EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 9.11.2011 
SEC(2011) 1321 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta 
o programu varstva potrošnikov 2014–2020 
{COM(2011) 707 kon č.} 
{SEC(2011) 1320 kon č.}  
 
SL 2   SL Izjava o omejitvi odgovornosti  
Ta ocena u činka je zavezujo ča le za službe Komisije, ki sodelu jejo pri njeni pripravi, besedilo 
pa je pripravljeno kot osnova za pripombe ter ne posega v kon čno obliko kakršne koli 
odločitve, ki bi jo sprejela Komisija. 
 
SL 3   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Program varstva potrošnikov po letu 2013 (v nadaljnjem besedilu: Program) bo 
podprl izvajanje ukrepov GD SANCO na podro čju potrošniške polit ike po letu 2014. 
Gradi na rezultatih, doseženih s sedanjim programom (2007–2013). 
Novi program bo podpiral prihodnjo potro šniško politiko, ki državljane EU kot 
potrošnike z okrepljeno mo čjo umešča v središ če enotnega trga, in dopolnjeval 
pobude, osredoto čene na ponudbo. 
Potrebna je dolo čena mera neprekinjenosti med se danjim in prihodnjim programom, 
v skladu z rezultati vmesne ocene stra tegije in programa za obdobje 2007–2013, kjer 
je poudarjeno, da je ta politika na ra vni EU relativno nova, neprekinjenost pa 
bistvena za doseganje u činka. 
Hkrati se je pove čal pomen novih družbenih izzi vov, kot so bolj zapleteno odlo čanje 
(prenasičenost z informacijami, ve čja odgovornost potrošnikov zaradi liberalizacije, 
izpopolnjeni izdelki, storitve in oglaševanje ), potreba po premiku k bolj trajnostnim 
vzorcem porabe, priložnosti in nevar nosti zaradi razvoja digitalizacije, ve čja socialna 
izključenost in ve čje število nezaš čitenih potrošnikov ter starajo če se prebivalstvo. 
Glavni problemi, ki jih je treba obra vnavati s financiranjem ukrepov v skladu z 
novim programom, so naslednji: 
i) Varnost  
Razlike med državami članicami pri uveljavljanju za konodaje o varnosti proizvodov, 
prisotnost nevarnih proizvodov na enotnem trgu in tveganja, povezana z 
globalizacijo proizvodne verige, zahteva jo, da organi sodelujejo bolj u činkovito, da 
se nevarnim proizvodom onemogo či dostop do enotnega trga  in da se zagotovijo 
ustrezni ukrepi, kadar taki  nevarni proizvodi vstop ijo na trg. Potreba po preu čitvi 
možnosti za razvoj pobud na podro čju varnosti storitev. Pomanjkanje ustrezne 
strukture na ravni EU za zagotovitev najboljše vre dnosti sofinanciranja EU. 
ii) Obveš čanje in izobraževanje potrošnikov  
• slabo razvito spremljanje potrošniških trgov  
pomanjkanje zanesljivih in kakovostnih poda tkov ter analiz o delovanju enotnega 
trga za potrošnike;  
• nezadostna usposobljenost potrošniških organizacij , vključno s pomanjkanjem 
virov ter strokovnega znanja in izkušenj, zlasti v novih državah članicah; 
• pomanjkanje preglednih, primerljivih, zanesljivih in up orabniku prijaznih 
informacij  za potrošnike, zlasti v čezmejnih primerih; slabo poznavanje in 
razumevanje  ključnih pravic potrošnikov in zaš čitnih ukrepov pri potrošnikih 
in prodajalcih na drobno; nejasnost gled e stopnje zaupanja „bližnjicam“ (kot so 
spletne strani za primerjavo cen ), zlasti na digitalnem podro čju; 
 
SL 4   SL • neustreznost trenutnih orodij za izobraževanje potrošnikov  v EU, zlasti glede 
razvoja v digitalnem okolju. 
iii) Pravice in pravno varstvo  
• nezadostno varstvo pravic potrošnikov , zlasti v čezmejnih primerih; 
• potreba po nadaljnjem izboljšanju vklju čevanja  interesov potrošnikov v 
politike EU; 
• težave, s katerimi se sre čujejo potrošniki, ko pos kušajo zagotoviti pravno 
varstvo , zlasti v čezmejnih primerih. 
iv) Izvrševanje  
• mreža SVP  (mreža nacionalnih izvršnih organov) ni v celoti izkoriš čena; 
• slabo poznavanje mreže ECC-Net  (mreža evropskih potrošniških centrov) med 
potrošniki, potreba po okrepitvi njene u činkovitosti; upravno breme in 
pomanjkanje stabilnosti financiran ja, povezanega s trenutnim postopkom 
sofinanciranja. 
v) Sklep: usmerjenost ukrepov v skladu s programom varstva potrošnikov  
Kot je že bilo navedeno, so problemi, ki jih je treba obravnavati v okviru potrošniške 
politike, sicer raznovrstni in obsežni, venda r morajo biti ukrepi, financirani v sladu s 
tem programom, zaradi njegovega rela tivno majhnega obsega usmerjeni  na 
specifična področja, kjer je mogo če s posegom na ravni EU dose či rezultate in dodati 
vrednost. 
Izbrana so tri podro čja za ukrepanje: 
1) Ukrepi, ki ustrezajo pravnim obveznostim iz Pogodbe in obstoje čega pravnega 
reda EU na podro čju varstva potrošnikov. 
• financiranje vzdrževanja in ustreznega delovanja mreže RAPEX, mreže 
nacionalnih izvršnih organov (SVP ) in podatkovnih zbirk o kozmeti čnih 
izdelkih. 
2) Ukrepi, ki se jih ne izvaja ali jih ni mogo če izvajati na nacionalni ravni, ker po 
svoji naravi sodijo na raven EU: 
• podpora potrošnikom pri čezmejnih vprašanjih s: 
– sofinanciranjem delovanja mreže evropskih potrošniških centrov 
(ECC). Nacionalni organi ali potrošniške organizacije obi čajno ne morejo 
svetovati potrošnikom in jim nuditi podpore glede čezmejnih vprašanj; 
– vzpostavitvijo in delovanjem sistema spletnega reševanja sporov, ki 
obravnava tudi čezmejne primere; 
 
SL 5   SL • razvoj sodelovanja z mednarodnimi  partnerji za obravnavo vpliva 
globalizacije proizvodne veri ge na varnost proizvodov; 
• podpora zagotavljanju primerljivih podatkov o potrošniških trgih na ravni 
EU, ki se uporabljajo za pr imerjalno analizo med državami članicami in 
kot prispevek pri oblikovanju politik na ravni EU; 
• zagotavljanje, da so inte resi potrošnikov zastopani  na ravni EU, tako da 
se finančno podpirajo potrošniške or ganizacije na ravni EU. 
3) Ukrepi, ki dopolnjujejo in pove čujejo učinkovitost ukrep ov, sprejetih na 
nacionalni ravni: 
• usklajevanje in sofinanciranje skupnih ukrepov na podro čju varnosti 
proizvodov in uveljavljanja prav ic potrošnikov („sweeps“); 
• podpora kampanjam ozaveš čanja o potrošniških vprašanjih z državami 
članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi ter sodelovanje s 
posredniki, da se prispeva k jasnim, preglednim in zanesljivim informacijam za potrošnike; 
• podpora usposabljanju nacionalnih potrošni ških organizacij, ki bi bila na 
nacionalni ravni brez ekonom ije obsega precej dražja; 
• zagotavljanje platforme za izme njavo dobrih praks na podro čju 
izobraževanja potrošnikov.  
2. S
UBSIDIARNOST IN DODANA VREDNOST  
Ukrep EU temelji na členih 169 in 12 PDEU. 
Upravičenci Programa bodo potrošniki, naci onalni organi, odgovorni za varstvo 
potrošnikov , in potrošniške organizacije, katerih poglavitni cilj je izboljšati položaj 
potrošnikov po vsej EU. Program bo ponudil podporo potrošniškim organizacijam  na 
ravni EU in nacionalni ravni ter nacionalnim organom držav članic, ki so odgovorni 
za varnost proizvodov in izvrševanje. Prog ram bo dejansko koristil podjetjem, ki 
poslujejo pošteno in so inovativna , saj učinkovita potrošniška politika podpira 
pravilno delovanje enotnega trga. Tudi gospodarski subj ekti bodo imeli koristi od 
enakih pogojev delovanja, ki temeljijo na  jasnih pravilih in bolj usklajenem 
izvrševanju. V tem okviru bo Program pris peval k spodbujanju gospodarske rasti. 
Program bo podpiral cilje prihodnje potrošniš ke politike, ki se ukvarja s ponudbo na 
enotnem trgu.
 
SL 6   SL  
i) Varnost proizvodov 
Upravljanje sistema RAPEX je ena od obveznos ti Komisije, ki izhaja iz direktive o 
splošni varnosti proizvodov in Uredbe (ES) št. 765/2008. Brez finan čne podpore se 
dejavnosti ne bi izvajale na primerni ravni in dovo lj pogosto, da se izboljša 
sodelovanje pri tržnem nadzoru in za gotovi enotnejše izvrševanje zakonodaje o 
varnosti proizvodov. 
Ukrepi na ravni EU in sodelovanje prek  omrežja v zvezi z direktivo o splošni 
varnosti proizvodov prinašajo boljše rezult ate kot vrsta posameznih ukrepov držav 
članic, saj zapolnjujejo informacijske vrze li, ker uporabljajo informacije, ki so jih 
zbrale druge države (npr. Kitajska), in prepre čujejo neskladja na enotnem trgu. To je 
bistveno za resni čno prave pogoje delovanja za podjetja . Zagotavlja skladen pristop k 
tveganjem zaradi potrošniških proizvodov in  potrošnikom po vsej EU ponuja visoko 
raven zaščite. 
ii) Izobraževanje in obveš čanje potrošnikov  
• Spremljanje potrošniškega trga:  da se rezultati za potrošnike umestijo v 
središče enotnega trga, je treba nadalje r azvijati boljše podatk e in spremljanje 
enotnega trga v zvezi s ponudbo. Zbiranje primerljivih podat kov in analiz se 
lahko izvaja le na ravni EU, da se zagot ovi splošna analiza delovanja enotnega 
trga in vzpostavitev meril. Usklajena metodologija za razvrš čanje pritožb 
potrošnikov in poro čanje o njih bo prispevala k tem cilju. 
Na splošno so podatki pripravljeni tako, da so dovolj zanesljivi in 
reprezentativni, zato da se  jih lahko uporabi na ravni EU in naciona lni ravni. 
Raziskave in testiranja obnašanja, specifi čni za politiko, zagotavljajo prakti čno 
orodje za razvoj pametnejše ureditve. 
• Podpora potrošniškim organizacijam : Trdno in skladno zastopanje 
potrošniškega gibanja na ravni EU zagot avlja okrepljen prispevek potrošnikov 
k oblikovanju politike EU, institucijam EU in dialogu na ravni EU. 
Zagotavlja tudi neposredno krepitev mo či in podporo za izrazito šibke 
organizacije v novih državah članicah. Ukrepi za krepitev zmogljivosti 
nacionalnih potrošniških organizac ij dopolnjujejo nacionalne pobude, vodijo v 
ekonomijo obsega, podpirajo razvoj tran snacionalnih omrežij med udeleženci, 
vključno z mentorstvom in medsebojnimi strokovnimi pregledi. 
• Izobraževanje in obveš čanje potrošnikov 
Pobude obveš čanja in izobraževanja potrošnikov v EU pove čujejo znanje in 
zaupanje potrošnikov v čezmejne transakcije te r tako podpirajo dokon čanje 
enotnega trga. Pospešujejo izmenj avo najboljših praks med državami članicami 
in bodo prispevale k oblikovanju enotne ga, skladnega in zanesljivega vira 
informacij/izobraževanja na ravni EU. 
 
SL 7   SL  
iii) Pravice in pravno varstvo 
• Zagotavljanje visoke ravni zaš čite potrošnikov  v skladu s členom 169 PDEU. 
• Vključevanje  interesov potrošnikov je obveznost, ki izhaja iz člena 12 PDEU. 
• Pravno varstvo : obstoječe študije kažejo na potrebo po okrepitvi pravnega 
varstva za potrošnike. V zv ezi s tem bo Komisija preu čila pobude na podro čju 
alternativnega reševanja sporov in spletnega reševanja sporov. 
Alternativno reševanje sporov bo potrošnikom in podjetjem omogo čilo poceni, 
hiter in enostaven na čin zunajsodnega pravne ga varstva v EU. Sheme 
alternativnega reševanja s porov, ki upoštevajo osnovna na čela kakovosti, bodo 
na voljo za vse spore, s čimer se zagotavljajo enaki pogoji delovanja.  
Vzpostavitev platforme za spletno reševa nje sporov bo nacionalnim shemam za 
alternativno reševanje sporov omogo čilo učinkovitejšo obravnavo čezmejnih 
sporov, povezanih s spletno prodajo blaga in storitev, saj bo celoten postopek 
potekal prek spleta. Financiranje evropske platforme bo omogo čilo usklajen 
pristop ter  oblikovanje ekonomije obsega in si nergij, oboje pa  je lahko le 
posledica ukrepanja na ravni EU. 
iv) Izvrševanje 
• Naloga Komisije je upravljanje mreže SVP  (mreža nacionalnih izvršnih 
organov). Uredba SVP dolo ča tudi skupne projekte, skupne izvršne ukrepe in 
izmenjavo uslužbencev. V ta namen je  organiziranje skupnih ukrepov med 
državami članicami, kot so „sweeps“ (sofin anciran s Programom in državami 
članicami), u činkovito orodje.  
• Mreža ECC-Net  (mreža evropskih potrošniških centrov), ki jo sofinancirajo 
Komisija in države članice, zagotavlja evropsko mrežo, ki potrošnike obveš ča 
o njihovih pravicah pri čezmejnem nakupovanju in jih podpira pri uveljavljanju 
pravnega varstva s trgovcem v drugi državi članici EU, ko se sre čajo s 
težavami. Nacionalna potrošniška zdru ženja potrošnikom ne pomagajo pri 
čezmejnih primerih. Mreža zajema vse države članice, zato je pomo č 
potrošnikom in zavzemanje za njihov e pravice zagotovljena po vsej EU. 
3. CILJI POLITIKE  
Progam mora podpirati splošni cilj  prihodnje potrošniš ke politike, ki potrošnika z 
okrepljeno mo čjo umešča v središ če enotnega trga . Evropska potrošniška politika podpira 
in dopolnjuje nacionalno politiko pri prizadevanjih, da se evro pskim državljanom zagotovi, da 
v celoti uživajo koristi notranjega trga in jim je pri tem zagotovljena varnost, njihovi 
gospodarski interesi pa so ustrezno zaš čiteni. 
Ukrepi bodo podpirali štiri specifi čne cilje : 
 
SL 8   SL i) varnost : utrditi in pove čati varnost proizvodov z u činkovitim nadzorom trga po vsej 
Uniji; 
ii) obveš čanje in izobraževanje:  izboljšati izob raževanje, obveš čanje in ozaveš čanje 
potrošnikov o njihovih pravica h, razviti dokazno zbirko za potr ošniško politiko in zagotoviti 
podporo potrošniškim organizacijam; 
iii) pravice in pravno varstvo : utrditi pravice potrošnikov, zlas ti z regulativnimi ukrepi in 
izboljšanjem dostopa do pravnega varstva, vklju čno z alternativnim reševanjem sporov; 
iv) izvrševanje : podpreti uveljavljanje pravic potro šnikov s krepitvijo sodelovanja med 
nacionalnimi izvršnimi organi in s svetovanjem potrošnikom. 
Ti cilji podpirajo cilje  strategije Evropa 2020 glede rasti in konkuren čnosti. Vklju čili bodo 
posebna vprašanja strategije Evropa 2020 glede digitalne agende  (zagotoviti, da digitalizacija 
dejansko vodi v ve čjo blaginjo potrošnikov), trajnostne rasti  (premikati se v smeri bolj 
trajnostnih vzorcev porabe), socialne vklju čenosti  (upoštevati posebne okoliš čine nezaščitenih 
potrošnikov in potreb starajo čega se prebivalstva) in pametne ureditve  (spremljati potrošniški 
trg, da bi oblikovali pametne in  ciljno usmerjene ureditve). 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Osnovni scenarij  
Osnovni scenarij ustreza možnosti 1  za pobude iz 4 specifi čnih ciljev. V skladu s to 
možnostjo se z nekaterimi prilagoditvami nadaljuje ve čina ukrepov, ki se izvajajo po 
programu za obdobje 2007–2013. Nekateri ukrepi se bistveno zmanjš ajo ali se ne izvajajo 
več, ker niso ve č relevantni, hkrati pa se uvedejo  nekateri novi z omejeno ravnijo 
ambicioznosti (na primer glede pravnega varstva). To ustreza prora čunu, ki je enak ali manjši 
od proračuna v trenutnem programu. 
Naslednje družbene spremembe bodo vplivale na ukrepe, podobne ukrepom iz programa za 
obdobje 2007–2013, ali jih zmanjšale: ve čja globalizacija proizvodne verige, ve čji pomen 
storitev na podro čju varnosti, bol j zapleteno odlo čanje, potreba po premiku k bolj trajnostnim 
vzorcem porabe, posebne potrebe nezaš čitenih in starajo čih se potrošnikov, razvoj 
digitalizacije, spletno nakupovanje in posredniki. 
Čeprav je težko napovedati stanje v letu 2014 in pozneje, se pri čakuje, da se bo pritisk na 
sredstva med nacionalnimi upravami, ki se u kvarjajo z vprašanji potrošniške politike, še 
naprej nadaljeval, na primer pr i tržnem nadzoru in izvrševanju. Potrošniške organizacije so v 
nevarnosti, da jim nacionalni organi znatno zmanjšajo finan čno podporo, zlasti v novih 
državah članicah. V času gospodarske negotovosti proizvajalci iš čejo bližnjice in bi se lahko 
pogosteje zatekali h goljufijam, ljudje, ki pa ra je kupujejo cenejše blago, pa bi bili ogoljufani. 
 
SL 9   SL  
Druge možnosti:  
Pri celostni preu čitvi elementov za vse štiri cilje Pr ograma se lahko druge možnosti 
povzamejo, kot sledi: 
- možnost 0  ustreza kar najmanjšemu številu uk repov, ki se financirajo na podlagi 
pravnih obveznosti, naloženih s Pogodbo in obstoje čim pravnim redom EU na podro čju 
varstva potrošnikov; 
- možnost 2  ustreza bolj ambicioznemu pristopu  v skladu s prednostnimi nalogami 
Komisije (Evropa 2020, Akt za enotni trg) in  stalnim premislekom o prihodnosti potrošniške 
politike1. Proračun pri tej možnosti znaša približno 25 milijonov EUR letno; 
- možnost 3  bi zahtevala pove čanje prora čuna v primerjavi s trenutnim programom za 
nekatere dodatne ukrepe iz Programa, kot so razvoj javne podatkovne zbirke o varnosti 
potrošniških proizvodov, pravna varnost, ustanov itev sklada za podporo financiranja ukrepov 
čezmejnega pravnega varstva. 
S Sporočilom COM(2011) 500 z dne 29. junija 2011 je bilo dodeljenih 175 milijonov EUR (v 
stalnih cenah iz leta 2011) za program varstva potrošnikov 2014–2020. 
Možnost 3, ki se je prvotno zdel a ustrezna, ni bila izbrana zar adi tega, ker ni ustrezala tej 
dodelitvi. 
5. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Izbira najugodnejše možnosti za štiri cilje Programa je povzeta spodaj. 
Možnost 0, ki ustreza ohranjanju minimalne ravni poseganja, dolo čene z zakonom, in 
opustitvi številnih ukrepov na ravni EU, bi povzro čila zmanjšanje podpore EU 
potrošniški politiki in nasprotovala zav ezam EU, sprejetim v strategiji Evropa 2020 
in Aktu za enotni trg, ter rezultatom vr ednotenja trenutne strategije potrošniške 
politike in obstoje čega finan čnega programa. Ne bi zagotovila ustrezne podpore 
prihodnji potrošniški politiki, ki je trenutno v pripravi. 
Možnost 1, ki ustreza prora čunu, ki je enak ali nižji od  trenutnega programa, v 
naslednjih letih ne bi zadovoljivo obr avnavala izzivov, s katerimi se sre čujejo 
potrošniki in oblikovalci potrošniške politike, možnost 3, ki ustreza znatnemu povečanju prora čuna za potrošniško poli tiko, pa ni realisti čna in prinaša znatne 
dodatne stroške, ki niso sorazmerni s dodatnimi koristmi. 
Možnost 2 (ki ustreza možnosti 2 za vsak ukrep) je najboljša možnost s stališ ča 
stroškov/koristi. Prora čun bi v skladu s to možnostjo znašal približno 25 milijonov 
EUR letno, kar ustreza predlagani prora čunski dodelitvi za program varstva 
                                                
 
1 Lahko je v obliki potrošniške agende, ki bo objavljena leta 2012. 
 
SL 10   SL potrošnikov iz Sporo čila COM(2011) 500 z dne 29. j unija 2011. Obravnava tudi 
težave, opredeljene v zvezi z upravljanjem sredstev: partnerski sporazumi, ki se trenutno uporabljajo v podpor o potrošniškim organizacijam EU, bi se lahko uporabili 
za sofinanciranje evropskih potrošniških cen trov; ustanovitev uskl ajevalnega organa 
na ravni EU za nadzor trga glede varnosti  bi tudi prispevala  k racionalizaciji 
postopkov pri financiranju na tem podro čju.  
Preučena bo možnost uporabe pavšalnih zneskov, kjer je to mogo če, da bi se 
zmanjšala upravna obremenitev. 
Upravljanje Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike prav tako prispeva k 
racionalizaciji postopk ov pri financiranju. 
V skladu s to možnostjo bo Program lahko po dpiral cilje strategi je Evropa 2020 in 
prihodnje potrošniške politike s poudarkom na varnosti, obveš čanju in izobraževanju, 
pravicah in pravnem varstvu ter izvrševanju. 
6. S
PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Za program bosta predvideni vmesna in naknadna ocena. 
Naknadna ocena trenutnega programa ( 2007–2013), predvidena pred koncem leta 
2015, bo zagotovila tudi koristne elemente  za izvajanje naslednjega programa. 
Za spremljanje izvajanja Progama je bil opredeljen niz kazalni kov za štiri specifi čne 
cilje. 
Cilj 1: Varnost – utrditi in pove čati varnost proizvodov z u činkovitim nadzorom trga po vsej 
Uniji 
Kazalnik  Vir Trenutno stanje  Cilj 
% obvestil sistema RAPEX, ki imajo za posledico 
vsaj en odziv (drugih držav članic) RAPEX 43 % (843 obvestil) v letu 
2010 10-odstotno pove čanje 
v 7 letih  
Razmerje med številom odzivov in številom obvestil 
(resna tveganja)  RAPEX 107,5 % v letu 2010  15-odstotno pove čanje 
v 7 letih  
* Obvestilo lahko sproži ve č odzivov organov iz drugih držav članic.
 
SL 11   SL  
Cilj 2: Obveš čanje in izobraževanje – izboljšati izobraževanje, obveš čanje in ozaveš čanje 
potrošnikov o njihovih pravica h, razviti dokazno zbirko za potr ošniško politiko in zagotoviti 
podporo potrošniškim organizacijam 
Kazalnik  Vir Trenutno stanje  Cilj 
Število organov, ki obravnavajo pritožbe in jih 
vnesejo v sistem ECCRS  ECCRS (evropski sistem za 
registracijo pritožb 
potrošnikov) ni na voljo  60 % organov, ki obravnavajo pritožbe, v 7 
letih 
Zaupanje v čezmejne transakcije – % potrošnikov, 
ki enako ali bolj zaupajo v spletne nakupe pri 
prodajalcih iz druge države članice EU  potrošniški 
Eurobarometer  37 % v letu 2010  50 % v 7 letih  
 
Cilj 3: Pravice in pravno varstvo – utrditi prav ice potrošnikov, zlasti z regulativnimi ukrepi in 
izboljšanjem dostopa do pravnega varstva, vklju čno z alternativnim reševanjem sporov 
Kazalnik  Vir Trenutno stanje  Cilj 
% čezmejnih primerov, ki so jih evropski centri za 
potrošnike napotili na mehanizem alternativnega 
reševanja sporov  letno poro čilo 
ECC 9 % v letu 2010  50 % v 7 letih  
Število primerov, obravnava nih s sistemom spletnega 
reševanja sporov po vsej EU  Podatkovna zbirka platforme za spletno reševanje sporov
 17 500 (pritožbe, ki so jih prejeli ECC in so se nanašale na transakcije e-trgovanja) v letu 2010
 38 500 (+ 120 %) v 7 letih  
 
Cilj 4: Izvrševanje – podpreti uveljavljanje pr avic potrošnikov s krepitvijo sodelovanja med 
nacionalnimi izvršnimi organi in s svetovanjem potrošnikom 
Kazalnik  Vir Trenutno stanje  Cilj 
Raven pretoka informacij in sodelovanja znotraj 
mreže SVP: 
– število zahtevkov za izmenjavo informacij med 
organi SVP 
– število zahtevkov za izvršilne ukrepe med organi 
SVP 
– število opozoril v okviru mreže SVP  podatkovna zbirka 
mreže SVP  letna povpre čja 2007–2010: 
– 129 – 142  – 63  
– 40-odstotno pove čanje v 
7 letih 
– 40-odstotno pove čanje v 
7 letih 
– 30-odstotno pove čanje v 
7 letih
 
Število stikov s potrošniki, ki so jih imeli evropski 
potrošniški centri (ECC)  poročilo ECC  71 000 v letu 2010  50-odstotno pove čanje v 
7 letih