Predlog SKLEP SVETA o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi izmenjave pisem za pridobitev članstva v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega tuna /* COM/2015/072 final - 2015/0037 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Komisija za ohranitev južnega tuna (CCSBT) je regionalna organizacija za upravljanje ribištva, pristojna za upravljanje južnega tuna v celotni verigi njegove distribucije. Konvencija za ohranitev južnega tuna je začela veljati 20. maja 1994. Aprila 2001 je bila ustanovljena razširjena komisija CCSBT, da bi ribolovni subjekti, ki niso države, lahko sodelovali pri delu CCSBT. Trenutno razširjena komisija CCSBT vključuje vse člane CCSBT in ribolovne subjekte. V praksi CCSBT sprejema odločitve razširjene komisije brez nadaljnje razprave. Evropska unija je od leta 2006 sodelujoča nečlanica razširjene komisije CCSBT. Sodelujoče nečlanice v celoti sodelujejo v dejavnostih CCSBT, nimajo pa pravice do glasovanja. Status sodelujoče nečlanice zahteva zavezanost ukrepom ohranjanja in upravljanja CCSBT. Ladjevje EU ne lovi južnega tuna. Ulov južnega tuna na območju njegove razširjenosti s strani ladjevja EU je posledica je posledica omejenega prilova v ribolovu s parangalom, v katerem se lovijo tuni in tunom podobne vrste, in sicer pretežno na območju Konvencije Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC). Od leta 2006 se EU dodeljuje kvota 10 ton južnega tuna na leto za prilov v CCSBT. Nasprotno pa uredba o ribolovnih možnostih iz leta 2014[1] prepoveduje ciljni ulov južnega tuna in izrecno navaja, da se dodeljena kvota EU v višini 10 ton uporablja izključno za štetje prilova. Konvencija CCSBT je dostopna samo državam, zato izključuje organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je EU. Svet je 1. decembra 2009 pooblastil Evropsko komisijo, da si v imenu Evropske unije prizadeva spremeniti pravila CCSBT, da bi Evropska unija postala pogodbenica.[2] Po več letih razprav je CCSBT na svojem 20. zasedanju oktobra 2013 spremenila resolucijo o razširjeni komisiji, s čimer je bilo organizacijam za regionalno povezovanje, ki si želijo, omogočeno članstvo v razširjeni komisiji (dotlej so organizacije za regionalno sodelovanje lahko imele samo status sodelujoče nečlanice) z izmenjavo pisem, v katerih vložnik CCSBT izrazi trdno zavezanost spoštovanju pogojev Konvencije in izpolnjevanju odločitev razširjene komisije CCSBT. Po koncu tega postopka bi EU imela pravico do članstva in glasovanja v razširjeni komisiji CCSBT ter razširjenem znanstvenem odboru. Glavni interes EU v CCSBT so podobnosti med upravljanjem južnega tuna (CCSBT) in navadnega tuna (ICCAT) ter želja za zagotovitev usklajenega upravljanja teh staležev. Komisija zato priporoča takšno ukrepanje, da bi se še naprej spodbujal usklajen pristop Unije do ohranjanja vrst v vseh oceanih ter okrepila zaveza Unije za dolgoročno ohranjanje in trajnostno uporabo ribolovnih virov na svetovni ravni. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Ni relevantno. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Namen predloga je odobriti izmenjavo pisem med EU in CCSBT, da bi EU s trenutnim statusom sodelujoče nečlanice postala polnopravna članica razširjene komisije CCSBT. Evropska unija je sodelujoča nečlanica razširjene komisije CCSBT od leta 2006. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Letni odhodek bo odvisen od prispevka EU k proračunu CCSBT, ki je bil določen na letnem zasedanju CCSBT, trenutno pa je ocenjen na približno 70 000 EUR na leto. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI 2015/0037 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi izmenjave pisem za pridobitev članstva v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega tuna SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) (1) Unija je v okviru skupne ribiške politike pristojna za sprejemanje ukrepov za ohranjanje morskih bioloških virov ter sklepanje sporazumov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. (2) Unija je na podlagi Sklepa Sveta 98/392/ES ([3]) pogodbenica Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982, ki od vseh članic mednarodne skupnosti zahteva, da sodelujejo pri ohranjanju in upravljanju morskih bioloških virov. (3) Unija je na podlagi Sklepa Sveta 98/414/ES ([4]) pogodbenica Sporazuma o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib. (4) Svet je 1. decembra 2009 pooblastil Evropsko komisijo, da si v imenu Evropske unije prizadeva spremeniti pravila Konvencije za ohranitev južnega tuna, da bi Evropska unija postala pogodbenica. (5) Na svojem 20. zasedanju oktobra 2013 je Komisija za ohranitev južnega tuna spremenila resolucijo, ki ureja razširjeno komisijo, da bi Evropska unija z izmenjavo pisem lahko postala članica razširjene komisije CCSBT. (6) Glede na to, da plovila, ki plujejo pod zastavami držav članic Unije, lovijo ribolovne vire na območju razširjenosti južnega tuna, je v interesu Unije podpisati in začasno uporabljati izmenjavo pisem za članstvo v razširjeni komisiji CCSBT, da bo Unija lahko učinkovito sodelovala pri izvajanju Konvencije. (7) Po koncu tega postopka bi EU imela pravico do članstva in glasovanja v razširjeni komisiji CCSBT in razširjenem znanstvenem odboru. (8) S takšnim ukrepanjem se bo tudi spodbujal usklajen pristop Unije do ohranjanja vrst v vseh oceanih ter okrepila njena zaveza za dolgoročno ohranjanje in trajnostno uporabo ribolovnih virov na svetovni ravni – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Podpis in začasna uporaba izmenjave pisem za pridobitev članstva v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega tuna se odobrita v imenu Unije. Člen 2 Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe ali oseb, pooblaščenih za podpis izmenjave pisem v imenu Unije. Člen 3 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V Bruslju, Za Svet Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3. Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1) Predlog za sklep Sveta o podpisu in začasni uporabi izmenjave pisem za pridobitev članstva v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega tuna v imenu Evropske unije 2) Predlog za sklep Sveta o sklenitvi izmenjave pisem za pridobitev članstva v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega tuna v imenu Evropske komisije 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB[5] 11 03: Spodbujanje trajnostnega ribištva in zdravega morja na svetovni ravni (regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi o partnerstvu na področju trajnostnega ribištva) 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[6]. X Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Prispevek k dolgoročni trajnosti ribištva po vsem svetu, merjeno glede na število ulovljenih reprezentativnih staležev tuna s stopnjo ribolovne umrljivosti na ravni znanstveno priporočenega največjega trajnostnega donosa ali pod njo. 1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Posamezni cilj št. „regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi o partnerstvu na področju trajnostnega ribištva“: prispevati k dolgoročni trajnosti ribištva po vsem svetu z dejavno udeležbo v mednarodnih organizacijah in s sklepanjem sporazumov o partnerstvu na področju trajnostnega ribištva s tretjimi državami. Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Dejavnost ABB 11 03: Spodbujanje trajnostnega ribištva in zdravega morja na svetovni ravni (regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi o partnerstvu na področju trajnostnega ribištva) 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. S predlogom naj bi se zagotovilo, da bo EU s članstvom v razširjeni komisiji CCSBT in razširjenem znanstvenem odboru, v katerih doslej deluje kot sodelujoča nečlanica, prispevala k dolgoročnemu upravljanju južnega tuna v skladu z znanstvenim mnenjem. Sodelujoče nečlanice v celoti sodelujejo v dejavnostih CCSBT, nimajo pa pravice do glasovanja. Status sodelujoče nečlanice zahteva zavezanost ciljem ohranjanja in upravljanja ter ukrepom CCSBT. 1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. – sodelovanje EU na zasedanjih CCSBT – izboljšana dolgoročna trajnost staležev južnega tuna 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno CCSBT je sodelovanje organizacij za regionalno gospodarsko povezovanje kot članov razširjenega odbora CCSBT odprl na svojem letnem zasedanju leta 2013. Glavni cilj sklepa Sveta je omogočiti, da bi EU lahko postala članica razširjene komisije CCSBT. To je potrebno, da se zagotovi glas EU v postopkih CCSBT, katerih glavni cilji so spodbujanje dolgoročnega ohranjanja in trajnostna uporaba južnega tuna s sodelovanjem med pogodbenicami. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Glavni interes EU v CCSBT so podobnosti med upravljanjem južnega tuna (CCSBT) in navadnega tuna (ICCAT) ter želja zagotoviti usklajeno upravljanje teh staležev. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Evropska unija, ki jo zastopa Komisija, ima dejavno vlogo v šestih organizacijah v zvezi s tuni in 11 regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, ki niso povezane s tuni. Regionalne organizacije za upravljanje ribištva so mednarodne organizacije, katerih članice so države z ribolovnimi interesi na nekem območju. Nekatere upravljajo vse staleže rib na določenem območju, druge pa so usmerjene na določene izrazito selivske vrste, zlasti na tuna, na širših geografskih območjih. Članstvo v organizaciji je odprto za države v regiji („obalne države“) in države z interesi v zadevnih ribištvih. Nekatere regionalne organizacije za upravljanje ribištva imajo izključno svetovalno vlogo, večina pa je pristojna za upravljanje ribištva, določanje omejitev ulova in ribolovnega napora, tehnične ukrepe in nadzor. Pretekle izkušnje kažejo, da bi morala EU svoja prizadevanja usmeriti v reševanje glavnih ovir, zaradi katerih regionalne organizacije za upravljanje ribištva ne morejo izpolniti svojih pooblastil, in sicer z usmeritvijo svojih ukrepov v skladu z naslednjimi smernicami politike: • Delovanje regionalnih organizacij za upravljanje ribištva mora biti okrepljeno s sistematičnimi pregledi uspešnosti v skladu z ustreznimi resolucijami ZN. • Regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva bi morali biti na voljo zanesljivejši znanstveni podatki in mnenja na podlagi večjih naložb EU v zbiranje podatkov, aplikativnih raziskav, znanstvenih spoznanj in znanstvenih dejavnosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva ter spodbujanja drugih članic regionalnih organizacij za upravljanje ribištva k takšnim naložbam. EU bi morala spodbujati širše znanstveno mnenje, zlasti z izvajanjem previdnostnega in ekosistemskega pristopa ter njunega dopolnjevanja z orodji za družbeno-gospodarsko analizo. • Da bi odpravila sedanje stanje pomanjkljive skladnosti nekaterih članic z ukrepi regionalnih organizacij za upravljanje ribištva za ohranjanje in upravljanje, bi morala EU spodbujati naslednje: – redne revizije evidenc o skladnosti za vsako posamezno pogodbenico v okviru zadevne regionalne organizacije za upravljanje ribištva; – opredelitev razlogov za pomanjkljivo skladnost (pomanjkanje zmogljivosti v državah v razvoju) in njihovo odpravo na ustrezen, usmerjen način; – oblikovanje in uporabo preglednih in nediskriminacijskih sankcij v primeru jasne pomanjkljive skladnosti ali premajhnega političnega udejstvovanja pogodbenic. Ta proces lahko spremljajo pobude za nagraditev „skladnih“ in „preglednih“ akterjev (držav zastave ali ladjevja). • Problem presežne zmogljivosti je treba reševati tako na večstranski ravni (pri čemer EU pripravi pobudo skupaj z glavnimi partnerji) in na ravni regionalnih organizacij za upravljanje ribištva. EU bi morala spodbujati odpravo presežne zmogljivosti s pregledom najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj o trajnostnih ravneh ulova in proučitvijo ukrepov za njeno odpravo. Ukrepi lahko vsebujejo ohranitev zmogljivosti na obstoječi ravni ali njeno zmanjšanje ob upoštevanju prizadevanj držav v razvoju, ki želijo razviti lasten ribiški sektor. • Sprejetje sklepov o ohranitvenih ukrepih na podlagi soglasja je najboljše zagotovilo za najvišjo raven skladnosti. Kljub temu bi si morala EU prizadevati za reformo sistemov odločanja v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, zlasti za omogočanje glasovanja, kadar je to potrebno. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Predlog je gonilo globalnega in večstranskega programa, ki spodbuja trajnostni ribolov po vsem svetu, za obravnavo ključnih vprašanj, kot sta odprava nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova (IUU) ter zmanjšanje presežne zmogljivosti. Predlog bolje povezuje ribiško, razvojno, okoljsko, trgovinsko in druge politike za spodbujanje ciljev trajnostnega in odgovornega upravljanja. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic ¨ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: – ¨ trajanje predloga/pobude od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL, – ¨ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. X Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: – Izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja X Neposredno upravljanje – Komisija – X z lastnimi službami, vključno s zaposlenimi v delegacijah Unije, – ¨ prek izvajalskih agencij. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: – ¨ tretjim državam ali organom, ki jih imenujejo, – ¨ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), – ¨ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, – ¨ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, – ¨ subjektom javnega prava, – ¨ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, – ¨ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, – ¨ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. – Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Vsako leto se sprejme proračun CCSBT. Razširjena komisija lahko pregleda, preveri in da pripombe k osnutku proračuna, ki ga predloži sekretariat CCSBT. Izvrševanje teh proračunov vsako leto nadzirajo tudi pogodbenice. Proračun sprejmejo pogodbenice soglasno. Poročanje prav tako letno izvaja sekretariat CCSBT. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Ugotovljena tveganja. Člani CCSBT redno plačujejo prispevke in trenutno ni zaostankov plačil. 2.2.2. Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole. Odhodke CCSBT pregleda odbor za finance in upravljanje. Za nekatere posebne programe se opravlja revizija. 2.2.3. Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak. Omejeni stroški. Medsebojni strokovni pregled. Naknadne spremembe. 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Proračun in odhodke pripravi sekretariat CCSBT, nato pa pregleda in potrdi odbor za finance in upravljanje ter odobri razširjena komisija CCSBT. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka || dif./nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe || 11 03 02 Prispevki mednarodnim organizacijam (2) || dif. || NE || NE || NE || NE || 11 01 04 01 Prispevki mednarodnim organizacijam – Odhodki za upravno poslovodenje (2) || nedif. || NE || NE || NE || NE || 11 01 02 11 Drugi odhodki za upravljanje (5) || nedif. || NE || NE || NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka || dif./nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe || || || || || || 3.2. Ocenjene posledice za odhodke Letni odhodek bo odvisen od prispevka, ki ga mora EU dati v proračun organizacije in o katerem se odloča na letnem zasedanju CCSBT (trenutno ocenjen na približno 70 000 EUR na leto). 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || Številka 2 || Trajnostna rast naravnih virov || || GD MARE || || || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ ||  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || 11. 03 02 || obveznosti || (1) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42 || plačila || (2) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42 || Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1a) || || || || || || || || plačila || (2a) || || || || || || || || Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov || || || || || || || || Številka proračunske vrstice 11.01 04 01 || || (3) || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060 || Odobritve za GD MARE SKUPAJ || obveznosti || =1+1a +3 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48 || plačila || =2+2a +3 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42 plačila || (5) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42  Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ || (6) || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,60 Odobritve iz RAZDELKA <2> večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || =4+ 6 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48 plačila || =5+ 6 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov:  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || ||  Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ || (6) || || || || || || || || Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) || obveznosti || =4+ 6 || || || || || || || || plačila || =5+ 6 || || || || || || || || Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ GD MARE || || ||  Človeški viri || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,156  Drugi upravni odhodki || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,048 GD MARE SKUPAJ || odobritve || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204 Odobritve iz RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || Leto N+4 || Leto N+5 || SKUPAJ Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,684 plačila || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,684 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. – X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ò || || || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ || || REALIZACIJE vrsta || povprečni stroški || št. || stroški || št. || stroški || št. || stroški || št. || stroški || št. || stroški || št. || stroški || št. realizacij skupaj || stroški skupaj POSAMEZNI CILJ št. 1 „regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi o partnerstvu na področju trajnostnega ribištva“: prispevati k dolgoročni trajnosti ribištva po vsem svetu z dejavno udeležbo v mednarodnih organizacijah in s sklepanjem sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s tretjimi državami || || || || || || || || || || || || || Članstvo v CCSBT || || || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 - realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || - realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za posamezni cilj št. 1 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 STROŠKI SKUPAJ || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1. Povzetek – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. – X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || Človeški viri || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,156 Drugi upravni odhodki || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,048 Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204 Odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || Človeški viri || || || || || || || Drugi upravni odhodki || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060 Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060 SKUPAJ || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,264 Potrebe po odobritvah za človeške vire in drugi upravni odhodki se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. . 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. – X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa || || Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || Leto N+4 || Leto N+5 || ||  Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) || || || XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || ||  Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) || || XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) || || || || || || || || XX 01 02 02 (PU, LU, MSD, ZU in NNS na delegacijah) || || || || || || || || XX 01 04 yy || – na sedežu || || || || || || || || – na delegacijah || || || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || SKUPAJ || || || || || || || XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Priprava in prispevek k opredelitvi politike EU v zvezi s političnimi, gospodarskimi in tehničnimi vidiki mednarodnega sodelovanja na področju mednarodnega ribištva. Zastopanje Unije na sestankih, ki jih organizira CCSBT, za predstavitev in zastopanje stališča Unije, kakor je opredeljeno z ustreznimi notranjimi in institucionalnimi postopki. Zagotovitev povezave med razširjeno komisijo, državami članicami in sekretariatom CCSBT za opravljanje dela v obdobju med zasedanji in nalog v okviru CCSBT. Zunanji sodelavci || 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – X Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. ¨ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo || || || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || || || 3.3. Ocenjene posledice za prihodke – X Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – ¨ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: – ¨ za lastna sredstva, – ¨ za razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto || Posledice predloga/pobude[7] leto N || leto N+1 || leto N+2 || leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) Člen …………. || || || || || || || || Za razne namenske prejemke navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov. Navedite metodo za izračun posledic za prihodke. [1] Glej Prilogo IG k Uredbi (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj EU, Uradni list Evropske unije, L 24, 28.1.2014. [2] 16936/09 PECHE 364. [3] UL L 179, 23.6.1998, str. 1. [4] UL L 189, 3.7.1998, str. 14. [5] ABM: upravljanje po dejavnostih, ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [6] Po členu 54(2)(a) oz. (b) finančne uredbe. [7] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (carine, prelevmani na sladkor) se navedejo neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja. PRILOGA k predlogu Sklepa Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi izmenjave pisem za pridobitev članstva v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega tuna (CCSBT) A. Pismo Evropske unije Spoštovani, v čast mi je sklicevati se na Resolucijo o vzpostavitvi razširjene komisije in razširjenega znanstvenega odbora (v nadaljnjem besedilu: Resolucija), kakor je bila oktobra 2013 spremenjena na 20. zasedanju CCSBT. Odstavek 6 Resolucije določa, da lahko katera koli organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, subjekt ali ribolovni subjekt, v primeru, ko so plovila, ki so plula pod njegovo zastavo, kadar koli v zadnjih treh koledarskih letih ujela južnega navadnega tuna, izrazi svojo pripravljenost izvršilnemu sekretarju Komisije, da postane član razširjene komisije in razširjenega znanstvenega odbora. V ta namen bo izvršilni sekretar CCSBT v imenu Komisije izvedel izmenjavo pisem s predstavnikom takšne organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, subjektom ali ribolovnim subjektom. V zvezi z odstavkom 7 Resolucije ni sprememb glede upravičenosti EU do 10 ton za leta 2015–2017. Hvaležen bi Vam bil, če bi me obvestili o prejemu tega pisma in potrdili, da to pismo in Vaš odgovor predstavljata sporazum med CCSBT in Evropsko unijo, da slednja postane članica razširjene komisije in razširjenega znanstvenega odbora CCSBT v skladu z določbami iz zgoraj omenjene resolucije. EU želi potrditi svojo trdno zavezo, da bo še naprej spoštovala pogoje Konvencije CCSBT in odločitve razširjene komisije. Ta sporazum se začne uporabljati dan po dnevu Vašega odgovora. Prejmite izraze mojega globokega spoštovanja. Za Evropsko unijo Predsednik