SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 09.03.2005 
KOM(2005) 83 kon čno 
2002/0047 (COD)   
SPOROČILO KOMISIJE 
EVROPSKEMU PARLAMENTU 
 
v skladu z drugim pododstavkom člena 251 (2) Pogodbe ES 
 
v zvezi s 
skupnim stališ čem Sveta o predlogu direktive Ev ropskega parlamenta in Sveta o 
patentibilnosti ra čunalniško izvedenih izumov 
 
SL 2   SL 2002/0047 (COD) 
SPOROČILO KOMISIJE 
EVROPSKEMU PARLAMENTU 
 
v skladu z drugim pododstavkom člena 251 (2) Pogodbe ES 
 
v zvezi s 
skupnim stališ čem Sveta o predlogu direktive Ev ropskega parlamenta in Sveta o 
patentibilnosti ra čunalniško izvedenih izumov 
1- OZADJE  
Datum posredovanja predloga EP in Svetu(dokument COM(2002) 
[92] konč. – [2002/[0047]COD)1: 
 20. februar 2002 
Datum mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora2: 
 19. september 2002 
Datum mnenja Evropskega parlamenta, prvo branje3: 
 24. september 2002 
Datum sprejetja skupnega stališ ča4: 
 07.03.2005 
2- CILJ  PREDLOGA  KOMISIJE 
Namen predloga direktive o patentibilnosti ra čunalniško izvedenih izumov je uskladiti 
določbe nacionalnega patentnega prava v zvezi z izumi, ki delujejo s pomo čjo računalnikov. 
Direktiva bo uvedla nadzor Evropskega sodiš ča nad pravili, ki se upor abljajo na nacionalnih 
sodiščih in patentnih uradih, pris tojnih za oceno ve ljavnosti patentov in  vlog na tem podro čju. 
Glede na to, da številne patente s tega podro čja odobri Evropski patentni  urad, bi se upravni 
svet Evropske patentne organizacije lahko pozvalo, da razmisli o prilagoditvi izvedbenih 
predpisov Evropske patentne konvencije. 
                                                 
1 UL C 151, 25.6.2002, str. 129 COM (2002) 92 kon č. 
2 UL C 61, 14.3.2003, str. 154. 
3 11503/03 CODEC 995 PI 70 
4 vstaviti sklic 
 
SL 3   SL 3- PRIPOMBE  K SKUPNEMU  STALIŠČU 
3.1 Splošne opombe 
Svet je s kvalificirano ve čino sprejel skupno stališ če, ki vklju čuje vsebino približno 25 
sprememb, ki jih je sprejel Parlament ob prvem branju. Komisija je navedla, da sprejema 
skupno stališ če, čeprav to v dolo čenih pogledih odstopa od prvotne ga predloga Komisije. Na 
splošno Komisija meni, da je skupno stališ če doseglo sprejemljivo ravnotežje med interesi 
imetnikov pravice in tekmeci ter potrošniki (vklju čno z odprto kodno skupnostjo). To 
ravnotežje je zagotovljeno tudi v členu 7 z novimi zahtevami, ki obvezujejo Komisijo, da 
spremlja u činek računalniško izvedenih izumov, zlasti na  mala in srednja podjetja in na 
odprto kodno skupnost. 
Kar zadeva Komisijo, direktiv a še naprej obravnava klju čne cilje navedene v obrazložitvenem 
memorandumu predloga Komisije, namre č uskladitev patentnega prava držav članic in 
odpravo pravne negotovosti na tem podro čju. Zelo pomembno je omeniti, da do sedaj še ni 
bilo nobenega zakonodajnega instrumenta Skupnosti,  ki bi zadeval splošno patentno pravo 
bodisi horizontalno bodisi tako, da  se posebno nanaša na ra čunalniško izvedene izume. S 
sprejetjem te direktiv e bi se na tem podro čju tako prvi č in izrecno v pristojnosti Skupnosti 
uveljavilo patentno pravo. 
Če direktiva ne bi bila sprejeta, bi to prepre čilo institucijam Skupnosti izvajanje nadzora na 
tem strateškem podro čju evropskega gospodarstva, ki bi tako ostal v pristojnosti zgolj 
nacionalnih patentnih uradov in sodiš č ter Evropske patentne organizacije v Münchnu.  
3.1.1 Patentni zahtevki za ra čunalniške programe kot izdelke 
Čeprav predlog Komisije ni izre cno dovolil patentnih zahtevkov za ra čunalniške programe, 
same ali na nosilcih, je Komisija sprejela člen 5(2) skupnega stališ ča, katerega je treba 
razumeti v zvezi z uveljavljanjem  (obstoječih) pravic iz patenta, in ne s širjenjem obsega 
patentiranja . To je poudarjeno z izrecno povezavo na člen 5(1), kot je na vedeno spodaj. Ker 
je povezavo med členom 5(2) in izklju čitvijo računalniških programov kot takih (kot je 
izrecno dolo čeno v členu 4(1)), mogo če različno interpretirati bo be sedilo morda potrebovalo 
nadaljnjo pojasnitev. 
Dejanja, v zvezi z ra čunalniškimi programi, samimi ali na nosilcih, so lahko vklju čena v 
postopke za kršitev, za katero je  delno sokriv tudi imetnik pa tentnih pravic, tudi brez dolo čb, 
enakih členu 5(2). U činek člena 5(2) je tako olajšanje uveljavljanja zakonitih pravic z 
zagotavljanjem, da so taka dejanja lahko neposredne kršitve, in ne zgolj kršitve, za katere je 
delno sokriv tudi imetnik patentnih pravic . To je še zlasti pomembno v primerih čezmejnih 
kršitev, saj sodiš ča držav članic niso pristojna za kršitve, za katere je delno sokriv tudi imetnik 
patentnih pravic, ki se zgodijo z unaj njihovih nacionalnih ozemelj. 
V vsakem primeru, zadnji del člena 5(2) jasno pravi, da patentni zahtevek za ra čunalniški 
program, sam ali na nosilcu, predstavlja izvedbo  patentibilnega izdelka ali postopka, 
zahtevanega v isti patentni  prijavi (in spada v obseg člena 5(1)). To zagotavlja, da člen 5(2) ne 
more predstavljati zaš čite enake patentibilnosti ra čunalniških programov kot takih, kar je 
tolmačenje, ki ga nadalje potrjuje izrecno dikcija v skupnem stališ ču, zlasti v odstavkih 1 in 2 
člena 4.  
 
SL 4   SL 3.1.2. Interoperabilnost 
Komisija je mo čno zavezana pospeševanju interoperabil nosti kot sredstva za spodbujanje 
inovacij in konkurence. To je skladn o s cilji predloga Komisije o pomo či pri zaščiti naložb v 
izume, ki so novi, so inventivni in so uporabni  v industriji. Pomembno je omeniti, da zahteva 
po zadostnem razkritju patentiranega izuma,  lahko olajša dostop do podatkov, uporabnih pri 
doseganju interoperabilnosti ra čunalniško izvedenih izumov. 
Komisija je potrdila svojo zavezo cilju politik e spodbujanja interoperab ilnosti in spodbujanja 
inovacij z izrecno ohranitvijo obstoje čih izjem v zvezi z interoperabilnostjo zakona o 
avtorskih pravicah v členu 6. 
Komisija je meni, da je skupno stališ če Sveta v skladu s temi ci lji. Ohranjeni so bili 
enakovredni pogoji za patentibilnost v novih členih 3 in 4 (tolma čena v skladu s členom 2). 
Kot je bilo izraženo v izjavi Komisije, ki jo je treba vnest i v zapisnik sprejetja skupnega 
stališča Sveta (glej spodaj), Komisija meni, da člen 6, tolma čen v skladu z uvodno izjavo 22, 
dovoljuje vsa dejanja, opisana v členih 5 in 6 Direktive 91/ 250/EGS o pravnem varstvu 
računalniških programov, vklju čno z vsemi dejanji, potrebnimi za zagotovitev 
interoperabilnosti, brez potrebe po sogl asju imetnika patentne pravice.  
Komisija pozdravlja tudi dejstvo, da so bili zaš čitni ukrepi za interoperabilnost okrepljeni v 
členu 8(d) in (g), ki obvezuje Komisijo, da poro ča, kakšen u činek je imelo sprejetje direktive 
na stanje v zvezi z interoperabilnostjo. 
Z vidika cilja Skupnosti glede pospeševanja inter operabilnosti namerava Komisija omogo čiti 
zbliževanje stališ č Sveta in Parlamenta na osnovi sp rememb, ki sta jih v prvem branju 
predlagali obe instituciji.  
Uvodna izjava 21 tudi opozarja, da za ponudnika s prevladujo čim tržnim položajem, ki ne 
dovoli uporabe patentirane tehnike , da bi zagotovil interopera bilnost, veljajo pravila o 
konkurenci, zlasti člena 81 in 82 Pogodbe. Uporaba teh členov torej prispeva k doseganju 
zgoraj dolo čenih ciljev, čeprav je, seveda, pomembno omeniti, da zgolj konkuren čno pravo ne 
more rešiti vseh potencial nih problemov na tem podro čju. 
3.2 Odgovor na spremembe, ki jih je sp rejel Parlament med prvo obravnavo 
Spremembe sprejete v celoti: 1, 2, 3, 34 (=115), 7, 8, 11, 12, 13, 15, 16, 71, 92, 23, 26, 27. 
Spremembe sprejete z manjšimi popravki: 85, 9, 86, 17, 19, 25. Spremembi 88 in 89 sta bili sprejeti vendar v revidirani obliki. Del spremembe 107 (=69) je bil sprejet (zamisel, da mora biti tehni čni prispevek nov) in 
nekaj besedila spremembe 76 je bilo uporabljenega v uvodni  izjavi 17, ki obravnava 
vprašanje, ki ga je poskušala  obravnavati ta sprememba. 
3.3 Spremembe, ki jih je med svoj imi razpravami predlagal Svet 
Uvodna izjava 1 
Svet je sprejel spremembo 1 Parlamenta. 
 
SL 5   SL Uvodna izjava 5 
Svet je sprejel spremembo 2 Parlamenta. Uvodna izjava 8 Svet je vklju čil spremembo 3 Parlamenta in dr ugo polovico spremembe 88 v svojo novo 
uvodno izjavo. Zdelo se je, da je sprememb a 3 enakovredna, vendar jasnejša ponovitev 
prvega dela spremembe 88. 
Uvodni izjavi 12 in 13 Svet je prestavil prvi del uvodne izjave 11 v predlogu Komisije v uvodno izjavo 12 predloga 
Komisije. 
Uvodna izjava 13 predloga Komisije ( črtana) 
Svet je sprejel spremembo 34 (=115) Parlamenta. Uvodna izjava 14 Svet je sprejel spremembo 85 Parlamenta. Uvodna izjava 15 Svet je sprejel spremembo 7 Parlamenta. Uvodna izjava 16 Svet je sprejel spremembo 8 Parlamenta. Uvodna izjava 17 Svet je sprejel spremembo 9 Parlamenta. Uvodna izjava 18 Svet je sprejel spremembo 86 Parlamenta z majhnim popravkom, da bi ohranil skladnost s 
členi in standardno pate ntno terminologijo („o čitno ali netehni čno“ nadomesti „trivialno“). 
Uvodna izjava 20 Svet je sprejel spremembo 11 Parlamenta. Uvodna izjava 21 
To uvodno izjavo je Svet spremenil, glede na besedilo spremembe 76 Parlamenta, ki 
obravnava vprašanje interoperabilnosti. 
Uvodna izjava 22 Svet je sprejel spremembo 13 Parlamenta. 
 
SL 6   SL Člen 2 
Svet je črtal sklic Komisije na „ prima facie“  nove zna čilnosti v členu 2(a). V členu 2(b) je 
Svet dodal del spremembe 107 (=69), ki dolo ča tehnični prispevek kot nov, in dodal nov 
stavek, prenesen iz člena 4(3) predloga Komisije, da dolo či na kakšen na čin je ocenjen novi 
tehnični prispevek. 
Člen 3 predloga Komisije ( črtan) 
Svet je sprejel spremembo 15 Parlamenta. Člen 3 
Svet je v skladu s spremembo 16 Parlamenta ponovno poudaril in združil odstavka (1) in (2) 
člena 4 predloga Komisije v en sam odstavek in prenesel vsebino člena 4(3) predloga 
Komisije v člen 2(b), kot je omenjeno zgoraj. 
Člen 4 
Svet je vstavil nov člen 4. Člen 4 (1) ponovi na čelo, da ra čunalniški program kot tak ne more 
biti patentibilni izum. Člen 4(2) je sprememba 17 Parlamenta z nekaj dodanega besedila, ki 
pojasni, da niso vse oblike ukinjenega programa (npr. izvorne ali objekt ne kode) patentibilne. 
Člen 5 
Svet je dodal člen 5(2) o zavrnitvi zahtevkov za ra čunalniške programe, same ali na nosilcih, 
razen če zahtevani program ne uveljavlja izdelk a ali postopka zahtevanega v skladu s členom 
5(1) v isti patentni prijavi. 
Člen 6 
Svet je spremenil člen 6 v skladu s spremembo 19 Parlamenta ob isto časni točni navedbi 
ustreznih členov Direktive 91/250/EGS, ki se uporabljajo v zvezi s tem. 
Člen 7 
Svet je sprejel spremembo 71 Parlamenta. Člen 8 
Svet je sprejel spremembe 92, 23, 25, 26 Parlamenta in duh spremembe 89. V členu 8(b) je 
dodal tudi omembo zunanjih obvez nosti Skupnosti. To je razumljeno predvsem kot sklic na 
Sporazum TRIPS. Iz odstavka (f), ki  ga je uvedla sprememba 25 je bil črtan sklic na patent 
Skupnosti, saj ne spada v obseg te direktive. Novi  odstavek (g), za katerega je Svet mislil, da 
je jasnejši, je ponovitev namenov iz spremembe 89. 
Člen 9 
Svet je sprejel spremembo 27 Parlamenta. Člen 10 
 
SL 7   SL Svet je dolo čil štiriindvajset-mese čni rok za prenos (ni bil dolo čen v predlogu Komisije). 
Parlament je predvidel osemnajst mesecev. 
3.4 Stališ če Komisije o skupnem stališ ču Sveta 
Na splošno Komisija podpira skupno stališ če Sveta, saj to ohran ja ravnotežje, dolo čeno v 
prvotnem predlogu, in obenem pojasni dolo čene vidike za katere se je pokazalo, da zadevajo 
Parlament. Ve čina sprememb, ki jih je vnesel Svet, temelji na spremembah Parlamenta, za 
katere je Komisija že navedla, da jih la hko podpre. Preostale razlike med skupnim stališ čem 
Sveta in prvotnim predlogom Ko misije so navedene spodaj. 
Uvodna izjava 13  predloga Komisije ( črtana) 
Komisija lahko sprejme to črtanje, saj je vsebina v širšem smislu ponovljena v uvodni izjavi 
16, kot je bila vnesena s spremembo 8 Parlamenta. 
Uvodna izjava 21 
Komisija podpira novo besedi lo reševanja možnih konkuren čnih vprašanj med podjetji, preko 
vzpostavljenih pravil. Uporaba členov 81 in 82 torej pripomor e k doseganju ciljev, ki so 
podlaga te direktive. Ta uvodna izjava  je koristen primer možnega konkuren čnega problema, 
ki vključuje interoperabilnost, zlasti, kjer vod ilni dobavitelj zavrne uporabo patentirane 
tehnike, ki je potrebna zgolj za zag otovitev pretvorbe konvencij dveh razli čnih računalniških 
sistemov ali mrež, s čimer bi omogo čila komunikacijo in izmenjavo podatkov med njima. 
Člen 2 
Sprejemljiva je vklju čitev zahteve, da mora biti tehni čni prispevek nov. 
Člen 4 
Novi odstavek 1 tega člena navaja obstoje čo zakonodajo, in ker si je Komisija zadala, da bo 
razjasnila in ne spremenila obstoje če pravno stanje, je to sprejemljiv dodatek. 
Komisija lahko sprejme t udi pojasnilo odstavka 2. 
Člen 5 
Komisija lahko podpre dodatek v odstavku 2 saj v skupnem okvir u, saj koristno pojasnjuje 
pogoje, pod katerimi se lahko odobrijo nekatere oblike patentnih zahtevk ov in je uravnotežen 
z drugimi dolo čbami. 
Člen 6 
Smiselno je natan čno sklicevanje na ustrezne dolo čbe o interoperabilnosti, tako da je 
Komisija dodatnim pojasnilom naklonjena. 
Člen 10 
Čeprav bi Komisija raje dala prednost hitrej šemu roku za prenos, kI ga je predvidel 
Parlament, lahko sprejme štiriindvajset mesecev kot izvedbeni rok. 
 
SL 8   SL 4- SKLEP 
Komisija lahko sprejme skupno stališ če Sveta saj meni, da ohranja ravnotežje, ki je bilo cilj 
prvotnega predloga. Obstoje če besedilo zlasti zagotavlja  spodbujanje inovacij na tem 
področju in ohranja svobodo trženja  novih proizvodov vendar, isto časno dovoli, da imetniki 
pravic slednje u činkovito, a sorazmerno uveljavljajo proti kršiteljem. Harmonizacija na ravni 
Skupnosti zagotavlja, da je uveljavljanje teh pr avic širom Evropske unije dosledno in tako 
zagotavlja u činkovito delovanje enotnega trga. 
Komisija vabi Parlament, da se aktivno vklju či v nadaljnji medinstitucionalni dialog, da bi 
zagotovil sprejetje direktive, ki izpolnjuje te c ilje in je pripravljena še naprej sodelovati s 
Parlamentom in Svetom o klju čnih vprašanjih, ki zadevajo to direktivo, predvsem z vidika 
zavezanosti Komisije k spodbujan ju interoperabilnosti. 
5- IZJAVA KOMISIJE 
V zapisnik sprejetja skupnega stališ ča Sveta se zapiše naslednja izjava 
„Komisija meni, da člen 6, tolma čen v skladu z uvodno izjavo 22, dovoljuje vsako dejanje, 
opisano v členih 5 in 6 Direktive 91/ 250/EGS o pravnem varstvu ra čunalniških programov, 
vključno z vsemi dejanji, potrebnimi za zagotovi tev interoperabilnos ti, brez potrebe po 
soglasju imetnika patentne pravice.“