o spremembi Uredbe (EU) 2021/2283 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske proizvode

Cilj ukrepov za liberalizacijo trgovine, ki jih vsebuje ta predlog, je zagotoviti izvajanje začasne opustitve skupne carinske tarife Unije v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 PEU ter usklajenost različnih področij zunanjega delovanja Unije in zunanjega delovanja z drugimi politikami Unije. Zato je primerno, da se več proizvodov s poreklom iz Rusije in Belorusije izključi iz tarifnega znižanja, da se zagotovi skladnost z omejevalnimi ukrepi, ki jih je Unija sprejela proti tema državama po ruskem napadu na Ukrajino. Da pa bi zagotovili ustrezno oskrbo in preprečili resne motnje na nekaterih trgih EU, je treba ohraniti tarifne kvote za nekatere proizvode s poreklom iz Rusije.

Ta predlog ne zadeva držav, ki so z Unijo sklenile preferencialni trgovinski sporazum, niti držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk za preferencialne sporazume z Unijo (npr. splošni sistem preferencialov, trgovinski režim za skupino afriških, karibskih in pacifiških držav, sporazumi o prosti trgovini).

Svet Evropske unije je 20. decembra 2021 sprejel Uredbo (EU) 2021/2283 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske proizvode, da bi se povpraševanje po zadevnih proizvodih v Uniji zadovoljilo pod najbolj ugodnimi pogoji.

Predlog nima finančnih posledic za odhodke, ima pa finančne posledice za prihodke. Ta priloga vsebuje osem novih proizvodov. Nepobrane dajatve, ki ustrezajo zadevnim tarifnim kvotam, se izračunajo na podlagi napovedi držav članic, ki so te kvote zahtevale, za leto 2021. Vendar je zaradi črtanja 15 kvot in ponovne uvedbe tarif vpliv na pobiranje carin ocenjen na presežek v višini 14 milijona EUR letno. Skupni pozitivni učinek na tradicionalna lastna sredstva proračuna EU je ocenjen na 10,5 milijona EUR na leto (tj. 75 % skupnega zneska). V oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga so bolj podrobno določene proračunske posledice predloga.

Predlagane spremembe so popolnoma tehnične narave in se nanašajo le na področje uporabe tarifnih kvot, ki so navedene v Prilogi k Uredbi Sveta (EU) 2021/2283. Ocena učinka ni bila izvedena, ker naj predlagane spremembe seznama proizvodov, ki bi bili upravičeni do avtonomnih dajatev skupne carinske tarife, ne bi imele pomembnejšega vpliva.

Skupina za gospodarsko-tarifna vprašanja je skrbno ocenila vsak zahtevek (nov zahtevek ali zahtevek za spremembo). Proučila je vsak primer, da bi se prepričala, da ne povzroča nobene škode proizvajalcem Unije ter da krepi in utrjuje konkurenčnost proizvodnje v Uniji. Člani skupine za gospodarsko-tarifna vprašanja so pripravili oceno na podlagi lastnih razprav, države članice pa so se posvetovale z zadevnimi panogami, združenji, gospodarskimi zbornicami in drugimi deležniki.

Razlog za to je, da sta ukrepa podobna, razen da avtonomne tarifne kvote omejujejo obseg uvoza, avtonomne tarifne opustitve pa omogočajo popolno ali delno opustitev običajnih dajatev, ki se uporabljajo za nekatero blago, ki se uvozi v EU, v neomejeni količini. Na podlagi ocene je bilo ugotovljeno, da je osnovna utemeljitev sheme še vedno veljavna. Podjetja iz Unije, ki uvažajo blago po shemi, lahko znatno prihranijo pri stroških. Ti prihranki pa imajo lahko širše pozitivne učinke, kot so večja konkurenčnost, učinkovitejše proizvodne metode ter ustvarjanje ali ohranjanje delovnih mest v Uniji, odvisno od zadevnega proizvoda, podjetja in sektorja. Podrobnejši podatki o prihrankih na podlagi te uredbe so v točki 4 in v priloženi oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga.

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti. Predvideni ukrepi so skladni z načeli za poenostavitev postopkov za gospodarske subjekte, vključene v zunanjo trgovino, kot je navedeno v Sporočilu Komisije o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev.

(10)Glede na poslabšanje odnosov med Unijo in Rusijo zato zaradi zagotovitve skladnosti z ukrepi in načeli Unije na področju zunanjega delovanja Unije ne bi bilo primerno, da bi bili proizvodi, ki jih zajema ta uredba, s poreklom iz Rusije upravičeni do dajatev proste obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi. Zato je treba za navedene proizvode odpraviti tarifne kvote.

(8)Hkrati so se odnosi med Unijo in Rusijo v zadnjih letih poslabšali, zlasti zaradi nespoštovanja mednarodnega prava s strani Rusije ter neizzvane in neupravičene invazije na Ukrajino. Svet je 6. oktobra 2022 sprejel osmi sveženj sankcij proti Rusiji zaradi vojaške agresije proti Ukrajini in poročil o grozodejstvih, ki so jih zagrešile ruske oborožene sile v Ukrajini.

(6)Za tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2580, 09.2819, 09.2839 in 09.2855 je treba podaljšati obdobje veljavnosti kvote, višino kvote pa bi bilo treba prilagoditi na letni ravni, saj so bile tarifne kvote odprte samo za obdobje šestih mesecev in je še vedno v interesu Unije, da se ohranijo.

(3)Ker obseg tarifnih kvot pod zaporednima številkama 09.2723 in 09.2763 ne ustreza več potrebam gospodarskih subjektov v Uniji, bi bilo treba spremeniti poimenovanje proizvodov iz teh kvot in oznake TARIC, ki se uporabljajo za te proizvode.

(2)Ker je v interesu Unije, da se zagotovi ustrezna oskrba z nekaterimi industrijskimi proizvodi, in ob upoštevanju dejstva, da se enaki, enakovredni ali nadomestni proizvodi v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, je treba odpreti nove tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2921, 09.2922, 09.2923, 09.2924, 09.2925, 09.2926, 09.2927 in 09.2931 po stopnji dajatve nič za ustrezne količine zadevnih proizvodov.

(1)Da bi se zagotovila zadostna in neprekinjena oskrba z nekaterimi kmetijskimi in industrijskimi proizvodi, ki se v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, ter da bi se na ta način preprečile motnje na trgu teh proizvodov, so bile z Uredbo Sveta (EU) 2021/2283 odprte avtonomne tarifne kvote. Proizvodi v okviru navedenih tarifnih kvot se lahko uvažajo v Unijo po znižanih stopnjah dajatve ali po stopnji dajatve nič.

o spremembi Uredbe (EU) 2021/2283 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske proizvode

(11)Tudi odnosi med Unijo in Belorusijo so se v zadnjih letih poslabšali, ker beloruski režim ne spoštuje mednarodnega prava ter temeljnih in človekovih pravic. Poleg tega Belorusija od samega začetka zagotavlja obsežno podporo ruski vojaški agresiji proti Ukrajini.

(12)Unija od oktobra 2020 postopoma uvaja omejevalne ukrepe proti Belorusiji zaradi nenehnih kršitev človekovih pravic, instrumentalizacije migrantov in vpletenosti v rusko vojaško agresijo proti Ukrajini. Ker Belorusija ni članica Svetovne trgovinske organizacije, Unija na podlagi Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije za proizvode iz Belorusije ni dolžna odobriti obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi. Poleg tega trgovinski sporazumi omogočajo sprejetje nekaterih ukrepov, ki so upravičeni na podlagi veljavnih določb o izjemah, zlasti varnostnih izjemah.

(13)Glede na poslabšanje odnosov med Belorusijo in Unijo zato za zagotovitev skladnosti z ukrepi in načeli Unije na področju zunanjega delovanja Unije ne bi bilo primerno, da bi bili proizvodi, ki jih zajema ta uredba, s poreklom iz Belorusije upravičeni do dajatev proste obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi.

(14)Vendar je treba za zagotovitev ustrezne oskrbe in preprečitev resnih motenj na nekaterih trgih EU za nekatere proizvode s poreklom iz Rusije, ki se uvrščajo pod oznake TARIC 2712 90 39 10, 2926 10 00 10, 3204 17 00 30 oziroma 7604 29 10 30, ohraniti tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2600, 09.2742, 09.2698 in 09.2835. Zadevni proizvodi so v letih 2019 do 2021 predstavljali več kot 50 % skupne vrednosti uvoza v Unijo, pri čemer ni bilo alternativnih dobaviteljev iz drugih tretjih držav ali pa so bili omejeni. Vrednost tega uvoza bi pomenila, da so gospodarski subjekti industrije Unije v veliki meri odvisni od tega uvoza in da bi jim odprava tarifnih kvot povzročila nesorazmerne težave.

(15)Zato je glede na navedeno odprava opustitve dajatev skupne carinske tarife za nekatere proizvode s poreklom iz Rusije in Belorusije primerna in dovoljena ob uporabi splošnih pravil v zvezi z dajatvami iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 in zlasti prvega dela, oddelek I, del B, točka 1, navedene Priloge.

(16)Ker je odobritev avtonomnih tarifnih kvot izjema od uporabe dajatev skupne carinske tarife, ponovna uvedba teh dajatev skupne carinske tarife za uvoz s poreklom iz Belorusije in Rusije pomeni vrnitev v normalno stanje (glej točki 2.1.2 in 2.2.1 sporočila Komisije o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah). Zato omejena odprava tarifnih kvot za nekatere proizvode s poreklom iz Rusije in Belorusije ni omejevalni ukrep ali prepoved, ampak je njen namen preprečiti, da bi imeli ti državi posredne koristi od enostranskega ukrepa Unije, in zagotoviti splošno skladnost ukrepov Unije.

(17)Uredbo (EU) 2021/2283 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

(18)Da bi se izognili prekinitvam pri uporabi sheme tarifnih kvot in da bi upoštevali smernice iz Sporočila Komisije o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah, je treba spremembe tarifnih kvot iz te uredbe za zadevne proizvode uporabljati od 1. januarja 2023. Ta uredba bi morala zato začeti veljati nemudoma –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2021/2283 se spremeni:

(1)v členu 1 se doda naslednji odstavek:

„4. Opustitev iz odstavka 2 se ne uporablja za proizvode s poreklom iz Belorusije in Rusije, razen za zaporedne številke kvot 09.2600, 09.2742, 09.2698 in 09.2835.“;

(2)Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2023.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,