(2)Poročilo o državi za Bolgarijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Bolgarije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Bolgariji ni več makroekonomskih neravnotežij. V preteklih letih sta slabosti v finančnem sektorju spremljala visoka zadolženost in velik obseg nedonosnih posojil v podjetniškem sektorju. Pri tokratni oceni niso ugotovljena neravnotežja, saj so se zaradi skladnih ukrepov politike in ugodnega makroekonomskega okolja dodatno zmanjšala tveganja in ranljivosti.

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij in zlasti člena 6(1) Uredbe,

(3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

(4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

(5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

(6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

(7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sistemu, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

(8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Bolgarija je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

(9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po bolgarskih regijah, zlasti tistih, ki se izrazito opirajo na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami v Bolgariji še povečale, zaradi česar bo že opaženi trend poglabljanja razlik med glavnim mestom in preostalimi deli države ter med mestnimi in podeželskimi območji postal še izrazitejši. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

(10)Bolgarija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(11)Za Bolgarijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

(12)V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 2,1 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 3,1 % BDP v letu 2020. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 20,4 % BDP v letu 2019 povečal na 25,8 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

(13)Bolgarija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 1,3 % BDP. Ukrepi vključujejo višjo porabo za storitve zdravstvenega varstva in socialne varnosti ter shemo podpore zaposlovanju za sektorje v težavah. Poleg tega je Bolgarija napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na 0,6 % BDP. Ti ukrepi vključujejo jamstva bolgarske razvojne banke, ki je v državni lasti, in odloge plačila davka od dohodkov pravnih oseb. Ukrepi, ki jih je sprejela Bolgarija, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

(14)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi primanjkljaj sektorja država Bolgarije v letu 2020 znašal 2,8 % BDP, v letu 2021 pa 1,8 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

(15)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Bolgarija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. Po oceni vseh pomembnih dejavnikov je v poročilu ugotovljeno, da je merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, izpolnjeno.

(16)Bolgarija je 13. marca 2020 razglasila izredne razmere, in sicer za obdobje od 13. marca 2020 do 13. aprila 2020, nato pa jih je podaljšala najprej do 13. maja 2020, pozneje pa še do 14. junija 2020. Parlament je 6. aprila 2020 sprejel predlog spremembe državnega proračuna za leto 2020, ki ga je predložila vlada. Novi proračun predvideva primanjkljaj v višini 3,5 milijarde BGN (2,9 % BDP) zaradi višjih odhodkov za ukrepe v zvezi s krizo in pričakovanega znižanja prihodkov v višini 2,4 milijarde BGN. Zgornja meja novih obveznic, ki jih lahko izda vlada, naj bi se povišala za petkrat, in sicer z 2,2 milijarde BGN na 10 milijard BGN. Bolgarija je za podporo zdravstvenemu sistemu in obravnavanje socialno-ekonomskih posledic pandemije mobilizirala finančni sveženj v skupni višini več kot 870 milijonov BGN v okviru več operativnih programov, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020.

(17)V odziv na krizo je Bolgarija sprejela ukrep za podporo zaposlovanju, s katerim se zavezuje, da bo plačala 60 % dohodkov delavcev in njihovih prispevkov za socialno varnost za obdobje do treh mesecev, če delodajalec plača razliko in se zaveže, da bodo delavci obdržali zaposlitev. Upravičena so podjetja, ki so jih neposredno prizadele omejitve zaradi izrednih razmer. Upravičena so tudi podjetja v drugih sektorjih, ki lahko dokažejo 20-odstotni upad prihodka v marcu 2020 v primerjavi z marcem 2019.

(18)Kapital bolgarske razvojne banke je bil povečan za podporo likvidnosti gospodarstva. Bankam je bilo za portfeljsko jamstvo, da bi zagotavljale prožnejše pogoje za poslovna posojila za podjetja, dodeljenih 500 milijonov BGN, za jamstva za brezobrestna posojila do 4 500 BGN za ljudi, ki so jih podjetja dala na neplačani dopust, ali za samozaposlene pa 200 milijonov BGN. Bolgarska razvojna banka bo uvedla tudi jamstveno shemo v vrednosti 100 milijonov EUR za posojila za mala in srednja podjetja s financiranjem iz operativnega programa „Inovacije in konkurenčnost“ v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj. Upravljavec skladov finančnih instrumentov v Bolgariji je ponovno preučil svoj portfelj in svoje instrumente za podporo podjetjem prilagaja trenutnim gospodarskim razmeram. Bolgarska centralna banka je uvedla sveženj ukrepov v višini 9,3 milijarde BGN, ki so namenjeni ohranjanju odpornosti bančnega sistema in krepitvi njegove prožnosti, da bi se zmanjšali negativni učinki omejitev za državljane in podjetja.

(19)Kriza je močno prizadela bolgarsko gospodarstvo, in sicer tako storitveni kot tudi proizvodni sektor. Negativni učinek je bil še večji zaradi zmanjšanja povpraševanja in ponudbe ter motenj v globalnih vrednostnih verigah. Ukrepi, ki jih je vlada sprejela za obvladovanje izrednih razmer, lahko pomagajo ublažiti posledice krize, vendar bo za ohranjanje zaposlovanja in izboljšanje likvidnosti podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij ter samozaposlenih oseb, bistveno hitro in učinkovito izvajanje teh ukrepov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. V skladu s smernicami Komisije je Bolgarija odpravila prepoved izvoza osebne zaščitne opreme in vzpostavila t. i. zelene vozne pasove za hitra preverjanja na mejnih prehodih.

(20)COVID-19 je dodatno obremenil bolgarski zdravstveni sistem, pri katerem je bila že prej opažena omejena dostopnost, ki izhaja iz nizkega javnega financiranja, omejenega kritja zdravstvenega zavarovanja, premajhnega števila medicinskih sester in neenakomerne geografske porazdelitve zdravstvenih delavcev. Odpornost, dostopnost in zmogljivost bolgarskega zdravstvenega sistema je torej mogoče na splošno izboljšati. Bolnišnice bi se lahko razbremenile tako, da bi se več oskrbe (tako splošne kot specialistične) izvajalo ambulantno, tudi ob uporabi posvetovanja z zdravniki na daljavo, testiranje in zdravljenje pa bi moralo biti na voljo vsakomur, ne glede na status zdravstvenega zavarovanja. Na vsem ozemlju bi bilo treba zagotoviti ustrezen dostop do zdravstvenih delavcev in njihovih storitev. Povezava primarne, dolgotrajne in zunajbolnišnične oskrbe je ključna za starejše osebe in najranljivejše skupine.

(21)Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7,0 %, leta 2021 pa znižala na 5,8 %. Od razglasitve izrednih razmer brezposelnost hitro narašča v gostinskem sektorju, v velikih mestih in med ljudmi z največ srednješolsko izobrazbo. Vlada je sprejela ukrepe za ohranitev delovnih mest, zlasti sheme skrajšanega delovnega časa, ki bi jih bilo treba hitro izvesti in dodatno okrepiti. Trenutni okvir, dosežen v sodelovanju s socialni partnerji, zagotavlja delodajalcem in delavcem, vključno s samozaposlenimi, obsežno podporo za preprečevanje nadaljnje izgube delovnih mest. Zmogljivosti in ukrepe, ki jih je uvedla nacionalna agencija za zaposlovanje, bo treba okrepiti, da bodo kos negativnim učinkom na trgu dela. Nadaljnja prizadevanja v zvezi z aktivacijo, izpopolnjevanjem in ponovnim usposabljanjem bodo ključnega pomena za vrnitev ljudi na delo, hkrati pa je treba delovno silo pripraviti na izzive in priložnosti, ki jih prinaša digitalizacija. Kriza bi lahko tudi občutno prizadela delavce v neformalnih zaposlitvah z omejenim dostopom do zdravstvenih storitev in socialne zaščite. S ciljno usmerjenimi ukrepi politike bi se lahko preprečilo nadaljnje pogrezanje nezaščitenih delavcev in najranljivejših skupin v revščino ter izboljšale njihove možnosti za preživljanje med okrevanjem.

(22)Kriza zaradi COVID-19 ima nesorazmerne posledice za ranljive skupine in obstoječi socialni izzivi se bodo zaradi nje le še povečali. Delež oseb s tveganjem revščine ali socialne izključenost, je bil visok že pred krizo, zlasti med otroki, starejšimi, invalidi in Romi, s socialnimi transferji pa se je revščina zmanjševala le v omejenem obsegu. Dohodkovna neenakost je bila med najvišjimi v EU, učinek davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov na zmanjševanje te neenakosti pa je bil med najmanjšimi. Kriza zahteva ukrepe za odpravo vrzeli, ki so bile opažene že v preteklih letih, zlasti glede sheme minimalnega dohodka, ki je pri odpravljanju revščine prejemnikov ena najmanj uspešnih v EU. Še vedno so pomembna vprašanja, kot so zagotavljanje socialne zaščite za vse, vključno z nestandardnimi delavci, samozaposlenimi osebami in gospodinjstvi z nizkimi dohodki, zagotavljanje dohodkovne podpore, hrane in ustreznih socialnih storitev ter zagotavljanje nujnih bivališč in podpore za brezdomce. Reforma socialnih storitev bi pripomogla k stabilizaciji sistema, medtem ko bi tesnejše sodelovanje med zdravstvenimi in socialnimi službami omogočilo boljši dostop do oskrbe za osebe, ki ne morejo skrbeti same zase, in za invalide. Mnoga romska gospodinjstva, ki so že pred krizo živela v veliki revščini, potrebujejo storitve mediacije ter osnovne storitve in podporo.