SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 30.06.2004 
COM(2004) 448 kon č. 
2004/0137 (COD) 
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o preprečevanju uporabe finan čnega sistema za pranje denarja, vklju čno z namenom 
financiranja terorizma 
(pripravila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Povzetek 
Prizadevanja Skupnosti na podro čju pranja denarja odražajo  Direktive iz 1991 in 2001. 
Direktiva iz 1991 je dosledno upoštevala priporo čila Projektne skupine za finan čno ukrepanje 
pri pranju denarja (F ATF), ki na tem podro čju predstavlja svetovni standard.  
Direktiva iz 1991 je definirala pranje denarja v smislu nedovolje nega prometa z mamili in je 
nalagala obveznosti zgolj finan čnemu sektorju. Amandma iz leta 2001 je razširil doseg 
Direktive tako glede zlo činov, kot tudi poklicev in de javnosti, ki jih pokriva.  
Direktiva iz leta 2001 ni podrobno opredelila kaznivih dejanj in je pozv ala Komisijo, naj 2004 
na to temo izdela nadaljnji predlog.  
Junija 2003 je FATF re vidirala svoja priporo čila, ki sedaj pokrivajo tudi financiranje 
terorizma. Ta predlog direktive se prav tako izrecno sklicuje na boj proti financiranju terorizma in predvideva spremembe, ki so  potrebne za upoštevanje Štiridesetih priporo čil 
FATF.  
Uvod 
Prizadevanja Skupnosti na podro čju preprečevanja in boja proti pran ju denarja (t.j. poskusom 
utaje ali prikrivanja nezakonitega  izvora premoženja) so se za čela z Direktivo Sveta 
91/308/EGS o prepre čevanju uporabe finan čnega sistema za pranje denarja.  
Direktiva iz 1991 dosledno upošteva Štirideset priporo čil Projektne skupine za finan čno 
ukrepanje pri pranju denarja (FATF), vod ilno mednarodno telo na obravnavanem podro čju. 
Direktiva iz 1991 od držav članic zahteva prepoved pranja premoženjskih koristi od prometa z 
mamili, poleg tega od njihovih finan čnih sektorjev terja iden tifikacijo strank, vodenje 
evidenc, vzpostavitev notranjega nadzora in poro čanje pristojnim organom o vsakršnih znakih 
pranja denarja.  
Izkazalo se je, da omejevanje na premoženjske koristi od nedovoljenega prometa z mamili ne 
odraža dejanskih razmer. Poleg tega je zaostrovanje nadzora v finan čnem sektorju 
posameznike spodbudilo k alternativnim metodam pranja denarja. 
Leta 1999 je Komisija predlagala razširitev niza v Direktivi zajetih kaznivih dejanj ter 
vključitev širokega spektra nefinan čnih dejavnosti in poklicev, pri katerih je zlasti verjetno, da 
bi se uporabili za pranje denarja.  
Sprememba Direktive 2001/97/ES je bila sp rejeta 4. decembra 2001. V veliki meri je 
upoštevala predloge Komisije o vklju čitvi nefinan čnih dejavnosti in poklicev. Glede 
kriminalnih dejavnosti pa  so so-zakonodajalci odlo čili, da bo Direktiva urejala pranje 
premoženjskih koristi, pridobljenih s hudimi kazniv imi dejanji. Zadnji element definicije se je 
nanašal na kršitve, ki prinašajo »znatne prem oženjske koristi« ali se »kaznujejo s kaznijo 
zapora«. Člen 1(E) dolo ča, da morajo »države članice do 15. decembra 2004 popraviti 
definicijo v tej alineji ter jo tako uskladiti z de finicijo o težjih oblik ah kriminala iz Skupnih 
ukrepov 98/699/JHA«, Komisija pa naj bi  v ta namen pripravila predlog. 
 
SL 3   SL Čeprav Direktiva ne omenja posebej fina nciranja terorizma, so se države članice strinjale, da 
mora pojem hudih kaznivih dejanj zajemati vs a kazniva dejanja, povezana s financiranjem 
terorizma. Novi predlog posebej omenja vklju čitev terorizma in financiranja teroristi čnih 
dejavnosti.  
Junija 2003 je FATF bistveno revidi rala svojih Štir idesetih priporo čil in pri te m upoštevala 
pridobljene izkušnje in izboljšane ukrepe, s katerimi bi se lahko uspešneje spopadli z 
obravnavanim pojavom.  
FATF je v svojih Priporo čilih na mnogih podro čjih znatno razširila raven raz členitve, zlasti v 
zvezi z identifikacijo in pr everjanjem strank ter v zvez i s situacijami, v katerih ve čje tveganje 
pranja denarja upravi čuje ostrejše ukrepe, pa tudi s situacijami, v katerih zmanjšano tveganje 
dopušča manj strog nadzor.  
Po mnenju držav članic EU in Komisije se mora revidiranih Štirideset pravil FATF usklajeno 
uporabljati na ravni EU.  
Obstoječa direktiva se zavoljo jasnosti razveljavi  in se predlaga novo samostojno besedilo. 
Komisija izhaja iz predpostavke, da bi  morali novo Direktivo oblikovati na temelju 
veljavnega pravnega reda in obstoje čih predpisov. Pri tem se brez potrebe ne posega v sedanje 
obravnavanje poklicev.  
Ker je predvidena ukinitev Kontaktnega odbora, naj se us tanovi nov odbor. Komisiji se 
poverijo omejene izvršilne pristojnosti na dolo čenih tehni čnih podro čjih, pri čemer ji pomaga 
novi Odbor za prepre čevanje pranja denarja v skladu z dolo čbami Sklepa 1999/468/ES.  
Komentar posameznih členov predloga 
Člen 1 
Direktiva opredeli pranje dena rja kot kaznivo dejanje, pri čemer je uporaba sankcij 
kazenskega prava klju čna za zagotavljanje u činkovitosti Direktive.  
Nova definicija pranja denarja je pr edlagana posebej z namenom urediti podro čje financiranja 
terorizma. Naslov Direktive se  nanaša na »uporabo finan čnega sistema za pranje denarja, 
vključno z namenom financiranja terorizma«. V de finicijo pranja denarja je sedaj zajeta 
uporaba zakonitega premoženja za fina nciranje terorizma. Vse slede če navedbe pranja denarja 
torej vklju čujejo tudi financir anje terorizma.  
Člen 2 
Novi predlog skuša izboljšati nekatere poman jkljivosti definicije in  upoštevati revidiranih 
Štirideset priporo čil FATF. Posebej omenja družbe za upravljanje ter vklju čuje tudi 
posrednike življenjskega zavarovanja. 
Po predlogu naj bi bile v Di rektivi zajete vse osebe, ki opravljajo promet z blagom ali 
opravljajo storitve in za to prejemajo gotovinska pla čila, ki presegajo dolo čeno mejno 
vrednost. 
 
SL 4   SL Člen 3 
Člen o definicijah povzema vse definicije prejšnje direktive. Dolo čene definicije tehni čno 
prireja, druge bistveno spremi nja in dopolnjuje ter dodaja tudi  nekatere nove definicije. 
Definicija finan čne ustanove je dopolnjena v sk ladu s spremenjenimi priporo čili FATF. 
Finančna ustanova je opredeljena kot vsako izvajanje specifi čnih finančnih opravil, vendar 
državam članicam Direktive ni potrebno upoštevati v manj tveganih situacijah. 
Dodane so definicije zavarova lnih posrednikov, tero rizma, dejanskega lastnika, družb za 
upravljanje, politi čno izpostavljenih oseb, enote za finan čni nadzor, poslovnega odnosa in 
navideznih bank. 
Bistvena je sprememba definicije kriminalne  dejavnosti. Kot poseben element je vpeljan 
terorizem, poleg tega pa naj bi bila vklju čena tudi vsa huda kazniva dejanja, kot so 
opredeljena z ustreznimi instrumenti tretjega stebra. To omogo ča bolj usklajen pristop, čeprav 
bo vsaka država članica podrobnosti še naprej urejal a v skladu z veljavn im nacionalnim 
kazenskim zakonikom. 
Člen 5  
Direktiva iz 1991 je op redelila stranke ob »vstopu v poslo vni odnos« in se ni ukvarjala s 
predhodnimi situacijami. Novo besedilo, ki temelji na Priporo čilih FATF, izrecno dolo ča, da 
kreditne in finan čne ustanove ne smejo voditi anonimnih ra čunov. 
Člena 6 in 7  
Oba člena se podrobno ukvarjata z ukrep i, ki jih morajo ob upoštevanju te direktive sprejeti 
ustanove in osebe, s katerimi zagotovijo, da dovolj dobro poznajo s voje stranke in da 
razumejo naravo njihovih finan čnih in poslovnih dejavnosti. Te nove dolo čbe se ne 
razlikujejo zelo od tistih iz prejšnje direktiv e. Vendar pa v skladu z revidiranimi Priporo čili 
FATF vsebujejo bolj podrobne za hteve. Besedilo posebej na vaja, da se lahko postopki 
izvajajo v skladu z vsakokratno oceno tveganja.  
Precej splošna zahteva prejšnje direktive o dejanskem lastništvu ni ve č zadovoljiva. Osebe in 
ustanove, zajete v tej direktivi morajo, zagotoviti,  da so seznanjene in  da razumejo vsako 
situacijo dejanskega lastništva  v skladu z jasno definicijo dejanskega lastnika. Posebej 
zapletene ali nejasne situacije  zahtevajo dodatno pozornost.  
 
SL 5   SL Člen 8 
Postopke identifikacije in prever janja stranke je treba izpelja ti pred sklenitvijo poslovnega 
odnosa, vendar je sedaj predvide no, da se lahko poslovni odnos pri čne tudi med postopkom 
identifikacije in preverjanja stranke. Ta dolo čba odraža zlasti skrbi stroke. Obenem je sedaj 
jasno dolo čeno, da je potrebno poslovni odnos prekiniti v primeru, kadar postopek 
identifikacije stranke ne more biti zadovoljivo izpeljan do konca. Če obstaja tveganje pranja 
denarja, je potrebno pregledati tudi stare ra čune in predhodne poslovne odnose.  
Člen 9 
Ta člen navaja dolo čbe iz Direktive iz leta 2001, ki urej ajo identifikacijo st rank za igralnice. 
Člen 10 
Ta za države članice neobvezen člen vpeljuje pojem poenostavlj enega skrbnega pregleda 
poslovanja stranke, kadar je tveganje pranja denarja o čitno zmanjšano, in hkrati navaja 
nekatere primere. Da bi olajšali usklajevanje, člena 37 in 38 predvideva ta, da mora Komisija s 
pomočjo novega Odbora sprejeti izvedbene ukrepe ter oblikovati kriterije, s katerimi bo 
mogoče določiti, katere situacije predstavljaj o majhno tveganje pranja denarja. 
Člen 11 
V primerih, kadar je tveganje pranja denarja o čitno in veliko, je potrebna posebna pozornost. 
Ta člen navaja tri takšne primere, in sicer v primeru odsotnosti kakršnegakoli osebnega 
kontakta s stranko, v primeru čezmejnega koresponden čnega bančnega odnosa, ali pa odnosa 
s politično izpostavljeno osebo. Tudi tu naj bi Komisija s pomo čjo novoustanovljenega 
Odbora sprejela izvedbene ukr epe s kriteriji, ki dolo čajo, katere situacije zahtevajo poglobljen 
skrben pregled poslovanja stranke. 
Členi 12 do 16 
Nepotrebno podvajanje postopkov preverjanja stra nk lahko ovira zakonite posle ali poklicne 
dejavnosti. To se na primer nanaša na pr imere, ko neka banka ali odvetnik napoti oz. 
predstavi stranko drugi banki al i odvetniku. V takšnih primerih  naj bi bilo možno stranko 
sprejeti brez ponovnih identifikacijskih postopkov, ob upoštevanju nekaterih zaš čitnih 
ukrepov. 
Člen 17 
Ta člen povzema dolo čbe prejšnje direktive, ki zahteva jo posebno pozornost ob zapletenih in 
nenavadnih transakcijah. Ugotovitve FATF o tr endih in tehnikah pranja denarja pri tem 
služijo kot smernice.  
Členi 18 do 22 
Členi o poro čanju o sumljivih transakcijah posebej navajajo enoto za finan čni nadzor kot telo, 
odgovorno za sprejemanje in obdelavo takih poro čil. Definicija enote za finan čni nadzor 
izhaja iz Okvirnega sklepa Sv eta 2000/642/JHA z dne 17. oktobra 2000. 
Dogovori o poro čanju za pravne in ostale poklice in ustrezni zaš čitni ukrepi so nespremenjeni 
prevzeti iz Direktive iz leta 2001.  
 
SL 6   SL Člen 23 
Poročanje o sumu pranja denarja ne predstavlj a kršitve zaveze k zaupnosti po kazenskem ali 
civilnem pravu. Namesto poro čanja »v dobri veri« besedilo sedaj navaja poro čanje v skladu z 
zahtevami Direktive. 
Člen 24 
Ta določba je nova. Komisija se zaveda grožen j zaposlenim osebam, zadolženim za poro čila 
pristojnim organom, na podlagi katerih se sproži preiskav a ali pregon. Pri čujoča direktiva 
sicer ne skuša spremeniti sodnih postopkov ali postopkov pregona v državah članicah, vendar 
je zaradi ve čje učinkovitosti Direktive dodan člen, ki naj bi države članice opozoril na ta resen 
problem. Države članice naj bi zaposlene po svojih najboljših mo čeh obvarovale pred 
grožnjami in nadlegovanjem.  
Člen 25 
Kadar je podano poro čilo o sumljivi transakciji, se prizadete stranke ne opozori. Ta direktiva 
ukinja možnost, ki so jo države članice imele, da lahko strokovnj aki kot pravni svetovalci 
svoje stranke obvestijo o poro čilu, podanem proti njim, ker to ni bilo v skladu z revidiranimi 
Štiridesetimi priporo čili FATF. Vendar besedilo  nove Direktive navaja, da  ne velja za kršitev 
prepovedi opozorila stranki, ka dar skuša pravni svetovalec stranko odvrniti od nezakonite 
dejavnosti. 
Členi 26 do 29 
Člen 26 potrjuje obstoje čo obvezo, da morajo ustanove in osebe dokumentacijo hraniti vsaj 
pet let. Člen 27 kreditnim in finan čnim ustanovam nalaga, da zahteve direktive po 
identifikaciji strank v najve čji možni meri upoštevajo tudi v s vojih izpostavah in podružnicah 
izven meja EU. Člen 28 dolo ča, da morajo biti kreditne in finan čne ustanove v EU na zahtevo 
enote za finan čni nadzor ali drugih pristojnih orga nov zmožne hitro in v celoti posredovati 
podatke o svojih poslovnih odnosih z imenovanimi pravnimi ali fizi čnimi osebami. Čeprav 
Komisija zaenkrat ne predlaga obveznega registra ban čnih računov v vseh državah članicah, 
novi predlog to postavlja za cilj, pri tem pa vsaki državi članici prepuš ča, kako ga uresni čiti. 
Komisija bo spremljala u činke te dolo čbe. Končno, člen 29 državam članicam nalaga zbiranje 
primernih statisti čnih podatkov, zlasti o upor abi in izsledkih poro čil o sumljivih transakcijah. 
Takšni podatki skupaj s povratnimi  informacijami, omenjenimi v členu 31, pomembno 
motivirajo ustanove in osebe, na katere se  nanaša Direktiva, in lahko pripomorejo k 
učinkovitejšim postopkom.  
 
SL 7   SL Člena 32 in 33 
Člena zahtevata, da morajo menjalnice in družbe za upravljanje pridobiti licenco in biti 
registrirane, prav tako potrebujejo licenco igralnice. Države članice morajo pooblastiti 
pristojne organe za nadzor  nad izvajanjem te dolo čbe v ustanovah in osebah, zajetih v 
Direktivi. 
Člena 34 do 36 
Ti členi se nanašajo na sankcij e. Že Okvirni sklep Sveta 2001/ 500/JHA o pranju denarja ter 
Okvirni sklep Sveta 2002/475/JHA o boju proti terori zmu sta skušali uskladiti kazni za pranje 
denarja in financiranje terorizma. Člen 34 zahteva, da države članice dolo čijo primerne kazni 
za kršitve nacionalnih izvedbenih ukrepov, sprejetih v okviru te direktive. Člena 35 in 36 
obravnavata odgovornost podjetij. 
Člena 37 in 38 
Člen 37 dolo ča področja, za katera lahko Komisija v svo jih odborih sprejme izvedbene ukrepe 
iz Sklepa 1999/468/ES, s čimer naj bi upoštevala tehni čni razvoj in zagot ovila enotno uporabo 
Direktive.  
Člen 38 ustanavlja nov Odbor za prepre čevanje pranja denarja, ki nadomesti Kontaktni odbor. 
Komisija naj bi s pomo čjo novega Odbora sprejela izvedbene ukrepe, navedene v členu 37.  
Členi 39 do 41 
Člen 39 ponovno poudarja obvezno podajanje rednih poro čil o izvajanju dolo čb te direktive. 
Člen 40 razveljavlja prejšnjo direktivo in se  sklicuje na priloženo korelacijsko tabelo. 
Končno, člen 41 predvideva 12-mese čno obdobje izvajanja. 
 
SL 8   SL 2004/0137 (COD) 
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o preprečevanju uporabe finan čnega sistema za pranje denarja, vklju čno z namenom 
financiranja terorizma 
(Besedilo velja za EGP) 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnos ti in zlasti prvega in tretjega stavka 
člena 47(2) in člena 95 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije1, 
ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora2, 
v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 251 Pogodbe3, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Ukrepi proti pranju denarja so eno izmed naju činkovitejših sred stev boja proti 
organiziranemu kriminalu. Kazenski pristop ni edini na čin boja proti pranju denarja, 
finančni sistem ima lahko prav tako izredno u činkovito preventivno vlogo.  
(2) Prizadevanja storilcev kazniv ih dejanj in njihovih dru žabnikov, da bi prikrili izvor 
nezakonitih prihodkov ali pa zakonita sredstva namenili za terorizem, lahko resno ogrozijo trdnost, integriteto in  stabilnost kreditnih in finan čnih ustanov in zaupanje v 
finančni sistem kot celoto. Potreben je ukrep  Skupnosti proti pranju denarja, da bi 
preprečili, da države članice z namenom, da bi  zavarovale svoje finan čne sisteme, 
sprejmejo ukrepe, ki niso v skla du z oblikovanjem enotnega trga.  
(3) Brez sprejetja nekaterih usklaj evalnih ukrepov na ravni Skupnos ti, bi si tisti, ki perejo 
denar, poskušali olajšati  izvrševanje svojih kaznivih dejanj z izkoriš čanjem svobode 
pretoka kapitala in svob ode zagotavljanja finan čnih storitev, ki ju vklju čuje integrirano 
finančno območje. 
(4) Da bi odgovorili na omenjene skrbi, je bila  10. junija 1991 sprejeta Direktiva Sveta 
91/308/EGS o prepre čevanju uporabe finan čnega sistema za pranje denarja
4. Le-ta je 
od držav članic zahtevala prepoved pran ja denarja in obvezala finan čni sektor, 
                                                 
1 UL št. C […], […], str. […]. 
2 UL št. C […], […], str. […]. 
3 UL št. C […], […], str. […]. 
4 UL št. L 166, 28.6.1991, str. 77. Direktive, kot je bila spremenjena z Direktivo 2001/97/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta (UL št. L 344, 28.12.2001, str. 76). 
 
SL 9   SL vključno s kreditnimi ustanovami in vrsto drugih finan čnih ustanov, k identifikaciji 
svojih strank, vodenju evidenc, vzpostavi tvi notranjih postopkov urjenja osebja in 
zaščite pred pranjem denarja ter k poro čanju pristojnim organom o vsakem znaku 
pranja denarja.  
(5) Pranje denarja se obi čajno izvaja v mednarodnem kontek stu, zato da je protipravni 
izvor sredstev bolje prikrit. Ukrepi, sprejeti izklju čno na nacionalni ravni, brez 
upoštevanja mednarodne koordinacije in s odelovanja, bi imeli zelo omejene u činke. 
Ukrepi, ki jih je spreje la Skupnost na tem podro čju, naj upoštevajo Štirideset 
priporočil Projektne skupine za finan čno ukrepanje pri pranju de narja (v nadaljevanju 
»FATF«), ki predstavlja najpomembnejše mednarodno telo na podro čju boja proti 
pranju denarja in financiranju terorizma. Ke r je FATF leta 2003 bistveno revidirala in 
razširila Štirideset priporo čil, je potrebno Direktivo Skupnosti uskladiti z novim 
mednarodnim standardom.  
(6) Splošni sporazum o trgovini s storitvami (GATS) članicam dovoljuje sprejetje 
ukrepov, potrebnih za zaš čito javne morale, prepre čevanje goljufij in sprejetje ukrepov 
za varno in skrbno poslova nje ter za zagotavljanje tr dnosti in celosti finan čnega 
sistema.  
(7) Zadnja leta je opazna potreba po širši definiciji pranja denarja, sprva omejeni na 
nezakonito trgovanje z mamili, ki naj bi  zajemala daljši seznam predhodnih ali 
osnovnih kaznivih dejanj. Razširjen obseg  predhodnih kaznivih dejanj olajša 
poročanje o sumljivih transakcijah in mednarodno sodelovanje na tem podro čju. Zato 
bi bilo potrebno definicijo hudega kazniveg a dejanja uskladiti z definicijo hudega 
kaznivega dejanja iz Okvirnega sklepa  Sveta 2001/500/JHA z dne 26. junija 2001 o 
pranju denarja, identifikaciji, sledenj u, zamrznitvi, zasegu in zaplembi pripomo čkov 
pri kaznivih dejanjih in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem5. 
(8) Poleg tega, bi moral obseg kriminalnih dejavno sti, zajetih v definiciji pranja denarja, 
vključevati tudi boj proti tero rizmu in financiranju terorizma. Zloraba finan čnega 
sistema za preusmerjanje nezakonitih ali celo zakonitih sredstev za namene terorizma 
dejansko jasno ogroža celost, pravilno de lovanje, ugled in stabilnost finan čnega 
sistema. Zato bi morala definicija pr anja denarja poleg rokovanja z nezakonitim 
denarjem zajemati tudi zbiranje zakonitih sred stev ali lastnine za namene terorizma. 
Poleg tega bi moral biti v seznam hudih kaznivih dejanj vklju čen tudi terorizem. 
(a) Splošna obveznost sprejetja u činkovitih, sorazmernih in odvra čilnih sankcij, 
skupaj z obveznostjo kriminalizacije iz člena 1 pomeni, da bi morale kazenske 
sankcije veljati tudi za fizi čne osebe, ki ne izpolnjuj ejo dolžnosti identifikacije 
strank, vodenja ev idenc in poro čanja o sumljivih transakcijah z namenom 
pranja denarja, saj takšne osebe veljajo za soudeležene pri pranju denarja. 
(9) Direktiva 91/308/EGS sicer nalagala obve znost identifikacije  strank, vendar je 
predvidela sorazmerno malo podrobnosti o ustreznih postopkih. Zaradi klju čne vloge 
tega vidika preventivnega delovanja pri pranju denarja v skladu z novimi 
mednarodnimi standardi je primerno uvesti bolj specifi čne in podrobnejše dolo čbe 
                                                 
5 UL št. L 182, 5.7.2001, str. 1. 
 
SL 10   SL glede identifikacije in prev erjanja strank in morebitnih dejanskih lastnikov. Zato je 
potrebna natan čna definicija deja nskega lastnika. 
(10) Zgolj prepoved pranja denarja ne zadostu je in je nujno potrebno predvideti kazenske 
sankcije, s katerimi lahko u činkovito prepre čimo pranje denarja in financiranje 
terorizma. Zato bi moralo veljati pran je denarja v zakonoda ji Skupnosti za kaznivo 
dejanje. 
(11) Storilci kaznivih dejanj pranja dena rja so zaradi poostren ega nadzora v finan čnem 
sektorju prisiljeni iskati nadomestne me tode za prikrivanje izvora sredstev, 
pridobljenih s kaznivimi dejan ji, zato bi morali obvezni uk repi proti pranju denarja 
veljati tudi za posrednike življenjskega zavarovanja in družbe za upravljanje. 
(12) Direktiva 91/308/EGS, kakor je bila spreme njena, je postavila notarje in neodvisne 
pravne strokovnjake v okvir režima Skupnosti pr oti pranju denarja. Ta ureditev bi 
morala v novih direktivah ostati nespre menjena. Ti pravni strokovnjaki, kot jih 
opredeljujejo države članice, morajo spoštovati dolo čbe te direktive, kadar sodelujejo 
pri finan čnih ali poslovnih transakcijah, vklju čno z dav čnim svetovanjem, ki 
predstavlja najve čje tveganje za zlorabo uslug pravnih strokovnjakov za pranje 
sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji. 
(13) V okviru pri čujoče direktive ne bi bilo primerno, da bi morali neodvisni strokovnjaki, 
ki nudijo pravne nasvete in so  pravno priznani in nadzorov ani, na primer odvetniki pri 
ugotavljanju pravnega položaja svoje stra nke ali pri zastopanju stranke v sodnem 
postopku, v zvezi s svojimi dejavnostmi poro čati o sumu pranja denarja. Izjemoma se 
bi moralo dopustiti, da se ne izpolnjuje dolžnost posredovanja podatkov, pridobljenih 
pred, med ali po kon čanem sodnem postopku ali med ugotavljanjem pravnega 
položaja stranke. Dolžnost varovanja poklicne skrivnosti tako še naprej š čiti pravni 
nasvet, razen če je pravni svetovalec udel ežen pri pranju denarja, če je pravni nasvet 
podan v zvezi s pranjem denarja a li pa odvetnik ve, da stranka iš če pravni nasvet v 
zvezi s pranjem denarja.  
(14) Neposredno primerljive stor itve je potrebno ob ravnavati enako kot v primeru, kadar 
jih izvajajo kateri koli strokovnjaki v okvi ru te direktive. Revizorji, zunanji 
računovodje in dav čni svetovalci niso dolžni posredovati  podatke, ki jih  pridobijo pri 
opravljanju svojih nalog,  ko v nekaterih državah članicah branijo ali zastopajo stranke 
v sodnem postopku ali ugotavljajo njihov pr avni položaj, kot je to sicer dolo čeno v 
pričujoči direktivi, s čimer se zagotavlja spoštovanje pravic, dolo čenih v Evropski 
konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboš čin ter v Pogodbi o 
Evropski uniji. 
(15) Treba je poudariti, da se tveganje pranja denarja in financiranja terorizma od primera 
do primera razlikuje. V skladu s pristopom, ki temelji na oceni tveganja, bi morali v zakonodajo Skupnosti vpeljati možnost, da  se v nekaterih primerih dovoli 
poenostavljen skrben preg led poslovanja stranke.  
(16) Skupnost bi se morala med drugim zavedati, da nekatere situacije predstavljajo ve čje 
tveganje pranja denarja in financiranja te rorizma. Kljub temu, da  je potrebno ugotoviti 
identiteto in poslovni profil vseh strank, ne kateri primeri zahtevajo posebej stroge 
postopke identifikacije in preverjanja strank. 
 
SL 11   SL (17) To še posebej velja za poslovne odnose s posamezniki, ki zavzemajo oz. so zavzemali 
pomembne javne položaje, zlasti če prihajajo iz držav z visoko stopnjo korupcije. 
Takšni poslovni odnosi lahko v precejšnji meri ogrozijo ugled finan čnega sektorja 
in/ali ga izpostavijo pravnemu tveganju. V takšnih primerih je upravi čena posebna 
pozornost tudi zaradi mednarodnih pri zadevanj v boju proti korupciji. 
(18) Ukrepe za izvajanje te di rektive je potrebno sprejeti  v skladu s Sklepom Sveta 
1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki dolo ča postopke za izvajanje izvršilnih 
pristojnosti, prenesenih na Komisijo6. 
(19) Ukrepi za izvajanje te direktive so splošnega obsega v smislu člena 2 zgoraj 
navedenega sklepa Sveta in bi mora li biti sprejeti z regulativnim postopkom, 
določenim v členu 5 istega sklepa. V ta name n naj se ustanovi nov Odbor za 
preprečevanje pranja denarja, ki bo nadomes til Kontaktni odbor za pranje denarja, 
ustanovljen z Direktivo 91/308/EGS.  
(20) Da bi se izognili podvajanju postopkov identif ikacije strank ter s tem zastojem in 
neučinkovitosti v mednarodnem poslova nju, je ob ustreznih zaš čitnih ukrepih 
primerno sprejeti tudi stranke, ki so  že bile identificirane drugje. 
(21) O sumljivih transakcijah je potrebno poro čati organom, pristojnim za boj proti pranju 
denarja. Takšne organe obi čajno imenujemo enote za finan čni nadzor in bomo ta izraz 
uporabljali tudi v tej direktivi. Vse države članice naj bi ustanovile enote za finan čni 
nadzor in hkrati jasno pokazale, da bo vsak poskus pranja denarja tudi prijavljen.  
(22) Prihaja do številnih groženj in nadlegovanj zaposlenih, ki poro čajo o sumih pranja 
denarja. Ta problematika je odlo čilnega pomena za u činkovitost sistema boja proti 
pranju denarja, četudi ta direktiva ne more posegati v sodne postopke držav članic. 
Države članice se bi morale tega problema zavedati in storiti vse v njihovi mo či, da bi 
zaposlene zavarovale pred nadlegovanjem. 
(23) Pranje denarja in financiran je terorizma sta mednarodna pr oblema, zato je v boju proti 
obema potreben globalen pristop. Kreditne in finan čne ustanove Skupnosti, kadar 
imajo izpostave in podružnice v tretjih državah, kjer je zakonodaja pomanjkljiva, bi morale upoštevati standarde Skupnosti oziroma obvestiti pristojne organe doma če 
države članice. Tako bi se izognile uveljavljanju razli čnih standardov znotraj ustanove 
ali skupine ustanov. 
(24) Pomembno je, da so kreditne in finan čne ustanove sposobne hitro posredovati 
zahtevane podatke, ki jih pristojni orga ni zahtevajo glede morebitnih poslovnih 
odnosov z imenovanimi osebami. 
(25) Ustanovam in ostalim akterjem, za kate re velja zakonodaja  Skupnosti na tem 
področju, je treba, če je to možno, posredovati povrat ne informacije o koristnosti 
njihovih poro čil in o nadaljnjem ukrepa nju. Da bi lahko to omogo čili in spremljali 
učinkovitost svojih sistemov boja pro ti pranju denarja,  morajo države članice zbirati in 
izboljšati ustrezne statisti čne podatke. 
                                                
 
6 UL št. L 184, 17.7.1999, str. 23. 
 
SL 12   SL (26) Države članice morajo z nacionalno zakonodajo dolo čiti učinkovite, sorazmerne in 
odvračilne sankcije za primere nespoštovanja nacionalnih dolo čb, sprejetih na podlagi 
te direktive. Ker so v kompleksnih opera cijah pranja denarja pogosto udeležene tudi 
pravne osebe, bi se morale takšne sankc ije nanašati tudi na dejavnosti pravnih oseb. 
(27) Potrebne so znatne spremembe Direktive 91/ 308/EGS, zato je treba to direktivo zaradi 
večje jasnosti nadomestiti z novo. 
(28) Ker ciljev te direktive ni mogo če doseči zgolj z ukrepi držav članic, pač pa so lahko 
dejavnosti na ravni Sku pnosti bolj obsežne in u činkovite, lahko Skupnost sprejme 
ukrepe v skladu z na čelom subsidiarnosti, kot je dolo čeno v členu 5 Pogodbe. V 
skladu z na čelom sorazmernosti, kot je dolo čeno v istem členu, ta direktiva ne more 
prekoračiti tega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev. 
(29) Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva na čela, priznana zlasti v Listini o 
temeljnih pravicah Evropske unije – 
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: 
Poglavje I 
Predmet, podro čje uporabe in definicije 
Člen 1 
1. Države članice zagotavljajo, da pranje dena rja velja za kaznivo dejanje.  
2. V tej direktivi se za pranje denarja pojmuje naslednje ravnanje, če je storjeno namerno:  
(a) konverzija ali prenos premoženja, vedo č, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali 
udeležbe v takem dejanju, z namenom utaje ali prikrivanja nezakonitega izvora premoženja 
ali pomoč osebi, ki je vpletena v storitev tega de janja, da bi se izognila pravnim posledicam 
svojega dejanja; 
(b) utaja ali prikrivanje prave narave, vira, kraja, razpolaganja, pretoka, pravic v zvezi z 
lastništvom premoženja, vedo č, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe v 
takem dejanju;  
(c) pridobitev, lastništvo ali uporaba premoženja, vedo č v času prejema, da to premoženje 
izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe v takem dejanju; 
(d) zagotavljanje ali pridobivanje za konite lastnine, na kakršen koli na čin, z namenom ali 
vedoč, da bo uporabljena, delno ali v celoti, za terorizem; 
(e) sodelovanje pri, združevanje za izvrševa nje kaznivih dejanj, poskus storitve, pomo č, 
napeljevanje ter omogo čanje in svetovanje pri storitvi katerega koli dejanja iz prejšnjih 
odstavkov.  
 
SL 13   SL O védenju, naklepu ali namenu, kot potrebni sest avini zgoraj navedenih dejavnosti, je mogo če 
sklepati iz objektivnih dejanskih okoliš čin.  
Pranje denarja se šteje kot tako celo, kadar so bi la kazniva dejanja, ki so ustvarila premoženje, 
namenjeno pranju, storjena na obmo čju druge države članice ali tretje države.  
Člen 2 
1. Ta direktiva se uporablja za naslednje ustanove in osebe: 
(1) kreditne ustanove;  (2) finančne ustanove;  
(3) naslednje pravne ali fizi čne osebe pri izvajanju svojih poklicnih dejavnosti:  
(a) revizorji, zunanji ra čunovodje in dav čni svetovalci;  
(b) notarji in ostali neodvisni pravni strokovnjaki, kadar v imenu in za svojo stranko 
sodelujejo pri kakršni koli finan čni ali nepremi čninski transakciji, a li kadar svojim strankam 
pomagajo pri na črtovanju ali opravljanju transakcij v zvezi z:  
(i) nakupom ali prodajo nepremi čnin ali poslovnih subjektov; 
(ii) upravljanjem z denarjem stranke, vr ednostnimi papirji ali drugim imetjem; 
(iii) odpiranjem ali upravljanjem z ban čnimi, var čevalnimi ra čuni ali ra čuni 
vrednostnih papirjev; 
(iv) urejanjem prispevkov, pot rebnih za ustanavljanje, de lovanje ali vodenje podjetij; 
(v) ustanavljanjem, delovanjem a li upravljanjem skladov, družb ali podobnih 
organizacij; 
(c) družbe za upravljanje, če niso navedene v to čkah (a) ali (b);  
(d) zavarovalni posredniki pri sklepanju živl jenjskega zavarovanja in drugih naložbenih 
zavarovanj; 
(e) nepremi čninski zastopniki; 
(f) ostale osebe, ki trgujejo z blagom  ali opravljajo storitve, kadar je pla čilo v gotovini in 
znaša 15.000 evrov ali ve č, bodisi da gre za posami čno operacijo ali pa ve č medsebojno 
povezanih operacij;  
(g) igralnice. 2. Države članice lahko odlo čijo, da te direktive ne bodo uporabljale v primeru finan čnih 
ustanov, ki le ob časno ali v omejenem obsegu sodelujejo pri finan čnih dejavnostih in pri 
katerih obstaja majhno tveganje pranja denarja. 
 
SL 14   SL Člen 3 
V tej direktivi imajo uporabljen i izrazi naslednji pomen: 
(1) »kreditna ustanova« pomeni kreditno usta novo, kot je opredeljena v prvem pododstavku 
člena 1(1) Direktive 2000/12/ES Ev ropskega parlamenta in Sveta7, in vključuje podružnice v 
smislu člena 1(3) iste direktive, ki se nahajajo na ozemlju Skupnosti in imajo sedež znotraj ali 
zunaj Skupnosti; 
(2) »finan čna ustanova« pomeni: 
(a) podjetje, druga čno od kreditne ustanove , ki opravlja eno ali ve č dejavnosti, naštetih v 
točkah 2 do 12 in v to čki 14 v Prilogi I k Di rektivi 2000/12/ES, vklju čno z menjalnicami 
(bureaux de change) in službami  za denarno poslovanje ter pla čilni promet; 
(b) zavarovalniška družba, pooblaš čena v skladu z Direktivo 2002/83/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta8, kolikor izvaja dejavnosti, na vedene v isti direktivi;  
(c) investicijsko podjetje, opredeljeno v členu 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta9;  
(d) kolektivna naložbena podjetja, ki tržijo svoje enote ali delnice;  
(e) podružnice ustanov, naštetih v to čkah (a) do (d), ki se naha jajo na ozemlju Skupnosti in 
imajo sedež znotraj ali zunaj Skupnosti. 
(3) »zavarovalni posrednik« pomeni zavarova lnega posrednika, kot je opredeljen v členu 2(3) 
Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta10; 
(4) »terorizem« pomeni vsa ko kaznivo dejanje v smislu členov 1 do 4 Okvirnega sklepa Sveta 
2002/475/JHA11; 
(5) »Premoženje« pomeni kakršnakoli sredstva, bodisi fizi čna ali nematerialna, premi čnine ali 
nepremičnine, opredmetena ali neopredmetena, ter pravne listine ali instrumente v kakršni 
koli obliki, tudi elektr onski ali digitalni, ki  dokazujejo lastništvo a li delež v teh sredstvih. 
(6) »kriminalna dejavnost« pomeni vsako udelež bo pri izvajanju hudega kaznivega dejanja.  
(7) »hudo kaznivo dejanje« pomeni najmanj: 
(a) terorizem; (b) vsako kaznivo dejanje, opredeljeno v členu 3(1) Konvencije Združenih narodov proti 
nezakonitem prometu z nedovoljenimi drogami in psihotropnimi snovmi iz leta 1988; 
                                                
 
7 UL št. L 126, 26.5.2000, str. 1. 
8 UL št. L 345, 19.12.2002, str. 1. 
9 UL št. L 145, 30.4.2004, str.1 
10 UL št. L 9, 15.1.2003, str. 3. 
11 UL št. L 164, 22.6.2002, str. 3. 
 
SL 15   SL (c) dejavnosti kriminalnih organi zacij, kakor so opredeljene v členu 1 v Skupnih ukrepih 
98/733/JHA12; 
(d) goljufija, vsaj težja, kakor je opredeljena v členu 1(1) in členu 2 Konvencije o zaš čiti 
finančnih interesov Evropskih skupnosti13 
(e) korupcija; (f) vsa kazniva dejanja,  ki se kaznujejo z odvzemom pros tosti ali varnostnim ali vzgojnim 
ukrepom v trajanju ve č kot eno leto, ali v primeru drža v, katerih pravni sistem vsebuje 
minimalni prag za prekrške, vsa kazniva dejanj a, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali 
varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju najmanj šest mesecev.  
(8) »dejanski lastnik« pomeni: (a) fizično osebo, ki neposredno ali posredno poseduje ali nadzira 10% ali ve č delnic ali 
glasovalnih pravic v pravni  osebi, ali ki kako druga če primerljivo vpliva na vodenje pravne 
osebe, z izjemo družb, ki kotirajo na uradni borzi in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standar dom spoštovati zahtevo po razkritju; 
(b) fizično osebo, ki je kon čni koristnik, neposredno ali posredno, 10% ali ve č premoženja 
ustanove, sklada ali podobne pravne organi zacije, ali ki vpliva na primerljivo koli čino 
premoženja ustanove, sklada ali podobne pravne organizacije, z izjemo družb, ki kotirajo na 
uradni borzi in morajo v skladu z zakonoda jo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim 
standardom spoštovati zahtevo po razkritju;  
(c) fizične osebe, v imenu katerih se opr avljajo transakcije ali dejavnosti. 
(9) »družba za upravljanje« pomeni vsako fizi čno ali pravno osebo, ki za tretje osebe 
poslovno opravlja katero izmed naslednjih storitev:  
(a) ustanavlja družbe ali druge pravne osebe;  (b) opravlja vlogo ali drugi osebi omogo ča, da opravlja vlogo dire ktorja ali sekretarja 
podjetja, partnerja v partnerstvu, ali podobnega  položaja v odnosu do drugih pravnih oseb; 
(c) podjetju, partnerstvu ali drugi  pravni osebi ali organizaciji nudi registriran oz. statutarni 
sedež, poslovni naslov ali nastan itev, dopisni ali upravni naslov; 
(d) opravlja vlogo ali drugi osebi omogo ča, da opravlja vlogo skrbnika sklada ali podobne 
pravne ureditve; 
(e) opravlja vlogo ali drugi osebi omogo ča, da opravlja vlogo zastopnika v imenu drugega 
delničarja. 
(10) »politi čno izpostavljena oseba« pomeni fizi čno osebo, ki deluje ali je delovala na vidnem 
javnem položaju, vklju čno z ožjimi družinskimi člani ali bližnjimi sodelavci takšne osebe, 
                                                
 
12 UL št. L 351, 29.12.1998, str. 1. 
13 UL št. C 316, 27.11.1995, str. 48. 
 
SL 16   SL katere ve čje ali zapletene finan čne ali poslovne transa kcije predstavljajo pove čano tveganje 
pranja denarja; 
(11) »poslovni odnos« pomeni poslovni, poklicni ali trgovinski odnos,  za katerega se ob 
vzpostavitvi stikov predvideva, da bo trajal; 
(12) »navidezna banka« pomeni kreditno ustanovo pod pristojnostjo  sodne oblasti, v kateri ni 
fizično prisotna, in ki ni povezana z regulirano finan čno skupino.  
Člen 4 
Države članice lahko na podro čju, ki ga ureja ta direktiva, za prepre čevanje pranja denarja 
sprejmejo ali obdržijo v veljavi strožje predpise. 
Poglavje II 
Skrben pregled po slovanja stranke 
ODDELEK 1 
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 5 
Države članice svojim kreditnim in finan čnim ustanovam prepovedujejo vodenje anonimnih 
računov, anonimnih ban čnih kreditnih knjižic ali ra čunov na izmišljeno ime.  
Člen 6 
Ustanove in osebe, zajete v te j direktivi, morajo upoštevati na čela skrbnega pregleda strank na 
podlagi zanesljivih neodvisnih  dokumentov, podatkov ali informacij o izvoru v naslednjih 
primerih: 
(a) ob sklepanju poslovnega odnosa; (b) kadar opravljajo ob časne transakcije, ki znašajo 15.000 evrov ali ve č, bodisi da 
transakcija poteka posami čno ali pa v ve č operacijah, ki se zdijo povezane; 
(c) kadar obstaja sum pranja denarja, ne gl ede na kakršno koli ods topanje, izjemo ali 
določene mejne vrednosti; 
(d) v primeru dvoma v verodostojnost in ustreznost predhodno pridobljenih podatkov o 
identifikaciji stranke. 
 
SL 17   SL Člen 7 
1. Skrben pregled poslovanja stranke vklju čuje naslednje dejavnosti: 
(a) identifikacijo stranke in preverjanje njene identitete; 
(b) kjer je primerno, identifikacijo dejanske ga lastnika in sprejetje ukrepov, potrebnih za 
potrditev identitete dejanskega lastnika, tako da us tanova ali oseba zagotovo ve, kdo je 
dejanski lastnik; v primeru pravnih oseb, sk ladov in podobnih pravnih ustanov pa se zagotovi 
tudi poznavanje lastništva  ter strukture stranke; 
(c) pridobivanje podatkov o namenu in pr edvideni naravi poslovnega odnosa; 
(d) skrbno preverjanje strank pri sklepanju poslovnega odnosa, vklju čno s 
pregledovanjem in spremljanjem transakcij, ki se izvajajo v času odnosa, kar zagotavlja, da so 
opravljene transakcije v skladu s pridobljenim znanjem o stranki, o poslovnem profilu in 
profilu tveganj ter, kadar je potrebno, o izvoru sredstev. Sem spada tudi zagotavljanje teko čih 
in dopolnjenih listin, pod atkov in informacij. 
2. Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, izva jajo ukrepe skrbnega pregleda strank, naštete v 
odstavku 1, vendar lahko v skladu z oceno tv eganja, ki je odvisn a od vrste stranke, 
poslovnega odnosa, produkta al i transakcije, same dolo čijo obseg potrebnih ukrepov.  
3. Glede storitev pla čilnega prometa, naštetih v to čki 4 v Prilogi I k Direktivi 2000/12/ES, se 
upoštevajo posebne dolo čbe glede identifikacije strank, kot so navedene v Uredbi ….. 
Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o pla čniku ob kreditnih transferjih in denarnih 
nakazilih. 
Člen 8 
1. Države članice od ustanov in oseb, za jetih v tej direktivi, zah tevajo skrben pregled 
poslovanja stranke pred ali med sklepanjem poslovnega odnosa ali opravljanjem transakcije 
za občasne stranke. 
2. Države članice zahtevajo, da ustanova ali os eba, ki ne more izpolniti dolo čb v točkah (a), 
(b) in (c) člena 7(1), ne sme odpreti ra čuna, skleniti poslovnega odnosa ali opraviti 
transakcije, ali pa prekine poslovni odnos in enoti za finan čni nadzor v skladu s členom 19 
poda poro čilo o stranki.  
3. Države članice od ustanov in oseb, za jetih v tej direktivi, zah tevajo skrben pregled 
poslovanja tako novih kot tudi obstoje čih strank, kadar je to pot rebno, in na osnovi ocene 
tveganja. 
Člen 9 
1. Države članice zahtevajo identifikacijo  vseh gostov v igralnicah, njihovo identiteto pa je 
potrebno preveriti, če kupijo ali zamenjajo  igralne žetone v vre dnosti 1000 evrov ali ve č. 
 
SL 18   SL 2. Igralnice pod državnim nadzorom izpolnjuj ejo obveznost skrbnega pregleda strank, če 
vodijo evidenco o svojih strankah, jih identificiraj o in preverjajo njihovo identiteto pred ali 
takoj ob prihodu, ne glede na vsot o kupljenih igralnih žetonov. 
ODDELEK 2 
POENOSTAVLJEN SKRBEN PREGLED POSLOVANJA STRANKE  
Člen 10 
1. Z odstopanjem od členov 6, 7 in 8(2) lahko države članice ustanovam in osebam, zajetim v 
tej direktivi, dovolijo neupoštevanje skrbnega pr egleda tistih strank, za katere velja majhno 
tveganje pranja denarja, kadar: 
(a) kreditne in finan čne ustanove držav članic ali tretjih držav izva jajo zahtevane ukrepe proti 
pranju denarja v skladu z mednarodnimi sta ndardi in so obenem podvržene nadzoru glede 
spoštovanja teh zahtev; 
(b) gre za družbe, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v eni 
ali več državah članicah v smislu Direktive 2004/39/EGS ter družbe tretjih držav, za katere 
zakonodaja Skupnosti zahteva razkritje; 
(c) dejanski lastniki skupnih ra čunov, ki jih vodijo notarji in ne odvisni pravni strokovnjaki iz 
držav članic ali iz tretjih držav, izvajajo zahteva ne ukrepe proti pranju denarja v skladu z 
mednarodnimi standardi in so podvrženi na dzoru glede spoštovanja teh zahtev.  
2. Države članice in Komisija se medsebojno obveš čajo, če tretja država po njihovem mnenju 
ne ustreza pogojem v odstavku 1(a), (b) ali (c). 
3. Z odstopanjem od členov 6, 7, in 8(2) lahko države članice ustanovam in osebam, zajetim v 
tej direktivi, dovolijo neupoštevanje skrbnega preverjanja strank v zvezi s proizvodi in 
transakcijami, za katere velja majhno tv eganje pranja denarja, na primer:  
(a) kadar letna premija življenjskega zavar ovanja ne presega 1000 evrov ali posamezna 
premija ne presega 2500 evrov; 
(b) kadar zavarovalna polica pokojninskega na črta ne predvideva odstopne klavzule in se 
polica ne more uporabiti kot zavarovanje;  
(c) kadar se pokojninska ali druga podobna sh ema, ki zaposlenim zagotavlja pokojnino, 
vplačuje z odtegovanjem od pla če, in kadar v okviru sheme ni dovoljen prenos pravic na 
drugo osebo; 
(d) kadar gre za elektronski denar, kot je opredeljen v členu 1 Direktive 2000/46/ES14, pri 
čemer so izdane vsote, vsote, ki jih je mogo če shraniti na elektronski napravi, ali obseg 
dovoljenih transakcij zelo omejeni.  
                                                 
14 UL št. L 275, 27.10.2000, str. 39. 
 
SL 19   SL Člen 10a 
Če Komisija na podlagi prvega pododstavka člena 37(3) tako odlo či, države članice 
ustanovam in osebam, zajetim v tej direktiv i, prepovedo poenostavljen skrben pregled 
poslovanja stranke za kreditne in finan čne ustanove ali za navedene  družbe iz tretjih držav. 
ODDELEK 3 
POGLOBLJEN SKRBEN PREGLED POSLOVANJA STRANKE  
Člen 11 
1. Države članice zahtevajo, da v tej direktivi zajete ustanove in  osebe na podlagi ocene 
tveganja poleg ukrepov, navedenih v členih 6, 7 in 8(2), izvajajo  poglobljen sk rben pregled 
poslovanja stranke, in sicer v situacijah, ki zaradi svoj e narave predstavljajo ve čje tveganje 
pranja denarja, in vsaj v naslednjih situacijah, v skladu z drugim, tretjim in četrtim 
pododstavkom tega odstavka. 
Kadar stranka ni fizi čno prisotna pri identifikaciji, države članice od ustanov in oseb 
zahtevajo naslednje ukrepe: 
(a) ugotavljanje identitete stranke s pomo čjo spremljajo čih dokazov in listinskih dokazil; 
(b) dopolnilne ukrepe za preverjanje ali potrd itev predloženih li stin, ali pa dodatno 
potrditev s strani ustanov, zajetih v tej direktivi;  
(c) da se prvo pla čilo opravi preko ra čuna, ki ga stranka v svojem imenu odpre pri 
kreditni ustanovi. 
Kadar kreditne ustanove sklepajo čezmejne koresponden čne bančne odnose s kreditnimi 
ustanovami iz drugih držav članic ali iz tretjih držav, države članice zahtevajo:  
(a) da njihove kreditne ustanove zberejo potrebne podatke o tuji us tanovi in v celoti spoznajo 
naravo njenega poslovanja, iz javno dostopni h podatkov ocenijo ugled te ustanove ter 
kakovost nadzora;  
(b) da presodijo, kakšen je nadzor  pranja denarja v tuji ustanovi; 
(c) da pridobijo privolitev vodstva druž be pred sklepanjem novega koresponden čnega odnosa; 
(d) da dokumentirajo pristojnosti vsake ustanove; (e) da zagotovijo, da je koresponden čna ustanova preverila identi teto stranke in da nenehno 
skrbno pregleduje poslovanje strank e, ki ima neposreden dostop do ra čunov te ustanove, ter 
da je koresponden čna ustanova na zahtevo doma če ustanove sposobna priskrbeti podatke, 
zbrane pri skrbnem pregledu poslovanja stranke.  
Glede odnosov s politi čno izpostavljenimi osebami države članice od ustanov in oseb 
zahtevajo, da:  
 
SL 20   SL (a) vzpostavijo primerne sisteme za obvladovanj e tveganja, s katerimi  lahko ugotovijo, ali je 
stranka politi čno izpostavljena oseba;  
(b) pridobijo privolitev uprave za vzpostav itev poslovnih odnosov s takšno stranko;  
(c) sprejmejo potrebne ukrepe in ugotovijo izvo r premoženja in sredstev ali da nenehno 
spremljajo in nadzorujejo poslovni odnos.  
2. Države članice kreditnim ustanovam prepovedujejo,  da sklenejo ali nadaljujejo s 
koresponden čnim bančnim odnosom z navidezno banko ali koresponden čno banko, ki 
navidezni banki dovoljuje uporabo svojih ra čunov. 
3. Države članice zagotovijo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, posvetijo posebno 
pozornost vsaki grožnji pranja denarja, ki bi la hko izhajala iz produktov ali transakcij, ki se 
nagibajo k anonimnosti, in da po potrebi spreje majo ukrepe proti zlorabi njihovih storitev za 
pranje denarja.  
ODDELEK 4 
ZUNANJE IZVAJANJE  
Člen 12 
Države članice lahko dovolijo ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, da izvajanje 
ukrepov iz členov 7(1) (a), (b) in (c ) zaupajo tretjim osebam. 
Vendar kon čno odgovornost nosi ustanova ali oseba, zajeta  v tej direktivi, ki zaupa tretji 
osebi. 
Člen 13 
1. Za namene tega razdelka »tretje osebe« pom enijo ustanove in osebe, primerljive s tistimi, 
ki so navedene v členu 2, ki izpolnjujejo naslednje zahteve: 
(a) so obvezno poslovno registrirane (b) skrbno preverjajo poslovanje stra nk in vodijo evidence, kot je dolo čeno v tej direktivi, 
pri čemer se v skladu z razdelkom 2 poglavja V nadzoruje, kako spoštujejo zahteve te 
direktive. Če se nahajajo v tretji državi, morajo spoštovati njene zahteve, primerljive z 
zahtevami iz te direktive. 
2. Države članice in Komisija se medsebojno obvest ijo, kadar menijo, da tretja država ne 
izpolnjuje pogojev iz odstavka 1(b). 
 
SL 21   SL Člen 13a 
Če Komisija na podlagi prvega pododstavka člena 37(3) tako odlo či, države članice 
prepovedo ustanovam in osebam, zajetim v tej di rektivi, da bi ukrep e skrbnega pregleda 
poslovanja stranke v njihovem imenu izva jale tretje osebe iz tretjih držav. 
Člen 14 
Tretje osebe ustanovi ali osebi, h kateri napo tijo stranko, takoj posredu jejo podatke, zahtevane 
v členu 7(1) (a), (b) in (c).  
Tretje osebe ustanovi ali osebi,  h kateri napotijo stranko, ta koj posredujejo pomembne kopije 
identifikacijskih in verifikaci jskih podatkov ter ostalih pomem bnih listin o iden titeti stranke 
ali dejanskega lastnika. 
Člen 15 
Vsaka država članica dovoli ustanovam in oseb am, na katere se nanaša člen 2(1), (2) in (3) v 
točkah (a) do (d), da ocenijo in  potrdijo ugotovitve skrbnega preverjanja stra nk, kakor je 
določeno v členu 7(1)(a) do (c) in ki poteka v drugi državi članici v skladu s to direktivo, pri 
čemer izpolnjujejo zahteve, dolo čene v členih 12, 13 in 14, četudi se listine ali podatki 
razlikujejo od tistih, ki jih zahteva država članica, v katero je b ila stranka napotena. 
Člen 16 
Ta oddelek se ne nanaša na zunanj e izvajanje ali posredniška razmerja, če je zunanji izvajalec 
ali zastopnik obenem ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi. 
Poglavje III 
Obveznosti glede poro čanja  
ODDELEK 1 
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 17 
Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, posebej pozorno 
proučijo vsako dejavnost, za katero menijo, da bi  utegnila biti povezana s pranjem denarja, 
zlasti pa zapletene in nenavadno obsežne transakcije, ki nimajo o čitnega ekonomskega ali 
pravno utemeljenega namena. 
 
SL 22   SL Člen 18  
Vsaka država članica za namene u činkovitega boja proti pranju denarja ustanovi enoto za 
finančni nadzor. 
Enota za finan čni nadzor se ustanovi kot centralna naci onalna enota z ustreznimi sredstvi. Ta 
enota zbira in, kolikor je dovoljeno, zahteva razkritje finan čnih podatkov glede domnevnih 
prihodkov od kaznivih dejanj, odgovorna je za analizo teh podatkov in njihovo posredovanje 
pristojnim organom. 
Člen 19 
1. Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, ter,  kjer je primerno, 
njihovi direktorji in zapo sleni, v celoti sodelujejo: 
(a) da na lastno pobudo neposredno in  nemudoma obvestijo enote za finan čni nadzor, kadar 
vedo, sumijo ali imajo razlog za utemeljen sum, da  gre za pranje denarj a ali poskus pranja 
denarja. 
(b) da enoti za finan čni nadzor na njeno zahtevo nem udoma posredujejo potrebne dodatne 
podatke, v skladu s postopki, dolo čenimi v veljavni zakonodaji. 
2. Podatki, na katere se  nanaša odstavek 1, se posredujejo enoti za finan čni nadzor v tisti 
državi članici, na teritoriju katere se nahaja ustanova ali oseba, ki podatke posreduje. Podatke 
običajno posreduje oseba al i osebe, ki so dolo čene v skladu s postopki, navedenimi v členu 
30. 
Člen 20 
1. Države članice v primeru notarjev in drugih ne odvisnih pravnih strokovnjakov, navedenih 
v členu 2(3)(b), dolo čijo ustrezen samoregulativen organ omenjene stroke kot tisto avtoriteto, 
katero se obveš ča namesto enote za finan čni nadzor. V tem primeru je potrebno dolo čiti 
ustrezne oblike sodelovanja med tem organom in enoto za finan čni nadzor. 
2. Države članice niso dolžne upoš tevati obveznosti, dolo čenih v členu 19(1), v zvezi s 
podatki, ki jih notarji, neodvisni pravni  strokovnjaki, revizorji, zunanji ra čunovodje in dav čni 
svetovalci pridobijo o svojih strankah med ugotavljanjem nji hovega pravnega položaja ali ko 
branijo ali zastopajo svojo stranko v ali v zvezi s sodnim postopkom, vklju čno s svetovanjem 
o predlaganju ali izogibanju sodnemu postopku, bodisi da takšne podatke pridobijo pred, med 
ali po kon čanem postopku. 
Člen 21  
Države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej dire ktivi, prepovejo oprav ljanje transakcij, 
za katere vedo ali sumijo, da so povezane s pranjem denarja, dokler ne obvestijo enote za finančni nadzor.  
Enota za finan čni nadzor lahko pod pogoji, dolo čenimi z nacionalno zakonodajo, izda 
navodila, da se transa kcija ne opravi.  
 
SL 23   SL Kadar obstaja sum, da bo transakcija povzro čila pranje denarja in jo je nemogo če opustiti na 
zgoraj opisan na čin oziroma je verjetno, da bi opustitev onemogo čila prizadevanja, da bi 
izsledili upravi čence sumljive transakcije pranja dena rja, te ustanove obvestijo enoto za 
finančni nadzor takoj po tem. 
Člen 22 
1. Države članice zagotovijo, da pristojni organi, ki pri pregledovanju ustanov in oseb, zajetih 
v tej direktivi, ali kakor koli druga če odkrijejo dejstva, ki bi la hko predstavljala dokaze pranja 
denarja, o tem neposredno in nemudoma obvestijo enoto za finan čni nadzor.  
2. Države članice zagotovijo, da nadzorni organi , ki so z zakonom ali drugim predpisom 
pooblaščeni za nadzor nad delniškimi in devi znimi trgi ter trgi izvedenih finan čnih 
instrumentov, obvestijo enote za finan čni nadzor, če odkrijejo dejstva, ki bi lahko 
predstavljala dokaze pranja denarja. 
Člen 23 
Če ustanova ali oseba, zajeta v te j direktivi, ali direktor ali zaposleni v takšni ustanovi ali 
osebi, enoti za finan čni nadzor v skladu s to direkti vo razkrijejo podatke, navedene v členih 
19, 20 in 21, se taka razkritja ne štejejo za kršitev omejitve razkritja podatkov, predpisane s 
pogodbo ali s katero koli dolo čbo zakona ali drugega predpisa, in osebe za to nikakor niso 
odgovorne. 
Člen 24 
Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi  naj bi zaposlene v ustanovah ali osebah, 
zajetih v tej direktivi, ki o sumih pranja denarja poro čajo bodisi interno ali pa neposredno 
enoti za finan čni nadzor, zaš čitili pred grožnjami ali nadlegovanjem. 
ODDELEK 2 
PREPOVED RAZKRITJA  
Člen 25  
Ustanove in osebe, zajete v te j direktivi, ter nji hovi direktorji in za posleni prizadetim 
strankam ali ostalim tretjim osebam ne  razkrijejo, da so enoti za finan čni nadzor v skladu s 
členi 19, 20 in 21 posredovali podatke, ali da po teka oziroma bo stekla preiskava o pranju 
denarja. 
 
SL 24   SL Kadar skušajo neodvisni pravni st rokovnjaki, notarji,  revizorji, ra čunovodje in dav čni 
svetovalci, ki delujejo kot  neodvisni pravni strokovnjaki,  stranko odvrniti od nezakonite 
dejavnosti, to ne predstavlja razk ritja v smislu prvega odstavka. 
Poglavje IV 
Vodenje evidenc in zbiranje statisti čnih podatkov 
Člen 26 
Ustanove in osebe, zajete v tej di rektivi, hranijo naslednje listin e in podatke, ki se uporabljajo 
kot dokazni material v morebitni preiskavi o pranju denarja: 
(a) kopije ali sklicevanja na zahtevane id entifikacijske dokumente, zbrane v postopku 
skrbnega preverjanja strank, in sicer najmanj pet let po kon čanem odnosu s to stranko;  
(b) v primeru poslovnih odnosov in transakc ij se hrani dokazna dokumentacija in 
evidence z originalnimi listinami ali kopi jami, ki so po velja vni nacionalni zakonodaji 
sprejemljive kot dokaz v sodnem postopku, in sicer najmanj pet let po opravljeni transakciji 
ali po kon čanem poslovnem odnosu; 
(c) v primeru gotovinskih pla čil, katerih vsota znaša 15.000 evrov ali ve č, se hrani 
dokazna dokumentacija in evidence o teh prejem kih, in sicer najmanj pet let po opravljenem 
gotovinskem pla čilu. 
Člen 27 
1. Države članice zahtevajo od ustanov, zajetih v tej direktivi, da na ozemlju tretjih držav v 
svojih podružnicah in h čerinskih družbah v ve činski lasti izvajajo skr bno preverjanje strank in 
vodijo evidence, ki so vsaj primerljivi tistim, dolo čenim v tej direktivi.  
Kadar zakonodaja tretje države ne zagotavlja iz vajanja takšnih primerljivih ukrepov, države 
članice zahtevajo od ustanov, da obveš čajo pristojne organe v svoji državi. 
2. Države članice in Komisija se medsebojno obveš čata v primerih, kadar zakonodaja tretje 
države ne zagotavlja izvajanja ukrepov, dolo čenih v prvem pododstavku odstavka 1. 
 
SL 25   SL Člen 28 
Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da se lahko njihove kreditne in finan čne 
ustanove v celoti in nemudoma od zovejo, kadar enota za finan čni nadzor ali drugi organi v 
skladu z nacionalno zakonodajo poizvedujejo, če sklepajo ali so v zadnjih petih letih sklepale 
poslovne odnose z dolo čenimi fizi čnimi ali pravnimi osebami, ter kakšna je bila narava teh 
poslovnih odnosov. 
Člen 29 
Države članice zagotovijo zbiranje splošnih statisti čnih podatkov o zadevah, pomembnih za 
sistem boja proti pranju denarja, s čimer preverjajo u činkovitost tega sistema.  
Ti statisti čni podatki morajo zajem ati vsaj število poro čil o sumljivih transakcijah, ki jih 
prejmejo enote za finan čni nadzor, nadaljnje ukrepanje v zvezi s temi poro čili in število 
proučevanih primerov letno, število kazensko preganjanih oseb ter število oseb, obsojenih 
kaznivega dejanja pranja denarja. 
Poglavje V 
Izvršilni ukrepi 
ODDELEK 1 
NOTRANJI POSTOPKI , USPOSABLJANJE IN POVRATNE INFORMACIJE  
Člen 30  
Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, zaj ete v tej direktivi, vzpostavijo ustrezne 
politike in postopke skrbnega pr egleda poslovanja stranke, poro čanja, vodenja evidenc, 
notranjega nadzora, ocene in obvladovanja tveg anja ter komuniciranja, s katerimi lahko 
preprečijo dejavnosti, povezane s pranjem denarja. 
Člen 31 
1. V tej direktivi zajete ustanove in osebe poskr bijo, da se njihovi zaposleni zavedajo in 
poznajo dolo čbe iz te direktive. 
Ti ukrepi vklju čujejo udeležbo zaposlenih v posebnih stalnih programih  usposabljanja, da bi 
lažje prepoznali dejavnosti, ki bi utegnile biti povezane s pranjem denarja, ter da bi se nau čili 
ukrepati v takih primerih. 
Kadar fizi čna oseba, ki spada v katero koli izmed kategorij, navedenih v členu 2(3), svojo 
poklicno dejavnost izvaja kot zaposlena v pravni osebi, se obveznosti iz tega razdelka nanašajo na pravno osebo, in ne na fizi čno osebo. 
 
SL 26   SL 2. Države članice zagotovijo, da imajo ustanove in os ebe, zajete v tej di rektivi, dostop do 
najnovejših informacij o postopkih pranja denarja in o znakih sumljivih transakcij. 
3. Države članice zagotovijo, da bodo, kadar bo to izvedljivo, omogo čile pravočasne povratne 
informacije o u činkovitosti in nadaljnjem ukrepanju v zvezi s poro čili, podanimi o sumih 
pranja denarja. 
ODDELEK 2 
NADZOR  
Člen 32 
1. Menjalnice in družbe za upravljanje mora jo za zakonito poslovanje pridobiti licenco 
oziroma morajo biti registrirane, prav tako morajo pridobiti licenco igralnice. 
2. Države članice zahtevajo, da pristojni organi zavrnejo registracijo ali izdajo licence 
subjektom iz odstavka 1, če menijo, da osebe, ki dejansko vodijo ali bodo vodile poslovanje 
teh subjektov, ali pa dejanski lastnik teh subjektov, niso primerne osebe. 
Člen 33 
1. Države članice zahtevajo, da pristojni organi u činkovito nadzorujejo, če ustanove in osebe, 
zajete v tej direktivi, spoštujejo zahteve te direktive.  
2. Države članice zagotovijo, da imajo pristojn i organi ustrezna pooblastila, vklju čno z 
možnostjo pridobivanja informacij, ter da imaj o ustrezna sredstva za opravljanje svojih 
funkcij. 
ODDELEK 3 
KAZNI  
Člen 34 
Kazni za kršitve nacionalnih dolo čb, sprejetih na podlagi te direktive, morajo biti u činkovite, 
sorazmerne in odvra čilne. 
 
SL 27   SL Člen 35 
1. Države članice zagotovijo, da pravne osebe odgovarjajo za kršitve obveznosti vodenja 
evidenc, identifikacije strank in poro čanja o sumljivih transakcijah, na katere se nanaša ta 
direktiva. Oseba je odgovorna, kadar krši om enjene obveznosti v lastno korist, bodisi da 
deluje samostojno ali kot del organa pravne  osebe in ima v okviru pravne osebe vodilni 
položaj, ki izhaja iz: 
 a) pooblastila za zastopanje pravne osebe,  b) pooblastila za sprejemanje odlo čitev v imenu pravne osebe, 
 c) pristojnosti za izvaja nje nadzora pravne osebe 
2. Poleg primerov, dolo čenih v odstavku 1, pravne osebe odgovarjajo tudi, kadar oseba iz 
odstavka 1 izvaja pomanjkljiv nadzor in to omogo ča kršitve, naštete v odstavku 1, s čimer ta 
oseba ravna v dobro pravne os ebe, kateri je podrejena. 
Člen 36 
Države članice zagotovijo, da se osebo, odgovorno za kršitve obveznosti vodenja evidenc, 
identifikacije strank in poro čanja o sumljivih transakcijah, dolo čenih v tej direktivi, kaznuje z 
učinkovitimi, sorazmernimi in odvra čilnimi sankcijami, ki med drugim vklju čujejo: 
 a) denarne kazni;  b) prepoved dostopa do državne podpore ali subvencij;  c) za časno ali trajno prepoved trgovskih dejavnosti; 
 d) sodni nadzor;   e) likvidacija po sklepu sodiš ča. 
Poglavje VI 
Izvedbeni ukrepi in možnost sprememb 
Člen 37   
1. Da bi v boju proti pranju denarja upoštevali tehni čni razvoj in da bi zagotovili enotno 
uporabo te direktive, Komis ija v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 38(2), sprejme 
naslednje izvedbene ukrepe: 
(a) razlago tehni čnih vidikov definicij iz člena 1(2) in člena 3(2)(a) in (d), (5), (8), (9), 
(10), (11) in (12); 
(b) oblikovanje podrobnih pravil za ugotavljanje situacij, ki pr edstavljajo majhno tveganje 
pranja denarja, kot je dolo čeno v členu 10(1), (2) in (3); 
 
SL 28   SL (c) oblikovanje podrobnih pravil za ugotavljanje situacij, ki pr edstavljajo veliko tveganje 
pranja denarja, kot je dolo čeno v členu 11; 
(d) oblikovanje podrobnih prav il za ugotavljanje si tuacij, ko je v skladu s členom 2(2) 
dovoljeno, da se pri izvajanju dolo čenih finan čnih dejavnosti, ki potekajo zgolj ob časno ali v 
omejenem obsegu, ta direktiva ne upošteva. 
2. Komisija v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 38(2), ob upoštevanju inflacije, 
prilagodi vsote, navedene v členih 2(f), 6(b), 9(1) in 19(2)(a). 
3. Komisija v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 38(2), odlo či, da tretja država ne 
izpolnjuje pogojev iz člena 10(1)(a), (b) ali (c) ali iz člena 13(b), ali da zakonodaja te tretje 
države ne zagotavlja izvajanja ukrepov, zahtevanih v prvem pododstavku člena 27(1). 
Člen 38  
1. Komisiji pomaga Odbor za prepre čevanje pranja denarja, v nadaljevanju »Odbor«. 
2. Kadar se navaja ta odstavek, se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob 
upoštevanju dolo čb iz člena 8 istega sklepa. 
Obdobje, dolo čeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, se odredi za tri mesece. 
3. Odbor sprejme svoja pravila postopka. 
Poglavje VII 
Končne določbe 
Člen 39 
V treh letih po za četku veljavnosti te direktive in nato vs aj vsaka tri leta Komisija pripravi 
poročilo o izvajanju te direktive in ga pred loži Evropskemu parlamentu in Svetu. 
Člen 40 
Direktiva 91/308/EGS se razveljavi. 
Sklicevanje na razveljavljeno direktivo štej e za sklicevanje na to direktivo, v skladu s 
korelacijsko tabelo iz Priloge. 
 
SL 29   SL Člen 41 
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to 
direktivo najpozneje do [vstavi datum: 12 mesecev po za četku veljave te direktive]. 
Države članice Komisiji nemudoma predložijo  besedila sprejetih predpisov in 
korelacijsko tabelo med temi predpisi ter pri čujočo direktivo. 
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo 
navedejo ob njihovi uradni objavi. Na čin sklicevanja dolo čijo države članice.  
2. Države članice Komisiji predložijo besedila temeljnih predpisov nacionalne 
zakonodaje, sprejetih na podro čju, ki ga ureja ta direktiva. 
Člen 42 
Ta direktiva za čne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti . 
Člen 43 
Ta direktiva je naslovljena na države članice 
V Bruslju, […] 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik […] […] 
 
SL 30   SL PRILOGA  
KORELACIJSKA TABELA 
Ta direktiva Direktiva 91/308/EGS Člen 1(1) Člen 2 
Člen 1(2)(a) do (c) in (e) Člen 1(C) 
Člen 1(2)(d)  
Člen 2(1) Člen 2a(1) 
Člen 2(2) Člen 2a(2) 
Člen 2(3)(a), (b) in (e) do (g) Člen 2a(3) do (7) 
Člen 2(3)(c ) in (d)  
Člen 3(1)(1) Člen 1(A) 
Člen 3(1)(2)(a) Člen 1(B)(1) 
Člen 3(1)(2)(b) Člen 1(B)(2) 
Člen 3(1)(2)(c) Člen 1(B)(3) 
Člen 3(1)(2)(d) Člen 1(B)(4) 
Člen 3(1)(2)(e) Člen 1(B), odstavek 2 
Člen 3(1)(3) - 
Člen 3(1)(4) - 
Člen 3(1)(5) Člen 1(D) 
Člen 3(1)(6) Člen 1(E), 1. pododstavek  
Člen 3(1)(7),  Člen 1(E), 2. pododstavek 
Člen 3(1)(7)(a) - 
Člen 3(1)(7)(b) Člen 1(E), 1. alinea 
Člen 3(1)(7)(c) Člen 1(E), 2. alinea 
Člen 3(1)(7)(d) Člen 1(E), 3. alinea 
Člen 3(1)(7)(e) Člen 1(E), 4. alinea 
Člen 3(1)(7)(f) Člen 1(E), 5. alinea in 3. pododstavek 
 
SL 31   SL Člen 3(1)(8) - 
Člen 3(1)(9) - 
Člen 3(1)(10) - 
Člen 3(1)(11)   
Člen 3(1)(12) - 
Člen 4 Člen 15 
Člen 5 _ 
Člen 6(a) Člen 3(1)  
Člen 6(b) Člen 3(2) 
Člen 6(c) Člen 3(8) 
Člen 6(d) Člen 3(7) 
Člen 7(1)(a) Člen 3(1)  
Člen 7(1)(b) to (d) - 
Člen 7(2) - 
Člen 7(3) - 
Člen 8(1) Člen 3(1) 
Člen 8(2) in (3)  
Člen 9 Člen 3(5) in (6) 
Člen 10(1)(a) Člen 3(9) 
Člen 10(1)(b) in (c)  
Člen 10(2)(a) Člen 3(3) 
Člen 10(2)(b) Člen 3(4) 
Člen 10(2)(c) Člen 3(4) 
Člen 10(2)(d)  
Člen 10a  
Člen 11(1), 1. in drugi odstavek Člen 3(11) 
Člen 11(1), 3. in 4. odstavek - 
 
SL 32   SL Člen 11(2) in (3) - 
Člen 12 - 
Člen 13 - 
Člen 13a  
Člen 14 - 
Člen 15 - 
Člen 16 - 
Člen 17 Člen 5 
Člen 18  
Člen 19 Člen 6(1) in (2) 
Člen 20 Člen 6(3) 
Člen 21 Člen 7 
Člen 22 Člen 10 
Člen 23 Člen 9 
Člen 24 - 
Člen 25, 1. odstavek Člen 8(1) 
Člen 25, 2. odstavek  
Člen 26(a) Člen 4, 1. alinea 
Člen 26(b) Člen 4, 2. alinea 
Člen 26(c) - 
Člen 27 - 
Člen 28 - 
Člen 29 - 
Člen 30 Člen 11(1)(a) 
Člen 31(1), 1. pododstavek Člen 11(1)(b), prvi stavek 
Člen 31(1), 2. pododstavek Člen 11(1)(b), drugi stavek 
Člen 31(1), 3. pododstavek Člen 11(1), 2. pododstavek 
 
SL 33   SL Člen 31(2) Člen 11(2) 
Člen 32  
Člen 33  
Člen 34(1) Člen 14 
Člen 34(2)  
Člen 35  
Člen 36  
Člen 37  
Člen 38  
Člen 39 Člen 17 
Člen 40  
Člen 41 Člen 16