Glede smotrnosti je ERS ugotovilo, da Komisija izda veliko količino informacij v primerjavi z državami članicami ali mednarodnimi organizacijami. Komisija je sprejela priporočilo, da zagotovi več informacij o viru in kakovosti podatkov, če so na voljo.

ERS je v svojem poročilu opredelilo tudi dve vrsti programov odhodkov, ki vključujeta posebne vzorce tveganja, tj. programe, ki temeljijo na upravičenosti, in sheme na podlagi povračila stroškov. Navedeno poročilo kaže, da so bile med glavnimi napakami v letu 2016 napake v zvezi z upravičenostjo v shemah na podlagi povračila stroškov. Napake v tej kategoriji so vključevale predvsem neupravičene stroške v zahtevkih za povračilo stroškov ter neupravičene projekte, dejavnosti in upravičence. Pri upravičenih programih je bila najbolj značilna vrsta napake nepravilno navajanje kmetijskih površin. Hkrati je ERS ugotovilo, da so bile upravičene površine natančneje določene kot v prejšnjih letih. Rezultat tega je bil bistven razvoj leta 2016, in sicer da ERS ni odkrilo pomembnih napak v odhodkih, ki temeljijo na pravicah, za neposredno podporo kmetom. Slika 2 prikazuje razčlenitev skupne ocenjene stopnje napake po vrsti napake, kot jo uporablja ERS.

Skladi iz razdelkov kohezije in kmetijstva se v glavnem izvajajo v okviru deljenega upravljanja in so tako v ospredju vprašanj, zastavljenih državam članicam.

Za velik del odhodkov za leto 2016, ki jih je revidiralo ERS, ni bila značilna pomembna stopnja napake, ocenjena stopnja napake pri plačilih, izvedenih iz proračuna EU, pa se je v zadnjih treh letih stalno izboljševala, in sicer s 4,4 % leta 2014 na 3,8 % leta 2015 in 3,1 % leta 2016. Medtem ko je bila za odhodke za vse druge razdelke, razen razdelkov večletnega finančnega okvira 5 (Uprava) in 3 (Varnost in državljanstvo), še vedno značilna pomembna stopnja napake, so se vse posamezne stopnje v obdobju 2015–2016 znižale. Kohezija je največ prispevala k skupni stopnji napake, sledili pa so ji naravni viri, konkurenčnost in Evropa v svetu. Deleži v skupni ocenjeni stopnji napake za leto 2016 po razdelkih večletnega finančnega okvira so predstavljeni v sliki 1.

Države članice so bile tudi pozvane, da odgovorijo na vprašalnik s poudarkom na treh glavnih temah: (1) skladnost s pravili in predpisi, (2) poročanje o smotrnosti poslovanja in (3) spremljanje izvajanja priporočil ERS.

3.1Skladnost s pravili in drugimi predpisi

V letnem poročilu ERS za leto 2016 so opredeljene glavne vrste napak (na podlagi revizij ERS) glede na dve glavni področji porabe EU v okviru deljenega upravljanja (skupna kmetijska politika ter ekonomska, socialna in teritorialna kohezija). Vprašanja so namenjena ocenjevanju, ali se države članice strinjajo s sklepom ERS glede vrst napak in njihove relativne pomembnosti na teh področjih porabe in do katere mere so izvedle ukrepe za preprečitev teh napak.

Odgovori so pokazali, da se velika večina držav članic, tj. okrog tri četrtine, strinja z najpogostejšimi vrstami napak, ki jih je ERS ugotovilo na obeh področjih politike. Države članice so večinoma potrdile tudi relativno pomembnost vrst napak, ki jih je ugotovilo ERS; nižjo stopnjo soglasja na področju kohezije (56 %) v primerjavi z razvojem podeželja (67 %) je mogoče pojasniti z nekoliko bolj različnimi vrstami napak, značilnimi za prejšnjo področje politike. Slika 3 prikazuje podrobnosti o odgovorih držav članic.





Se strinjate, da so to najpogostejše vrste napak? Se strinjate z relativno pomembnostjo teh vrst napak?

* Nekatere države članice so podale ločene odgovore v zvezi z ESRR in ESS.

Nekatere države članice so navedle tudi druge vrste napak, na katere so pogosto naletele na teh področjih politike. Glede kohezije je Estonija poudarila, da imajo nepravilnosti, povezane z državno pomočjo, običajno večje finančne posledice, medtem ko je Finska omenila prekoračitev (odobrenih) stroškov. Madžarska je navedla tri dodatne kategorije, in sicer nezmožnost predložitve dokazil o skladnosti s tržno ceno, dvojno financiranje projektov in kršitev dobrega finančnega poslovodenja. Glede razvoja podeželja je Avstrija poudarila tveganje neizpolnjevanja pogojev, ki urejajo pomoč in večletne obveznosti.

Glede relativne pomembnosti kategorij napak so mnoge države članice (npr. Bolgarija, Češka, Estonija, Irska) poročale, da so kršitve pravil o javnem naročanju še naprej najpomembnejša vrsta pomanjkljivosti.

Nekaj držav članic je predložilo tudi podroben opis ukrepov za preprečevanje teh napak. Opisi so pokazali, da se izvajajo preverjanja in kontrole na ravni organov upravljanja in organov za potrjevanje v skladu z ustreznimi sektorskimi predpisi, ki urejajo uporabo instrumentov. V odgovorih se pogosto navaja, da so organi upravljanja pripravili priročnike, ki vsebujejo pravila poslovanja za notranje sisteme kontrole za izvajanje in upravljanje operativnih programov, ki so v skladu s temi pravili. Revizijski organi so sprejeli strategije, ki se osredotočajo na preglede operacij na kraju samem in revizije sistemov za odkrivanje napak pri upravljanju operacij, ki se izvajajo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI).

Številne države članice so se sklicevale na poenostavitev pravil, povezanih s shemami pomoči, in uporabo poenostavljenega obračunavanja stroškov kot načina, kako odpraviti pogosto pojavljanje napak. Skoraj vsi anketiranci so poudarili koristnost organiziranja izobraževalnih dogodkov za posredniška telesa in upravičence pri objavi razpisov, da bi se povečala ozaveščenost o pravnih zahtevah. V Španiji organi upravljanja ocenijo zmogljivosti posredniških teles, preden jim dodelijo naloge.

V okviru kohezijske politike so bili navedeni številni ukrepi, namenjeni zmanjševanju napak pri javnem naročanju. Hrvaška, Francija in Slovaška so omenile, da so vzpostavile platforme za spletno mreženje strokovnjakov za razpravo o težavah in lažji dostop upravičencev do informacij. Na Hrvaškem, v Latviji in na Slovaškem so nacionalni organi objavili preglede najpogostejših napak v postopkih javnega naročanja. Litva je ustanovila urad za javno naročanje, „ki je odgovoren za izvajanje politike javnega naročanja, uveljavljanje nacionalne zakonodaje o javnem naročanju, preprečevanje, svetovanje na področju javnega naročanja in upravljanje centralnega informacijskega sistema javnega naročanja.“

Na področju kmetijstva sta Poljska in Latvija uvedli elektronski sistem, ki prijaviteljem olajša pravilno navajanje površine zemljišča. Švedska je opisala podobne postopke, ki vključujejo tudi samodejne preglede, pri čemer je navedla, da je ta pristop privedel do bistveno manj napak kot ročna obdelava podatkov. Veliko anketirancev (npr. Ciper, Češka in Grčija) je omenilo koristnost prenosa računalniških podatkov med različnimi (notranjimi in zunanjimi) viri. Malta ohranja in redno pregleduje register tveganja. Irska ima pragmatičen pristop, saj udeležence sheme pomoči opozarja na roke prek kratkih sporočil.

Usklajevanje na osrednji ravni je bilo prav tako opredeljeno kot ključni element v sistemih upravljanja in kontrole. V Franciji „(...) so usklajevalni organi na voljo organom upravljanja in organom za potrjevanje, da se odgovorijo vsa vprašanja v zvezi z upravičenostjo in javnim naročanjem.“ V Nemčiji „so razlage zakonodajnih določb in vprašanja glede izvajanja predmet razprave rednih sestankov z organi upravljanja ESRR.“ Poljska izvaja redna izobraževanja na področju javnega naročanja za regionalne vlade.

3.2 Smotrnost proračuna EU

ERS je v poglavju 3 svojega letnega poročila za leto 2016 poudarilo pomen kakovosti informacij o smotrnosti. Komisija se je zavezala, da bo zagotovila informacije o viru in kakovosti podatkov, če so na voljo. Glede na to, da znaten del podatkov o smotrnosti programov, financiranih iz proračuna EU, zagotovijo države članice, so bile slednje v vprašalniku pozvane, da podajo informacije o kakovosti podatkov o smotrnosti na nacionalni ravni.