Te razprave so se izkazale za uspešne in se odražajo v skupnem stališču Sveta, ki je bilo sprejeto s kvalificirano večino dne 14. decembra 2015.

Po sprejetju stališča Evropskega parlamenta iz prve obravnave so se nadaljevale neformalne razprave med Evropskim parlamentom, predsedstvom Sveta in Komisijo z namenom sklenitve sporazuma v fazi skupnega stališča („hitri dogovor v drugi obravnavi“).

Spremenjen predlog Komisije ni bil objavljen. V svojem sporočilu Evropskemu parlamentu je Komisija navedla, da bi lahko v celoti, delno, načeloma ali po preoblikovanju besedila sprejela 106 od 331 sprememb, saj bi te spremembe, ki so skladne s splošnimi cilji predloga Komisije, predlog Komisije pojasnile ali izboljšale. Ker takrat stališča Sveta ni bilo na voljo in da vloga Komisije pri poznejšem omogočanju sporazuma med sozakonodajalcema ne bi bila prejudicirana, je stališče Komisije o spremembah, ki jih je predlagal Parlament, ostalo bolj konzervativno in se nagibalo k zagovarjanju predloga Komisije.

Predlog Komisije je bil predložen Evropskemu parlamentu in Svetu 6. maja 2013. Evropski parlament je svoje stališče v prvi obravnavi sprejel 15. aprila 2014 in podprl glavne cilje predloga Komisije. Zlasti je izrazil podporo načelu, da je bolje preprečiti kot zdraviti, in pozdravil poskus združitve trenutno razpršene zakonodaje o zdravju živali v enoten sklop načel. Priznal je tudi obseg predlaganega akta, ki se nanaša na prenosljive živalske bolezni, in pozdravil pristop „enega zdravja“, ki vzpostavlja jasno povezavo med dobrobitjo živali na eni ter zdravjem živali in javnim zdravjem na drugi strani. Poleg tega je Evropski parlament pozval k iskanju ravnotežja med predvidljivostjo in prožnostjo. Stališče Evropskega parlamenta je vključevalo 331 sprememb predloga Komisije.

Pravni okvir mora biti prožen, a hkrati dovolj trden za učinkovit odziv Unije v primeru znatnih podnebnih sprememb, pa tudi novih in neznanih porajajočih se tveganj, in da bi omogočil hitro prilagajanje znanstvenemu napredku in novim mednarodnim standardom.

Širše si Unija kot celota prizadeva doseči cilje strategije Evropa 2020. Predlog o zdravju živali te ključne krovne cilje podpira z zmanjševanjem tveganja za negativne gospodarske, družbene in okoljske učinke slabega zdravja živali ali izbruhov živalskih bolezni ter posledično s spodbujanjem gospodarske varnosti in uspešnosti imetnikov živali, zlasti kmetov, s čimer prispeva k pametni, vključujoči in trajnostni rasti.

Zagotovljena je zadostna prožnost za prilagajanje ukrepov za zdravje živali različnim obratom in lokalnim razmeram, zlasti glede zahtev za registracijo in odobritev obratov ter gojenje živali in hrambo proizvodov.

Ta okrepljeni sistem bo izvajalcem dejavnosti v prehranski verigi, kot so kmetje in veterinarji, omogočil, da se hitro odzovejo in omejijo širjenje bolezni ter čim bolj zmanjšajo njen učinek na živali in potrošnike.

Cilj predloga Komisije je uvesti enoten zakonodajni akt, ki bo urejal zdravje živali v Uniji, in sicer po načelu, da je bolje preprečiti kot zdraviti. Namen predloga je izboljšati standarde in zagotoviti skupen sistem za boljše odkrivanje in nadzor bolezni ter usklajeno obravnavo tveganj v zvezi z zdravjem in varnostjo hrane ter krme.

*Ob upoštevanju razvoja dogodkov v okviru neformalnih razprav med Svetom in Evropskim parlamentom po prvi obravnavi v Evropskem parlamentu Komisija ni pripravila spremenjenega predloga, temveč je svoje stališče o spremembah s strani Parlamenta izrazila v dokumentu „Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement européen lors des sessions d'avril I et II 2014“ (sporočilo Komisije o ukrepih, sprejetih na podlagi mnenj in resolucij, ki jih je Evropski parlament sprejel na prvem in drugem zasedanju aprila 2014) (dokument SP(2014) 471 z dne 9. julija 2014).

3.2Spremembe Evropskega parlamenta, ki jih je Komisija sprejela in so bile v celoti, delno ali načeloma vključene v stališče Sveta v prvi obravnavi

Naslov predloga: Evropski parlament je predlagal nov naslov predloga, ki bi bolje opisal osredotočenost predloga na prenosljive živalske bolezni. Svet se je v svojem stališču strinjal in predlagal manjše preoblikovanje besedila. Zaradi politične pomembnosti novega naslova in ker se predlog dejansko osredotoča na prenosljive živalske bolezni, Komisija spremembo sprejema.

Razvrščanje živalskih in porajajočih se bolezni: Evropski parlament je v svojih spremembah 83–87 predlagal novo ubeseditev, ki pojasnjuje skupine kategorij živalskih bolezni iz člena 8 predloga Komisije. Svet je te spremembe z manjšim preoblikovanjem besedila vključil v svoje stališče. To pojasnilo je za Komisijo sprejemljivo.

V zvezi s porajajočimi se boleznimi je Evropski parlament v svojih spremembah 176 in 177 zahteval sprejetje večjega števila jasnejših ukrepov. Vendar te spremembe niso bile najbolje umeščene v besedilo. Svet se je strinjal s pomisleki Evropskega parlamenta glede jasnosti ukrepov v zvezi s porajajočimi se boleznimi in predlagal nov člen. Ta kompromis, ki upošteva pomisleke obeh sozakonodajalcev, je za Komisijo sprejemljiv, saj zagotavlja jasnejša pravila za obravnavo porajajočih se bolezni.

Razveljavitev Uredbe (ES) št. 1760/2000 o identifikaciji govedi in označevanju govejega mesa: Evropski parlament je v svojih spremembah 38, 324 in 328 predlagal ohranitev Uredbe (ES) št. 1760/2000 o identifikaciji govedi in označevanju govejega mesa, ki bi jo predlog o zdravju živali razveljavil. Komisija je pojasnila, da je bilo v predlogu sicer navedeno, da se razveljavi celotna Uredba (ES) št. 1760/2000, vendar namen Komisije ni bila razveljavitev delov, ki zadevajo označevanje govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa. O tem vprašanju je razpravljal tudi Svet, ki je predlagal spremembo predloga, ki bi to odražala. Komisija se strinja s stališčem Sveta in zato sprejema ohranitev Naslova II Uredbe (ES) št. 1760/2000, ki zadeva označevanje govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa ter je zunaj področja uporabe predloga o zdravju živali.

Poleg tega je Evropski parlament poudaril, da se je z nedavno spremembo člena 22 Uredbe (ES) št. 1760/2000 fiksno določila intenziteta nadzora identifikacije in registracije govedi. Komisija meni, da so take opisne določbe nepotrebne, saj jih določa že predlog Komisije za uredbo o uradnem nadzoru (COM(2013) 265, 2013/0140/COD). Kljub temu je Evropski parlament želel ponovna zagotovila, da bodo v prihodnosti ohranjene enake ravni nadzora za govedo, kar se odraža v novi uvodni izjavi.

Dobrobit živali: Evropski parlament je v svojih spremembah 5, 99 in 202 zahteval, da se pri obravnavi in izvajanju ukrepov za zdravje živali upošteva dobrobit živali. Predlog Komisije je že zahteval, da se dobrobit živali sistematično upošteva pri obravnavi učinkov bolezni in ukrepov za boj proti njim. Spremembe Evropskega parlamenta, ki so okrepile ta namen, šteje Komisija za sprejemljive, podpira pa jih tudi Svet.

3.3Spremembe Evropskega parlamenta, ki jih je Komisija zavrnila in so bile v celoti, delno ali načeloma vključene v stališče Sveta v prvi obravnavi

Uvrščanje živalskih bolezni na seznam: Evropski parlament je v vrsti sprememb (zlasti spremembah 13, 14, 65–67, 70–72, 76, 77, 80–82, 88–90) predlagal odpravo izvedbenih pooblastil Komisije iz členov 5, 7 in 8 za pripravo seznama živalskih bolezni in vrst, za katere se uporabljajo pravila iz Uredbe, ter za razvrščanje bolezni v različne skupine glede na ukrepe, ki so zanje primerni. Evropski parlament je predlagal, da se seznam bolezni vključi v prilogo k Uredbi, Komisijo pa pooblasti za spreminjanje ali dopolnjevanje navedenega seznama (sprememba 331).

Svet je predlagal, da se kratek seznam petih pomembnih bolezni zapiše v normativni del Uredbe, da pa bi se morali uvrščanje preostalih bolezni na seznam, kakor tudi razvrščanje vseh bolezni na seznamu ter uvrščanje vrst na seznam izvesti z izvedbenimi akti. Svet je tudi dodal več meril za uvrščanje živalskih bolezni na seznam in njihovo razvrščanje (v povezavi s členom 5 oziroma 8), ki so po njihovem mnenju normativnemu delu predloga Komisije dodali bistvene manjkajoče elemente.

Parlament je priznal vrednost teh dodatnih bistvenih elementov, ki določajo podrobnejša merila za uvrščanje bolezni na seznam in njihovo razvrščanje. Strinjal se je tudi s predlaganim seznamom petih bolezni v členu 5 in morebitno uvrstitvijo drugih bolezni v prilogo, ki bi se spreminjala z delegiranim aktom, medtem ko se izvedbena pooblastila omejijo na razvrščanje živalskih bolezni (v skladu s členom 8).

Čeprav je Komisija zgoraj navedene spremembe Evropskega parlamenta prvotno zavrnila, bi kompromisno lahko sprejela končno stališče Sveta in Parlamenta, s čimer bi se ohranile potrebna učinkovitost, prožnost in pravna varnost za uvrščanje bolezni na seznam in njihovo razvrščanje ter uvrščanje vrst na seznam.

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in znanstveniki: Evropski parlament je v svojih spremembah 41, 66, 75, 77, 82, 157, 260 in 322 zahteval več vrst posebnih posvetovanj med pripravo delegiranih aktov. Nekatere izmed navedenih sprememb v nasprotju s členom 290(2) PDEU Komisiji nalagajo pravno zavezujoče obveznosti, da izvede ta posvetovanja.

Svet je hotel v svojem stališču priznati pomembnost posvetovanj Komisije s strokovnjaki, vključno s strokovnjaki držav članic, in predlog ustrezno spremenil. Svet je podprl Parlament tudi pri vključevanju zainteresiranih strani v posvetovanja.

Komisija sprememb Evropskega parlamenta, ki so v nasprotju s členom 290(2) PDEU, ne more sprejeti. Vendar se lahko strinja z ubeseditvijo v stališču Sveta, v skladu s katerim bi se s strokovnjaki, zainteresiranimi stranmi in Evropsko agencijo za varnost hrane posvetovala, prav tako pa bi izvedla širša javna posvetovanja, ko in če bi bilo to primerno.

Klavzula o pregledu (poročilo Komisije): Sprememba 330 Evropskega parlamenta je v obliki člena zahtevala, da Komisija do 31. decembra 2019 predloži poročilo o učinku Uredbe. Tudi Svet je zahteval obveznost poročanja v uvodni izjavi ali členu, hkrati pa se je želel izogniti kakršnemu koli nepotrebnemu upravnemu bremenu.

Komisija prvotno ni podpirala te dodatne obveznosti poročanja, saj za ocenjevanje učinka zakonodaje EU obstajajo druga orodja, kot so preverjanja ustreznosti in ocene. Poleg tega je bil prvotni časovni okvir prekratek. Komisija lahko spremembo Evropskega parlamenta, ob preoblikovanju besedila iz stališča Sveta, sprejme kot del splošnega kompromisa.

Dobrobit živali: Evropski parlament je prvotno zahteval številne spremembe v zvezi z dobrobitjo živali. Nekatere je Svet sprejel (glej točko 3.2), druge (npr. spremembe 173, 180, 194 in 257) pa so bolj podrobno določale pravila o dobrobiti živali ter s tem posegale v obstoječo zakonodajo na področju dobrobiti živali in potencialno spodkopavale ukrepe za nadzor bolezni v izrednih razmerah. Svet trdno zagovarja ločevanje med zdravjem živali in dobrobitjo živali ter nasprotuje tem spremembam in se tako večinoma strinja z mnenjem Komisije. Poleg tega ni bila v stališče Sveta vključena nobena sprememba, ki se prekriva ali je v neskladju z obstoječimi zahtevami ali ki ogroža zdravje živali in javno zdravje. Komisija to stališče podpira.

Evropski parlament bi sčasoma lahko opustil ali prilagodil več svojih sprememb, a je od Komisije v obliki izjave o dobrobiti živali zahteval zavezo, da bo v prihodnosti sprejela ukrepe za zaščito živali. Kot del splošnega dogovora se je Komisija izjemoma strinjala, da bo predložila izjavo.

Protimikrobna odpornost: Evropski parlament je sprejel več sprememb v zvezi s protimikrobno odpornostjo. Protimikrobna odpornost je bila v predlogu Komisije že zajeta v določbah o odpornosti na zdravljenje in o profilu bolezni. Spremembe, ki akterje zavezujejo, naj upoštevajo tveganja protimikrobne odpornosti ali o njej ozaveščajo, so sprejemljive (spremembi 73 in 101), sprememb, ki posegajo v zakonodajo o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, pa ni mogoče podpreti, saj presegajo področje uporabe tega predloga.