Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 437/15)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE ENOTNEGA DOKUMENTA

„MONTLOUIS-SUR-LOIRE“

PDO-FR-A0169-AM01

Datum obvestila: 7. oktober 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Sklic na uradni geografski kodeks

Dodan je sklic na uradni geografski kodeks za geografsko območje in območje v neposredni bližini. Z dodajanjem tega sklica se ti dve območji ne spremenita.

V skladu s tem se spremenita točki 1.6 in 1.9 enotnega dokumenta.

2. Gostota zasaditve

Gostota zasaditve se poveča s 6 000 na 6 250 trsov na hektar. Razdalja med vrstami se posledično zmanjša na 0,8 metra. Gostota zasaditve trte se poveča, da bi se izboljšala kakovost vin, ki se iz nje proizvajajo.

V skladu s tem se spremeni točka 1.5 enotnega dokumenta.

3. Pravila rezi

Pregledana so bila pravila rezi, da bi imeli vinogradniki več svobode pri prilagajanju na podnebna tveganja, ki so vse pogostejša (pozne zmrzali itd.). Besedilo se zdaj glasi:

„— Pri trsih, ki se obrezujejo s kratko rezjo (s pahljačasto gojitveno obliko ali kordonsko gojitveno obliko royat), število očes po rezi ne sme presegati 85 800 očes na hektar in povprečno 13 očes na trs, pri čemer lahko ima vsak trs največ 15 očes in vsak reznik največ tri očesa.

— Pri trsih, ki se obrezujejo z dolgo rezjo, število očes po rezi ne sme presegati 72 600 očes na hektar in povprečno 11 očes na trs, pri čemer lahko ima vsak trs največ 13 očes.“

V skladu s tem se spremeni točka 1.5 enotnega dokumenta.

4. Pravila oblikovanja v špalir

Šparoni vinske trte, ki se z obrezujejo z rezom v gojitveni obliki guyot, so odslej obvezno pritrjeni na nosilno žico.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

5. Kmetijsko-okoljske prakse

Doda se naslednja določba:

„— Stalno travinje okoli parcel (neobdelana zemlja na robovih vinogradov in prostorih med parcelami) je obvezno. Ta obveznost ne velja v primeru obnove robov vinogradov, na primer zaradi posledic erozije ali izjemnih vremenskih razmer.

— Na vsaj 40 % medvrstnih prostorov se zasajeno ali samoraslo rastlinje obvladuje mehansko ali fizično.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist agroekologije v vseh vinogradih na tem območju. Kaže, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Zmanjšanje uporabe herbicidov omogoča boljše varovanje vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter podpira pojem območja.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

6. Trgatev

V točki 1 oddelka VII poglavja 1 se črta stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 644-24 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“

Danes ni več treba določiti datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok nabor instrumentov, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima več posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve vsake parcele glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

7. Posebne določbe za trgatev

Dodajo se naslednje določbe:

„— Pri mehanski trgatvi čas med prevozom potrganega grozdja in začetkom stiskanja ne sme biti daljši od dveh ur.

— Pri ročni trgatvi čas med prevozom potrganega grozdja in začetkom stiskanja ne sme biti daljši od 24 ur.

— Opremo za trganje grozdja je treba oprati vsaj enkrat na dan.“

Namen teh določb je zagotoviti čim boljšo sanitarno kakovost grozdja.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

8. Peneča vina, proizvedena z eno fermentacijo

Specifikacija proizvoda se spremeni, da se vključijo pogoji za proizvodnjo penečih vin z eno fermentacijo. Ta uvod spreminja specifikacijo proizvoda v naslednjih točkah:

Trgatev

„— Peneča vina, proizvedena z eno fermentacijo, se proizvajajo iz ročno potrganega grozdja, ki se celo prepelje v stiskalnico v posodah ali prikolicah, pri čemer ni dovoljena uporaba samopraznilnih prekucnih prikolic s polžem in samopraznilnih prekucnih prikolic s črpalko.“

Zrelost grozdja

— od 178 gramov na liter mošta za peneča vina, proizvedena z eno fermentacijo.

TAVNM (najmanjši volumenski delež naravnega alkohola)

— 11 % za peneča vina, proizvedena z eno fermentacijo.

Donos

— V členu D. 645-7 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu je donos za mirna vina in peneča vina, proizvedena z eno fermentacijo, določen na ravni 52 hektolitrov na hektar.

Največji donos

— V členu D. 645-7 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu je največji donos za mirna vina in peneča vina, proizvedena z eno fermentacijo, določen na ravni 62 hektolitrov na hektar.

Stiskanje

— Grozdi, namenjeni proizvodnji penečih vin, proizvedenih z eno fermentacijo, se dajo celi v stiskalnico brez predhodnega pecljanja ali drozganja. To grozdje se stiska s pnevmatsko stiskalnico ali horizontalno stiskalnico s ploščami brez verig in obročkov ali z vertikalno stiskalnico.

Analitski standardi

— Pri penečih vinih, proizvedenih z eno fermentacijo, je obvezno degoržiranje, vsebnost fermentiranega sladkorja (glukoza + fruktoza) pa ne presega petih gramov na liter.

Enološki postopki

— Čiščenje mošta penečih vin, proizvedenih z eno fermentacijo, z encimi ali encimskimi pripravki ni dovoljeno.

— Peneča vina, proizvedena z eno fermentacijo, se proizvajajo brez bogatenja in brez dodajanja kvasovk.

Prepovedan material

— pecljalniki in drozgalniki za vinifikacijo grozdov, namenjenih proizvodnji penečih vin, proizvedenih z eno fermentacijo.

Obdelava

— Polnjenje v steklenice, v katerih poteka sekundarno vrenje z eno fermentacijo, se izvede čim prej po 1. oktobru v letu trgatve.

c) Pogoji, v katerih poteka sekundarno vrenje penečih vin, proizvedenih z eno fermentacijo: — fermentacija se začne v kadeh ali sodih; — obvladuje se izključno s hladnimi temperaturami; — dodajanje kvasovk ni dovoljeno; — dodajanje tiražnega likerja ni dovoljeno; — uporaba kalcijevega in natrijevega alginata ni dovoljena; — sekundarno vrenje poteka le v steklenici iz delno prevretega mošta; — uporaba ekspedicijskega likerja ni dovoljena; — količina vina, ki se izgubi pri degoržiranju, se nadomesti z vinom iz iste serije vina.

Pakiranje

— analiza mirnih vin se opravi pred pakiranjem ali po njem, analiza penečih in biser vin pred degoržiranjem, analiza vin, proizvedenih z eno fermentacijo, pa po degoržiranju.

Označevanje

c) — Pri penečih vinih, proizvedenih z eno fermentacijo, je obvezna navedba letnika.

Register

2. Register parcel, namenjenih pridelavi penečih vin, proizvedenih z eno fermentacijo

Vsak proizvajalec grozdja vodi redno posodobljen register parcel, na katerih je bilo potrgano grozdje za pridelavo penečih vin, proizvedenih z eno fermentacijo. V registru sta za zadevne parcele navedeni:

— katastrska številka parcele;

— površina.

Proizvajalec najpozneje do 1. novembra po trgatvi ta seznam pošlje organizaciji za zaščito in upravljanje.

V skladu s tem se spremenijo točke 1.4, 1.5, 1.8 in 1.9 enotnega dokumenta.

9. Vsebnost sladkorja v grozdju

Minimalna vsebnost sladkorja v grozdju se za mirna vina poveča za 8 gramov na liter mošta, da se zagotovi optimalna zrelost. Posledično se volumenski delež naravnega alkohola zviša z 10,5 % na 11 % za mirna vina.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

10. Največji donos

Največji donos za mirna vina, peneča vina in biser vina se zniža za 3 hl/ha. Ta sprememba je v skladu s spremembo pravil rezi, da se prepreči prekomerno spreminjanje donosov.

V skladu s tem se spremeni točka 1.5 enotnega dokumenta.

11. Stiskanje

Vstavi se poglavje v zvezi s stiskanjem:

„— Opremo za sprejem in stiskanje grozdja je treba oprati enkrat na dan;

— Maceracije z jagodnimi kožicami se izvajajo v nepredušno zaprtih posodah.“

Namen te določbe je zagotoviti, da se kakovost letine ne poslabša.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

12. Analitski standardi

Najvišja vrednost fermentiranega sladkorja, pri kateri se lahko mirno vino označi kot suho, se zniža z 8 na 5 gramov sladkorja na liter.

V skladu s tem se spremeni točka 1.9 enotnega dokumenta.

13. Volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi

Volumenski delež skupnega alkohola v mirnih vinih po obogatitvi se zniža za 13 %, da se omejijo možnosti obogatitve.

V skladu s tem se spremeni točka 1.5 enotnega dokumenta.

14. Prepovedan material

Da se pri stiskanju grozdje ne bi poslabšalo, se v specifikacijo vključi prepoved uporabe:

— stiskalnic z osnim polnjenjem;

— betonskih kadi, razen tistih, ki imajo izjavo o skladnosti dobavitelja, da so primerne za grozdje, mošt ali vino.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

15. Zmogljivost vinske kleti

Da bi se dejavnosti v kleti izvajale v dobrih pogojih, se v specifikaciji poveča najmanjša zmogljivost vinske kleti, tako da se zviša koeficient z 1- na 1,5-kratnik povprečne količine, ki se je v zadnjih petih letih vinificirala pod kontrolirano označbo porekla.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

16. Ustekleničenje penečih vin

Datum polnjenja v steklenice za sekundarno vrenje se prestavi na mesec dni zgodnejši datum, saj tudi trgatve potekajo vse bolj zgodaj.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

17. Pakiranje

Ob priznanju penečih vin, proizvedenih z eno fermentacijo, je navedeno, da se določba o trženju steklenic s prostornino, ki znaša 37,5 centilitra ali manj oziroma več kot 150 centilitrov, nanaša izključno na peneča vina in biser vina, proizvedena s sekundarno fermentacijo v steklenicah.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

18. Donegovanje in trženje potrošnikom

Čas donegovanja mirnih vin se podaljša za mesec in pol. Chenin je sorta grozdja, ki je znana po tem, da med zorenjem razvije zanimive aromatične lastnosti. Posledično je datum, ko se vina začnejo tržiti potrošnikom, prestavljen s 1. februarja na 15. marec.

Dodan je bil 30. september kot najzgodnejši datum za začetek trženja penečih vin in biser vin.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

19. Promet med odobrenimi skladišči

Črta se točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

20. Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem je bila spremenjena, kar zadeva opis penečih vin, proizvedenih z eno fermentacijo.

Povezava je bila tudi spremenjena zaradi črtanja navedbe kratke rezi po spremembi pogojev rezi.

V skladu s tem se spremeni točka 1.8 enotnega dokumenta.

21. Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so prenehali veljati, so črtani iz specifikacije. Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

22. Oblika steklenice

Določba o obliki steklenice za biser vino se črta.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

23. Oznaka „suho“

Črta se obveznost, da se pri označevanju mirnih vin navede izraz „suho“.

V skladu s tem se spremeni točka 1.9 enotnega dokumenta.

24. Obveznosti poročanja

Doda se obveznost predložitve predhodne izjave o namembnosti parcel.

Na podlagi te izjave se predvidi vrsta proizvoda, ki se prideluje na določeni parceli, da se uporabijo različne gojitvene oblike in da se tehnični načrt že pri obrezovanju prilagodi največjemu ciljnemu donosu. S tem se organizaciji za zaščito in upravljanje tudi omogoči nadzor nad količinami posameznih vrst proizvodov, ki prihajajo na trg.

Izjava o opustitvi se črta.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

25. Zapisniki

Doda se zapisnik, v katerem je navedeno, ali se grozdje trga ročno ali mehansko.

Doda se zapisnik o čiščenju opreme za trganje, sprejem in stiskanje grozdja.

Zapisnik o pakiranju se črta.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

26. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Spremenijo se glavne točke, ki jih je treba preverjati, da se poenostavijo njihove metode ocenjevanja.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

27. Naslov

Spremeni se naslov nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Montlouis-sur-Loire

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vina

Mirna vina

Mirna vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Volumenski delež skupnega alkohola v mirnih vinih po obogatitvi ne presega 13 %. Pri mirnih vinih z oznako „suho“ po pakiranju vsebnost fermentiranega sladkorja (glukoza + fruktoza) ne presega 5 gramov na liter in skupna vsebnost kisline, izražene v gramih vinske kisline na liter, ni za več kot 2 grama na liter nižja od vsebnosti fermentiranega sladkorja (glukoza + fruktoza).

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida so v skladu z določbami evropske zakonodaje o mirnih vinih.

Mlada suha mirna vina imajo sadne in cvetlične arome, iz katerih se lahko s staranjem razvijejo bogatejše note, kot je med. Kadar vsebujejo fermentirane sladkorje, sta njihova kompleksnost in potencial staranja na splošno še večja. Neredko se pojavljajo tudi živahnejše note eksotičnih sadežev ali blažje note suhega sadja, sčasoma pa se pogosto razvijejo tudi note praženih mandljev ali kutine.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Peneča vina in biser vina

V primeru obogatitve mošta volumenski delež skupnega alkohola v penečih in biser vinih po sekundarnem vrenju ne presega 13 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida so v skladu z določbami evropske zakonodaje o penečih in biser vinih.

Za peneča vina z nežno in lahkotno peno so pogosto značilne note sadja z belim mesom ali agrumov, pa tudi odtenki briošev, ki se izrazijo postopoma.

Peneča vina odlikujejo nižja vsebnost ogljikovega dioksida in bolj diskretni mehurčki, ki so manj izraziti v ustih. Ta prijetna vina imajo na splošno značilnejši okus po vinu kot peneča vina.

Za peneča vina, proizvedena z eno fermentacijo, so značilni elegantni in kremasti mehurčki. V vinu je mogoče zaznati tudi njegovo bogastvo, ki se razvije sčasoma. Ravnovesje med okusom in vonjem tega proizvoda dopolnjujejo arome belih cvetov in sadja z belim mesom.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Peneča in biser vina se proizvajajo s sekundarno fermentacijo v steklenici, peneča vina se lahko proizvajajo tudi z eno fermentacijo. V primeru obogatitve mošta volumenski delež skupnega alkohola v teh vinih po sekundarnem vrenju ne presega 13 %. Volumenski delež skupnega alkohola v mirnih vinih po obogatitvi ne presega 13 %.

Poleg zgoraj navedenih določb za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Postopek gojenja

a) — Gostota zasaditve – Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 250 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša največ 1,6 metra. Razmik med trsi v isti vrsti ne sme biti manjši od 0,8 metra.

b) — Pravila rezi – Trsi se obrezujejo pred 1. majem. „– Pri trsih, ki se obrezujejo s kratko rezjo (s pahljačasto gojitveno obliko ali kordonsko gojitveno obliko royat), število očes po rezi ne sme presegati 85 800 očes na hektar in povprečno 13 očes na trs, pri čemer lahko ima vsak trs največ 15 očes in vsak reznik največ tri očesa.

— Pri trsih, ki se obrezujejo z dolgo rezjo, število očes po rezi ne sme presegati 72 600 očes na hektar in povprečno 11 očes na trs, pri čemer lahko ima vsak trs največ 13 očes.

Peneča vina, proizvedena z eno fermentacijo

Omejitve pri obdelavi

Pogoji, v katerih poteka sekundarno vrenje penečih vin, proizvedenih z eno fermentacijo:

— fermentacija se začne v kadeh ali sodih;

— obvladuje se izključno s hladnimi temperaturami;

— dodajanje kvasovk ni dovoljeno;

— dodajanje tiražnega likerja ni dovoljeno;

— uporaba kalcijevega in natrijevega alginata ni dovoljena;

— sekundarno vrenje poteka le v steklenici in iz delno prevretega mošta;

— uporaba ekspedicijskega likerja ni dovoljena;

— količina vina, ki se izgubi pri degoržiranju, se nadomesti z vinom iz iste serije vina.

b. Največji donosi

Mirna vina

62 hektolitrov na hektar

Peneča vina in biser vina

75 hektolitrov na hektar

Peneča vina, proizvedena z eno fermentacijo

62 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in donegovanje mirnega vina ter trgatev, vinifikacija, obdelava, donegovanje in pakiranje penečega vina in biser vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Indre-et-Loire (seznam je določen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019): Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire in Saint-Martin-le-Beau.

7. Glavna sorta vinske trte

Chenin B

8. Opis povezave

Povezava z geografskim območjem

Vinograd s kontrolirano označbo porekla „Montlouis-sur-Loire“, ki leži nekaj kilometrov vzhodno od Toursa, se nahaja na apnenčasti planoti v obliki trikotnika, ki ga na severu in jugu omejujeta dolini reke Loare in reke Cher, na vzhodu pa gozd Amboise. To geografsko območje je omejeno na ozemlje treh občin.

Geografsko območje ima precej izrazit relief, vinograd pa se nahaja na nadmorski višini med približno 55 in 100 metri. Na jugovzhodu se planota spušča proti dolini reke Cher in oblikuje vinorodno pobočje, razbrazdano s suhimi dolinami. Proti zahodu in severu se vinorodna planota nenadoma konča s približno trideset metrov visoko pečino, v katero se tu in tam zarežejo majhne suhe doline.

Geološko je planota utrjena s turonijskimi (sljudasta kreda, rumena kreda) in senonijskimi krednimi formacijami (kreda Villedieu, ki leži pod površjem doline reke Cher). Nad njimi se dvigajo senonijske glinasto-kremenaste formacije (kremenčeva glina), nekatere tudi iz eocena (puding konglomerati, prodovina), predvsem pa aluvialni peščeni materiali z visokih rečnih teras, bolj ali manj pomešani s peskom eolskega izvora.

Razmejene parcele za pridelavo grozdja se nahajajo predvsem na glinasto-kremenastih, včasih tudi na glinasto-apnenčastih tleh. Peščene usedline, ki prekrivajo zgornje reliefe, pogosto ustvarjajo pretežno peščeno teksturo.

To območje, ki se nahaja na stičišču oceanskih in celinskih vplivov, ima blago oceansko podnebje, na katerega vpliva tudi Loara kot termoregulator, tako da se v zgodnji in pozni jeseni včasih vzpostavijo odlične razmere.

Od rimske dobe do 20. stoletja so v velikih podzemnih kamnolomih izkopavali kredo, mehak apnenčast material, ki sestavlja prve sloje planote. Te jame so se nato uporabljale kot vinske kleti za vinifikacijo mirnih vin, proizvodnjo penečih vin, donegovanje in skladiščenje.

Od 14. do 19. stoletja so se v vinogradih proizvajala bela vina. Zaradi njihove kakovosti in potenciala staranja jih je bilo mogoče po Loari voziti v Nantes, od koder so se izvažala v evropske dežele na severu. Trenutno se tržijo pod imenom „Vouvray“, ki označuje najboljša bela vina iz regije Tours.

V tridesetih letih prejšnjega stoletja je bila z več sodbami zavrnjena zahteva za vključitev v kontrolirano označbo porekla „Vouvray“. Zato so vinogradniki z območij Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire in Saint-Martin-le-Beau začeli postopek za priznanje kontrolirane označbe porekla, ki je bila leta 1938 priznana pod imenom „Montlouis“, leta 2002 pa pod spremenjenim imenom „Montlouis-sur-Loire“.

Leta 2008 je vinograd pokrival 400 hektarjev, upravljalo pa ga je približno 50 vinogradnikov. Polovica tega območja se uporablja za proizvodnjo mirnih vin (približno 6 000 hektolitrov), druga polovica pa za proizvodnjo penečih ali biser vin (približno 9 600 hektolitrov).

Opis proizvoda in vzročne povezave

Mirna vina

Mlada suha mirna vina imajo sadne in cvetlične arome, iz katerih se lahko s staranjem razvijejo bogatejše note, kot je med.

Kadar vsebujejo fermentirane sladkorje, sta njihova kompleksnost in potencial staranja na splošno še večja. Neredko se pojavljajo tudi živahnejše note eksotičnih sadežev ali blažje note suhega sadja, sčasoma pa se pogosto razvijejo tudi note praženih mandljev ali kutine.

Peneča vina

Za peneča vina z nežno in lahkotno peno so pogosto značilne note sadja z belim mesom ali agrumov, pa tudi odtenki briošev, ki se izrazijo postopoma.

Peneča vina odlikujejo nižja vsebnost ogljikovega dioksida in bolj diskretni mehurčki, ki so manj izraziti v ustih. Ta prijetna vina imajo na splošno značilnejši okus po vinu kot peneča vina.

Za peneča vina, proizvedena z eno fermentacijo, so značilni elegantni in kremasti mehurčki. V vinu je mogoče zaznati tudi njegovo bogastvo, ki se razvije sčasoma. Ravnovesje med okusom in vonjem tega proizvoda dopolnjujejo arome belih cvetov in sadja z belim mesom.

Mirna vina

Vina so proizvedena izključno iz sorte chenin B. To je odporna sorta, katere možnosti se močno razlikujejo glede na vrsto tal, v katerih raste. Geografsko območje, na katerem se proizvaja kontrolirana označba porekla „Montlouis-sur-Loire“, pa je tudi blizu vzhodne meje gojenja te sorte v dolini Loare.

Tradicionalno so bile na razmejenem območju parcel za trgatev izbrane samo parcele s tlemi, ki se dobro obnesejo, kar zadeva vlago in toploto.

Taka lega sorti chenin B zagotavljajo ugodne pogoje, da se lahko izvirno in elegantno izrazi, vendar zahteva optimalno gojenje rastline in njenega proizvodnega potenciala, kar se kaže v prepovedi nekaterih klonov in strogo določeni gojitveni obliki.

Montluiški vinogradniki so se prilagodili zahtevam sorte chenin B in izkoristili njen potencial z diverzifikacijo tehničnih načrtov in vrst pridelanih vin. Glede na lokacijo pridelave, gojitvene oblike in podnebne razmere letnika bodo proizvedena vina vsebovala več ali manj fermentiranih sladkorjev. Donegovanje belih vin krepi njihovo aromatično kompleksnost. Kadar so podnebne razmere ob koncu trgatve ugodne, se „polsladka“ ali „sladka“ vina pridelujejo iz jagod, bogatih s sladkorjem, ker so se sušile na trti ali je na njih nastala plemenita plesen zaradi delovanja Botrytis cinerea.

Kakovost vin z označbo „Montlouis-sur-Loire“ temelji na izbiri parcel za pridelavo vinske trte, prilagajanju in nato doslednosti proizvodnih praks, ki jih je sčasoma razvila vinogradniška skupnost. Ugled teh vin dokazuje neprekinjena trgovina z njimi, ki sta jo na začetku olajšali reki Loara in Cher. Verjetno na podlagi precej starejših izmenjav so se vina v 16. in 17. stoletju po vodi prevažala v Nantes, nato pa pošiljala naprej na sever Flandrije in Nizozemske. Od takrat se je njihov ugled nenehno širil, tako da so se leta 2010 tržila zunaj državnega ozemlja ali izvažala po vsem svetu.

Peneča vina

Proizvodnja penečih vin se umešča v zgoraj opisani okvir. Montluiški vinogradniki, ki so opazili, da je v ustekleničenem vinu v kleteh včasih potekalo ponovno vrenje, so želeli obvladati in izkoristiti ta pojav „naravnih penečih vin“. Tako so od 19. stoletja začela nastajati vina, ki se potrošnikom tržijo kot „biser vina“. Na podlagi razvijajoče se enologije so se v štiridesetih letih 19. stoletja začeli prvi poskusi proizvodnje penečih vin po tradicionalni metodi. Ob prelomu med 19. in 20. stoletjem so posvetovanja s strokovnjaki iz Šampanje omogočila prenos znanja in praks. Vinske kleti, izkopane v kredi, so torej dejavnik, ki prispeva k razvoju obdelave teh vin, saj ta potrebujejo ogromne prostore s stalno temperaturo za shranjevanje in njihovo upravljanje. Od začetka 21. stoletja so vinogradniki na podlagi svojega tehničnega znanja o vinski trti in vinarstvu oživili proizvodnjo penečih vin z eno fermentacijo kot prvo metodo, ki se je uporabljala za proizvodnjo penečih vin. Ta vina so popoln odraz pogojev letnika, saj se proizvajajo iz povsem zrelega grozdja in z uravnavanjem donosov ter brez dodajanja sladkorja med predelavo.

Dandanes imajo proizvajalci penečih vin zaradi več kot stoletnih izkušenj znanje in veščine, ki jih spretno izražajo v sestavi svojih zvrsti. Donegovanje v ležečih steklenicah („sur lattes“), ki poteka najmanj devet mesecev, prispeva k nastanku arom briošev in kompleksnosti vin.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in donegovanje mirnega vina ter vinifikacijo, obdelavo, donegovanje in pakiranje penečega vina in biser vina, obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Indre-et-Loire (seznam je določen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019): Amboise, Athée-sur-Cher, Dierre, Larcay, Véretz, La Ville-aux-Dames.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

— Neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. – Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

— Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: – gre za kraj, zaveden v katastru; – je ta naveden na prijavi pridelka.

Pri penečih vinih, proizvedenih z eno fermentacijo, je obvezna navedba letnika.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-bad3034d-713a-430e-beaf-032ca451a8b8

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.