EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 19.4.2016 COM(2016) 178 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi {SWD(2016) 106 final}

{SWD(2016) 107 final}



Uvod Svet se sooča s spektakularnim porastom količine in raznolikosti proizvedenih podatkov. Poleg podatkov, ki jih ustvarjajo milijarde ljudi z uporabo digitalnih naprav in storitev za osebne in poklicne namene, in podatkov, ki nastanejo zaradi vse večjega števila povezanih predmetov, nastajajo še podatki z raziskovanjem, digitalizacijo knjižnega gradiva in arhivov ter javnimi storitvami kot so bolnišnice in zemljiške knjige. Pojav „obsežnih podatkov“ ustvarja nove možnosti za izmenjavo znanja, izvajanje raziskav in pripravo ter izvajanje javnih politik. Po zaslugi računalništva v oblaku je uporaba teh podatkov vedno lažja. Računalništvo v oblaku se lahko razume kot kombinacija treh soodvisnih elementov: podatkovnih infrastruktur, ki shranjujejo in upravljajo podatke; širokopasovnih omrežij, ki prenašajo podatke in vse zmogljivejših računalnikov, ki se lahko uporabljajo za obdelavo podatkov. Sposobnost analize in uporabe teh obsežnih podatkov vpliva na svetovno gospodarstvo in družbo ter odpira možnost za velike industrijske in družbene inovacije. Ključni del tega vpliva je spreminjanje načina izvajanja znanstvenih raziskav ob hkratnem hitrem prehajanju na odprto znanost . Računalništvo v oblaku omogoča nemoteno čezmejno premikanje, izmenjavo in ponovno uporabo podatkov na svetovnih trgih ter med institucijami in raziskovalnimi disciplinami. Glede na zdajšnje razpoložljive zmogljivosti v Evropi se podatki, ki jih proizvedeta raziskovanje in industrija v EU, pogosto obdelajo drugod, evropski raziskovalci in inovatorji pa so nagnjeni k selitvi tja, kjer je visoka podatkovna in računalniška zmogljivost bolj neposredno dostopna. Ker je Evropa največja proizvajalka znanstvenega znanja na svetu, je hkrati v dobrem položaju, da prevzame vodilno vlogo v svetu pri razvoju računalništva v oblaku. Če želi Evropa v celoti izkoristiti potencial podatkov kot glavnega gonila odprte znanosti in četrte industrijske revolucije , mora najti odgovore na več specifičnih vprašanj: Kako čim bolj povečati spodbude za izmenjavo podatkov in zmogljivost za njihovo izkoriščanje? Kako zagotoviti čim širšo uporabo podatkov med znanstvenimi disciplinami in javnim ter zasebnim sektorjem? Kako bolje povezati obstoječo in novo podatkovno infrastrukturo po vsej Evropi? Kako najbolje koordinirati razpoložljivo podporo evropski podatkovni infrastrukturi med njenim prehodom na računalništvo na ravni eksa? Možne koristi za znanost, tehnologijo in inovacije, ki jih prinaša reševanje teh izzivov, je poudarila sama znanstvena skupnost, a tudi vlade držav OECD . Pomen reševanja teh izzivov za celotno gospodarstvo in družbo so potrdile države članice EU leta 2015. Kot neposreden odziv na te izzive to sporočilo predlaga evropsko pobudo za računalništvo v oblaku, ki lahko zavaruje položaj Evrope v svetovnem podatkovno vodenem gospodarstvu. Evropska pobuda za računalništvo v oblaku temelji na strategiji za enotni digitalni trg, katere cilj je med drugim čim bolj povečati potencial za rast evropskega digitalnega gospodarstva. Prizadeva si za razvoj zaupanja vrednega, odprtega okolja, ki bi znanstveni skupnosti omogočilo hrambo, izmenjavo in ponovno uporabo znanstvenih podatkov ter rezultatov – evropskega oblaka za odprto znanost. Njegov namen je podpreti zmogljivost super računalništva, hitro povezljivost in rešitve visoko zmogljivega računalništva v oblaku, ki jih potrebuje v okviru evropske podatkovne infrastrukture. Najprej se bo osredotočal na znanstveno skupnost, nato pa bo baza uporabnikov razširjena na javni sektor in industrijo, s čimer bodo nastale rešitve in tehnologije, ki bodo koristile vsem področjem gospodarstva in družbe. Za dosego tega bo potrebno sodelovanje, ki je odprto za vse, ki jih zanima izkoriščanje podatkovne revolucije v Evropi kot ključnega elementa za svetovno rast. Evropska pobuda za računalništvo v oblaku nadgrajuje dosežke evropske strategije za računalništvo v oblaku in strategije za visoko zmogljivo računalništvo. Temeljila bo na pobudah kot je pomemben projekt skupnega evropskega interesa o visoko zmogljivem računalništvu in aplikacijah, ki podpirajo obsežne podatke. Pobuda nadaljuje politiko iz Sporočila o obsežnih podatkih in podpira evropsko agendo za odprto znanost, katere namen je povečati kakovost in vpliv znanosti in ki nadgrajuje dosežke odprtega dostopa. To sporočilo zaznamuje začetek procesa, v katerem bo Komisija sodelovala z državami članicami in vsemi relevantnimi zainteresiranimi stranmi, da se zagotovi, da evropska pobudo za računalništvo v oblaku lahko doseže svoje cilje. Evropsko pobudo za računalništvo v oblaku bodo dopolnjevali nadaljnji ukrepi v okviru strategije za enotni digitalni trg, ki zajemajo pogodbe o storitvah v oblaku za poslovne uporabnike in zamenjavo ponudnikov storitev v oblaku ter pobudo za prost pretok podatkov. Pet razlogov, zakaj Evropa potenciala podatkov še ne izkorišča v celoti Prvič, številna evropska podjetja, raziskovalne skupnosti in javni organi morajo šele začeti izkoriščati celotni potencial podatkov in preobrazbeni vpliv, ki ga lahko imajo na tradicionalne panoge in način izvajanja raziskav. Podatki iz javno financiranih raziskav niso vedno dostopni; prav tako se podatki, ki jih ustvarijo ali zbirajo podjetja, pogosto ne izmenjujejo, in sicer ne vedno zaradi poslovnih razlogov. Čeprav imajo nekateri podatke še vedno za dobrino, ki jo je treba zaščititi, se mnogi v podjetjih (zlasti MSP), akademskem svetu in javnem sektorju preprosto ne zavedajo vrednosti izmenjave podatkov. Razlogi so v pomanjkanju jasne strukture spodbud in nagrad za izmenjavo podatkov (predvsem v akademskem svetu), pomanjkanju jasne pravne podlage (zlasti v javnem sektorju), znanj in spretnosti v zvezi s podatki ter priznanju njihove vrednosti (v vseh sektorjih). Okvir EU za varstvo podatkov preprečuje omejitve prostega gibanja osebnih podatkov na podlagi zaščite zasebnosti in osebnih podatkov. Druge pravne in tehnične ovire za prosti pretok podatkov bo morala prihajajoča pobuda enotnega digitalnega trga o prostem pretoku podatkov šele odpraviti. Drugič, pomanjkanje interoperabilnosti preprečuje reševanje velikih družbenih izzivov, ki zahtevajo učinkovito izmenjavo podatkov in multidisciplinarni pristop z več akterji, podnebnih sprememb na primer ne morejo reševati le klimatologi. Čeprav sta bili interoperabilnost in izmenjava podatkov v nekaterih sektorjih urejena (npr. prostorski podatki z direktivo INSPIRE, zdravstveni podatki z direktivo o pravicah pacientov), veliko podatkovnih nizov še vedno ni na voljo znanstvenikom, industriji, javnim organom in oblikovalcem politik. Čeprav interoperabilnost upravnih podatkov večinoma zahteva minimalne standarde, pravno varnost glede dostopa, uporabe in praktične podpore, izmenjavo raziskovalnih podatkov ovira tudi velikost podatkovnih nizov, njihovih različnih oblik, kompleksnost programske opreme, ki je potrebna za analizo, in globoko zakoreninjena razdeljenost disciplin. Potrebni so preprosti „metapodatki“ za opredelitev podatkov in specifikacij za izmenjavo podatkov, da postanejo splošno dostopni in na voljo za obdelavo s skupnimi orodji za analizo odprtokodnih podatkov. Rešiti je treba tudi vprašanja dolgoročnega ohranjanja in shranjevanja podatkov. Že zdaj obstajajo globalne pobude, ki prihajajo od spodaj navzgor in nekatere države članice na tem področju napredujejo, vendar je evropsko sodelovanje pri teh pobudah omejeno in prizadevanja so zelo razdrobljena. Tretjič, razdrobljenost ovira na podatkovno vodeno znanost. Podatkovne infrastrukture so razdrobljene po znanstvenih in gospodarskih področjih, državah in modelih upravljanja. Politike dostopa za mreženje, hrambo podatkov in računalništvo se med seboj razlikujejo. Nepovezani in počasni podatki ter računalniške infrastrukture ovirajo znanstvena odkritja, oblikujejo ozke okvire delovanja in upočasnjujejo kroženje znanja. Izmenljivi raziskovalni podatki, orodja za analizo odprtih podatkov in povezane računalniške zmogljivosti morajo biti na voljo veliki večini raziskovalcev v Evropi in ne le vrhunskim znanstvenikom vodilnih disciplin iz glavnih raziskovalnih ustanov. Poleg tega evropske univerze in raziskovalna središča na splošno delujejo v okviru nacionalnih struktur in nimajo okolja na evropski ravni za računalniško analizo, analizo hrambe in podatkov. To otežuje znanstveno sodelovanje v EU, zlasti multidisciplinarno sodelovanje, ki temelji na podatkih. V okviru nedavnega javnega posvetovanja je velika večina vprašanih odgovorila, da bi bila znanost zaradi evropskega oblaka za odprto znanost učinkovitejša, saj bi se izboljšala izmenjava virov na nacionalni in mednarodni ravni. Četrtič, v Evropi raste povpraševanje po vrhunski infrastrukturi visoko zmogljivega računalništvo za obdelavo podatkov v znanosti in inženirstvu. Simulacija celotnega letala naslednje generacije; podnebno modeliranje; povezovanje genoma z zdravjem; razumevanje človeških možganov; in silico preskušanje kozmetike za zmanjšanje števila poskusov na živalih – vsi potrebujejo računalniške zmogljivosti na ravni eksa. Čeprav dolgoročno kvantno računalništvo obeta rešitev računalniških težav, ki presegajo zmogljivosti današnjih super računalnikov, je konkurenčnost EU odvisna tudi od podpore visoko zmogljivega računalništva za vseevropske podatkovne infrastrukture.

V svetu ZDA, Kitajska, Japonska, Rusija in Indija hitro napredujejo. Visoko zmogljivo računalništvo so razglasile za strateško prioriteto, financirajo programe za razvoj nacionalnih ekosistemov visoko zmogljivega računalništva (strojne in programske opreme, aplikacij, znanj in spretnosti, storitev in medomrežnih povezav) in pripravljajo uporabo super računalnikov na ravni eksa. Evropa ne sodeluje v tekmi visoko zmogljivega računalništva na ravni svojega gospodarskega potenciala in potenciala znanja, zaostaja za drugimi regijami, saj ne vlaga v svoj ekosistem visoko zmogljivega računalništva in ne izkorišča koristi intelektualne lastnine na tem področju. Na strani ponudbe industrija EU zagotavlja približno 5 % virov visoko zmogljivega računalništva na svetu, medtem ko jih porabi tretjino. Z vedno večjo odvisnostjo od drugih regij, kar zadeva pomembno tehnologijo, se Evropa izpostavlja tveganju tehnološke blokade, zamude ali prikrajšanosti za strateško strokovno znanje. Evropa zaostaja tudi pri goli skupni računalniški moči: le desetina vodilnih infrastruktur visoko zmogljivega računalništva se nahaja v EU, nemški Höchstleistungrechenzentrum Stuttgart je na osmem mestu. ZDA jih imajo pet, Kitajska pa ima od leta 2013 najhitrejši super računalnik na svetu. Nobena posamezna država članica nima finančnih virov, da bi v konkurenčnih časovnih okvirih glede na ZDA, Japonsko ali Kitajsko razvila potrebni ekosistem visoko zmogljivega računalništva. Vendar do zdaj še ni sprejetih skupnih ukrepov za premostitev vrzeli med notranjim povpraševanjem in ponudbo v EU. EU je vzpostavila pogodbeno javno-zasebno partnerstvo na področju visoko zmogljivega računalništva za razvoj tehnologije ravni eksa, vendar ni evropskega okvira za njegovo vključevanje v kompleksne računalniške sisteme. Znanstveni proizvajalci podatkov in uporabniki morajo imeti možnost ponovne uporabe podatkov in uporabe naprednih tehnik analize, kot sta besedilno in podatkovno rudarjenje, v okolju, ki je najmanj tako zanesljivo kot njihova lastna oprema. Države članice so močno poudarile pomen raziskovalnih podatkov EU in zagotavljanja, da podatkovno vodena znanost koristi evropski družbi. Vsaka (ponovna) uporaba znanstvenih podatkov mora zagotoviti ustrezno varstvo osebnih podatkov v skladu s pravili EU o varstvu podatkov. Ti in prihodnji pregledi zakonodaje EU o avtorskih pravicah zagotavljajo splošne okvire, ki so v tem kontekstu relevantni. Kakšne so rešitve? 1.Evropski oblak za odprto znanost Cilj evropskega oblaka za odprto znanost je Evropi omogočiti vodilno vlogo na svetu glede infrastruktur znanstvenih podatkov, da bi evropski znanstveniki lahko v celoti izkoristili koristi podatkovno vodene znanosti. V praksi bo 1,7 milijona evropskim raziskovalcem in 70 milijonom zaposlenim v znanosti in tehnologiji ponudil virtualno okolje za brezplačno uporabo odprtih in nemotenih storitev za hrambo, upravljanje, analizo in ponovno uporabo podatkov, ki segajo prek nacionalnih meja in meja znanstvenih disciplin. Za njegov razvoj bo skrbela znanstvena skupnost, ki šteje najnaprednejše uporabnike in največje proizvajalce znanosti na svetu. Evropski oblak za odprto znanost bo odprt tudi za izobraževanje in usposabljanje v visokošolskem izobraževanju in sčasoma za vlado in poslovne uporabnike, saj bodo razvite tehnologije na voljo za širšo uporabo. Evropski oblak za odprto znanost se bo začel s povezovanjem obstoječih infrastruktur znanstvenih podatkov, ki so danes razpršene po različnih disciplinah in državah članicah. To bo olajšalo in pocenilo dostop do znanstvenih podatkov ter ga naredilo učinkovitejšega. Omogočilo bo nove tržne priložnosti in nove rešitve na ključnih področjih, kot so zdravje, okolje in promet. Evropski oblak za odprto znanost bo zagotovil varno okolje, v katerem morata biti zasebnost in varstvo podatkov zagotovljena že z zasnovo, ki temelji na priznanih standardih, in v katerem se uporabniki lahko zanesejo na podatkovno varnost in poznajo tveganja v zvezi z odgovornostjo. Oblak bo Komisiji služil tudi kot vzvod za druge ukrepe za spodbujanje odprte znanosti v Evropi, kot sta odprt dostop do znanstvenih publikacij in podatkov v okviru programa Obzorje 2020, ter za pritegnitev ključnih zainteresiranih strani k skupnemu oblikovanju prihodnjih ukrepov. Upravljanje evropskega oblaka za odprto znanost bo določeno po sklenitvi temeljitega postopka priprave, ki je že v teku. Natančneje bo za razvoj evropskega oblaka za odprto znanost potrebno naslednje: privzeto odprtje vseh znanstvenih podatkov, pridobljenih s programom Obzorje 2020. To bo razširilo trenutni pilotni projekt, v katerem se s projekti uvajajo načrti upravljanja podatkov za najdljivost, dostopnost, interoperabilnost in ponovno uporabnost raziskovalnih podatkov (načela SPREJEMLJIVIH (FAIR) podatkov). Povečanje ozaveščenosti in sprememba strukturnih spodbud za izmenjavo podatkov v akademskem svetu, industriji in javnih storitvah ter izboljšanje usposabljanja o upravljanju podatkov, izboljšanja pismenosti in spretnosti upravljanja podatkov. Hkrati bodo pregledana načela in smernice o dostopu do raziskovalnih podatkov v Evropi, da se okrepi in uskladi njihovo izvajanje. Priprava specifikacij za interoperabilnost in izmenjavo podatkov med različnimi panogami in infrastrukturami, ki temeljijo na obstoječih pobudah, kot so Zveza za raziskovalne podatke in Forum Belmont ter pravne določbe kot npr. INSPIRE. Sčasoma bodo vse nove potrebe po standardizaciji obravnavane v okviru prednostnih nalog enotnega digitalnega trga v zvezi s standardizacijo IKT. Vzpostavitev vseevropske strukture upravljanja, ki ustreza svojemu namenu, da se povežejo infrastrukture znanstvenih podatkov ter odpravi razdrobljenost. Institucionalna ureditev bo vključevala dolgoročno financiranje, trajnost, arhiviranje in upravljanje podatkov. Temeljila bo na obstoječih strukturah, da se vključijo znanstveni uporabniki, financerji raziskave in izvajalci. Razvoj storitev računalništva v oblaku za odprto znanost. Ob podpori evropske podatkovne infrastrukture bodo raziskovalcem omogočile najdbo in dostop do izmenjanih raziskovalnih podatkov, uporabo napredne analitične programske opreme, virov za visoko zmogljivo računalništvo in izvedeli bodo več o najboljših praksah s področja podatkovno vodene znanosti iz vodilnih panog. Razširitev znanstvene baze uporabnikov evropskega oblaka za odprto znanost na raziskovalce in inovatorje iz vseh panog in držav članic ter partnerskih držav in globalnih pobud, da bi prispevali k odličnosti in bili udeleženi v koristih pobude. Pobuda bo okrepila druge ukrepe za odprto znanost, h katerim sta pozvala Svet in Evropski parlament, in ukrepe v zvezi s prihodnjo politično agendo za odprto znanost Komisije. Spodbujala bo najboljše prakse najdljivosti in dostopnosti podatkov ter raziskovalcem pomagala pri priznavanju in nagrajevanju njihovih podatkovnih spretnosti, omogočila bo lažjo ponovljivost rezultatov in omejitev izgube podatkov, npr. podatkov o kliničnem preskušanju (integriteta pri raziskovanju), prispevala bo k razjasnitvi modela financiranja za ustvarjanje in arhiviranje podatkov, zmanjšala iskanje rent in pripravila trg za inovativne raziskovalne storitve (npr. napredno besedilno in podatkovno rudarjenje). Pobuda lahko tudi pomaga pri reševanju vprašanj izbrisa podatkov in varstva osebnih podatkov. Komisija se bo posvetovala z zainteresiranimi stranmi in sodelovala s ponudniki raziskav in razvoja o potrebi po izvajanju smernic za znanstveno področje v zvezi s politiko Unije in pravom glede varstva podatkov ter o potrebi, da pobuda čim bolj zgodaj zagotovi izvajanje pravnih načel že z zasnovo (by-design). Ukrepi Časovnica Komisija bo sodelovala z globalnimi političnimi in raziskovalnimi partnerji za spodbujanje sodelovanja in ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev pri znanstvenih izmenjavah podatkov in podatkovno vodeni znanosti. Od leta 2016. Komisija bo uporabila delovne programe Obzorje 2020 za zagotovitev financiranja integracije in konsolidacije platform e-infrastrukture, povezavo obstoječih raziskovalnih infrastruktur in znanstvenih oblakov ter podporo razvoja storitev računalništva v oblaku za odprto znanost. Od leta 2016. Komisija bo za vse nove projekte Obzorja 2020 odprte raziskovalne podatke določila kot privzeto možnost, pri čemer bodo omogočena izvzetja. Od leta 2017. Komisija bo pregledala svoje priporočilo iz leta 2012 o dostopu do znanstvenih informacij in njihovem arhiviranju, da se spodbudi izmenjava znanstvenih podatkov in vzpostavitev sistemov spodbud, nagrajevanja in programov izobraževanja in usposabljanja raziskovalcev in podjetij za izmenjavo podatkov, v tesni povezavi s pobudo enotnega digitalnega trga za prost pretok podatkov. Od leta 2017. Komisija bo sodelovala z državami članicami, da se prednostne evropske raziskovalne infrastrukture povežejo z evropskim oblakom za odprto znanost. Od leta 2017. Skupaj z zainteresiranimi stranmi in relevantnimi globalnimi pobudami si bo Komisija prizadevala za akcijski načrt za interoperabilnost znanstvenih podatkov, vključno z metapodatki, specifikacijami in certificiranjem. Do konca leta 2017. 2.Evropska podatkovna infrastruktura

Ko se bo Evropska podatkovna infrastruktura v celoti izvajala, bo podpirala evropski oblak za odprto znanost. Evropa potrebuje integrirano vrhunsko zmogljivost visoko zmogljivega računalništva, povezljivost visoke hitrosti in vodilne podatkovne storitve in storitve programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije (vključno z MSP) in javnega sektorja. Ta infrastruktura bo omogočila polno sprostitev vrednosti obsežnih podatkov in „privzeto digitalno“. Evropska podatkovna infrastruktura bo z vzpostavitvijo super računalnikov na ravni eksa okoli leta 2022, ki bodo temeljili na tehnologiji EU, kar bi pomenilo uvrstitev med prve tri na svetu, podprla tudi položaj EU med največjimi svetovnimi velesilami na področju super računalništva. Evropa bi morala imeti vsaj dva vira te tehnologije. Čeprav obstoječa strategija o visoko zmogljivem računalništvu podpira raziskave in razvoj tržnih tehnologij visoko zmogljivega računalništva, ne predvideva super računalnika na ravni eksa. Evropska podatkovna infrastruktura bo zbrala potrebne vire in zmogljivosti za izpopolnitev verige od raziskav in razvoja do dostave in delovanja sistemov visoko zmogljivega računalništva na ravni eksa, ki jih skupaj zasnujejo uporabniki in dobavitelji. To bo omogočilo podatkovno povezljivost in hrambo obsežnih podatkov, da se omogoči razpoložljivost storitev super računalništva po vsej EU ne glede na to, kje se super računalniki nahajajo. Prvi korak so nedavno s pomembnim projektom skupnega evropskega interesa ( IPCEI ) o aplikacijah, ki uporabljajo visoko zmogljivo računalništvo in obsežne podatke storili Luksemburg, Francija, Italija in Španija. Na podlagi vseevropske infrastrukture za visoko zmogljivo računalništvo in storitve (PRACE), vseevropskega železniškega omrežja za visoke hitrosti (GÉANT), pogodbenega javno-zasebnega partnerstva na področju visoko zmogljivega računalništva, skupnega podjetja ECSEL in IPCEI o visoko zmogljivem računalništvu in obsežnih podatkih bodo Komisija in države članice: spodbudile ekosistem visoko zmogljivega računalništva, ki je sposoben razvoja nove evropske tehnologije, kot so energijsko varčni čipi; vključitev tehnologije v prototipe sistema z rešitvami skupne zasnove in nabavo sistemov visoko zmogljivega računalništva; nastala infrastruktura visoko zmogljivega računalništva se bo osredotočala na vrhunsko zmogljive super računalnike, povezane z nacionalnimi računalniškimi centri srednjega ranga in infrastrukturo za vseevropske podatke in programsko opremo, da se super računalništvo ponudi kot storitev; zagotovile nemoteno, hitro, zanesljivo in varno povezljivost, s katero bo visoko zmogljivo računalništvo postalo dostopno po vsej EU; Vseevropsko železniško omrežje za visoke hitrosti (GÉANT) in evropska nacionalna raziskovalna in izobraževalna omrežja (NREN) že povezujejo 50 milijonov raziskovalcev in študentov; te infrastrukture bodo nadgrajene, da bi ustrezale povečanju količine prenesenih podatkov in širitvi baze uporabnikov. Evropska podatkovna infrastruktura bo prispevala k digitalizaciji industrije, razvoju evropskih platform za nove, strateške aplikacije (npr. medicinske raziskave, vesolje, energijo) in za spodbujanje industrijskih inovacij. To bo razširilo bazo uporabnikov visoko zmogljivega računalništva, s čimer bo dostop prek oblaka lažji za raziskovalce iz ključnih znanstvenih področij in vse ostale raziskovalce. Industrija, zlasti MSP brez lastnih zmožnosti in javni organi (npr. pametna mesta in promet), bodo imeli koristi od virov visoko zmogljivega računalništva v oblaku, aplikacijskih in analitičnih orodij, ki so preprosti za uporabo. V zvezi s tem bo Komisija spodbujala razvoj zmožnosti obdelave in izkoriščanja podatkov satelitov Sentinel, informacij o storitvah programa Copernicus in drugih podatkov o opazovanju Zemlje, da se omogoči medsebojno bogatenje različnih podatkovnih nizov, spodbudi razvoj inovativnih proizvodov in storitev ter čim bolj povečajo socialno-ekonomske koristi podatkov o opazovanju Zemlje v Evropi. Evropska podatkovna infrastruktura bo delovala skupaj z nacionalnimi, regionalnimi, znanstvenimi in javnimi podatkovnimi središči. Razvijala in uporabila bo najboljše prakse, ki temeljijo na shemah certificiranja, skupnih evropskih in globalnih standardih ter specifikacijah, s čimer bo odpravljeno trenutno pomanjkanje interoperabilnosti med nacionalnimi in panožnimi podatkovnimi centri. Evropska podatkovna infrastruktura bo vključevala strukturo upravljanja za upravljanje in razvoj podatkovne infrastrukture in storitev, odločanje o financiranju, dolgoročno trajnost in varnost. Upravljanje bi moralo vključevati uporabnike (evropski oblak za odprto znanost in druge dolgoročne uporabnike, kot je javni sektor), izvajalce (PRACE, GEANT) in financerje ter bi moralo temeljiti na obstoječih strukturah upravljanja. Ukrepi Časovnica Komisija in sodelujoče države članice bi morale razviti in uvesti obsežno evropsko infrastrukturo za visoko zmogljivo računalništvo, podatke in omrežja, vključno z: nakupom dveh skupaj zasnovanih prototipov visoko zmogljivih računalnikov na ravni eksa in dveh operativnih sistemov, ki bosta med prvimi tremi na svetu; vzpostavitvijo evropskega centra za obsežne podatke, nadgradnjo hrbteničnega omrežja za raziskave in inovacije (GEANT) ter integracijo evropskih omrežij javnih storitev. 2016–2020 od leta 2018 od leta 2016 od leta 2016 Izkoriščanje potenciala kvantnih tehnologij Naslednji preboj na področju super računalništva in varnega mreženja bi lahko temeljil na kvantnih tehnologijah. Vodilna podjetja v Evropi, azijsko-pacifiški regiji in Severni Ameriki začenjajo vlagati v kvantne tehnologije, vendar je potrebna višja raven naložb za dosego proizvodov, ki bi se lahko tržili. Evropa mora biti na čelu tega prihodnjega napredka. Evropsko podatkovno infrastrukturo bi bilo treba dopolniti z ambiciozno, dolgoročno in obsežno vodilno pobudo za sprostitev celotnega potenciala kvantnih tehnologij, pospešiti njihov razvoj in komercialne proizvode dati na voljo javnim in zasebnim uporabnikom. Evropska komisija bo začela pripravo vodilne pobude, vključno s posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi in oceno učinka ob upoštevanju rezultatov vmesne ocene programa Obzorje 2020 do konca leta 2017. Ukrep Časovnica Evropska komisija bo začela pripravo vodilne pobude, vključno s posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi in oceno učinka ob upoštevanju rezultatov vmesne ocene programa Obzorje 2020 do konca leta 2017. Leta 2018 bi se moralo začeti obdobje uvajanja. 2016-2019 3.Širjenje dostopa in vzpostavljanje zaupanja Uvajanje storitev v oblaku v javnem sektorju je neenakomerno in počasno. Vzrok je v pomanjkanju zaupanja in omejenih sinergijah med javnim sektorjem in akademskim svetom. Razdrobljenost podatkovnih infrastruktur je ovira za vzpostavitev kritične mase in skupnih rešitev za različne skupine uporabnikov. Baza uporabnikov evropskega oblaka za odprto znanost in evropske podatkovne infrastrukture bo razširjena na javni sektor, na primer prek obsežnih pilotnih projektov, ki vključujejo zainteresirane strani iz e-uprave in javnega sektorja ter prek postopnega odpiranja evropske podatkovne infrastrukture uporabnikom iz industrije in javnega sektorja za dosego evropske razsežnosti. Sčasoma bo evropski oblak za odprto znanost omogočil, da bodo znanstveniki, oblikovalci politik in podjetja vse javne podatke lahko v celoti našli, dostopali do njih in jih uporabljali. Pridobljene izkušnje bodo zagotovile konkretne smernice za uvedbo storitev v oblaku v javnih upravah po vsej Evropi. Ker javni sektor ustvarja ogromne količine podatkov (npr. opazovanje Zemlje programa Copernicus, prostorski podatki INSPIRE) in potrebuje večjo računalniško zmogljivost (npr. za prometne in potovalne informacijske sisteme v realnem času, aplikacije pametnih mest ali oblikovanje politik), bo imel koristi od ekonomije obsega, prožnosti in stalnosti. Javnost bo tako imela koristi od cenejših, hitrejših, boljših in bolj medsebojno povezanih javnih storitev ter od boljšega oblikovanja politik, ki temeljijo na cenovno dostopnih in varnih, računalniško in podatkovno intenzivnih storitvah. Na podoben način bodo imela od evropskega oblaka za odprto znanost in evropske podatkovne infrastrukture koristi podjetja, vključno z MSP, ki nimajo stroškovno učinkovitega in enostavnega dostopa do hrambe podatkov, storitev in naprednega računalništva. Sprejeti bodo ukrepi za postopno razširitev baze uporabnikov za inovativna MSP ter industrijo prek podatkovnih centrov odličnosti in centrov odličnosti za programsko opremo ter inovacijskih vozlišč za MSP. Ti ukrepi bodo zahtevali tesno sodelovanje z zasebnim sektorjem: MSP, veliki znanstveni in industrijski uporabniki visoko zmogljivega računalništvo ter industrija računalništva v oblaku, ki mora biti vključena od vsega začetka. Poleg tega bo morala evropska pobuda za računalništvo v oblaku izpolnjevati visoke standarde kakovosti, zanesljivosti in zaupnosti, da se zagotovi varstvo osebnih podatkov in pravice intelektualne lastnine ter varnost v zvezi z odpornostjo in zaščito pred vdorom. Obstoječe kapacitete v javnem sektorju – zlasti instrument za povezovanje Evrope (IPE), gradniki infrastrukture za digitalne storitve (DSI) v zvezi z zaupanjem in varnostjo – se lahko ponovno uporabijo in jih lahko uporablja znanstvena skupnost za prihranke pri stroških, lajšanje dostopa in vsesplošno doslednost. Splošni okvir bodo zagotovila splošna pravila o varstvu podatkov, direktiva o varnosti omrežij in informacij ter pregled zakonodaje EU o avtorskih pravicah. Glede na globalnost računalništva v oblaku je bistveno, da evropsko podatkovno gospodarstvo ostane povezano s preostalim svetom in da se globalni standardi varstva podatkov zvišajo na raven, ki je dejansko enaka evropski. Priprava ustreznih standardov je del prednostnih nalog enotnega digitalnega trga za načrt standardizacije IKT; na ravni EU bo oblikovan ustrezen sistem certificiranja, da se zagotovi varnost, prenosljivost podatkov in interoperabilnost v skladu s pravnimi zahtevami, vključno s shemo certificiranja, ki je za varstvo osebnih podatkov že določena v splošni uredbi o varstvu podatkov. Čeprav obstajajo številne sheme certificiranja, se njihovo področje uporabe in uporaba zelo razlikujeta in ni skupnega pristopa o minimalnih zahtevah pri javnih naročilih ali upravljanju virov javnega sektorja v storitvah v oblaku. V zvezi s tem bo sodelovanje z industrijo in javnimi organi povezalo zmogljivosti industrije z zahtevami znanosti in javnega sektorja. Razširitev dostopa do evropskega oblaka za odprto znanost in evropske podatkovne infrastrukture bo izvedena v skladu z ustrezno zakonodajo, zlasti kar zadeva ponovno uporabo podatkov za druge namene.