SL Uradni list Evropske unije C 367/8

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 367/06

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„STROMBERGER PFLAUME“

ES št.: DE-PDO-0005-0841-03.01.2011

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime:

„Stromberger Pflaume“

2. Država članica ali tretja država:

Nemčija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Ime „Stromberger Pflaume“ se lahko uporablja le za sadež domačih češpelj, ki rastejo na opredeljenem geografskem območju. Domača češplja (nem. Hauszwetschge) je zelo stara, srednje pozna sorta, ki spada v vrsto Prunus domestica subsp. domestica, pri čemer jo v Nemčiji imenujejo Zwetsche ali Quetsche, v Avstriji pa Zwetschke. Domača češplja je podvrsta slive, ki spada v družino Rosaceae in jo uvrščamo med koščičasto sadje. Domača češplja je v primerjavi s slivo bolj podolgovata in se pri vrhu zoži. Poleg tega je temnejša, ima bolj izrazit šiv, njeno meso pa se lažje loči od koščice.

Sadež dozori v obdobju od konca avgusta do sredine septembra, ko dobi enakomerno barvo. V primerjavi z drugimi sortami slive je srednje velik, podolgovat in ovalen. Premer sadeža je vsaj 24 mm. Koščica je ploščato ovalne oblike in srednje rjave barve. Drobnozrnato in sočno meso je enakomerno rumenkaste do oranžne barve. Ko sadež dozori, se meso zlahka loči od koščice. Posamezen sadež tehta največ 30 g. Razmerje med maso mesa in koščice je najmanj 3:1. Sveži, dozoreli sadeži imajo najmanj 6-odstotno skupno vsebnost sladkorja.

„Stromberger Pflaume“ ima blag aromatičen okus z uravnoteženimi sladko-kislimi toni in vsebuje malo vode. Nastanek grenkih snovi ni verjeten.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Celoten proizvodni postopek od sajenja sadik (dve- do triletnih dreves) in obrezovanja med rastjo do obiranja sadežev ter razvrščanje in polnjenje embalaže za prevoz ali prodajo je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju. Proizvod „Stromberger Pflaume“ se prideluje zlasti na visokodebelnih drevesih.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7 Posebna pravila za označevanje:

—

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje zajema mestno območje Stromberg v občini Oelde in 500–metrski pas ob zadevnem mestnem območju. Zato geografsko območje vključuje tudi naselja v tem pasu, tj. manjše dele občin Wadersloh (območje Warendorf), Langenberg (območje Gütersloh) in Rheda-Wiedenbrück (območje Gütersloh).

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Na kakovost in aromo sliv vplivajo zlasti lokalno višinsko podnebje, rastna sezona s precejšnjo količino padavin ter topografija, predvsem naklon in kakovost tal v povezavi s hidrološkimi značilnostmi, zlasti višino podtalnice. Poleg tega so se zaradi zelo dolge tradicije pridelave sliv na tem območju pridelave razvile posebne spretnosti in znanja na področju pridelave.

(a) Značilnosti tal

Območje pridelave je zelo primerno za pridelavo sliv. Zadevno območje je del Severnonemškega nižavja, natančneje nižavja Münsterlander Bucht (ali Westfälische Bucht), tj. nižinskega območja s posameznimi višje ležečimi predeli, ki leži med Tevtoburškim gozdom in severnim robom Renskega gorovja. Na tem nižinskem območju se razprostira hribovje, imenovano Beckumer Berge. Območje pridelave proizvoda „Stromberger Pflaume“ leži na vzhodnem delu enega od teh višje ležečih območij na nadmorski višini od 90 do 151 m.

Pod plastmi zemlje v hribovju Beckumer Berge in na območju pridelave, ki segajo do globine 1,50 do 2,00 m, prevladujejo glinasto-lapornate kamnine. Pod njimi so na nekaterih delih jurski skladi skrilavca z mogočnimi vodonosniki, v katerih se pretaka voda, ki je ponekod pod tlakom, zato na nekaterih mestih s posebno sestavo tal pride na površje. Nad njimi je 30- do 50-centimetrska plast ilovnato-glinastih in lapornatih tal, ki jih prekriva 20- do 50-centimetrska plast surove, močne do težke ilovice, ki je ponekod glinasta in apnenčasta. Zgornja 20- do 30-centimetrska plast je sestavljena iz humusnih lahkih peščenih tal do močnih ilovnatih tal. Zaradi takšne globoke in težke strukture ostanejo tla zelo dolgo vlažna tudi v sušnih letih.

(b) Podnebje

Za območje, na katerem leži Westfälische Bucht, je značilno morsko podnebje s hladnimi poletji in milimi zimami. Na podnebje vplivata zlasti Severno morje in okoliško sredogorje (Tevtoburški gozd, hribovje Egge, Sauerland). Zaradi pretežno zahodnih in severozahodnih vetrov je zrak dovolj vlažen in topel, pri čemer na leto pade povprečno 767 mm padavin (1976: 561 mm; 1998: 998 mm). Dolgoletna (1961–1990) povprečna mesečna temperatura zraka na območju Westfälische Bucht, ki se odpira proti Atlantiku, je nad lediščem, saj januarja, ki je najhladnejši mesec v letu, znaša približno 1,5 °C, julija, ki je najtoplejši mesec v letu, pa doseže približno 18 °C.

Povprečna letna temperatura zraka na območju pridelave Stromberg je približno 10 °C, kar pomeni, da je za pol stopinje nižja od povprečne temperature na območju Westfälische Bucht (10,5 °C). Razlog za to je nadmorska višina hribovja Beckumer Berge.

(c) Človeški dejavniki

Slive se na območju Stromberga tradicionalno pridelujejo približno od leta 1790. Na tej gričevnati pokrajini so imeli kmetje že v preteklosti odlične pogoje za pašo živali in pridelavo sliv, saj je bilo zemljo na teh strmih pobočjih zelo težko orati. Takrat so bila drevesa zasajena v sadovnjakih in na mejnih pasovih, medtem ko jih danes običajno sadijo v nasadih.

5.2 Posebnosti proizvoda:

(a) Glavne značilnosti

„Stromberger Pflaume“ je nekoliko manjša od drugih sort sliv, saj v premeru meri najmanj 24 mm.

Sadež je sočen, vendar ne voden, ter ima svež in sladek okus z blagim kiselkastim priokusom. Zato je zelo dober, če se uživa svež. Zelo primeren je tudi za nadaljnjo predelavo, npr. kuhanje, pečenje, sušenje ali žganjekuho, ker vsebuje veliko sladkorja in se meso dobro loči od koščice. Zaradi čvrstosti je odličen za pečenje, saj se ne razpusti, koža pa s segrevanjem ne otrdi in ne postane grenka. Čas sušenja proizvoda „Stromberger Pflaume“ je zaradi nizke vsebnosti vode precej krajši kot pri drugih sortah sliv. Na njegovo aromo ne vpliva samo višja vsebnost topnih trdnih snovi, ampak tudi večje razmerje med trdnimi topnimi snovmi in kislinami. Sadež je enakomerno obarvan.

(b) Sloves proizvoda

Proizvod „Stromberger Pflaume“ je zaradi aromatičnega okusa in primernosti za predelavo zelo dobro poznan zunaj mestnih meja. V enem od člankov, ki je bil objavljen 4. oktobra 1940 v časopisu Die Glocke, je navedeno, da je bilo v Porurju in regiji Münsterland, kadar so bile letine dobre, prodanih do 2 500 ton sliv. Pri tem je treba upoštevati, da ima danes Stromberg, ki se razteza na približno 23,75 km2, samo 4 600 prebivalcev. Leta 2000, ko je bila letina zelo dobra, je bilo obranih približno 1 500 ton sliv.

Zaradi zelo velikega zanimanja za „Stromberger Pflaume“ je bil leta 2004 v Strombergu prvič organiziran praznik sliv, ki se imenuje Stromberger Pflaumenmarkt. Prireditev je postala zelo priljubljena, saj jo vsako leto obišče približno 15 000 ljudi. Na prvem prazniku sliv leta 2004 je bila izbrana prva „kraljica sliv“ v Nemčiji. Dejstvo, da je proizvod „Stromberger Pflaume“ že od nekdaj zelo cenjen in da ima posebne značilnosti, potrjujejo pretekli dogodki, povezani z njim:

Tradicijo pridelave sliv na območju Stromberga je okrog leta 1790 (150 let pred letom 1940: Koberg, J., „Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit“ („Pridelava sliv na območju Stromberga skozi čas“), Die Glocke, 4. oktober 1940) začel Ludwig Niedieck. Po navedbah naj bi bil trgovec, ki je več dreves sliv uvozil z juga Francije, za kar obstaja več dokazov. V članku Damals als die Dörröfen rauchten (Časi, ko se je še kadilo iz sušilnih peči), ki je bil 17. oktobra 1972 objavljen kot ena od lokalnih zgodb v časopisu Die Glocke, je avtorica Elisabeth Reckmann napisala:

„Na pobočju ob poti, ki vodi od Bettmannove kmetije do pete postaje križevega pota, naj bi stalo nekaj dreves, ki naj bi bila stara 200 let. Necepljene sadike so kmalu začeli saditi v vrtovih, ob cestah in poteh. Te nove sadike so se razvile v strnjen nasad dreves (…).“

V članku Stromberger gründen einen Pflaumenverein (Prebivalci Stromberga ustanovili združenje za pridelavo sliv), ki je bil 20. oktobra 1949 objavljen v časopisu Westfälische Nachrichten, je zapisana zgodba o Franzu Stanleinu in Heinrichu Hungerkötterju, ki sta se rodila v Strombergu, vendar sta živela v 25-kilometrov oddaljenem Warendorfu. Približno od konca 19. stoletja do tridesetih let 20. stoletja sta se s konjsko vprego vsako leto vračala v Stromberg po tamkajšnje slive, ki sta jih prevažala v Warendorf zase in za druge tamkajšnje prebivalce. Za ta namen sta leta 1931 ustanovila celo svoje združenje, ki se je imenovalo Verein der Pflaumenbrüder.

Leta 1818 je bilo v mestecu Stromberg, ki je imelo takrat le 1 341 prebivalcev, zasajenih že 30 000 sliv (članek Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten aus (Razcvet stare tradicije vijoličnega sadeža), ki je bil 28. avgusta 1992 objavljen v časopisu Die Glocke). Stromberg je imel leta 1940 med vsemi nemškimi mesti razmeroma največ sadnih dreves („Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit“ („Pridelava sliv na območju Stromberga skozi čas“), Die Glocke, 4. oktober 1940).

Sloves proizvoda „Stromberger Pflaume“ potrjuje tudi dejstvo, da žganjarna na zaščitenem območju iz njega proizvaja žganje Stromberger Pflaumenbrand in slivov liker, kar se oglašuje tudi v medijih.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Na kakovost in značilnosti proizvoda „Stromberger Pflaume“ ter njegov sloves vplivajo zlasti geografski pogoji na območju pridelave ter naravni in človeški dejavniki. „Stromberger Pflaume“ je „blagovna znamka“ Stromberga, kot je ustrezno ugotovljeno v članku Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten aus (Razcvet stare tradicije vijoličnega sadeža), ki je bil 28. avgusta 1992 objavljen v časopisu Die Glocke. K posebnemu okusu tega proizvoda in njegovi enotni barvi prispevajo značilnosti tal in podnebja.

(a) Geološki dejavniki

Gričevnata pokrajina in globoka humusna glinasta tla zagotavljajo veliko prednosti za pridelavo sliv. Drevesa so trdno in globoko zakoreninjena v težkih tleh, pri čemer imajo zaradi visoke vsebnosti apnenca in hranilnih snovi, nevtralne vrednosti pH in visoke vlažnosti tal vedno na voljo dovolj vlage in primarnih mineralov, ki jih lahko brez težav vsrkajo. To zagotavlja boljšo aromo in okus proizvoda „Stromberger Pflaume“.

Poleg tega vpliva na temperaturo, toplotno prevodnost in toplotno kapaciteto tal na tem območju, saj se tla segrevajo in ohlajajo počasneje od drugih vrst tal, s tem pa bolje izenačujejo temperaturne spremembe. To pa pozitivno vpliva na mikropodnebje.

Zaradi naklona terena, zaradi katerega se območje pridelave razlikuje celo od sosednjih, predvsem nižinskih območij Vestfalije, in zaradi hidroloških pogojev razmeroma obilne padavine na zadevnem območju ne zastajajo, kar preprečuje odmiranje dreves. Razmeroma nizka prepustnost tal za vodo in prevladujoča pobočja pospešujejo odtekanje vode (kar preprečuje njeno zastajanje), to pa pozitivno vpliva na vsebnost vode v sadežu in koncentracijo njegove posebne arome.

Globoka, težka tla, ki lahko zadržujejo vlago v vlažnih in tudi sušnih letih, drevesnim koreninam vedno zagotavljajo dovolj vode; s tem po eni strani preprečujejo prekomerno vsebnost vode v proizvodu „Stromberger Pflaume“ in zagotavljajo, da ostane čvrst, po drugi strani pa zagotavljajo, da ostane sočen tudi v sušnih obdobjih.

(b) Podnebni dejavniki

Zaradi razmeroma obilnih letnih padavin se v tleh sproščajo pomembni minerali, ki jih lahko drevesa vsrkajo. Zato postane sadež zelo sočen.

Zaradi milega podnebja, zlasti v hladnejših mesecih v letu, drevesa dobro uspevajo in cvetijo zgodaj spomladi. Obdobje zorenja je zaradi nižjih poletnih temperatur na tej nadmorski višini daljše od obdobja zorenja na drugih območjih pridelave sadja v Vestfaliji, južni Nemčiji ali južni Evropi. V tem dolgem obdobju zorenja se zaradi izpostavljenosti sončni svetlobi in nato nizkim nočnim temperaturam zaradi visoke nadmorske višine zadevnega območja razvijejo fruktoza in nežne sadne arome; zato ima „Stromberger Pflaume“ tipičen, poseben in zelo aromatičen okus. Zaradi razlik med nočnimi in dnevnimi temperaturami, ki so zaradi nadmorske višine precej večje kot na drugih območjih pridelave sadja, vključno z območji v neposredni bližini, je proizvod „Stromberger Pflaume“ precej temnejši od sliv, ki se pridelujejo drugje.

(c) Človeški dejavniki, ki vplivajo na proizvod „Stromberger Pflaume“, njegove značilnosti in sloves

V Strombergu že več let organizirajo praznik sliv, na katerem je predstavljena dolgoletna tradicija pridelave sliv na tem območju, pri čemer zelo dober odziv nanj dokazuje, da je proizvod „Stromberger Pflaume“ zelo kakovosten.

Zelo pomembno vlogo pri sedanji pridelavi „Stromberger Pflaume“ imajo posamezni pridelovalci, ki so s preprostimi, vendar hkrati učinkovitimi inovativnimi pristopi k postopkom pridelave in obiranja razvili kulturo, ki je optimalno prilagojena okolju, v katerem raste. S takšnimi inovativnimi pristopi pridelovalci uspešno združujejo nove zahteve glede pridelave na eni strani ter tradicijo in lokalno kulturo na drugi strani, hkrati pa z njimi, na primer z zasaditvijo nasadov, uporabo orodja za obrezovanje dreves ali uporabo sodobnih tehnik obiranja, znižujejo operativne stroške. Poseben izziv predstavlja obdelovanje pobočij, ki so s sodobno mehanizacijo težko dostopna. Zato morajo pridelovalci pobočja preoblikovati v terase, mehanizacijo pa prilagoditi zahtevnemu terenu.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Markenblatt, 11. zvezek z dne 19. marca 2010, del 7a-aa, str. 4243.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13350

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.