SL Uradni list Evropske unije C 345/79

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost

(COM(2016) 755 final – 2016/0371 (CNS)) –

Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES in Direktive 2009/132/ES v zvezi z nekaterimi obveznostmi davka na dodano vrednost za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo

(COM(2016) 757 final – 2016/0370 (CNS)) –

Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede stopenj davka na dodano vrednost, ki se uporabljajo za knjige, časopise in periodične publikacije

(COM(2016) 758 final – 2016/0374 (CNS)

(2017/C 345/13)

Poročevalec: Amarjite SINGH

Zaprosilo Svet Evropske unije, 20. 12. 2016 in 21. 12. 2016 Pravna podlaga člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 5. 5. 2017 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 5. 7. 2017 Plenarno zasedanje št. 527 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 123/1/2

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja sveženj za posodobitev DDV za čezmejno e-trgovanje ter podpira njegove cilje in njegovo osredotočenost na obravnavanje težav MSP. Predlagana pravila bodo pomembno vplivala na podjetja, ki prodajajo blago in storitve na spletu, saj jim bodo omogočila koristi, ki jih zagotavljajo pravičnejša pravila, nižji stroški, povezani z izpolnjevanjem obveznosti, in enaki konkurenčni pogoji, kot jih imajo podjetja zunaj EU. Dolgoročno bodo predlogi prispevali tudi k sistemu DDV EU, ki bo kos prihodnjim izzivom.

1.2 Izvajanje mini sistema „vse na enem mestu“ (mini VEM) za DDV znatno vpliva na zniževanje stroškov, povezanih z izpolnjevanjem obveznosti. Vendar se ti prihranki lahko razlikujejo glede na velikost podjetja. Zlasti MSP imajo težave z več elementi izpolnjevanja obveznosti v okviru mini sistema VEM in izražajo resne pomisleke. Zato je EESO pozdravil dejstvo, da se predlagane spremembe mini sistema VEM nanašajo na te pomisleke.

1.3 Glede na dosedanji uspeh mini sistema VEM za DDV pri zniževanju stroškov, povezanih z izpolnjevanjem obveznosti, za podjetja, ki opravljajo čezmejno trgovinsko dejavnost, je njegova razširitev na storitve, ki zdaj niso vključene, pa tudi na nabavo in uvoz blaga znotraj EU, logičen nadaljnji korak. Razširitev bo poleg morebitnega znižanja stroškov, povezanih z izpolnjevanjem obveznosti, zagotovila tudi enake konkurenčne pogoje na področju e-trgovanja, kar bo verjetno pozitivno vplivalo zlasti na MSP. Razširitev mini sistema VEM na blago ustvarja pogoje za morebitno odpravo sheme oprostitve davka za pošiljke majhne vrednosti, ki izkrivlja konkurenco, zaradi česar imajo podjetja s sedežem zunaj EU konkurenčno prednost pred podjetji s sedežem v EU. EESO zato pozdravlja predlagano razširitev mini sistema VEM.

1.4 S spremembami stopenj DDV, ki se nanašajo na pravila za e-publikacije, bi se odpravilo razlikovanje med fizičnimi in nefizičnimi publikacijami ter zagotovila nevtralnost tega trga. Vendar pa se EESO, čeprav pozdravlja odpravo takega izkrivljanja konkurence, zaveda tveganja, ki ga taka odprava prinaša za osnovo za DDV. EESO tudi ugotavlja, da Evropska komisija predlagane ukrepe obravnava kot uvod v širšo reformo strukture stopenj DDV v EU in izraža zaskrbljenost zaradi vpliva, ki bi ga imela taka odprava usklajenosti stopenj na podjetja, ki opravljajo čezmejno trgovinsko dejavnost, zlasti MSP.

2. Ozadje

2.1 Komisija je predlagala praktične nove ukrepe v okviru svežnja za posodobitev DDV za čezmejno e-trgovanje med podjetji in potrošniki. Ukrepi so namenjeni podpori za čezmejno e-trgovanje, kar zadeva izpolnjevanje obveznosti v zvezi z DDV, z odpravo ovir, ki jih predstavlja DDV za spletna podjetja, zlasti zagonska podjetja in MSP, pa tudi boju proti davčnim utajam na spletu s strani podjetij, ki nimajo sedeža v EU.

2.2 Ti ukrepi vključujejo zlasti:

2.2.1 spremembe obstoječega mini sistema VEM (mini sistem vse na enem mestu), ki nekaterim podjetjem omogoča, da izpolnjujejo svoje obveznosti v zvezi z DDV v kateri koli državi članici prek digitalnega spletnega portala, ki ga gosti njihova davčna uprava v njihovem jeziku. Te spremembe vključujejo uvedbo praga za DDV za čezmejne dejavnosti v EU in nove, poenostavljene zahteve glede izpolnjevanja obveznosti;

2.2.2 razširitev obstoječega mini sistema VEM na opravljanje storitev v EU, za katere se sistem zdaj ne uporablja, ter na prodajo blaga na daljavo, tako v EU kot iz tretjih držav;

2.2.3 odpravo veljavnih pragov za prodajo na daljavo v EU, pa tudi oprostitev DDV za uvoz majhnih pošiljk iz držav zunaj EU;

2.2.4 spremembe veljavnih pravil, da bi se državam članicam omogočila uporaba nižje stopnje DDV za e-publikacije, kot so e-knjige in spletni časopisi, kar že velja za tiskane publikacije.

Spremembe mini sistema VEM za DDV

2.3 Mini sistem VEM je začel v celoti delovati 1. januarja 2015 in je bil vzpostavljen za poenostavitev obveznosti v zvezi z DDV za podjetja, ki opravljajo čezmejne trgovinske dejavnosti v EU. Mini sistem VEM podjetjem omogoča, da pri ustreznem nacionalnem organu prek spleta predložijo četrtletni obračun DDV EU, namesto da bi se morala registrirati za DDV ter prijaviti in plačati DDV v vsaki državi članici, v kateri prodajajo svoje blago ali storitve.

2.4 Predlagane spremembe temeljijo na intenzivnih posvetovanjih, ki jih je Komisija izvedla v obdobju od februarja do septembra 2015. Proces, ki je vključeval ocenjevanje, posvetovanje, seminarje in ocene učinka, je bil osredotočen zlasti na vpliv veljavnih pravil mini sistema VEM za DDV na MSP. V okviru tega procesa so bila nekatera vprašanja, kot so potreba po določitvi praga, uporaba pravil matične države za nekatere posebne obveznosti v zvezi z DDV, na primer izdajanje računov in vodenje evidenc, in usklajevanje revizij, izpostavljena kot glavne težave MSP, zato so ta vprašanja izražena v predlaganih spremembah.

2.5 V skladu s predlaganimi pravili bo določen nov prag za DDV za čezmejne dejavnosti v EU, in sicer v višini 10 000 EUR. Pri podjetjih, ki poslujejo prek spleta in katerih čezmejna prodaja ne dosega praga, se bo ta prodaja štela za domačo prodajo, pri čemer bodo DDV plačevala svoji davčni upravi. Kar zadeva izpolnjevanje zahtev, je bila zahteva, da morajo ponudniki elektronskih storitev, katerih promet ne dosega 100 000 EUR, zagotoviti dve dokazili, omiljena. Poleg tega bodo lahko spletni prodajalci uporabljali pravila matične države na področjih, kot so izdajanje računov in vodenje evidenc, ter s tem olajšali izpolnjevanje zahtev v zvezi z DDV, uvedene pa bodo tudi nove usklajene revizije, s čimer se bo preprečilo, da bi za te prodajalce veljale ločene nacionalne revizijske zahteve.

Razširitev mini sistema VEM za DDV

2.6 Trenutno se mini sistem VEM uporablja samo za telekomunikacijske storitve, storitve oddajanja in elektronske storitve. V skladu s predlaganimi spremembami bi se uporaba mini sistema VEM razširila tudi na drugo opravljanje storitev v EU, pa tudi na prodajo blaga na daljavo, tako v EU kot iz tretjih držav. V skladu s predlaganimi pravili bi se ta razširitev postopno uvedla po začetku veljavnosti sprememb obstoječih pravil mini sistema VEM, njen začetek veljavnosti pa je predlagan za 1. januar 2021.

2.7 Predlagana razširitev mini sistema VEM na uvoženo blago, naročeno prek spleta, bo močno poenostavila pobiranje DDV. Komisija zato meni, da ta razširitev ustvarja pogoje za razveljavitev sheme oprostitve davka za majhne pošiljke, znane tudi kot shema oprostitve davka za pošiljke majhne vrednosti, v skladu s katero je uvoz blaga zanemarljive vrednosti, ki ne presega skupne vrednosti 22 EUR, oproščen DDV. V predlogu je zato predvidena odprava te izjeme s 1. januarjem 2021.

Spremembe stopenj DDV za e-publikacije

2.8 V skladu z veljavnimi pravili imajo države članice možnost, da publikacije na kakršnih koli fizičnih nosilcih obdavčijo po nižji stopnji DDV. Vendar direktiva o DDV državam članicam preprečuje uporabo enakih stopenj DDV za e-publikacije, kot se trenutno uporabljajo za fizične publikacije. To stališče je Sodišče potrdilo v številnih nedavnih sodbah v okviru uporabe nižjih stopenj za e-publikacije s strani držav članic (1).

2.9 V skladu s predlaganimi pravili bo državam članicam dovoljeno, da uskladijo stopnje DDV za e-publikacije z veljavnimi stopnjami DDV za tiskane publikacije, ne glede na to, katero stopnjo uporabljajo. Ta predlog izhaja iz proučitve različnih možnosti za uskladitev obravnave e-publikacij z obravnavo fizičnih publikacij in bi državam članicam omogočil uporabo nižjih stopenj, ki so nižje od najnižje 5-odstotne stopnje, če stopnjo, nižjo od te najnižje stopnje, uporabljajo za fizične knjige.

2.10 Z navedenimi predlogi bi se spremenili trije zakonodajni instrumenti: — Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) (2); — Uredba (EU) št. 904/2010 z dne 7. oktobra 2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (3); — Direktiva 2009/132/ES z dne 19. oktobra 2009 o določitvi področja uporabe člena 143(b) in (c) Direktive 2006/112/ES glede oprostitve davka na dodano vrednost na končni uvoz določenega blaga (4).

2.11 Ocenjuje se, da bo celotni sveženj do leta 2021 povečal prihodke držav članic iz DDV za 7 milijard EUR letno in zmanjšal upravna bremena za podjetja za 2,3 milijarde EUR letno.

3. Splošne pripombe

3.1 DDV je eden glavnih virov prihodkov za države članice EU, saj trenutno predstavlja več kot 20 % prihodkov, kar je več kot 10-odstotno povečanje od leta 1995 (5). Primerjalni pomen davka za prihodke držav članic se je povečal po gospodarski in finančni krizi, ko so se države članice zatekle k politiki DDV za obravnavanje proračunskih težav. V obdobju 2008–2014 je triindvajset držav članic zvišalo stopnje DDV in/ali razširilo osnovo za DDV (6). DDV ima pomembno in vedno večjo vlogo pri vzdržnosti javnih financ držav članic in ohranjanju izdatkov za socialno varstvo.

3.2 Ključnega pomena je, da je osnova za DDV zaščitena pred morebitnimi primeri goljufije in zmanjševanjem zaradi široke uporabe nižjih stopenj. Leta 2014 je bila vrzel pri pobiranju DDV v EU-27 ocenjena na 159,5 milijarde EUR, tj. 14 % skupnih prihodkov iz DDV (7). Glede na to, da vrzel pri pobiranju DDV vključuje izgubo DDV, na primer zaradi napake, stečajev in izogibanja, je utaja njen bistveni element. Zmanjševanje osnove za DDV v EU-27 je prav tako zelo pogosto, pri čemer je skoraj 50 % vse potrošnje neobdavčene ali obdavčene po nižjih stopnjah DDV.

3.3 EESO zato pozdravlja sveženj za posodobitev DDV za čezmejno e-trgovanje ter podpira njegove cilje in njegovo osredotočenost na obravnavanje težav MSP. Predlagana pravila bodo pomembno vplivala na podjetja, ki prodajajo blago in storitve na spletu, saj jim bodo omogočila koristi, ki jih zagotavljajo pravičnejša pravila, nižji stroški, povezani z izpolnjevanjem obveznosti, in enaki konkurenčni pogoji, kot jih imajo podjetja zunaj EU. Dolgoročno bodo predlogi prispevali tudi k sistemu DDV EU, ki bo kos prihodnjim izzivom.

Spremembe mini sistema VEM za DDV

3.4 Postopna uvedba mini sistema VEM za DDV, katerega zadnja faza je začela veljati 1. januarja 2015, je bila ena od najpomembnejših sprememb sistema EU za DDV od odprave davčnih meja leta 1993. Sistem podjetjem, ki poslujejo v različnih državah članicah, omogoča, da izberejo eno državo članico, tj. svojo matično državo, kot svojo enotno kontaktno točko za identifikacijo za DDV, predložitev obračunov DDV in plačilo DDV, dolgovanega v vseh državah članicah.

3.5 Ocena izvajanja mini sistema VEM za DDV, ki jo je izvedla Evropska komisija, potrjuje, da je ukrep znatno vplival na znižanje stroškov, povezanih z izpolnjevanjem obveznosti. Z mini sistemom VEM so podjetja prihranila 500 milijonov EUR, tj. v povprečju 41 000 EUR na podjetje, v primerjavi z možnostjo neposredne registracije za DDV in plačila DDV, kar pomeni 95-odstotno znižanje navedenih stroškov.

3.6 Vendar se ti prihranki lahko razlikujejo glede na velikost podjetja. Posvetovanja, ki jih je opravila Komisija, so pokazala, da imajo MSP v praksi težave z več elementi izpolnjevanja obveznosti v okviru mini sistema VEM, čeprav bi potencialno lahko imela koristi od manj strogih zahtev glede registracije za DDV. Te težave bolj občutijo MSP s sedežem v državah članicah, kjer je prag za registracijo za DDV najvišji, na primer v Združenem kraljestvu.

3.7 Zato EESO pozdravlja dejstvo, da se predlagane spremembe mini sistema VEM nanašajo na te težave.

Razširitev mini sistema VEM za DDV

3.8 Razširitev mini sistema VEM je za Evropsko komisijo od leta 2011 ena glavnih prednostnih nalog (8). Glede na dosedanji uspeh mini sistema VEM pri zniževanju stroškov, povezanih z izpolnjevanjem zahtev, za podjetja, ki opravljajo čezmejne trgovinske dejavnosti, je njegova razširitev na storitve, ki zdaj niso vključene, pa tudi na nabavo in uvoz blaga znotraj EU, logičen nadaljnji korak.

3.9 Razširitev bo poleg morebitnega znižanja stroškov, povezanih z izpolnjevanjem obveznosti, zagotovila tudi enake konkurenčne pogoje na področju e-trgovanja, kar bo verjetno pozitivno vplivalo zlasti na MSP. Z razširitvijo bodo odpravljene razlike med podjetji, ki se ukvarjajo z e-trgovanjem in lahko uporabljajo mini sistem VEM na podlagi veljavnih pravil, in tistimi, ki se prav tako ukvarjajo s čezmejnim e-trgovanjem, vendar zaradi narave storitev ali blaga, ki ga ponujajo, sama doslej niso mogla izkoristiti enakih ugodnosti glede izpolnjevanja obveznosti. Razširitev bo prinesla koristi tudi za podjetja, ki se ukvarjajo z različnimi vrstami čezmejnega e-trgovanja in za katera sta se doslej uporabljala dva sklopa obveznosti, tj. obveznosti v okviru mini sistema VEM in obveznosti v okviru običajne ureditve, zdaj pa se bo zanje uporabljal samo en sklop pravil v okviru mini sistema VEM.

3.10 Razširitev mini sistema VEM na blago ustvarja pogoje za morebitno odpravo sheme oprostitve davka za pošiljke majhne vrednosti. Čeprav je ta shema v preteklosti predstavljala dobrodošlo poenostavitev, se je glede na poročila obseg blaga, ki je bilo upravičeno do sheme, v obdobju 1999–2013 povečal za 286 %, verjetno zaradi povečanja spletnega nakupovanja posameznikov (9). Ta rast je povzročila povečanje izpada prihodkov iz DDV v vseh državah članicah.

3.11 Shema oprostitve davka za pošiljke majhne vrednosti je povzročila tudi izkrivljanje konkurence, zaradi česar imajo podjetja s sedežem zunaj EU konkurenčno prednost pred podjetji s sedežem v EU. Ta konkurenčna prednost je privedla tudi do dveh dodatnih neželenih posledic, in sicer zlorabe sheme oprostitve davka za pošiljke majhne vrednosti in izkrivljanja vzorcev trgovanja in uvoza.

3.12 EESO zato pozdravlja predlagano razširitev mini sistema VEM.

Spremembe stopenj DDV za e-publikacije

3.13 Seznam proizvodov, za katere se lahko uporabljajo nižje stopnje DDV, kot je določen v direktivi o DDV, je bil pripravljen leta 1992. Spremembe na področju tehnologije in vedenja potrošnikov v zadnjih petindvajsetih letih so povzročile številne pravne težave v zvezi z razlago proizvodov, vključenih na navedeni seznam. Te pravne težave so privedle do številnih pravdnih sporov na ravni Sodišča Evropske unije.

3.14 Sodišče je v več nedavnih sodbah odločilo, da proizvodov, vključenih na seznam fizičnih publikacij, s pravno razlago ni mogoče razširiti na e-publikacije. Zato bi bilo to mogoče doseči samo s spremembami veljavnih pravil v direktivi o DDV.

3.15 S predlaganimi pravili bi se odpravilo razlikovanje med fizičnimi in nefizičnimi publikacijami ter zagotovila nevtralnost tega trga. Vendar pa se EESO kljub temu, da pozdravlja odpravo takega izkrivljanja konkurence, zaveda tveganja, ki ga taka odprava prinaša za osnovo za DDV. Vključitev e-publikacij na seznam proizvodov, za katere se lahko uporablja nižja stopnja, ne bo povzročila le takojšnje izgube prihodka, temveč lahko ustvari tudi priložnost za argumentiranje, da bi morali biti na seznam vključeni tudi drugi proizvodi, s čimer bi se osnova še dodatno zmanjšala. Poleg tega lahko razširitev uporabe nižjih stopenj, ki so nižje od najnižje 5-odstotne stopnje, na e-publikacije, če se te stopnje uporabljajo za fizične knjige, sproži dodatne zahteve za uporabo stopenj, nižjih od navedene najnižje stopnje. S tem bi bil ogrožen obstoj najnižje stopnje, zaradi česar bi se znižala tudi osnova.

3.16 EESO tudi ugotavlja, da Evropska komisija predlagane ukrepe obravnava kot uvod v širšo reformo strukture stopenj DDV v EU (10). Čeprav se trenutno proučujeta dve možnosti, bi ta širša reforma, ki bi dejansko pomenila odpravo usklajenosti stopenj DDV, načeloma zagotovila državam članicam dodatno svobodo in prožnost pri uporabi nižjih stopenj.

3.17 EESO izraža zaskrbljenost zaradi vpliva, ki bi ga imela taka odprava usklajenosti na podjetja, ki se ukvarjajo s čezmejnim trgovanjem, zlasti MSP, ki bi težko določila stopnje DDV, ki bi se uporabljale za njihove proizvode po vsej EU.

3.18 EESO se prav tako zaveda, da člen 113 PDEU, ki predstavlja pravno podlago za odobritev zakonodaje EU na področju DDV, podeljuje pristojnost institucijam EU samo za odobritev usklajevanja zakonodaje na področju DDV z namenom vzpostavitve in izboljšanja notranjega trga.

4. Posebne ugotovitve

Spremembe mini sistema VEM za DDV

4.1 Za MSP s sedežem v državah z visokim pragom je bila z izvajanjem mini sistema VEM prvič uvedena obveznost registracije za DDV in izpolnjevanja obveznosti v zvezi z DDV. Glede na to, da so številna podjetja v nevarnosti, da zaradi posledičnih novih stroškov, povezanih z izpolnjevanjem obveznosti, ostanejo brez posla, je skupina mikropodjetij, od katerih jih ima veliko sedež v Združenem kraljestvu, ustanovila interesno skupino (11), katere cilj je opozarjati institucije EU in davčne organe Združenega kraljestva na te težave.

4.2 Določitev praga v višini 10 000 EUR, ki MSP omogoča, da se, dokler ga ne dosežejo, odločijo za uporabo pravil DDV svoje države članice, je dobrošla, saj bo nedvomno poenostavila poslovanje za mala podjetja in podjetja, ki poslujejo s krajšim delovnim časom. EESO sicer pozdravlja to ureditev za mikropodjetja, vendar pa se zaveda, da bi lahko nova, rastoča podjetja ta prag hitro presegla.

Razširitev mini sistema VEM za DDV

4.3 V Združenem kraljestvu (prek Kanalskih otokov) in na Danskem (prek Ålandskih otokov) so poročali o velikem številu zlorab sheme oprostitve davka za pošiljke majhne vrednosti v podjetjih, ki so preselila svoje dejavnosti iz EU, da bi lahko uporabljala to shemo (12). Zaradi takih zlorab so podjetja v EU in zlasti MSP, ki so običajno bolj izpostavljena zlorabam, postavljena v še bolj podrejen konkurenčni položaj. Leta 2010 so MSP s sedežem v Združenem kraljestvu ustanovila skupino za bolj proti domnevnim zlorabam sheme oprostitve davka za pošiljke majhne vrednosti na Kanalskih otokih (13).

4.4 Na težave domnevnih goljufij na spletu s strani trgovcev zunaj EU, ki so povezane s shemo oprostitve davka za pošiljke majhne vrednosti, je nedavno opozorila še ena skupina, ki so jo ustanovila MSP s sedežem v Združenem kraljestvu, z imenom VAT Fraud (14). Glede na to, da se goljufije nanašajo na blago v vrednosti, ki ne spada v shemo, se domneva, da obstoj sheme povzroča ovire za pobiranje DDV, saj imajo carinski uradniki težave pri določanju, katere dobave spadajo v shemo.

4.5 Shema oprostitve davka za pošiljke majhne vrednosti naj bi vplivala tudi na vzorce trgovanja in uvoz med potrošniki v več državah članicah, in sicer v Sloveniji, Nemčiji, na Švedskem, Danskem in v Združenem kraljestvu (15).

Spremembe stopenj DDV za e-publikacije

4.6 Opozarjanje na pravne težave v zvezi z razlago proizvodov, vključenih na seznam proizvodov, za katere se uporabljajo nižje stopnje, povzroča temeljno dilemo za sistem DDV EU: ali odpraviti morebitno izkrivljanje konkurence z razširitvijo obsega seznama proizvodov, za katere se uporablja nižja stopnja, s čimer bi se dodatno zmanjšala osnova, ali še naprej omejevati obseg navedenih proizvodov, s čimer se zaščiti davčna osnova, vendar omogoči izkrivljanje konkurence.

4.7 Pristop Sodišča Evropske unije k takim težavam v zvezi z razlago je kazuističen. Vendar je Sodišče v svojih sodbah v zvezi z vključitvijo e-publikacij na ta seznam sklenilo, da obsega seznama ni mogoče razširiti na navedene proizvode, s čimer je sprejelo strogo pravno razlago teh pravil.

V Bruslju, 5. julija 2017 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) Zadeve C-219/13, K Oy, C-479/13, Komisija proti Franciji, C-502/13, Komisija proti Luksemburgu, in C-390/15, RPO.

(2) UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

(3) UL L 268, 12.10.2010, str. 1.

(4) UL L 292, 10.11.2009, str. 5.

(5) R. de la Feria, Blueprint for Reform of VAT Rates in Europe (Načrt reforme stopenj DDV v Evropi), Intertax 43(2), 2015, str. 154–171.

(6) Prav tam.

(7) CASE, Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2016 Final Report (Študija in poročila o vrzeli pri pobiranju DDV v državah članicah EU-28: Končno poročilo iz leta 2016), TAXUD/2015/CC/131, 2016.

(8) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o prihodnosti DDV – Za enostavnejši, zanesljivejši in učinkovitejši sistem DDV, prilagojen enotnemu trgu, COM(2011) 851 final z dne 6. decembra 2011.

(9) E&Y, Assessment of the Application and Impact of the VAT Exemption for Importation of Small Consignment (Ocena uporabe in vpliva oprostitve DDV za uvoz majhnih pošiljk), posebna pogodba št. 7, TAXUD/2013/DE/334, končno poročilo, maj 2015.

(10) Evropska komisija, odprto javno posvetovanje o reformi stopenj DDV (predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, kar zadeva pravila, ki urejajo uporabo stopenj DDV).

(11) Z imenom EU VAT Action (www.euvataction.org).

(12) E&Y, Assessment of the Application and Impact of the VAT Exemption for Importation of Small Consignment (Ocena uporabe in vpliva oprostitve DDV za uvoz majhnih pošiljk), posebna pogodba št. 7, TAXUD/2013/DE/334, končno poročilo, maj 2015.

(13) Z imenom RAVAS – Retailers Against VAT Avoidance Schemes (www.ravas.org.uk).

(14) www.vatfraud.org

(15) E&Y, Assessment of the Application and Impact of the VAT Exemption for Importation of Small Consignment (Ocena uporabe in vpliva oprostitve DDV za uvoz majhnih pošiljk), posebna pogodba št. 7, TAXUD/2013/DE/334, končno poročilo, maj 2015.