–„kanabis in hašiš“ sta vključena v Tabelo I Konvencije o mamilih. Poleg tega sta „kanabis in hašiš“ vključena tudi v Tabelo IV Konvencije o mamilih, ki vsebuje snovi, ki se štejejo za posebej nevarne;

Kanabis in s kanabisom povezane snovi, ki so bili predmet kritičnega pregleda z 41. zasedanja Strokovnega odbora za odvisnost od drog ter šestih priporočil Svetovne zdravstvene organizacije z dne 24. januarja 2019, so na mednarodni ravni trenutno pod nadzorom v okviru Konvencije o mamilih ali Konvencije o psihotropnih substancah:

Spremembe tabel konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad drogami za vse države članice. Člen 1(1) Okvirnega sklepa Sveta 2004/757/PNZ z dne 25. oktobra 2004 o opredelitvi minimalnih določb glede elementov kaznivih dejanj in kazni na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami (v nadaljnjem besedilu: Okvirni sklep) določa, da je v tem okvirnem sklepu „prepovedana droga“ snov, zajeta bodisi v Konvenciji o mamilih bodisi v Konvenciji o psihotropnih substancah, ter vsaka snov, navedena v Prilogi k Okvirnemu sklepu. Okvirni sklep se zato uporablja za snovi, navedene v tabelah, priloženih Konvenciji o mamilih in Konvenciji o psihotropnih substancah. Zato vse spremembe tabel, priloženih tema konvencijama, neposredno vplivajo na skupna pravila EU in spreminjajo njihovo področje uporabe v skladu s členom 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). To velja ne glede na to, ali je bil za zadevno snov že uveden nadzor po vsej Uniji.

Komisija ZN za droge (v nadaljnjem besedilu: CND) je komisija Ekonomskega in socialnega sveta ZN (v nadaljnjem besedilu: ECOSOC), njene naloge in pristojnosti pa so med drugim določene v obeh konvencijah. Sestavljena je iz 53 držav članic ZN, ki jih izvoli ECOSOC. Marca 2020 bo med članicami CND z glasovalno pravico 13 držav članic EU. Unija ima v CND status opazovalke.

S Konvencijo ZN o psihotropnih substancah iz leta 1971 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o psihotropnih substancah) je vzpostavljen mednarodni sistem nadzora nad psihotropnimi snovmi. Konvencija je odziv na diverzifikacijo in razširitev spektra prepovedanih drog in z njo so bile uvedene kontrole za številne sintetične droge glede na njihov potencial za zlorabo na eni strani in njihovo terapevtsko vrednost na drugi.

Cilj Enotne konvencije Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: ZN) o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o mamilih), je boj proti zlorabi drog z usklajenimi mednarodnimi ukrepi. Obstajata dve vrsti intervencije in nadzora, ki se dopolnjujeta. Po eni strani si prizadeva omejiti posedovanje, uporabo, trgovino, distribucijo, uvoz, izvoz, izdelovanje in proizvodnjo drog izključno na medicinske in znanstvene namene. Po drugi strani gre za boj proti prometu s prepovedanimi drogami, in sicer v okviru mednarodnega sodelovanja, namenjenega odvračanju preprodajalcev drog od trgovine z drogami.

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Unije na 63. zasedanju Komisije ZN za droge o vključitvi snovi v tabele v okviru Enotne konvencije ZN o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, in Konvencije ZN o psihotropnih substancah iz leta 1971. 63. zasedanje Komisije ZN za droge bo predvidoma potekalo od 2. do 6. marca 2020.

Sklepi CND o vključitvi v tabele so „akti s pravnim učinkom“ v smislu člena 218(9) PDEU. V skladu s Konvencijo o mamilih in Konvencijo o psihotropnih substancah so sklepi CND samodejno zavezujoči, razen če pogodbenica ne predloži sklepa za pregled svetu ECOSOC v ustreznem roku. Sklepi ECOSOC v zvezi s tem so dokončni. Sklepi CND o vključitvi v tabele imajo tudi pravne učinke v pravnem redu EU v skladu s pravom Unije, saj lahko odločilno vplivajo na vsebino zakonodaje EU, na primer Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ. Spremembe tabel Konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe tega pravnega akta EU.

CND je glede na to, da je organ, ustanovljen s strani sveta ECOSOC – organa Združenih narodov, ki so mu dodeljene posebne naloge v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah, v smislu tega člena „organ, ustanovljen s sporazumom“.

Zato Komisija predlaga stališče Unije, ki ga v imenu Evropske unije izrazijo države članice, ki bodo marca 2020 članice CND, na 63. zasedanju CND o vključitvi snovi v tabele v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah. Komisija tokrat četrtič predstavlja takšen predlog za stališče Unije. Svet je sprejel stališča Unije, kar je EU omogočilo enotno nastopanje na prejšnjih zasedanjih CND v zvezi z vključitvijo snovi v tabele na mednarodni ravni, saj so države članice, ki sodelujejo v CND, v skladu s sprejetim stališčem Unije glasovale za vključitev snovi v tabele.

Nasprotno pa je za več priporočil značilno pomanjkanje jasnosti v zvezi z njihovimi pravnimi in praktičnimi posledicami ter posledicami v smislu novih nadzornih ukrepov ali pomanjkanja teh ukrepov. Predlog Komisije za stališče Unije zato predlaga nasprotovanje tem priporočilom. Predlog Komisije kot nadomestno možnost predlaga, da se ne glasuje o teh priporočilih in se zahteva nadaljnja ocena SZO.

Predlog Komisije za stališče Unije temelji na razpoložljivih dokumentih za zasedanja Strokovnega odbora SZO za odvisnost od drog in na odgovorih, ki so jih na 4. in 5. vmesnem zasedanju CND, ki sta potekali 24. junija 2019 ter 23. septembra 2019, v okviru svojih pristojnosti podali Svetovna zdravstvena organizacija, Mednarodna uprava za kontrolo narkotikov (v nadaljnjem besedilu: INCB) in Urad Združenih narodov za droge in kriminal (v nadaljnjem besedilu: UNODC). Prav tako upošteva izmenjave z državami članicami v Horizontalni delovni skupini za droge in delo Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (v nadaljnjem besedilu: EMCDDA) na tem področju.

–„farmacevtski pripravki iz kanabisa in dronabinola“ so pod nadzorom kot pripravki, ki temeljijo na kanabisu, v Tabeli I Enotne konvencije o mamilih ali kot pripravki, pri katerih je uporabljen sintetični delta-9-tetrahidrokanabinol, v Tabeli II Konvencije o psihotropnih substancah.

–„pripravki iz kanabidiola“ so pod nadzorom pod vnosom „Ekstrakti in tinkture kanabisa“ v Tabeli I Konvencije o mamilih;

–„ekstrakti in tinkture kanabisa“ so vključeni v Tabelo I Konvencije o mamilih;

Za Dansko je zavezujoč Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ, kakor se uporablja do 21. novembra 2018 in ki v členu 1 določa, da „prepovedane droge“ pomenijo vse snovi, zajete bodisi v Konvenciji o mamilih bodisi v Konvenciji o psihotropnih substancah.

V skladu s členom 10(4) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, ki je priložen Pogodbama, je Združeno kraljestvo poslalo uradno obvestilo, da ne sprejema polne pristojnosti Komisije in Sodišča v zvezi z akti na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, sprejetimi pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe. Zato se Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ od 1. decembra 2014 ne uporablja več za Združeno kraljestvo.

Zato je materialna pravna podlaga predlaganega sklepa člen 83(1) PDEU, ki opredeljuje nedovoljen promet s prepovedanimi drogami kot eno od oblik kriminala s posebnimi čezmejnimi posledicami ter pooblašča Evropski parlament in Svet, da določita minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami.

(3)Konvencija ZN o psihotropnih substancah iz leta 1971 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o psihotropnih substancah) je začela veljati 16. avgusta 1976.

(4)V skladu s členom 2 Konvencije o psihotropnih substancah se lahko Komisija ZN za droge na podlagi priporočil SZO odloči, da v tabele iz navedene konvencije doda snovi ali da jih iz njih črta. Ima široka diskrecijska pooblastila, v okviru katerih lahko upošteva gospodarske, socialne, pravne, upravne in druge dejavnike, ne sme pa ravnati samovoljno.

(5)Spremembe tabel obeh konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad drogami. Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ se uporablja za snovi, navedene v tabelah, priloženih tema konvencijama. Zato vse spremembe tabel, priloženih konvencijama, neposredno vplivajo na skupna pravila Unije in spreminjajo njihovo področje uporabe v skladu s členom 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

(6)Komisija ZN za droge bo na triinšestdesetem zasedanju, ki bo potekalo od 2. do 6. marca 2020 na Dunaju, sprejela sklepe v zvezi s kanabisom in s kanabisom povezanimi snovmi, ki so že pod nadzorom na podlagi Konvencije o mamilih ali Konvencije o psihotropnih substancah.

(7)Unija ni pogodbenica zadevnih konvencij ZN. Ima status opazovalke v Komisiji ZN za droge, v kateri bo imelo marca 2020 trinajst držav članic glasovalno pravico. Zato bi moral Svet te države članice pooblastiti, da izrazijo stališče Unije o vključitvi snovi v tabele v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah, saj odločitve o vključevanju snovi na mednarodni ravni v okviru konvencij spadajo v izključno pristojnost Unije.

(8)Svetovna zdravstvena organizacija je 24. januarja 2019 predložila šest priporočil, ki so bila izdana po kritičnem pregledu, opravljenem na 41. zasedanju Strokovnega odbora za odvisnost od drog (v nadaljnjem besedilu: Strokovni odbor SZO) v zvezi s kanabisom in s kanabisom povezanimi snovmi. Namen teh priporočil ni dovoliti rekreativne uporabe kanabisa ali s kanabisom povezanih snovi.

(9)Glede na oceno Strokovnega odbora SZO kanabis in hašiš nista posebej odgovorna za ustvarjanje škodljivih učinkov, podobnih učinkom drugih snovi v Tabeli IV Konvencije o mamilih. Poleg tega so pripravki iz kanabisa pokazali terapevtski potencial za zdravljenje bolečin in drugih zdravstvenih stanj, kot sta epilepsija in spastičnost, povezana z multiplo sklerozo.

(10)Svetovna zdravstvena organizacija je menila, da bi morala biti kanabis in hašiš uvrščena na ravni nadzora, ki bo preprečevala škodo, ki jo povzroča uporaba kanabisa, hkrati pa ne bo ovirala dostopa do uporabe ter raziskav in razvoja pripravkov, povezanih s kanabisom, za medicinsko uporabo. Svetovna zdravstvena organizacija je zato sklenila, da vključitev kanabisa in hašiša v Tabelo IV ni v skladu z merili za uvrstitev droge v Tabelo IV.

(11)Navedeno priporočilo ne pomeni nobene spremembe ravni mednarodnega nadzora kanabisa in hašiša, saj bosta še naprej uvrščena v Tabelo I Konvencije o mamilih. Ustrezno upošteva znanstveni razvoj na tem področju, do katerega je prišlo od prve vključitve kanabisa in hašiša v Konvencijo o mamilih. Črtanje kanabisa in hašiša iz Tabele IV Konvencije o mamilih bi bilo koristno za izboljšanje skupnega znanja o terapevtski uporabi kanabisa in morebitnih težavah, povezanih z njim.

(12)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se kanabis in hašiš črtata iz Tabele IV Konvencije o mamilih.

(13)V skladu z oceno Strokovnega odbora SZO lahko delta-9-tetrahidrokanabinol in njegov aktivni stereoizomer dronabinol, zlasti v nezakonito pridobljenih oblikah visoke stopnje čistosti, povzročita škodljive učinke, odvisnost in potencial zlorabe, ki je vsaj tako velik kot pri kanabisu, ki je uvrščen v Tabelo I Konvencije o mamilih. Snov, ki se lahko podobno zlorablja in ima podobne škodljive učinke kot snov, ki je že uvrščena v Konvencijo o mamilih, bi bila običajno uvrščena na enak način kot navedena snov. Ker se delta-9-tetrahidrokanabinol lahko podobno zlorablja kot kanabis in ima podobne škodljive učinke, izpolnjuje merila za vključitev v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(14)Poleg tega bi po mnenju SZO uvrstitev delta-9-tetrahidrokanabinola v isto konvencijo in v isto tabelo kot kanabis, tj. Tabelo I Konvencije o mamilih, zelo olajšala izvajanje nadzornih ukrepov konvencij v državah članicah. Zato je SZO priporočila, da se delta-9-tetrahidrokanabinol in njegov aktivni stereoizomer dronabinol uvrstita v Tabelo I Konvencije o mamilih ter da se, če bo to priporočilo sprejeto, črtata iz Tabele II Konvencije o psihotropnih substancah.

(15)Navedeno priporočilo ne pomeni spremembe ravni mednarodnega nadzora nad delta-9-tetrahidrokanabinolom in njegovim aktivnim stereoizomerom dronabinolom. Prav tako bi lahko olajšalo izvajanje nadzornih ukrepov v državah članicah.

(16)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se delta-9-tetrahidrokanabinol in njegov aktivni stereoizomer dronabinol uvrstita v Tabelo I Konvencije o mamilih ter, če bo to priporočilo sprejeto, črtata iz Tabele II Konvencije o psihotropnih substancah. Druga možnost je, da se o priporočilu ne bi smelo glasovati in da bi bilo treba zaprositi za nadaljnjo oceno SZO.

(17)V skladu z oceno Strokovnega odbora SZO tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola), ki je uvrščen v Tabelo I Konvencije o psihotropnih substancah, ne pomeni zlorabe in škodljivih učinkov, podobnih tistim, ki so povezani z delta-9-tetrahidrokanabinolom, vendar je zaradi kemične podobnosti vsakega od šestih izomerov z delta-9-tetrahidrokanabinolom z uporabo standardnih metod kemijske analize zelo težko razlikovati med temi šestimi izomeri in delta-9-tetrahidrokanabinolom. Poleg tega bi vključitev teh šestih izomerov v isto konvencijo in v isto tabelo kot delta-9-tetrahidrokanabinol, tj. Tabelo I Konvencije o mamilih, olajšala izvajanje mednarodnega nadzora delta-9-tetrahidrokanabinola, državam članicam pa bi pomagala pri izvajanju nadzornih ukrepov na državni ravni. Zato je SZO priporočila, da se tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) uvrsti v Tabelo I Konvencije o mamilih, pod pogojem, da Komisija za droge (CND) sprejme priporočilo, da se dronabinol in njegovi stereoizomeri (delta-9-tetrahidrokanabinol) uvrstijo v Tabelo I Konvencije o mamilih ter, če bo to priporočilo sprejeto, da se črtajo iz Tabele I Konvencije o psihotropnih substancah.

(18)Navedeno priporočilo pomeni, da se mednarodna raven nadzora nad tetrahidrokanabinolom (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) ne spremeni. Prav tako bi lahko olajšalo izvajanje nadzornih ukrepov v državah članicah.

(19)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) uvrsti v Tabelo I Konvencije o mamilih, pod pogojem, da CND sprejme priporočilo, da se dronabinol in njegovi stereoizomeri (delta-9-tetrahidrokanabinol) uvrstijo v Tabelo I Konvencije o mamilih ter, če bo to priporočilo sprejeto, da se črtajo iz Tabele I Konvencije o psihotropnih substancah. Druga možnost je, da se o priporočilu ne bi smelo glasovati in da bi bilo treba zaprositi za nadaljnjo oceno SZO.

(20)V skladu z oceno Strokovnega odbora SZO je variabilnost psihoaktivnih lastnosti ekstraktov in tinktur kanabisa, kot so navedeni v Konvenciji o mamilih, v glavnem posledica razlik v koncentracijah delta-9-tetrahidrokanabinola, ki jih vsebujejo ti ekstrakti in tinkture. Nekateri ekstrakti in tinkture kanabisa brez psihoaktivnih lastnosti, ki vsebujejo predvsem kanabidiol, imajo obetavno terapevtsko uporabo. Dejstvo, da se različni pripravki z variabilno koncentracijo delta-9-tetrahidrokanabinola nadzorujejo pod istim vnosom „ekstrakti in tinkture“ in v isti tabeli, je izziv za odgovorne organe, ki izvajajo nadzorne ukrepe v posameznih državah. Poleg tega lahko opredelitev pripravkov v skladu s Konvencijo o mamilih zajema vse proizvode, ki so „ekstrakti in tinkture“ kanabisa, kot „pripravke“ iz kanabisa, če se bo upoštevalo priporočilo Odbora, da se dronabinol prestavi v Tabelo I Konvencije o mamilih, pa tudi kot „pripravke“ iz dronabinola in njegovih stereoizomerov. Zato je SZO priporočila, da se ekstrakti in tinkture črtajo iz Tabele I Konvencije o mamilih.

(21)Vendar ne glede na pojasnila, ki jih je po izdaji navedenega priporočila predložila Svetovna zdravstvena organizacija, ni očitne javne zdravstvene utemeljitve zanj in je težko v celoti oceniti njegove posledice, vključno z izčrpnostjo mednarodnega nadzornega sistema.

(22)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se o priporočilu SZO ne bi smelo glasovati in da bi bilo treba zaprositi za nadaljnjo oceno SZO.