Pridobljena spoznanja iz preteklosti (npr. na podlagi postopkov razrešnice, dela Evropskega računskega sodišča in vrednotenj Komisije) so bila upoštevana v osnutkih predlogov Komisije za naslednji večletni finančni okvir, da bi se izboljšal okvir smotrnosti, dodatno poenostavila pravila in obravnavali novi izzivi z uvedbo sodobnih virov financiranja ter okrepitvijo zaščite proračuna EU pred splošnimi pomanjkljivostmi v zvezi s pravno državo v državah članicah.

Postopek razrešnice vsem deležnikom zagotavlja priložnost, da razmislijo o preteklih dogodkih ter opredelijo dobre prakse in pomanjkljivosti, da bi se dodatno izboljšalo finančno poslovodenje in dosegali boljši rezultati s proračunom EU.

Predsedstvo Sveta, ki ga je zastopal George Ciamba, je navedlo, da se „zdi, da Evropski parlament in Svet na splošno uporabljata isti pristop. Pozdravljamo izboljšave, ki jih lahko vsi opazijo, in si želimo, da bi se dobro delo, ki ga opravljajo organi držav članic, Komisija in Sodišče, ohranilo in dodatno izboljšalo. Evropskim državljanom in davkoplačevalcem moramo jasno sporočiti, da se sredstva EU uporabljajo odgovorno.“

Ayala Sender, poročevalka Evropskega parlamenta za razrešnico glede splošnega proračuna EU za leto 2017 v zvezi s Komisijo in izvajalskimi agencijami, je med razpravo na plenarnem zasedanju 26. marca 2019 poudarila pomen skupnega učenja za zagotovitev izvrševanja proračuna Unije v skladu z načrti (v smislu prednostnih nalog, pravilnosti in zakonitosti).

Ta pozitivni razvoj dogodkov izraža stalno in konstruktivno sodelovanje med Evropskim parlamentom, Svetom, Komisijo in Evropskim računskim sodiščem.

-Sprejet je bil dogovor o novi finančni uredbi EU, s katero so bila med drugim uvedena enostavnejša pravila, okrepljen enotni revizijski pristop in povečano poročanje o odgovornosti.

-osredotočenost na smotrnost programov in politik se je povečala v Evropskem parlamentu, Svetu, na Evropskem računskem sodišču in v Komisiji. Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj je okvir smotrnosti za proračun EU ocenila kot najnaprednejšega od vseh okvirov njenih članic. Komisija je izboljšala svoje poročanje o smotrnosti v svojem letnem celovitem finančnem poročanju in poročanju o odgovornosti. Ta večja osredotočenost na smotrnost se je odražala v postopku razrešnice, v katerem so bile razprave bolj kot v preteklosti usmerjene v rezultate, dosežene s proračunom EU.

Evropski parlament je Komisiji 26. marca 2019 na priporočilo Sveta podelil razrešnico za proračunsko leto 2017. Parlament je v svoji resoluciji o razrešnici proučil finančno poslovodenje proračuna za leto 2017 ter smotrnost programov in politik, pa tudi prispevke Evropskega parlamenta k vzpostavljanju struktur za dobro finančno poslovodenje v Komisiji in državah članicah v parlamentarnem obdobju 2014–2019.

-poročanje o odgovornosti, vključno z metodologijo za izračun stopenj napake;

-črpanje evropskih finančnih sredstev;

-druga specifična vprašanja, kot so nasprotja interesov.

Komisija obravnava glavne zahteve v zvezi z razrešnico v tem poročilu, ki je del celovitega finančnega poročanja in poročanja o odgovornosti za leto 2018. Podrobnejši odgovori na posamezne zahteve Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z razrešnico za leto 2017, vključno z zahtevami v zvezi s posebnimi poročili Evropskega računskega sodišča, bodo objavljeni pozneje.

1.Smotrnost programov in politik

Evropski parlament in Svet sta poudarila, da je bilo s proračunom EU za leto 2017 uspešno podprto izvajanje prednostnih nalog in politik EU z dopolnjevanjem virov držav članic.

Kot je navedel Evropski parlament, je to veljalo zlasti za program Obzorje 2020, Program Evropske unije za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME), Kohezijski sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj, programe za razvoj podeželja, Sklad za azil, migracije in vključevanje ter humanitarno pomoč v 80 državah.

Evropski parlament in Svet sta Komisijo pozvala k izboljšanju poročanja o tem, kako uporablja informacije o smotrnosti. Komisija zagotavlja najnovejše informacije o smotrnosti v svojih poročilih o smotrnosti ter povečuje osredotočenost na kakovost podatkov in poročanje o tem, kako se uporabljajo informacije o smotrnosti. Na primer zaključki revizij smotrnosti sedanjih programov, spremljanja programov in vmesnega vrednotenja so bili upoštevani v celovitem pregledu porabe, priloženem predlogom Komisije za prihodnji večletni finančni okvir in sektorske programe, da bi se povečala osredotočenost prihodnjih programov na smotrnost. Ta zahteva je bila v celoti izvedena s sprejetjem letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja 25. junija 2019.

Poleg tega je Komisija za vsak program zagotovila celovite informacije o smotrnosti v izjavah o programih, priloženih predlogu za predlog proračuna EU za leto 2020. Te informacije bi moral proračunski organ uporabljati pri svojem odločanju.

Komisija je za naslednji večletni finančni okvir predlagala, da se pri vseh programih poveča poudarek na smotrnosti z določitvijo jasnejših ciljev in usmeritvijo v manjše število kakovostnejših kazalnikov smotrnosti. To bo olajšalo spremljanje in merjenje rezultatov ter sprejemanje ustreznih ukrepov.

Predlog za naslednji večletni finančni okvir je bolj racionaliziran, število programov se je zmanjšalo, razdrobljeni viri financiranja pa so združeni v nove celovite programe. Predlagana je bila tesnejša povezava med evropskim semestrom in kohezijskimi sredstvi, poudarek v skupni kmetijski politiki pa bo preusmerjen s skladnosti in pravil na rezultate in smotrnost, na primer z uvedbo strateških načrtov za države članice.

Glavne zahteve Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prihodnjim načrtovanjem kmetijskih, kohezijskih, migracijskih in raziskovalnih politik so del pogajanj, ki potekajo o naslednji generaciji programov večletnega finančnega okvira.

2.Poročanje o odgovornosti

Celovito finančno poročanje in poročanje o odgovornosti je pomemben element postopka odgovornosti za finance EU. V okviru tega poročanja se združijo celovite informacije o izvrševanju, smotrnosti, rezultatih, dobrem finančnem poslovodenju in zaščiti proračuna EU. V skladu s finančno uredbo iz leta 2018 vključuje končne konsolidirane zaključne račune, letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja, letno poročilo o notranjih revizijah, dolgoročno napoved prilivov in odlivov, ki zajema naslednjih pet let, oceno financ Unije, ki temelji na doseženih rezultatih, ter poročilo o nadaljnjih ukrepih v zvezi z razrešnico.

Pri poročanju za proračunsko leto 2018 se bo obravnavalo več zahtev Evropskega parlamenta in Sveta, med drugim v zvezi z dolgoročnim napovedovanjem, poročanjem o smotrnosti in predstavitvijo stopenj napake.

Komisija ima zanesljiv sistem skladnosti. V letnih poročilih o dejavnostih predstavi stopnje napake za vsako od svojih služb, v svojem letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja pa za vsa področja politike. Te stopnje napake se izračunajo v skladu z dosledno metodologijo ob upoštevanju dejstva, da za posamezna področja politike veljajo različni pravni okviri, poslovodna okolja in druge posebnosti. Vzpostavljeni so sistemi večletne notranje kontrole za proračun EU, da se preprečijo in odkrivajo napake pred izvedbo plačil ter izvedejo popravki, če se napake odkrijejo po izvedbi plačil. Komisija deležnikom zagotavlja celotno sliko s predstavitvijo dveh kazalnikov: tveganja ob plačilu (pred popravki) in tveganja ob zaključku (po popravkih). Cilj Komisije kot upravljavke sredstev EU je zagotoviti, da po zaključku programa in izvedbi vseh kontrol preostala stopnja napake ne presega 2 %.

Komisija si bo dodatno prizadevala izboljšati in racionalizirati svoje poročanje v letnih poročilih o dejavnostih posameznih generalnih direktorjev, izjavah o programih, priloženih predlogu proračuna, in letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja, ki ga sprejme Komisija. V okviru tega Komisija upošteva tudi priporočila Evropskega računskega sodišča.

Komisija je popolnoma odkrita glede ugotovljenih slabosti. Te so jasno predstavljene v pridržkih, ki jih posamezni generalni direktorji izrazijo v svojih letnih poročilih o dejavnostih. Če generalni direktor izrazi pridržek, mora vselej pripraviti tudi akcijski načrt za obravnavanje povezanih slabosti. Vendar so v okviru deljenega upravljanja za pripravo akcijskih načrtov zaradi pridržkov iz letnega poročila ustreznega generalnega direktorja o dejavnostih odgovorne države članice.

Letna poročila o dejavnostih, izjave o programih in poročila o oceni se upoštevajo v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja. Ta poročila se stalno izboljšujejo, med drugim na podlagi povratnih informacij Službe Komisije za notranjo revizijo, Evropskega računskega sodišča, Evropskega parlamenta in Sveta.