P6_TA(2004)0058

Izvoz orožja

Resolucija Evropskega parlamenta o petem letnem poročilu Sveta v skladu z operativno določbo 8 Pravil Evropske unije o ravnanju pri izvozu orožja (2004/2103(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju petega letnega poročila Sveta v skladu z operativno določbo 8 Pravil Evropske unije o ravnanju pri izvozu orožja [1],

- ob upoštevanju priročnika k Pravilom Evropske unije o ravnanju pri izvozu orožja, sprejetega v delovni skupini za izvoz konvencionalnega orožja dne 28. oktobra 2003 (14283/03),

- ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2003/468/SZVP z dne 23. junija 2003 o nadzoru nad trgovanjem z orožjem [2],

- ob upoštevanju evropske varnostne strategije, ki jo je sprejel Svet dne 12. decembra 2003,

- ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožij za množično uničevanje, ki jo je sprejel Svet 12. decembra 2003, katere cilj je med drugim krepitev politike in izvajanja nadzora nad izvozom,

- ob upoštevanju člena 17 Pogodbe EU in člena 296 Pogodbe ES,

- ob upoštevanju četrtega letnega poročila Sveta v skladu z operativno določbo 8 Pravil Evropske unije o ravnanju pri izvozu orožja [3] in Resolucije Parlamenta z dne 25. septembra 2003 [4] o tem poročilu,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2003 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Evropska obramba — industrijski in tržni vidiki — v smeri politike EU o opremi za obrambo [5],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o človekovih pravicah na svetu v letu 2003 in tozadevne politike Evropske unije [6],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2003 [7] o odpravi evropskega embarga na trgovanje z orožjem z Ljudsko republiko Kitajsko,

- ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 6. julija 2000 o ugrabitvi otrok s strani LRA (Lord's Resistance Army) [8] in z dne 3. julija 2003 o trgovini z otroki in vojakih, ki so še otroci [9],

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A6-0022/2004),

A. ker je izvajanje strogega nadzora nad izvozom orožja izjemno pomembno, še posebej ob upoštevanju sprememb varnostnih razmer po koncu hladne vojne, ki so jih zaznamovali številni primeri regionalnih nestabilnosti, razpadle države, nedržavni akterji, ki izrabljajo otroke kot vojake, teroristične mreže in organiziran kriminal,

B. ker je Svet v zgoraj omenjeni evropski varnostni strategiji nekatere od teh značilnosti varnostnih razmer po koncu hladne vojne označil kot eno ključnih groženj,

C. ker so organizirane kriminalne združbe in mednarodni tihotapci orožja svoje nezakonite dejavnosti razširili tudi na orožje malega kalibra, razpoložljivost katerega je glavni dejavnik pri povečanju števila konfliktov, in ker njihove tihotapske poti potekajo prek ozemlja razširjene EU kakor tudi prek ozemlja njenih novih sosednjih držav in držav zahodnega Balkana,

D. ker vsako leto zaradi nasilja, povezanega z lahkim orožjem, v oboroženih spopadih in v povezavi s kaznivimi dejavnostmi umre približno pol milijona ljudi,

E. ker se je v prejšnjem desetletju opazno povečala uporaba zasebnih varnostnih ali vojaških podjetij, kar zahteva uvedbo zakonodaje za nadzor in spremljanje dejavnosti zasebnih ponudnikov vojaških, policijskih in varnostnih storitev,

F. ker bi morala EU izpolniti svojo povečano odgovornost do miru in varnosti v Evropi in po svetu z nadaljnjimi pobudami za omejevanje razširjenosti orožja in za razorožitev,

G. ker je na tem področju kar največja preglednost, vključno z izdelavo celovitih letnih poročil, nujen predpogoj za demokratično odgovornost, ki je najboljše zagotovilo za mir in stabilnost,

H. ker je priročnik k Pravilom Evropske unije o ravnanju pri izvozu orožja pomemben korak naprej pri pojasnjevanju določb teh pravil o obvestilih o zavrnitvi in o posvetovanju ter prispeva k preprečevanju razhajajočih se razlag v različnih državah članicah,

I. ker Skupno stališče Sveta o nadzoru nad trgovanjem z orožjem predstavlja prvi korak pri nadzoru nad nezakonitim trgovanjem z orožjem, vendar je še vedno treba izboljšati nekaj pomanjkljivosti, da ne bi oslabili njegove učinkovitosti,

J. ker se zdi, da se doseženemu napredku navkljub, orožje izdelano v EU in njegovi sestavni deli, dovoljenja EU za čezmorsko proizvodnjo orožja, zasebne vojaške in varnostne storitve iz EU, vojaško osebje, znanje, usposabljanje in oprema iz EU za izvajanje smrtne kazni, mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja še naprej dobavljajo v svetovne regije, kjer se standardi, določeni v Pravilih o ravnanju, nedvomno namerno kršijo,

K. ker je v boju proti nezakonitemu trgovanju z orožjem in za učinkovito preprečevanje dobave orožja neprimernim končnim uporabnikom bistvenega pomena, da so pošiljke orožja, končni uporabniki izvoženega orožja, druga vojaška in varnostna oprema, dovoljena proizvodnja in trgovanje z orožjem podvrženi bolj učinkovitemu nadzoru,

L. ker je še posebej v okviru razvoja evropske orožne industrije in skupne varnostne in obrambne politike potrebno večje usklajevanje politike EU o nadzoru nad izvozom orožja,

M. ker prej omenjena resolucija Parlamenta z dne 20. novembra 2003 poudarja, da bi moral notranje odpiranje vojaških trgov spremljati strog nadzor nad izvozom na zunanjih mejah EU,

N. ker se je po pristopu novih držav članic 1. maja 2004 povečal delež EU v mednarodni trgovini z orožjem na splošno, še posebej pa izvoza orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, s tem da v nekaterih od teh novih držav izdelajo in izvozijo znatno količino orožja; ker nekatere nove države članice še vedno nimajo zadostnih zmogljivosti za takojšnjo izpolnitev obstoječih obveznosti iz Pravil o ravnanju in bi zato potrebovale pomoč pri njihovem izvajanju,

O. ker je bilo približno 80 % izvoza orožja EU med leti 1999 in 2003 namenjenih državam izven Evrope,

P. ker se je s sprejetjem Pravil o ravnanju s strani desetih novih držav članic povečal izvoz orožja, na katerega se le-ta nanašajo,

Q. ker je zaradi nadaljnje širitve EU zelo pomembno, da tudi države kandidatke — Hrvaška, Bolgarija, Romunija in Turčija — pripravijo letna poročila o njihovi politiki izvoza orožja, izboljšajo nadzor nad izvozom in zagotovijo upoštevanje ustreznih osnovnih standardov; v prepričanju, da bi morale države članice ne samo aktivno podpirati ta proces, temveč s strogim upoštevanjem Pravil o ravnanju in z izdelavo celovitih letnih poročil o svojih dejavnostih v zvezi z izvozom orožja tudi same postaviti dober zgled,

R. v prepričanju, da bi nadaljnje usklajevanje politik izvoza orožja med državami članicami pomembno prispevalo k razvoju Evropske varnostne in obrambne politike ter h krepitvi skupnega pristopa držav članic k skupni zunanji politiki,

S. v prepričanju, da mora politika EU o nadzoru nad izvozom orožja zagotavljati usklajenost zunanjepolitične dejavnosti Skupnosti, vključno z zastavljenimi cilji na področju preprečevanja kriz, boja proti revščini, krepitve demokracije in spodbujanja spoštovanja človekovih pravic,

T. v prepričanju, da je lahko v svetovnem okviru res učinkovita le mednarodna ureditev trgovine z orožjem, ki temelji na mednarodnem sporazumu o trgovini z orožjem, podlaga katerega so obstoječe obveznosti držav po mednarodnem pravu;

1. meni, da je jasna in učinkovita skupna politika nadzora nad izvozom orožja odločilna za boj proti mednarodnemu terorizmu ter za preprečevanje sporov, regionalno stabilizacijo in spoštovanje človekovih pravic;

2. zato pozdravlja napredek, omenjen v petem letnem poročilu o izvajanju Pravil o ravnanju, še posebej nadaljevanje zbirke sporazumno določenih postopkov držav članic, objavljene v prilogi I, in tabelo iz priloge II, ki vsebuje podatke o številu in vrednosti izdanih izvoznih dovoljenj in o vrednosti izvoza orožja;

3. še posebej pozdravlja izboljšave pri podatkih o izvozu orožja tako s strani starih kot tudi novih držav članic; vendar je v nekaterih primerih zaskrbljen glede vrednosti predloženih podatkov;

4. meni, da je zagotavljanje pravočasnih, celovitih in združljivih podatkov s strani vseh držav članic bistvenega pomena za njihovo preglednost;

5. z veseljem pozdravlja, da se proces usklajevanja postopkov poročanja nadaljuje in da so bili sprejeti nadaljnji koraki za dosego popolnoma primerljivih statističnih podatkov med državami članicami;

6. zato vsemu doseženemu napredku pri večji usklajenosti statističnih podatkov navkljub želi, da bi vsaka država članica zagotovila podatke o vrsti in količini dobavljenega orožja, o celotni vrednosti izvoza, o številu zavrnjenih dovoljenj, vključno z razlogi za zavrnitev, natančnejše informacije o ciljni državi in klasifikacijo končnih uporabnikov, da bi se na podlagi popolnejših in bolj usklajenih podatkov izboljšala preglednost;

7. s tem v zvezi pozdravlja vzpostavitev centralne baze podatkov o obvestilih o zavrnitvi na sekretariatu Sveta v Bruslju in poudarja njeno uporabnost, saj bo na ta način vsem državam članicam takoj na voljo vir podatkov, ki bo omogočal preučitev določenih zavrnitev; poziva k pravočasni razširitvi te baze podatkov, da bi vključevala podatke o posvetovanjih v skladu s Pravili o ravnanju kakor tudi o končnih uporabnikih, za katere se ve ali sumi, da se ukvarjajo s ponovnim izvozom, s preusmerjanjem in z zlorabo orožja in drugega nadzorovanega blaga;

8. nadalje želi, da se v nacionalnih poročilih o izvozu orožja navedejo podatki o neuradnih zavrnitvah izvoza orožja pred uradno prošnjo za dodelitev dovoljenja;

9. poudarja uporabnost te centralne baze podatkov o obvestilih o zavrnitvi, saj bo vsem državam članicam takoj na voljo vir podatkov, ki bo omogočal preučitev določenih zavrnitev;

10. pozdravlja novo in posodobljeno različico Skupnega seznama vojaškega blaga EU in njegovo objavo v Uradnem listu; poziva države članice, da popolneje in pregledneje poročajo o izvozu blaga za "vojno rabo", v kolikor je bilo pogosto uporabljeno za kršenje človekovih pravic;

11. meni, da besedilo Pravil o ravnanju vodi k različnim razlagam v različnih državah članicah in zato pozdravlja priročnik k pravilom, ki opredeljuje in pojasnjuje operativne določbe Pravil o ravnanju; poziva države članice, naj spremenijo merila o izvozu, da bi se s tem izboljšala njihovo jasnost in celovitost, ter zagotovijo, da ta merila povsem odražajo obstoječe obveznosti držav po mednarodnem pravu;

12. pozdravlja začetek raziskave o načinih izvajanja merila št. 8 (združljivost izvoza orožja s tehničnimi in gospodarskimi zmožnostmi države prejemnice), saj predstavlja pomemben prispevek k preprečevanju kriz in trajnostnemu razvoju v socialno manj razvitih državah, medtem pa države članice poziva, da dejanje ponovijo za uporabo preostalih sedmih meril;

13. meni, da so enotna pravila EU o nadzoru dejavnosti trgovanja z orožjem bistvenega pomena; pozdravlja skupno stališče EU o trgovanju z orožjem iz leta 2003, vendar meni, da še vedno ne obstaja dovolj operativnih določb, ki bi državam članicam omogočale poseben nadzor nad dejavnostmi državljanov in prebivalcev EU v zvezi s trgovanjem z orožjem, prevozom in financiranjem orožja, kadar se te dejavnosti in s tem povezane dobave orožja izvajajo prek "tretjih držav";

14. še posebej pozdravlja prizadevanja Avstrije, Belgije, Finske, Francije, Nemčije, Nizozemske, Švedske in Združenega kraljestva za vzpostavitev nadzora nad trgovanjem s konvencionalnim orožjem in poziva druge države članice, naj pospešijo nacionalne postopke za izvajanje nadzora nad trgovanjem, ki je predviden v skupnem stališču Sveta o nadzoru nad trgovanjem z orožjem;

15. ponovno poudarja svoje mnenje, da bi bilo za posle trgovanja z orožjem potrebno uvesti obvezen register in sistem dovoljenj, ki bi veljala tudi za evropske državljane in podjetja izven ozemlja EU, podobno kot je to urejeno v zakonodaji ZDA;

16. poziva države članice, naj v svojo zakonodajo o trgovanju z orožjem vključijo tudi storitve v zvezi s prevozom in financiranjem orožja;

17. poziva države članice, naj prepovedo trgovanje z opremo za izvajanje smrtne kazni, mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja; naj kazensko preganjajo kršitve embargov OZN, EU ali OVSE na izvoz orožja, kot tudi nacionalnih embargov zadevne države članice EU na izvoz orožja, kjerkoli so storjene s strani državljanov EU, posrednikov in družb, registriranih v EU;

18. pozdravlja dejstvo, da je "navedba o končni uporabi blaga" vključena med najosnovnejše podatke, ki morajo biti navedeni v potrdilu končnega uporabnika; hkrati poziva k vključitvi klavzule o nezlorabi, ki določa, da se material ne bo uporabljal na prepovedan način; vendar pa ponovno zahteva vzpostavitev sistema za preverjanje prenosa in nadzornega sistema po izvozu, ki bi moral vključevati sistematični fizični nadzor s strani pristojnih nacionalnih organov na krajih prenosa in skladiščenja, z možnostjo izrekanja kazni;

19. zato ponovno poziva države članice, naj preučijo možnosti vzpostavitve skupnega nadzornega sistema na ravni EU, in priporoča, naj se pretehta tudi model evropske agencije za nadzor nad izvozom orožja;

20. poziva Svet in države članice, da ohranijo embargo EU na trgovino z orožjem z Ljudsko republiko Kitajsko in da ne zmanjšajo obstoječih nacionalnih omejitev za takšno prodajo orožja; meni, da bi bilo embargo potrebno ohraniti, dokler EU ne bo sprejela pravno zavezujočega kodeksa o izvozu orožja in dokler Ljudska republika Kitajska ne bo sprejela konkretnih ukrepov za izboljšanje razmer glede človekovih pravic v svoji državi, vključno z ratificiranjem Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter s polnim spoštovanjem pravic manjšin;

21. prosi Svet, naj zagotovi skladnost politike EU glede uvedbe embarga na trgovanje z orožjem za vlade, odgovorne za hude kršitve človekovih pravic;

22. poziva države kandidatke — Hrvaško, Bolgarijo, Romunijo in Turčijo, da v skladu s Pravili o ravnanju poostrijo svojo zakonodajo, predvsem svoje postopke pri izvozu orožja in da v skladu s prilogama I in II petega letnega poročila poročajo o tem postopku; poziva Komisijo, da pozorno spremlja napredek v procesu pristopnih pogajanj, in poziva vse sedanje države članice, da pripravijo in objavijo nacionalna letna poročila za koledarsko leto 2004 in vsako naslednje leto;

23. meni, da bi k upoštevanju Pravil o ravnanju morali pozvati tudi nove sosednje države razširjene EU in države, s katerimi je ali bo EU sklenila stabilizacijsko-pridružitveni sporazum; meni, da je posebno pozornost treba nameniti Kaliningradu, ki je bil v preteklosti tranzitno mesto za pošiljke vojaške opreme in orožja iz drugih delov Rusije za nezakonite končne uporabnike; poziva Svet in Komisijo, da pri svojem sodelovanju z Rusko federacijo data prednost ukrepom za boj proti nedovoljeni trgovini, vključujoč redno izmenjavo podatkov o nadzoru nad izvozom in tranzitom ter dovoljenjih za izvoz in tranzit;

24. poziva države članice, naj na usklajen način nudijo zadostno podporo vsem državam, ki nimajo na razpolago potrebnih sredstev za ustrezno izvajanje Pravil o ravnanju;

25. pozdravlja s tem povezano dejstvo, da sta poljska in švedska vlada prevzeli pobudo in izvedli pet neformalnih srečanj COARM o nadzoru nad izvozom orožja med starimi in novimi državami članicami; priporoča, da se ta sistem srečanj COARM ohranja in da se ga prilagodi tako, da postane bolj reprezentativen in reden; pozdravlja tudi prizadevanja nizozemske vlade, da bi državam kandidatkam in drugim zainteresiranim državam predstavili praktično izvajanje Pravil o ravnanju;

26. ponovno poziva k sprejetju pravno zavezujočih ukrepov in k popolni uskladitvi politik držav članic glede nadzora nad izvozom orožja kot kratkoročnima ciljema in močno spodbuja države članice, naj si prizadevajo za napredek v tej smeri s kaznovanjem kršitev embargov OZN, EU, OVSE ali katere koli države članice, ki jih storijo podjetja, registrirana v EU;

27. priporoča, da se v vmesnem obdobju izvedejo:

a) celovita predhodna posvetovanja držav članic o dobavah v regije, kjer obstaja povečana nevarnost krize, skupaj z razvojem kontrolnega seznama EU ("rdeča zastava") o pomembnih kazalcih za zgodnje opozarjanje, ki bi glede določenega končnega uporabnika kazali na resne okoliščine, ki bi lahko vplivale na dovoljenja za izvoz orožja;

b) celosten večstranski pristop k posvetovanju glede odločitev o odobritvi ali zavrnitvi dovoljenj, pri čemer je prvi korak zaveza držav članic, da bodo obveščale vse ostale države članice o vsebini in rezultatu kateregakoli posvetovanja, pri katerem sodelujejo, še posebej kadar ena država članica namerava izdati dovoljenje, ki je bilo že zavrnjeno v drugi državi članici ("undercutting");

c) vključitev vseh načel, meril in operativnih določb Pravil o ravnanju v nacionalno zakonodajo, s pogojem, da to ne vpliva na pravico držav članic, da sledijo strožji nacionalni politiki;

d) vsi nadaljnji embargi EU se nanašajo na tiste kategorije opreme na Skupnem seznamu vojaškega blaga ali v prilogah k Uredbi Sveta (ES) št. 1334/2000 [10] (Uredba o dvojni rabi), na katere se nanaša embargo;

28. poziva, z ozirom na vzpostavitev skupnega evropskega orožnega trga, k postopni ukinitvi nadzora nad gibanjem orožja znotraj Evropske unije v okviru skupne politike nadzora EU nad izvozom orožja, na primer z vnosom pravila o prepovedi podelitve dovoljenja, ki je že bilo zavrnjeno s strani ene od držav članic v Pravila o ravnanju;

29. odločno podpira predlog trgovinske uredbe Sveta, ki bi prepovedala izvoz vsakršne opreme za izvajanje smrtne kazni, mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja, prepovedala posebno orožje, kot so protipehotne mine, in določila strog nadzor opreme, ki bi lahko bila uporabljena za izvedbo notranjih represivnih ukrepov;

30. poziva, naj se v zvezi z nadzorom izvoza, povezanega s tretjimi državami, posebna pozornost posveti izdelkom, ki se lahko uporabijo tako v civilne kot vojaške namene, kot je tehnologija za opazovanje in nadzor, ter rezervnim delom in izdelkom, primernim za uporabo pri elektronskem bojevanju in pri kršitvah človekovih pravic brez smrtnih žrtev;

31. deli zaskrbljenost odbora COARM glede primernosti, da se dovoli izvoz reguliranega blaga za humanitarne namene v okoliščinah, v katerih bi bilo izvozno dovoljenje sicer zavrnjeno; prizna, da lahko v konfliktnih regijah nekatere vrste reguliranega blaga prispevajo k varnosti in blaginji civilnega prebivalstva, vendar poudarja, da je treba vsak tak primer zelo strogo raziskati, pri čemer je treba državam članicam zagotoviti zadostna jamstva zoper zlorabe;

32. poziva države članice, naj priznajo veljavnost Pravil o ravnanju tudi za licenciranje predmetov, ki jih namerava država uvoznica vgraditi v podsklop ali končen orožni sistem, namenjen nadaljnjemu izvozu v tretjo državo;

33. poziva države članice, naj sprejmejo zakonodajo, v skladu s katero bo za izdelavo orožja (ali njegovih sestavnih delov) z licenco EU v tretjih državah obvezno pridobiti dovoljenje;

34. poziva države članice, naj priznajo veljavnost Pravil o ravnanju tudi za vse oblike medvladnih transferjev, še posebej za promet s presežki orožja; ponovno poudarja, da je izvoz ali promet s presežki orožja v države, kjer se bo slednje uporabljalo za kršitve človekovih pravic, kršitve mednarodnega humanitarnega prava ali druge kršitve mednarodnega prava, v nasprotju s Pravili o ravnanju;

35. poziva države članice, naj priznajo veljavnost Pravil o ravnanju tudi za premestitve vojaškega, varnostnega in policijskega osebja, za izmenjavo znanja in usposabljanja ter za zasebne vojaške in varnostne storitve;

36. poziva države članice, naj se sporazumejo o seznamu držav, ki so vpletene v oboroženih spopadih in v katere se načeloma prepove izvoz orožja, pri tem pa naj se oprejo na poročila in priporočila mehanizmov za spremljanje embargov Varnostnega sveta OZN na orožje;

37. poudarja pomembnost raziskav, namenjenih zagotavljanju zakonskega nadzora in preverjanju elektronskega prenosa znanja, programske opreme in tehnologije, ki bi lahko bili povezani z blagom na seznamu Skupnosti, za katero se zahteva izvozno dovoljenje;

38. poziva tudi države izvoznice orožja, ki niso članice EU, da podprejo načela in merila Pravil o ravnanju, da bi se s pomočjo teh pravil znatno prispevalo k nadzoru nad izvozom orožja, k preprečevanju sporov in k spodbujanju miru v svetu;

39. meni, da bo svetovni nadzor nad izvozom orožja učinkovit le z mednarodnim načinom nadzora nad trgovino z orožjem, in zato poziva države članice, naj spodbujajo sprejem strogih mednarodnih pravil za izvoz orožja glede na revizijsko konferenco OZN o orožju malega kalibra leta 2006 in usmerijo svoja prizadevanja v sprejetje pravno zavezujočega mednarodnega sporazuma o trgovini z orožjem, ki bi vključeval ukrepe za preusmeritev in prestrukturiranje podjetij, ki proizvajajo vojaško blago;

40. poziva Svet in države članice, naj natančno spremljajo skladnost z dovoljenji končnih uporabnikov in zlasti skladnost z obvestili o končni namembni državi, s prepovedjo ponovnega izvoza ter z izjavo, da se blago ne bo uporabljalo v druge namene, razen v tiste, ki so navedeni;

41. poziva vlade držav članic, naj izvedejo temeljit pregledu Pravil o ravnanju, upoštevajoč zgoraj navedene zahteve in priporočila, in se pri tem posvetujejo z ustreznimi stranmi, kot so parlamenti in nevladne organizacije;

42. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji kot tudi parlamentom in vladam držav članic in tretjih držav, ki so pristale na upoštevanje načel Pravil o ravnanju.

[1] UL C 320, 31.12.2003, str. 1.

[2] UL L 156, 25.6.2003, str. 79.

[3] UL C 319, 19.12.2002, str. 1.

[4] UL C 77 E, 26.3.2004, str. 414.

[5] UL C 87 E, 7.4.2004, str. 518.

[6] Sprejeta besedila, P5_TA(2004)0376.

[7] Sprejeta besedila, P5_TA(2003)0599.

[8] UL C 121, 24.4.2001, str. 401.

[9] UL C 74 E, 24.3.2004, str. 854.

[10] UL L 159, 30.6.2000, str. 1.

--------------------------------------------------