49.

zato opozarja na svoje resolucije, razprave in ugotovitve misij iz leta 2009 o vprašanjih temeljnih pravic, ki so pokazale, da je veliko nerešenih vprašanj in posebnih primerov kršitev temeljnih pravic, zaradi katerih so nujni ukrepi, srednjeročne strategije in dolgoročne rešitve, potrebno pa je tudi nadaljnje ukrepanje institucij EU, kot so: — varovanje štirih temeljnih svoboščin kot temeljnih dosežkov EU, ob posebni pozornosti, namenjeni prostemu gibanju državljanov EU, — varstvo pravic vseh oseb na ozemlju EU, ne glede na državljanstvo, — zagotavljanje pravne varnosti ter obstoj ustreznega sistema medsebojnega nadzora v okviru trdnega demokratičnega sistema, — zagotavljanje varovanja osebnih podatkov in zasebnosti, tudi pri zbiranju, obdelavi, prenosu in shranjevanju finančnih in osebnih podatkov tako znotraj kot zunaj Unije, v skladu z načeli namena, nujnosti in sorazmernosti ter s pravicami do popravkov in pritožb, ter spodbujanje pravega ravnotežja med osebnimi svoboščinami in kolektivno varnostjo, ki jo ogrožajo nove oblike terorizma in organiziranega kriminala, — boj proti trgovini z ljudmi – zlasti ženskami in otroki –, saj je to nesprejemljiva oblika suženjstva, opozarja, da se ocenjuje, da je kljub večletnim zavezam v okviru zakonodaje in politik na ravni EU in nacionalni ravni več sto tisoč ljudi letno prodanih v Evropsko unijo ali znotraj nje, ter poudarja, da je treba še okrepiti boj proti temu kaznivemu dejanju, tudi s sprejetjem novega predloga direktive EU, ki predvideva imenovanje nacionalnih poročevalcev, ki bi spremljali izvajanje politike boja proti trgovanju z ljudmi na nacionalni ravni, — varovanje pravic beguncev in migrantov ob hkratnem zagotavljanju, da upravljanje migracijskih tokov in pogajanja o sporazumih o ponovnem sprejemu s tretjimi državami na ravni EU teh posameznikov ne izpostavljajo kršitvam človekovih pravic, — varovanje pravic žrtev nasilja, kaznivih dejanj, vojne in kršitev človekovih pravic, kar je področje, na katerem je potrebna zakonodaja, ki se bo uporabljala po vsej EU, ne da bi preusmerjali pozornost in vire, ki se namenjajo preprečevanju kriminala in terorizma, boju proti tem pojavom ter odpravi temeljnih vzrokov; opozarja na javno posvetovanje v EU o krepitvi pravic žrtev kaznivih dejanj in nasilja, ki je steklo v začetku leta 2010, in pričakuje dopolnilni predlog Komisije o praktičnih ukrepih za podporo žrtvam v sodnih postopkih; opozarja na pobudo držav članic za evropsko odredbo o zaščiti, da se okrepi zaščita žrtev, ki se gibljejo med državami članicami EU, vendar poziva, naj se pojasni pravna narava njenih določb, — razvoj strategij EU o pravicah otrok skozi praktične ukrepe za boj proti zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, za spodbujanje varne uporabe interneta in odpravo otroškega dela in revščine otrok; pri tem je treba upoštevati ocene, po katerih naj bi bilo v Evropi v svojem otroštvu spolno zlorabljenih 10–20 % otrok, ter raziskave, ki kažejo, da so žrtve otroške pornografije vse mlajši otroci in da obstaja nevarnost, da bo v sedanjih svetovnih gospodarskih razmerah še več otrok prisiljenih delati in pahnjenih v revščino, — spodbujanje azilne politike in politike priseljevanja v skladu z vrednotami in načeli Pogodb, Listine in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic: — razvoj strategije EU za zagotavljanje pravic invalidnih oseb, ki so še vedno žrtve diskriminacije v družbenem, poklicnem in kulturnem življenju, — prepoved in odprava, v skladu s členom 21 Listine, vseh oblik diskriminacije na vseh področjih življenja, vključno z etničnim profiliranjem, ob upoštevanju vzpostavljenih pravnih odgovornosti in pristojnosti, — varovanje jezikovne raznolikosti kot kulturne dediščine Evrope, tudi jezikov manjšin, — prepoved kaznovanja uporabe jezika, ki ni uradni jezik države članice, — boj proti revščini in socialni izključenosti, — priprava na ravni EU strategije za spodbujanje socialnega in gospodarskega vključevanja Romov, ki bo usmerjena k ukrepom, in vključevanje te tematike v izvajanje evropske, nacionalne, regionalne in lokalne politike; vzpostavitev sodelovanja med državami članicami in Unijo, — vzpostavitev vseevropskega okvira za zagotavljanje postopkovnih pravic osumljencev v kazenskih postopkih, — zagotavljanje in spodbujanje svobode tiska v Evropski uniji, ki je vsako leto bolj omejena, pri čemer so najpomembnejši pojavi koncentracija medijev, pritisk na novinarje in njihovo delo ter tožbe proti novinarjem brez dejanskega ali tehtnega razloga, — ocenjevanje obstoječih sporazumov EU o ponovnem sprejemu in ocenjevanje učinka evropske politike sklepanja sporazumov o ponovnem sprejemu na temeljne pravice, — spodbujanje socialnega vključevanja bolj ranljivih ljudi, med njimi zaporniki ali nekdanji zaporniki in osebe, ki jim je bila izrečena nadomestna kazen, in sicer s pomočjo izobraževanja in pozitivnih ukrepov, poleg drugih ukrepov za spodbujanje njihove družbene rehabilitacije, — pravica do izobraževanja za vse, — varovanje migrantov, zlasti prosilcev za azil, — spodbujanje civilne družbe k pospeševanju pregledne in redne razprave o temeljnih pravicah, da se zagotovi njihovo čim širše varovanje, — boj proti vsem oblikam rasizma, ksenofobije in antisemitizma, — spodbujanje boljšega razumevanja med pripadniki različnih veroizpovedi in kultur, da se izboljša proces evropskega povezovanja, — varovanje pravic nezakonitih priseljencev v EU, — varovanje svobode izražanja ter svobode in neodvisnosti vseh medijev in tiska, — varovanje svobode misli, vesti in verovanja pred vsakršnimi kršitvami, saj gre za temeljno pravico, ki je zapisana v členu 10 Listine in vključuje svobodo do izražanja veroizpovedi ali prepričanja v javnem ali zasebnem življenju;