik delež odhodkov v okviru progra -
ma Fiscalis 2013. Ti stroški so se šteli 
kot utemeljeni zaradi visoke stopnje 
uporabe teh sistemov. Poleg tega je 
bilo videti, da so deležniki splošno 
prepričani o njihovi vrednosti. V revidi -
ranih državah članicah so imeli upo -
rabniki na splošno pozitivno mnenje 
o sistemih IT.Krepitev strokovnosti 
v projektnih skupinah Fiscalis
69 
Projektne skupine Fiscalis sestavljajo 
strokovnjaki iz držav članic. Te skupine 
so med drugim sodelovale pri posoda -
bljanju vodnika po dobri praksi za boj 
proti goljufijam na področju DDV znot -
raj Skupnosti.29 Davčni organi držav 
članic so zadovoljni s svojo udeležbo 
v teh skupinah in menijo, da so prispe -
vale k razširjanju dobre upravne prakse 
in izboljšale znanje davčnih uradnikov 
o davčnem pravu EU. Sodišče meni, 
da so priporočila o najboljši praksi, 
ki jih je pripravila projektna skupina 
programa Fiscalis št. 2930, dobra, in jih 
je uporabilo kot osnovo za kontrolni 
model za carinski postopek 42 (glej 
Prilogo III ).
70 
Glede na vmesno oceno je program 
Fiscalis veliko prispeval k temu, da so 
davčni uradniki lahko pridobili dobro 
razumevanje prava Unije in njegovega 
izvajanja, zlasti na področju DDV in 
trošarin. Program je tudi v zelo veli -
kem obsegu prispeval k razvoju dobre 
upravne prakse.29 Vodnik po dobri praksi je 
objavljen na spletnih straneh 
držav članic.
30 Projektna skupina Fiscalis 
št. 29 o zlorabi pravil o DDV pri 
uvozu.
31 Opažanja
Zakonodaja o DDV  
je bila prilagojena  
za boj proti goljufijam  
na področju DDV
71 
Uspešna strategija za boj proti golju -
fijam na področju DDV terja spreje -
tje ustreznih zakonodajnih ukrepov 
za boj proti goljufijam na področju 
DDV znotraj Skupnosti. V sporočilu iz 
leta 2008 je Komisija določila akcijski 
načrt o usklajeni strategiji za izboljša -
nje boja proti goljufijam na področju 
DDV v Evropski uniji, ki je vključeval 11 
zakonodajnih predlogov31, namenjenih 
izboljšanju preprečevanja goljufij na 
področju DDV32, odkrivanja goljufij na 
področju DDV33 in zmožnosti davč -
ne uprave za pobiranje in izterjavo 
davkov34.
72 
Svet je sprejel večino teh predlogov, 
razen za solidarno odgovornost ter za 
deljeno odgovornost pri zaščiti vseh 
prihodkov držav članic.
Obdobje poročanja  
za rekapitulacijska poročila 
o DDV in čas za njihovo 
oddajo sta se skrajšala
73 
Z enim od sprejetih predlogov35 je bila 
uvedena obvezna mesečna predložitev 
informacij o dobavah blaga znotraj 
Skupnosti, če skupni znesek transak -
cij presega prag 50 000 EUR, da bi se 
omogočilo hitrejše odkrivanje goljufij. 
Vendar lahko države članice ohranijo 
četrtletno poročanje za dobave blaga 
pod pragom ter za zagotavljanje 
storitev.74 
Komisija je zaprosila zunanjega izva -
jalca za oceno učinka na podjetja za 
spremembo, povezano s prehodom 
s četrtletnih na mesečna rekapitulacij -
ska poročila, ter za različne možnosti 
glede mejnih vrednosti in odstopanj. 
Študija36 je pokazala, da izvajanje ni 
enotno,37 kar povzroča dodatne stro -
ške za podjetja. Pogostejša predložitev 
rekapitulacijskih poročil pomeni doda -
tne stroške za podjetja, tako enkratne 
kot ponavljajoče se. En vir stroškov 
je pomanjkanje usklajenosti davčnih 
organov v različnih državah članicah, 
v katerih podjetje deluje. Ponavljajoči 
se stroški izhajajo iz ponavljanja po -
stopka vsak mesec namesto četrtletno. 
Če veljajo različni roki za predložitev 
obračunov DDV in rekapitulacijskih 
poročil, so potrebne dodatne kontrole. 
Poleg tega različne zahteve v zvezi 
s poročanjem pomenijo, da ne veljajo 
za vse gospodarske subjekte, ki deluje -
jo na notranjem trgu, enaki konkurenč -
ni pogoji.
75 
Vse države članice so prilagodile svojo 
zakonodajo o DDV direktivi o DDV. 
Vendar pa so v Nemčiji rezultati 
revizije pokazali, da čeprav je zako -
nodaja o DDV usklajena z direktivo 
o DDV, gospodarski subjekti še vedno 
oddajajo četrtletna ali letna rekapi -
tulacijskih poročila, čeprav presegajo 
prag 50 000 EUR za obvezna mesečna 
rekapitulacijska poročila.31 COM(2008) 807 final z dne 
1. decembra 2008 o usklajeni 
strategiji za izboljšanje boja 
proti goljufijam na področju 
DDV v Evropski uniji.
32 Poglavji V in IX Uredbe Sveta 
(EU) št. 904/2010 v zvezi z VIES, 
poglavje 3 naslova XI direktive 
o DDV, in sicer člen 226, v zvezi 
s pravili glede izdajanja 
računov ter naslov VI direktive 
o DDV v zvezi z obveznostjo 
obračuna DDV za transakcije 
znotraj Skupnosti.
33 Direktiva Sveta 2008/117/ES 
z dne 16. decembra 2008 
o spremembi Direktive 
2006/112/ES o skupnem 
sistemu davka na dodano 
vrednost z namenom boja 
proti davčnim goljufijam, 
povezanim s transakcijami 
znotraj Skupnost (UL L 14, 
20.1.2009, str. 7), ki spreminja 
člen 263(1) direktive o DDV in 
člen 20 Uredbe Sveta (EU) 
št. 904/2010 zaradi skrajšanja 
časovnih okvirov za 
predložitev in izmenjavo 
informacij o rekapitulacijskih 
poročilih, Direktiva Sveta 
2009/69/ES z dne 
25. junija 2009 o spremembi 
Direktive 2006/112/ES 
o skupnem sistemu davka na 
dodano vrednost glede 
davčne utaje, povezane 
z uvozom (UL L 175, 4.7.2009, 
str. 12), ki spreminja člen 143 
direktive o DDV, poglavje 
V Uredbe (EU) št. 904/2010 
o avtomatičnem dostopu do 
podatkov ter poglavje X 
Uredbe (EU) št. 904/2010 
o omrežju Eurofisc.
34 Predlog direktive Sveta 
o spremembi Direktive 
2006/112/ES o skupnem 
sistemu davka na dodano 
vrednost glede davčne utaje, 
povezane z uvozom in 
drugimi čezmejnimi 
transakcijami v zvezi 
s predlogom za solidarno 
odgovornost (ni bil sprejet), 
Direktiva Sveta 2010/24/EU 
z dne 16. marca 2010 
o vzajemni pomoči pri izterjavi 
terjatev v zvezi z davki, 
carinami in drugimi ukrepi 
(UL L 84, 31.3.2010, str. 1), ki je 
začela veljati 1. januarja 2012, 
in predlog za deljeno 
odgovornost pri zaščiti vseh 
prihodkov držav članic, ki ni bil 
sprejet v uredbo o upravnem 
sodelovanju.
35 Direktiva 2008/117/ES, ki 
spreminja člen 263(1) direktive 
o DDV.
32 Opažanja
Carinski postopek 42:  
večino priporočil Računskega 
sodišča je Komisija sprejela, 
vendar jih države članice niso 
izvedle
76 
Carinski postopek 42 je postopek, ki ga 
uvozniki uporabljajo za pridobitev op -
rostitve plačila DDV, kadar bo uvoženo 
blago prepeljano v drugo državo čla -
nico. DDV se plača v namembni državi 
članici. Pravilna izvedba carinskega 
postopka 42 je odvisna od tega, ali:
(a) uvoznik v uvozni deklaraciji zago -
tovi popolne in pravilne informaci -
je o DDV;38
(b) carinski organi pred sprostitvijo 
blaga te informacije preverijo in jih 
nato pošljejo davčnim organom;
(c) davčni organi te informacije 
primerjajo z informacijami v reka -
pitulacijskem poročilu o DDV, ki ga 
predloži uvoznik;
(d) so informacije v rekapitulacijskem 
poročilu na voljo davčnim orga -
nom drugih držav članic v okviru 
VIES ter
(e) davčni organi v namembni državi 
članici zagotovijo, da se DDV tam 
obračuna, tako da primerjajo ob -
račun DDV pridobitelja z informa -
cijami v VIES. Glej kontrolni model 
Evropskega računskega sodišča za 
carinski postopek 42 v  Prilogi III .77 
Sodišče je kot nadaljnje ukrepanje 
na podlagi svoje predhodne revizije 
o carinskem postopku 4239 in da bi 
ugotovilo, kako carinski in davčni or -
gani sodelujejo med seboj in z organi 
drugih držav članic, na primer z upo -
rabo, kadar je to potrebno, delovne -
ga področja 3 omrežja Eurofisc (glej 
okvir 2 ), ter da bi preverilo popolnost 
podatkov v sistemu VIES, izbralo na 
tveganju temelječ vzorec 30 primerov 
uvoza po carinskem postopku 42 v vsa -
ki obiskani državi članici. Prav tako je 
spremljalo, kako Komisija izvaja njego -
va priporočila iz Posebnega poročila 
št. 13/2011.
Navzkrižna preverjanja med 
carinskimi podatki in podatki 
o DDV v večini obiskanih držav 
članic niso učinkovita
78 
Manjkajoče informacije za blago, 
uvoženo po carinskem postopku 42, 
lahko privedejo do zlorabe postopka 
in posledično v nezadostno plačilo 
DDV držav članic. Tokratna revizija 
Sodišča v državah članicah je pokazala 
pomanjkanje popolnosti podatkov 
v sistemu VIES o uvozu po carinskem 
postopku 42. Sodišče je ugotovilo, da 
carinski organi Nemčije in Združenega 
kraljestva ne pošiljajo podatkov o uvo -
zu po carinskem postopku 42 davčnim 
organom. Prav tako je ugotovilo, da 
gospodarski subjekti v Nemčiji, Italiji 
in Združenem kraljestvu ne poročajo 
ločeno v rekapitulacijskem poročilu 
o DDV o nadaljnjih dobavah znotraj 
Skupnosti, ki izhajajo iz uvoza po carin -
skem postopku 42.36 Expert study on the issues 
arising from a reduced time 
frame and the options allowed 
for submitting recapitulative 
statements. Final report  (študija 
o vprašanjih, ki izhajajo iz 
skrajšanega roka in različnih 
možnosti za oddajo 
rekapitulacijskih poročil. 
Končno poročilo), 
28. oktober 2011  
(http://ec.europa.eu/
taxation_customs/common/
publications/studies/
index_en.htm ).
37 17 držav članic je uveljavilo 
odstopanje v zvezi s četrtletno 
oddajo rekapitulacijskih 
poročil, deset pa se jih ni 
odločilo za izvajanje tega 
odstopanja; v petih državah 
članicah je vloga za 
odstopanje obvezna, v 12 pa 
neobvezna; dve državi članici 
imata ločeno rekapitulacijsko 
poročilo za blago in storitve, 
drugih 25 pa rekapitulacijsko 
poročilo, ki združuje blago in 
storitve; 22 držav članic 
zahteva predložitev 
v elektronski obliki (vendar 
z desetimi izjemami), v petih 
elektronska oddaja ni 
obvezna.
38 Členi 143 (2) in 85 do 89 
Direktive Sveta 2006/112/ES 
ter Prilogi II in III Izvedbene 
uredbe Komisije (EU) 
št. 756/2012 z dne 
20. avgusta 2012 o spremembi 
Uredbe (EGS) št. 2454/93 
o določbah za izvajanje 
Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 
o carinskem zakoniku 
Skupnosti (UL L 223, 21.8.2012, 
str. 8).
39 Posebno poročilo Evropskega 
računskega sodišča št. 13/2011.
33 Opažanja
79 
Zato davčni organi ne morejo navzkriž -
no preverjati carinskih podatkov o uvo -
zu po carinskem postopku 42 in rekapi -
tulacijskih poročil o DDV, ki jih predloži 
uvoznik. Ta navzkrižna preverjanja so 
ključna za zagotavljanje, da so davčni 
organi drugih držav članic obveščeni 
o ustreznih nadaljnjih dobavah blaga, 
tako da slednje ne ostane neobdavče -
no na ozemlju države članice potroš -
nje blaga. V Latviji so bila samodejna 
navzkrižna preverjanja na voljo, vendar 
niso preprečila primera nezadostne 
prijave v rekapitulacijskem poročilu 
o DDV.40
80 
Rezultat revizijskih preizkusov, ki jih 
je Sodišče opravilo v izbranih državah 
članicah, je pokazal primere pod -
cenitve, neoddaje rekapitulacijskih 
poročil o DDV, vključitve neveljav -
nih identifikacijskih številk za DDV 
v uvozno deklaracijo in neprijavljenih 
trikotnih poslov. Samo 22 držav članic 
izmenjuje informacije v okviru delov -
nega področja 3 omrežja Eurofisc.
81 
Sistemi elektronskega carinjenja v no -
beni od obiskanih državah članicah 
razen Italije ne vključujejo samodejne -
ga preverjanja identifikacijskih številk 
za DDV. Sodišče ni našlo dokazov, 
da cariniki preverjajo veljavnost 
identifikacijskih številk za DDV pred 
sprostitvijo blaga v prosti promet.41 
Prav tako ni našlo dokazov o prevozu 
blaga v namembno državo članico.42 
V enem primeru dobavljeno blago ni 
bilo istovetno uvoženemu blagu. Le na 
Madžarskem so carinski organi nakna -
dno preverili, ali je uvoznik izpolnil vse 
pogoje za oprostitev plačila DDV za 
vseh 30 primerov uvoza v izbranem 
vzorcu.82 
Francoska vrhovna revizijska institucija 
meni,43 da je neobstoj hitrega elektron -
skega sistema, ki bi omogočal prever -
janje, ali je carinska oprostitev v državi 
članici uvoza izravnana z obdavčitvijo 
v državi članici pridobitve glavni vzrok 
za goljufije na področju DDV v Evropi.
83 
Drug pomemben razlog za goljufije 
je podcenitev in napačna klasifika -
cija uvoženega blaga. Urad OLAF je 
usklajeval skupno carinsko operacijo44 
glede podcenitve tekstila in obutve 
iz Kitajske. Ugotovil je, da je 40 % 
blaga, ki se sprosti v prosti promet po 
carinskem postopku 42, podcenjene -
ga. Sodišče je v Združenem kraljestvu 
v dveh primerih opazilo podcenjen 
uvoz po carinskem postopku 42, ki ga 
je na podlagi skupne carinske opera -
cije urada OLAF že zaznal davčni in 
carinski organ Združenega kraljestva 
(HMRC). HMRC ocenjuje, da učinek na 
znesek pobranega DDV v Združenem 
kraljestvu znaša 0,5 milijona GBP , 
v drugih državah članicah pa 10,6 mi -
lijona GBP . Ocenjeni učinek na znesek 
pobranih carin v Združenem kraljestvu 
znaša 81 milijonov GBP . Te učinke je 
ocenil HMRC za vse postavke, ki sta jih 
v obdobju treh let uvozila dva gospo -
darska subjekta, zajeta v vzorcu.40 Projektna skupina Fiscalis 
obravnava sodelovanje med 
carinskimi in davčnimi organi, 
Komisija pa se je strinjala, da 
bo na podlagi priporočil 
projektne skupine Fiscalis 
ponovno preučila vprašanje 
navzkrižnega preverjanja med 
carinskimi deklaracijami in 
rekapitulacijskimi poročili.
41 V Nemčiji je bilo takih 
primerov 24, v Latviji 30 in 
v Združenem kraljestvu 20.
42 V Nemčiji je bilo takih 
primerov 13, v Italiji 23, v Latviji 
29 in v Združenem 
kraljestvu 20.
43 L’action de La Douane dans la 
lutte contre les fraudes et trafics. 
Communication au Président de 
l’Assemblée nationale pour le 
Comité d’évaluation et de 
contrôle des politiques 
publiques, januar 2015.
44 Določena v Konvenciji  
Neapelj II, sestavljeni na 
podlagi člena K. 3 Pogodbe 
o Evropski uniji, o medsebojni 
pomoči in sodelovanju med 
carinskimi upravami.
34 Opažanja
84 
Komisija je sprejela in izvedla 5 od 
7 priporočil, ki jih je Sodišče podalo 
v poročilu za leto 2011. Vendar pa Svet 
ni sprejel priporočila, po katerem bi bil 
uvoznik solidarno odgovoren za izgu -
bo DDV, ki nastane v namembni državi 
članici (glej odstavek 72).
85 
Zakonodajne izboljšave Komisije v zve -
zi s carinskim postopkom 42 in nadalj -
nje ukrepanje na podlagi priporočil iz 
posebnega poročila Sodišča št. 13/2011 
so pozitivni vidiki, vendar pa boj proti 
goljufijam ovirajo slabo izvajanje in 
primeri neskladnosti, ugotovljeni v dr -
žavah članicah s to revizijo.
Obrnjena davčna obveznost: 
koristno orodje v boju 
zoper goljufije znotraj 
Skupnosti z neobstoječim 
gospodarskim subjektom, ki 
se ne uporablja dosledno
86 
Načelo obrnjene davčne obveznosti je, 
da se obveznost obračuna DDV z doba -
vitelja prenese na stranko. To pomeni, 
da je stranka, če je davčni zavezanec, 
dolžna plačati DDV davčnim organom 
namesto dobavitelju. V tem primeru 
se ne more zgoditi, da neobstoječi go -
spodarski subjekt ne bi izpolnil svoje 
obveznosti plačila v državno blagajno, 
saj ne pobere DDV od svoje stranke.87 
Pravilo obrnjene davčne obveznosti 
je začasen ukrep, ki ga je mogoče 
uporabljati do decembra 2018.45 Upo -
rablja se le v posebnih okoliščinah za 
določene sektorje, dovzetne za davčni 
vrtiljak, in ne predvideva splošne upo -
rabe. Okvir 3  prikazuje nekaj primerov 
sektorjev, za katere lahko države čla -
nice uporabijo mehanizem obrnjene 
davčne obveznosti.
88 
Sodišče meni, da je mehanizem 
obrnjene davčne obveznosti koristno 
orodje v boju proti goljufijam, če ga 
vse države članice dosledno uporab-  
ljajo za te tvegane sektorje. V nasprot-  
nem primeru se goljufi preselijo 
v državo članico, v kateri se obrnje -
na davčna obveznost ne uporablja, 
kar omejuje zmogljivost za boj proti 
goljufijam na področju DDV na ravni 
EU (glej posebno poročilo Evropskega 
računskega sodišča št. 6/2015 o celovi -
tosti in izvajanju sistema EU za trgova -
nje z emisijami).
89 
Komisija na tej stopnji ni mnenja, da 
bi bil posplošen mehanizem obrnjene 
davčne obveznosti, tj. razširitev obrnje -
ne davčne obveznosti na vse sektorje 
gospodarstva, uspešen v boju proti 
goljufijam, saj bi preusmeril goljufije 
na fazo trgovine na drobno, kjer so 
tveganja utaje DDV večja. Rezultati 
ankete Sodišča to potrjujejo, saj je le 
eden od anketirancev predlagal takšno 
posplošeno uporabo mehanizma obr -
njene davčne obveznosti.45 Direktiva Sveta 2013/43/EU 
z dne 22. julija 2013 
o spremembi Direktive 
2006/112/ES o skupnem 
sistemu davka na dodano 
vrednost v zvezi z neobvezno 
in začasno uporabo 
mehanizma obrnjene davčne 
obveznosti za dobavo 
določenega blaga in storitev, 
dovzetnih za goljufije 
(UL L 201, 26.7.2013, str. 4).
35 Opažanja
Zakonodaja o elektronskem 
poslovanju upošteva 
mednarodno najboljšo 
prakso, vendar jo je težko 
izvajati
90 
Zagotavljanje storitev na daljavo in ne -
opredmetena sredstva pomenijo izziv 
za sisteme DDV, saj pogosto povzročijo 
popoln izpad ali neustrezno nizek zne -
sek pobranega DDV. EU uporablja na -
čelo namembne države pri čezmejnem 
zagotavljanju elektronskih storitev in 
neopredmetenih sredstev končnim 
strankam ter poslovanju med podje -
tji in potrošniki (B2C), kar je v skladu 
z najboljšimi mednarodnimi praksami, 
ki jih je opredelila OECD.91 
Načelo namembne države pomeni, 
da naj bi bil kraj porabe za čezmejno 
zagotovljene storitve in neopredme -
tena sredstva, ki jih je mogoče dosta -
viti iz oddaljene lokacije, namenjene 
zasebnemu prejemniku nerezidentu, 
jurisdikcija, v kateri ima prejemnik 
svoje običajno prebivališče.4646 OECD, Consumption Taxation 
of Cross-Border Services and 
Intangible Property in the 
Context of E-Commerce  
(obdavčitev porabe čezmejno 
opravljenih storitev in 
neopredmetenih sredstev 
v okviru elektronskega 
poslovanja), 2001.Okvir 3Primeri sektorjev, v katerih se lahko uporablja mehanizem obrnjene davčne 
obveznosti
 οGradbeništvo, vključno s popravili, čiščenjem, vzdrževanjem, rekonstrukcijo in rušenjem.
 οPrenos pravic do emisije toplogrednih plinov.
 οDobava naprav z integriranimi vezji, kot so mikroprocesorji in centralne procesne enote, v stanju, preden 
se vstavijo v končne proizvode.
 οDobava plina in električne energije davčnemu zavezancu – preprodajalcu.
 οDobava certifikatov za plin in elektriko.
 οZagotavljanje telekomunikacijskih storitev.
 οDobava igralnih konzol ter tabličnih in prenosnih računalnikov.
 οDobava žita in industrijskih rastlin, vključno z oljnimi semeni in sladkorno peso.
 οDobava neobdelanih in polobdelanih kovin, vključno s plemenitimi kovinami.
 οDobava mobilnih telefonov.
 οNekatere vrste lesa (hlodi, deske, tramovi).
36 Opažanja
92 
Če države članice nimajo dovolj 
informacij o zagotavljanju storitev in 
neopredmetenih sredstev v okviru 
poslovanja med podjetji in potrošni -
ki (B2C) iz tretjih držav po internetu, 
je izvrševanje pravil o elektronskem 
poslovanju težavno, pobiranje DDV 
pa ogroženo. Po navedbah nemške -
ga računskega sodišča47 je znesek 
pobranega DDV v Nemčiji iz naslova 
zagotavljanja elektronskih storitev B2C 
iz tretje države leta 2011 znašal samo 
23,7 milijona EUR in v letu 2012 padel 
na 22,8 milijona EUR, pri čemer je ele -
ktronsko poslovanje v fazi hitre širitve. 
Nemška vrhovna revizijska institucija je 
zato zaključila, da obstaja veliko nere -
gistriranih gospodarskih subjektov.
Pomanjkanje sodelovanja 
in prekrivanje pristojnosti 
upravnih in sodnih 
organov ter organov 
kazenskega pregona 
v boju proti goljufijam  
na področju DDV
93 
Goljufije na področju DDV so pogosto 
povezane z organiziranim kriminalom. 
Izkupiček goljufij NGS se običajno 
ponovno vloži v druge kriminalne de -
javnosti. To zahteva sprejetje skupne -
ga in večdisciplinarnega pristopa za 
boj proti goljufijam na področju DDV 
znotraj Skupnosti. Po navedbah pred -
stavnikov Europola48 se ocenjuje, da 
izguba prihodkov iz DDV, ki jo povzro -
čijo organizirane kriminalne združbe, 
znaša 40 do 60 milijard EUR letno in da 
je 2 % teh združb odgovornih za 80 % 
goljufij z neobstoječim gospodarskim 
subjektom (NGS).94 
Evropski svet je večkrat opozoril na po -
manjkanje sodelovanja med upravnimi 
in pravosodni organi ter organi kazen -
skega pregona.49 To je izziv za uspešen 
boj proti davčnim goljufijam.
Pomanjkanje izmenjave 
podatkov med carinskimi, 
davčnimi in policijskimi 
organi ter organi kazenskega 
pregona
95 
Na ravni EU ni celostne politike ali 
strategije za preiskovanje in pregon 
goljufij. Organi kazenskega pregona 
in pravosodni organi pogosto delujejo 
neodvisno in zelo pogosto ne vključu -
jejo vseh prizadetih držav članic.5047 Zvezno računsko sodišče , 2013 
Bemerkungen – Weitere 
Prüfungsergebnisse  
Nr. 1 1 - Ausländische 
Internetanbieter zutreffend 
besteuern .
48 Izjava g. Van Heuckeloma na 
konferenci o goljufijah na 
področju DDV, ki sta jo 
pripravila poslanca 
Evropskega parlamenta 
Ingeborg Gräßle in Benedek 
Javor 4. februarja 2015 
v Evropskem parlamentu 
v Bruslju ( http://antikorrupcio.
hu/en/vat-fraud-in-the - 
eu-member-states/).
49 Dokumenti Evropskega sveta 
12 623/5/13 z dne 
16. septembra 2013, 
16 071/1/14 z dne 
20. marca 2015 in 9368/15 
z dne 1. junija 2015.
50 Strateški sestanek o goljufijah 
pri DDV, ki ga je organiziral 
Eurojust marca 2011, glej 
dokument Sveta 11 570/11 
z dne 17. junija 2011.
37 Opažanja
96 
Evropski svet je ustanovil delovno 
skupino za carinsko sodelovanje 
(CCWP). Ta strokovna skupina deluje 
na področju operativnega sodelovanja 
med nacionalnimi carinskimi upravami 
zaradi povečanja njihove zmogljivosti 
izvrševanja in zlasti opredelitve potre -
be po novih oblikah sodelovanja med 
carinskimi in drugimi agencijami/skup -
nimi carinskimi operacijami.51
97 
Ta delovna skupina je ugotovila, da 
je sodelovanje med carino in poli -
cijo ter med carinskimi in davčnimi 
organi kar dobro, vendar še vedno 
obstajajo nekatere ovire za sodelo -
vanje. Najpomembnejše so omejitve 
glede izmenjave informacij, neobstoj 
strukturiranih sistemov in povezanih 
podatkovnih zbirk, informacije, ki niso 
pravočasne ali so slabe kakovosti, in 
odsotnost ustreznih povratnih infor -
macij. V poročilu je poudarjeno tudi, 
da obstaja ponavljajoče se tveganje 
prekrivanja in podvajanja.
98 
Vse države članice ne sodelujejo na 
vseh delovnih področjih omrežja Euro -
fisc (glej odstavek 51). Delovno po -
dročje 3 je posvečeno goljufijam NGS, 
povezanim z uvozom po carinskem 
postopku 42. Vključenih je dvaindvaj -
set držav članic, vendar pa sodelujejo 
predvsem davčni in ne carinski orga -
ni.52 Od petih obiskanih držav članic 
sodelujejo na delovnem področju 3 
samo madžarski in italijanski carinski 
organi.99 
Revizija Sodišča je prav tako pokazala, 
da carinski organi Nemčije in Združe -
nega kraljestva ne pošiljajo podatkov 
o uvozu po carinskem postopku 42 
davčnim organom ter da gospodarski 
subjekti v Nemčiji, Italiji in Združenem 
kraljestvu ne poročajo ločeno v reka -
pitulacijskem poročilu o DDV o na -
daljnjih dobavah znotraj Skupnosti, ki 
izhajajo iz uvoza po carinskem postop -
ku 42 (glej odstavek 78).
100  
Pomanjkanje izmenjave podatkov med 
carinskimi, davčnimi in policijskimi 
organi ter organi kazenskega prego -
na zmanjšuje uspešnosti boja proti 
goljufijam. Belgiji je uspelo zmanjšati 
izgube, povezane z goljufijami, za 85 % 
v samo dveh letih s sprejetjem „zdru -
ženega” pristopa z boljšim sodelova -
njem med organi, kar je omogočilo 
osredotočenje na uničenje organiza -
torjev namesto na neobstoječe gospo -
darske subjekte.5351 Dokument Sveta 12 978/14 
z dne 22. septembra 2014.
52 V poročilu delovne skupine za 
carinsko sodelovanje je dano 
priporočilo, naj carinski organi 
prevzamejo aktivnejšo vlogo 
na delovnem področju 3 
omrežja Eurofisc. Glej 
dokument Sveta 16 071/1/14 
z dne 20. marca 2015.
53 Z 1,1 milijarde EUR v letu 2001 
na 159 milijonov EUR 
v letu 2003. Vir: 
Ondersteuningscel (BTW 
fraude) – Cellule de soutien 
(Fraude TVA) . Glej Rapport 
annuel des Finances 2003 .  
Glej tudi Fraude intra-  
communautaire à la TVA. Audit 
de suivi réalisé en collaboration 
avec les cours des comptes des 
Pays-Bas et d’Allemagne. 
Rapport de la Cour des comptes 
transmis à la Chambre des 
représentants , Bruselj, 
september 2012.
38 Opažanja
Europol in OLAF nimata 
dostopa do podatkov 
v sistemu VIES in omrežju 
Eurofisc
101  
Niti Europol niti OLAF nima dostopa 
do podatkov omrežja Eurofisc. Države 
članice se za zavrnitev takega dostopa 
sklicujejo na člena 35 in 55 Uredbe 
št. 904/2010 in nacionalna pravila 
o davčni tajnosti. Delovna področja 
1–3 omrežja Eurofisc zajemajo izme -
njavo podatkov. To ne velja za delovno 
področje 4 omrežja Eurofisc, pri kate -
rem gre za opazovalnico za goljufije, ki 
spremlja trende pri goljufijah. Čeprav 
ne gre za izmenjavo podatkov, Europol 
in OLAF ne smeta dostopati do teh 
informacij. Prav tako nimata dostopa 
do sistema VIES.
102  
To je sicer v skladu z uredbo, vendar 
zmanjšuje zmožnost Europola in urada 
OLAF za preprečevanje goljufij na 
področju DDV z določitvijo in onemo -
gočanjem organiziranih kriminalnih 
združb, ki so v ozadju vrtiljakov, in celo 
njihovo zmožnost za oceno dejanske -
ga učinka goljufij na področju DDV 
znotraj Skupnosti.
103  
Prekrivanje pristojnosti ter pomanj -
kanje učinkovitega sodelovanja in 
izmenjave informacij med upravnimi 
in pravosodnimi organi ter organi ka -
zenskega pregona tako na nacionalni 
kot tudi na mednarodni ravni ovirata 
boj proti goljufijam na področju DDV 
znotraj Skupnosti. Leta 2013 so bile 
razmere med Europolom, Eurojustom 
in uradom OLAF opisane kot „zaplete -
na mreža”, ki prispeva k pomanjkanju 
usklajenega odziva na goljufije.54EMPACT: dobra pobuda, 
vendar je njena trajnost 
ogrožena
104  
EU je leta 2010 vzpostavila večletni 
politični cikel za boj proti hudim obli -
kam mednarodnega in organiziranega 
kriminala,55 katerega cilja sta:
(a) uspešno sodelovanje med organi 
kazenskega pregona držav članic, 
institucijami EU, agencijami EU in 
drugimi ter
(b) skladen in trden operativni ukrep, 
usmerjen v najbolj pereče kriminal -
ne grožnje, s katerimi se sooča EU.
105  
Na podlagi ocene ogroženosti, ki jo 
je pripravil Europol,56 so predstavniki 
držav članic opredelili devet predno -
stnih področij, vključno z goljufijami 
na področju trošarin in goljufijami 
NGS. Za vsako prednostno področje 
je pripravil večletni strateški načrt, ki 
zajema obdobje 2014–2017. Cilj načrta 
je onemogočiti zmogljivosti organi -
ziranih kriminalnih združb in speciali -
stov, vključenih v goljufije na področju 
trošarin in goljufije NGS.
106  
Načrt za obdobje 2014–2017 omenja 
deset možnih pomanjkljivosti. Poleg 
poudarjanja visoke ravni strokovnega 
znanja in prilagodljivosti organiziranih 
kriminalnih združb je bilo v njem opo -
zorjeno na pomanjkanje sistematič -
nega sodelovanja med organi kazen -
skega pregona in davčnimi organi na 
nacionalni ravni in ravni EU. Prav tako 
so bile ugotovljene pravne ovire za 
izmenjavo informacij med Europolom 
in državami članicami, ki so zastopane 
v omrežju Eurofisc.54 Zgornji dom britanskega 
parlamenta, odbor za 
Evropsko unijo, 12. poročilo za 
obdobje 2012–2013, The Fight 
Against Fraud on the EU’s 
Finances  (boj proti goljufijam 
na področju financ EU).
55 Osnutek sklepov Sveta 
o oblikovanju in izvajanju 
političnega cikla EU za 
organizirani kriminal in hude 
oblike mednarodnega 
kriminala, dokument 
15 358/10 COSI 69 ENFOPOL 
298 CRIMORG 185 
ENFOCUSTOM 94.
56 Ocena ogroženosti zaradi 
organiziranega kriminala in 
hudih kaznivih dejanj (SOCTA), 
ki je bila opravljena leta 2013.
39 Opažanja
107  
Načrt je vseboval šest strateških ciljev. 
Eden od njih se nanaša na izmenjavo 
razpoložljivih obveščevalnih podat -
kov na ravni EU o najbolj pretečih 
organiziranih kriminalnih združbah. Ti 
ukrepi se prekrivajo z informacijami, 
ki se o tveganih podjetjih izmenjujejo 
v okviru delovnega področja 1 omrežja 
Eurofisc. Poleg tega so na sestanku 
Stalnega odbora za upravno sodelova -
nje nekatere države članice ugovarjale, 
da bi organi kazenskega pregona upo -
rabljali celoten vodnik dobre prakse za 
boj proti goljufijam na področju DDV 
znotraj Skupnosti, ki ga je pripravila 
projektna skupina programa Fiscalis 
št. 82, saj naj bi večina poglavij zadeva -
la davčne uprave in ne organe kazen -
skega pregona.
108  
Za merjenje doseganja posameznih 
ciljev so bili pod okriljem Evropske 
multidisciplinarne platforme proti kri -
minalnim grožnjam (EMPACT) priprav -
ljeni nekateri operativni akcijski načrti. 
Države članice so morale dejavnosti 
iz operativnih akcijskih načrtov za 
leto 2014 financirati iz svojih nacional -
nih proračunov. Poročila o napredku 
v zvezi z operativnimi akcijskimi načrti 
za leto 2014 kažejo, da dva od 11 ope -
rativnih ukrepov nista bila zaključena 
in sta bila odložena na leto 2015 zaradi 
pomanjkanja finančnih sredstev. To po -
manjkanje finančnih sredstev ogroža 
doseganje ciljev platforme EMPACT in 
trajnost operativnih akcijskih načrtov.
109  
Leta 2015 je Komisija Europolu dodelila 
sedem milijonov EUR za financiranje 
operativnih ukrepov v letih 2015 in 
2016. Vendar glede na to, da ta okvir 
zajema devet prednostnih področij, še 
ni mogoče reči, ali bo zagotovil finanč -
no vzdržnost platforme EMPACT, kar 
zadeva prednostno področje golju-  
fij NGS.Države članice se ne strinjajo 
s predlogi za vključitev DDV 
v področje uporabe direktive 
o zaščiti finančnih interesov 
in uredbe o ustanovitvi 
evropskega javnega tožilstva
110  
Marca 2011 so strokovnjaki iz vseh 
držav članic na sestanku, ki ga je 
organiziral Eurojust, pozvali k učinko -
vitejšemu sodelovanju med upravnimi 
in pravosodnimi organi ter organi 
kazenskega pregona na nacionalni in 
mednarodni ravni.57 Priporočili so, naj 
se pripravijo pravila o izključni pri -
stojnosti za goljufije na področju DDV 
znotraj Skupnosti ali pa naj se preisko -
vanje in pregon teh kaznivih dejanj 
zaupa Evropskemu javnemu tožilstvu 
(EPPO).
111 
Vendar pa večina držav članic naspro -
tuje predlogu Komisije za vključitev 
DDV na področje uporabe direktive 
o boju proti goljufijam (direktive o zaš -
čiti finančnih interesov)58 ali v uredbo 
o ustanovitvi Evropskega javnega 
tožilstva. Nevključitev DDV v področje 
uporabe teh zakonodajnih predlogov 
bi bila velik korak nazaj, saj obsto -
ječi pravni okvir, in sicer konvencija 
o zaščiti finančnih interesov Evropskih 
skupnosti59, ki naj bi jo nadomestila 
direktiva o zaščiti finančnih interesov, 
zajema goljufije na področju DDV, na 
kar je pred kratkim opozorilo Sodišče 
EU (zadeva C–105/14 z dne 8. sep -
tembra 2015, Taricco). Poleg tega 
nobena sekundarna zakonodaja ne 
dodeljuje uradu OLAF preiskovalnih 
pooblastil na področju DDV.57 Strateški sestanek o goljufijah 
pri DDV, ki ga je organiziral 
Eurojust marca 2011, glej 
dokument Sveta EU 11 570/11 
z dne 17. junija 2011.
58 COM(2012) 363 final z dne 
11. julija 2012 - Predlog 
direktive Evropskega 
parlamenta in Sveta o boju 
proti goljufijam, ki škodijo 
finančnim interesom Unije, 
z uporabo kazenskega prava.
59 Konvencija o zaščiti finančnih 
interesov Evropskih skupnosti 
z dne 26. julija 1995 in dveh 
protokolov h Konvenciji 
(Akt Sveta z dne 19. junija 1997 
in Akt Sveta z dne 
27. septembra 1996).
40
 Zaključki  
in priporočila
112  
Ta revizija je obravnavala vprašanje, ali 
je EU uspešna v boju proti goljufijam 
na področju DDV znotraj Skupnosti. 
Velika večina držav članic, ki so glav -
ne upravičenke prihodkov iz DDV, je 
izrazila zadovoljstvo nad tem, kako je 
sedanji sistem vzpostavljen, in ceni 
koristi medsebojnega sodelovanja. 
Vendar pa so države članice navedle 
področja sistema, na katerih so potreb -
ne nadaljnje izboljšave. Poleg tega je 
revizija razkrila pomembne slabosti, ki 
kažejo, da sistem ni dovolj uspešen. Te 
slabosti je treba obravnavati. Komisija 
je v preteklosti predlagala številne 
zakonodajne ukrepe, ki državam čla -
nicam omogočajo, da izboljšajo okvir 
za izmenjavo informacij med svojimi 
davčnimi organi zaradi boja proti 
goljufijam na področju DDV znotraj 
Skupnosti,60 vendar pa države članice 
še niso vseh sprejele. To pomeni, da bi 
bilo treba pripraviti nove zakonodajne 
in druge pobude, kot je predlagano 
v priporočilih v nadaljevanju.
Merjenje uspešnosti 
sistema
113  
Pomanjkanje primerljivih podatkov in 
ustreznih kazalnikov za merjenje us -
pešnosti držav članic negativno vpliva 
na uspešnost sistema EU v boju proti 
goljufijam na področju DDV znotraj 
Skupnosti (glej odstavke 19 do 25).Priporočilo 1
Komisija naj spodbudi usklajena priza -
devanja držav članic za vzpostavitev 
skupnega sistema za oceno obsega 
goljufij na področju DDV znotraj 
Skupnosti, kar bi državam članicam 
omogočilo ocenjevanje svoje uspeš -
nosti pri zmanjševanju obsega goljufij 
na področju DDV znotraj Skupnosti, 
izboljšanje odkrivanja goljufij ter 
povečanje davčnih izterjav po odkritju 
goljufije. Ta sistem bi lahko temeljil na 
praksah, ki se že uporabljajo v nekate -
rih državah članicah.
Navzkrižno preverjanje 
carinskih podatkov 
s podatki o DDV je 
ključnega pomena
114  
Revizija je pokazala, da navzkrižno 
preverjanje med uvozom po carin -
skem postopku 42 in rekapitulacijskimi 
poročili o DDV ni mogoče, ker carin -
ski organi teh podatkov ne pošiljajo 
davčnim organom in ker gospodarskim 
subjektom v rekapitulacijskih poročilih 
o DDV ni treba ločeno poročati o doba -
vah znotraj Skupnosti, ki izhajajo iz ta -
kega uvoza. Poleg tega ne izmenjujejo 
vse države članice podatkov o tvega -
nem uvozu po carinskem postopku 42 
v okviru delovnega področja 3 omrežja 
Eurofisc. (Glej odstavke 76 do 85)
Priporočilo 2
Carinski organi držav članic naj poši -
ljajo podatke o uvozu po carinskem 
postopku 42 davčnim organom ter 
izvajajo druge ukrepe iz kontrolnega 
modela Sodišča za carinski posto -
pek 42 (glej Prilogo III ).60 Na primer, predlog Komisije 
z dne 20. julija 2004 za uredbo 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o medsebojni upravni 
pomoči za zaščito finančnih 
interesov Skupnosti pred 
goljufijami in drugimi oblikami 
nezakonitega ravnanja 
(COM(2004) 509, kakor je bil 
spremenjen s predlogom 
COM(2006) 473 final).
41 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 3
Komisija naj predlaga zakonodajne 
spremembe, ki bi omogočile uspešno 
navzkrižno preverjanje med carinskimi 
in davčnimi podatki.
Izboljšanje sistema 
zgodnjega opozarjanja 
omrežja Eurofisc za boljše 
ciljno usmerjanje na zelo 
tvegane gospodarske 
subjekte
115  
Države članice menijo, da je Eurofisc 
učinkovit sistem zgodnjega opozarja -
nja, vendar so izrazile nezadovoljstvo, 
da izmenjava informacij ni uporabniku 
prijazna ter da izmenjava podatkov 
poteka počasi in ni vedno dobro ciljno 
usmerjena. Z revizijo v izbranih drža -
vah članicah je bilo tudi ugotovljeno, 
da sta obdelava podatkov in dostop 
do informacij dolgotrajen in težaven 
proces, ki temelji na Excelovih pregle -
dnicah, ki se razpošiljajo uradnikom za 
zvezo držav članic, pri čemer obstaja 
tveganje, da bodo prenesene nepopol -
ne ali napačne informacije. Povratne 
informacije v izhodiščno državo se 
pogosto zagotavljajo s precejšnjimi 
zamudami (glej odstavke 48 do 55).
Priporočilo 4
Komisija naj državam članicam pripo -
roči, da:
(a) uvedejo skupno analizo tveganja, 
vključno z uporabo analize so-  
cialnih omrežij, in tako zagotovijo, 
da bodo informacij, izmenjane 
po omrežju Eurofisc, omejene na 
goljufije;
(b) izboljšajo hitrost in pogostost teh 
izmenjav informacij;(c) za te izmenjave informacij upo -
rabljajo zanesljivo in uporabniku 
prijazno informacijsko okolje;
(d) določijo ustreznih kazalnike in cilje 
za merjenje doseganja rezultato na 
različnih delovnih področjih;
(e) sodelujejo na vseh delovnih pod -
ročjih omrežja Eurofisc.
Izboljšanje obstoječega 
pravnega okvira
116  
Predloga Komisije o solidarni odgo -
vornosti v primerih čezmejne trgovine 
Svet ni sprejel. To zmanjšuje odvračilni 
učinek zoper poslovanje z goljufivi -
mi gospodarskimi subjekti. Izvajanje 
direktive o DDV glede roka za predlo -
žitev rekapitulacijskih poročil v drža -
vah članicah ni enotno, kar povečuje 
upravno breme za gospodarske sub-  
jekte, ki poslujejo v več kot eni državi 
članici (glej odstavke 73 do 75).
Priporočilo 5
Svet naj odobri predlog Komisije o soli -
darni odgovornosti.
42 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 6
Komisija naj predlaga spremembo di -
rektive o DDV, da bi dosegli nadaljnjo 
uskladitev zahtev držav članic glede 
poročanja v zvezi z DDV za dobave 
blaga in zagotavljanja storitev znotraj 
Skupnosti.
117  
Dokazi kažejo, da se po uvedbi obr -
njene davčne obveznosti v eni ali 
več državah članicah goljufi preselijo 
v državo članico, v kateri se obrnjena 
davčna obveznost ne uporablja. (Glej 
odstavke 86 do 89.)
Priporočilo 7
Komisija naj spodbuja države članice 
k boljšemu usklajevanju svoje politike 
glede obrnjene davčne obveznosti, 
kot je bilo storjeno že v preteklosti, na 
primer pri shemi trgovanja z emisijami.
Izboljšanje ureditev za 
upravno sodelovanje
118  
Komisija je predlagala več zakono -
dajnih ukrepov, ki državam članicam 
omogočajo, da vzpostavijo ustrezen 
okvir za izmenjavo informacij med 
svojimi davčnimi organi zaradi boja 
proti goljufijam na področju DDV 
znotraj Skupnosti, vendar pa je njihova 
uporaba v državah članicah še vedno 
slaba, nekatere med njimi pa je treba 
okrepiti ali uporabljati dosledneje (glej 
odstavke 26 do 47 in 56 do 70).Priporočilo 8
Komisija naj v okviru svojega ocenje -
vanja ureditev za upravno sodelova -
nje izvaja nadzorne obiske v državah 
članicah, izbranih na podlagi tveganja. 
Ti nadzorni obiski bi morali biti osre -
dotočeni na izboljšanje pravočasnosti 
odgovorov držav članic na zahteve 
po informacijah, zanesljivosti sistema 
VIES in hitrosti večstranskih kontrol 
ter na nadaljnje ukrepanje na podlagi 
ugotovitev iz prejšnjih poročil Komisije 
o upravnem sodelovanju.
Priporočilo 9
Države članice, ki tega še niso storile, 
naj uvedejo dvotirno identifikacijsko 
številko za DDV (identifikacijsko števil -
ko za DDV, dodeljeno gospodarskim 
subjektom, ki želijo sodelovati v trgo -
vini znotraj Skupnosti, ki se razlikuje 
od domače identifikacijske številke za 
DDV) in opraviti preverjanja, določena 
v členu 22 Uredbe št. 904/2010, hkrati 
pa gospodarskim subjektom zagotav-  
ljati brezplačno svetovanje.
Priporočilo 10
Države članice naj gospodarskim su -
bjektom, vpletenim v goljufive verige, 
pošljejo opomin za lažjo uporabo 
sodne prakse Sodišča Evropske unije iz 
zadev Kittel/Mecsek in zavrniti bodisi 
pravico do odbitka vstopnega davka 
bodisi pravico do dobave z ničelno 
stopnjo na podlagi tega, da je gospo -
darski subjekt vedel ali bi moral vedeti, 
da so njegove transakcije povezane 
z davčnimi izgubami, ki so posledica 
goljufije.
43 Zaključki in priporočila 
119  
Države članice potrebujejo informa -
cije držav nečlanic EU za izvrševanje 
pobiranja DDV v okviru elektronskega 
poslovanja med podjetji in potrošni -
ki (B2C), povezanega s storitvami in 
neopredmetenimi sredstvi, zagotov -
ljenimi po internetu (glej odstavke 90 
do 92).
Priporočilo 11
Za okrepitev sodelovanja z država -
mi nečlanicami EU in za izvrševanje 
pobiranja DDV v okviru elektronskega 
poslovanja med podjetji in potrošniki 
(B2C), povezanega s storitvami in ne -
opredmetenimi sredstvi, dobavljenimi 
iz teh držav, naj države članice:
(a) pooblastijo Komisijo za pogajanja 
o ureditvah za medsebojno pomoč 
z državami, v katerih ima sedež 
večina ponudnikov digitalnih 
storitev, in za sklenitev dogovorov 
o teh ureditvah ter
(b) kar zadeva države članice, ki so 
članice OECD, podpišejo in izvajajo 
Konvencijo OECD o medsebojni 
upravni pomoči pri davčnih zade -
vah, da bi izmenjevale informacije 
o ponudnikih digitalnih storitev 
s tretjimi državami.Izboljšanje sodelovanja 
med upravnimi in 
pravosodnimi organi  
ter organi kazenskega 
pregona
120  
Goljufije na področju DDV znotraj 
Skupnosti so pogosto povezane 
s strukturami organiziranega kriminala. 
To zahteva sprejetje boljšega in več -
disciplinarnega pristopa za boj proti 
goljufijam na področju DDV znotraj 
Skupnosti. Vendar pa obstajajo številni 
organi in telesa s prekrivajočimi se 
pristojnostmi za boj proti goljufijam 
na področju DDV znotraj Skupnosti, ki 
ne sodelujejo v celoti in med seboj ne 
izmenjujejo informacij zaradi pravnih 
omejitev (glej odstavke 93 do 102).
Priporočilo 12
Komisija in države članice naj od -
pravijo pravne ovire, ki preprečujejo 
izmenjavo informacij med upravnimi in 
pravosodni organi ter organi kazen -
skega pregona na nacionalni ravni in 
na ravni EU. Zlasti bi morala OLAF in 
Europol imeti dostop do podatkov 
v sistemu VIES in omrežju Eurofisc, dr -
žave članice pa bi morale imeti koristi 
od obveščevalnih informacij, ki so jih 
predložile.
44 Zaključki in priporočila 
121  
Eden od obstoječih elementov več -
disciplinarnega pristopa na ravni EU 
so operativni akcijski načrti, ki so jih 
sprejele države članice in jih je ratifici -
ral Svet v okviru pobude EMPACT ter 
zajemajo obdobje 2014–2017. Vendar 
sta izvedljivost in trajnost operativnih 
akcijskih načrtov ogroženi zaradi po -
manjkanja finančnih sredstev EU (glej 
odstavke 104 do 109).
Priporočilo 13
Komisija naj zagotovi trajnost operativ -
nih akcijskih načrtov v okviru pobude 
EMPACT, tako da zagotovi zadostna 
finančna sredstva.
122  
Goljufije na področju DDV bi lahko 
ostanle nekaznovane zaradi negativnih 
sporov o pristojnosti, če DDV ne bo 
vključen v področje uporabe direktive 
o zaščiti finančnih interesov in uredbe 
o Evropskem javnem tožilstvu (glej 
odstavka 110 in 111). Goljufije na podro -
čju DDV bi lahko ostale nekaznovane 
tudi zaradi prekratkih rokov zastaranja, 
kot je pokazala sodba Sodišča EU z dne 
8. septembra 2015 (zadeva C-105/14 
Taricco). Kot je razsodilo Sodišče Evrop -
ske unije, goljufije na področju DDV 
vplivajo na finančne interese EU.Priporočilo 14
Evropski parlament in Svet naj:
(a) vključita DDV na področje uporabe 
predlagane direktive o boju proti 
goljufijam, ki škodijo finančnim 
interesom Unije, z uporabo ka -
zenskega prava (direktiva o zaščiti 
finančnih interesov) in uredbo 
o ustanovitvi Evropskega javnega 
tožilstva;
(b) dodelita Evropskemu uradu za boj 
proti goljufijam jasne pristojnosti 
in orodja za preiskave goljufij na 
področju DDV znotraj Skupnosti.
To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Milan Martin CVIKL, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 15. decembra 2015.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

45
 Priloge
Revizijski pristop na ravni Komisije
Sodišče je pri Komisiji revizijo opravilo v dveh fazah, in sicer v okviru pripravljalne faze in revizijskega dela na 
kraju samem.
1 V pripravljalni fazi je opravilo obiske GD za obdavčenje in carinsko unijo ter urada OLAF, namenjene zbira -
nju informacij. V tem okviru je potekala razprava o revizijski metodologiji (revizijskih vprašanjih, merilih in 
standardih), vključno z revizijsko metodologijo v državah članicah, Sodišče pa je prejelo povratne infor -
macije in predloge Komisije. GD za obdavčenje in carinsko unijo je revizorjem omogočil dostop do glavne 
zbirke podatkov o uvozu, websurveillance 2 . Opravljena je bila razprava o glavnih vlogah in izzivih posa -
meznih generalnih direktoratov v boju proti goljufijam na področju DDV ter zbrani zadevni dokumenti.
 Sodišče je pregledalo ustrezne informacije o uspešnosti, kot so poročilo o dejavnostih GD za obdavčenje 
in carinsko unijo, priloženo predhodnemu predlogu proračuna za leto 2013, ter letno poročilo o dejavno -
stih GD za obdavčenje in carinsko unijo za leto 2013 skupaj s stanjem izvajanja strategije EU za boj proti 
goljufijam na področju DDV in poročiloma Komisije o upravnem sodelovanju na področju DDV in o uspeš -
nosti pobiranja DDV za leto 2014.
 Sodišče je tudi opravilo obiske predsednikov Eurofisca, Europola in Eurojusta, namenjene zbiranju infor -
macij, na katerih je predstavilo revizijo, razpravljalo o njihovih vlogah, odgovornostih in izzivih v boju 
proti goljufijam na področju DDV ter zbralo ustrezne dokumente in informacije.
 Prav tako je opravilo obisk OECD, namenjen zbiranju informacij, v okviru katerega je potekala razprava 
o vprašanjih, povezanih z revizijo, kot so delež prihodkov iz DDV, medsebojna pomoč in izmenjava infor -
macij o davčnih zadevah, goljufije v zvezi z neobstoječim gospodarskim subjektom, večstranske kontrole, 
skupne revizije ter obdavčitev digitalno zagotovljenih storitev in neopredmetenih sredstev (elektronsko 
poslovanje). Sodišče je preučilo najnovejša poročila in smernice OECD, pomembne z vidika DDV.
 Sodišče je preučilo najnovejše in tekoče revizijske dejavnosti na področju DDV delovne skupine za DDV 
vrhovnih revizijskih institucij EU in o njih razpravljalo s predstavniki te skupine.Priloga I
46 Priloge
2 Med revizijskim delom na kraju samem je Sodišče Komisiji predstavilo rezultate ankete v državah čla -
nicah. Predložilo je tudi splošni vprašalnik, naslovljen na Komisijo. Ta vprašalnik je obravnaval trenutna 
dogajanja in je bil namenjen zbiranju dokazov o dejavnostih Komisije na področju upravnega sodelova -
nja, nadaljnjega ukrepanja na podlagi posebnega poročila Sodišča o carinskem postopku 42, obrnjene 
davčne obveznosti, elektronskega trgovanja in uspešnosti pobiranja DDV, vključno s sodelovanjem med 
upravnimi in pravosodnimi organi ter organi kazenskega pregona držav članic in ustreznimi evropskimi 
organi. Na ta splošni vprašalnik so odgovorili GD za proračun, GD za migracije in notranje zadeve, GD za 
pravosodje in potrošnike, urad OLAF in GD za obdavčenje in carinsko unijo.
 Za oceno uspešnosti sodelovanja med upravnimi in pravosodnimi organi ter organi kazenskega pregona 
se je Sodišče obrnilo na Svet in preučilo njegove glavne dokumente o platformi EMPACT, operativnih 
akcijskih načrtih in carinskem postopku 42.
 Generalnemu direktoratu za obdavčenje in carinsko unijo je Sodišče poslalo še drugi vprašalnik, da bi pre -
verilo, ali je Komisija sprejela ustrezno spremljala prenos različnih sprememb direktive o DDV, ki obravna -
vajo goljufije na področju DDV, v zakonodajo držav članic.
 Sodišče je z GD za obdavčenje in carinsko unijo razpravljalo o metodologiji, ki jo je uporabljal izvajalec 
Komisije v razpoložljivih študijah za oceno vrzeli glede DDV. Da bi ocenilo to metodologijo in davčnim 
organom v Italiji, Latviji in Združenem kraljestvu zastavilo ustrezna vprašanja o tej temi, je Sodišče GD za 
obdavčenje in carinsko unijo poslalo še tretji vprašalnik.
 V uradu OLAF so bili zbrani revizijski dokazi o ustreznih skupnih carinskih operacijah in preiskavah glede 
carinskega postopka 42 in podcenitev.
 V obiskanih državah članicah je Sodišče opravilo razgovore z uradniki za zvezo programa Fiscalis. Pregle -
dalo je tudi vmesno in končno poročilo o oceni programa Fiscalis 2013, skupaj z izložki projektne skupine 
Fiscalis, ki so pomembni za boj proti goljufijam na področju DDV, ter v obiskanih državah članicah izvedlo 
preizkuse na vzorcu upravnih orodij, ki se financirajo iz programa Fiscalis (glej Prilogo II ).Priloga I
47 Priloge
Revizijski pristop na ravni carinskih in davčnih organov v državah članicah
Sodišče je tudi v državah članicah revizijo opravilo v dveh fazah, in sicer v okviru pripravljalne faze in revizijske -
ga dela na kraju samem.
1 V pripravljalni fazi je poslalo anketo osrednjim uradnikom za zvezo vseh 28 držav članic, ki so odgovorni 
za upravno sodelovanje. Na podlagi te ankete se je seznanilo z mnenjem držav članic o uspešnosti uprav -
nega sodelovanja na področju boja proti goljufijam v zvezi z DDV pri transakcijah znotraj Skupnosti.
 Opravilo je tudi pregled razpoložljivih letnih poročil o dejavnostih omrežja Eurofisc, statističnih podatkov 
o upravnem sodelovanju, sporočil omrežju Eurofisc o goljufiji, kontrolnih sporočil O_MCTL in uvoza po 
carinskem postopku 42.
2 Med revizijskim delom na kraju samem je obiskalo davčne in carinske organe v Nemčiji, na Madžarskem, 
v Italiji, Latviji in Združenem kraljestvu, opravilo pogovore z osrednjimi uradniki za zvezo in drugimi 
organi, pristojnimi za VIES, Eurofisc, Fiscalis in večstranske kontrole, ter pri tem uporabilo vprašalnik za 
zbiranje dokazov o teh področjih.
  V vsaki državi članici je Sodišče izbralo vzorec registracij v sistem VIES, orodij za upravno sodelovanje in 
transakcij znotraj Skupnosti. V vsaki državi članici je bilo izbranih skupno 110 točk na podlagi naslednjega 
pristopa:
(a) da se preveri, ali sistem VIES izpolnjuje zahteve glede popolnosti, točnosti in pravočasnosti, določene 
v členih 22 in 23 Uredbe Sveta št. 904/2010, sta bila izbrana dva vzorca:
(i) naključni vzorec kontrolnih sporočil, ki so jih poslale (10) in prejele (10) države članice v prvi 
polovici leta 2014, ter
(ii) naključni vzorec 10 spisov gospodarskih subjektov, nanovo registriranih v sistem VIES v letu 2013;
(b) da se preveri uspešnost izmenjav informacij na zahtevo in njihovo skladnost s členi 7 do 12, je bil 
izbran naključni vzorec zahtevkov SCAC, ki so bili poslani (10) in prejeti (10) v letu 2013;
(c) da se preveri, kako uspešno države članice sodelujejo med sabo, in njihovo skladnost s členoma 29 
in 30 je Sodišče na podlagi tveganja izbralo vzorec petih večstranskih kontrol, pri katerih so davčni 
organi obiskanih držav članic dali pobudo, in petih večstranskih kontrol, pri katerih so davčni organi 
obiskane države članice sodelovali na zahtevo drugih držav članic. Vzorec se je nanašal na leto 2013 
oziroma, če najmanjša velikost vzorca ni bila dosežena, na predhodno in naslednje leto;
(d) da se preveri uspešnost delovnega področja 1 omrežja Eurofisc, je bil na podlagi tveganja izbran 
vzorec 10 sporočil o goljufiji, ki jih je poslala in prejela vsaka obiskana država članica v letu 2013;
(e) kot nadaljnje ukrepanje na podlagi svoje predhodne revizije o carinskem postopku 42 in da bi ugo -
tovilo, kako carinski in davčni organi sodelujejo med seboj in z organi drugih držav članic, na primer 
z uporabo, kadar je to potrebno, delovnega področja 3 omrežja Eurofisc, ter da bi preverilo popolnost 
podatkov v sistemu VIES, je Sodišče na podlagi tveganja izbralo vzorec 30 primerov uvoza po carin -
skem postopku 42.
  Poleg tega je Sodišče preučilo razpoložljiva poročila o revizijah omrežja Eurofisc, ki so jih opravile vrhov -
ne revizijske institucije Nemčije, Madžarske in Avstrije.Priloga II
48 Priloge
Kontrolni model Evropskega računskega sodišča za carinski postopek 42
Ta kontrolni model je Sodišče sprejelo v svojem posebnem poročilu št. 13/2011.
1 Obvezna navedba veljavnih identifikacijskih številk za DDV uvoznika (ali njegovega davčnega zastopnika) 
in stranke ali uvoznika – pri prenosih – v namembni državi članici v polju 44 enotne upravne listine. Pre -
verjanje veljavnosti teh identifikacijskih številk za DDV v VIES pred sprostitvijo blaga v prosti promet. Sicer 
je treba ob uvozu plačati DDV.
2 V poljih št. 44 in 17(a) enotne upravne listine sta navedena sklic na dokaz, da je blago namenjeno za pre -
voz v namembno državo članico, npr. številka prevozne listine, in oznaka namembne države. Sicer je treba 
carinsko deklaracijo popraviti.
3 Carinski organi ob uporabi ustreznih metod obvladovanja tveganja naknadno preverijo, ali je bil prevoz 
v namembno državo članico, navedeno v polju 17(a) enotne upravne listine, dejansko izveden kmalu po 
uvozu, ali je blago, dobavljeno v namembno državo članico, isto kot uvoženo blago, ali sta uvoznik in 
dobavitelj blaga ista oseba ter ali sta določitev carinske vrednosti blaga in davčna osnova za DDV točni. 
Če zgoraj navedene zahteve niso izpolnjene, se naknadno izterja DDV. Če je navedena prenizka davčna 
osnova, davčni organi od gospodarskega subjekta zahtevajo, da po potrebi v rekapitulacijskem poročilu 
popravi vrednost ustreznih dobav ali prenosov blaga znotraj Skupnosti.
4 Samodejna izmenjava informacij med carinskimi in davčnimi organi države članice uvoza o tem uvozu.
5 Davčni organi države članice uvoza v okviru delovnega področja 3 omrežja Eurofisc čim prej pošljejo spo -
ročilo o tveganem uvozu v namembno državo članico.
6 Davčni organi informacije, ki so jih prejeli od carinskih organov, primerjajo z rekapitulacijskim poročilom 
o DDV, ki ga je predložil uvoznik (ali njegov davčni zastopnik), da se zagotovi popolnost/točnost poročila. 
Če so sporočeni zneski nižji od davčne osnove za DDV za uvoz, bi moral sistem za obvladovanje davčnega 
tveganja odločiti, ali je ob upoštevanju dejavnikov tveganja v posameznem primeru treba nadalje raziska -
ti razliko.
7 Če se rekapitulacijsko poročilo ne predloži ali informacije v njem niso popolne/točne, se s pomočjo uredi -
tev za upravno sodelovanje obvestijo davčni organi v namembni državi članici.
8 Davčni organi v namembni državi članici primerjajo informacije, ki so jih prejeli od drugih držav članic, 
z obračuni DDV stranke (pridobitelja) ali v primeru prenosov uvoznika.Priloga III
49
V (b)
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija je določila zakonodajo, ki zagotavlja, da so 
informacije iz člena 143(2) Direktive 2006/112/ES na 
voljo v carinski deklaraciji1. Komisija meni, da imajo 
države članice dovolj informacij, pristojni organi 
držav članic pa imajo dostop do teh podatkov, da 
lahko izvajajo učinkovita navzkrižna preverjanja 
carinskih podatkov in podatkov o DDV.
Za čezmejno izmenjavo informacij obstajata jasna 
pravna okvira, ki sta bila vzpostavljena za davčne in 
carinske pristojne organe. Dodatna izmenjava infor -
macij med carinskimi in davčnimi organi v okviru 
carinskega postopka 42 poteka v okviru mreže 
Eurofisc.
Za izvajanje zakonodaje Unije in za pobiranje 
zakonsko določenih davkov so odgovorne države 
članice. Zato Komisija ne priznava potrebe po do-  
datni zakonodaji.
V (c)
Komisija sprejema to priporočilo. Komisija že 
sodeluje na sestankih na delovnih področjih mreže 
Eurofisc in bo še naprej spodbujala države članice 
k izboljšanju delovanja mreže in povečanju njene 
učinkovitosti.
V (d)
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Glej odgovor na priporočilo 7.
1 Glej Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 756/2012 z dne 
20. avgusta 2012 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 
o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 
o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 223, 21.8.2012, str. 8).Povzetek
IV (a)
Glej odgovor Komisije na odstavek V (b).
Komisija meni, da podrobne ureditve v zvezi 
s pregledi za izvajanje ustrezne zakonodaje Unije 
spadajo pod odgovornost držav članic. Komisija je 
države članice na splošno opozorila na pomen učin -
kovitih pregledov pri pobiranju DDV.
V (a)
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija ugotavlja, da so v državah članicah na 
voljo zelo omejene informacije o obsegu goljufij na 
področju DDV znotraj Skupnosti. Zelo malo držav 
ocenjuje obseg goljufij znotraj Skupnosti; niti te 
države ne objavijo uporabljene metodologije, same 
ocene pa so večinoma zaupne.
Komisija je sprejela posebne ukrepe za izboljšanje 
ocen:
– Službe Komisije (GD ESTAT in GD TAXUD) si 
prizadevajo za memorandum o soglasju (MoS), 
da bi se bolje opredelila področja prihodnjega 
sodelovanja s ciljem, da se preučijo podatki 
in metode za ocene davčnih vrzeli in za druge 
kazalnike davčnih utaj in izogibanja davkom.
– V okviru programa Fiscalis 2020 je bila ustanov -
ljena projektna skupina za davčne vrzeli, da bi 
združila znanje in izmenjavo podatkov o meto -
dologijah ocen davčnih vrzeli. Pri tem se upo -
števajo tudi vidiki ocenjevanja davčnih goljufij.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 50
23
Komisija vsako leto Komisija podatke o prednostih 
in rezultatih upravnega sodelovanja s statističnim 
modelom.
25
Kot je navedeno zgoraj, je Komisija sprejela 
posebne ukrepe za izboljšanje ocen:
– službe Komisije (GD ESTAT in GD TAXUD) si 
prizadevajo za memorandum o soglasju (MoS), 
da bi se bolje opredelila področja prihodnjega 
sodelovanja, s ciljem, da se preučijo podatki in 
metode za ocene davčnih vrzeli ter za druge 
kazalnike davčnih utaj in izogibanja davkom;
– V okviru programa Fiscalis 2020 je bila ustanov -
ljena projektna skupina za davčne vrzeli, da bi 
združila znanje in izmenjavo podatkov o meto -
dologijah ocen davčnih vrzeli. Projektna sku -
pina upošteva tudi vidike ocenjevanja davčnih 
goljufij.
30
Komisija meni, da je treba poiskati ravnovesje med 
pravočasnostjo odgovorov in njihovo kakovostjo. 
Vendar je Komisija to vprašanje že obravnavala 
z državami članicami in pozvala tiste z najvišjo stati -
stiko poznih odgovorov k izboljšanju stanja.
43
Komisija nima dostopa do operativnih podatkov, 
ki jih države članice dajejo na razpolago pristojnim 
organom drugih držav članic prek sistema VIES, kar 
omejuje možnosti Komisije za spremljanje napredka 
teh ukrepov.
59
Komisija preučuje možnost izvajanja namenskih 
obiskov v državah članicah, da bi ocenila nacionalno 
izvajanje ureditev upravnega sodelovanja EU za 
prihodnja poročila.V (e)
Komisija sprejema to priporočilo. Komisija že obrav -
nava ta vprašanja v ocenjevalnih poročilih, predlo -
ženih v različnih forumih, kjer nenehno spodbuja 
in poziva države članice k izboljšanju pravočasnosti 
odgovorov in zanesljivosti podatkov VIES. V pri -
hodnjih poročilih namerava Komisija nadgraditi 
svoja priporočila in priporočila iz projektnih skupin 
Fiscalis.
V (f)
Komisija se strinja s tem priporočilom, v kolikor je 
naslovljeno na njene službe.
Glej odgovor Komisije na priporočilo 12.
Opažanja
19
Na pobudo Komisije je bila v okviru programa Fisca -
lis 2020 ustanovljena projektna skupina za davčne 
vrzeli, da bi združila znanje in izmenjavo podatkov 
o metodologijah ocen davčnih vrzeli. Projektna 
skupina upošteva tudi vidike ocenjevanja davčnih 
goljufij.
20
V državah članicah so na voljo omejene informacije 
o obsegu goljufij na področju DDV znotraj Skup -
nosti. Držav, ki ocenjujejo obseg goljufij znotraj 
Skupnosti, je malo in te običajno podatkov ne dajo 
na voljo javnosti, uporabljena metodologija pa je 
večinoma zaupna.
22
Metodologija, ki je bila uporabljena v študijah, 
temelji na pristopu „od zgoraj navzdol”, saj Komisija 
nima dostopa do podatkov, ki bi se lahko uporabili 
za pripravo ocen s pristopom „od spodaj navzgor”. 
Pomanjkljivost pristopa „od zgoraj navzdol” je, da 
se rezultatov ne da razčleniti po industrijskih sektor -
jih ali drugih merilih (npr. po goljufijah).
Odgovori Komisije 51
83
Komisija poudarja, da je kljub resnim težavam, ki 
jih podvrednotenje povzroča pri pobiranju carin, 
izguba DDV, povezana s takim podvrednotenjem 
v času uvoza blaga, dokončna le, ko uvoznik nima 
polne pravice do odbitka vstopnega DDV. V drugih 
primerih je DDV vmesen in izračunan na naknadno 
prodajno ceno, kar pomeni, da prvotna carinska 
vrednost ob uvozu ni več pomembna za znesek 
DDV, ki ga je treba plačati. Komisija priznava, da se 
blago (npr. tekstilni izdelki in obutev) lahko preu -
smeri na črni trg države članice uvoznice.
85
Komisija je države članice na splošno opozorila na 
pomen učinkovitega izvajanja zakonodaje Unije 
v zvezi s pobiranjem DDV. Primeri morebitne 
neskladnosti se bodo ustrezno spremljali.
90
Komisija je trdno prepričana, da je poenostavljen 
sistem registracije in plačila davkov, kot je npr. mini 
sistem „vse na enem mestu”, bistven za zagoto -
vitev obdavčitve nerezidenčnih dobaviteljev. Tak 
sistem pomeni, da so pregledi skladnosti lahko 
najprej osredotočeni na podjetja, ki niso registri -
rana (v okviru mini sistema „vse na enem mestu” ali 
neposredno z registracijo v namembni državi).
Prvi rezultati glede sprememb iz leta 2015 kažejo, 
da bo mini sistem „vse na enem mestu”, ki se upo -
rablja od 1. 1. 2015, v letu 2015 verjetno prinesel 
za 3 milijarde EUR prihrankov, kar pomeni 18 mili -
jard EUR v prodaji. Trenutno je v mini sistemu „vse 
na enem mestu” registriranih več kot 11 000 podjetij 
(morda bo v sistem vključenih nadaljnjih 100 000 
manjših podjetij, npr. spletne prodajalne aplika -
cij/glasbe/filmov, ki DDV obračunavajo v imenu 
izvajalca/umetnika).Glej skupni odgovor Komisije  
na odstavka 65 in 66
Komisija meni, da bi moral novi okvir za merjenje 
uspešnosti, ki je bil vzpostavljen aprila 2014 z novo 
različico programa Fiscalis 2020, olajšati spremljanje 
programa in njegovih dejavnosti. Podatki, zbrani 
v obdobju trajanja programa, bi morali pomeniti 
izboljšano podlago za ocenjevanje in vrednotenje 
uspešnosti programa.
Glej skupni odgovor Komisije  
na odstavka 78 in 79
Komisija meni, da podrobne ureditve v zvezi 
s pregledi za izvajanje ustrezne zakonodaje Unije 
spadajo pod odgovornost držav članic. To vključuje 
organizacijo sodelovanja med nacionalnimi carin -
skimi in davčnimi organi. Komisija bo države članice 
opozorila, da je pomembno, da so podatki, ki jih 
prijavitelji navedejo v okencu 44 carinske deklara -
cije, popolni in pravilni.
81
Carinske kontrole temeljijo na analizi tvega -
nja2. Komisija bo države članice opozorila, da je 
pomembno, da se podatki, ki jih prijavitelji nave -
dejo v carinski deklaraciji, pregledajo.
2 Člen 13(2) Uredbe Sveta št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 
o carinskem zakoniku Skupnosti.
Odgovori Komisije 52
108
Ta težava je bila v veliki meri rešena s sklenitvijo 
sporazuma o prenosu pooblastil med Komisijo 
in Europolom decembra 2014, s katerim so bili 
dodeljeni potrebni zneski, ki so trenutno potrebni 
za pobudo EMPACT za operativne akcijske načrte 
za leti 2015 in 2016. Po letu 2016 bo financiranje 
operativnih akcijskih načrtov spadalo med zakon -
sko predpisane naloge Europola in tako v redni 
proračun (če bo nova uredba sprejeta). Sprememba 
ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga, 
ki vključuje ta vidik, je v teku.
109
Glede na visoko stopnjo črpanja sredstev v letu 
2015 namerava Komisija 7 milijonov EUR dopolniti 
z dodatnima 2 milijonoma EUR. Po letu 2016 bo 
financiranje operativnih akcijskih načrtov spadalo 
med zakonsko predpisane naloge Europola in tako 
v redni proračun (če bo nova uredba sprejeta). Spre -
memba ocene finančnih posledic zakonodajnega 
predloga, ki vključuje ta vidik, je v teku.
Zaključki in priporočila
112
Komisija z državami članicami stalno razpravlja 
o morebitnih novih pobudah za izboljšanje učin -
kovitosti upravnega sodelovanja in boja proti 
goljufijam na področju DDV. Komisija podpira 
pobude držav članic za izboljšanje učinkovitosti 
mreže Eurofisc. Komisija se trenutno pogaja o skle -
nitvi sporazuma z Norveško, ki bi omogočil boljše 
in ciljno usmerjeno sodelovanje, v prihodnosti pa 
bodo morda sledila pogajanja z drugimi državami, 
s katerimi ima EU pomembne trgovinske odnose.
Priporočilo 1
Komisija sprejema to priporočilo. Komisija ugota -
vlja, da so v državah članicah na voljo zelo omejene 
informacije o obsegu goljufij na področju DDV 
znotraj Skupnosti. Zelo malo držav ocenjuje obseg 
goljufij znotraj Skupnosti; niti te države ne objavijo 
uporabljene metodologije, same ocene pa so veči -
noma zaupne.92
Pred spremembami leta 2015 je Komisija izvedla 
obsežno komunikacijsko kampanjo. Po ocenah se 
bodo prihodki iz tretjih držav v letu 2015 v primer -
javi s prejšnjimi leti najmanj potrojili (npr. Nemčija 
je sporočila, da so od dobaviteljev zunaj Unije 
samo v prvem četrtletju leta 2015 prejeli 24,2 mili -
jona EUR). Vendar Komisija priznava izzive v zvezi 
s skladnostjo in je zato vzpostavila projektno sku -
pino Fiscalis (FPG 38), ki trenutno zaključuje poro -
čilo s priporočili za izboljšanje nadzora na področju 
e-trgovanja.
95
Komisija opozarja, da je predlagala ustanovitev 
Evropskega javnega tožilstva, ki bi bilo zadolženo 
za preiskovanje in pregon goljufij, ki vplivajo na 
proračun EU. O predlagani uredbi za Evropsko javno 
tožilstvo trenutno razpravlja Svet EU.
99
Glej odgovor Komisije na priporočilo 78.
101
Komisija podpira dostop uradov Europol in OLAF do 
podatkov VIES in Eurofisc, kar je ključno orodje, ki 
obema uradoma omogoča, da bolje izvajata svojo 
vlogo pri podpori preiskav, ki jih izvajajo države čla -
nice, v primeru urada OLAF pa pri izvajanju preiskav 
goljufij na področju DDV znotraj Skupnosti.
Večletni strateški načrt v zvezi s prednostno nalogo 
EU na področju kriminala „utaja znotraj Skupnosti 
z neobstoječim trgovcem/goljufije pri trošari -
nah” posebej določa „ pomanjkanje sistematičnega 
sodelovanja med organi kazenskega pregona in 
davčnimi organi na nacionalni ravni in ravni EU”  kot 
potencialno šibko točko pri utajah znotraj Skupnosti 
z neobstoječim trgovcem.
103
Pri uradu OLAF je težava v pomanjkanju jasne 
pravne podlage in orodij in ne toliko v pomanjkanju 
usklajenosti z drugimi organi EU.
Odgovori Komisije 53
Vendar bo Komisija ponovno preučila vprašanje 
navzkrižnih preverjanj carinskih deklaracij in reka -
pitulacijskih poročil v skladu s priporočili projektne 
skupine Fiscalis 2020.
Priporočilo 4 (a)
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija je v svojem poročilu ugotovila, da bi bila 
skupna analiza tveganja in učinkovit mehanizem 
povratnih informacij v okviru mreže Eurofisc ustre -
zen odziv na potrebo po bolj ciljno usmerjenih raz -
položljivih informacijah in boljši uporabi informacij, 
ki so že na voljo v okviru mreže. To bi omogočilo, 
da mreža dodatno okrepi svojo vlogo mehanizma 
hitrega odzivanja davčnih uprav na čezmejne golju -
fije na področju DDV.
Priporočilo 4 (b)
Komisija sprejema to priporočilo.
Priporočilo 4 (c)
Komisija sprejema to priporočilo.
Priporočilo 4 (d)
Komisija sprejema to priporočilo.
Priporočilo 4 (e)
Komisija sprejema to priporočilo.
Priporočilo 5
Komisija ugotavlja, da je to priporočilo naslovljeno 
na Svet.
Priporočilo 6
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Kot je določeno v delovnem programu Komisije 
za leto 2016, bo cilj akcijskega načrta za DDV, ki 
bo sprejet leta 2016, izvajanje učinkovitega režima 
DDV, ki bo varen pred goljufijami.
To bo vključevalo pregled obveznosti poročanja, 
npr. za trgovino znotraj EU.Vendar si službe Komisije (GD ESTAT in GD TAXUD) 
prizadevajo za memorandum o soglasju (MoS), da 
bi se bolje opredelila področja prihodnjega sodelo -
vanja s ciljem, da se preučijo podatki in metode za 
ocene davčnih vrzeli in za druge kazalnike davčnih 
utaj in izogibanja davkom.
V okviru programa Fiscalis 2020 je bila ustanovljena 
projektna skupina za davčne vrzeli, da bi združila 
znanje in izmenjavo podatkov o metodologijah 
ocen davčnih vrzeli. Pri tem se upoštevajo tudi 
vidiki ocenjevanja davčnih goljufij.
Priporočilo 2
Komisija ugotavlja, da je to priporočilo naslovljeno 
na države članice.
Priporočilo 3
Komisija ne sprejema tega priporočila. Komisija je 
določila zakonodajo, ki zagotavlja, da so informa -
cije iz člena 143(2) Direktive 2006/112/ES na voljo 
v carinski deklaraciji3. Komisija meni, da imajo 
države članice dovolj informacij, pristojni organi 
držav članic pa imajo dostop do teh podatkov, da 
lahko izvajajo učinkovita navzkrižna preverjanja 
carinskih podatkov in podatkov o DDV. Vendar je 
treba ta nacionalna navzkrižna preverjanja zdru -
žiti z navzkrižnim preverjanjem VIES, da bodo 
učinkovita.
Za čezmejno izmenjavo informacij obstajata jasna 
pravna okvira, ki sta bila vzpostavljena za davčne in 
carinske pristojne organe. Dodatna izmenjava infor -
macij med carinskimi in davčnimi organi v okviru 
carinskega postopka 42 poteka v okviru mreže 
Eurofisc.
Za izvajanje zakonodaje Unije in za pobiranje 
zakonsko določenih davkov so odgovorne države 
članice. Komisija je države članice na splošno opo -
zorila na pomen učinkovitih pregledov pri pobira -
nju DDV.
3 Glej Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 756/2012 z dne 
20. avgusta 2012 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 
o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 
o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 223, 21.8.2012, str. 8).
Odgovori Komisije 54
Priporočilo 12
Komisija sprejema to priporočilo, v kolikor je naslov -
ljeno na njene službe. Hkrati ugotavlja, da je to pri -
poročilo naslovljeno tudi na države članice in kaže 
na vzajemno odgovornost zakonodajnega organa.
Komisija se je zavezala, da bo nadaljevala svoja 
prizadevanja za odpravo preostalih pravnih ovir, ki 
preprečujejo izmenjavo informacij med organi na 
nacionalni ravni in ravni EU.
121
Glej odgovor Komisije na odstavek 109.
Priporočilo 13
Komisija sprejema to priporočilo in ga že izvaja. 
Komisija in Europol sta konec leta 2014 podpisala 
sporazum o prenosu pooblastil o dodelitvi zneskov, 
ki so trenutno potrebni za pobudo EMPACT za ope -
rativne akcijske načrte v letih 2015 in 2016. Po letu 
2016 bo financiranje operativnih akcijskih načrtov 
spadalo med zakonsko predpisane naloge Europola 
in tako v redni proračun (če bo nova uredba spre -
jeta). Sprememba ocene finančnih posledic zakono -
dajnega predloga, ki vključuje ta vidik, je v teku.
Priporočilo 14
Komisija ugotavlja, da je to priporočilo naslovljeno 
na Evropski parlament in Svet.Komisija pred zaključkom te naloge ne namerava 
predlagati spremembe direktive o DDV v zvezi 
s tem.
Priporočilo 7
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Uporaba mehanizma obrnjene davčne obveznosti 
za boj proti goljufijam ni obvezna, saj je ukrep veči -
noma usmerjen proti posebnim težavam z goljufi -
jami na nacionalni ravni.
Vendar se Komisija zaveda, da sektorska uporaba 
ustvarja težave, zato namerava obravnavati vpraša -
nje obrnjene davčne obveznosti v okviru akcijskega 
načrta za DDV, ki bo sprejet v letu 2016.
Priporočilo 8
Komisija sprejema to priporočilo. Komisija preučuje 
možnost izvajanja namenskih obiskov v državah 
članicah, da bi ocenila nacionalno izvajanje ureditev 
upravnega sodelovanja EU za prihodnja poročila.
Priporočilo 9
Komisija ugotavlja, da je to priporočilo naslovljeno 
na države članice.
Priporočilo 10
Komisija ugotavlja, da je to priporočilo naslovljeno 
na države članice.
Priporočilo 11
Komisija ugotavlja, da je ta del priporočila naslov -
ljen na države članice.
Priporočilo 11 (b)
Na podlagi izkušenj z Norveško Komisija meni, da je 
takšno izmenjavo informacij mogoče bolje doseči 
in zagotoviti s pristopom na ravni EU in sklenit -
vijo dvostranskih sporazumov med EU in tretjimi 
državami.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
Zaradi dejavnosti organiziranega kriminala Evropska unija 
vsako leto izgubi milijarde prihodkov iz naslova DDV. Ker 
je izvoz blaga in storitev iz ene države članice EU v drugo 
oproščen plačila DDV, se lahko kriminalci v namembni 
državi članici z goljufijo izognejo plačilu DDV. Posledica 
tega je izguba prihodka za prizadete države in za EU. 
To poročilo preučuje, kako dobro se EU bori proti 
goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti. Sodišče je 
odkrilo slabosti, ki kažejo, da sedanji sistem ni dovolj 
uspešen. Te slabosti je treba odpraviti. Čas je za 
nepopustljivost in odločnejše ukrepanje.