AS.

ker je sprejemanje zakonov o obdavčevanju dohodkov pravnih oseb v pristojnosti držav članic, večina težav, povezanih z agresivnim načrtovanjem davkov, pa je multinacionalne narave; ker je zato intenzivnejše usklajevanje nacionalnih davčnih politik edini izvedljivi način za reševanje težav zaradi erozije davčne osnove in preusmeritve dobička ter agresivnega davčnega načrtovanja; (i) ker bi bila obvezna skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb pomemben korak v smeri reševanja težav, povezanih z agresivnim davčnim načrtovanjem v Uniji, in bi jo bilo treba nujno uvesti; ker je končni cilj obvezna skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb z morebitnimi izjemami za mala in srednja podjetja, ki niso multinacionalna podjetja in podjetja, ki ne poslujejo čezmejno, in sicer z metodo porazdelitvene formule na podlagi kombinacije objektivnih spremenljivk; ker Komisija razmišlja o začasnih ukrepih za onemogočanje priložnosti za preusmeritev dobička, dokler se v celoti ne vzpostavi obvezna skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb; ker je treba zagotoviti, da ti ukrepi, vključno z izravnavo čezmejnih izgub, ne bodo povečali tveganja erozije davčne osnove in preusmeritve dobička; ker ti ukrepi niso popoln nadomestek za konsolidacijo in potrebovali bi čas, da bi nova ureditev začela popolnoma delovati; (ii) ker se kljub delu skupine za kodeks ravnanja o škodljivi obdavčitvi pravnih oseb v Uniji še vedno izvaja agresivno davčno načrtovanje; ker pretekli poskusi za okrepitev upravljanja in mandata skupine ter za prilagoditev in razširitev delovnih metod in meril iz kodeksa, namen česar je bil boj proti novim oblikam škodljivih davčnih praks v sedanjem gospodarskem okolju, niso bili uspešni; ker je za dejavnosti skupine značilno splošno pomanjkanje preglednosti in odgovornosti; ker je zato treba temeljito prenoviti učinkovitost in delovanje skupine in z objavljanjem zapisnikov in letnih poročil, vključno z navedbo stališč držav članic, doseči, da bo učinkovitejše in preglednejše; ker bi morala biti skupina zmožna sprejemati stališča o vprašanjih, ki izhajajo iz davčne politike več kot ene države članice, ne da bi majhen delež držav članic blokiral priporočila; (iii) ker bi skupno načelo obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v Uniji moralo biti, da se davki plačajo v državah, v katerih podjetje dejansko posluje in ustvarja vrednost; ker je treba razviti merila, s katerimi bi to zagotovili; ker je treba za vsako uporabo posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine ali drugih preferenčnih davčnih režimov tudi zagotoviti, da se davki plačajo tam, kjer se ustvarja vrednost, v skladu z merili iz 5. ukrepa projekta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička, pri tem pa določiti evropske opredelitve, kaj se šteje za spodbujanje raziskav in razvoja in kaj ne, ter za uskladitev uporabe ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine in inovacij, pa tudi skrajšati rok za odpravo starega sistema na 30. junij 2017; (iv) ker so nekatere države članice enostransko uvedle pravila o tujih odvisnih družbah, da bi ustrezno zagotovile dejansko obdavčitev dobičkov, preusmerjenih v države z nizkimi ali ničelnimi davki; ker je treba ta pravila uskladiti, da neenotni nacionalni predpisi o tujih odvisnih družbah v Uniji ne bi izkrivljali delovanja notranjega trga; (v) ker je v Direktivi 2011/16/EU določeno sodelovanje med državami članicami na področju davčnih inšpekcij in davčnega nadzora ter se spodbuja izmenjava najboljše prakse med davčnimi organi; ker pa instrumenti, predvideni v tej direktivi, niso dovolj učinkoviti in ker so razhajajoči se nacionalni pristopi do revizorskih družb v kontrastu z zelo organiziranimi metodami davčnega načrtovanja nekaterih podjetij; (vi) ker bi bilo treba za učinkovito samodejno izmenjavo splošnih informacij, zlasti pa informacij o davčnih stališčih, uvesti režim evropske davčne identifikacijske številke; ker bi morala Komisija razmisliti o vzpostavitvi skupnega evropskega registra podjetij; (vii) ker se je Komisija odločila, da bo podaljšala mandat platformi za dobro davčno upravljanje, ki bi sicer potekel leta 2016, in razširila njeno področje delovanja ter metode dela; ker lahko platforma prispeva k izvajanju novega akcijskega načrta za okrepljen boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam, pripomore k razpravam o davčnih stališčih držav članic ob upoštevanju novih pravil o izmenjavi informacij ter zagotovi povratne informacije o novih pobudah za preprečevanje izogibanja plačilu davkov; ker pa mora Komisija okrepiti profil, povečati članstvo in izboljšati učinkovitost platforme za dobro davčno upravljanje; (viii) ker bi morala Komisija v procesu evropskega semestra preučiti in zahtevati izvajanje reform za davčne uprave, da bi okrepila zmogljivosti pobiranja davkov davčnih uprav na nacionalni in evropski ravni in omogočila njihovo učinkovitejše delovanje in s tem spodbudila pozitiven učinek učinkovitega pobiranja davkov ter učinkovitih ukrepov proti davčnim goljufijam in davčni utaji na prihodke držav članic;