Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 252/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„CASTAGNA DI ROCCAMONFINA“

EU št.: PGI-IT-02764 – 16.3.2021

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime [ZOP ali ZGO]

„Castagna di Roccamonfina“

2. Država članica ali tretja država

Italija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena geografska označba (ZGO) „Castagna di Roccamonfina“ označuje plodove kultivarjev primitiva (ali tempestiva), napoletana (ali riccia ali riccia napoletana), mercogliana (ali marrone), paccuta in lucente (ali lucida), pridelane na opredeljenem geografskem območju.

Proizvod mora imeti ob sprostitvi na trg naslednje značilnosti:

a) sveži kostanj: — plod: asimetrična oblika, ki prehaja v okroglo, srednje velikosti, — razvrščanje po velikosti: največ 110 plodov na kg izbranega in/ali po velikosti razvrščenega proizvoda, — užitni del: najmanj 83 %, — perikarp: največ 17 % celotnega ploda, kostanjevo rjave barve, s temnejšimi progami, ki ne izstopajo, tanek in trde konsistence, — jedrce: mlečno bele barve, hrustljave konsistence ter zmerno sladkega in nežnega okusa, — kemijska sestava užitnega dela: — voda: 51–57 %, — beljakovine: 2,3–3,3 g/100 g, — ogljikovi hidrati skupaj: 38–46 g/100 g, — lipidi: 1,5–2,3 g/100 g, — lupina: tanka, rjave barve, le na redkih mestih prodira v jedrce in se ga srednje močno drži, — glede prisotnosti črvivih, deformiranih, plesnivih in nagubanih plodov veljajo dovoljena odstopanja, določena v splošnih tržnih standardih (Priloga I, del A, k Uredbi (ES) št. 543/2011);

b) neoluščen suhi kostanj: — asimetrična oblika, ki prehaja v okroglo, precej mehka konsistenca, okus po sladkem olupljenem sadju, — razvrščanje po velikosti: največ 250 plodov na kg, — kemijska sestava užitnega dela: — voda: največ 15 %, — beljakovine: 4,4–5,4 g/100 g, — ogljikovi hidrati skupaj: 60–65 g/100 g, — lipidi: 3–3,5 g/100 g, — izkoristek suhega neoluščenega proizvoda: največ 50 % glede na težo, — perikarp: tanek s trdo konsistenco, — glede prisotnosti notranjih ali zunanjih napak (poškodovani, črvivi, plesnivi plodovi) veljajo dovoljena odstopanja, določena v splošnih tržnih standardih (Priloga I, del A, k Uredbi (ES) št. 543/2011).

Proizvod mora biti brez kakršne koli aktivne okužbe;

c) cel oluščen posušen kostanj: — okrogla oblika, dokaj mehka konsistenca, sladek okus, — razvrščanje po velikosti: največ 300 plodov na kg, — vsebnost vlage v celem suhem plodu: največ 15 %, — izkoristek oluščenega posušenega proizvoda: največ 50 % glede na težo, — glede prisotnosti notranjih ali zunanjih napak (poškodovani, črvivi, plesnivi plodovi) veljajo dovoljena odstopanja, določena v splošnih tržnih standardih (Priloga I, del A, k Uredbi (ES) št. 543/2011).

Proizvod mora biti brez kakršne koli aktivne okužbe;

d) cel olupljen kostanj: — okrogla oblika, dokaj hrustljava konsistenca, sladek okus, — razvrščanje po velikosti: največ 200 plodov na kg, — prisotnost lupine na plodu: največ 3 %, — prisotnost črvivih ali plesnivih plodov: največ 2 %, — prisotnost ožganih plodov: največ 5 %.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

–

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Postopki sortiranja, razvrščanja po velikosti, obdelave, sterilizacije, sušenja, luščenja in konzerviranja plodov se izvajajo na ozemlju, opredeljenem v točki 4 v nadaljevanju.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

— Pakiranje svežega proizvoda: proizvod je treba tržiti v vsebnikih s prostornino od 0,250 kg do 25 kg, izdelanih iz materiala, ki ga dovoljujeta nacionalna zakonodaja in zakonodaja EU.

— Pakiranje neoluščenega posušenega proizvoda: neoluščen posušen proizvod se trži v embalaži, dovoljeni z nacionalno zakonodajo in zakonodajo EU, ki vsebuje od 0,150 kg do 25 kg proizvoda.

— Pakiranje oluščenega posušenega proizvoda: neoluščen posušen proizvod se trži v embalaži, dovoljeni z nacionalno zakonodajo in zakonodajo EU, ki vsebuje od 0,150 kg do 25 kg proizvoda.

— Pakiranje olupljenega proizvoda: za cele olupljene kostanje se uporabijo vrste embalaže, ki so dovoljene z veljavno zakonodajo za ta proizvod, če to ne vpliva na kakovostne lastnosti proizvoda. Prisotnost kakršnih koli tujkov ni dovoljena.

Dovoljena sta vakuumsko pakiranje z zaščitno atmosfero in globoko zamrzovanje proizvoda.

Vsebniki morajo biti vedno zaprti tako, da vsebine ni mogoče odstraniti, ne da bi se pri tem raztrgal pečat.

Pakiranje poteka pod nadzorom organa, ki ga je ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo pooblastilo za nadzor proizvoda „Castagna di Roccamonfina“ ZGO. Tako se potrdi poreklo in preveri, ali sta proizvod in način njegove predstavitve v skladu s specifikacijo proizvoda.

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na etiketah na prodajni embalaži mora biti jasno in čitljivo napisano ime „Castagna di Roccamonfina“, ki mu sledita kratica ZGO in naslednji logotip:

K imenu označbe „Castagna di Roccamonfina“ je prepovedano dodajati kakršno koli opredelitev, ki ni izrecno določena, vključno s pridevniki: fine (žlahten), scelto (izbran), selezionato (izbran) ali superiore (najboljše kakovosti). Dovoljene so resnične in preverljive navedbe, ki opisujejo metode proizvajalcev, kot so: ime uporabljenega kultivarja ali „ročno pobran proizvod“. Dosledno se lahko navedejo imena, firme in blagovne znamke, če ne vključujejo hvaljenja proizvoda in ne zavajajo potrošnika. Uporaba drugih geografskih navedb je prepovedana.

Na etiketo se ne smejo dodati nobena druga imena, ki niso izrecno določena v tej specifikaciji proizvoda. Navesti je treba tudi naslednje: ime, firmo in naslov proizvajalca in pakirnice ter vse informacije, ki se zahtevajo z veljavno zakonodajo.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje ZGO „Castagna di Roccamonfina“ zajema celotno upravno ozemlje občin: Caianello, Conca della Campania, Galluccio, Marzano Appio, Roccamonfina, Sessa Aurunca, Teano, Tora in Piccilli, ki spadajo v pokrajino Caserta.

5. Povezava z geografskim območjem

Zahtevek za priznanje imena „Castagna di Roccamonfina“ temelji na velikem nacionalnem in mednarodnem ugledu proizvoda ter njegovi glavni značilnosti, ki je zgodnja dozorelost plodov.

Nad celotnim geografskim območjem proizvoda „Castagna di Roccamonfina“ se dviga Vulcano Roccamonfina, najstarejše vulkansko območje v Kampanji, ki je temeljni element zgodovine in življenja okolice, še veličastnejše pa je zaradi prostranih in čudovitih kostanjevih gozdov, ki pokrivajo večji del območja. Kar zadeva rastlinstvo, dejansko prevladuje pravi kostanj (Castanea sativa), ki je razširjen po skoraj celotnem vulkanskem območju.

V različnih geoloških obdobjih je vulkanski kompleks Roccamonfina izvrgel dovolj piroklastičnega materiala, da je prekril ogromno območje, zaradi česar je zemlja postala izjemno rodovitna. Celotno območje ima nevtralna do kisla tla, ki so idealna za gojenje kostanja. Območje prekrivajo dobra, globoka, zelo rodovitna tla s kislim pH, z veliko humusa in bogatimi podzemnimi plastmi. Tudi podnebje je zelo ugodno za nasade kostanja, saj povprečna letna količina padavin znaša 838 mm, povprečna temperatura pa 12,8 °C.

Te talne in podnebne razmere (vulkanska prst, nizka nadmorska višina, toplo in vlažno podnebje) so še posebno ugodne za zgodnje zorenje plodov, kar omogoča zgodnjo predstavitev proizvoda na italijanskih in tujih kostanjevih sejmih. Kot potrjujejo tržna poročila in seznami, se s kostanjem „Castagna di Roccamonfina“ dejansko začne trženje kostanja v Italiji (če izvzamemo proizvodnjo evropsko-japonskih hibridov). Na območju ZGO se namreč pobiranje, ki ga olajša zgodnje naravno odpadanje kostanja, običajno konča takrat, ko se na vseh drugih pridelovalnih območjih šele začne, tj. med 10. in 20. oktobrom.

Kostanj „Castagna di Roccamonfina“ kot simbol lokalnega kmetijskega gospodarstva in podeželske kulture območja ima tudi zelo dolgo zgodovino.

Kostanj je bil na območju Roccamonfina prisoten že več sto let pred rimsko prevlado na tem območju. V srednjem veku, po barbarskih vpadih, pa je gojenje kostanja postalo pomemben del gospodarstva na tem območju in vir preživetja lokalnega prebivalstva. Kostanj je bil pozimi in v času lakote glavni vir hrane ter je imel ključno vlogo v družinskem življenju prebivalcev območja Roccamonfina in okolice. Iz njegovega lesa so izdelovali strešne tramove za hiše, pohištvo in orodje ter z njim kurili v pečeh in kaminih. Obstajajo številne zgodovinske omembe kostanja iz obdobja srednjega veka, predvsem v povezavi s prenosi lastništva kostanjevih nasadov, ki so zapisani v aktih o nasledstvu in prodaji ter odlokih, od katerih jih je veliko še vedno shranjenih v dragocenih arhivih in knjižnicah, ki jih je mogoče najti po celotnem območju. S prihodom Anžujcev leta 1270 je kostanj iz Roccamonfine postal pomemben tudi v trgovini. Območje je dejansko pridobilo pravico do tedenske tržnice jeseni in vsakoletnega sejma.

Toda prava in najbolj priljubljena zgodba o kostanju „Castagna di Roccamonfina“, ki so jo stoletja iz roda v rod prenašali lokalni prebivalci, se je začela z zgodovino najdragocenejšega zgodovinskega in verskega kraja na tem območju, in sicer Santuario della Madonna dei Lattani (Marijino svetišče v Lattaniju), verskega kompleksa, obdanega s starimi kostanjevimi gozdovi, ki ga sestavljajo cerkev, frančiškanski samostan (Convento dei frati francescani) in eremitaža svetega Bernardina (Eremitaggio di San Bernardino), ki je bila znana že v času gradnje svetišča. Po legendi je sveti Bernardin prišel v Roccamonfino, da bi se poklonil Marijini sliki, ki jo je pastirček našel v bližnji jami, in v zemljo posadil suho vejo kostanja, ki je nato pognala liste. Menihi so nato potaknjence svetega drevesa cepili na bližnje kostanje in tako je po besedah prebivalcev nastal kostanj „Castagna di Roccamonfin“.

Preplet okolja, ugodnega za kostanj, in sposobnosti lokalnih kmetov, da izberejo divje ekotipe, je skozi stoletja omogočil razvoj bogatega družbeno-gospodarskega in kulturnega tkiva. Zato so proizvajalci naslednjih generacij gojili ta divji gozdni proizvod, ga izboljševali ter širili njegovo ime in sloves daleč onkraj neposrednega območja.

Vse večji pomen gojenja kostanja na tem območju skozi stoletja potrjujejo zakoni in statuti, izdani od poznega srednjega veka do moderne dobe in namenjeni zaščiti skupne rabe kostanjevih gozdov, pri čemer so nalagali zelo visoke kazni tistim, ki so nezakonito ali goljufivo nabirali plodove, zlasti v času, ko so ti padali z dreves.

Gospodarski pomen kostanja za to območje potrjujejo tudi pisni viri iz poznejših stoletij, ki niso le lokalni, kot je La Sede Degli Aurunci iz leta 1737, ki jasno kaže pomen kostanja „Castagna di Roccamonfina“, predvsem kot dragocenega gospodarskega vira za celotno območje.

Še bolje pa njegov pomen dokumentirajo tržna poročila, v katerih se od sredine 19. stoletja beležijo prodajne cene kostanja „Castagna di Roccamonfina“, razčlenjene po različnih sortah. Med njimi je tudi Catasto Provvisorio del Comune di Marzano iz leta 1834, v katerem je poleg drugih kupljenih in prodanih sort v občini omenjen tudi: le Castagne Tempestive di Roccamonfina (zgodnji kostanj iz Roccamonfine).

Sledili so še drugi zgodovinski in gospodarski dokazi o pomenu kostanja „Castagna di Roccamonfina“, ki jih je bilo vse več, in sicer v upravnih aktih, notarskih zapisih o nakupu in prodaji, tržnih poročilih in delih ter tehničnih člankih in znanstvenih poročilih o preizkusih, ki so jih na območju opravili strokovni raziskovalci.

V 80. in 90. letih prejšnjega stoletja je bilo gojenje kostanja na območju Roccamonfina znano po visoki stopnji inovativnosti ter vztrajnem in rednem obrezovanju. Deloma zato, ker je prodaja plodov vse bolj donosna, zlasti pozno poleti, ko se v velikih mestih prodaja skoraj izključno pečen kostanj „Castagna di Roccamonfina“, za katerega je znano, da dozori zgodaj.

To je plodno obdobje za promocijo proizvoda, ki jo izvajajo tudi institucije, kot so regija Kampanja, pokrajina Caserta in gospodarska zbornica. Kostanj „Castagna di Roccamonfina“ se od 90. let prejšnjega stoletja omenja v več publikacijah, v katerih je pogosto opisan kot eden od proizvodov iz značilnega nabora odličnih kmetijsko-živilskih proizvodov, kar kaže tudi njegov gospodarski pomen. To so Guida su Roccamonfina e il Monte S. Croce iz leta 1996, Campania Terra dell’Ortofrutta iz leta 2003 in Campania, luoghi, sapori, eccellenze iz leta 2019, če jih omenimo le nekaj.

Pobiranje kostanja na tem območju, ki se začne pozno poleti, je bilo od nekdaj dogodek, ki je bolj kot gospodarsko poročilo za pridelovalno leto zaznamovalo najpomembnejše obdobje leta za celotno območje. V Roccamonfini je več tednov potekal največji kostanjev sejem v celotni pokrajini Caserta, kar je bil edinstven dogodek za to območje. Sega v antiko (začetek 10. stoletja), priredili pa so ga na največjem trgu na tem območju. Od septembra do konca oktobra so lahko vsi pridelovalci kostanja na tem zgodovinskem trgu ponudili svoj pridelek trgovcem. Starodavni trg Mercato della Castagna je sčasoma postal prizorišče festivala, ki je bil deloma praznične narave in je obsegal vse, od maše v zahvalo za letino do lokalne ljudske glasbe in plesa. Občinski organi in turistični urad so razumeli željo prebivalcev po praznovanju letine in prodaje kostanja ter leta 1976 ustanovili praznik Sagra della Castagna di Roccamonfina. To praznovanje vse od takrat poteka drugo nedeljo v oktobru in privabi celotno okolico, prebivalci pa z njim povezujejo svojo zgodovinsko identiteto ter svoje podeželske korenine in tradicijo. Praznik Sagra se je sčasoma še naprej razvijal in zdaj postaja pravi sejem kostanja (Mostra Mercato della Castagna) ter tradicionalni ljudski kulturni in zabavni dogodek.

Ime „Castagna di Roccamonfina“ obstaja in se uporablja že od nekdaj, in sicer se pojavlja na zgodovinskih artefaktih in v arhivskih dokumentih, plakatih ob prazniku Sagra in znanstvenih konferencah, zelo pogosto pa se uporablja tudi na komercialnih računih in etiketah svežih proizvodov in proizvodov, pridobljenih iz njih. Danes je mogoče z novimi digitalnimi tehnologijami vse o tem proizvodu izvedeti na spletu: o njegovi zgodovini, posebnostih, uporabi v kulinariki in o tem, kako in kje ga kupiti, vključno z verodostojnimi poročili gurmanskih strokovnjakov, kuharskih mojstrov in trgovcev. O tem proizvodu so bile napisane knjige, vključno s knjigami receptov (L’Oro bruno di Roccamonfina iz leta 2019). Oddaje na televizijskem programu RAI, kot so Linea Verde (predvajana 16. septembra 2011), Sereno Variabile (predvajana 8. aprila 2013), Buongiorno Regione (predvajana 4. oktobra 2017), Mezzogiorno Italia (predvajana 22. novembra 2014), in na televizijskem programu TG Regionale (skoraj vsako leto oktobra) pogosto vključujejo posnete prispevke in javljanja v živo o kostanju „Castagna di Roccamonfina“, zlasti med pobiranjem pridelka in praznikom Sagra. Poleg tega obstajajo številni prispevki, posvečeni Roccamonfini in njenemu kostanju, ki so jih predvajale različne lokalne televizijske postaje (TeleLuna, Tele2000, Antenna3, ReteSei itd.).

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Prečiščeno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem mestu:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači spletni strani ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.