POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

glede člena 8a Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive Sveta 93/12/EGS

1. Uvod

Člen 8a Direktive 98/70/ES (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) določa, da Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o svojih ugotovitvah o razvoju preskusne metodologije za oceno tveganja za zdravje in okolje zaradi uporabe kovinskih dodatkov v gorivu.

Kovinski dodatki v gorivu (MFA − metallic fuel additives) so snovi, ki se namenoma dodajajo gorivu (bencinu, dizelskemu gorivu in biodizlu), da bi se izboljšalo njegovo delovanje[1]. Ti dodatki sčasoma vstopijo v okolje, saj se njihov kovinski del ne razgradi v nobeni fazi njihove proizvodnje ali uporabe. Tako lahko postanejo vir izpostavljenosti za ljudi in/ali žive organizme v njihovem celotnem življenjskem krogu. To ustvarja možni vpliv na zdravje in okolje[2],[3]. Ta možni vpliv upravičuje njihovo ureditev s sprejetjem mejnih vrednosti, ki temeljijo na previdnostnem načelu.

Direktiva vsebuje sedanjo mejno vrednost za trikarbonil metil ciklopentadienil mangan (MMT) do 6 mg mangana na liter. Ta vrednost bo od 1. januarja 2014 znašala 2 mg mangana na liter. Ta mejna vrednost se lahko spremeni s postopkom v odboru na podlagi ocene, pripravljene po preskusni metodologiji iz tega poročila.

2. Ocena možnih tveganj kovinskih dodatkov v gorivu za zdravje in okolje

Uporaba kovinskih dodatkov v gorivu lahko vpliva na zdravje in okolje. Ta vpliv je odvisen od več dejavnikov: vrst kovinskih dodatkov v gorivu, ravni koncentracije, ravni in trajanja izpostavljenosti ter poti za to izpostavljenost. Kovinske sestavine kovinskih dodatkov v gorivu so lahko nevarne za ljudi in okolje zaradi svoje inherentne reaktivnosti, strupenosti in zmožnosti, da se kopičijo v živih organizmih.

Če snov velja za nevarno za zdravje ljudi in okolje, bi jo bilo treba pred dajanjem v promet oceniti in označiti v skladu z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju nevarnih snovi ter zmesi (uredba CLP).

Možni viri emisij, povezani s kovinskimi dodatki v gorivu

Emisije kovinskih dodatkov v gorivu lahko vstopajo v okolje v kateri koli fazi življenjskega kroga od proizvodnje do odstranitve. Take emisije imajo lahko za posledico neposredno ali posredno izpostavljenost ljudi in živih organizmov kovinskim dodatkom v gorivu, njihovim sorodnim sproščenim spojinam ali produktom njihove transformacije in kot take prispevajo k možnemu tveganju, ki ga te snovi lahko predstavljajo za zdravje ljudi in okolje.

Za oceno možnih vplivov kovinskih dodatkov v gorivu na spojine, ki nastanejo med izgorevanjem goriv pri vozilih in/ali ostanejo v izpušnih plinih, je treba primerjati emisije, nastale z uporabo kovinskih dodatkov v gorivu in brez njih. V ta namen je Skupno raziskovalno središče Komisije razvilo preskusni protokol[4] za spremljanje in izračun podatkov o emisijah v zvezi s kovinskimi dodatki v gorivu s poudarkom na fazi uporabe v njihovem življenjskem krogu. V okviru tega protokola se opravljajo meritve iz izpušne cevi, emisije pa se primerjajo med gorivi z vsebnostjo kovinskih dodatkov in enakimi gorivi brez kovinskih dodatkov. Preskusni protokol vključuje reprezentativni vozni park EU in ne vsebuje vnaprej opredeljenih meril za uspešnost ali neuspešnost. Cilji protokola so:

· oceniti kratkoročne vplive kovinskih dodatkov v gorivu na emisije, urejene s predpisi (tj. HC, CO, NOx, PM, PN in CO2),

· meriti maso kovinskih emisij, nastalih med izgorevanjem goriv, ki vsebujejo kovinske dodatke v gorivu[5], ter določiti speciacijo produktov izgorevanja in razporeditev velikosti delcev kovin, vezanih na delce, ter

· oceniti vplive kovinskih dodatkov v gorivu na dolgoročne vrednosti emisij motorjev vozil in sistem za uravnavanje emisij.

Ta preskusni protokol je sestavni del metodologije in njegova uporaba je obvezni del splošne ocene tveganja kovinskih dodatkov v gorivu za okolje in zdravje.

Možne poti izpostavljenosti

Prevladujoči načini morebitne izpostavljenosti v celotnem življenjskem krogu kovinskih dodatkov v gorivu so:

· v fazah raziskav in razvoja, proizvodnje in shranjevanja,

· pri trženju, distribuciji in prevozu,

· pri uporabi ter

· iz okolja na splošno.

Pričakuje se, da bo do poklicne izpostavljenosti večinoma prihajalo v prvih dveh fazah življenjskega kroga, izpostavljenost splošne javnosti pa bi bila v veliki meri omejena na končno fazo. Do izpostavljenosti bi prišlo pri užitju ali v stiku s kožo z vdihavanjem kot eno glavnih poti za ljudi.

Rezultati in posledice

V preteklosti so zdravstvena vprašanja v zvezi s kovinskimi dodatki v gorivu (npr. svincem) povzročila postopno opuščanje njihove uporabe. Očitno je, da imajo kovinski dodatki v gorivu kovinske sestavine, ki bi lahko same po sebi predstavljale nevarnost za ljudi in okolje zaradi svoje inherentne reaktivnosti, strupenosti in zmožnosti, da se kopičijo v živih organizmih.

Razvijajo se nove snovi, za katere so na voljo le omejeni podatki o zdravju in okolju, o njihovi ekološki toksičnosti in toksičnosti pa je znanega malo. Določitev njihove strupenosti[6] in strupenosti za okolje je predpogoj za ocenjevanje njihovih dejanskih vplivov na okolje in zdravje. Zato obstaja potreba po razvoju preskusne metodologije.

3. Preskusna metodologija

Namen metodologije je ocenjevanje tveganj za zdravje in okolje zaradi uporabe kovinskih dodatkov v gorivu. Načrtuje se, da bo dovolj generična, da se bo lahko uporabljala za vse kovinske dodatke v gorivu. Pred ocenjevanjem bo morda potreben celosten pristop za ocenjevanje okoljskih posledic različnih izbir med kemikalijami, proizvodi in tehnologijami, da se prednostno obravnava prizadevanja in zagotovi informacije odgovornim za obvladovanje tveganja ter s tem omogoči sprejemanje bolj usmerjenih odločitev. Prikaz take meta-ocene:

Primer celostnega pristopa za oceno tveganja kemikalij, ki je bil povzet po pristopu Ameriške agencije za varstvo okolja U.S. EPA (2011)

Pri razvoju metodologije so bile upoštevane obstoječe metode in procesi, na primer uredbi REACH in CLP. REACH že predlaga smernice za ocenjevanje tveganj, povezanih s kemičnimi snovmi, zato bi morala biti metodologija skladna s tem že obstoječim pristopom. Vendar je treba oceniti posebna tveganja za zdravje in okolje zaradi uporabe kovinskih dodatkov v gorivu. Zato je metodologija, povzeta na spodnji sliki, prilagoditev tega okvira posebnostim kovinskih dodatkov v gorivu.

V nadaljevanju so predstavljene nadaljnje podrobnosti:

Značilnost emisij v življenjskem krogu

Emisije lahko nastajajo v celotnem življenjskem krogu kovinskih dodatkov v gorivu in namen te faze je zagotoviti smernice za ocenjevanje emisij kovinskih dodatkov v gorivu v okolje (tj. v vodo, tla in zrak), vključno s spojinami iz izgorevanja in produkti transformacije v fazi uporabe. Preskusni protokol Skupnega raziskovalnega središča Komisije se zahteva za fazo uporabe vozil.

Vse podrobnosti o preskusnem protokolu so na voljo na spletni strani Komisije:

http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/fuel/docs/fuel_metallic_additive_protocol_en.pdf

Ocena nevarnosti

Cilj te faze je zbrati kvalitativne in kvantitativne informacije o možnih nevarnostih kovinskih dodatkov v gorivu, sproščenih spojin ali produktov njihove transformacije za ljudi in okolje.

Ocena izpostavljenosti

Ocena izpostavljenosti je postopek za merjenje ali oceno odmerka ali koncentracije snovi, kateri so ljudje in okolje izpostavljeni ali bi lahko bili izpostavljeni, odvisno od uporabe snovi. Ocena izpostavljenosti bi se izvedla v dveh korakih: razvoj scenarijev izpostavljenosti in ocena izpostavljenosti za ljudi in okolje.

Opredelitev tveganja

Opredelitev tveganja je treba izvesti s primerjavo pričakovanih stopenj izpostavljenosti z napovedanimi ravnmi brez učinka iz ocene nevarnosti za ljudi in okolje. Razmerje med izpostavljenostjo in ravnmi brez učinka bo predstavljalo grobo merilo tveganja in bo pokazatelj za to, (a) ali je potrebna podrobnejša ocena tveganja in/ali (b) ali so ukrepi za zmanjšanje oziroma upravljanje tveganj ustrezni.

Obvladovanje tveganja

V primeru kovinskih dodatkov v gorivu je obvladovanje tveganja običajno postopek za iskanje ravnovesja med koristmi in tveganji snovi. Glede na to, da ta metodologija zahteva primerjalno oceno goriv, ki so sestavljena iz in brez danih kovinskih dodatkov v gorivu, bi odgovornim za obvladovanje tveganja posredovane informacije morale omogočiti, da bolje ocenijo tveganje/donos kompromisov kovinskih dodatkov v gorivu v relativnem smislu, saj je obvladovanje tveganja samo po sebi stvar izbire med različnimi možnostmi.

Vse podrobnosti o metodologiji[7] so na voljo na spletni strani Komisije:

http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/fuel/docs/bio_report_en.pdf

Uporaba metodologije

Komisija navaja, da je v metodologiji predvideno, da bo vsaka zainteresirana stran, ki uporablja metodologijo, „za pomoč in svetovanje med pripravo in izvajanjem ocene“ vzpostavila svetovalni odbor, ki ga bodo sestavljali člani, ki so priznani kot nepristranski in objektivni strokovnjaki v različnih tehničnih disciplinah, vključno s področji, kot so tehnologija vozil in goriv, analiza izpostavljenosti, zdravstveni in ekološki vplivi ter ocena/obvladovanje tveganja. Čeprav Komisija nima pravne podlage, da bi zahtevala ali urejala take svetovalne odbore, priznava, da lahko tak svetovalni odbor prispeva k zagotavljanju, da lahko rezultat ocene prestane znanstveni nadzor, je verodostojen, ponovljiv in dosežen na transparenten način. Zato je Komisija pripravljena zagotoviti svetovanje glede sestave svetovalnega odbora, če bo za to zaprošena.

4. Sklepna ugotovitev

Očitno je, da obstaja možni vpliv na zdravje in okolje zaradi uporabe kovinskih dodatkov v gorivu. Da bi se ta vpliv lahko ocenil, je bila razvita metodologija, ki jo bo uporabljala vsaka stran, zainteresirana za določitev ali popravek mejnih vrednosti kovinskih dodatkov v gorivu v Direktivi.

Komisija bo spremljala uporabo te metodologije in bo sprejela vse ustrezne pobude.

[1] To je odvisno od mnogih drugih dejavnikov, kot so kompresija motorja, druge sestavine goriva itn.

[2] HEI Posebni odbor za nastajajoče tehnologije (2011): Prihodnosti goriva in tehnologij za vozila: pričakovani koristi in izzivi za zdravje. Sporočilo 16 − Health effect institute. (Special Committee on Emerging Technologies (2011) The Future of Vehicle Fuels and Technologies: Anticipating Health Benefits and Challenges. Communication 16 – Health effect institute). Boston, Massachusetts. Str. 26.

[3] Mednarodni svet za čist prevoz (2008): Strateški načrt 2009—2011. (International Council on Clean Transportation: Strategic Plan 2009−2011).

[4] Skupno raziskovalno središče (2011): Protokol za vrednotenje vplivov kovinskih dodatkov v gorivu na vrednosti emisij vozil.

[5] Meritve emisij je treba izvesti v skladu z evropskim postopkom homologacije: „Izpušni plini se razredčijo in sorazmeren vzorec se odvzame v eni ali več vrečkah. Izpušni plini v eni vrečki se analizirajo čim prej po koncu testnega cikla“. Postopek je opisan v uredbi UNECE št. 83, spremembi 4, z dne 26. aprila 2011: „Enotni predpisi o homologaciji vozil v zvezi z emisijami okolju škodljivih snovi v skladu z zahtevami za gorivo“.

[6] Če snov ali zmes ustreza kriterijem za fizikalne nevarnosti, nevarnosti za zdravje ali nevarnosti za okolje, se razvrsti, preden je dana v promet (člen 3 CLP). Pri tem morajo proizvajalci upoštevati vse razpoložljive informacije, vključno z informacijami o sorodnih snoveh, ki se lahko uporabijo. Poleg tega morajo dobavitelji nevarnih snovi zagotoviti, da se snov ali zmes označi in zapakira v skladu z Uredbo CLP (člen 4 CLP). Dobavitelji nazadnje ne glede na njihovo količino tudi sporočijo snovi ali zmesi, razvrščene kot nevarne, za popis razvrščanja in označevanja Evropske agencije za kemikalije (členi 39−42 CLP).

[7] Poročilo z naslovom Razvoj ocene tveganja za zdravje in okolje zaradi uporabe kovinskih dodatkov in preskusne metodologije v ta namen (Development of a risk assessment for health and the environment from the use of metallic additives and a test methodology for that purpose) je za Evropsko komisijo pripravilo podjetje BIO Intelligence Service.