v skladu s členom 14(3) Uredbe (EU) 2019/880 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o vnosu in uvozu predmetov kulturne dediščine

Dokument, s katerim se zagotovi upravičenost projekta IT in opredelijo njegove proračunske zahteve

Kot je bilo že pojasnjeno v prvem letnem poročilu o napredku, struktura projekta temelji na metodologiji, določeni v načrtu MASP-C rev. 2019 in prilogah k temu načrtu, vključno s shemo upravljanja, politiko modeliranja carinskih poslovnih procesov EU in informacijsko strategijo. Podroben in celovit časovni načrt z glavnimi fazami projekta in ključnimi mejniki je v Prilogi II.

To drugo letno poročilo o napredku zajema obdobje od julija 2020 do junija 2021 in predstavlja napredek, dosežen na področju sprejetja potrebnih izvedbenih določb ter uvajanja prve faze – „konceptualizacija“ – projekta ICG. Zaradi celovitosti so na tem mestu na kratko navedeni cilji, ki jih je treba doseči, struktura projekta in pristop k načrtovanju, ki so podrobno predstavljeni v prvem letnem poročilu o napredku. V sklepnem oddelku tega poročila so povzeti splošna ocena doseženega napredka in opredeljena tveganja za zamude.

Komisija je svoje prvo letno poročilo o napredku predložila lani. V poročilu je poudarila ukrepe, ki jih je Komisija sprejela v prvem letu po začetku veljavnosti Uredbe, in sicer: (a) pripravljalno delo, potrebno za sprejetje potrebnih izvedbenih določb, in (b) posvetovanja z državami članicami prek strokovne skupine za carinska vprašanja v zvezi s predmeti kulturne dediščine in projektne skupine za uvoz predmetov kulturne dediščine. Glede morebitnih tveganj za zamudo pri izvedbi sistema ICG v določenem roku je bila v poročilu opredeljena negotovost glede osebja, dodeljenega projektu, in financiranja projekta iz večletnega finančnega okvira.

Komisija mora od začetka veljavnosti Uredbe do trenutka, ko bo sistem ICG začel delovati, vsakih 12 mesecev predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri vzpostavljanju tega elektronskega sistema.

Sistem se bo uporabljal kot sredstvo za opravljanje formalnosti subjektov, omogočal pa bo tudi shranjevanje in izmenjavo informacij med upravami držav članic, ki so pristojne za izvajanje Uredbe (carinski organi in organi za kulturo).

Obveznost, da morajo uvozniki pridobiti uvozno dovoljenje ali pripraviti izjavo uvoznika in jo predložiti carinskim organom, bo veljala šele od trenutka, ko bo začel delovati centralizirani elektronski sistem (sistem ICG). Komisija bo sistem ICG razvila najpozneje do 28. junija 2025.

Z Uredbo je določeno, da so za uvoz nekaterih predmetov kulturne dediščine, za katere se šteje, da so posebno ogroženi predmeti kulturne dediščine, potrebna uvozna dovoljenja, za druge predmete kulturne dediščine, ki se štejejo za manj ogrožene, pa izjave uvoznikov, ter zagotovljeno, da se za predmete kulturne dediščine ob njihovem uvozu v Unijo izvajajo enotne kontrole. Za uvoz določenih predmetov kulturne dediščine, ki so namenjeni posebni uporabi (povezani z izobraževanjem, znanostjo ali raziskavami), te zahteve po dokazilih ne veljajo.

Cilj Uredbe (EU) 2019/880 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o vnosu in uvozu predmetov kulturne dediščine (v nadaljnjem besedilu: Uredba) je preprečiti nezakonito trgovino s predmeti kulturne dediščine, zlasti kadar prispeva k financiranju terorističnih dejavnosti, in prepovedati uvoz predmetov kulturne dediščine, ki so bili nezakonito izvoženi iz tretjih držav, na carinsko območje Unije.

Čeprav projekt napreduje na več ravneh hkrati, ga je mogoče za ponazoritev razdeliti na tri faze.

Prva faza – konceptualizacija: najprej se pripravi poslovni model, s katerim se zagotovi upravičenosti projekta in opredelijo proračunske zahteve. Nato se s pomočjo modeliranja poslovnih procesov (Business Process Modelling, BPM) pripravi dokument o viziji, ki vsebuje podrobnejše informacije v zvezi z opredelitvijo projekta v smislu strukture, stroškov, časa in tveganja ter informacije, kot so mejniki, rezultati in organizacija projekta. Ta dokumenta odražata razprave in vsebino izvedbenega akta, ki ga bo pripravila Komisija.

Druga faza – razvoj sistema: v skladu z določbami izvedbenega akta in po pripravi uporabniških zahtev ter funkcionalnih specifikacij za sistem se izdelajo tehnične specifikacije o tem, kako bo sistem zgrajen. Te tehnične specifikacije vključujejo: strukturo, ki jo je treba uporabiti, sporočila, ki jih morajo pošiljati gospodarski subjekti, vmesnike z drugimi sistemi, načrte testov itd.

Ko je pripravljena konceptualna zasnova sistema in so doseženi rezultati, navedeni v preglednici 1, ter mejnika 1 in 3 (glej Prilogo I), se začne bolj poglobljeno delo, v specifikacijah aplikacije in storitev ter dokumentih s tehničnimi specifikacijami sistema, ki so konkretni rezultati poslovnega modela in dokumenta o viziji, pa se upoštevajo bolj tehnični vidiki.

Tretja faza – vzpostavitev in delovanje: začne se dejanska faza razvoja IT (faza izgradnje), ki ji sledi prehodna faza, v kateri se prve različice sistema ICG postopno izdajo različnim skupinam uporabnikov in se izvedejo testi za zagotovitev, da bodo do 28. junija 2025 subjekti in pristojni organi sposobni uporabljati sistem in da bodo za takšno uporabo tudi dobro usposobljeni. Tej fazi bo sledilo šestmesečno obdobje posebnega spremljanja, v katerem bo sistem izpopolnjen, da bo ustrezal morebitnim operativnim potrebam, ki se bodo morda pokazale šele potem, ko bo informacijski sistem postal obvezen, in da se zagotovi njegovo nemoteno delovanje.

Treba je poudariti, da bo sistem ICG do 3. marca 2025 medsebojno povezan s carinskimi upravami držav članic prek sistema EU CSW-CERTEX na podlagi predloga Komisije o vzpostavitvi okolja enotnega okenca EU za carino, da bodo omogočene samodejne carinske kontrole listin, izdanih za uvoz predmetov kulturne dediščine. Za to dejavnost bo potrebno testiranje skladnosti.

4.Pregled NAPREDKA

Sprejetje izvedbenih določb

V prvi fazi je Komisija sprejela potrebne izvedbene določbe za vzpostavitev elektronskega sistema. Da bi dobila boljši vpogled z vidika praktičnega izvajanja, se je obširno posvetovala s predstavniki držav članic v strokovni skupini za carinska vprašanja v zvezi s predmeti kulturne dediščine in odboru za kulturno dediščino.

Strokovna skupina je forum za razpravo o vprašanjih izvajanja zakonodaje Unije o predmetih kulturne dediščine, ki se nanašajo na carino, in zlasti Uredbe (EU) 2019/880 o vnosu in uvozu predmetov kulturne dediščine ter Uredbe (ES) št. 116/2009 o izvozu predmetov kulturne dediščine. Slednja vsebuje sklop pravil EU, ki prav tako določajo sistem dovoljenj – pri izvozu – in ki veljajo od leta 1993.

Komisija je ob vsaki priložnosti obvestila združenja trga umetnin o napredku pri delu, da bi zagotovila, da bo praktično izvajanje Uredbe dobro prilagojeno dejanskemu stanju na trgu. Kot formalni korak postopka sprejetja je bil osnutek izvedbenega akta štiri tedne (od 24. marca 2021 do 21. aprila 2021) na voljo tudi na spletu, kjer so si ga lahko ogledali deležniki.

Izvedbeni akt vsebuje pet oddelkov, od katerih se zadnji nanaša na podrobne ureditve za vzpostavitev in delovanje sistema ICG.

Sistem ICG bo razvit kot neodvisni modul obstoječega sistema TRACES, ki ga upravlja Generalni direktorat Komisije za zdravje in varnost hrane (GD za zdravje in varnost hrane). Komisija mora zagotoviti njegovo delovanje, vzdrževanje, podporo in morebitne potrebne posodobitve ali razvoj.

Za pripravo zahtevanih rednih poročil ter zagotavljanje razvoja, delovanja in vzdrževanja sistema mora imeti Komisija dostop do vseh podatkov, informacij in dokumentov v sistemu ICG. S pomočjo sistema EU CSW-CERTEX bo zagotovila tudi medsebojno povezanost med sistemom ICG in nacionalnimi carinskimi sistemi.

Za upravljanje in razvoj sistema ICG, opredeljevanje prednostnih nalog v zvezi z njim in spremljanje pravilnega izvajanja sistema bodo morale države članice in Komisija določiti kontaktne točke.

Zelo pomembno je, da so vložniki zahtevka za dovoljenje/imetniki dovoljenj ali deklaranti, navedeni na izjavah uvoznikov, v sistemu ICG pravilno opredeljeni. Zato izvedbeni akt od subjektov zahteva, da se identificirajo s številko EORI.

Za izpolnjevanje zahtevkov za uvozna dovoljenja in izjav uvoznikov je v prilogi k izvedbenemu aktu naveden podatkovni slovar, tj. vrste informacij, ki jih bodo morali vložniki in deklaranti vnesti v sistem ICG, da bodo izpolnili in predložili zadevne obrazce.

Čeprav se osnovni akt sklicuje na „format“, se tega ne sme jemati dobesedno, saj bodo obrazci, ki jih bo treba izpolniti, v elektronski obliki in ne v obliki običajnih papirnatih dokumentov. Mogoče bo natisniti dovoljenje, izjavo ali splošni opis, v nasprotju s specifikacijami iz Uredbe o izvozu predmetov kulturne dediščine pa bo te dokumente mogoče natisniti na kakršno koli vrsto papirja (kar pomeni, da ni predpisanih obveznih dimenzij strani, debeline papirja ali povezanih varnostnih vzorcev). Vsekakor pa bodo carinski ali pristojni organi dovoljenje ali izjavo elektronsko pridobili iz sistema ICG, če ju bodo morali preveriti. Poleg tega bodo tako pridobljeni dokumenti samostojni, kar pomeni, da se bosta v skladu s standardom eIDAS veljavnost elektronskega podpisa in celovitost dokumenta preverili vsakič, ko se bo dostopalo do dokumenta (ali njegove kopije).

Ker bo dokumentacija obstajala v sistemu ICG in bo carinskim organom na voljo elektronsko prek sistema EU CSW-CERTEX, ne bo nevarnosti ponarejanja, ki obstaja pri papirnatih dokumentih. Poleg tega izvedbeni akt določa sklop jamstev v obliki elektronskih pečatov in podpisov, s katerimi bo preprečeno kakršno koli nezakonito spreminjanje vsebine ter bosta potrjena točna uro in datum, ko je bil obrazec oddan ali ko ga je prejel pristojni organ.

Natančneje bo elektronska uvozna dovoljenja podpisal odredbodajalec pristojnega organa z elektronskim podpisom, ožigosana bodo z naprednim ali kvalificiranim elektronskim žigom pristojnega organa izdajatelja, nato pa jih bo sistem ICG ožigosal še z naprednim ali kvalificiranim elektronskim žigom.