Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) /* COM/2013/0535 final - 2013/0256 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Eurojust je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ[1] za okrepitev boja proti hudim oblikam organiziranega kriminala v Evropski uniji. Od takrat Eurojust lajša usklajevanje in sodelovanje med nacionalnimi organi za preiskovanje in pregon pri obravnavanju zadev, ki imajo posledice za različne države članice. Pripomogel je k vzpostavitvi medsebojnega zaupanja in premoščanju razlik v raznolikih pravnih sistemih in tradicijah v EU. Eurojust je s hitrim reševanjem pravnih težav in opredeljevanjem pristojnih organov v drugih državah olajšal izvrševanje zaprosil za sodelovanje in instrumentov vzajemnega priznavanja. V letih njegovega delovanja smo bili priča nenehni rasti organizacije, ki je zdaj osrednji akter na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Boj proti organiziranemu kriminalu in za uničenje kriminalnih organizacij je še naprej vsakdanji izziv. Na žalost je bilo v preteklem desetletju opaziti pravi razcvet čezmejnega kriminala. Nekateri takšni primeri so trgovina z mamili, trgovina z ljudmi, terorizem in spletni kriminal, vključno z otroško pornografijo. Skupna značilnost vseh teh področij kriminalitete je, da kazniva dejanja čez mejo storijo zelo mobilne in prožne skupine, ki delujejo v več pravnih redih in na različnih področjih kriminala. Za učinkovit boj proti njim je zato potrebno usklajeno vseevropsko ukrepanje. Zaradi povečane čezmejne razsežnosti kaznivih dejanj in njihove diverzifikacije posamezne države članice težje odkrivajo čezmejna kazniva dejanja (zlasti kazniva dejanja organiziranega kriminala) in se bojujejo proti njim. V tem okviru je vloga Eurojusta glede izboljšanja pravosodnega sodelovanja in usklajevanja med pristojnimi pravosodnimi organi držav članic ter pomoči pri preiskavah, ki vključujejo tretje države, še naprej ključnega pomena. Z Lizbonsko pogodbo so bile uvedene nove možnosti za izboljšanje učinkovitosti Eurojusta pri obravnavanju takšnih oblik kriminalitete. Člen 85 Pogodbe o delovanju EU (PDEU) izrecno priznava nalogo Eurojusta, in sicer podpirati in krepiti koordinacijo in sodelovanje nacionalnih organov, pristojnih za preiskave in pregon hudih oblik kriminala, ki se nanašajo na dve ali več držav članic ali terjajo skupni pregon. Zato je treba zagotoviti, da se zmogljivosti Eurojusta kar najbolje uporabijo in da se odpravijo ovire za njegovo učinkovito delovanje.[2] V letu 2008 je bila uvedena obširna reforma Sklepa o Eurojustu, katere namen je bila okrepitev Eurojusta.[3] Rok za prenos je bil 4. junij 2011. Pravilno izvajanje Sklepa, kakor je bil spremenjen, je pomembno, ne bi pa smelo preprečiti napredka pri spopadanju z novimi izzivi in izboljševanju delovanja Eurojusta, ob ohranitvi tistih vidikov, ki so okrepili njegovo operativno učinkovitost. Člen 85 PDEU tudi določa, da se struktura, delovanje, področje ukrepanja in naloge Eurojusta določijo z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku. Poleg tega predpisuje, da se s temi uredbami določijo podrobnosti vključevanja Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov držav članic v postopek ocenjevanja dejavnosti Eurojusta. Poleg tega so se Evropski parlament, Svet in Komisija na podlagi sporočila Komisije „Evropske agencije – smernice za prihodnost“[4] dogovorili o vzpostavitvi medinstitucionalnega dialoga, da bi izboljšali usklajenost, učinkovitost in delo decentraliziranih agencij, kar je vodilo k vzpostavitvi medinstitucionalne delovne skupine marca 2009. V sporočilu so bila obravnava številna pomembna vprašanja, kot so vloga in pomen agencij v institucionalnem prostoru EU, njihovo ustanavljanje, struktura in delovanje, financiranje, proračun, nadzor in upravljanje. Rezultat tega dela je bil skupni pristop glede decentraliziranih agencij EU, ki so ga Evropski parlament, Svet in Komisija podprli v juliju 2012, upoštevali pa naj bi ga pri vseh svojih prihodnjih odločitvah v zvezi z decentraliziranimi agencijami EU, in sicer na podlagi analize posameznega primera. Ta predlog uredbe upošteva vse te elemente ter zagotavlja enoten in prenovljen pravni okvir nove agencije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), ki bo pravni naslednik Eurojusta, kakor je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ. Uredba po eni strani ohranja tiste elemente, ki so se izkazali za učinkovite pri upravljanju in delovanju Eurojusta, po drugi strani pa posodablja njegov pravni okvir ter racionalizira njegovo delovanje in strukturo v skladu z Lizbonsko pogodbo in zahtevami skupnega pristopa, kolikor njegova narava to omogoča. Ker se predlog te uredbe sprejema obenem s predlogom uredbe o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva, so bile vanj vključene določbe za zagotovitev, da se navedeno tožilstvo ustanovi iz Eurojusta, kot določa člen 86 PDEU, in da ga Eurojust lahko podpre. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI Komisija se je v postopku priprave te uredbe večkrat posvetovala s specializiranimi zainteresiranimi stranmi. Bistveni cilj predloga je izkoristiti priložnost, ki jo omogoča Lizbonska pogodba za posodobitev Eurojusta z izboljšanjem njegove strukture upravljanja, s čimer se zmanjšuje upravna obremenitev, ki jo trenutno nosi kolegij, ter mu omogoča, da se osredotoči na svoje osrednje naloge. Komisija je 18. oktobra 2012 organizirala posvetovalno srečanje s strokovnjaki držav članic, predstavniki sekretariata Sveta, Evropskega parlamenta in Eurojusta, da bi razpravljali o vprašanjih v zvezi z morebitno prenovo po členu 85 PDEU. Vprašanja so zajemala okrepljeno upravljanje, parlamentarno sodelovanje na evropski in nacionalni ravni, morebitne dodatne pristojnosti ter povezave z razvojem Evropskega javnega tožilstva (EJT). Udeleženci srečanja so na splošno podprli izboljšanje strukture upravljanja in učinkovitosti Eurojusta. Tudi Eurojust je neposredno sodeloval v postopku posvetovanja ter je svoje mnenje podal v obliki prispevkov in na srečanjih s Komisijo. Poleg tega so razprave o reformi potekale v okviru različnih seminarjev, kot sta bila strateški seminar „Eurojust in Lizbonska pogodba – za učinkovitejše ukrepanje“ (Bruges, 20.–22. septembra 2010) in konferenca Eurojust-ERA „10 let Eurojusta: operativni dosežki in prihodnji izzivi“, ki je potekala v Haagu 12. in 13. novembra 2012. Poleg tega je o prihodnosti Eurojusta razpravljal Svet na posebni neformalni seji ob deseti obletnici Eurojusta februarja 2012. Stališča zainteresiranih strani so se zbirala tudi v okviru „Študije o okrepitvi Eurojusta“[5], ki jo je naročila Komisija. Študija je omogočila dober pregled obstoječih vprašanj in predstavila več možnosti politike za odpravljanje teh težav. 3. PREDLOG 3.1. Pravna podlaga Člen 85 PDEU določa pravno podlago za ta predlog. Predpisuje uporabo uredbe. 3.2. Subsidiarnost in sorazmernost Obstaja potreba po ukrepanju na ravni EU, ker imajo predvideni ukrepi sami po sebi razsežnost EU, saj pomenijo ustanovitev subjekta, katerega naloga je podpirati in krepiti usklajevanje in sodelovanje med nacionalnimi pravosodnimi organi v zvezi s hudimi oblikami kaznivih dejanj, ki se nanašajo na dve ali več držav članic ali terjajo skupni pregon. Ta cilj je mogoče doseči samo na ravni Unije v skladu z načelom subsidiarnosti. V skladu z načelom sorazmernosti ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. 3.3. Obrazložitev predloga po poglavjih Glavni cilji predloga so: · povečati učinkovitost Eurojusta, tako da se mu zagotovi nova struktura upravljanja, · izboljšati operativno učinkovitost Eurojusta z enotno opredelitvijo položaja in pooblastil nacionalnih članov, · opredeliti vlogo Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov pri ocenjevanju dejavnosti Eurojusta v skladu z Lizbonsko pogodbo, · uskladiti pravni okvir Eurojusta s skupnim pristopom, pri tem pa v celoti upoštevati njegovo posebno vlogo glede usklajevanja tekočih preiskav kaznivih dejanj, · zagotoviti, da lahko Eurojust od ustanovitve Evropskega javnega tožilstva z njim tesno sodeluje. 3.3.1. Poglavje I: Cilji in naloge To poglavje ureja ustanovitev Agencije Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) kot pravne naslednice Eurojusta, kakor je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ. Opredeljuje tudi njene naloge in pristojnosti. Pristojnosti so v osnutku uredbe samostojno določene v prilogi. 3.3.2. Poglavje II: Struktura in organizacija Eurojusta To poglavje vsebuje nekaj glavnih elementov reforme. Oddelek II je namenjen nacionalnim članom Eurojusta. Reforma ohranja njihovo povezavo z matičnimi državami članicami, vendar hkrati izrecno navaja operativne pristojnosti, ki jih imajo. To jim bo omogočilo, da učinkoviteje sodelujejo med seboj in z nacionalnimi organi. Oddelki III, IV in V opredeljujejo novo strukturo Eurojusta, saj vsebujejo določbe o kolegiju, izvršnem odboru in upravnem direktorju. Upravljanje Eurojusta je izboljšano tako, da se jasno razlikuje med dvema sestavama kolegija, glede na to, ali ta izvaja svojo operativno ali upravljavsko funkcijo. Operativna funkcija se nanaša na osnovne dejavnosti Eurojusta pri podpori in usklajevanju nacionalnih preiskav. Upravljavska funkcija je povezana, na primer, s sprejetjem delovnega programa Agencije, njenega letnega proračuna ali letnega poročila. Ustanovi se nov organ, izvršni odbor, ki pripravlja upravljavske odločitve kolegija in neposredno prevzame nekatere upravne naloge. Komisija je zastopana v kolegiju, kadar ta izvaja svojo upravljavsko funkcijo, in v izvršnem odboru. Poleg tega so jasno določeni postopek imenovanja, pooblastila in naloge upravnega direktorja. S tem je uvedeno dvostopenjsko upravljanje, kot predvideva skupni pristop, pri čemer sta ohranjena posebna narava Eurojusta in njegova neodvisnost. Je tudi stroškovno učinkovito in prispeva k učinkovitosti Eurojusta, saj bodo nacionalni člani prejeli pomoč pri proračunskih in upravnih zadevah, kar jim bo omogočilo, da se bodo lahko osredotočili na svoje operativne naloge. 3.3.3. Poglavje III: Operativne zadeve To poglavje ohranja obstoječe mehanizme za operativno učinkovitost Eurojusta, vključno z nujno koordinacijsko enoto (NKE), nacionalnim sistemom za usklajevanje dejavnosti Eurojusta (NSUDE), izmenjavo informacij in spremljanjem zahtevkov Eurojusta. Struktura sistema Eurojusta za vodenje primerov se ne spremeni. 3.3.4. Poglavje IV: Obdelava informacij To poglavje vsebuje sklic na Uredbo 45/2001[6] kot veljavno ureditev za obdelavo vseh osebnih podatkov pri Eurojustu. Poleg tega uredba podrobneje razlaga in dopolnjuje Uredbo 45/2001, kar zadeva operativne osebne podatke, ter upošteva posebnosti dejavnosti pravosodnega sodelovanja, pri čemer upošteva potrebo po doslednosti in združljivosti z ustreznimi načeli varstva podatkov. Omejitve pri obdelavi osebnih podatkov so še naprej možne. V poglavju so določbe o pravicah posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, usklajene z Uredbo št. 45/2001, upoštevani pa so tudi standardi varstva, predvideni v svežnju reforme na področju varstva podatkov, ki ga je Komisija sprejela januarja 2012. Poleg tega so v poglavju predvidene znatne spremembe v nadzornem mehanizmu. Določena so tudi pooblastila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, kar zadeva spremljanje obdelave vseh osebnih podatkov pri Eurojustu. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bo prevzel naloge skupnega nadzornega organa, ustanovljenega s sklepom Sveta o Eurojustu. 3.3.5. Poglavje V: Sodelovanje s partnerji To poglavje odraža pomen partnerstva in sodelovanja med Eurojustom ter drugimi institucijami, organi in agencijami EU v boju proti kriminalu. Prvič, poglavje ureja stike s sekretariati Evropske pravosodne mreže, mreže strokovnjakov skupnih preiskovalnih enot in mreže kontaktnih točk v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid. Vse te sekretariate gosti Eurojust. Poglavje vsebuje tudi posebno določbo o odnosih z Evropskim javnim tožilstvom. Drugič, sodelovanje z Europolom je posebnega pomena, zlasti glede njegove vloge pri pošiljanju informacij Eurojustu v skladu s členom 85 PDEU. Dodana je bila posebna določba, ki natančno opredeljuje privilegiran odnos med agencijama, da se poveča njuna učinkovitost v boju proti hudim oblikam mednarodnega kriminala v okviru njunih pristojnosti. Del tega je mehanizem za navzkrižno preverjanje njunih informacijskih sistemov in posledično izmenjavo podatkov. Praktične podrobnosti bodo urejene s sporazumom. V primerih hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala so zelo pogosto odkrite povezave s tretjimi državami, zaradi česar je sodelovanje s temi državami bistvenega pomena. Lizbonska pogodba je spremenila način vodenja zunanjih odnosov Evropske unije in te spremembe vplivajo tudi na agencije. Posledično se agencije ne bodo več mogle samostojno pogajati o mednarodnih sporazumih – takšne sporazume bo treba sklepati v skladu s členom 218 PDEU. Vendar pa bo Eurojust lahko sklepal delovne dogovore, da bi okrepil sodelovanje s pristojnimi organi tretjih držav, vključno z izmenjavo informacij. Sklenjeni mednarodni sporazumi ostajajo v veljavi. 3.3.6. Poglavje VI: Finančne določbe Namen teh določb je posodobitev proračuna Eurojusta, njegova priprava in izvajanje, predstavitev zaključnega računa in razrešnica proračuna. 3.3.7. Poglavje VII: Kadrovske določbe Te določbe odražajo načela skupnega pristopa ob upoštevanju posebnosti Eurojusta. Eurojustova hibridna narava ter pomen operativne povezave med nacionalnimi uradi in njihovimi matičnimi državami članicami sta razlog za to, da stroške plač in drugih prejemkov njegovega osebja krijejo države članice. Upravnega direktorja Eurojusta še naprej imenuje kolegij Eurojusta, vendar na podlagi ožjega seznama, ki ga pripravi Komisija, ter v okviru odprtega in transparentnega postopka izbire. S tem se upošteva avtonomnost agencije, obenem pa zagotavlja strogo ocenjevanje kandidatov. Podoben postopek je predviden za razrešitev upravnega direktorja. 3.3.8. Poglavje III: Ocenjevanje in poročanje To poglavje določa večjo demokratično legitimnost pravnega okvira Eurojusta, ki jo zanj zahteva Lizbonska pogodba. Opredeljuje sodelovanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov pri ocenjevanju dejavnosti Eurojusta. To se izvede na stroškovno učinkovit način na podlagi letnega poročila Eurojusta, obenem pa ohranja operativno neodvisnost Eurojusta. Prav tako je določeno redno vsesplošno ocenjevanje Eurojusta v skladu s skupnim pristopom. 3.3.9. Poglavje IX: Splošne in končne določbe To poglavje vsebuje določbe za uskladitev uredbe o Eurojustu s skupnim pristopom in določbe v zvezi z začetkom veljavnosti uredbe. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Reforma upravljanja („izvršni odbor“ opravlja upravne naloge kolegija) nima finančnih posledic in za Eurojust v tem predlogu ni predvidenih novih nalog, razen podpore Evropskemu javnemu tožilstvu, ki ne bo povzročila stroškov. 2013/0256 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 85 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Eurojust je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ[7] kot organ Evropske unije, ki ima pravno osebnost, za spodbujanje in izboljšanje usklajevanja in sodelovanja med pristojnimi pravosodnimi organi držav članic, zlasti v zvezi s hudimi oblikami organiziranega kriminala. Sklep Sveta 2003/659/PNZ[8] in Sklep Sveta 2009/426/PNZ[9] o okrepitvi Eurojusta sta spremenila pravni okvir Eurojusta. (2) Člen 85 Pogodbe določa, da delovanje Eurojusta ureja uredba, sprejeta po rednem zakonodajnem postopku. Predpisuje tudi obveznost vključitve Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov držav članic v postopek ocenjevanja dejavnosti Eurojusta. (3) Člen 85 Pogodbe tudi določa, da je naloga Eurojusta podpirati in krepiti koordinacijo in sodelovanje nacionalnih organov, pristojnih za preiskave in pregon hudih oblik kriminala, ki se nanašajo na dve ali več držav članic ali zahtevajo skupni pregon, na podlagi postopkov, ki jih izvajajo, in informacij, ki jih pošljejo organi držav članic in Europol. (4) Ker bi bilo treba Evropsko javno tožilstvo ustanoviti iz Eurojusta, ta uredba vsebuje določbe, potrebne za urejanje odnosov med Eurojustom in Evropskim javnim tožilstvom. (5) Medtem ko bi moralo biti Evropsko javno tožilstvo izključno pristojno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, bi moral biti Eurojust sposoben podpirati nacionalne organe pri preiskovanju in pregonu teh oblik kaznivih dejanj v skladu z uredbo o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva. (6) Da bi lahko Eurojust izpolnil svojo nalogo in razvil ves svoj potencial v boju proti hudim oblikam čezmejnih kaznivih dejanj, bi bilo treba okrepiti njegovo operativno funkcijo z zmanjšanjem upravne obremenitve nacionalnih članov ter povečati njegovo evropsko razsežnost na podlagi sodelovanja Komisije pri upravljanju agencije in večje vključenosti Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov v ocenjevanje njegovih dejavnosti. (7) Zato bi bilo treba Sklep Sveta 2002/187/PNZ razveljaviti in ga nadomestiti s to uredbo, ki ureja vključenost parlamentov, posodobitev strukture Eurojusta in poenostavitev njegovega sedanjega pravnega okvira, pri tem pa ohraniti tiste elemente, ki so se izkazali za učinkovite pri njegovem delovanju. (8) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. (9) Treba bi bilo določiti oblike hudih kaznivih dejanj, ki se nanašajo na dve ali več držav članic in v zvezi s katerimi je pristojen Eurojust. Poleg tega bi bilo treba opredeliti primere, ki ne vključujejo dveh ali več držav članic, vendar terjajo skupni pregon. Taki primeri bi morali vključevati preiskave in pregone, ki se nanašajo bodisi na eno samo državo članico in tretjo državo bodisi na eno samo državo članico in Unijo. (10) Eurojust bi moral pri izvajanju svoje operativne funkcije v konkretnih kazenskih zadevah delovati preko enega ali več nacionalnih članov ali kot kolegij, in sicer bodisi na zahtevo pristojnih organov držav članic bodisi na lastno pobudo. (11) Za zagotovitev, da lahko Eurojust ustrezno podpira in usklajuje čezmejne preiskave, morajo vsi nacionalni člani imeti enaka operativna pooblastila, da lahko učinkoviteje sodelujejo med seboj in z nacionalnimi organi. Nacionalnim članom bi bilo treba podeliti takšna pooblastila, ki bi Eurojustu omogočila, da ustrezno izpolni svojo nalogo. Ta pooblastila bi morala vključevati dostop do ustreznih informacij v nacionalnih javnih registrih, pošiljanje zaprosil za medsebojno pomoč in priznavanje ter njihovo izvrševanje, neposreden stik s pristojnimi organi, ki sodelujejo v skupnih preiskovalnih enotah, in izmenjavo informacij z njimi, v soglasju s pristojnim nacionalnim organom ali v nujnem primeru pa tudi odreditev preiskovalnih ukrepov in nadzora pošiljk. (12) Eurojustu je treba zagotoviti upravno in vodstveno strukturo, s katero bo lahko učinkoviteje izvajal svoje naloge in spoštoval načela, ki se uporabljajo za agencije Unije, pri čemer je treba ohraniti posebne značilnosti Eurojusta in zaščititi njegovo neodvisnost pri opravljanju njegovih operativnih funkcij. V ta namen bi bilo treba pojasniti funkcije nacionalnih članov, kolegija in upravnega direktorja ter ustanoviti izvršni odbor. (13) Predpisati bi bilo treba določbe za jasno razlikovanje med operativno in upravljavsko funkcijo kolegija, pri tem pa čim bolj zmanjšati upravno breme nacionalnih članov, tako da je poudarek na operativnem delu Eurojusta. Upravljavske naloge kolegija bi morale vključevati zlasti sprejetje delovnih programov, proračuna, letnega poročila o dejavnostih in ustreznih finančnih pravil Eurojusta ter sklenitev delovnih dogovorov z njegovimi partnerji. Izvrševati bi moral pooblastila organa za imenovanja v zvezi z uslužbenci agencije, vključno z upravnim direktorjem. (14) Za izboljšanje upravljanja Eurojusta in racionalizacijo njegovih postopkov bi bilo treba ustanoviti izvršni odbor, ki bi pomagal kolegiju pri njegovi upravljavski funkciji ter omogočil poenostavljen postopek odločanja o neoperativnih in strateških vprašanjih. (15) Komisija bi morala biti zastopana v kolegiju, kadar ta izvaja svojo upravljavsko funkcijo, in v izvršnem odboru, da se zagotovita neoperativen nadzor in strateško usmerjanje Eurojusta. (16) Da bi zagotovili učinkovito tekoče upravljanje Eurojusta, bi moral biti upravni direktor njegov zakoniti zastopnik in upravitelj, odgovoren kolegiju in izvršnemu odboru. Upravni direktor bi moral pripravljati in izvrševati odločitve kolegija in izvršnega odbora. (17) Da bi okrepili stalno dostopnost Eurojusta in omogočili njegovo posredovanje v nujnih primerih, bi bilo treba v njegovem okviru ustanoviti nujno koordinacijsko enoto (NKE). Države članice bi morale biti odgovorne za to, da zagotovijo zmožnost posredovanja predstavnikov nujne koordinacijske enote, in sicer 24 ur na dan 7 dni v tednu. (18) V vseh državah članicah bi bilo treba vzpostaviti nacionalne sisteme za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, da bi usklajevali delo nacionalnih korespondentov Eurojusta, nacionalnega korespondenta Eurojusta za področje terorizma, nacionalnega korespondenta Evropske pravosodne mreže in največ treh drugih kontaktnih točk ter predstavnikov mreže skupnih preiskovalnih enot in mrež, ustanovljenih s Sklepom Sveta 2002/494/PNZ z dne 13. junija 2002 o vzpostavitvi evropske mreže kontaktnih točk v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva[10], Sklepom Sveta 2007/845/PNZ z dne 6. decembra 2007 o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji[11], in Sklepom Sveta 2008/852/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o mreži kontaktnih točk za boj proti korupciji[12]. (19) Za spodbujanje in krepitev usklajevanja in sodelovanja med nacionalnimi organi, pristojnimi za preiskovanje in pregon, je bistveno, da Eurojust od nacionalnih organov prejme ustrezne informacije, ki so potrebne za izvajanje njegovih nalog. V ta namen bi morali pristojni nacionalni organi obvestiti svoje nacionalne člane o ustanovitvi in rezultatih skupnih preiskovalnih enot ter zadevah v pristojnosti Eurojusta, ki neposredno zadevajo vsaj tri države članice in v zvezi s katerimi so bila zaprosila ali odločitve za pravosodno sodelovanje posredovana vsaj dvema državama članicama, v določenih okoliščinah pa bi jim morali posredovati tudi informacije o sporih o pristojnosti, nadzorovanih pošiljkah in ponavljajočih se težavah pri pravosodnem sodelovanju. (20) Medtem ko obdelava osebnih podatkov pri Eurojustu spada na področje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[13], obdelavo osebnih podatkov pri organih držav članic in posredovanje takih podatkov Eurojustu ureja Konvencija Sveta Evrope št. 108 [nadomestiti z ustrezno direktivo, ki velja ob sprejetju]. (21) Kadar Eurojust posreduje osebne podatke organu tretje države, mednarodni organizaciji ali Interpolu na podlagi mednarodnega sporazuma, ki je sklenjen v skladu s členom 218 Pogodbe, je treba zagotoviti, da se določbe o varstvu podatkov iz te uredbe upoštevajo v skladu z navedenimi ustreznimi zaščitnimi ukrepi glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov. (22) Eurojust bi moral biti pooblaščen za obdelavo nekaterih osebnih podatkov o osebah, ki so po nacionalni zakonodaji zadevnih držav članic osumljene storitve kaznivega dejanja ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, v zvezi s katerim je pristojen Eurojust, ali ki so bile zaradi takega kaznivega dejanja pravnomočno obsojene. Ni predvideno, da bi Eurojust izvajal avtomatsko primerjavo profilov DNK ali prstnih odtisov. (23) Eurojust bi moral imeti možnost, da za doseganje svojih ciljev podaljša roke hrambe osebnih podatkov, in sicer ob upoštevanju načela omejitve namena, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v okviru vseh dejavnosti Eurojusta. Takšne odločitve bi bilo treba sprejeti po pazljivi preučitvi vseh zadevnih interesov, tudi interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kadar pregon kaznivega dejanja zastara v vseh zadevnih državah članicah, bi se bilo treba za vsako podaljšanje rokov za obdelavo osebnih podatkov odločiti le, če obstaja posebna potreba po zagotavljanju pomoči v skladu s to uredbo. (24) Eurojust bi moral še naprej ohranjati privilegiran odnos z Evropsko pravosodno mrežo, ki temelji na posvetovanju in dopolnjevanju. Ta uredba bi morala prispevati k pojasnitvi vloge Eurojusta in Evropske pravosodne mreže ter njunega medsebojnega odnosa in pri tem upoštevati posebnosti Evropske pravosodne mreže. (25) Eurojust bi moral ohranjati sodelovanje z drugimi organi in agencijami Unije, Evropskim javnim tožilstvom, pristojnimi organi tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami, kolikor je to potrebno za opravljanje njegovih nalog. (26) Za izboljšanje operativnega sodelovanja med Eurojustom in Europolom ter zlasti za vzpostavitev povezav med podatki, ki jih že ima eden od njiju, bi moral Eurojust Europolu omogočiti dostop do svojih podatkov in iskanje po njih. (27) Eurojustu bi bilo treba omogočiti izmenjavo osebnih podatkov z drugimi organi Unije v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog. (28) Sprejeti bi bilo treba določbe, na podlagi katerih bi Eurojust v tretje države napotil visoke pravosodne uradnike za zvezo, da bi se izpolnili cilji, podobni ciljem visokih pravosodnih uradnikov za zvezo, ki jih države članice začasno dodelijo na podlagi Skupnega ukrepa Sveta 96/277/PNZ z dne 22. aprila 1996 o okviru izmenjave sodnikov za zvezo za izboljšanje pravosodnega sodelovanja med državami članicami Evropske unije, ki ga je sprejel Svet na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji[14]. (29) Predvideti bi bilo treba možnost, da lahko Eurojust usklajuje izvrševanje zaprosil za pravosodno sodelovanje, ki jih pošlje tretja država, če se nanašajo na eno preiskavo in zahtevajo izvršitev v vsaj dveh državah članicah. (30) Da bi zagotovili popolno samostojnost in neodvisnost Eurojusta, bi mu bilo treba zagotoviti avtonomni proračun, prihodki pa bi morali biti v večji meri prispevki iz proračuna Unije, razen kar zadeva plače in druge prejemke nacionalnih članov in pomočnikov, ki bremenijo njihove matične države članice. Za prispevek Unije in druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije bi bilo treba uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov bi moralo opravljati Računsko sodišče. (31) Da bi povečali preglednost in demokratični nadzor nad Eurojustom, je treba zagotoviti mehanizme za vključitev Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov v ocenjevanje njegovih dejavnosti. Pri tem ne bi smeli ogrožati načel neodvisnosti pri izvajanju ukrepov v posebnih operativnih zadevah ali obveznosti nerazkrivanja in varovanja tajnosti. (32) Primerno je, da se uporaba te uredbe redno ocenjuje. (33) Za Eurojust bi bilo treba uporabljati Uredbo (EU, EURATOM) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002[15]. (34) Za Eurojust bi bilo treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[16]. (35) Potrebne določbe glede namestitve Eurojusta v državi članici, v kateri ima sedež, tj. na Nizozemskem, in posebna pravila, ki se uporabljajo za vse člane osebja Europola in njihove družinske člane, bi bilo treba določiti v sporazumu o sedežu. Poleg tega bi morala država članica gostiteljica zagotoviti najboljše možne pogoje za ustrezno delovanje Eurojusta, vključno s šolanjem otrok in prevozi, da bo lahko pridobila visokokakovostne človeške vire s čim širšega geografskega območja. (36) Ker Eurojust, kakor ga določa ta uredba, nadomesti in nasledi Eurojust, ki je bil ustanovljen na podlagi Sklepa 2002/187/PNZ, bi moral biti njegov pravni naslednik v vseh njegovih pogodbenih obveznostih, vključno s pogodbami o zaposlitvi, ter v vseh njegovih nepogodbenih obveznostih in lastninskih razmerjih. Mednarodni sporazumi, ki jih je sklenil Eurojust, kot je bil ustanovljen na podlagi navedenega sklepa, bi morali ostati v veljavi. (37) Ker cilja te uredbe, in sicer ustanovitve subjekta, pristojnega za podporo in krepitev usklajevanja in sodelovanja med pravosodnimi organi držav članic v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji, ki se nanašajo na dve ali več držav članic ali terjajo skupni pregon, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlagani cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. (38) [V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, sta ti državi članici sporočili, da bosta sodelovali pri sprejetju in uporabi te uredbe.] ALI [Brez poseganja v člen 4 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe in ta uredba zanju ni zavezujoča niti se zanju ne uporablja.]. (39) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča niti se zanjo ne uporablja – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I CILJI IN NALOGE Člen 1 Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah 1. Ustanovi se Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust). 2. Eurojust, kot je ustanovljen s to uredbo, je pravni naslednik Eurojusta, kot je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ. 3. Eurojust ima v vseh državah članicah najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premično in nepremično premoženje in z njim razpolaga ter je lahko stranka v pravnem postopku. Člen 2 Naloge 1. Eurojust podpira in krepi usklajevanje in sodelovanje nacionalnih organov, pristojnih za preiskovanje in pregon, v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji, ki se nanašajo na dve ali več držav članic ali terjajo skupni pregon, in sicer na podlagi operacij, ki jih izvajajo organi držav članic in Europol, ter informacij, ki jih pošljejo. 2. Eurojust pri izvajanju svojih nalog: a) upošteva vsako zaprosilo pristojnega organa države članice oziroma informacije, ki jih posreduje kateri koli organ, pristojen na podlagi določb, sprejetih v okviru Pogodb, ali ki jih zbere Eurojust sam; b) lajša izvrševanje zaprosil za pravosodno sodelovanje in odločitev o njem, tudi v zvezi s pravnimi akti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja. 3. Eurojust izvršuje svoje naloge na zahtevo pristojnih organov držav članic ali na lastno pobudo. Člen 3 Pristojnosti Eurojusta 1. Eurojust je pristojen za obravnavo oblik kaznivih dejanj, ki so navedene v Prilogi I. Ni pa pristojen za obravnavo kaznivih dejanj, za obravnavo katerih je pristojno Evropsko javno tožilstvo. 2. Europol je pristojen tudi za obravnavo povezanih kaznivih dejanj. Za povezana kazniva dejanja se štejejo naslednja kazniva dejanja: a) kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za izvrševanje dejanj, navedenih v Prilogi 1; b) kazniva dejanja, storjena z namenom lajšanja ali izvrševanja dejanj, navedenih v Prilogi 1; c) kazniva dejanja, storjena za zagotovitev nekaznovanosti za dejanja, navedenih v Prilogi 1. 3. Eurojust lahko na zaprosilo pristojnega organa države članice pomaga tudi pri preiskavah in pregonih, ki se nanašajo samo na to državo članico in tretjo državo, če je bil z navedeno tretjo državo sklenjen sporazum o sodelovanju na podlagi člena 43, ali kadar je v posebnem primeru nudenje tovrstne pomoči bistvenega pomena. 4. Eurojust lahko na zaprosilo pristojnega organa države članice ali Komisije pomaga pri preiskavah in pregonih, ki se nanašajo na to državo članico in Unijo. Člen 4 Operativna funkcija Eurojusta 1. Eurojust: a) obvešča pristojne organe držav članic o preiskavah in pregonih, o katerih je bil obveščen in ki imajo posledice na ravni Unije oziroma lahko vplivajo na države članice, ki niso neposredno udeležene; b) na zaprosilo pristojnih organov držav članic pomaga tako, da jim zagotovi najboljše možno usklajevanje preiskav in pregonov; c) nudi pomoč z namenom izboljšati sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi držav članic, predvsem na podlagi Europolovih analiz; d) sodeluje in se posvetuje z Evropsko pravosodno mrežo v kazenskopravnih zadevah, vključno z uporabo njene dokumentarne podatkovne zbirke in prispevanjem k njenemu izboljšanju; e) zagotavlja operativno, tehnično in finančno podporo čezmejnim operacijam in preiskavam držav članic, vključno s skupnimi preiskovalnimi enotami. 2. Eurojust lahko pri izvajanju svojih nalog na podlagi ustrezne utemeljitve zaprosi pristojne organe zadevnih držav članic, naj: a) izvedejo preiskavo ali pregon določenih dejanj; b) dopustijo možnost, da je eden med njimi v boljšem položaju za izvedbo določenih dejanj preiskave ali pregona; c) usklajujejo dejavnosti pristojnih organov zadevnih držav članic; d) ob upoštevanju ustreznih instrumentov sodelovanja ustanovijo skupne preiskovalne skupine; e) ga seznanijo z vsako informacijo, ki jo potrebuje za opravljanje svojih nalog; f) izvedejo posebne preiskovalne ukrepe; g) sprejmejo katere koli druge ukrepe, ki so potrebni zaradi preiskave ali pregona. 3. Eurojust lahko tudi: a) zagotavlja mnenja Europolu na podlagi analiz, ki jih ta izvaja; b) zagotavlja logistično podporo, vključno s pomočjo pri prevajanju, tolmačenju in organizaciji usklajevalnih sestankov. 4. Kadar se dve ali več držav članic ne morejo dogovoriti, katere izmed njih bi morale izvesti preiskavo ali pregon na podlagi zaprosila iz točke (b) odstavka 2, Eurojust izda pisno mnenje o zadevi. Mnenje se nemudoma pošlje zadevnim državam članicam. 5. Eurojust na zahtevo pristojnega organa izda pisno mnenje o ponavljajočih se zavrnitvah ali težavah v zvezi z izvršitvijo zaprosil za pravosodno sodelovanje in odločitev o njih, vključno s tistimi, ki temeljijo na instrumentih, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, če navedenega ni mogoče rešiti z medsebojnim dogovorom pristojnih nacionalnih organov ali z vključitvijo zadevnih nacionalnih članov. Mnenje se nemudoma pošlje zadevnim državam članicam. Člen 5 Izvrševanje operativne funkcije 1. Eurojust pri sprejemanju katerega koli izmed ukrepov iz člena 4 (1) ali (2) deluje prek enega ali več zadevnih nacionalnih članov. 2. Eurojust deluje kot kolegij: a) pri sprejemanju katerega koli ukrepa iz člena 4(1) ali (2): (i) če tako zahteva eden ali več nacionalnih članov, udeleženih v primeru, ki ga obravnava Eurojust; (ii) če gre za preiskave ali pregone, ki imajo posledice na ravni Unije ali lahko vplivajo na države članice, ki niso neposredno udeležene; b) pri sprejemanju katerega koli ukrepa iz člena 4(3), (4) ali (5); c) če gre za splošno vprašanje, ki se nanaša na uresničevanje njegovih ciljev, ali d) če ta uredba sicer tako določa. 3. Eurojust pri izpolnjevanju svojih nalog navede, ali deluje preko enega ali več nacionalnih članov ali kot kolegij. POGLAVJE II STRUKTURA IN ORGANIZACIJA EUROJUSTA Oddelek I Struktura Člen 6 Struktura Eurojusta Struktura Eurojusta obsega: a) nacionalne člane; b) kolegij; c) izvršni odbor; d) upravnega direktorja. Oddelek II Nacionalni člani Člen 7 Položaj nacionalnih članov 1. Eurojustu vsaka država članica v skladu s svojim pravnim sistemom začasno dodeli po enega nacionalnega člana, katerega stalno delovno mesto je na sedežu Eurojusta. 2. Vsakemu nacionalnemu članu pomagata namestnik in pomočnik. Namestnik in pomočnik imata stalno delovno mesto na Eurojustu. Nacionalnemu članu lahko pomaga več namestnikov ali pomočnikov, ki lahko imajo po potrebi in v soglasju s kolegijem svoje stalno delovno mesto na Eurojustu. 3. Nacionalni člani in namestniki imajo položaj tožilca, sodnika ali policijskega uradnika z enakovrednimi pristojnostmi. Pristojni nacionalni organi jim podelijo pooblastila iz te uredbe, da lahko izpolnjujejo svoje naloge. 4. Namestnik lahko deluje v imenu nacionalnega člana ali ga nadomešča. Nacionalnega člana lahko nadomešča ali deluje v njegovem imenu tudi pomočnik, če ima položaj iz odstavka 3. 5. Operativne informacije, ki si jih izmenjujejo Eurojust in države članice, se pošiljajo prek nacionalnih članov. 6. Nacionalni član stopi v stik s pristojnimi organi svoje države članice neposredno. 7. Plače in druge prejemke nacionalnih članov, namestnikov in pomočnikov krije njihova matična država članica. 8. Kadar nacionalni člani, namestniki in pomočniki delujejo v okviru nalog Eurojusta, se nastali stroški iz teh dejavnosti obravnavajo kot odhodki iz poslovanja. Člen 8 Pooblastila nacionalnih članov 1. Nacionalni član je pooblaščen, da: a) lajša ali sicer podpira izdajo in izvrševanje kakršnih koli zaprosil za medsebojno pravno pomoč ali vzajemno priznavanje in jih sam izvršuje; b) neposredno stopi v stik z vsemi pristojnimi nacionalnimi organi države članice in si z njimi izmenjuje informacije; c) v skladu z mednarodnimi zavezami svoje države članice neposredno stopi v stik z vsemi pristojnimi mednarodnimi organi in si z njimi izmenjuje informacije; d) sodeluje v skupnih preiskovalnih enotah, tudi pri njihovi ustanovitvi. 2. V soglasju s pristojnim nacionalnim organom nacionalni član: a) odreja preiskovalne ukrepe; b) dovoljuje in usklajuje nadzorovane pošiljke v državi članici v skladu z nacionalno zakonodajo. 3. V nujnih primerih, ko pravočasnega dogovora ni mogoče doseči, je nacionalni član pooblaščen za sprejemanje ukrepov iz odstavka 2, o čemer v najkrajšem možnem času obvesti pristojni nacionalni organ. Člen 9 Dostop do nacionalnih registrov Nacionalni član ima v skladu z nacionalno zakonodajo dostop do ali vsaj možnost pridobiti podatke iz naslednjih vrst registrov svoje države članice: a) kazenske evidence; b) evidence pridržanih oseb; c) evidence preiskav; d) evidence preiskav DNK; e) drugih evidenc javnih organov svoje države članice, če so te informacije potrebne za izpolnitev njegovih nalog. Oddelek III Kolegij Člen 10 Sestava kolegija 1. Kolegij sestavljajo: a) vsi nacionalni člani, kadar kolegij izvaja svojo operativno funkcijo na podlagi člena 4; b) vsi nacionalni člani in dva predstavnika Komisije, kadar kolegij izvaja svojo upravljavsko funkcijo na podlagi člena 14. 2. Mandat članov in njihovih namestnikov je vsaj štiri leta in se lahko enkrat podaljša. Po koncu mandata ali v primeru odstopa opravljajo člani svojo funkcijo do obnove mandata oziroma do zamenjave. 3. Upravni direktor se udeležuje sestankov vodstva kolegija, vendar nima glasovalne pravice. 4. Kolegij lahko na sejo kot opazovalca povabi vsakogar, katerega mnenje bi lahko bilo koristno. 5. Članom kolegija lahko ob upoštevanju določb njegovega poslovnika pomagajo svetovalci ali strokovnjaki. Člen 11 Predsednik in podpredsednik Eurojusta 1. Kolegij izmed nacionalnih članov izvoli predsednika in dva podpredsednika z dvotretjinsko večino glasov svojih članov. 2. Namestnika predsednika nadomeščata predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti. 3. Mandat predsednika in podpredsednikov je štiri leta. Ponovno so lahko izvoljeni enkrat. Če je nacionalni član izvoljen za predsednika ali podpredsednika Eurojusta, se njegov mandat nacionalnega člana podaljša, s čimer se zagotovi, da lahko izpolnjuje svojo funkcijo predsednika ali podpredsednika. Člen 12 Seje kolegija 1. Seje kolegija skliče predsednik. 2. Kolegij ima vsaj eno operativno sejo na mesec. Za izvajanje svoje upravljavske funkcije ima vsaj dve redni seji na leto. Prav tako se sestane na pobudo predsednika, na zahtevo Komisije ali na zahtevo vsaj tretjine svojih članov. 3. Evropski javni tožilec prejme dnevni red vseh sej kolegija in ima pravico do udeležbe na takšnih sejah, brez pravice do glasovanja, kadar se na seji obravnavajo vprašanja, ki jih šteje za pomembna za delovanje Evropskega javnega tožilstva. Člen 13 Pravila glasovanja v kolegiju 1. Če ni določeno drugače, kolegij odloča z večino glasov svojih članov. 2. Vsak član ima en glas. V primeru odsotnosti člana z glasovalno pravico ima pravico do glasovanja njegov namestnik. 3. Predsednik in podpredsednika imajo glasovalno pravico. Člen 14 Upravljavska funkcija kolegija 1. Kolegij izvaja svojo upravljavsko funkcijo na naslednji način: a) vsako leto z dvotretjinsko večino glasov svojih članov in v skladu s členom 15 sprejme programski dokument Eurojusta; b) z dvotretjinsko večino glasov svojih članov sprejme letni proračun Eurojusta in izvaja druge funkcije, povezane s proračunom Eurojusta, v skladu s poglavjem VI; c) sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Eurojusta in ga do [datuma, določenega v okvirni finančni uredbi] naslednjega leta pošlje Evropskemu parlamentu, nacionalnim parlamentom, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter ga javno objavi; d) sprejme kadrovski načrt kot del programskega dokumenta; e) sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Eurojust, v skladu s členom 52; f) sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi z njegovimi člani; g) v skladu z odstavkom 2 izvršuje pooblastila na področju osebja Agencije, ki jih kadrovski predpisi[17] podeljujejo organu za imenovanje, pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev[18] pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanje); h) imenuje upravnega direktorja in po potrebi podaljša njegov mandat ali ga razreši s položaja v skladu s členom 17; i) imenuje računovodjo in uradno osebo za varstvo podatkov, ki sta pri opravljanju svojih dolžnosti funkcionalno neodvisna; j) sprejema delovne dogovore, ki se sklenejo v skladu s členom 43; k) izvoli predsednika in podpredsednika v skladu s členom 11; l) sprejme svoj poslovnik. 2. V skladu s členom 110 kadrovskih predpisov kolegij na podlagi člena 2(1) kadrovskih predpisov in člena 6 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev sprejme odločitev o podelitvi ustreznih pooblastil pristojnega organa za imenovanja upravnemu direktorju in o opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno zadrži. Upravni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos teh pooblastil. 3. Zaradi izjemnih okoliščin lahko kolegij s sklepom začasno zadrži prenos pooblastil organa za imenovanja na upravnega direktorja in tudi pooblastil, ki jih je le-ta prenesel naprej, ter jih izvaja sam ali pa jih prenese na enega od svojih članov ali uslužbenca, razen upravnega direktorja. 4. Kolegij sprejema odločitve o imenovanju, podaljšanju mandata ali odstavitvi upravnega direktorja z dvotretjinsko večino glasov svojih članov. Člen 15 Letno in večletno načrtovanje 1. Kolegij na podlagi osnutka, ki ga je predložil upravni direktor, in ob upoštevanju mnenja Komisije [do 30. novembra vsako leto] sprejme programski dokument, ki vsebuje večletni in letni program dela. Posreduje ga Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. Programski dokument postane dokončen po dokončnem sprejetju splošnega proračuna in se po potrebi ustrezno prilagodi. 2. Letni delovni program vsebuje podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti. Vsebuje tudi opis ukrepov, ki se bodo financirali, ter navedbo finančnih sredstev in človeških virov, dodeljenih vsakemu ukrepu, v skladu z načeli oblikovanja in upravljanja proračuna po dejavnostih. Letni delovni program je skladen z večletnim delovnim programom iz odstavka 4. Jasno prikazuje naloge, ki so bile v primerjavi s predhodnim proračunskim letom dodane, spremenjene ali črtane. 3. Kolegij spremeni sprejeti letni delovni program, če se Agenciji dodeli nova naloga. Vsaka bistvena sprememba letnega delovnega programa se sprejme po enakem postopku kot prvotni letni delovni program. Kolegij lahko upravnega direktorja pooblasti, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe. 4. Večletni delovni program določa pripravo splošnega strateškega načrta, vključno s cilji, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti. Določa tudi pripravo načrta virov, vključno z večletnim proračunom in osebjem. Načrt virov se letno posodablja. Strateški načrt se po potrebi posodablja, zlasti zaradi upoštevanja rezultatov ocenjevanja iz člena 56. Oddelek IV Izvršni odbor Člen16 Delovanje izvršnega odbora 1. Kolegiju pomaga izvršni odbor. Izvršni odbor ni vključen v operativno funkcijo Eurojusta iz členov 4 in 5. 2. Izvršni odbor: a) pripravi sklepe, ki jih sprejme kolegij v skladu s členom 14; b) sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganjem goljufije, in sicer ob upoštevanju razmerja med stroški in koristmi ukrepov, ki jih je treba izvesti; c) sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavitev kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov; d) zagotovi, da so ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil, ocen in preiskav ustrezno upoštevana, vključno z ugotovitvami in priporočili Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); e) sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo in po potrebi spreminjanjem notranjih upravnih struktur Eurojusta; f) upravnemu direktorju, brez poseganja v njegove pristojnosti iz člena 18, pomaga in svetuje pri izvajanju sklepov kolegija s ciljem okrepitve nadzora upravnega poslovodenja in proračunskega upravljanja; g) sprejme druge odločitve, ki niso izrecno dodeljene kolegiju v členih 5 ali 14 ali za katere ni pooblaščen upravni direktor v skladu s členom 18; h) sprejme svoj poslovnik. 3. Izvršni odbor lahko po potrebi zaradi nujnosti v imenu kolegija sprejme nekatere začasne odločitve o upravnih in finančnih zadevah, ki jih mora kolegij potrditi. 4. Izvršni odbor sestavljajo predsednik in podpredsednika kolegija, predstavnik Komisije in še en član kolegija. Predsednik kolegija je tudi predsednik izvršnega odbora. Izvršni odbor sprejema svoje odločitve z večino glasov svojih članov, vsak član ima en glas. Upravni direktor sodeluje na sestankih izvršnega odbora, vendar nima pravice do glasovanja. 5. Mandat članov izvršnega odbora je štiri leta, z izjemo člana kolegija, ki se imenuje za dve leti po sistemu rotacije. Mandat članov izvršnega odbora se izteče s koncem njihovega mandata nacionalnega člana. 6. Izvršni odbor se sestane na redni seji vsaj vsake tri mesece. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika oziroma na zahtevo Komisije ali vsaj dveh drugih članov izvršnega odbora. 7. Evropski javni tožilec prejme dnevni red vseh sej izvršnega odbora in ima pravico do udeležbe na takšnih sejah, brez pravice do glasovanja, kadar se na seji obravnavajo vprašanja, ki jih šteje za pomembna za delovanje Evropskega javnega tožilstva. 8. Evropski javni tožilec lahko na izvršni odbor naslovi pisna mnenja, na katera ta odgovori pisno brez nepotrebnega odlašanja. Oddelek V Upravni direktor Člen 17 Položaj upravnega direktorja 1. Upravni direktor se zaposli kot začasni uslužbenec Eurojusta v skladu s členom 2(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije. 2. Upravnega direktorja imenuje kolegij na podlagi seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, in sicer po javnem in preglednem izbirnem postopku. Eurojust za namen sklenitve pogodbe z upravnim direktorjem zastopa predsednik kolegija. 3. Mandat upravnega direktorja je pet let. Komisija ob koncu tega obdobja izvede ocenjevanje, v okviru katerega upošteva oceno uspešnosti dela upravnega direktorja. 4. Kolegij lahko na predlog Komisije, ki upošteva oceno iz odstavka 3, enkrat podaljša mandat upravnega direktorja za največ pet let. 5. Upravni direktor, katerega mandat je bil podaljšan, ob koncu celotnega obdobja ne sme sodelovati v novem izbirnem postopku za isto delovno mesto. 6. Upravni direktor odgovarja kolegiju in izvršnemu odboru. 7. Upravni direktor se lahko razreši s položaja samo na podlagi sklepa kolegija, sprejetega na predlog Komisije. Člen 18 Odgovornost upravnega direktorja 1. Za upravne namene Eurojust vodi upravni direktor. 2. Brez poseganja v pristojnosti Komisije, kolegija ali izvršnega odbora je upravni direktor pri opravljanju svojih nalog neodvisen in ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil od vlad držav članic ali drugih organov. 3. Upravni direktor je pravni zastopnik Eurojusta. 4. Upravni direktor je odgovoren za izvajanje upravnih nalog, dodeljenih Eurojustu. Odgovornost upravnega direktorja je predvsem: a) tekoče upravljanje Europola; b) izvajanje sklepov kolegija in izvršnega odbora; c) priprava programskega dokumenta, ki ga predloži izvršnemu odboru in kolegiju po posvetovanju s Komisijo; d) izvajanje programskega dokumenta ter poročanje izvršnemu odboru in kolegiju o njegovem izvajanju; e) priprava letnega poročila o dejavnostih Eurojusta ter njegova predložitev izvršnemu odboru v dopolnitev in kolegiju v sprejetje; f) priprava akcijskega načrta za izvrševanje sklepnih ugotovitev poročil notranje ali zunanje revizije, vrednotenj in preiskav, vključno s poročili Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in urada OLAF, ter polletno poročanje o napredku izvršnemu odboru, Komisiji in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov; g) zaščita finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejanjem, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter, kjer je to primerno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi; h) priprava strategije Eurojusta za boj proti goljufijam in njena predložitev v odobritev izvršnemu odboru; i) priprava osnutkov finančnih pravil, ki veljajo za Europol; j) priprava osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Eurojusta ter izvajanje njegovega proračuna. POGLAVJE III OPERATIVNE ZADEVE Člen 19 Nujna koordinacijska enota (NKE) 1. Za opravljanje nalog v nujnih razmerah v okviru Eurojusta deluje nujna koordinacijska enota (NKE), ki lahko stalno sprejema in obdeluje zaprosila, ki so ji poslana. Nujna koordinacijska enota je dosegljiva prek enotne kontaktne točke nujne koordinacijske enote pri Eurojustu, in sicer 24 ur na dan 7 dni v tednu. 2. Nujna koordinacijska enota ima po enega predstavnika (predstavnik nujne koordinacijske enote) iz vsake države članice, ki je lahko nacionalni član, njegov namestnik ali pomočnik, ki je pooblaščen za nadomeščanje nacionalnega člana. Predstavnik nujne koordinacijske enote je zmožen ukrepati 24 ur na dan 7 dni v tednu. 3. Predstavnik nujne koordinacijske enote ukrepa brez odlašanja v zvezi z izvršitvijo zaprosila v njegovi državi članici. Člen 20 Nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta 1. Vsaka država članica določi enega ali več nacionalnih korespondentov Eurojusta. 2. Vsaka država članica vzpostavi nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, s katerim zagotavlja usklajevanje dela: a) nacionalnih korespondentov Eurojusta; b) nacionalnega korespondenta Eurojusta za področje terorizma; c) nacionalnega korespondenta Evropske pravosodne mreže v kazenskih zadevah in največ treh drugih kontaktnih točk navedene Evropske pravosodne mreže; d) nacionalnih članov ali kontaktnih točk mreže skupnih preiskovalnih enot in mrež, ustanovljenih s Sklepom 2002/494/PNZ, Sklepom 2007/845/PNZ in Sklepom 2008/852/PNZ. 3. Osebe iz odstavkov 1 in 2 obdržijo položaj in status v skladu z nacionalno zakonodajo. 4. Nacionalni korespondenti Eurojusta so odgovorni za delovanje nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta. Če je bilo imenovanih več korespondentov Eurojusta, je eden od njih odgovoren za delovanje nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta. 5. Nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta olajšuje opravljanje nalog Eurojusta v državi članici, zlasti: a) zagotavlja, da sistem vodenja zadev iz člena 24 učinkovito in zanesljivo prejme informacije v zvezi z zadevno državo članico; b) pomaga pri odločanju o tem, ali naj se zadeva obravnava s podporo Eurojusta ali Evropske pravosodne mreže; c) pomaga nacionalnemu članu določiti pristojne organe za izvršitev zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi tistih na podlagi instrumentov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja; d) vzdržuje tesne stike z nacionalno enoto Europola. 6. Za uresničitev ciljev iz odstavka 5 so osebe iz odstavka 1 in odstavka 2(a), (b) in (c) povezane s sistemom vodenja zadev, osebe iz odstavka 2(d) pa imajo možnost povezave v skladu s tem členom in členi 24, 25, 26 in 30. Povezava s sistemom vodenja zadev bremeni splošni proračun Evropske unije. 7. Vzpostavitev nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta ter določitev nacionalnih korespondentov ne preprečuje neposrednih stikov med nacionalnim članom in pristojnimi organi njegove države članice. Člen 21 Izmenjava informacij z državami članicami in med nacionalnimi člani 1. Pristojni organi držav članic si z Eurojustom izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta v skladu s členoma 2 in 4 ter v skladu s pravili o varstvu podatkov iz te uredbe. Takšne informacije so vsaj informacije iz odstavkov 5, 6 in 7. 2. Pošiljanje informacij Eurojustu se v zadevnem primeru razlaga kot zaprosilo za pomoč s strani Eurojusta le, če to izrecno določi pristojni organ. 3. Nacionalni člani Eurojusta si med seboj ali s pristojnimi organi svojih držav članic brez predhodnega dovoljenja izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta. Pristojni nacionalni organi svoje nacionalne člane nemudoma obvestijo zlasti o zadevi, ki se nanaša nanje. 4. Pristojni nacionalni organi obvestijo svoje nacionalne člane o ustanovitvi skupnih preiskovalnih enot in rezultatih dela takšnih enot. 5. Pristojni nacionalni organi brez nepotrebnega odlašanja obvestijo svoje nacionalne člane o vsaki zadevi v zvezi s kaznivimi dejanji, za obravnavo katerih je pristojen Eurojust, ki se nanašajo na vsaj tri države članice in za katere so bili zaprosila ali odločitve za pravosodno sodelovanje, vključno s tistimi na podlagi instrumentov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, posredovani vsaj dvema državama članicama. 6. Pristojni nacionalni organi obvestijo svoje nacionalne člane o: a) zadevah, v katerih je bodisi nastal spor o pristojnosti bodisi obstaja verjetnost, da bo nastal; b) vseh nadzorovanih pošiljkah, ki se nanašajo na vsaj tri države, od katerih sta vsaj dve državi članici; c) ponavljajočih se težavah ali zavrnitvah v zvezi z izvršitvijo zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi s tistimi na podlagi instrumentov, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja. 7. Nacionalni organi v določenem primeru niso dolžni zagotoviti informacij, če bi to: a) škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali b) ogrozilo varnost posameznikov. 8. Ta člen ne posega v pogoje, določene v dvostranskih ali večstranskih sporazumih ali dogovorih med državami članicami in tretjimi državami, vključno z vsemi pogoji, ki jih tretje države postavijo v zvezi z uporabo poslanih informacij. 9. Informacije iz tega člena se zagotovijo na strukturiran način, kakor je določil Eurojust. Člen 22 Informacije, ki jih Eurojust zagotavlja pristojnim nacionalnim organom 1. Eurojust pristojnim nacionalnim organom zagotavlja informacije o rezultatih obdelave informacij, vključno s povezavami z zadevami, ki so že shranjene v sistemu vodenja zadev. Te informacije lahko vsebujejo osebne podatke. 2. Če pristojni nacionalni organ zaprosi Eurojust za informacije, jih ta pošlje v roku, ki ga je predlagal navedeni organ. Člen 23 Nadaljnje ukrepanje glede zaprosil in mnenj Eurojusta Pristojni nacionalni organi se brez nepotrebnega odlašanja odzovejo na zaprosila in mnenja Eurojusta, podana v skladu s členom 4. Če se pristojni organi zadevnih držav članic odločijo, da ne bodo ugodili zaprosilu iz člena 4(2) ali da ne bodo ukrepali v zvezi s pisnim mnenjem iz člena 4(4) ali (5), o svoji odločitvi in razlogih zanjo brez nepotrebnega odlašanja obvestijo Eurojust. Če odločitve, da zaprosilu ne bo ugodeno, ni mogoče obrazložiti, ker bi to škodilo temeljnim nacionalnim varnostnim interesom ali ogrozilo varnost posameznikov, se lahko pristojni organi držav članic sklicujejo na operativne razloge. Člen 24 Sistem vodenja zadev, seznam in začasne delovne datoteke 1. Eurojust vzpostavi sistem vodenja zadev, ki je sestavljen iz začasnih delovnih datotek in seznama, ki vsebuje osebne podatke iz Priloge 2, in druge podatke. 2. Namen sistema vodenja zadev je: a) podpreti upravljanje in usklajevanje preiskav in pregonov, pri katerih zagotavlja pomoč Eurojust, zlasti z navzkrižnim preverjanjem informacij; b) olajšati dostop do informacij o tekočih preiskavah in pregonih; c) olajšati spremljanje zakonitosti in upoštevanja določb te uredbe v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. 3. Sistem vodenja zadev je lahko povezan z varovano telekomunikacijsko povezavo iz člena 9 Sklepa 2008/976/PNZ. 4. Seznam vsebuje sklice na začasne delovne datoteke, ki se obdelujejo v okviru Eurojusta, in razen osebnih podatkov iz točk (1)(a) do (i), (k) in (m) ter (2) Priloge 2 ne sme vsebovati nobenih drugih osebnih podatkov. 5. Pri opravljanju svojih nalog lahko nacionalni člani Eurojusta podatke o posameznih zadevah, ki jih obravnavajo, obdelujejo v začasni delovni datoteki. Uradni osebi za varstvo podatkov omogočijo dostop do začasne delovne datoteke. Zadevni nacionalni član uradno osebo za varstvo podatkov obvesti o odprtju vsake nove delovne datoteke, ki vsebuje osebne podatke. 6. Razen sistema vodenja zadev ali začasne delovne datoteke Eurojust pri obdelavi operativnih osebnih podatkov ne sme ustvariti nobene druge avtomatske podatkovne datoteke. 7. Sistem vodenja zadev in njegove začasne delovne datoteke se dajo na razpolago Evropskemu javnemu tožilstvu. 8. Določbe o dostopu do sistema vodenja zadev in začasnih delovnih datotek se smiselno uporabljajo za Evropsko javno tožilstvo. Vendar podatki, ki jih je v sistem vodenja zadev, začasne delovne datoteke in seznam vneslo Evropsko javno tožilstvo, niso dostopni na nacionalni ravni. Člen 25 Delovanje začasnih delovnih datotek in seznama 1. Zadevni nacionalni član odpre začasno delovno datoteko za vsako zadevo, v zvezi s katero prejme informacije, če so mu bile te poslane v skladu s to uredbo ali drugimi veljavnimi pravnimi akti. Nacionalni član je odgovoren za upravljanje začasnih delovnih datotek, ki jih sam odpre. 2. Nacionalni član, ki je odprl začasno delovno datoteko, v vsakem posameznem primeru odloči, ali bo dostop do nje omejen ali se bo dostop do nje oziroma do nekaterih njenih delov – če je to potrebno za to, da lahko Eurojust opravi svoje naloge – omogočil drugim nacionalnim članom ali osebju Eurojusta, ki ga za to pooblasti upravni direktor. 3. Nacionalni član, ki je odprl začasno delovno datoteko, odloči tudi, katere informacije o tej datoteki se uvrstijo na seznam. Člen 26 Dostop do sistema vodenja zadev na ravni držav članic 1. Osebe iz člena 20(2), ki imajo povezavo do sistema vodenja zadev, lahko dostopajo le do: a) seznama, razen če je nacionalni član, ki se je odločil vnesti podatke v seznam, tak dostop izrecno zavrnil; b) začasnih delovnih datotek, ki jih je odprl nacionalni član iz njihove države članice; c) začasnih delovnih datotek, ki so jih odprli nacionalni člani iz drugih držav članic in do katerih je nacionalni član iz njihove države članice dobil dostop, razen če je nacionalni član, ki je odprl začasno delovno datoteko, tak dostop izrecno zavrnil. 2. Nacionalni član ob omejitvah iz odstavka 1 odloči, v kolikšni meri je v njegovi državi članici dovoljen dostop do začasnih delovnih datotek osebam iz člena 20(2), če imajo povezavo do sistema vodenja zadev. 3. Vsaka država članica po posvetovanju s svojim nacionalnim članom odloči, v kolikšni meri je dostop do seznama v tej državi članici dovoljen osebam iz člena 20(2), če imajo povezavo do sistema vodenja zadev. Države članice uradno obvestijo Eurojust in Komisijo o svoji odločitvi v zvezi z izvajanjem tega odstavka. Komisija o tem obvesti druge države članice. 4. Osebe, ki jim je bil dovoljen dostop v skladu z odstavkom 2, imajo dostop vsaj do seznama, in sicer v obsegu, ki je potreben za dostop do začasnih delovnih datotek, do katerih jim je bil dovoljen dostop. POGLAVJE IV OBDELAVA INFORMACIJ Člen 27 Obdelava osebnih podatkov 1. Če mora Eurojust izpolniti izrecno določeno nalogo, lahko v okviru svojih pristojnosti in zaradi izpolnjevanja svoje operativne funkcije avtomatsko ali v strukturiranih ročno vodenih datotekah v skladu s to uredbo obdeluje samo osebne podatke, navedene v točki 1 Priloge 2, o osebah, ki so po nacionalni zakonodaji zadevnih držav članic osumljene storitve ali sodelovanja pri storitvi kaznivega dejanja, za obravnavo katerega je pristojen Eurojust, ali ki so bile zaradi takega kaznivega dejanja pravnomočno obsojene. 2. Eurojust lahko obdeluje samo osebne podatke, navedene v točki 2 Priloge 2, o osebah, ki se po nacionalni zakonodaji zadevnih držav članic štejejo za priče ali žrtve v postopku kazenske preiskave ali pregona v zvezi z eno ali več vrst kaznivih dejanj in kaznivih dejanj iz člena 3, ali osebah, mlajših od 18 let. Eurojust lahko obdeluje take osebne podatke le, če je to nujno potrebno za izpolnitev njegove izrecno določene naloge, in sicer v okviru svojih pristojnosti in zaradi opravljanja svoje operativne funkcije. 3. V izjemnih primerih lahko Eurojust za določen čas, ki ne sme biti daljši od časa, ki je potreben za zaključek zadeve, v zvezi s katero se podatki obdelujejo, obdeluje osebne podatke poleg tistih iz odstavkov 1 in 2, ki se nanašajo na okoliščine kaznivega dejanja, kadar so takoj relevantni za in so vključeni v tekoče preiskave, ki jih usklajuje Eurojust ali jih pomaga usklajevati, in kadar je njihova obdelava nujno potrebna za namene iz odstavka 1. Uradna oseba za varstvo podatkov iz člena 31 se nemudoma obvesti o uporabi tega odstavka in posebnih okoliščinah, ki upravičujejo potrebo po obdelavi takih osebnih podatkov. Če se ti drugi podatki nanašajo na priče ali žrtve v smislu odstavka 2, odločitev o njihovi obdelavi skupaj sprejmeta vsaj dva nacionalna člana. 4. Neodvisno od tega ali obdelava podatkov poteka avtomatsko ali z drugimi sredstvi, lahko Eurojust obdeluje osebne podatke, iz katerih so razvidni rasni ali etični izvor, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja ali članstvo v sindikatih, in podatke o zdravju ali spolnem življenju, samo kadar so ti podatki nujno potrebni za zadevne nacionalne preiskave in za usklajevanje v okviru Eurojusta, in sicer če dopolnjujejo druge, že obdelane osebne podatke. O uporabi tega odstavka se nemudoma obvesti uradna oseba za varstvo podatkov. Takšni podatki se ne smejo obdelovati v seznamu iz člena 24(4). Kadar se ti drugi podatki nanašajo na priče ali žrtve v skladu z odstavkom 3, sklep o njihovi obdelavi sprejme Kolegij. 5. Uredba (ES) št. 45/2001 se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo Eurojust izvaja v okviru svojih dejavnosti. Ta uredba podrobneje razlaga in dopolnjuje Uredbo (ES) št. 45/2001, kar zadeva osebne podatke, ki jih obdeluje Eurojust v okviru svojih operativnih nalog. Člen 28 Roki hrambe osebnih podatkov 1. Osebni podatki, ki jih obdeluje Eurojust, se ne smejo hraniti dlje od dneva, ki od navedenih nastopi prvi: a) dan zastaranja pregona kaznivega dejanja v vseh državah članicah, ki jih zadevata preiskava in pregon; b) dan, ko je oseba oproščena in sodna odločba postane pravnomočna; c) tri leta od pravnomočnosti sodne odločbe zadnje države članice, ki jo zadeva preiskava ali pregon; d) dan, ko Eurojust in zadevne države članice vzajemno ugotovijo ali se dogovorijo, da Eurojustu ni več treba usklajevati preiskave in pregona, razen če je treba Eurojustu te informacije zagotoviti v skladu s členom 21(5) ali (6); e) tri leta od dne, ko so bili podatki poslani v skladu s členom 21(6) ali (7). 2. Upoštevanje rokov hrambe iz odstavka 1(a), (b), (c) in (d) se nenehno preverja z ustrezno avtomatsko obdelavo. Kljub temu se vsaka tri leta po vnosu podatkov preveri potreba po njihovi hrambi. Če se podatki o osebah iz člena 27(4) hranijo več kot pet let, se o tem ustrezno obvesti Evropski nadzornik za varstvo podatkov. 3. Ko poteče eden od skrajnih rokov hrambe iz odstavka 1(a), (b), (c) in (d), Eurojust preveri, če je hramba podatkov še potrebna, da bi izpolnil svoje naloge, in se lahko izjemoma odloči za hrambo teh podatkov do prihodnjega preverjanja. Razlogi za nadaljnjo hrambo se utemeljijo in zabeležijo. Če o nadaljnji hrambi osebnih podatkov ni sprejeta nobena odločitev, se navedeni podatki po treh letih samodejno izbrišejo. Ko pa pregon kaznivega dejanja zastara v vseh zadevnih državah članicah, kot je navedeno v odstavku 1(a), se podatki lahko hranijo le, če so potrebni, da lahko Eurojust zagotavlja pomoč v skladu s to uredbo. 4. Če se podatki v skladu z odstavkom 3 hranijo po izteku rokov iz odstavka 1, Evropski nadzornik za varstvo podatkov vsaka tri leta preveri potrebo po hrambi teh podatkov. 5. Kadar datoteka vsebuje neavtomatske in nestrukturirane podatke, se ob izteku roka za hrambo zadnjega avtomatskega podatka iz datoteke vsi dokumenti v datoteki vrnejo organu, ki jih je predložil, vse morebitne kopije pa se uničijo. 6. Kadar je preiskavo ali pregon usklajeval Eurojust, zadevni nacionalni člani obvestijo njega in zadevne države članice o vseh sodnih odločbah v zvezi z zadevo, ki so postale pravnomočne, da se lahko, med drugim, uporabi odstavek 1(b). Člen 29 Zapisi in dokumentacija 1. Eurojust zaradi preverjanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja ter zagotavljanja ustrezne neoporečnosti in varnosti podatkov hrani zapise zbiranja, spreminjanja, dostopa do, razkrivanja, združevanja ali izbrisa osebnih podatkov, uporabljenih za operativne namene. Taki zapisi ali dokumentacija se izbrišejo po 18 mesecih, razen če so podatki še naprej potrebni za tekoči nadzor. 2. Zapisi ali dokumentacija, pripravljeni v okviru odstavka 1, se na zahtevo sporočijo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov te informacije uporabi le za namen nadzora varstva podatkov, da se zagotovijo pravilna obdelava podatkov ter njihova neoporečnost in varnost. Člen 30 Pooblaščeni dostop do osebnih podatkov Do osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust v okviru svojih operativnih nalog, lahko dostopajo le nacionalni člani, njihovi namestniki in pomočniki, osebe iz člena 20(2), če imajo povezavo do sistema za vodenje zadev, ter pooblaščeno osebje Eurojusta, in sicer zaradi izpolnjevanja nalog Eurojusta ter v rokih, določenih v členih 24, 25 in 26. Člen 31 Imenovanje uradne osebe za varstvo podatkov 1. Izvršni odbor imenuje uradno osebo za varstvo podatkov v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 45/2001. 2. Pri izpolnjevanju obveznosti iz člena 24 Uredbe (ES) št. 45/2001 uradna oseba za varstvo podatkov: a) zagotavlja, da se hrani zapis o prenosu osebnih podatkov; b) sodeluje z osebjem Europola, odgovornim za postopke, usposabljanje in svetovanje o obdelavi podatkov; c) pripravi letno poročilo, ki ga predloži kolegiju in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. 3. Uradna oseba za varstvo podatkov ima pri opravljanju svojih nalog dostop do vseh podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, in do vseh prostorov Eurojusta. 4. Člani osebja Eurojusta, ki pomagajo uradni osebi za varstvo podatkov pri opravljanju njenih nalog, imajo dostop do osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, in do prostorov Eurojusta v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njihovih nalog. 5. Če uradna oseba za varstvo podatkov meni, da določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 ali te uredbe v zvezi z obdelavo osebnih podatkov niso bile spoštovane, o tem obvesti upravnega direktorja, ki mora v določenem roku zagotoviti spoštovanje določb. Če upravni direktor v določenem roku ne zagotovi spoštovanja določb, uradna oseba za varstvo podatkov obvesti kolegij in v dogovoru z njim določi rok za odgovor. Če kolegij ne zagotovi spoštovanja določb v zvezi z obdelavo podatkov v določenem roku, uradna oseba za varstvo podatkov zadevo predloži Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. 6. Izvršni odbor sprejme izvedbena pravila iz člena 24(8) Uredbe (ES) št. 45/2001. Člen 32 Določbe o zagotovitvi uresničevanja pravice do dostopa 1. Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki želi uveljavljati pravico do dostopa do osebnih podatkov, lahko brezplačno vloži zahtevo v zvezi s tem pri organu, ki je imenovan za ta namen, v državi članici po svoji izbiri. Ta organ zahtevo predloži Eurojustu brez odlašanja, najpozneje pa v enem mesecu od njenega prejema. 2. Europol na zahtevo odgovori brez odlašanja, najpozneje pa v treh mesecih od njenega prejema. 3. Eurojust se o odločitvi posvetuje s pristojnimi organi v zadevnih državah članicah. Odločitev o dostopu do podatkov se sprejme v tesnem sodelovanju med Eurojustom in državo članico, na katero se posredovanje takih podatkov neposredno nanaša. Če država članica nasprotuje predlaganemu odgovoru Eurojusta, ga obvesti o razlogih za nasprotovanje. 4. Če je pravica do dostopa omejena v skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 45/2001, Eurojust pisno obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 20(3) navedene uredbe. Informacije o glavnih razlogih za omejitev, se lahko izpustijo, če bi zagotovitev takih informacij izničila učinek omejitve. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, mora biti obveščen vsaj o tem, da je Evropski nadzornik za varstvo podatkov opravil vsa potrebna preverjanja. 5. Eurojust dokumentira razloge, zaradi katerih informacije o glavnih razlogih, na katerih temelji omejitev iz odstavka 4, niso bile sporočene. 6. Zahtevo obravnavajo zadevni nacionalni člani, ki odločijo v imenu Eurojusta. O zahtevi v celoti odločijo najpozneje v treh mesecih od prejema. Kadar člani ne dosežejo soglasja, predložijo zadevo kolegiju, ki o zahtevi odloči z dvotretjinsko večino. 7. Kadar se uporabita člena 46 in 47 Uredbe (ES) št. 45/2001, Evropski nadzornik za varstvo podatkov preveri zakonitost obdelave, ki jo izvaja Eurojust, ter posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti vsaj o tem, da je opravil vsa potrebna preverjanja. Člen 33 Pravica do popravka, izbrisa in omejitev obdelave 1. Če so tretje države, mednarodne organizacije, pravne osebe zasebnega prava ali fizične osebe Eurojustu posredovale osebne podatke, ki jih je treba popraviti ali izbrisati ali katerih obdelavo je treba omejiti v skladu s členi 14, 15 ali 16 Uredbe (ES) št. 45/2001, oziroma če so takšni podatki rezultat Eurojustovih lastnih analiz, Eurojust popravi ali izbriše take podatke ali omeji njihovo obdelavo. 2. Če so osebne podatke, ki jih je treba popraviti ali izbrisati ali katerih obdelavo je treba omejiti v skladu s členi 14, 15 in 16 Uredbe (ES) št. 45/2001, Eurojustu zagotovile neposredno države članice, Eurojust popravi ali izbriše take podatke ali omeji njihovo obdelavo v sodelovanju z državami članicami. 3. Če so bili nepravilni podatki preneseni na kateri koli drug ustrezen način ali če je do napak v podatkih, ki so jih posredovale države članice, prišlo zaradi napak v prenosu, ali če so bili posredovani s kršitvijo te uredbe, oziroma če je do napak prišlo zaradi tega, ker je Eurojust podatke vnesel, prevzel ali hranil nepravilno ali v nasprotju s to uredbo, Eurojust podatke popravi ali izbriše v sodelovanju z zadevnimi državami članicami. 4. V primerih iz členov 14, 15 ali 16 Uredbe (ES) št. 45/2001 se vsi prejemniki takšnih podatkov nemudoma uradno obvestijo v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 45/2001. Prejemniki nato v skladu s pravili, ki veljajo zanje, popravijo, ali izbrišejo takšne podatke oziroma omejijo njihovo obdelavo v svojih sistemih. 5. Eurojust posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, brez nepotrebnega odlašanja, vsekakor pa v treh mesecih, pisno obvesti, da so bili podatki, ki se nanašajo nanj, popravljeni ali izbrisani ali da je bila njihova obdelava omejena. 6. Eurojust posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pisno obvesti o morebitni zavrnitvi popravka ali izbrisa ali omejitve obdelave in možnosti vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ter možnosti sodnega varstva. Člen 34 Odgovornost v zadevah v zvezi z varstvom podatkov 1. Eurojust obdeluje osebne podatke tako, da je mogoče ugotoviti, kateri organ je podatke predložil ali od kod so bili pridobljeni osebni podatki. 2. Za kakovost osebnih podatkov so odgovorne države članice, ki so osebne podatke zagotovile Eurojustu, Eurojust pa je odgovoren za kakovost osebnih podatkov, ki so jih zagotovili organi EU, tretje države ali mednarodne organizacije, ter osebnih podatkov, ki jih je pridobil iz javno dostopnih virov. 3. Za spoštovanje Uredbe (ES) št. 45/2001 in te uredbe je odgovoren Eurojust. Za zakonitost prenosa osebnih podatkov, ki jih Eurojustu zagotovijo države članice, je odgovorna država članica, ki zagotovi osebne podatke, za zakonitost prenosa osebnih podatkov, ki jih Eurojust zagotovi državam članicam, organom EU in tretjim državam ali organizacijam, pa je odgovoren Eurojust. 4. Eurojust je ob upoštevanju drugih določb te uredbe odgovoren za vse podatke, ki jih obdeluje. Člen 35 Sodelovanje med Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in nacionalnimi organi za varstvo podatkov 1. Pri posebnih vprašanjih, ki zahtevajo nacionalno sodelovanje, Evropski nadzornik za varstvo podatkov tesno sodeluje z nacionalnimi organi, pristojnimi za nadzor varstva podatkov, zlasti če Evropski nadzornik za varstvo podatkov ali nacionalni organ, pristojen za nadzor varstva podatkov, ugotovi velika odstopanja med praksami držav članic ali potencialno nezakonite prenose pri uporabi komunikacijskih poti Eurojusta, oziroma pri vprašanjih, ki jih zastavi en ali več nacionalnih nadzornih organov glede izvajanja in razlage te uredbe. 2. V primerih iz odstavka 1 si lahko Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nacionalni organi, pristojni za nadzor varstva podatkov, v okviru svojih pristojnosti po potrebi med seboj izmenjujejo relevantne informacije, si pomagajo pri izvajanju revizij in pregledov, preučijo težave pri razlagi ali uporabi te uredbe, preučujejo težave v zvezi z izvajanjem neodvisnega nadzora ali uveljavljanjem pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, pripravijo usklajene predloge za skupne rešitve vseh težav in spodbujajo ozaveščenost o pravicah glede varstva podatkov. 3. Nacionalni nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov se sestanejo za namene iz tega člena, kadar je to potrebno. Stroške in organizacijo teh sestankov nosi Evropski nadzornik za varstvo podatkov. Poslovnik se sprejme na prvem sestanku. Po potrebi skupaj oblikujejo nadaljnje delovne metode. Člen 36 Pravica do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov 1. Če se pritožba, ki jo vloži posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 32(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, nanaša na odločitev iz člena 32 ali 33, se Evropski nadzornik za varstvo podatkov posvetuje z nacionalnimi nadzornimi organi ali pristojnim pravosodnim organom v državi članici, iz katere izvirajo podatki, ali državi članici, na katero se podatki neposredno nanašajo. Odločitev Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki lahko vključuje zavrnitev posredovanja katerih koli informacij, se sprejme v tesnem sodelovanju z nacionalnim nadzornim organom ali pristojnim pravosodnim organom. 2. Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki jih je Eurojustu zagotovila država članica, Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da so potrebna preverjanja opravljena pravilno in v tesnem sodelovanju z nacionalnim nadzornim organom države članice, ki je zagotovila podatke. 3. Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki so jih Eurojustu zagotovili organi EU, tretje države ali mednarodne organizacije ali osebe zasebnega prava, Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da potrebna preverjanja opravi Eurojust. Člen 37 Odgovornost za nepooblaščeno ali nepravilno obdelavo podatkov 1. Eurojust je v skladu s členom 340 Pogodbe odgovoren za vso škodo, ki jo je povzročil posamezniku in je posledica njegove nepooblaščene ali nepravilne obdelave podatkov. 2. Pritožbe zoper Eurojust v zvezi z odškodninsko odgovornostjo iz odstavka 1 obravnava Sodišče v skladu s členom 268 Pogodbe. 3. Vsaka država članica je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo odgovorna za vso škodo, ki jo povzroči posamezniku zaradi nepooblaščene ali nepravilne obdelave podatkov, posredovanih Eurojustu. POGLAVJE V ODNOSI S PARTNERJI ODDELEK I SKUPNE DOLOČBE Člen 38 Skupne določbe 1. Eurojust lahko, če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, vzpostavi in vzdržuje medsebojne odnose z organi in agencijami Unije v skladu s cilji teh organov ali agencij, s pristojnimi organi tretjih držav, mednarodnimi organizacijami in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (Interpol). 2. Če je to pomembno za opravljanje njegovih nalog in ob upoštevanju omejitev, določenih v skladu s členom 21(8), si lahko Eurojust neposredno izmenjuje vse informacije, razen osebnih podatkov, s subjekti iz odstavka 1. 3. Eurojust lahko v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 45/2001 prejema in obdeluje osebne podatke, ki jih prejme od subjektov iz odstavka 1, kolikor je to potrebno za opravljanje njegovih nalog in ob upoštevanju določb iz oddelka IV. 4. Eurojust osebne podatke posreduje tretjim državam, mednarodnim organizacijam in Interpolu, če je to potrebno za preprečevanje kaznivih dejanj in boj proti njim in če je Eurojust pristojen za obravnavo takšnih kaznivih dejanj v skladu s to uredbo. Če je podatke za prenos zagotovila država članica, Eurojust od zadevne države članice pridobi soglasje, razen če: a) se lahko predvideva, da je prenos dovoljen, ker država članica ni izrecno omejila možnosti za nadaljnji prenos; ali b) je država članica že vnaprej dovolila tak nadaljnji prenos, in sicer na splošno ali pod posebnimi pogoji. Tako soglasje se lahko kadar koli umakne. 5. Prepovedan je nadaljnji prenos osebnih podatkov, ki jih od Eurojusta prejmejo države članice, organi ali agencije Unije, tretje države in mednarodne organizacije ali Interpol, tretjim osebam, razen če Eurojust s tem izrecno soglaša ob upoštevanju okoliščin posamezne zadeve, in sicer za določen namen, ki ni v nasprotju z namenom, za katerega so bili podatki posredovani. ODDELEK II ODNOSI S PARTNERJI Člen 39 Sodelovanje z Evropsko pravosodno mrežo in drugimi mrežami Evropske unije, vključenimi v sodelovanje v kazenskih zadevah 1. Eurojust in Evropska pravosodna mreža vzdržujeta privilegiran medsebojni odnos, ki temelji na posvetovanju in dopolnjevanju, zlasti med nacionalnim članom, kontaktnimi točkami Evropske pravosodne mreže v isti državi članici ter nacionalnimi korespondenti Eurojusta in Evropske pravosodne mreže. Za učinkovito sodelovanje se sprejmejo naslednji ukrepi: a) nacionalni člani v posameznem primeru obvestijo kontaktne točke Evropske pravosodne mreže o vseh zadevah, glede katerih menijo, da bi jih bilo primerneje obravnavati v okviru te mreže; b) sekretariat Evropske pravosodne mreže je del Eurojusta, vendar deluje kot ločena organizacijska enota. Uporablja lahko upravne vire Eurojusta, ki so potrebni za opravljanje nalog Evropske pravosodne mreže, tudi za kritje stroškov plenarnih sestankov mreže; c) kontaktne točke Evropske pravosodne mreže so lahko v vsaki posamezni zadevi posebej vabljene na sestanke Eurojusta. 2. Sekretariat mreže skupnih preiskovalnih enot in sekretariat mreže, ustanovljene s Sklepom 2002/494/PNZ, sta del Eurojusta. Ta sekretariata delujeta kot ločeni organizacijski enoti. Uporabljata lahko upravne vire Eurojusta, ki so potrebni za opravljanje njunih nalog. Usklajevanje med sekretariati zagotavlja Eurojust. Ta odstavek se uporablja za sekretariat vsake nove mreže, vzpostavljene s sklepom Sveta, kadar ta sklep določa, da sekretariat zagotavlja Eurojust. 3. Mreža, ustanovljena s Sklepom 2008/852/PNZ, lahko zaprosi, da Eurojust mreži zagotovi sekretariat. V primeru tovrstne prošnje se uporabi odstavek 2. Člen 40 Odnosi z Europolom 1. Eurojust sprejme vse potrebne ukrepe, da Europolu v okviru njegovega mandata na podlagi sistema iskanja zadetkov omogoči posreden dostop do informacij, posredovanih Eurojustu, in sicer brez poseganja v omejitve, ki jih navedejo države članice, organi Unije, tretje države, mednarodne organizacije ali Interpol. Eurojust v primeru zadetka začne postopek za izmenjavo informacij, povezanih z zadetkom, v skladu z odločitvijo države članice, organa Unije, tretje države, mednarodne organizacije ali Interpola, ki so informacije posredovali Eurojustu. 2. Iskanje po informacijah v skladu z odstavkom 1 se izvaja le za preverjanje, ali se informacije, ki so na voljo pri Eurojustu, ujemajo z informacijami, ki jih obdeluje Europol. 3. Eurojust omogoči iskanje v skladu z odstavkom 1 šele, ko od Europola dobi informacije o tem, kateri člani osebja so bili pooblaščeni za izvajanje takih iskanj. 4. Če Eurojust ali država članica med Eurojustovim obdelovanjem informacij v zvezi s posamezno preiskavo ugotovi, da obstaja potreba po usklajevanju, sodelovanju ali podpori v skladu z mandatom Europola, Eurojust o tem obvesti zadevne države članice in začne postopek izmenjave informacij v skladu z odločitvijo države članice, ki je informacije posredovala. V tem primeru se Eurojust posvetuje z Europolom. 5. Europol spoštuje vseh splošne ali posebne omejitve dostopa ali uporabe, ki jih navedejo države članice, organi ali agencije Unije, tretje države, mednarodne organizacije ali Interpol. Člen 41 Odnosi z Evropskim javnim tožilstvom 1. Eurojust vzpostavi in vzdržuje posebne odnose z Evropskim javnim tožilstvom, ki temeljijo na tesnem sodelovanju in razvoju operativnih, upravnih in upravljavskih povezav med njima, kot je opredeljeno v nadaljevanju. V ta namen se evropski javni tožilec in predsednik Eurojusta redno sestajata in razpravljata o vprašanjih v skupnem interesu. 2. Eurojust vsako zaprosilo Evropskega javnega tožilstva za podporo obravnava brez nepotrebnega odlašanja ter takšna zaprosila, če je to primerno, obravnava kot če bi jih prejel od nacionalnega organa, pristojnega za pravosodno sodelovanje. 3. Eurojust po potrebi uporabi nacionalne sisteme za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, vzpostavljene v skladu s členom 20, ter odnose, ki jih je vzpostavil s tretjimi državami, vključno s svojimi visokimi pravosodnimi uradniki za zvezo, da bi podprl sodelovanje, vzpostavljeno v skladu z odstavkom 1. 4. Sodelovanje, vzpostavljeno v skladu z odstavkom 1, zajema izmenjavo informacij, vključno z osebnimi podatki. Vsi podatki, ki se tako izmenjajo, se uporabijo samo za namene, za katere so bili zagotovljeni. Kakršna koli druga uporaba podatkov se dovoli le, če taka uporaba spada v okvir mandata organa, ki bo prejel podatke, in na podlagi predhodnega dovoljenja organa, ki je podatke zagotovil. 5. Da bi ugotovil, ali se informacije, ki so na voljo pri Eurojustu, ujemajo z informacijami, ki jih obdeluje Evropsko javno tožilstvo, Eurojust vzpostavi mehanizem za avtomatizirano navzkrižno preverjanje podatkov, vnesenih v njegov sistem vodenja zadev. Kadar se ugotovi ujemanje podatkov, ki jih je v sistem vodenja zadev vneslo Evropsko javno tožilstvo, in podatkov, ki jih je vnesel Eurojust, se o ujemanju obvestijo Eurojust in Evropsko javno tožilstvo ter država članica, ki je poslala podatke Eurojustu. Kadar gre za podatke, ki jih je zagotovila tretja oseba, Eurojust ob soglasju Evropskega javnega tožilstva o ujemanju obvesti le to tretjo osebo. 6. Eurojust imenuje člane osebja, ki so pooblaščeni za dostop do rezultatov navzkrižnega mehanizma, in o tem obvesti Evropsko javno tožilstvo. 7. Eurojust podpira delovanje Evropskega javnega tožilstva prek storitev, ki jih zagotavlja njegovo osebje. Takšna podpora v vsakem primeru vključuje: a) tehnično podporo pri pripravi letnega proračuna, programskega dokumenta, ki vsebuje letne in večletne programe, ter načrta upravljanja; b) tehnično podporo pri zaposlovanju osebja in načrtovanju poklicne poti; c) varnostne storitve; d) storitve informacijske tehnologije; e) finančno poslovodenje, računovodske in revizijske storitve; f) vse druge storitve v skupnem interesu. Podrobnosti o storitvah, ki jih je treba zagotoviti, se določijo v sporazumu med Eurojustom in Evropskim javnim tožilstvom. 8. Evropski javni tožilec lahko na kolegij naslovi pisna mnenja, na katera ta odgovori pisno in brez nepotrebnega odlašanja. Takšna pisna mnenja v vsakem primeru predloži, kadarkoli kolegij sprejme letni proračun in delovni program. Člen 42 Odnosi z drugimi organi in agencijami Unije 1. Eurojust vzpostavi in ohranja sodelovanje z Evropskim omrežjem za izobraževanje pravosodnih organov. 2. Urad OLAF lahko prispeva k delu Eurojusta na področju usklajevanja v zvezi z zaščito finančnih interesov Unije v skladu s svojim mandatom iz Uredbe (EU, Euratom) Evropskega parlamenta in Sveta št. ..../2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999. 3. Za namene prejemanja in pošiljanja informacij med Eurojustom in uradom OLAF ter brez poseganja v člen 8 države članice zagotovijo, da se nacionalni člani Eurojusta obravnavajo kot pristojni organi držav članic izključno za namene Uredbe (ES) št. 1073/1999 in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999[19]. Izmenjava informacij med uradom OLAF in nacionalnimi člani ne posega v informacije, ki jih je treba predložiti drugim pristojnim organom v skladu z navedenimi uredbami. ODDELEK III MEDNARODNO SODELOVANJE Člen 43 Odnosi z organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami 1. Eurojust lahko s subjekti iz člena 38(1) sklene delovne dogovore. 2. Eurojust lahko v dogovoru s pristojnimi organi zaradi lažjega sodelovanja imenuje kontaktne točke v tretjih državah. ODDELEK IV PRENOSI OSEBNIH PODATKOV Člen 44 Prenos osebnih podatkov organom ali agencijam Unije Eurojust lahko ob upoštevanju vseh morebitnih omejitev iz člena 21(8) neposredno prenaša osebne podatke organom ali agencijam Unije, če je to potrebno za izvajanje njegovih nalog oziroma nalog organa ali agencije Unije, ki jih prejme. Člen 45 Prenos osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam 1. Eurojust lahko prenese osebne podatke organu tretje države, mednarodni organizaciji ali Interpolu, kolikor je to potrebno za izvajanje njegovih nalog, in sicer le na podlagi: a) sklepa, ki ga Komisija sprejme v skladu s členoma 25 in 31 Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta[20], da lahko zadevna država ali mednarodna organizacija oziroma sektor obdelave v zadevni tretji državi ali mednarodni organizaciji zagotavlja ustrezno raven varstva (sklep o ustreznosti varstva); ali b) mednarodnega sporazuma, ki je bil sklenjen med Unijo in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 Pogodbe in navaja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; ali c) sporazuma o sodelovanju, sklenjenega med Eurojustom in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 27 Sklepa 2002/187/PNZ. Za take prenose ni potrebno dodatno dovoljenje. Eurojust lahko sklene delovne dogovore za izvajanje takih sporazumov ali sklepov o ustreznosti varstva. 2. Eurojust lahko z odstopanjem od odstavka 1 za vsak primer posebej dovoli prenos osebnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, če je: a) prenos podatkov nujno potreben, da se zaščitijo bistveni interesi ene ali več držav članic, ki jih zajemajo cilji Eurojusta; b) prenos podatkov nujno potreben za preprečevanje neposredne nevarnosti, povezane s kriminaliteto ali terorističnimi dejanji; c) prenos sicer potreben ali predpisan na podlagi pomembnega javnega interesa Unije ali njenih držav članic, urejenega z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo, ali če je potreben zaradi vložitve, uveljavljanja ali obrambe pravnih zahtevkov; ali d) prenos potreben za varstvo življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe. 3. Poleg tega lahko kolegij v dogovoru z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov izda dovoljenje za niz prenosov za obdobje, ki ni daljše od enega leta in se lahko podaljša, in sicer v skladu s točkami (a) do (d) zgoraj, pri tem pa upošteva zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov. 4. Evropski nadzornik za varstvo podatkov se obvesti o primerih uporabe odstavka 3. 5. Eurojust lahko prenese upravne osebne podatke v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 45/2001. Člen 46 Visoki pravosodni uradniki za zvezo, napoteni v tretje države 1. Za lažje pravosodno sodelovanje s tretjimi državami v primerih, ko Eurojust nudi pomoč v skladu s to uredbo, lahko kolegij na podlagi delovnega dogovora s tretjo državo iz člena 43 napoti visoke pravosodne uradnike za zvezo v to tretjo državo. 2. Visoki pravosodni uradnik za zvezo iz odstavka 1 mora imeti izkušnje pri delu z Eurojustom in ustrezno znanje o pravosodnem sodelovanju in delovanju Eurojusta. O napotitvi visokega pravosodnega uradnika za zvezo v imenu Eurojusta se predhodno dogovorita visoki pravosodni uradnik in njegova država članica. 3. Če se pravosodni uradnik za zvezo, ki ga napoti Eurojust, izbere izmed nacionalnih članov, namestnikov ali pomočnikov: a) zamenjavo na njegovem mestu nacionalnega člana, namestnika ali pomočnika opravi država članica; b) preneha biti upravičen do izvajanja pooblastil, ki so mu podeljena v skladu s členom 8. 4. Brez poseganja v člen 110 kadrovskih predpisov kolegij pripravi pravila za napotitev visokih pravosodnih uradnikov za zvezo in v ta namen v posvetovanju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe. 5. Delovanje visokih pravosodnih uradnikov za zvezo, ki jih je napotil Eurojust, nadzira Evropski nadzornik za varstvo podatkov. Visoki pravosodni uradniki za zvezo o svojem delovanju poročajo kolegiju, ki o tem letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Visoki pravosodni uradniki za zvezo obvestijo nacionalne člane in pristojne nacionalne organe o vseh primerih, ki zadevajo njihovo državo članico. 6. Pristojni organi držav članic in visoki pravosodni uradniki za zvezo iz odstavka 1 se lahko neposredno obrnejo drug na drugega. V takšnih primerih visoki pravosodni uradnik za zvezo o teh stikih obvesti nacionalnega člana. 7. Visoki pravosodni uradniki za zvezo iz odstavka 1 so povezani s sistemom vodenja zadev. Člen 47 Zaprosila za pravosodno sodelovanje, naslovljena na tretje države in predložena s strani tretjih držav 1. Eurojust usklajuje izvrševanje zaprosil za pravosodno sodelovanje, ki so jih predložile tretje države, če so ta zaprosila del iste preiskave in zahtevajo izvršitev v vsaj dveh državah članicah. Taka zaprosila lahko Eurojustu pošlje tudi pristojni nacionalni organ. 2. V nujnih primerih in v skladu s členom 19 lahko zaprosila iz odstavka 1 tega člena, ki jih je izdala tretja država, ki ima z Eurojustom sklenjen delovni dogovor, sprejema in obdeluje nujna koordinacijska enota. 3. Brez poseganja v člen 3(3) lahko Eurojust v primeru zaprosil za pravosodno sodelovanje v zvezi z isto preiskavo, ki jih je treba izvršiti v tretji državi, olajša pravosodno sodelovanje s to tretjo državo. POGLAVJE VI FINANČNE DOLOČBE Člen 48 Proračun 1. Za vsako proračunsko leto, ki ustreza koledarskemu letu, se ocenijo vsi prihodki in odhodki Eurojusta ter se vključijo v njegov proračun. 2. Proračun Eurojusta je uravnotežen v smislu prihodkov in odhodkov. 3. Brez poseganja v druge vire prihodki Eurojusta obsegajo: a) prispevek Unije iz splošnega proračuna Evropske unije; b) vse prostovoljne finančne prispevke držav članic; c) stroške za objavo in vse storitve, ki jih zagotavlja Eurojust; d) ad hoc donacije. 4. Odhodki Eurojusta vključujejo prejemke osebja, upravne odhodke in odhodke za infrastrukturo ter operativne stroške. Člen 49 Priprava proračuna 1. Upravni direktor vsako leto pripravi osnutek ocene prihodkov in odhodkov Eurojusta za naslednje proračunsko leto, ki vsebuje kadrovski načrt, ter ga pošlje kolegiju. 2. Kolegij na podlagi tega osnutka pripravi začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Eurojusta za naslednje proračunsko leto. 3. Začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Eurojusta se Evropski Komisiji pošlje najpozneje do 31. januarja vsako leto. Kolegij do 31. marca Komisiji pošlje končni osnutek, ki vključuje tudi osnutek kadrovskega načrta. 4. Komisija oceno skupaj s predlogom splošnega proračuna Evropske unije pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ). 5. Na podlagi ocene Komisija v predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, za katere meni, da so potrebne za kadrovski načrt in znesek prispevka v breme splošnega proračuna, ter ga predloži proračunskemu organu v skladu s členoma 313 in 314 Pogodbe. 6. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za prispevek Eurojustu. 7. Proračunski organ sprejme kadrovski načrt Eurojusta. 8. Proračun Eurojusta sprejme kolegij. Dokončen postane po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Evropske unije. Kadar je to potrebno, se proračun ustrezno prilagodi. 9. Eurojust o vsakem projektu gradnje, ki bi lahko imel znatne posledice za proračun, obvesti Evropski parlament in Svet čim prej v skladu z določbami člena 203 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 10. Evropski parlament in Svet o projektu gradnje odločita v štirih tednih od takrat, ko obe instituciji prejmeta ta projekt gradnje, razen v primeru višje sile, opredeljene v členu 203 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Šteje se, da je projekt gradnje po izteku tega štiritedenskega obdobja odobren, razen če Evropski parlament ali Svet v tem roku predlog zavrneta. Če Evropski parlament ali Svet v tem štiritedenskem roku izrazita ustrezno utemeljene pomisleke, se rok enkrat podaljša za dva tedna. Če Evropski parlament ali Svet projekt gradnje zavrneta, Eurojust svoj predlog umakne, lahko pa predloži tudi novega. 11. Eurojust lahko financira proračunski projekt nakupa s posojilom, za katerega je potrebna predhodna odobritev proračunskega organa v skladu s členom 203 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Člen 50 Izvrševanje proračuna Upravni direktor deluje kot odredbodajalec Eurojusta in izvršuje proračun Eurojusta v okviru svoje pristojnosti in v okviru meja, odobrenih v proračunu. Člen 51 Predstavitev zaključnega računa in razrešnica 1. Računovodja Eurojusta do 1. marca po vsakem proračunskem letu računovodji Komisije in Računskemu sodišču predloži začasni zaključni račun. 2. Eurojust Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju do 31. marca naslednjega proračunskega leta. 3. Računovodja Komisije do 31. marca po vsakem proračunskem letu pošlje Računskemu sodišču začasni zaključni račun Eurojusta, konsolidiran z računom Komisije. 4. Računsko sodišče v skladu s členom 148(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 najpozneje do 1. junija naslednjega leta pripravi ugotovitve o začasnem zaključnem računu Eurojusta. 5. Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Eurojusta na podlagi določb člena 148 Uredbe (EU, EURATOM) št. 966/2012 upravni direktor pripravi končni zaključni račun Eurojusta v okviru svoje pristojnosti in ga pošlje kolegiju v mnenje. 6. Kolegij poda mnenje o končnem zaključnem računu Eurojusta. 7. Upravni direktor do 1. julija po vsakem proračunskem letu Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji ter Računskemu sodišču pošlje končni zaključni račun, skupaj z mnenjem kolegija. 8. Končni zaključni račun Eurojusta se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra v naslednjem proračunskem letu. 9. Upravni direktor najpozneje do 30. septembra naslednjega leta Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove pripombe. Upravni direktor pošlje ta odgovor tudi kolegiju in Komisiji. 10. Upravni direktor poroča Evropskemu parlamentu o izvajanju svojih nalog, če je pozvan to storiti. Svet lahko upravnega direktorja pozove, da poroča o izvajanju svojih nalog. 11. Upravni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno uporabo postopka za razrešnico za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 966/2012. 12. Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 15. maja leta N + 2 podeli upravnemu direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N. Člen 52 Finančna pravila Finančna pravila, ki se uporabljajo za Eurojust, sprejme kolegij v skladu z [Uredbo 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti], in po posvetovanju s Komisijo. Pravila ne odstopajo od [Uredbe 2343/2002], razen če je tako odstopanje posebej potrebno za delovanje Eurojusta in je Komisija dala predhodno soglasje. POGLAVJE VII KADROVSKE DOLOČBE Člen 53 Splošne določbe Kadrovski predpisi Evropskih unije in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije ter predpisi, ki so jih institucije Evropske unije skupno sprejele za namen uporabe teh kadrovskih predpisov in pogojev zaposlovanja drugih uslužbencev, se uporabljajo za osebje Eurojusta. Člen 54 Napoteni nacionalni strokovnjaki in drugo osebje 1. Eurojust lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake in drugo osebje, ki ni zaposleno v Eurojustu. 2. Kolegij sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Eurojust. POGLAVJE VIII OCENJEVANJE IN POROČANJE Člen 55 Vključevanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov 1. Eurojust pošlje svoje letno poročilo Evropskemu parlamentu, ki lahko predloži pripombe in sklepe. 2. Predsednik kolegija nastopi pred Evropskim parlamentom na njegovo zahtevo, da bi razpravljali o zadevah v zvezi z Eurojustom ter zlasti za predstavitev svojih letnih poročilih, pri čemer se upošteva obveznost nerazkrivanja in varovanja tajnosti. Razprave se ne nanašajo neposredno ali posredno na konkretne ukrepe v zvezi s posebnimi operativnimi zadevami. 3. Poleg drugih obveznosti obveščanja in posvetovanja iz te uredbe, Eurojust pošlje Evropskemu parlamentu v vednost: a) rezultate študij in strateških projektov, ki jih pripravi ali naroči Eurojust; b) delovne dogovore, sklenjene s tretjimi osebami; c) letno poročilo Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; 4. Eurojust pošlje svoje letno poročilo nacionalnim parlamentom. Eurojust pošlje nacionalnim parlamentom tudi dokumente iz odstavka 3. Člen 56 Ocena in pregled 1. Komisija najpozneje [pet let po začetku veljavnosti te uredbe] in zatem v