Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 393/14)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Επανομή“ (Epanomi)

PGI-GR-A0858-AM01

Datum vloge: 30. julij 2015

1. Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1. Vključitev kategorije vinskih proizvodov „belo vino iz prezrelega grozdja“ iz sorte vinske trte malagousia

Sprememba tehnične dokumentacije PGI-GR-A0858 Epanomi, specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta se nanaša na vključitev kategorije vinskega proizvoda „belo vino iz prezrelega grozdja“, ki se bo pridelovalo iz grozdja sorte vinske trte malagousia.

Belo vino iz prezrelega grozdja se od začetka leta 2000 prideluje iz avtohtone sorte malagousia. Gre za eno najboljših sort vinske trte z grškega ozemlja. Sorta izvira iz gorate regije Nafpaktia. Že več kot 35 let se goji v regiji Epanomi ter ima izjemne rezultate in organoleptične lastnosti.

Harmonija med sorto vinske trte malagousia in območjem države je idealna, saj so vsi elementi, povezani z vinogradništvom, ugodni. Podnebne razmere v povezavi z raznolikostjo tal v regiji, tam gojeno sorto vinske trte, nego pri njenem gojenju in tehnikami pridelave vina dajejo belemu vinu iz prezrelega grozdja posebne značilnosti.

Belo vino iz prezrelega grozdja je dobilo medalje na mednarodnih tekmovanjih.

Ta sprememba se nanaša na dele „Opis vina“, „Enološki postopki“, „Največji donosi“, „Vinske sorte grozdja, dovoljene za proizvodnjo vina“ in „Povezava z geografskim območjem“ v enotnem dokumentu in specifikaciji proizvoda.

2.2. Posodobitev tehnične dokumentacije za ZGO Epanomi

Poleg zahtevanih sprememb in v okviru posodobitve tehnične dokumentacije se specifikacija proizvoda spremeni tako: (a) vključitev nacionalnih določb v zvezi z zahtevami in preverjanjem, ki se uporabljajo za vina z ZOP in ZGO, ter izbris razveljavitev in (b) sprememba podatkov o pristojnih nadzornih organih, med drugim ime ministrstva in direktorata ter vključitev generalnega direktorata in popravek imena regionalnih centrov za varstvo rastlin in nadzor kakovosti.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Επανομή (Epanomi)

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

16. Vino iz prezrelega grozdja

4. Opis vina

Suho rdeče vino

— Najmanjši delež skupnega alkohola: 12 vol. %

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,5 vol. %

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): največ 9*

Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7

Globoko sijoča škrlatna barva z opečnato rdečimi odsevi po dolgem staranju vin. Aroma svežega zrelega sadja, začimb, rozin in kakava. Polno telo z uravnoteženim okusom in mehkimi tanini, ki so podkrepljeni s sadjem in intenzivnim aromatičnim zaključkom.

* Če je vsebnost sladkorja višja od 4 g/l, se uporabljajo predpisi iz priloge III, del B, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

V zvezi z lastnostmi, za katere niso navedene natančne vrednosti, se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

Suho belo vino

— Najmanjši delež skupnega alkohola: 11,0 vol. %

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,5 vol. %

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): največ 9*

— Skupna kislina, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5

Intenzivna svetla barva z zelenimi odsevi ali intenzivna zlatorumena barva po določenem obdobju staranja vina. Aroma eksotičnega in poletnega sadja, jasmina, agrumov, vanilje, medu in tobačne note. V ustih kompleksno in bogato s harmonično uravnoteženim okusom, sveža in intenzivno aromatična kislost ter obstojen zaključek.

* Če je vsebnost sladkorja višja od 4 g/l, se uporabljajo predpisi iz priloge III, del B, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

V zvezi z lastnostmi, za katere niso navedene natančne vrednosti, se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Belo vino iz prezrelega grozdja

— Najmanjši delež skupnega alkohola: 15 vol. %

— Vsebnost naravnega sladkorja (v g/l): najmanj 250 g/l

— Skupna kislina, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 6,5

— Vsebnost skupnega žveplovega dioksida vin (v miligramih na liter): največ 300**

To vino, ki je pridelano izključno iz sorte vinske trte malagousia, je temno zlate barve zaradi dolgega obdobja staranja v hrastovih sodih. Kompleksne arome zrelega sadja z belim mesom, kot so breskve, hruške in kutine, ter manga in medu. Izrazita oljnatost v ustih v kombinaciji z ustrezno vsebnostjo kislin in sladko podlago.

** V skladu z odstopanjem iz točke 2(c) priloge I, del B, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/934.

V zvezi z lastnostmi, za katere niso navedene natančne vrednosti, se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 300

5. Enološki postopki

5.1. Osnovni enološki postopki

Vzgoja vinske trte

Pridelovalna praksa

Trte se obdelujejo v skladu s tehnikami gojenja, ki se običajno uporabljajo v regiji.

Vinifikacija belih vin

Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin

Vinifikacija belih vin:

Belo vino z ZGO Epanomi

Bela vina se pridelujejo z modernimi tehnikami proizvodnje; temperatura med alkoholnim vrenjem ne sme preseči 20 °C.

Vinifikacija rdečih vin

Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin

Vinifikacija rdečih vin:

Rdeče vino z ZGO Epanomi se prideluje po klasični metodi vinifikacije rdečih vin.

Vinifikacija belih vin iz prezrelega grozdja

Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin

Belo vino iz prezrelega grozdja z ZGO Epanomi

Grozdje se pusti na trti, da tam prezori, le v letih, kadar podnebne razmere to omogočajo.

Bela vina se pridelujejo z modernimi tehnikami proizvodnje; temperatura med alkoholnim vrenjem ne sme preseči 20 °C.

5.2. Največji donosi

Največji donos v hektolitrih končnega proizvoda na hektar – rdeča vina

88 hektolitrov na hektar

Največji donos v hektolitrih končnega proizvoda na hektar – bela vina

82,5 hektolitra na hektar

Največji donos v hektolitrih končnega proizvoda na hektar – bela vina iz prezrelega grozdja

40 hektolitrov na hektar

Največji donos v kilogramih grozdja na hektar – rdeča vina

11 000 kilogramov grozdja na hektar

Največji donos v kilogramih grozdja na hektar – bela vina

11 000 kilogramov grozdja na hektar

Največji donos v kilogramih grozdja na hektar – bela vina iz prezrelega grozdja

8 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Razmejeno območje

Razmejeno območje proizvodnje vin z ZGO Epanomi zajema regijo južno od Soluna, v naselju Epanomi v občini Thermaïkos.

7. Glavne sorte vinske trte

Limnio N

Αssyrtiko Β

Malagousia B

Chardonnay B

Sauvignon blanc B

Viognier B

Xinomavro N – xinogaltso, popolka

Cabernet sauvignon N

Mourvedre N

Grenache rouge N

Merlot N

Syrah N

8. Opis povezave

8.1 Informacije o geografskem območju – Vina in vina iz prezrelega grozdja

Zgodovinska, kulturna, družbena in gospodarska povezava ter okolje in geografski izvor so pomembni za kategoriji „vino“ in „vino iz prezrelega grozdja“.

A. Zgodovinska povezava

Regija Epanomi je spadala v regijo „Kalamaria“, katere ime pomeni „dobra stran“ in so ji ga nadeli francoski popotniki zaradi dobre kakovosti kmetijskih proizvodov regije. Obstajajo dokazi o pridelavi vina, stari 1500 let, regionalni vinogradi pa so omenjeni tudi v času bizantinskega obdobja. Prva omemba naselja z imenom Panomi (1302) je povezana z obstojem vinskih trt v regiji. Zdi se, da se je vinogradništvo nadaljevalo do konca turške zasedbe. Med popisom iz leta 1875 je bilo zabeleženih 325 vinogradov, med popisom leta 1907 pa 586. Leta 1907 je bilo 27 sadnih mlinov kot samostojnih stavb in 22 v vaških hišah. Najdemo tudi zapise o plačilu davkov turškim lokalnim organom glede gojenja vinogradov in proizvodnje domačega vina.

B. Kulturna, družbena in gospodarska povezava

Od antike sta trta in vino neločljivo povezana s kulturnim, družbenim in gospodarskim življenjem prebivalcev regije.

Ta povezava se je ohranila do danes z organizacijo prireditev in konferenc, katerih namen je predstavljanje vina in kulturne tradicije regije, kot so „vinske poti“ regije Epanomi.

C. Geografsko okolje in geografsko poreklo

Vinogradniška regija Epanomi leži južno od Soluna v občini Thermaïkos. Podnebje je sredozemsko. Povprečna letna temperatura dosega 16 °C, letno povprečje padavin pa znaša 550 mm. V zgodnjih jutranjih urah je veliko rose, ki zmanjša prezračenost, večinoma pa ji sledi suh severni veter, ki razpiha odvečno vlago z rastlinja. Tla so peščeno-glinasta in glinasto-ilovnata. Vsebnost kalcijevega karbonata prispeva k dobri teksturi in odvajanju vode s tal, medtem ko razmeroma visoka vsebnost gline omogoča zbiranje velike količine hranil. Vsebnost organskih snovi je srednja ter prispeva k dobri teksturi in odvajanju vode s tal. Tla imajo rahel do srednji naklon, kar prispeva k boljšemu odvajanju vode in omejuje ali celo izključuje nevarnost bolezni, kot je med drugim peronospora. Vpliv morja skupaj z naklonom in lego tal pomembno zmanjšuje nevarnost zmrzali.

8.2 Informacije o proizvodu za kategorijo „vino“

Bela vina z ZGO Epanomi so intenzivne svetle barve z zelenimi in srebrnimi odsevi ali intenzivne zlatorumene barve po določenem obdobju staranja vina v hrastovih sodih. Aroma je odvisna od vrste, sorte vinske trte in staranja. Vina, za katera je značilna sveža kislost, so kompleksna in bogata v ustih, kar je posledica idealnih pogojev za zorenje sort vinske trte.

Rdeča vina z ZGO Epanomi imajo intenzivno rdečo barvo z modrikastimi odsevi ter arome rdečega jagodičja, začimb, kakava in rozin. Zaradi idealnih podnebnih razmer, ki vladajo v regiji ter so odločilne za dobro tehnološko in fenolno zrelost, imajo bogato telo, uravnotežen okus in mehke tanine.

8.3 Informacije o proizvodu za kategorijo „vino iz prezrelega grozdja“

Vina iz prezrelega grozdja se od začetka leta 2000 pridelujejo iz avtohtone sorte vinske trte malagousia. Ta sorta vinske trte se goji že več kot 35 let in daje izjemne rezultate. Harmonija med to sorto vinske trte in območjem države je idealna, saj so vsi elementi, povezani z vinogradništvom, ugodni.

Grozdje se pusti prezoreti na trsih le v letih, kadar podnebne razmere to omogočajo. Temno zlata barva nastane zaradi dolgotrajnega staranja v hrastovih sodih, za vino pa so značilne arome zrelega sadja z belim mesom in medu. Vino je v ustih lepo zaokroženo, kar je v popolnem ravnotežju z ustrezno vsebnostjo kislin, ki ga odlikuje.

Vina iz prezrelega grozdja so dobila medalje na mednarodnih tekmovanjih, kot so: Decanter World Wine Awards, International Wine Challenge in International Wine & Spirits Competition.

8.4 Vzročna medsebojna povezava za kategorijo „vino“

Kot je podrobno navedeno v prejšnjih delih, je edinstvenost vina z ZGO Epanomi posledica povezave med posebnimi značilnostmi regije (tla, podnebje, vpliv vetrov poleti), gojenimi sortami vinske trte in uporabljenimi gojitvenimi tehnikami.

Podnebje regije Epanomi je idealno za sorte vinske trte, ki se tam gojijo, saj grozdje doseže želeno tehnološko in fenolno zrelost pred obdobjem močnega jesenskega deževja, ki bi škodilo kakovosti grozdja.

Posledica kserotermnih razmer, ki vladajo v regiji, skupaj z vrsto tal, je, da grozdje dozori med sredino avgusta in sredino septembra, odvisno od sorte vinske trte. Tako je učinek kombinacije gojenih sort vinske trte in visokega kserotermnega indeksa regije razlika v vrsti in organoleptičnih lastnostih pridelanih vin, ki neposredno odseva podnebje.

Bele sorte vinske trte se gojijo v najnižjih delih vinogradov, da bi se izognili vodnemu stresu, ki bi zmanjšal vsebnost kislin v vinih. Edina izjema je sorta vinske trte malagousia, ki se goji v srednjih in višjih delih, saj je občutljiva na preveč vlage. Zorenje grozdja sort vinske trte chardonnay, sauvignon blanc in viognier se začne sredi avgusta, sorti vinske trte assyrtiko in malagousia pa dozorita konec avgusta.

Natančneje, sorta vinske trte assyrtiko se je popolnoma prilagodila lokalnemu okolju in daje vina, ki imajo visoko vsebnost kislin, visok delež alkohola, arome zrelega zelenega sadja, cvetlične note in nežno mineralnost v ustih.

Sorta malagousia zori brez težav in daje vina, ki imajo posebej visok delež alkohola, ustrezno vsebnost kislin (zaradi hladnih vetrov, ki pihajo s severa) ter arome tropskega sadja, agrumov in jasmina.

Sorte chardonnay, viognier in sauvignon blanc imajo zaradi toplotnih pogojev zorenja tropski aromatični značaj, ki se združi z močnim volumnom v ustih, ustrezno vsebnostjo kislin in dobro sposobnostjo staranja.

Rdeče sorte vinske trte se gojijo v najvišjih delih vinogradov, kjer tla zadržijo manjšo količino vode, da bi se sprožil želeni vodni stres ter dosegla boljša fenolna in tehnološka zrelost. Vina, pridelana na peščenih tleh, imajo nežne arome, vina, pridelana na tleh z visokim deležem gline, pa imajo izrazit fenolni značaj. Zorenje grozdja se začne proti koncu avgusta za rdeče sorte vinske trte merlot, grenache rouge, sledijo sorte vinske trte syrah, cabernet sauvignon in mourvedre, konča pa se v prvi polovici septembra s sortama vinske trte limnio in xinomavro.

Zlasti sorti vinske trte merlot in grenache rouge dajeta vina z visokim deležem alkohola, ki so mehka v ustih in imajo arome zrelega sadja. Sorte syrah, cabernet sauvignon in mourvedre dajejo dobro strukturirana vina intenzivne barve in z dobro sposobnostjo staranja. Sorta limnio daje vina intenzivne barve s posebnimi aromami rdečega jagodičja in z bogatim volumnom, medtem ko sorta vinske trte xinomavro daje vina z intenzivno barvo zaradi idealnega zorenja sorte vinske trte v regiji, z ustreznim deležem alkohola in lastnostmi rdečega jagodičja.

8.5 Vzročna medsebojna povezava za kategorijo „vino iz prezrelega grozdja“

Sorta malagousia je polidinamična sorta vinske trte, ki lahko glede na gojenje in način vinifikacije daje preprosta vina z aromami muškata in limone, pa tudi vina s kompleksnejšim telesom, z aromami agrumov (citrona, limona), zrelega sadja, zelišč in belega popra. Položaj, lega, relief ter mehanska in kemična sestava vinograda igrajo pomembno vlogo.

Sorta vinske trte malagousia ima dobro sposobnost prilagajanja, vendar je občutljiva na vlago. Zato je posajena na najvišjih ravneh območja, kjer je delež vlage manjši, in sicer na območjih, ki so ugodna za zorenje grozdja. Tako proizvaja kompleksna vina ne le z izrazitimi aromami agrumov in tropskega sadja, temveč tudi z ustrezno vsebnostjo kislin zaradi vetrov s severa, ki odstranijo vlago z rastlinja, in morskih vetričev, ki znižujejo temperaturo grozdja v poletnih mesecih.

Tla so pretežno peščena, z malo hranili in majhnim naklonom, kar omogoča hitro in enostavno odvajanje vode ter ustvarja zelo ugodne pogoje za sorto vinske trte, zlasti v obdobju zorenja. V nasprotnem primeru absorpcija velike količine vode povzroči, da se pretrga tanka kožica sorte vinske trte malagousia in pojavi plesen.

Obenem izbor najstarejših rastlin (30 let in več) skupaj z revnimi tlemi regije daje manjši pridelek in je ugoden za prezorenje sorte vinske trte. V nekaterih letih proizvodnje pa se za spodbujanje zorenja sorte vinske trte uporabi zelena trgatev.

Neposredna izpostavljenost soncu zmanjšuje intenzivnost terpenskih arom sorte vinske trte, ki dajejo značilnosti muškata. Zato mora zasaditev na tem območju potekati v smeri zahod-vzhod, da se zagotovi harmonično zorenje ter zaščiti grozdje pred neposredno izpostavljenostjo sončnim žarkom in tako izgone opeklinam. Hkrati posebno upravljanje listne površine (več kot 2 metra) zagotavlja boljšo senco in boljšo zaščito grozdja.

Klonska selekcija je prav tako prednost. Zasaditev z redčenim klonom sorte vinske trte izboljša zračenje grozdja in zmanjša tveganje plesni.

Nazadnje, ugotovljeno je bilo, da je sorta vinske trte zelo dobro prilagojena na podnebne spremembe. Odsotnost padavin v regiji avgusta in septembra v zadnjih letih omogoča boljše zorenje sorte vinske trte, kar je ugodno za proizvodnjo vina iz prezrelega grozdja skoraj vsako leto.

9. Bistveni dodatni pogoji

Dodatne določbe v zvezi z označevanjem vina

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis navedbe:

člen 53(1), (2) in (6) ter zlasti priloga V k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vlogami za zaščito označb porekla, geografskih označb in tradicionalnih izrazov v vinskem sektorju, postopkom ugovora, omejitvami uporabe, spremembami specifikacij proizvoda, preklicem zaščite ter označevanjem in predstavitvijo.

Na etiketi ekoloških vin z ZGO Epanomi, so navedbi „ekološko“ ali „eko“ ob imenu proizvoda obvezno dodani:

— številka oznake izvajalca nadzora,

— logotip EU,

— navedba „kmetijstvo EU ali/in kmetijstvo Grčija“.

Dodatne določbe v zvezi z označevanjem vina

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis navedbe:

navedbe v zvezi z nekaterimi metodami proizvodnje.

Ministrski odlok št. 280557 z dne 9. junija 2005, „Opredelitev trajanja zorenja, staranja in dajanja na trg vin z označbo porekla visoke kakovosti in domačih vin ter navedb, ki jih je treba uporabiti za njihovo označevanje v zvezi z načinom ali metodo proizvodnje“ (ULHR št. 818, zvezek 2, z dne 15. junija 2005), v členih 3 in 4 določa predpogoje za uporabo naslednjih navedb:

— „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ ali „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (mlado vino)

— „ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (zorenje v sodih ali zoreno v sodih)

— „ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (starano v sodih ali staranje v sodih)

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (fermentirano in zoreno v sodih ali vrenje in zorenje v sodih)

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (vrenje v sodih ali fermentirano v sodih)

Dodatne določbe v zvezi z označevanjem vina

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis navedbe:

navedba leta trgatve na etiketi.

Če je na etiketi vin navedba „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ ali „NEAΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (mlado vino), je obvezno navesti leto trgatve grozdja, kot določa člen 1(2) ministrskega odloka št. 280557 z dne 9. junija 2005, „Opredelitev trajanja zorenja, staranja in dajanja na trg vin z označbo porekla visoke kakovosti in domačih vin ter navedb, ki jih je treba uporabiti za njihovo označevanje v zvezi z načinom ali metodo proizvodnje“ (ULHR št. 818, zvezek 2, z dne 15. junija 2005).

Dodatne določbe v zvezi z označevanjem vina

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis navedbe:

navedbe pri označevanju v skladu z nacionalno zakonodajo.

V skladu z ministrskim odlokom št. 235309 z dne 7. februarja 2002 se na etiketah vin z zaščiteno geografsko označbo (ZGO) Epanomi lahko uporabljajo naslednje tradicionalne navedbe:

ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ (belo vino iz belega grozdja), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ (belo vino iz rdečega grozdja), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΩΠΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ Η ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΓΚΡΙΖΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ (belo vino iz sivega grozdja), ΚΟΚΚΙΝΕΛΙ (Kokkineli), ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ (vino z gričev), ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ (vino s pobočij).

Odstopanja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju.

Opis navedbe:

člen 5(1)(b) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vlogami za zaščito označb porekla, geografskih označb in tradicionalnih izrazov v vinskem sektorju, postopkom ugovora, omejitvami uporabe, spremembami specifikacij proizvoda, preklicem zaščite ter označevanjem in predstavitvijo.

Odstopanja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju.

Opis navedbe:

Skupni ministrski odlok št. 392169 z dne 20. oktobra 1999, „Splošna pravila za uporabo izraza ‚Τοπικός Οίνος‘ (domače vino) v opisu namiznega vina“ (ULHR št. 1985, zvezek 2, z dne 8. novembra 1999), kot je bil spremenjen s skupnim ministrskim odlokom št. 321813 z dne 29. avgusta 2007, v členu 4(c), določa:

„Namizna vina, za katera se lahko uporablja izraz ‚domače vino‘ z geografsko označbo regije, prefekture ali vinorodnega območja, ki je manjše od prefekture, se pridelujejo v vinskih kleteh, ki delujejo v tej ali sosednji prefekturi.“

Natančneje, vina z ZGO Epanomi se lahko pridelujejo v vinogradniških subjektih, ki so v prefekturi Solun ali v sosednjih prefekturah Halkidika, Émathie, Pela, Kilkis in Seres.

Sklic na objavo specifikacije

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/OINOS/PGE_prodiagrafes_epanomh050517.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.