Ena od ključnih pobud v zvezi s tem bo posodobitev sedanjih harmoniziranih standardov s strani evropskih organizacij za standardizacijo, ki jo Komisija namerava zahtevati, da bi se tako upoštevali zahteve Direktive 2013/29/EU o pirotehničnih izdelkih in najnovejši tehnološki razvoj. S to posodobitvijo se bo povečala varnost pirotehničnih izdelkov in izboljšala kakovost ugotavljanja skladnosti takih izdelkov, tako da se bodo obstoječi standardi na tem področju uskladili s sedanjimi zakonodajnimi in varnostnimi zahtevami ter najnovejšimi tehnologijami.

V skladu s cilji Uredbe (EU) 2017/1369 o označevanju z energijskimi nalepkami in Direktive 2009/125/ES o zahtevah za okoljsko primerno zasnovo bo Komisija predlagala razvoj standardov za merjenje energijske učinkovitosti elektromotorjev, grelnikov vode, pralnih strojev in gospodinjskih pralno-sušilnih strojev. Ti standardi bodo podprli izvedbene pravne akte, povezane s posebnimi kategorijami proizvodov.

To uporabnikom harmoniziranih standardov zagotavlja pomembno pravno varnost in stabilnost. S tem se znižajo stroški za proizvajalce, kar je pomembno za vlagatelje, malim in srednjim podjetjem pa se omogoči, da proizvode, ki so skladni z zakonodajo Unije, dajejo na trg brez dodatnih stroškov. Povečuje se tudi javna odgovornost regulatorjev, ki morajo te harmonizirane standarde ustrezno nadzorovati. Komisija namerava leta 2020 zahtevati razvoj harmoniziranih standardov v podporo zakonodaji EU in/ali revizijo na več ključnih področjih, kot sta varstvo okolja in enotni trg blaga.

Ta oddelek opisuje zahteve za razvoj in/ali revizijo harmoniziranih evropskih standardov v podporo zakonodaji Unije in vsebuje pregled širših strateških prednostnih nalog Komisije na področju evropske standardizacije. Komisija bo pozorno spremljala programe dela evropskih organizacij za standardizacijo, da bi zagotovila ustrezno oblikovanje spodaj obravnavanih zahtev in upoštevanje strateških prednostnih nalog Komisije.

Standardi imajo pomemben gospodarski vpliv, podjetja in potrošniki na enotnem trgu pa vsak dan uživajo njihove koristi. Dobro delujoči sistem za standardizacijo pomaga Evropi ohraniti prednost prvega na trgu ter slediti spremembam in priložnostim, ki jih prinaša razvoj trga. Hkrati pa standardi zagotavljajo visoko raven varnostnih, zdravstvenih, potrošniških in okoljskih vidikov za zaščito evropskih državljanov.

Letni program dela Unije za evropsko standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: program dela) za leto 2020 opredeljuje prednostne naloge za evropsko standardizacijo. Določa posebne cilje in politike za evropske standarde in standardizacijske dokumente v prihodnjem obdobju ter navaja vrste ukrepov, ki jih Komisija namerava sprejeti . Ti ukrepi za evropsko standardizacijo so vključeni v politike Unije, na primer na področju digitalnega in enotnega trga, energijske učinkovitosti in podnebja ter mednarodne trgovine. Standardi podpirajo te politike za zagotavljanje konkurenčnosti evropskih proizvodov in storitev po vsem svetu ter upoštevanje najnovejših vidikov varnosti, zaščite, zdravja in okolja.

Novosprejeta Uredba (EU) 2019/1009 o gnojilih razširja področje uporabe in poleg gnojil iz anorganskih materialov, pridobljenih z izkopom ali kemičnimi postopki, zajema tudi gnojila iz recikliranih ali organskih materialov. Uskladitev analitičnih metod testiranja za preverjanje skladnosti sredstev za gnojenje iz sekundarne surovine bo omogočila izvajanje skupnih inšpekcijskih pregledov in testiranja zaradi uskladitve s pravnimi zahtevami, kar bo olajšalo trgovino na enotnem trgu.

Komisija namerava na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij od evropskih organizacij za standardizacijo zahtevati, naj razvijejo meje migracije omejenih snovi (policikličnih aromatskih ogljikovodikov) v materialih iz gume in plastike, ki se uporabljajo v izdelkih za potrošnike.

Za ustrezno delovanje sistema usklajevanja, oblikovanega v Uredbi (EU) št. 305/2011 o gradbenih proizvodih ali na podlagi navedene uredbe, je potreben skupen tehnični jezik. Komisija namerava v zvezi s tem zahtevati razvoj vrste standardov.

Glede na vpliv, ki ga imajo organi za skladnost na notranjem trgu in zlasti na MSP, je pomembno zagotoviti enako stroge postopke akreditacije in ugotavljanja skladnosti v vseh državah članicah. Komisija bo zato zahtevala razvoj harmoniziranih standardov v podporo Uredbi (ES) št. 765/2008 o akreditaciji in Uredbi (ES) št. 1221/2009 o nadzoru trga.

Potrebni bodo tudi harmonizirani standardi v podporo skladnosti z zahtevami glede dostopnosti za proizvode in storitve, določenimi v Direktivi (EU) 2019/882. Ti standardi bodo pomagali uskladiti pristope, ki jih proizvajalci in ponudniki storitev trenutno uporabljajo pri izpolnjevanju zahtev, kadar proizvajajo/zagotavljajo proizvode in storitve s posebnimi elementi dostopnosti, s čimer invalidom omogočajo boljši dostop do proizvodov in storitev na notranjem trgu.

2.2Strateške prednostne naloge za evropski sistem za standardizacijo

Komisija namerava še naprej sodelovati s svojimi partnerji v evropskem sistemu za standardizacijo na strateško pomembnih področjih, da bi tako zagotovila, da razviti standardi podpirajo njene širše prednostne naloge politike, s čimer bo zagotovljen v celoti delujoč enotni trg.

Umetna inteligenca bo imela velik vpliv na gospodarstvo in celotno družbo. Komisija je leta 2018 v svojem sporočilu z naslovom „Umetna inteligenca za Evropo“ prepoznala pomen umetne inteligence za enotni trg. Sporočilo opredeljuje evropsko pobudo za umetno inteligenco kot del enotnega digitalnega trga in poudarja njen pomen za industrijo Unije na konkurenčnem svetovnem trgu. Standardizacija pomaga pri spopadanju z izzivi, ki jih prinaša ta ključna tehnologija, zlasti v zvezi z varnostnimi vidiki, vidiki odgovornosti in etičnimi vidiki. Razvoj standardov, ki upoštevajo evropski vidik delovanja sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, bi morala biti pomembna prednostna naloga evropskih organizacij za standardizacijo.

Standardizacija je pomembna za razvoj interneta stvari, saj so zaščita, varnost, zanesljivost in interoperabilnost ključnega pomena v svetu, ki se vrti okrog pametnih naprav. Zato bi se morale evropske organizacije za standardizacijo osredotočati na razvoj standardov za krepitev varnostnih protokolov, predvidevanje in zmanjševanje kibernetskih napadov ter zagotavljanje interoperabilnosti različnih omrežij za internet stvari.

Zaščita tehnologij pred kibernetskimi grožnjami s kibernetsko varnostjo je predpogoj za njihovo izvajanje in uporabo. To ni pomembno samo zaradi varstva zasebnosti, temveč tudi zaradi varstva ključne evropske infrastrukture, kot so obrati za proizvodnjo energije ter prenosna in telekomunikacijska omrežja. „Akt o kibernetski varnosti“ vzpostavlja evropski certifikacijski okvir za kibernetsko varnost za proizvode, storitve in postopke IKT. V tem novem okviru ima standardizacija pomembno vlogo. Komisija zato pričakuje tesno sodelovanje med evropskimi organizacijami za standardizacijo in Agencijo EU za kibernetsko varnost (ENISA) pri zadevah na področju kibernetske varnosti, kar bo nadalje prispevalo k dokončni vzpostavitvi evropskega enotnega trga, odzivanju na hitro spreminjajoče se in zahtevno področje zasebnosti ter splošnemu dviganju ravni kibernetske varnosti v EU.

Komisija je sprejela Priporočilo o evropski obliki izmenjave elektronskih zdravstvenih zapisov. To priporočilo podpira digitalno preobrazbo zdravstvenega varstva v EU z zavzemanjem za sprostitev čezmejnega pretoka zdravstvenih podatkov in podpiranjem držav članic v prizadevanjih, da se ljudem zagotovi varen dostop do zdravstvenih podatkov ter njihova izmenjava povsod v EU. Ta tehnologija bo ljudem omogočila hiter dostop do njihovih zdravstvenih podatkov in deljenje teh podatkov z zdravstvenimi delavci, na primer pri posvetovanju s specialisti ali nujnem zdravljenju v drugi državi EU.

Evropske organizacije za standardizacijo bi morale podpreti izvajanje priporočene oblike izmenjave evropskih elektronskih zdravstvenih zapisov z razvojem najnovejših standardov za varstvo zdravstvenih podatkov ter zagotovitev varnosti omrežja in informacijskih sistemov, na katere se zanašajo takšni sistemi elektronskih zdravstvenih zapisov. To bo pomagalo preprečiti kršitve varstva podatkov in zmanjšati tveganja za varnostne incidente.

Sporočilo z naslovom „Na poti do avtomatizirane mobilnosti: strategija EU za mobilnost prihodnosti“ je bilo sprejeto leta 2018 in poudarja, da bi povezana in avtomatizirana mobilnost lahko spremenila način našega gibanja, način, kako se vozila uporabljajo in prodajajo, ter lastništvo vozil. Odprlo bo tudi nova področja za poslovni razvoj in utrlo pot novim storitvam za mobilnost na spreminjajočem se energetskem trgu. Uspešnost takega prehoda na področju mobilnosti je odvisna od učinkovitosti, cenovne dostopnosti in trajnosti novega sistema. Vloga standardizacije je podpreti interoperabilnost in medsebojno povezljivost različnih podsistemov, tj. sistemov vozil ter cestnih in energetskih sistemov. Evropske organizacije za standardizacijo bi morale tesno sodelovati z avtomobilsko industrijo, ponudniki energije in sektorjem IKT, da bi razvile standarde, povezane z interoperabilnostjo sistemov sodelovanja, ki zajemajo vse razrede vozil, ne glede na meje med državami in znamke, zlasti pomembna pa je podpora standardizaciji komunikacijskih protokolov za samodejno vožnjo tovornjakov različnih proizvajalcev v koloni.

Podobno je razvoj standardov za digitalizacijo, avtomatizacijo in kibernetsko varnost ključnega pomena za železniški sektor. Taki standardi bodo olajšali vključevanje različnih železniških podsistemov v multimodalni prometni sistem in zavarovali njegove potencialne šibke točke ali sestavne dele pred nepooblaščenim dostopom.

Jeklarska industrija je v preteklih desetletjih dosegla znatna zmanjšanja emisij toplogrednih plinov z izboljšanjem energijske učinkovitosti in uporabo novih tehnologij. Vendar so sedanji postopki dosegli svoje meje, zato je treba razviti nove tehnologije za nadaljnje zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, da bi se dosegli cilji okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 ter dolgoročne strategije do leta 2050. Ustrezno upoštevanje standardov v fazi raziskav novih inovativnih proizvodnih postopkov bo pomagalo zagotoviti nemoten prehod na nizkoogljično gospodarstvo. Poleg tega lahko evropski standardi podprejo usklajeno izvajanje inovativnih tehnologij za proizvodnjo jekla na enotnem trgu.

Cilj evropskega programa za razvoj obrambne industrije je podpreti konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost obrambne industrije Unije. Gre za pilotni program Evropskega obrambnega sklada, ki bo državam članicam zagotovil finančne spodbude za sodelovanje v skupnih raziskavah na področju obrambne opreme in tehnologij v EU v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira (2021–2027). Namen evropskega programa za razvoj obrambne industrije kot dela evropskega obrambnega akcijskega načrta je evropski obrambni industriji zagotoviti finančno podporo v fazi razvoja novih proizvodov in tehnologij na izbranih področjih. Delovni program evropskega programa za razvoj obrambne industrije za obdobje 2020–2021 je bil sprejet 19. marca 2019, razpisi za zbiranje predlogov za leto 2019 pa so bili objavljeni 4. aprila 2019. Večje sodelovanje med državami članicami pri obrambi ustvarja ekonomije obsega z zniževanjem stroškov proizvodnje in nakupa vojaškega materiala. Standardi bi to sodelovanje morali podpreti z zagotavljanjem skupne nomenklature za zasnovo, razvoj in naročanje zadevnega materiala.