SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Strasbourg, 15.7.2014  
COM(2014) 469  final 
  
ZELENA KNJIGA 
Čim boljše izkoriš čanje evropskega tradic ionalnega znanja : možnost razširitve zaš čite 
geografskih ozna čb Evropske unije na nekmetijske proizvode 
 
Besedilo velja za EGP 
 
 
2 
 ZELENA KNJIGA 
Čim boljše izkoriš čanje evropskega tradicionalnega znanja: možnost razširitve zaš čite 
geografskih ozna čb Evropske unije na nekmetijske proizvode  
 
 
 
 
Kazalo 
 
Uvod .......................................................................................................................... ............ 4  
I — Čim boljše izkoriš čanje geografskih ozna čb: potencialne koristi razširitve zaš čite 
geografske ozna čbe EU na nekmetijske proizvode...................................................... 6  
1. Geografske ozna čbe v EU: trenutno stanje ............................................................................ 6  
1.1 Kaj je geografska ozna čba?.................................................................................................. 6  
1.2 Pravni okvir za zaš čito geografske ozna čbe......................................................................... 6  
1.2.1 Mednarodni pravni okvir.................................................................................................. .6 
1.2.2 Pravni okvir v EU........................................................................................................ ...... 7  
2. Potencialne gospodarske, socialne in kulturne koristi razširitve zaš čite geografske ozna čbe 
na nekmetijske proiz vode na ravni EU ........................................................................ 8  
2.1 Gospodarski potencial nekmetijskih geografskih ozna čb .................................................... 8  
2.2 Koristi za potrošnike ...................................................................................................... ...... 9  
2.3 Podpiranje mednarodnih prizadevanj EU za okrepitev zaš čite GO ................................... 10  
3. Vprašanja in izzivi pri za gotavljanju potencialne upravi čenosti nekmetijskih proizvodov do 
zaščite GO .................................................................................................................. 11  
4. Nadomestne možnosti za usklajeno zaš čito EU................................................................... 12  
II — Možnosti zaš čite GO na ravni EU ................................................................................... 14  
1. Cilji in merila zaš čite............................................................................................................ 14  
1.2 Katere ozna čbe bi bilo treba izklju čiti iz zaščite GO? ....................................................... 15  
2. Za kateri pristop bi bilo treba uporabljati zaš čito GO: za medsektorski ali sektorski pristop?
............................................................................................................................... ..... 16  
3. Povezava med proizvodom in ozemljem ............................................................................. 16  
3.1 Kako mo čna bi morala biti povezava z ozemljem?............................................................ 16  
3.2 Kakovost in specifikacija proizvoda .................................................................................. 17  
3.3 Sloves proizvoda ........................................................................................................... ..... 18  
4. Kako okrepiti zaš čito............................................................................................................ 18  
 
3 
 4.1 Usklajevanje nacionalnih zakonodaj.................................................................................. 18  
4.2 Oblikovanje enotnega vseevropskega sistema ................................................................... 19  
5. Registracija................................................................................................................ ........... 19  
5.3 Vsebina postopka ........................................................................................................... .... 20  
5.3.1 Vlagatelji ............................................................................................................... .......... 20  
5.3.2 Izpodbijanje registracije GO ........................................................................................... 21  
5.3.3 Takse .................................................................................................................... ........... 21  
6. Obseg zaš čite........................................................................................................................ 22  
6.1 Raven odobrene zaš čite...................................................................................................... 22  
6.2 Spremljanje in izvrševanje pravic GO ............................................................................... 23  
6.3 Trajanje zaš čite nekmetijske GO........................................................................................ 23  
7. Po registraciji............................................................................................................. ........... 23  
7.1 Preklic zaš čite..................................................................................................................... 23  
7.2 Morebitna navzkrižja med GO in blagovnimi znamkami.................................................. 24  
Zaključek............................................................................................................................. ..... 25  
 
 
 
  
 
 
4 
  
 
 
 
 
 
Uvod 
 
V današnjem globaliziranem svetu je nabor proizvodov, ki se zagotavljajo potrošnikom, 
skoraj neomejen. Da bi lahko  potrošniki sprejeli ozaveš čeno odločitev, morajo zbrati in 
primerjati informacije o ceni in zna čilnostih čedalje večjega obsega blaga. Vendar cena in 
osnovne zna čilnosti proizvoda niso edini odlo čilni dejavniki. Potrošniki iš čejo tudi pristne in 
izvirne kakovostne proizvode ter pri čakujejo, da bodo oglaševana kakovost in posebne 
značilnosti ustrezale vrednotam, ki  jih cenijo in za katere so pogosto pripravljeni pla čati 
dodatek k ceni.  
 
Da bi to dosegli, se  lahko sloves in/ali dane kakovostne zna čilnosti, povezane s proizvodi kot 
posledica njihovega dolo čenega porekla, dokažejo z „geografsko ozna čbo“, ki opisuje 
proizvod. Geografske ozna čbe (GO) so oznake, ki ozna čujejo, da ima blago poreklo iz države, 
regije ali lokacije, če se dana kakovost, slov es ali kaka druga zna čilnost proizvoda bistveno 
pripisuje njegovemu geografskemu por eklu, na primer Bordeaux (vino), Vetro di Murano  
(steklo) ali Prosciutto di Parma  (pršut).  
Jasno je, da so GO pomembne za kmetijske pr oizvode, živila, vina in druge alkoholne pija če, 
kadar je njihovo geografsko poreklo povezano z zna čilnostmi, ki izhajajo neposredno iz prsti 
ali podnebja (npr. vina) ali iz kombinacije  naravnih dejavnikov in tradicionalnih na činov 
predelave, ki se uporabljajo v regiji (npr. pivo Bayerisches Bier ). Vendar uporaba GO ni 
omejena na kmetijske proizvode. GO lahko poudarijo tudi posebne zna čilnosti proizvoda, ki 
izhajajo iz človeških dejavnikov v kraju porekla proiz voda, kot so posebna proizvodna znanja 
in tradicije. To velja na primer  za obrtniške izdelke, ki so ve činoma izdelani ro čno iz lokalnih 
naravnih virov in so po navadi del tradicij lokalnih skupnosti.  
Evropska unija (EU) je bogata s takimi pris tnimi nekmetijskimi proizvodi, izdelanimi na 
podlagi tradicionalnega znanja in proizvodnih metod, ki so p ogosto zakoreninjene v kulturni 
in družbeni dediš čini določene geografske lokacije, npr. Český křišťál (bohemski kristal), 
škotski tartan, Marmo di Carrara  (marmor) ali Meissner Porzellan  (porcelan). Vsi ti 
proizvodi so del tradicionalnega znanja in spretnosti Evrope, zato so pomembni za njeno 
kulturno dediš čino ter prispevajo h kulturnemu in us tvarjalnemu gospodarstvu. Poleg tega 
imajo velik gospodarski potencial, če so izpolnjeni ustrezni pogoji za njihovo izkoriš čanje. 
Inovacije in tehnološki  napredek so klju čni za čim boljše izkoriš čanje lokalnega strokovnega 
znanja in dediš čine. 
EU je zavezana predpisom o zaš čiti GO v skladu s sporazumom o trgovinskih vidikih pravic 
intelektualne lastnine (TRIPS) , ki se uporablja za vseh 159 članic Svetovne trgovinske 
organizacije (STO) ter zaje ma kmetijske in nekmetijske proizvode. V vseh državah članicah 
STO je treba zaš čititi GO, da bi prepre čili zavajanje javnosti v zvezi s poreklom blaga in 
nelojalno konkurenco. Članice STO lahko v ta namen uporabljajo pravne instrumente. 
Nekatere članice STO, vklju čno s 15 državami članicami EU, imajo na podro čju zaščite GO 
za nekmetijske proizvode vzpostavljeno zakonodajo sui generis . 
 
5 
 Na ravni EU se za vina, žgane pija če, aromatizirana vina ter km etijske proizvode in živila 
uporablja enotna zaš čita GO. Za nekmetijske proizvode se na ravni EU ne zagotavlja 
usklajena ali enotna zaš čita GO. Namesto tega se uporabljaj o nacionalni pravni instrumenti, 
kar ustvarja razli čne ravni pravnega varstva v Evropi. Nekmetijski proizvajalci, ki želijo 
zaščititi GO v EU, morajo zagotoviti lo čeno zaščito v posamezni državi članici, kar ni v 
skladu s cilji notranjega trga.  
Komisija je to vprašanje obravnavala v sporo čilu o enotnem trgu na podro čju varstva pravic 
intelektualne lastnine1 iz leta 2011, v katere m je predlagala natan čno analizo obstoje čega 
pravnega okvira za zaš čito GO nekmetijskih proizvodov v državah članicah in njenih posledic 
za notranji trg. 
V tem okviru je bila leta 2012 naro čena izvedba študije o zaš čiti geografskih ozna čb za 
nekmetijske proizvode na notranjem trgu  (v nadaljnjem besedilu: študija)2. V skladu s to 
študijo, ki jo je Komisija objavila marca 2013, naj bi  bili veljavni pravni instrumenti, ki so na 
voljo za proizvajalce na nacionalni in evrops ki ravni, nezadostni. Komisija je 22. aprila 2013 
organizirala javno obravnavo, da bi razpravljala o rezultatih študi je in zagotovila platformo za 
široko razpravo o potrebi po u činkovitejši zaš čiti GO za nekmetijske proizvode na ravni EU. 
Veliko udeležencev je podprlo poziv študije k boljši zaš čiti GO za nekmetijske proizvode na 
ravni EU.  
Glede na ugotovitve študije in javne obravnave je Komisija sk lenila, da nadaljuje analiti čno 
delo v tej zeleni knjigi. V okvi ru te knjige se namerava posvetovati z vsemi deležniki na 
najširši ravni v zvezi s tem, ali je treba v EU izboljšati zaš čito GO za nekmetijske proizvode 
in kakšen pristop bi bilo treba v tem prim eru uporabiti. Vse zaint eresirane strani so 
povabljene, da podajo mnenje o temah, obravna vanih v tej zeleni knji gi, tako da odgovorijo 
na navedena posamezna vprašanja . Komisija bo pri odlo čanju, ali so na ravni EU potrebni 
dodatni ukrepi, upoštevala r ezultate tega posvetovanja.  
 
 
  
 
 
 
 
 
 
 
  
 
 
 
                                                           
 
1 http://ec.europa.eu/internal_market/copyri ght/docs/ipr_strategy/COM_2011_287_en.pdf.  
2  Študija je bila opravljena pred pristopom Hrvaške, zato Hrvaška vanjo ni zajeta . 
 
 
6 
  
I — Čim boljše izkoriš čanje geografskih ozna čb: potencialne koristi razširitve zaš čite 
geografske ozna čbe EU na nekmetijske proizvode 
 1. Geografske ozna čbe v EU: trenutno stanje 
 1.1 Kaj je geografska ozna čba? 
 
Geografska ozna čba (GO) je znak, po navadi ime, ki se uporablja za blago s posebnim 
geografskim poreklom in kakovostjo, zna čilnostmi ali slovesom, ki se  bistveno pripisuje kraju 
njegovega porekla. Geografska ozna čba najpogosteje vklju čuje ime kraja porekla blaga ali je 
sestavljena iz tega imena. To ime lahko uporabljajo vsa podjetja z zadevnega obmo čja, ki 
zadevni proizvod izdelujejo na predpisan na čin. Primera svetovno znanih GO sta Champagne  
in Prosciutto di Parma .
 
Namen zaš čite GO kot pravice intelektualne last nine je zagotoviti lojalno konkurenco za 
proizvajalce, potrošnikom pa zanesljive informacije o kraju in/ali metodi proizvodnje ter kakovosti proizvoda.
3 Zaščita GO je klju čna za ohranitev tradiciona lnih in visokokakovostnih 
proizvodov in znanja ter delovnih mest, povezanih z njimi. Zaš čita GO tako podpira mala in 
srednja podjetja (MSP) ter proizvaj alce. GO poudarjajo razmerje med človekovo dejavnostjo, 
kulturo, zemljiš či in viri ter prispevajo k zaš čiti neopredmetenih sred stev, kot so sloves in 
standardi kakovosti.  
Poleg tega zaš čita GO spodbuja naložbe v nove tehno logije in inovacije za zaš čito visoke 
kakovosti proizvodov in so časno ohranjanje konkuren čnosti. 
GO imajo posebne zna čilnosti, po katerih se razlikujejo od pravic intelektualne lastnine: na 
splošno niso lastnina enega subjekta, kot po na vadi velja za blagovne znamke ali patente. GO 
so last celotne skupnosti, tj. vseh proizv ajalcev, katerih proizvodi izvirajo z dolo čenega 
geografskega obmo čja in izpolnjujejo specifikacije, dolo čene za GO.  
1.2 Pravni okvir za zaš čito geografske ozna čbe 
 1.2.1 Mednarodni pravni okvir  
Veliko pogodb pod okriljem Svetovne organizacije  za intelektualno lastnino (WIPO) 
zagotavlja zaš čito GO, zlasti Pariška konvencija za vars tvo industrijske lastnine iz leta 1883
4 
in Lizbonski sporazum o zaš čiti označb porekla in njihovi mednarodni registraciji.5 
                                                            
3 Tako kot za vse druge proizvode je treba tudi za proizvode z imenom GO uporabljati obstoje či sistem  EU 
„poglavitnih zahtev“ in izpolnjevati zahteve glede varnosti proizvodov, ki zagotavljajo pravilno delovanje 
notranjega trga, varnost proizvodov za posameznike in varstvo nekaterih drugih javnih interesov, npr. varstva 
okolja ali energetske u činkovitosti.  
4 Pariška konvencija „ozna čbe porekla“ na splošno obravnava kot predmete industrijske lastnine, vendar teh 
pojmov ne opredeljuje. Vse države članice EU so tudi pogodbenice te konvencije.  
5 Deset držav članic EU je tudi pogodbenic lizbonskega sporazuma. Sedem držav članic EU ga je ratificiralo: 
Bolgarija, Češka republika, Francija, Madžarska, Italija, Port ugalska in Slovaška. Tri so ga podpisale, vendar 
nikoli ratificirale: Španija, Gr čija in Romunija.  
 
7 
 Mednarodno zaš čito geografskih ozna čb v okviru STO obravnavajo tudi členi od 22 do 24 
sporazuma TRIPS.6 
Ti mednarodni sporazumi omogo čajo odobritev zaš čite GO za vse vrste proizvodov, 
kmetijske in nekmetijske. Vendar se pomem bno razlikujejo v opredelitvah, obsegu, povezanih 
izvršilnih ukrepih in drugih vidikih zaš čite GO. 
1.2.2 Pravni okvir v EU 
 
V Evropi je zaš čita GO zagotovljena za kmetijske in nekmetijske proizvode. Kmetijski 
proizvodi in živila  (vina, žgane pija če) so deležni enotne zaš čite, ki se odobri izklju čno na 
ravni EU. Nekmetijske GO so zaš čitene le na nacionalni/regi onalni ravni z nacionalnimi 
pravnimi okviri.  
1.2.2.1 Omejenost enotne zaš čite na ravni EU na kmetijske proizvode in živila  
Na ravni EU je bila enotna zaš čita GO dolo čena za vina (1970), žgane pija če (1989), 
aromatizirana vina (1991) ter druge kmetijske proizvode in živila (1 992). Glavni cilj teh 
sistemov je spodbujanje kakovosti, raznovrstnosti in  vrednosti v prehranski verigi, ohranjanje 
tradicionalnega znanja v sektor ju ter spodbujanje raznovrstnosti in zaposlovanja na podeželju. 
Ti sistemi zaš čitenim imenom za zajete proizvode  zagotavljajo daljnosežno enotno zaš čito v 
celotni EU, za katero je potrebe n le en postopek regi stracije. Ob koncu aprila 2014 je bilo na 
ravni EU registriranih 336 imen žganih pija č, 1 577 imen vin ter 1 184 imen živil in 
kmetijskih proizvodov. Prodajna vrednost GO v EU je bila leta 2010 ocenjena na 
54,3 milijarde EUR, vklju čno z 11,5 milijarde EUR izvoza (15  % izvoza industrije hrane in 
pijače v EU).  
Sodišče Evropske unije je potrdilo, da je  GO pravica intelektualne lastnine.7 Sistem EU za 
njihovo zaš čito je ekskluziven in državam članicam prepre čuje, da bi izvajale lo čene in 
vzporedne nacionalne ali regionalne sheme ( kot na primer velja za blagovne znamke).8 
Nacionalni sistemi so vzpostavljeni za uredit ev prvega koraka postopka vložitve zahtevka za 
registracijo GO v EU in zagotovitev njenega up ravnega izvrševanja (tj. uradna preverjanja 
skladnosti s specifikacijami  proizvoda, ki jih dolo čijo proizvajalci, in spremljanje uporabe GO 
na trgu).9 
 
                                                            
6 Člen 22 TRIPS vsebuje opredelitev GO in splošno obveznost za članice STO, da zagotovijo varstvo pred 
zavajajočo uporabo GO in uporabo, ki je dejanje nelojalne konkurence. Prav tako zavezuje pogodbenice, da 
zavrnejo ali razveljavijo registracijo znamke, ki vsebuj e ali je sestavljena iz GO za blago, ki nima porekla z 
označenega ozemlja, če je uporaba take ozna čbe na znamki za tako blago taka, da zavaja javnost glede 
resničnega kraja porekla. Člen 23 TRIPS zagotavlja višjo raven zaš čite GO za vina in žgane pija če. Člen 23(1) 
določa standard absolutne zaš čite, ki od pogodbenic zahteva, da prepre čijo registracijo geografskih ozna čb za 
vina ali žgane pija če, ki nimajo porekla iz kraja, ki ga ozna čuje določena geografska ozna čba, tudi če je 
označeno resnično poreklo blaga ali je uporabljena geografska ozna čba v prevodu ali ga spremljajo izrazi, kot 
so „vrsta“, „tip“, „stil“, „imitacija“ ali podobno. GO za vina in žgane pija če je treba zaš čititi, tudi če zloraba 
imena GO ne bi zavajala potrošnikov.  
7 Glej C-3/91, Turrón de Jijona, to čka 37, ali Prosciutto di Parma, C-108/01, to čka 64.  
8 Glej C-478/07 Bud ĕjovický Budvar, to čka 114.  
9 Glej zadevo C-35/13, Felino, to čka 28.  
 
8 
 Sistem EU za zaš čito GO za kmetijske proizvode na sp lošno velja za zgodbo o uspehu, kot 
kaže najnovejša študija, ki jo je naro čila Evropska komisija.10 Potrošnikom in proizvajalcem 
je prinesel konkretne koristi, kot so natan čne informacije in jamstvo kakovosti za potrošnike, 
stabilnejše stopnje dobi čka za proizvajalce, ve čja prepoznavnost, ki pogosto izhaja iz 
udeležbe na trgovinskih se jmih, dostop do novih doma čih in/ali izvoznih trgov, boljši dostop 
do sredstev za spodbujanje in pomo či za naložbe za proizvajalce. Prav tako zaš čita GO 
prispeva k ohranjevanju loka lne infrastrukture in delovnih mest, zlasti na revnejših obmo čjih, 
s čimer koristi celotni družbi.  
 
1.2.2.2 Razli čni nacionalni pravni okviri  za nekmetijske proizvode 
 
Zakoni držav članic na podro čju zaščite nekmetijskih GO še niso usklajeni. Zato se ustrezni 
nacionalni okviri bistveno razli kujejo med posameznimi državami članicami. Bistveno se 
razlikujejo v opredelitvah, postopkih in stroških registracije ter obsegu zaš čite in načinih 
izvrševanja. Zato se za nekmetijske GO uporabljajo razli čne ravni zaš čite glede na državo 
proizvodnje, ki temeljijo na osnovni zaš čiti, določeni v sporazumu TRIPS.  
V vseh državah članicah so nekmetijski pr oizvodi urejeni z zakoni o nelojalni konkurenci ali 
zavajanju potrošnikov. Tudi pravo o bla govnih znamkah lahko zagotovi neko raven zaš čite. 
Sistemi sui generis , ki zagotavljajo zaš čito GO za nekmetijske proizvode, se izvajajo v 
15 državah članicah.11 To so raznovrstni zakoni, od regi onalnih ali nacionalnih predpisov o 
posebnih obrteh (npr. keramika) do poseb nih zakonov o nekem proizvodu (npr. noži 
Solingen) ali regionalnih ali nacionalnih zakonov, ki š čitijo GO za vse nekmetijske 
proizvode.12  
 
Vprašanje: 
1. Ali vidite prednosti ali slabosti v sedanjih raznolikih ravneh in na činih zaščite GO za 
nekmetijske proizvode v razli čnih državah članicah EU? Prosimo, pojasnite svoj odgovor.  
 
 
2. Potencialne gospodarske, socialne in  kulturne koristi razširitve zaš čite geografske 
označbe na nekmetijske proizvode na ravni EU 
 2.1 Gospodarski potencial nekm etijskih geografskih ozna čb 
 
Zdi se, da ima usklajeni sistem GO v EU dv e glavni potencialni ko risti za proizvajalce 
nekmetijskih proizvodov. Pove čanje prepoznavnosti in privla čnosti njihovih proizvodov po 
                                                            
10 Študija o vrednosti proizvodnje kmetijskih proizvodov in živil ter vin, aromatiziranih vin in žganih pija č, 
zaščitenih z geografsko ozna čbo je na voljo na spletnem naslovu http://ec.europa.eu/agriculture/external-
studies/value-gi_en.htm . 
11 Belgija (Valonija), Bolgarija, Češka republika, Estonija, Francija, Hrvaška, Nem čija, Madžarska, Latvija, 
Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija (regija Murcija), glej študijo, str. 30.  
12 Študija o zaš čiti geografskih ozna čb za nekmetijske proizvode na notranjem trgu, str. 29–73, 
http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/docs/g eo-indications/130322_geo-indications-non-agri-
study_en.pdf.  
 
9 
 zaslugi zajam čene kakovosti in porekla v celotni EU bi lahko okrepilo prodajo13 ter 
zagotovilo u činkovitejšo in enotnejšo vseevropsko zaš čito pred izgubami, ki jih povzro čata 
ponarejanje in posnemanje. 
Zaščita GO se lahko uporablja za vse vrste nekm etijskih proizvodov in proizvodnih metod, od 
proizvodov nizke in srednj e nizke tehnologije, npr. za Český křišťál (bohemski kristal), do 
proizvodov višje tehnologije. Nedavno je bilo na podlagi študije ugotovljeno, da neposredno 
in posredno zaposlovanje v sektorju nekmetijskih GO v Evropi zagotavlja do 4,08 milijona delovnih mest.
14 Ta delovna mesta zagotavljajo predvsem MSP v revnejših regijah.15 V dveh 
tretjinah regij, iz katerih izvirajo ne kmetijski proizvodi z GO, je stopnja revš čine ali 
brezposelnosti ve č kot 20-odstotna.  
Zagotavljanje slovesa in/ali kakovosti nekmetijskih proizvodov z zaš čiteno GO v EU bi lahko 
proizvajalcem pomagalo pri dostopu do sredstev za spodbujanje in pomo či za naložbe od 
javnih organov ter do trgovinskih sejmov. Priložnost za vklju čitev v vseevropsko usklajeno 
shemo GO bi lahko združenjem proizvajalcev omogo čila še, da izboljšajo skupno 
organizacijo in upravljanje zaš čitenega imena.  
Znana GO bi lahko tudi bolj promovirala kraj a li regijo porekla ter ustvarila multiplikacijski 
učinek, na primer s spodbujanjem turizma,16 trgovinskih sejmov in kulturnih dejavnosti ter s 
posledičnim ustvarjanjem ve č zaposlitvenih priložnosti.17 
 Delovnih mest, ki jih ustvari zadevni proiz vod z GO, zaradi njihove povezanosti z ozemljem 
po navadi ni mogo če preseliti na druge lokacije. S tega vidika bi lahko izboljšanje blaginje 
nekaterih regij z odobritvijo zaš čite GO za nekmetijske proizvode pomagalo ohraniti delovna 
mesta in blaginjo na nekaterih gospodarsko šibkih obmo čjih. 
Vprašanji: 
2. Ali menite, da bi lahko okrepljena in usklajena zaš čita GO v EU za nekmetijske proizvode 
na ravni EU ustvarila zgoraj navedene pozitivne gospodarske u činke na notranjem trgu? 
3. Ali opažate škodljive u činke, ki bi jih lahko taka zaš čita imela na gospodarstvo EU?  
 
 
2.2 Koristi za potrošnike  
GO omogo čajo potrošnikom, ki so pozorni na ge ografsko poreklo pr oizvodov, spoštujejo 
kulturo ali tradicijo, povezano z nj imi, ali upoštevajo posebne zna čilnosti ali kakovost blaga, 
                                                            
13Status GO ima klju čno vlogo tudi pri omogo čanju proizvajalcem, da za čnejo oskrbovati velike prodajalce na 
drobno in poiš čejo nove stranke zunaj obmo čij, na katerih so potrošniki proizvode tradicionalno poznali in 
cenili. Poleg tega potrošniki na tujih trgih obravnavajo GO kot dodatno jamstvo za kakovost proizvoda, ki jo je 
preveril zunanji organ, zato status GO proizvajalcem pomaga pridobiti dostop do novih izvoznih trgov.  
14 Študija, str. 133.  
15 Vir: Evropski statisti čni podatki o revš čini in brezposelnosti za regijo na ravni NUTS 2. To velja na primer za 
čipko Binche (Belgija) ali črno glino Olho Marinho (Portugalska).  
16 Npr. evropske poti keramike (The European Route of Ceramics, ki jo je Svet Evrope maja 2012 potrdil kot 
„kulturno pot“), katere namen je pove čati privlačnost ozemelj s kerami čno obrtjo kot trajnostnih turisti čnih 
destinacij.  
17Glej: Geographical Indications, An introduction (Geografske ozna čbe, Uvod) , WIPO, 
http://www.wipo.int/export/ sites/www/freepublications/e n/geographical/952/wipo_pub_952.pdf . 
 
10 
 da sprejemajo ozaveš čene in varne odlo čitve, ki temeljijo na zanesljivih informacijah.18 
Namen GO je potrošnikom zagotoviti, da ima proizvod zadevno kakovost, zna čilnosti in/ali 
sloves zaradi svojega pos ebnega kraja porekla, če je to ena od vrednot , ki jih potrošniki 
cenijo.  
Uradna preverjanja ali mehanizmi spremljanja za  zagotovitev, da so proizvodi, ki uporabljajo 
zaščiteno GO, v skladu s specifikacijami proizvoda, so klju čna značilnost zdajšnjih sistemov 
GO v kmetijskem sektorju EU. Zaš čita GO je orodje za prepre čevanje goljufive uporabe 
imena GO na trgu. Ni namenjena omejevanju iz bire proizvodov, ki so na voljo potrošnikom, 
ampak rezervaciji dolo čene označbe za blago, ki izpolnjuje specifi kacije proizvoda in je jasno 
povezano z dolo čenim geografskim obmo čjem. Drugim proizvajalcem ne prepre čuje trženja 
istovrstnega blaga pod drugim imenom. Na splošno so GO namenjene zaš čiti potrošnikov 
pred nakupom blaga, ki nima kakovosti in zna čilnosti, ki jih pri čakujejo, in za katerega bi bili 
pripravljeni pla čati dodatek k ceni.19 
 
Vprašanji: 
4. Ali menite, da bi lahko usklajena zaš čita GO v EU za nekmetijske proizvode koristila 
potrošnikom?  
5. Ali opažate morebitne negativne posledice za potrošnike?   
 
2.3 Podpiranje mednarodnih prizad evanj EU za okrepitev zaš čite GO 
 
Vzpostavitev enotne zaš čite GO za nekmetijske proizvode v EU lahko pozitivno vpliva tudi 
na sklepanje trgovinskih sporazumov s tretjimi državami,  ki želijo pove čati zaščito za svoje 
nekmetijske GO v EU. Ker ni usklajenega in doslednega sistema EU za zaš čito GO za 
nekmetijske proizvode, to vpliva na sposobnost EU za dvostransko obravnavanje vprašanja in 
povečanje zaščite kmetijskih GO EU v zadevnih državah. Zaš čita nekmetijskih GO tretjih 
držav na trgu EU postaja čedalje pomembnejši dejavnik v štev ilnih dvostranskih pogajanjih s 
trgovinskimi partnerji EU. Ti imajo pogosto izredno bogato tradicijo, ki se kaže v dobro znanih obrtniških izdelkih in nekmetijskih proizvodih: na primer, Indija š čiti nekatere 
nekmetijske GO, povezane s sariji, poslikavami svile in šali.
 
Na večstranski ravni v okviru STO bi lahko pogaja lskim prizadevanjem EU za izboljšanje 
ravni zaš čite GO koristil tudi enotni evropski sistem zaš čite za nekmetijske GO. Pri 
pogajanjih v okviru STO o razvojni agendi iz Dohe si je EU prizadevala, da bi se visoka raven 
zaščite, odobrena le za vina in žgane pija če, razširila na vse proizvode. 
                                                            
18 V skladu z raziskavo Eurobarometer (298) iz leta 2008 je 26 % potrošnikov navedlo, da jih zanima država 
porekla neprehranskih proizvodov (ne geografske ozna čbe), kar je četrti najpomembnejši vidik za ceno, 
varnostjo in blagovno znamko.  
19Vlaganje proizvajalcev v proizvodnjo visokokakovostnih proizvodov je smiselno šele, ko so potrošniki 
seznanjeni s kakovostjo proizvodov. Če se podjetje odlo či za proizvodnjo visokokakovostnih proizvodov, bo 
dobiček, ki izhaja iz te odlo čitve, zagotovljen šele v prihodnosti kot rezultat dolgoro čnih naložb proizvajalca, ki 
si je pridobil dober sloves. Zato je podjetje šele takrat, ko so potrošniki seznanjeni s kakovostjo, spodbujeno k vlaganju v sloves proizvoda, posledi čno pa prejme dodatek k ceni. Potrošniku je v zameno na voljo široka izbira 
visokokakovostnih in varnih proizvodov.  
 
11 
 Vprašanje: 
6. Ali prepoznate potencialne kor isti ali slabosti usklajene zaš čite GO v EU za nekmetijske 
proizvode za trgovinske odnose EU s tretjimi državami? Če je odgovor pritrdilen, katere so 
te koristi ali slabosti?  
 
 
2.4 Ohranjanje in spoštovanje evropskih trad icij, znanja, raznovrstnosti kulturnega 
izražanja20 in kulturne dediš čine 
 
Tipični nekmetijski proizvodi, upravi čeni do GO, lahko najuspešnejše konkurirajo s svojo 
pristnostjo, posebno kakovostjo in drugimi zna čilnostmi, ki jih potrošniki cenijo. Nanje stalno 
pritiskajo proizvodi, ki si prilaš čajo njihov sloves; ti proizvodi so pogosto nižje kakovosti in 
se prodajajo po nižjih cenah. Proizvodi, upravi čeni do GO, lahko postanejo uspešni, če 
konkurenca temelji na poštenih praksah; če pa ponaredki izkoriš čajo sloves, pristnost in 
pričakovano kakovost izvirnih proizvodov z uporabo geografskega imena, s katerim so si 
izvirni proizvodi ustvarili sloves, se lahko izvi rni proizvodi nazadnje prenehajo proizvajati in 
izginejo, npr. litovska industrij a lanenega tekstila. Proizvodi z GO ohranjajo  tradicionalno in 
dragoceno znanje ter se prenašajo z ene genera cije na drugo. Njihove proizvodne metode in 
pomožne dejavnosti so identifikacijska to čka za lokalno družbo, ki se je oblikovala dolgo 
časa. Proizvodi z GO ohranjajo mreže sodelovanja med proizvajalci ter med proizvajalci in 
drugimi lokalnimi zainteresiranimi stra nmi, npr. javnimi organi in turisti čnimi organizacijami. 
S tem pomagajo kopi čiti družbeni kapital v regiji. Če proizvodi z GO izginejo zaradi 
neustrezne zaš čite, to lahko nazadnje škodi pomembnemu elementu zgodovinske, kulturne in 
družbene dediš čine Evrope.  
Vprašanji: 
7. Ali menite, da bi usklajena zaš čita za nekmetijske GO na ravni EU pomagala ohraniti 
tradicionalno kulturno in umetniško dediš čino, ki se odraža v upravi čenih proizvodih? 
Prosimo, pojasnite svoj odgovor.  
8. Ali bi taka zaš čita prispevala k ustvarjanju družbenega kapitala na obmo čjih proizvodnje?  
 
3. Vprašanja in izzivi pri zagotavljanju potencialne upravi čenosti nekmetijskih 
proizvodov do zaš čite GO 
 
Močnejša ko sta sloves in prizna nje GO, verjetnejše je, da ju  bodo konkurenti žele li izkoristiti 
in zlorabiti ime za blago, ki ne iz vira z zadevnega geografskega obmo čja in/ali ne izpolnjuje 
ustreznih specifikacij proiz voda ali kakovosti, ki jo zagot avlja ime. Zloraba GO povzro ča 
izgubo prihodka in tržnega del eža za zakonite trgov ce ter potencialno škodo za sloves in 
dodatne pravne stroške. 
V skladu s študijo so bile pri 57,4  % pregledanih proizvodov (n = 94) ugotovljene velike 
težave in izgube zaradi zlorabe njihove GO.21 Te vključujejo:  
• ponarejene proizvode, ki pr ihajajo iz iste države22, drugih držav EU23 ali tretjih držav, 
zlasti iz Azije24; 
                                                            
20 Evropska unija je od leta 2006 pogodbenica konvencije Unesca o zaš čiti in spodbujanju raznolikosti 
kulturnega izražanja in v skladu s členom 167 PDEU Unija pri svoji dejavnosti na podlagi drugih dolo čb Pogodb 
upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur.  
21Študija, str. 97.  
 
12 
 • navajanje zaš čitenega imena na nepovezanih proizvodih, na primer „pierre bleue de 
Belgique“ za ponarejeni belgijski modri kamen ali „Botticino Royal“ in „novi 
Botticino“25, pod katerim se trži turški marmor, ali  
• navajanje zaš čitenega imena na proizvodih, ki niso  iste vrste, npr. kitajski granit, 
indijski skrilavec in apnenec iz drugih držav, ki uporabljajo ime „naravni kamen iz 
pokrajine Kastilja in Leon“.26 
Stroški sodnega postopka zoper krši telje lahko pomenijo veliko finan čno breme za podjetje. 
Na primer, ocenjeni stroški za za četek sodnega postopka pri sodiš ču ali upravnem organu v 
zvezi s proizvodom Český granát ( Češka republika) so 200  000 CZK (približno 7 770 EUR) 
na leto, za Solingen pa približno 50  000 EUR na leto.27 Glede na okoliš čine so lahko stroški 
zagotavljanja u činkovite zaš čite precej višji. 
Študija kaže, da proi zvajalci uporabljajo ve č strategij, da bi se zavarovali pred kršitvami, kot 
so protestna pisma (npr. Harris Tweed, Sc hwarzwälder Kuckucksuhr), kampanje proti 
ponarejanju (npr. Swiss Watche s), registracija blagovnih znamk (npr. Ceramica Artistica e 
tradizionale di Vietri sul Mare) ali za četek sodnega postopka (npr. keramika Deruta, Murano). 
Študija ugotavlja, da je rezultat vseh  teh ukrepov pogosto negotov zaradi neobstoje čega 
enotnega pravnega okvira EU za zaš čito nekmetijskih GO, kar ustvarja razli čne sisteme z 
različnimi ravnmi zaš čite in izvrševanja ter ne jasnim enotnim okvirom. 
Vprašanji: 
9. Ali menite, da bi lahko usklajena zaš čita GO v EU za nekmetijske proizvode pomagala 
proizvajalcem, da se branijo pred ponaredki  in zlorabo? Prosimo, pojasnite svoj odgovor. 
10. Kako bi se lahko konkuren čni proizvajalci zaš čitili pred ponarejanjem GO? 
 
 
4. Nadomestne možnosti za usklajeno zaš čito EU 
 
V študiji je bilo ugot ovljeno, da obstoje či nacionalni instrumenti, kadar se uporabljajo za 
zagotavljanje zaš čite GO za nekmetijske proizvode na ravni EU, zagotavljajo dolo čeno raven 
zaščite. 
Zakoni o nelojalni konkurenci28 in zavajanju potrošnikov, ki  veljajo v vseh državah članicah 
EU, ščitijo pred nepoštenimi poslovnimi praksami, vklju čno z zavajajo čimi informacijami o 
glavnih zna čilnostih proizvoda, kot je njegovo geografsko poreklo.29 Vendar imajo ti zakoni v 
                                                                                                                                                                                          
22 Tapiserie d'Aubusson (tapiserije), faïence de Moustiers (lon čena posoda), pierre de Bourgogne (kamen) itd.  
23Na primer: italijanski ponaredki kamna pierre de Bourgogne, romunski ponaredki stekla Vetro di Murano.  
24Npr. dentelle de Binche ( čipka), Marmo di Carrara (marmor), Vetro di Murano (steklo), keramika Horezu, 
naravni kamen iz pokrajine Kastilja in Leon.  
25 Botticino je mesto v pokrajini Brescia v Italiji.  
26Študija, str. 99.  
27Prav tam, str. 109.  
28Nelojalno konkurenco lahko opredelimo kot „kakršno koli dejanje konkurence, ki je v nasprotju s poštenimi 
poslovnimi praksami v industrijskih in trgovinskih zadevah“.  
29Direktiva 2005/29/ES opredeljuje nepoštene poslovne prakse, ki  so prepovedane v Evropski uniji (EU) in treh drugih 
državah EGS. Člen 6 poudarja, da je treba poslovno prakso šteti za zavajajo čo, če vsebuje napa čne informacije, ki zavajajo 
ali bi utegnile zavajati povpre čnega potrošnika, zlasti glede glavnih zna čilnosti proizvoda, kot je geografsko ali tržno 
poreklo. Člen 11 dolo ča posebna pravna sredstva, saj morajo države članice in druge države EGS zagotoviti ustrezna in 
učinkovita sredstva za boj proti takim pr aksam. Taka sredstva morajo vklju čevati predpise, po katerih osebe ali 
 
13 
 praksi omejen obseg, v katerem lahko zagotavljajo u činkovito zaš čito pred zlorabo 
nekmetijskih imen.  
Poleg tega se ti zakoni med državami članicami še vedno precej raz likujejo. Na primer, za 
izvrševanje teh zakonov so odgovorni naci onalni, regionalni ali lokalni organi30 (npr. v 
Španiji) ali združenja zase bnih potrošnikov (npr. Nem čija), kar je povezano z razli čnimi 
stroški, postopki in formalnimi zahtevami. V skladu s študijo31 v državah, v katerih so za 
izvrševanje pristojni taki organi, ni bil ugotovljen noben primer ukrepanja za zaš čito 
nekmetijskih GO.  
Poleg tega študija kaže, da proizvajalci pogosto ne za čnejo civilnega postopka zoper 
nepoštene prakse, saj je povezan z visokimi  stroški, dokaze pa je pogosto težko zagotoviti.32 
Tudi zaščita blagovnih znamk je omejena. Lastniku daje pravico, da iz uporabe blagovne 
znamke izklju či vse druge osebe. Ni nujno, da je izbrana blagovna znamka (ime, logotip itd.) 
kakor koli povezana s proizvodi ali njihovim poreklom. V nasprotju z njo zaš čitena GO 
potrošnikom zagotavlja, da je blago proizvede no v nekem kraju in je zaradi tega posebne 
kakovosti. Zato blagovna znamka ne more zagotoviti enakih informacij in jamstev kot GO.  
GO je mogo če v nekaterih primerih zaš čititi v skladu s pravom o blagovnih znamkah, 
natančneje s kolektivnimi ali certifikacijskimi znam kami. Kolektivne znam ke so v skupni lasti 
skupine proizvajalcev (npr. zd ruženja) in jih lahko uporablja ve č kot ena oseba, če je 
uporabnik član skupine in upošteva dolo čena pravila. Certifikacijska znamka je v lasti pravne 
osebe za potrjevanje, ki preverja, ali se znam ka uporablja v skladu s standardi potrjevanja. 
Potrjevalec nadzoruje uporabo znamke in ima izklju čno pravico do prepre čevanja 
nepooblaš čene uporabe. Potrjevalec praviloma ne sme uporabljati znamke, v vseh drugih 
primerih pa je uporaba na voljo vsakomur, ki  izpolnjuje standarde po trjevanja. Tovrstna 
zaščita zagotavlja nekatere zna čilnosti, kot jo ima zaš čita GO. Vendar splošno pravo o 
blagovnih znamkah ne pr edvideva predhodno dolo čenih standardov, zlasti ne povezave z 
zadevnim geografskim obmo čjem, zato imetnik povsem svobodno dolo ča svoja pravila glede 
uporabe. Zato kolektivne in certifikacijske znamke nimajo glavnih jamstvenih zna čilnosti, kot 
jo ima shema GO.33 Zdajšnji sistem blagovnih znamk v EU ne zajema certifikacijskih znamk, 
ampak proizvajalcem GO omogo ča registracijo njihovega imena kot kolektivno blagovno 
znamko Skupnosti.  
V večini primerov regionalni ali nacionalni predpi si o posebnih obrteh obravnavajo le skupne 
strategije za spodbujanje ali zaš čito posameznih lokalnih obrti. Posebni zakoni o proizvodih 
dejansko dolo čajo specifikacije proizvoda (npr. noži Solingen, tvid Harris, Bordado da 
Madeira). Veljavni regionaln i in nacionalni zakoni o zaš čiti industrije niso usklajeni in se 
pomembno razlikujejo v klju čnih vidikih, kot so opr edelitev GO, obseg zaš čite, postopki 
                                                                                                                                                                                          
organizacije, ki imajo po nacionalnem pravu upravi čen interes (potrošniki in konkurenti), lahko za čnejo sodni postopek 
proti takim nepoštenim praksam in/ali prijavijo take prakse upravnemu organu.  
30Upravni organi v Bolgariji, na Cipr u, v Estoniji, na Finskem, v Nem čiji, Grčiji, Italiji, Latviji, Luksemburgu, na Poljskem 
in Portugalskem ter v Romuniji in Sloveniji morajo preiskati prejete pritožbe. Ve čina pristojnih organov lahko pritožbe 
zavrne iz razli čnih razlogov, npr. v Belgiji se zaradi racionalizacije zavrn e 40 % vseh pritožb, obravnava jo pa se le tiste, ki 
so povezane z velikimi finan čnimi izgubami.  
31 Študija, str. 35.  
32 Študija, str. 34–35.  
33Glej „Guide to geographical indicators linking produc ts and their origins“ (Smernice za geografske ozna čbe, ki povezujejo 
proizvode z njihovim poreklom), Daniel e Giovannucci, Tim Josling, William Kerr, Bernard O’Connor, May T. Yeung 
(Mednarodni trgovinski center).  
 
14 
 registracije, takse, nadzor in izvrševanje. Poleg tega lahko zaš čita z nacionalnimi zakoni 
zagotovi le, da se GO sp oštuje v zadevni državi članici. Ne zagotavlja zaš čite v celotni EU in 
ne jamči enakih pogojev za zaš čito na enotnem trgu.  
Vprašanje: 
11. Kakšno je vaše mnenje o obstoje čih nadomestnih možnostih za usklajeno zaš čito 
nekmetijskih GO? 
 
 
 
II — Možnosti zaš čite GO na ravni EU 
 
Na ravni EU bi se lahko na zgoraj  navedene izzive odzvali na razli čne načine. Boljša zaš čita 
GO bi morala biti združljiva z veljavnim ev ropskim in mednarodnim pravnim okvirom ter 
zadovoljevati gospodarske potrebe in potrebe deležnikov. Veljavni sistem za kmetijske GO je 
jasno primerjalno izhodiš če. V slede čem delu dokumenta želi Komisija pridobiti mnenja 
zainteresiranih strani o parame trih, ki se štejejo za klju čne pri oblikovanju morebitne pobude 
EU za zaš čito GO za nekmetijske proizvode.  
 
1. Cilji in merila zaš čite 
 
Možni cilji katerih koli novih ukrepov med drugim vklju čujejo izpolnjevanje minimalnih 
zahtev glede zaš čite GO, dogovorjenih s sporazumom TRIPS, in dolo čanje dodatnih meril, 
kot so merila, vklju čena v zakonodajo EU o kmetijskih GO. 
 
1.1 Kakšna oznaka: imena in simboli  
 
Oznaka, ki se najpogosteje uporablja za proizvod, upravi čen do zaščite GO, je ime proizvoda. 
To zelo pogosto vklju čuje ime geografskega obmo čja (neki kraj, re gija ali država, 
npr. Herend34), ki je lahko povezano z dejanskim imenom blaga, npr. škotski tartan35 ali 
tapiserija d’Aubusson36.  
Vendar se lahko za GO uporablja tudi negeografsko ime, če je nedvomno povezano s krajem 
porekla. Razširitev opredelitve GO  na tovrstno poimenovanje bi omogo čila zajetje ve č 
proizvodov. Ta reš itev je bila vklju čena tudi v sistem EU za kmetijske GO, v skladu s katerim 
sta na primer sir feta37 in špansko pene če se vino cava38 zaščitena kot GO.  
                                                            
34Dobro znano ime, ki se uporablja za ozna čevanje porcelanske namizne posode in de korativnih predmetov, ki se imenujejo 
po mestu Herend na Madžarskem.  
35 Tartan je tradicionalni škotski tekstilni vzorec, sestavljen iz črt različnih barv in širin, ki s kr ižanjem tvorijo karo. Glej: 
http://www.merriam-webster.com/dictionary /tartan. Združenje Scottish Tartans So ciety (ustanovljeno 1963) hrani register 
vseh znanih tartanov, ki  jih je približno 1 300. 
36Tapiserije Aubusson so talne preproge, ro čno stkane v vaseh Aubusson in Felletin v departmaju Creuse v osrednji Franciji.  
37Nobena regija v Gr čiji se ne imenuje „Feta“, vendar je to ime z dolgoro čno in dosledno uporabo razvilo mo čno povezavo z 
geografskim obmo čjem, na katerem se proizvaja.  
38 Cava se proizvaja v Kataloniji, Kastilji in Leonu, Aragonu, Navari, La Rioji, Ekstremaduri in Valenciji.  
 
15 
 Še ena možnost, ki bi omogo čila še širšo pokrito st, bi bila zaš čita GO nebesedilnih znakov ali 
simbolov, ki so nedvomno povezani z dolo čeno regijo, krajem ali dr žavo, kot je na primer 
obris geografskega obmo čja.39 
 
Vprašanja: 
12. Če bi bil na ravni EU razvit nov sistem, ali bi moral zaš čititi GO, ki zajemajo 
negeografska imena, nedvomno povezana z zadevnim krajem? 
13. Če je odgovor pritrdilen, kako bi la hko sistem zagotovil, da taka zaš čita ne bi vplivala na 
pravice drugih proizvajalcev? 
14. Ali bi morala podobna zaš čita vključevati tudi simbole, kot je obris geografskega 
območja? Če je odgovor pritrdilen, pod katerimi pogoji? 
 
 
 
1.2 Katere ozna čbe bi bilo treba izklju čiti iz zaščite GO? 
 
Sporazum TRIPS predvideva ve č možnih izjem iz obveznosti zagotavljanja zaš čite GO. Te 
vključujejo generi čna imena40, primere, v katerih je predhodn a blagovna znamka v nasprotju s 
sedanjo41, in v dolo čenem obsegu primere, ki vklju čujejo homonimne geografske ozna čbe42. 
Izraz se šteje za generi čnega, če je splošno ime za neko vrsto proizvoda ali storitve (in ne 
poseben primer blaga ali storitve) na zadevne m ozemlju države, v kateri je bil vložen 
zahtevek za zaš čito. Na primer, izraz „eau de cologne“ ozna čuje določeno vrsto parfuma, ne 
glede na to, ali se proizvaja v regiji Cologne (Köln) v Nem čiji ali ne. Homonimne geografske 
označbe so tiste, ki se črkujejo ali izgovarjaj o enako, vendar ozna čujejo proizvode, ki izvirajo 
iz različnih krajev, po na vadi iz razli čnih držav. Na čeloma ni razloga, da take ozna čbe ne bi 
smele soobstajati. Vendar se lahko dolo čijo pogoji v zvezi s takim soobstojem, da bi 
preprečili zavajanje potrošnikov.  
Te izjeme so upoštevane v uredbah EU o GO za kmetijske proizvode.43 Uredbe dodajajo še 
druga izvzetja iz registracije, če so imena  v nasprotju z imenom rastli nske sorte ali živalske 
pasme44 in bi lahko potrošnika zavajala glede pravega porekla proizvoda. Čeprav na podro čju 
nekmetijskih proizvodov teh posebnih primerov verjetno ne bo, bi bilo treba ugotoviti, ali bi posebnosti nekmetijskih proizvodov upravi čile dodajanje drugih izje m poleg tistih, ki so 
določene v sporazumu TRIPS.
 
                                                            
39 Tipični primer bi bil kartografski obris amer iške zvezne države Floride za „pomaran če“. 
40Člen 24(6) sporazuma TRIPS: „Ni č v tem poglavju ne zavezuje članice, da uporablja svoje dolo čbe v zvezi z geografsko 
označbo katere koli druge članice, ki se nanašajo na blago ali storitve, katerih ustrezna ozna čba je enaka obi čajnemu 
izražanju v skupnem jeziku kot skupno ime za tako blago ali storitve na ozemlju te članice.“ […]  
41Člen 24(4) sporazuma TRIPS dolo ča: „Če je bila znamka pr ijavljena ali registrirana v dobri veri ali če so bile pravice do 
znamke pridobljene z uporabo v dobri ve ri […], preden je geografska ozna čba zavarovana v državi porekla, […] ukrepi, 
sprejeti za izvajanje […] dolo čb TRIPS v zvezi z GO, ne smejo vplivati na možnosti za registracijo  ali veljavnost znamke 
ali pravice do uporabe znamke na podlagi dejstva,  da je znamka enaka ali podobna geografski ozna čbi.“ 
42Člen 23(3) sporazuma TRIPS dolo ča: „Če so geografske ozna čbe za vina homonimne, se varstvo zagotovi vsaki ozna čbi v 
skladu z dolo čbami četrtega odstavka 22. člena. Vsaka članica dolo či praktične pogoje za razlikovanje med 
homonimnimi ozna čbami ob upoštevanju potrebe po zagotavlja nju nepristranskega obravnavanja dolo čenih 
proizvajalcev in prepre čevanja zavajanja potrošnikov.“ 
 Člen 22(4) sporazuma TRIPS dolo ča: „Varstvo na podlagi prvega, drugega in tr etjega odstavka se uporablja za geografsko 
označbo, ki je sicer resni čna, kar zadeva ozemlje, regijo ali lokacijo, iz katere izvi ra blago, vendar pa javnosti 
napačno predstavlja, da blago iz vira z drugega ozemlja.“ 
43Na primer člen 6(1), (4) in (3) Uredbe (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil . 
44Člen 6(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 o shem ah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil . 
 
16 
  
Vprašanje: 
15. Ali menite, da je treba uvest i dodatne izjeme v zvezi z zaš čito GO poleg tistih, ki so že 
določene v sporazumu TRIPS? Prosimo, pojasnite svoj odgovor.  
 
2. Za kateri pristop bi b ilo treba uporabljati zaš čito GO: za medsektorski ali sektorski 
pristop?   
S sektorskim pristopom bi bila vzpostavlje na posebna pravila za kategorije proizvodov, na 
primer za tiste, pri katerih je pr isotnost surovin še posebej pome mbna (npr. kamen). Takšna je 
zdajšnja struktura na podro čju kmetijstva na evropski  ravni (kadar veljajo lo čeni predpisi v 
zvezi z GO za vina, žgane pija če, aromatizirana vina ter kmetijske proizvode in živila), vendar 
se zdi, da je razlog za lo čevanje predvsem zgodovinski. Nasprotno bi bili z medsektorskim 
pristopom dolo čeni glavni elementi sistema, ki bi se uporabljali splošno za vse kategorije 
proizvodov.
 
 
Vprašanji: 
16. Ali menite, da je treba razlikovati med shemami zaš čite glede na kategorije zadevnih 
nekmetijskih proizvodov (sektorski pristop)? Če je odgovor pritrdilen, pojasnite, zakaj. 
17. Ali menite, da bi bilo treba nekatere proizvode izklju čiti iz zaščite GO na ravni EU? Če je 
odgovor pritrdilen, jih navedite. 
 
 
3. Povezava med proizvodom in ozemljem 
 3.1 Kako mo čna bi morala biti povezava z ozemljem? 
 
GO mora ozna čevati, da proizvod izvira z dolo čenega ozemlja, regije ali lokacije, če se dana 
kakovost, sloves ali druge zna čilnosti blaga bistveno pripisujejo njegovemu geografskemu 
poreklu. GO se uporablja pri trženju, da bi se dolo čila povezava med kakovostjo, slovesom ali 
drugimi zna čilnostmi proizvoda ter njegovim krajem porekla. Vzpostaviti je treba posebno 
„vzročno zvezo“ med kakovostjo, slovesom ali drugimi zna čilnostmi proizvoda ter njegovim 
geografskim poreklom, saj so te zna čilnosti odvisne od naravnih pogojev (posebni h geoloških, 
hidroloških in podnebnih zna čilnosti ter zna čilnosti prsti) kraja proi zvodnje in/ali od na čina, 
kako jih človeške družbe uporabljajo (npr. znanje , ki so ga razvili ljudje na tem 
območju/posebne spretnosti, ki so jih z leti razvili lokalni strokovnjaki).
 
Naravna povezava ima lahko razli čne oblike. Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil
45 na primer dolo ča dve vrsti ozna čb GO za kmetijske proizvode in živila: „zaš čitene 
geografske ozna čbe“ (ZGO) in „zaš čitene ozna čbe porekla (ZOP)“. Razlika je v mo či 
povezave z geografskim obmo čjem. Pri ZGO se mora ena od f az proizvodnje, tj. predelava ali 
priprava, izvajati na opredeljenem obmo čju, surovine pa lahko iz hajajo z drugega obmo čja. 
Pri ZOP mora celoten proizvodni proces potekati na opredeljenem geografskem obmo čju in z 
istega obmo čja morajo izhajati tudi surovine. Naravne povezave, ki temeljijo na strogo 
                                                            
45 UL L 343, 14.12.2012, str. 1.  
 
17 
 opredeljenem pojmu terroir46, so celo mo čnejše v vinskem sektorju, v katerem morajo pri 
obeh ozna čbah vse faze proizvodnje potekati na opredeljenem geografskem obmo čju. Pri 
ZOP mora 100 % grozdja izvirati izklju čno z opredeljenega obmo čja; pri ZGO mora biti ta 
odstotni delež najmanj 85 %.  
Ta povezava z geografsko lokacijo se lahko uporablja tudi za nekmetijske proizvode. V nekaterih primerih, kot sta marmor in kamen, je mo č povezave primerljiva s povezavo pri 
kmetijskih proizvodih. V teh primerih bi se uporabljale iste spremenljivke, kot so dolo čene 
zgoraj. Na čeloma velja, da mo čnejša ko je povezava, verodostojnej ši in pristnejši bo proizvod 
v očeh potrošnikov. Vendar lahko nekatere GO v celoti temeljijo na človeških, namesto na 
naravnih dejavnikih ali na  slovesu. V skladu s študijo bi st roge zahteve za ZOP izpolnjevalo 
le malo nekmetijskih proizvodov, ki se potegujejo za zaš čito GO.
47 
 
Vprašanja: 
18. Kako močna bi morala biti povezava nekmetijskih proizvodov z njihovim krajem porekla, 
da bi izpolnjevali pogoje za zaš čito GO v kakršnem koli novem sistemu? 
19. Ali bi moral nov sistem omogo čati dve vrsti povezave (eno mo čnejšo od druge) med 
nekmetijskimi proizvodi in njihovim obmo čjem porekla? 
20. Ali bi morale biti razlike glede na  vrste proizvodov? Prosimo, pojasnite.  
 
 3.2 Kakovost in specifikacija proizvoda  
GO se uporablja predvsem kot zaveza kakovosti za potrošnike in jamstvo enakih 
konkuren čnih pogojev za proizvajalce. Zato sistem za odobritev zaš čite GO zahteva, da se 
opredelijo glavne posebnosti proizvoda in nj egovega proizvodnega procesa. V skladu z 
zakonodajo EU za kmetijske GO morajo proizvajalci  pri vložitvi zahte vka za registracijo 
zagotoviti vse tehni čne informacije, ki so potrebne za opis proizvoda, metode njegove 
proizvodnje in geografskega obmo čja, povezanega s proizvodom. Specifikacije proizvoda so 
odločilen dejavnik pri registraciji zaš čitene GO.
 
Zahteva glede opisa zna čilnosti proizvoda zagotavlja stab ilno kakovost proi zvoda, vendar ne 
predvideva neke ravni kakovosti. To je mogo če doseči le s predpisovanjem minimalne ravni 
kakovosti. Vendar dolo čitev smiselnega referen čnega merila glede kakovosti ne bo mogo ča 
pri vseh proizvodih, saj je pri dolo čanju posebne ravni kakovosti potreben element proste 
presoje.  
Dodana vrednost, ki jo pr inašajo GO, temelji na zaupa nju potrošnikov. Shema GO mora 
potrošniku zagotoviti, da se bodo v celotnem obdobju zaš čite ohranile posebne zna čilnosti, 
kakovost ali sloves GO. Da bi dosegli ta cilj, vs eevropski sistem GO za kmetijske proizvode 
določa več zahtev glede preverjanj po registraciji, namenjenih zagotovitvi, da proizvodi 
izpolnjujejo specifikacije in da se ime na trgu pravilno up orablja. Ta preverjanja obi čajno 
izvaja pooblaš čeni javni organ ali izbrani in pot rjeni zasebni organ. Vendar posebne 
značilnosti in kakovost ne smejo biti dolo čene preve č omejevalno. Preve č natančen opis bi 
lahko upo časnil inovacije na podro čju proizvodov; čeprav se trad icionalni proizvodi ne 
spreminjajo zelo pogosto, se razv ijajo in upoštevajo razvoj v pr ocesih in tehnologiji. Poudarek 
                                                            
46Terroir  je pojem v vinogradništvu, ki se nana ša na pripisovanje lastnosti vina pog ojem okolja, v katerem se trta goji.  
47Študija, str. 298.  
 
18 
 bi moral biti na kakovosti, kar bi omogo čilo ustvarjalnost za vzajemno delovanje s 
tradicionalnim znanjem. Na prim er, oblikovalec Carlo Scarpa je v 40. letih prejšnjega stoletja 
tesno sodeloval z mojstri steklopihalci pri pionirskih tehnikah, ki so zdaj povsem vklju čene v 
tradicijo stekla Vetro di Murano.  
Vprašanja: 
21. Ali bi bilo referen čno merilo glede kakovosti smiselno za nekmetijske proizvode? 
22. Kako bi lahko dolo čili tako referen čno merilo?  
23. Ali se strinjate, da bi  morali v celotnem obdobju zaš čite preverjati, ali se ohranjajo 
posebne zna čilnosti, kakovost in poreklo GO? Prosimo, pojasnite.  
24. Kako bi bilo treba po vašem mn enju opredeliti posebne zna čilnosti proizvoda, da bi 
kakovost in geografsko poreklo izpolnjevala zah tevane standarde, pri tem pa ne bi 
omejevala inovacij?  
 
3.3 Sloves proizvoda 
 
Sloves, ki ga je mogo če pripisati geografskemu poreklu, bi  se lahko uporablj al kot merilo 
poleg dolo čene kakovosti ali zna čilnosti proizvoda ali namesto njiju. To bi omogo čilo 
razširitev zaš čite GO le na proizvode, ki  so med potrošniki že pri dobili priznan sloves. Vendar 
bi tovrstna rešitev prik rajšala nove ali razvijajo če se proizvode, ki – po definiciji – še nimajo 
slovesa.  
 
Vprašanji : 
25. Ali bi bilo treba za pridobitev zaš čite GO za nekmetijske proizvode zahtevati „kakovost, 
sloves in  druge zna čilnosti“? Če ne vseh, katere elemente bi bilo treba po vašem mnenju 
zahtevati? Prosimo razložite, zakaj.  
26. Kaj bi morala vklju čevati specifikacija proizvod a? Ali bi bilo treba dolo čiti minimalne 
zahteve? (Na primer v zvezi s pogostostjo, metodo izbiranj a proizvodov in stranmi, 
vključenimi v razli čne faze proizvodnje in distribucije.)  
 
 
 
4. Kako okrepiti zaš čito 
 4.1 Usklajevanje nacionalnih zakonodaj  
Usklajevanje nacionalne zakonodaje o GO bi pome nilo, da bi bilo treba razviti sistem zaš čite 
GO v nekaterih državah članicah, ki takega sistema še nimajo. Za u činkovito zaš čito GO bi 
bilo treba dolo čeno označbo zaščititi po celotnem notranjem trgu, druga če bi lahko potrošnike 
zmedle enake GO za razli čne proizvode iz razli čnih držav članic. 
Na tej podlagi bi bila za usklajevanje potrebna vzajemno priznavanje in zaš čita GO, ki 
izključujeta podvajanje. Da bi se izognile  podvajanju, bi morale biti države članice sposobne 
odkriti GO, ki bi lahko bile v navzkrižju, tudi v tujih je zikih. To bi bilo težko, zlasti če ne bi 
bilo nadnacionalnega postopka izpodbijanja. Vzpostaviti bi bi lo treba tudi mehanizem za 
reševanje navzkrižij med podobnimi ozna čbami iz ve č držav članic.
 
 
 
19 
 Za zagotovitev enotnega pristopa  za izvajanje in izvrševanje zaš čite GO bi bila potrebna 
sorazmerno visoka raven usklajevanja postopkov, vklju čno z dolo čbami glede izvrševanja. Ta 
možnost je bila na podro čju kmetijske politike preu čena, vendar zavržena, saj je bila na tem 
področju zaščita GO izklju čno na ravni EU dolo čena s predpisi. 
 
4.2 Oblikovanje enotnega vseevropskega sistema 
 
Namesto usklajevanja nacionalnih zakonodaj v državah članicah EU bi se lahko vzpostavil 
enoten vseevropski sistem. S tem bi zagotovili sk laden sistem na notranjem trgu, poleg tega bi 
se lahko pove čala učinkovitost izvajanja storitev s pristo pom „vse na enem mestu“, kar bi 
zagotovilo zaš čito, ki bi veljala v celotni EU. 
Kljub uvedbi takega sistema bi ostalo vprašanje, ali bi lahko zdajšnji nacionalni sistemi, ki 
ščitijo GO, soobstajali v novem vseevropskem sistemu. Podobni vzporedni sistemi že 
obstajajo, na primer na podro čju blagovnih znamk, in se bodo v prihodnosti uporabljali za 
patente. Uporabljajo pristop, ki temelj i na zbirki orodij, kar uporabnikom omogo ča izbiro 
ustrezne ravni in obsega zaš čite glede na njihove potrebe.  
Izključni sistem EU bi bil preprost ejši, vendar bi bilo treba zaš čito imen, ki so poslovnega 
pomena le v eni državi članici ali regiji v državi članici, kljub temu razširiti tudi na vse druge 
države članice. 
Če bi se uporabljali vzporedni sistemi, bi bili potrebni zaš čitni ukrepi za zagotovitev 
nemotenega delovanja, vklju čno z najmanjšo ravnjo usklajevanja nacionalnih zakonodaj, da 
bi lahko vzajemno delovale z zakonodajo EU. 
Z uvedbo izklju čnega in celovitega vseevropskega sistema, podobnega sistemu, ki je 
vzpostavljen v kmetijskem sektorju, bi se izognili potencialnemu trenju. Ker na nacionalni ravni ne bi bila odobrena vseevropska zaš čita, bi bilo treba za že obstoje če nacionalne GO 
skleniti nadnacionalne dogovore. 
 
Vprašanji: 
27. Ali bi uskladitev nacionalne zakonodaje zadostovala za u činkovito zaš čito GO za 
nekmetijske proizvode na notranjem trgu ali je po vašem mnenju potreben enotni 
vseevropski sistem zaš čite? 
28. Če zagovarjate enotni sistem EU, ali bi lahko še naprej obstajali nacionalni sistemi zaš čite 
(npr. veljavne nacionalne zakonodaje sui generis )? Prosimo, pojasnite . 
 
 
5. Registracija 
 
Načeloma bi GO lahko zaš čitili brez registracije. Če registracija ne bi bila potrebna, ne bi bilo 
treba organizirati upravn ih postopkov za odobritev zaš čite. Sistemi, ki š čitijo GO brez 
registracije, obstajajo v eni državi članici (Latviji) in v Švic i, v katerih zakonodaja dolo ča 
posebne ukrepe in kazni za varstvo potrošnikov pred zavajajo čo uporabo neregistriranih GO.  
Če ne bi bilo sistema registracije, ne bi bilo  javnega registra, v katerem bi lahko poiskali že 
obstoječa imena GO in zadevne lastnike. To bi la hko ustvarilo negotovost v zvezi z obstojem 
 
20 
 ali obsegom zaš čite. Prav tako bi otežilo izvrševanje odobrene zaš čite. Postopek registracije 
na ravni EU bi lahko sledil zgledu kmetijskih GO (za katere je že vzpostavljen sistem registracije na ravni EU). Ta pos topek bi v primeru spora zagotovil ve čjo varnost, zlasti v 
zvezi s pravicami izvrševanja. Sistem s postopkom registracije bi od podjetij o čitno zahteval 
izvajanje upravnih nalog (vlaganje zahtevkov, iz podbijanje, morebitne takse itd.), povezanih s 
tem postopkom. To bi ustvarilo neke upravne st roške. Dodatni stroški bi nastali tudi zaradi 
nadaljnjega upravljanja (npr. izvrše vanja, pravdnih sporov) odobrene GO.
 
 
5.1 Vloga nacionalnih uprav v sistemu registracije EU  
V primeru sprejetja sistema registracije bi  se pojavilo vprašanje glede uvedbe postopka 
registracije. Zahtevke za registracijo GO bi bilo treba an alizirati glede na ustrezne lokalne 
okoliščine (vklju čno s poznavanjem zna čilnosti lokalnih surovin in tradicij itd.). Izklju čno en 
osrednji organ EU bi te nalo ge sam zelo težko opravljal. Če pa bi odlo čitve o na činu 
preučevanja pogojev za odobritev zaš čite prepustili lokalnim strokovnjakom, bi se lahko 
razvile lokalne prakse. To pa bi lahko oslabilo  splošno usklajenost in  verodostojnost sistema.  
Ta izziv je bil za kmetijske proizvode rešen z dvofaznim sistemom, pri katerem osrednji organ 
za ta vidik analize pooblasti nacion alne organe, ki so najbližji dolo čenemu geografskemu 
okolju in človeškim dejavnikom. V skladu s tem modelo m bi bila vzpostavljena jasna meja 
med skupnimi vseevropskimi merili, ki jih mo ra preveriti osrednji organ, in lokalnimi 
posebnostmi, ki bi jih preverjalo ve č lokalnih organov. 
 
5.2 Upravljanje registra EU 
Za kmetijske proizvode Evropska komisija up ravlja vseevropski register GO. Tovrsten 
register bi bilo mogo če upravljati za nekmetijske GO ali pa bi lahko za njegovo upravljanje 
pooblastili novo ali obstoje čo agencijo EU. 
 
Vprašanja: 
29. Če bi razvili nov sistem, ali bi se moral po va šem mnenju izvajati post opek registracije za 
zaščito nekmetijskih GO? 
30. Ali po vašem mnenju potencialni stro ški sistema registracije GO upravi čujejo stroške 
sistema brez registracije? 
31. Ali bi moral po vašem mnenju postopek registracije vklju čevati nacionalni element, npr. 
preverjanje skladnosti s specifikacijami proizvoda, opredeljenim geografskim obmo čjem, 
kakovostjo, slovesom itd.? 
 
 
 
5.3 Vsebina postopka 
 5.3.1 Vlagatelji  
Če bi vzpostavili postopek registracije GO na ravni EU, bi bilo treba najprej dolo čiti, kdo je 
upravičen do zaščite. 
 
21 
 V okviru veljavnega sistema za kmetijske GO na ravni EU la hko zahtevek za registracijo 
imena GO, povezanega z obmo čji v EU ali zunaj nje, na čeloma vloži skupina proizvajalcev 
(ali izjemoma en proizvajalec). Z nobenim razlogom ne bi bilo mogo če utemeljiti druga čnega 
pristopa za nekmetijske proizvode. 
Vendar rezultati študije poudarjajo,  da lahko v nekaterih državah članicah za zaš čito GO 
zaprosijo trgovinske zbornice, lokalne skupnosti, državni orga ni ali združenja potrošnikov.48 
Če bi združenjem potrošnikov in državnim organom dovolili, da zaprosijo za zaš čito GO, bi 
lahko okrepili vidik kakovosti v specifikacijah pr oizvoda. Vendar morajo proizvajalci še 
vedno neposredno sodelovati pri dolo čanju pravil, ki se bodo upor abljala za njihov proizvodni 
proces.49  
 
Vprašanji: 
32. Ali bi morali biti z uv edbo novega sistema proizvajalci in njihova združenja edini subjekti, 
ki lahko zaprosijo za registraci jo nekmetijskih GO, ali bi la hko zanjo zaprosili tudi drugi 
organi? Če je odgovor pritrdilen, ka teri so ti organi?  
33. Ali bi lahko zahtevek vložili posamezni proizvajalci?   
 
 
5.3.2 Izpodbijanje registracije GO 
 
Z vidika verodostojnosti in pravne varnosti sistema se zdi pomembno, da se zainteresiranim 
stranem omogo či, da izpodbijajo registr acijo oznake kot GO. Prvi cilj postopka izpodbijanja 
bi lahko bilo zagotavljanje, da oznaka GO izpolnjuje zahtevane pogoje (na primer, da ni 
generično ime) in da odobrena zaš čita ne bi ogrozila že uveljavlje nih pravic (npr. homonimne 
GO, blagovne znamke). Kmetijska zakonodaja EU dolo ča, da lahko zahtevek za izpodbijanje 
vložijo organi države članice ali tretje države oziroma fizi čne ali pravne osebe s pravnim 
interesom in s sedežem v tr etji državi ali s prebivališ čem ali sedežem v državi članici, ki ni 
država, iz katere je bil zahtevek posredovan.50 
 
Vprašanje: 
34. Ali se strinjate, da bi bilo treba v novo oblikovani sistem vklju čiti postopek izpodbijanja, ki 
bi moral biti odprt za iste vrste zai nteresiranih strani, kot jih dolo čajo predpisi v zvezi s 
kmetijsko GO?  
 
5.3.3 Takse 
 
Po svetu se na čeloma uporablja taksa za registracijo bl agovnih znamk in patentov, v skladu s 
študijo pa takse za registracijo GO pobira devet nacionalnih organov51, po priklju čitvi 
Hrvaške pa deset organov. S taks ami se lahko krijejo stroški upravljanja registracije GO, 
poleg tega pa takse pomagajo omejevati zahtevk e za registracijo na re sne in trdne poslovne 
                                                            
48 Študija, str. 302.  
49Prav tam, str. 303.  
50Člen 51(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 o shemah  kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.  
51 Glej Prilogo I k študiji. 
 
22 
 projekte. Vendar lahko takse zlasti majhne skupine proizvajalcev odvra čajo od uporabe 
sistema. Registracija GO na ravni EU v kmetijskem sektorju je brezpla čna.52 
 
Vprašanji: 
35. Ali bi bilo treba za zaš čito nekmetijskih GO na ravni EU z registracijo pla čati takso?  
36. Kolikšna taksa za registracijo bi  bila po vašem mnenju poštena?  
 
6. Obseg zaš čite 
 6.1 Raven odobrene zaš čite 
 
Da bi dosegli želene rezulta te, mora odobrena pravna zaš čita zagotavljati ustrezno varstvo 
pred številnimi vedenji in praksami, ki bi lahko škodili imetniku GO in potrošniku. Vendar taka zaščita ne sme neupravi čeno ovirati konkurence na notranjem trgu. 
Sporazum TRIPS predvideva dve vrsti zaš čite: splošno shemo, ki dolo ča minimalne standarde 
zaščite za vse vrste proizvodov ( člen 22), in posebno shemo, ki vzpostavlja višjo raven zaš čite 
le za vina in žgane pija če (člen 23). 
Člen 22 TRIPS dolo ča splošno obveznost za članice STO, da zagotovijo varstvo pred 
zavajajočo uporabo GO in uporabo, ki je dejanje nelojalne konkurence. EU je že odobrila 
veliko višjo raven zaš čite za kmetijske GO. Zato bi z razvojem novega sistema težko 
utemeljili druga čno obravnavanje nekmetijskih proizvodov. To bi lahko negativno vplivalo 
tudi na strategijo EU za zagotavljanje višjih ravni zaš čite za GO EU v tretjih državah.
 
Člen 23 sporazuma TRIPS predvideva veliko višjo raven zaš čite, v skladu s katero morajo 
članice STO prepre čevati uporabo geografske ozna čbe, ki ozna čuje vina ali žgane pija če, ki 
ne izvirajo iz kraja, ki ga ozna čuje določena geografska ozna čba, tudi če je označen resnični 
izvor blaga ali je uporabljena geografska ozna čba v prevodu ali ga spremljajo izrazi, kot so 
„vrsta“, „tip“, „stil“ , „imitacija“ ali podobno. GO za vina in žgane pija če je treba zaš čititi, tudi 
če njena zloraba ne bi zavajala javnosti. 
Višja zaš čita bi mo čno koristila proizvajalcem nekmetijskih proizvodov z GO. Tem 
proizvajalcem bi koristila tudi zaš čita imena, ki je uporabljeno v prevodu v vseh uradnih 
jezikih EU ali ki ga spremljajo izrazi, kot sta „tip“ in „vrsta“. Vendar bi se pove čalo tveganje 
sporov med proizvajalci, saj bi lahko nastala nesoglasja ne le v zvezi z uporabo imena GO, 
ampak tudi v zvezi z njegovo uporab o v prevodu in nekaterih izrazih.  
 
Vprašanji : 
37. Kakšen obseg zaš čite bi bilo treba odobriti za nekmetijske GO v EU?  
38.  Ali bi se morali za zaš čito, odobreno nekmetijskim GO, uporabljati zaš čitni ukrepi, ki so 
že določeni za kmetijske GO na ravni EU? Če je odgovor pritrdilen, v kolikšni meri?  
 
                                                            
52 Pri kmetijskih proizvodih in živilih lahko države članice zara čunajo takso za kritje stroškov upravljanja na njihovi ravni 
(člen 47 Uredbe (EU) št. 1151/2012).  
 
23 
 6.2 Spremljanje in izvrševanje pravic GO 
 
GO so s pravnega vidika posebne pravice intele ktualne lastnine, tj. pr imarno niso individualna 
zasebna lastnina, ampak pripadajo celotni s kupnosti proizvajalcev, ki  izpolnjujejo vnaprej 
določen sklop specifikacij proi zvoda, in so povezane z geografsko lokacijo. Izražajo lahko 
tudi dolo čene vrednote, ki so klju čne za celotno skupnost, na primer lokalne tradicije in 
kulturno dediš čino. Zato javni organi pogosto podpi rajo lokalne proizvajalce GO pri 
spremljanju in izvrševanju pr avic. EU je na primer dolo čila zaščito kmetijskih GO po uradni 
dolžnosti, pri čemer so javni organi odgovorni za vzpostavitev sistema za preverjanje 
skladnosti s pravnimi zahtevami in zagotovite v nemotenega delovanja sistema. Vendar bi 
uvedba takega sistema za nekmetijske GO naložila  dodatne obveznosti in ustvarila stroške za 
javne organe.  
 
Vprašanje : 
39. Ali bi bil po vašem mnenju boljši sistem za spremljanje in izvrševanje pravic za 
nekmetijske GO, ki bi bil izklju čno zasebni, javni ali kombinac ija javnega in zasebnega 
sistema? Prosimo, pojasnite, po možnosti ob upoštevanju u činkovitosti in stroškov ukrepov 
za izvrševanje pravic.  
 
 
 
6.3 Trajanje zaš čite nekmetijske GO 
 
Za nekatere pravice intelektua lne lastnine, npr. patente in na črte, ohranjanje monopola na zelo 
dolgi rok ne bi koristilo družbi . Zato ima njihovo pravno varstvo omejeno trajanje. To ne velja 
za blagovne znamke in GO, ki š čitijo nekatera imena. Registrirana blagovna znamka 
Skupnosti na primer velja deset let od datuma vložitve zahtevka in jo je mogo če neomejeno 
podaljševati za nadaljnja obdobja desetih let. E notna GO za kmetijske proizvode – katere 
namen je ohraniti regionalno/lokalno dediš čino, tradicije in znanje – se zaš čiti za neomejeno 
obdobje, podaljšanje pa  ni potrebno. Ve čina držav članic z vzpostavljenim sistemom sui 
generis  za zaščito GO za nekmetijske proizvode tudi zagotavlja neomejeno zaš čito brez 
potrebe glede podaljšanja.  
 
Vprašanje: 
40. Ali bi morala po vašem mnenju zaš čita GO za nekmetijske proizvode trajati neomejeno ali 
pa bi morala biti omejena z možnostjo podaljšanja? Če zagovarjate omejeno trajanje, kako 
dolgo bi moralo biti? 
 
 
7. Po registraciji 
 7.1 Preklic zaš čite 
 
V nekaterih okoliš činah bi bilo treba odobreno zaš čito preklicati, tudi če je zaščita GO 
odobrena za neomejeno obdobje ali če določena časovna omejitev še ni potekla. To se lahko 
zgodi, tako kot pri kmetijskih GO, kadar proizvodi ne izpolnjujejo pogojev zadevne 
 
24 
 specifikacije ali kadar v dolo čenem časovnem obdobju na trg ni bi l dan noben proizvod pod 
GO.53 Postopek preklica lahko izvaja organ, pris tojen za registracijo, ali neposredno sodiš če. 
Ta postopek bi zagotovil dodatno raven nadzor a in prispeval k sp lošni verodostojnosti 
morebitnega novega sistema. Vendar bi lahko ustvar il negotovost za imetnike  pravic in zvišal 
stroške za organ, pr istojen za postopek.  
 
Vprašanja: 
41. Ali se strinjate, da bi bilo treba omogo čiti preklic GO po registraciji? 
42. Kdo bi lahko zaprosil za preklic GO? 
43. Ali se strinjate, da bi bilo treba v novi sistem, če bi bil vzpostavljen, vklju čiti postopek 
preklica pod enakimi pogoji kot za kmetijske GO? 
 
 
7.2 Morebitna navzkrižja med GO in blagovnimi znamkami 
 
Vzpostaviti bi bilo treba jasno razmerje med potencialnim sistemom GO za nekmetijske 
proizvode in pravom o blagovnih znamkah, da bi  se izognili pravni negotovosti in nejasnosti v 
zvezi z imeni v navzkrižju. 
V skladu s splošnim na čelom prava intelektualne lastnine , ki se uporablja za blagovne 
znamke, na črte, patente itd., prevlada starejša pravica (tj. na čelo „hitrejši po času, močnejši po 
pravici“ ). Uporaba tega na čela za razmerje med blagovnimi znamkami in nekmetijskimi GO 
bi lahko pomagala poenostaviti celoten sistem. 
Enoten sistem GO za kmetijske proizvode vsebuje posebne dolo čbe o razmerju med GO in 
blagovnimi znamkami. Te so: 
a) že obstoje či sloves blagovne znamke lahko prepre či registracijo GO, če bi to lahko zavajalo 
potrošnike glede resni čne identitete proizvoda; 
b) katera koli blagovna znamka, za katero ne velja  zgornji primer in ki je bila prijavljena, 
registrirana ali pridoblje na z dobroverno uporabo  pred datumom vložitve zahtevka za 
registracijo GO na ravni EU, bi mo rala soobstajati z registrirano GO; 
c) registracija GO mora prepre čiti registracijo blagovne znamke , ki je bila prijavljena po 
prijavi GO, če bi bila ta registra cija v navzkrižju z zaš čito, odobreno za GO. V tem primeru 
morajo nacionalni ali evropski uradi za blag ovne znamke po uradni  dolžnosti zavrniti 
registracijo blagovne znamke.  
Za zagotovitev jasnosti in doslednosti na ravni  EU bi lahko predvideli uporabo istih predpisov 
za zaščito GO za nekmetijske proizvode. 
 
Vprašanji: 
44. Ali bi morali za GO in blagovne znamke uporabljati na čelo „hitrejši po času, močnejši po 
pravici“ (tj. starejša pravica vedno prevlada)? 
45. Ali bi morale GO v dolo čenih primerih prevladati nad blagovnimi znamkami? Prosimo, 
                                                            
53 Člen 54 Uredbe (EU) št. 1151/2012 . 
 
25 
 pojasnite.  
 
 
 
Zaključek 
 
Vse zainteresirane strani so povabljene, naj poda jo mnenje o temah, obravnavanih v tej zeleni 
knjigi, tako da odgovorijo na navedena pos amezna vprašanja. Odgovore je treba poslati 
Komisiji do 28. oktobra 2014 po elektronski pošti na naslov: MARKT-CONSULTATION-
GIs@ec.europa.eu . 
Prejeti odgovori bodo objavljeni na spletni strani Generalnega di rektorata za notranji trg in 
storitve, razen če zahtevate druga če. Glede obravnave vaših osebnih podatkov in odgovorov v 
okviru posvetovanja preberite prilože no izjavo o varstvu osebnih podatkov.