1.Uvod

Hibridne dejavnosti državnih in nedržavnih akterjev so še vedno resna in akutna grožnja za EU in njene države članice. Prizadevanja za destabilizacijo držav s spodkopavanjem zaupanja javnosti v vladne institucije in ogrožanjem temeljnih vrednot družb so čedalje pogostejša. Naše družbe se soočajo z resnim izzivom, ki ga predstavljajo tisti, ki želijo škoditi EU in njenim državam članicam, in ki sega od kibernetskih napadov, ki povzročajo motnje v gospodarstvu in javnih službah, prek ciljno usmerjenih dezinformacijskih kampanj do sovražnih vojaških akcij.

Hibridne kampanje so večdimenzionalne ter združujejo prisilne in subverzivne ukrepe, pri čemer uporabljajo konvencionalna in nekonvencionalna orodja in taktike (diplomatske, vojaške, ekonomske in tehnološke) za destabilizacijo nasprotnika. Zasnovane so tako, da jih je težko odkriti ali pripisati nekomu, uporabljajo pa jih lahko državni in nedržavni akterji. Marčevski napad z živčnim strupom v Salisburyju je še dodatno opozoril na raznovrstnost hibridnih groženj in številne taktike, ki so zdaj na voljo. Evropski svet je v svojem odzivu poudaril, da je treba okrepiti zmogljivost EU in njenih držav članic za odkrivanje in preprečevanje hibridnih groženj ter odzivanje nanje na področjih, kot so kibernetska varnost, strateško komuniciranje in protiobveščevalne dejavnosti. Posebej je opozoril tudi na potrebo po odpornosti na kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje.

Grožnje, ki jih predstavlja nekonvencionalno orožje, spadajo v posebno kategorijo zaradi možnega obsega škode, ki jo lahko povzročijo. Poleg tega, da jih je težko odkriti in pripisati, jih je tudi težko odpraviti. Kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje, ki presegajo hibridne grožnje in zajemajo tudi teroristične grožnje, prav tako zbujajo splošno skrb v mednarodni skupnosti , zlasti zaradi vse večjega tveganja širjenja tako v geografskem smislu kot na nedržavne akterje.

Za povečanje odpornosti na te grožnje in krepitev zmogljivosti so odgovorne predvsem države članice. Vendar so institucije EU že sprejele številne ukrepe za okrepitev nacionalnih prizadevanj. Ti vključujejo tesno sodelovanje z drugimi mednarodnimi akterji, zlasti z Organizacijo Severnoatlantske pogodbe (Nato), takšno delo pa bi se lahko še poglobilo na podporo državam članicam na področjih, kot je hitro odzivanje.

To skupno sporočilo je odgovor na poziv Evropskega sveta k nadaljevanju tega dela. Je del širšega svežnja, ki vključuje tudi najnovejše poročilo o napredku pri vzpostavljanju varnostne unije, v katerem so povzeti in predstavljeni naslednji koraki pri izvajanju akcijskega načrta na področju kemične, biološke, radiološke in jedrske varnosti iz oktobra 2017 , ter drugo poročilo o napredku pri izvajanju 22 ukrepov iz skupnega okvira o preprečevanju hibridnih groženj – odziv Evropske unije.

2.Odziv EU

Komisija in visoka predstavnica si nenehno prizadevata za krepitev zmogljivosti EU in učinkovito podporo državam članicam pri preprečevanju hibridnih ter kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih groženj. Pri tem sta že dosegli konkretne rezultate na področjih, kot so strateško komuniciranje, situacijsko zavedanje, krepitev pripravljenosti in odpornosti ter krepitev zmogljivosti za odzivanje na krize.

Projektna skupina East StratCom, ki je bila ustanovljena po zasedanju Evropskega sveta marca 2015, je vodila delo pri napovedovanju, sledenju ter obravnavi in preprečevanju dezinformacij, pridobljenih iz tujih virov. Njene strokovne analize in javni proizvodi so znatno povečali ozaveščenost o vplivu dezinformacij iz Rusije. V zadnjih dveh letih je odkrila več kot 4 000 posameznih primerov dezinformacij, od katerih so bile mnoge namerno ciljno usmerjene proti Evropi. Njeno delo je bilo osredotočeno tudi na boljše objavljanje pozitivnih sporočil, pri čemer so se povečale dejavnosti informiranja v vzhodnem sosedstvu. Na podlagi tega uspeha sta bili ustanovljeni še dve projektni skupini z različnim geografskim poudarkom: projektna skupina za Zahodni Balkan in posebna projektna skupina Jug (Task Force South) za arabski svet.

Sprejeti so bili pomembni ukrepi za vzpostavitev struktur, potrebnih za izboljšanje situacijskega zavedanja in podporo pri odločanju. V okviru Obveščevalnega in situacijskega centra EU Evropske službe za zunanje delovanje je bila leta 2016 ustanovljena hibridna fuzijska celica. Ta celica od različnih deležnikov prejema in analizira tajne podatke in podatke iz odprtih virov v zvezi s hibridnimi grožnjami. Do danes je pripravila več kot 100 ocen in povzetkov (briefingov), ki so se izmenjevali v EU in med državami članicami, da bi prispevali k odločanju v EU. Hibridna fuzijska celica tesno sodeluje z Evropskim centrom odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj v Helsinkih. V ta center, ki je bil ustanovljen aprila 2017 za spodbujanje strateškega dialoga ter izvajanje raziskav in analiz hibridnih groženj, je trenutno včlanjenih 16 držav in prejema stalno podporo EU.

Pomembni koraki so bili storjeni tudi pri krepitvi pripravljenosti in odpornosti, zlasti na kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje. V zadnjih šestih mesecih je bil dosežen velik napredek pri opredelitvi vrzeli v pripravljenosti na kemične, biološke, radiološke in jedrske varnostne incidente, zlasti glede zmogljivosti za odkrivanje, da bi preprečili kemične, biološke, radiološke in jedrske napade. Konzorcij nacionalnih strokovnjakov je na pobudo Komisije opravil analizo vrzeli v opremi za odkrivanje za različne vrste kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih scenarijev. Države članice so na podlagi poročila o analizi vrzeli, ki jim je bilo posredovano, lahko sprejele informirane odločitve o strategijah odkrivanja in operativne ukrepe za odpravo ugotovljenih vrzeli.

To delo je bilo podprto z vajami za ugotavljanje stopnje napredka. V okviru vzporedne in usklajene vaje (PACE17), ki je bila izvedena leta 2017 z Organizacijo Severnoatlantske pogodbe, so bile podrobno preizkušene zmogljivosti EU za odzivanje na obsežne hibridne krize. V tej vaji, ki je brez primere glede obsega, so bili preizkušeni ne le protokol EU za preprečevanje hibridnih groženj (EU Hybrid Playbook) ter različni mehanizmi EU za odzivanje in njihova sposobnost učinkovite medsebojne interakcije, temveč tudi interakcija odziva EU na hibridne grožnje z ukrepi Organizacije Severnoatlantske pogodbe. Vaja za leto 2018 je v fazi načrtovanja, cilj pa ni le njeno vsakoletno izvajanje, temveč tudi pomoč državam članicam pri krepitvi njihovih zmogljivosti za odzivanje na hibridne krize.

Ti konkretni ukrepi ponazarjajo, kako okviri politik, ki jih je vzpostavila EU, prinašajo rezultate: v zadnjih dveh letih je nastala vrsta okvirov za boljše usmerjanje in osredotočenost dela EU.

Skupni okvir o preprečevanju hibridnih groženj – odziv Evropske unije iz aprila 2016 je spodbudil celovit pristop k upravi ter navedel 22 področij ukrepanja za preprečevanje hibridnih groženj in krepitev odpornosti EU in držav članic ter mednarodnih partnerjev. Večina ukrepov, opredeljenih v skupnem okviru, se osredotoča na izboljšanje situacijskega zavedanja in krepitev odpornosti z boljšimi zmogljivostmi za odzivanje. Ukrepi obsegajo krepitev zmogljivosti EU za analizo obveščevalnih podatkov, krepitev zaščite kritične infrastrukture in kibernetske varnosti ter boj proti radikalizaciji in nasilnemu ekstremizmu. V središču skupnega okvira so tudi kibernetske grožnje in kibernetski napadi. Drugo poročilo o napredku pri izvajanju skupnega okvira, sprejeto hkrati s tem skupnim sporočilom, kaže konkreten napredek pri teh ukrepih ter potrjuje krepitev in poglobitev prizadevanj EU za preprečevanje hibridnih groženj .

9. maj 2018 je bil pomemben mejnik za kibernetsko varnost, saj so morale do takrat vse države članice EU prenesti prvi pravno zavezujoč sklop pravil o kibernetski varnosti na ravni EU, tj. direktivo o varnosti omrežij in informacijskih sistemov. To je pomemben del širšega pristopa, določenega v skupnem sporočilu iz septembra 2017 z naslovom Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU , v katerem so navedeni obsežni konkretni ukrepi za močno okrepitev struktur in zmogljivosti EU s področja kibernetske varnosti. Skupno sporočilo je bilo osredotočeno na krepitev odpornosti EU na kibernetske napade in zmogljivosti EU na področju kibernetske varnosti, omogočanje učinkovitega kazenskopravnega odziva ter izboljšanje svetovne stabilnosti prek mednarodnega sodelovanja. Priložen mu je bil predlog uredbe o kibernetski varnosti, da bi se okrepila podpora na ravni EU, podprt pa je bil z vrsto predlogov, ki jih je treba začeti izvajati (glej spodaj).

Dezinformacije škodijo našim demokracijam, saj državljane ovirajo pri sprejemanju informiranih odločitev in sodelovanju v demokratičnem procesu. Z internetom se je zelo povečala količina in raznolikost novic, ki so na voljo državljanom. Vendar se lahko nove tehnologije uporabljajo za razširjanje dezinformacij v obsegu in s hitrostjo brez primere, natančno usmerjenih v širjenje nezaupanja in ustvarjanje napetosti v družbi. V sporočilu Komisije z naslovom Boj proti dezinformacijam na spletu: evropski pristop je opredeljen evropski pristop kot odziv na težavo dezinformacij, tako da so različni deležniki, zlasti spletne platforme pa tudi medijske družbe, pozvani k ukrepanju. Ti ukrepi zajemajo širok razpon ustreznih področij, med drugim večjo preglednost, verodostojnost in odgovornost spletnih platform, varnejše in odpornejše volilne postopke, spodbujanje izobraževanja in medijske pismenosti, podpiranje kakovostnega novinarstva ter preprečevanje dezinformacij prek strateškega komuniciranja. Prvi konkretni ukrepi vključujejo kodeks ravnanja glede dezinformacij, ki ga bosta pripravila forum različnih deležnikov o dezinformacijah in mreža preverjevalcev dejstev, ki naj bi bila vzpostavljena pred poletjem. Prvi sestanek foruma različnih deležnikov o dezinformacijah je bil 29. maja 2018, na njem pa je bil sprejet dogovor o ukrepih, potrebnih za sprejetje kodeksa julija 2018. Komisija bo do konca leta 2018 ocenila napredek pri reševanju te težave in odločila, ali je na tem področju potrebno dodatno posredovanje. Predvidene dejavnosti bodo skladne z dejavnostmi projektne skupine East StratCom in jih bodo dopolnjevale.

Kar zadeva kemična, biološka, radiološka in jedrska tveganja, je Komisija v akcijskem načrtu iz oktobra 2017 predlagala 23 praktičnih ukrepov, katerih cilj je boljša zaščita državljanov in infrastruktur pred temi grožnjami, tudi s tesnejšim sodelovanjem med EU in njenimi državami članicami ter z Organizacijo Severnoatlantske pogodbe. Ta akcijski načrt je kot del ukrepov v varnostni uniji za izboljšanje zaščite in odpornosti na terorizem temeljil na preventivnem pristopu ob utemeljitvi, da so kemična, biološka, radiološka in jedrska tveganja malo verjetna, vendar imajo v primeru napada močan in dolgotrajen vpliv. Medtem pa napad v Salisburyju ter vse večja zaskrbljenost zaradi zanimanja teroristov za kemične, biološke, radiološke in jedrske materiale in zaradi njihove sposobnosti, da jih uporabijo tako v EU kot zunaj nje, kažeta, da je grožnja, ki jo predstavljajo kemične, biološke, radiološke in jedrske snovi, resnična. To dodatno krepi nujno potrebo po popolnem izvajanju akcijskega načrta. Ta načrt temelji na pristopu, ki vključuje vse nevarnosti, in se osredotoča na štiri cilje: zmanjšanje dostopnosti kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih materialov; zagotovitev zanesljivejše pripravljenosti na kemične, biološke, radiološke in jedrske varnostne incidente in odzivanje nanje; vzpostavitev močnejših notranjih in zunanjih povezav na področju kemične, biološke, radiološke in jedrske varnosti s ključnimi regionalnimi in mednarodnimi partnerji EU ter poglobitev znanja o kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganjih. O konkretnem napredku pri izvajanju akcijskega načrta se podrobno poroča v zadnjem poročilu o napredku pri vzpostavljanju varnostne unije, ki je bilo sprejeto hkrati s tem skupnim sporočilom.

Da bi se povečala učinkovitost prizadevanj za preprečevanje hibridnih groženj in poudarilo sporočilo o enotnosti med državami članicami EU in zaveznicami Organizacije Severnoatlantske pogodbe (Nato), je bilo sodelovanje pri preprečevanju hibridnih groženj opredeljeno kot ključno področje sodelovanja med EU in Natom, kot je navedeno v skupni izjavi iz Varšave iz julija 2016. Skoraj tretjina vseh sedanjih skupnih predlogov za sodelovanje je osredotočena na hibridne grožnje. Zgoraj opisane vaje in „EU Playbook“ se letos ob poglobljenem sodelovanju nadgrajujejo.

3.Okrepitev odzivanja na spreminjajoče se grožnje