SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.9.2010 
SEC(2010) 1017 kon č. 
  
ODGOVOR KOMISIJE NA POSEBNO PORO ČILO 
„IZBOLJŠEVANJE PREVOZNE ZMOGLJIVOSTI NA TRANSEVROPSKIH ŽELEZNIŠKIH 
OSEH:  ALI SO BILE INVESTICIJE EU V ŽE LEZNIŠKO INFRASTRUKTURO USPEŠNE?“  
SL 2   SL ODGOVOR KOMISIJE NA POSEBNO PORO ČILO 
„IZBOLJŠEVANJE PREVOZNE ZMOGLJIVOSTI NA TRANSEVROPSKIH ŽELEZNIŠKIH 
OSEH:  ALI SO BILE INVESTICIJE EU V ŽE LEZNIŠKO INFRASTRUKTURO USPEŠNE?“  
POVZETEK  
II. prva alinea. Komisija se strinja, da oprede litev prednostnih projektov ne temelji na analizi 
dejanskih in predvidenih prometnih tokov. Treba pa je spomniti, da so takšne študije sicer bile izvedene, tako za posamezne projekte kot za omrežje, vendar še niso dale zadovoljivih 
rezultatov in jih za to ni bilo mogo če uporabiti. 
Komisija meni, da bo verjet no zelo težko zagotoviti dokon čen opis glavnih transevropskih 
železniških osi, saj se te nenehno spreminj ajo glede na migracijo, trgovinske tokove in 
geopolitični okvir. Vendar pa se Komi sija tudi strinja s stališ čem, da bi morala opredelitev 
glavnega omrežja temeljiti na objektivnih meri lih. Zato bi morali v prihodnosti prednostni 
projekti še naprej temeljiti na politi čnem sporazumu med Svetom in  Evropskim parlamentom, 
obenem pa se še bolj opirati na najboljše razpoložljive informacije.  
II. druga alinea. Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodiš če priznava izboljšave na podlagi 
koncentracije sofinanciranja TEN-T na čezmejnih lokacijah in prispevka koordinatorjev. 
Strinja se, da je potrebno nada ljnje delo glede ugotavljanja ozkih grl in bo glede tega 
ukrepala. 
Komisija meni, da so post opki za odobritev projektov u činkoviti, zlasti po njihovi obsežni 
prenovitvi za programsko obdobje 2007–2013. Ti pos topki so bili znatno okrepljeni z 
vključitvijo Kohezijskega sklada v na črtovanje programov in s posebnimi ukrepi za 
izboljšanje priprave projektov, dokume ntacije in kakovosti ocen Komisije.  
II. tretja alinea. Komisija pozdravlja pozitivno oceno rezultatov projektov, sofinanciranih iz 
TEN-T in Kohezijskega sklada. Poudarja, da – kakor navaja Sodiš če v odstavku 47 – 
povišanje stroškov ne vpliva na prora čun EU, saj je prispevek EU dolo čen ob za četku 
projekta.  
II. četrta alinea. Komisija se strinja z analizo Sodiš ča glede merljivih izboljšav na potniških 
progah za visoke hitrosti. Prizadeva si, da bi izboljšala stanje na konvencionalnih mešanih in 
tovornih progah. 
III. prva alinea. Komisija že ima tesne stike z državami članicami in železniškimi 
organizacijami in bo z njimi še naprej tesno sodelovala. Poleg tega v okviru teko čih 
posvetovanj z interesnimi skupinami o smernicah TEN-T iš če možnosti, kako bi lahko 
najbolje uresni čila transevropske koridorje, po katerih obstaja velika dejanska ali predvidena 
potreba. 
III. druga alinea. Komisija se strinja, da im ajo koordinatorji pomembno vlogo in je 8. junija 
2010 imenovala tri nove ter s tem pove čala njihovo število na devet. 
Komisija se strinja, da je pot rebno nadaljnje delo gl ede ugotavljanja ozkih grl in bo glede tega 
ukrepala še naprej. Evropski koordi natorji so analizira li ozka grla v predno stnih projektih, za 
katere so odgovorni. Komisija je o ozkih grlih poro
čala tudi v letnih poro čilih.  
III. tretja alinea. Komisija meni, da so postopki za odobritev projektov v okviru kohezijske 
politike za programsko obdobje 2007–2013 u činkoviti. Še naprej jih poskuša izboljševati in 
vlaga znatna sredstva, da bi prispeva la k izboljšanju priprave projektov. 
SL 3   SL Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodiš če priznava izboljšave izbirnih postopkov TEN-T, 
vendar se strinja, da bi bilo mogo če še izboljšati uporabo anal ize stroškov in koristi. 
Izvajalska agencija TEN-T se ukvarja z nadalj njim razvojem tega vidika, vendar pa se s 
sredstvi TEN-T sofinancira samo omejen znesek  vsakega projekta v primerjavi z zneskom, ki 
ga financirajo države članice, zato je logi čno, da nalogo ocenjevanja stroškov in koristi 
prevzamejo države članice same, zlasti, ker so skoraj vsi podatki in dom neve njihovi. 
III. četrta alinea. Komisija priznava pomembnost izmenjave informacij med pobudniki 
projektov. Izvajalska agencija  TEN-T bo pospešila izmenjavo informacij z organiziranjem 
razprav na svojih rednih  delavnicah s sedanjimi in potencialnimi upravi čenci o najboljših 
praksah in izmenjavi znanja med vsemi pobudniki  projektov, zlasti v že lezniškem sektorju. 
III. peta alinea. Komisija si je s sprejetjem tehni čnih specifikacij za interoperabilnost 
prizadevala odpraviti te „prakti čne ovire“ in bo s tem tudi na daljevala. Evropski koordinatorji 
prav tako posve čajo veliko pozornosti tem vprašanjem. 
UVOD  
11, opomba 6. Komisija se v svojih  dokumentih pri pr edstavitvi števil čnih podatkov, 
povezanih z vlaganji, opira na informacije, ki so jih predložile države članice. Ob spoznanju, 
da bi bilo kakovost finan čnih podatkov vredno izboljša ti, je sprejela ustrez ne ukrepe, kar se je 
odražalo v poro čilu Komisije z junija 2010, saj so bile informacije v primerjavi s prejšnjimi 
poročili bistveno boljše.  
14. Komisija poudarja, da so bili pred leto m 2007 projekti v okviru Kohezijskega sklada 
sprejeti na podlagi ocene vsakega posameznega projekta in v skladu z razpoložljivimi 
proračunskimi sredstvi. Pravna podlaga za prednostne projekte je za čela veljati šele po letu 
2004.  
OPAŽANJA  
22. Komisija izjavo Sodiš ča „Prednostni projekti ne pomenijo dokon čnih opisov glavnih 
transevropskih železniških osi“ razume kot  potrebo po splošnem dogovoru o tem, kaj so 
glavne osi, in da bi tak dogovor moral biti v daljšem časovnem obdobju čim bolj stabilen.  
Komisija meni, da bo verjet no zelo težko zagotoviti dokon čen opis glavnih transevropskih 
železniških osi, saj se te nenehno spreminj ajo glede na migracijo, trgovinske tokove in 
geopolitični okvir. Vendar pa se Komi sija tudi strinja s stališ čem, da bi morala opredelitev 
glavnega omrežja temeljiti na objektivnih meri lih. Zato bi morali v prihodnosti prednostni 
projekti še naprej temeljiti na politi čnem sporazumu med Svetom in  Evropskim parlamentom, 
obenem pa se še bolj opirati na najboljše razpoložljive informacije.  
22. tretja alinea. Medtem ko Komisija prizna va, da povezave z nekaterimi pomembnimi 
morskimi pristaniš či niso vklju čene v prednostne naloge, obene m poudarja, da številne so. 
Komisija je 4. maja 2010 v sklopu postopka revi zije TEN-T predložila delovni dokument, ki 
določa metodologijo za opredelitev prihodnjega omrežja TEN-T. To bi moralo v prihodnosti 
preprečiti pojav takšnega stanja, kot ga opisuje Sodiš če. 
Okvir 4 
Komisija priznava, da se koridorji evropskega  sistema za vodenje železniškega prometa ne 
ujemajo popolnoma s prednostnimi projekti. Evropski sistem za vodenje železniškega 
prometa zahteva, da so izpolnjen e tako zahteve glede infrastrukt ure kot zahteve glede tirnih 
vozil. Postopek revizije TEN-T je namenjen obravnavanju te zadeve in ena izmed možnosti, 
ki se prou čuje, je, da bi koridorje  evropskega sistema za vode nje železniškega prometa 
vključili neposredno v prednostne projekte. 
SL 4   SL Komisija razume, da bodo poljske oblasti konec leta 2010 predložile prošnjo za financiranje 
dela poljske severno-južne osi od  Varšave do Gdynie, da bo to vklju čevalo koridorje 
evropskega sistema za vodenje železniškega prometa in da b odo okvirni skupni stroški znašali 
386 milijonov EUR.  
23. Komisija se strinja,  da je opredelitev prednostnih projektov mogo če še izboljšati. Ta 
zadeva se trenutno obravnava  v okviru revizije TEN-T. 
24. Komisija se strinja, da opred elitev prednostnih projektov ne temelji na analizi dejanskih in 
predvidenih prometnih tokov. Treba pa je spomniti,  da so takšne študije sicer bile izvedene, 
tako za posamezne projekte kot za omrežje, vend ar še niso prinesle zadovoljivih rezultatov in 
jih zato v prvotni obliki ni bilo mogo če uporabiti. 
Kot je izjavilo Sodiš če, Komisija priznava potrebo po pr egledu politike TEN-T. Pregled se 
trenutno izvaja in vklju čuje presojo metodologije za opredel itev prihodnjega omrežja TEN-T. 
29. Komisija meni, da je imelo financiranje EU znaten vpliv na vse od seke TEN-T, ki jih je 
Sodišče pregledalo pri tej reviziji. To je vklju čevalo izboljšanje prvotno na črtovanih projektov 
ali zmanjšanje tveganja.  
30. Komisija meni, da se v državah, ki jih zajema Kohezijski sklad, številn i železniški projekti 
ne bi izvajali brez znatnega so financiranja EU iz K ohezijskega sklada ali evropskega sistema 
za vodenje železniškega prometa, vklju čno s čezmejnimi odseki, kar izboljšuje dostopnost in 
zmogljivost za vse uporabnike. Prednost morajo imeti tehni čno in gospodarsko zreli projekti, 
ki so izvedljivi v okviru programskega obdobj a; v nasprotnem primeru lahko upravi čenci 
izgubijo sredstva. 
Opredelitev velikih projektov v členu 39 Uredbe (ES) št. 1083/ 2006 je bila spremenjena z 
namenom, da se državam članicam olajša predložitev velikih čezmejnih projektov.  
33. Komisija se strinja, da je potrebno nadaljnje delo  glede ugotavljanja oz kih grl in bo glede 
tega ukrepala še naprej. Evropski koordinator ji so analizirali ozka grla v prednostnih 
projektih, za katere so odgovorni. Komisija je o ozkih grlih poro čala tudi v letnih poro čilih.  
34. Komisija je za obdobje 2007–2013 izboljšal a svoje postopke za odobritev velikih 
projektov, sofinanciranih iz  evropskega sistema za vodenj e železniškega prometa in 
Kohezijskega sklada. Veliki projekti, ki so bili v obdobju 2000– 2006 sofinancirani iz 
Kohezijskega sklada, so bili iz prora čunskih razlogov pogosto odobreni po posameznih 
odsekih. V tem smislu kakovost priprave po sameznih odsekov morda ne odraža kakovosti 
priprave in razvoja celotne osi. 
35. Interno posvetovanje ustreznih služb Komis ije („notranje posveto vanje“) je še vedno 
ključni element v postopku ocenjevanja in odobritve.  
Da bi pripomogla k izboljšan ju kakovosti projektov v z godnji fazi, je Komisija v 
programskem obdobju 2007–2013 ustanovila JASPERS, ki zagotavlja tehni čno pomoč novim 
državam članicam. Ima tudi pogodbo z zunanjimi strokovnjaki za tehni čno svetovanje pri 
ocenjevanju velikih projektov. 
Pri deljenem upravljanju je pobudnik proj ekta odgovoren za ustrezno opredelitev tehni čnih 
specifikacij projektov. Sprejetje tehni čnih specifikacij (glej pr ilogo I) pomeni znaten 
prispevek k izboljšanju tehni čne kakovosti železniške infrastrukt ure. Projekt Madrid-Levante 
je bil iz prora čunskih razlogov odobren postopoma, po posameznih odsekih, in ne v celoti, saj 
omrežje obsega skupno 940 km železniške povezave visokih hitrosti. Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropsko investic ijsko banko in njena priporo čila so bila postopoma 
upoštevana pri tem projektu. EIB je menila, da je financiranje tega projekta upravi čeno in je 
poleg podpore Kohezijskega sklada tudi sama zagotovila znatna posojila zanj. 
SL 5   SL Komisija se ne strinja, da  je bilo naknadno povišanje st roškov povezano s pomisleki EIB. 
Meni, da so bili pri tem odlo čilni drugi dejavniki, kot je navedla v odgovoru na 46. 
37. prva alinea. Komisija želi poudariti, da so zunanji strokovnjaki v središ ču postopka izbire 
projektov TEN-T. Sodeluje tudi zunanji opazovalec, ki izvajalski agenciji TEN-T zagotavlja 
celovite povratne informacije o celot nem zunanjem postopku ocenjevanja. 
38. Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodiš če priznava izboljšave iz birnih postopkov, in se 
strinja, da bi bilo mogo če še izboljšati uporabo analize st roškov in koristi. V prihodnosti bo 
izvajalska agencija TEN-T oblikovala bolj sistemati čen pristop k analizi stroškov in koristi ter 
ob tem upoštevala obstoje če delo. Za dosego tega bo delala z izbranimi projekti 3. 
prednostnega podro čja iz letnega razpisa za leto 2010, da  bi izboljšala pripravo projektov, 
vključno z oblikovanjem skladnih pristopov k analizi stroš kov in koristi. 
Glede na to, da se s sredstvi TEN-T sofina ncira le omejen znesek vsakega projekta v 
primerjavi z zneskom, ki ga financirajo države članice, je logi čno, da nalogo ocenjevanja 
stroškov in koristi prevzamejo države članice same, zlasti, ker so skoraj vsi podatki in 
domneve njihovi. 
Glede skladnega modela evropskih železn iških prometnih tokov Komisija ni prepri čana, da bi 
dodatna spoznanja, ki bi jih zagotovil, upravi čila morebitna znatna sredstva, potrebna za 
njegovo realizacijo. 
44. 8. junija 2010 je bil sprejet memorandum o soglasju, ki dolo ča ukrepe za izboljšanje tega 
stanja. Podpisale so ga tri države članice, ki jih zadeva prednost ni projekt 3 (Francija, Španija 
in Portugalska). 
45. Komisija želi poudariti, da  je povišanje stroškov zna čilno za velike infrastrukturne 
projekte. 
46. Komisija se strinja glede prednosti temeljit e in podrobne priprave projekta, vendar, kot 
Sodišče navaja v prejšnjem odstavku, so se stroški v prou čenih primerih na splošno pove čali 
zaradi razlogov, povezanih z ne predvidljivi dejavniki. 
Pri odseku Madrid–Levante (pa tudi drugih enako zahtevnih projektih) bi bilo povišanje 
stroškov, ki ga navaja Sodiš če, mogoče pripisati razli čnim razlogom, med katerimi nekaterih 
ni bilo mogo če predvideti: visoka inflac ija pri gradbenih projektih v Španiji in nepredvideno 
povišanje stroškov zaradi težkih geoloških pogojev sta na prim er znatno vplivala na projekt 
Madrid-Levante, ki ga navaja Sodiš če.  
47–48. Komisija se strinja z mnenjem Sodiš ča, da povišanje stroš kov ni neposredno vplivalo 
na proračun EU, in ugotavlja, da Sodiš če prav tako ni zabeležilo  nobenega neposrednega 
vpliva. 
Komisija želi poudariti, da morajo upravi čenci in pobudniki projekta v skladu z novim 
modelom za sklepe o financiranju glede sredstev TEN-T za obdobje 2007–2013 predložiti 
strateški akcijski na črt, ki podrobno opisuje, kako se bo projekt izvajal, vklju čno s časovnim 
načrtom izvedbe, na črtom obvladovanja tveganja in vodenj em projekta. Izvedbena agencija 
TEN-T je že oblikovala smernice na to temo in spodbuja izmenjavo dobre prakse med upravičenci. 
Okvir 8 
V fazi II projekta Varšava-Gdynia so se poj avile številne težave, ki niso povezane z 
odobritvenimi postopki Komisije, kot so znatne  zamude pri razpisnih postopkih, težave z 
nakupom zemljiš č in zagotavljanjem dostopa do gradbiš ča, pa tudi spori s pogodbeniki.  
Komisija je ve čkrat opozorila na prekora čitev stroškov v fazi II projekta Varšava-Gdynia in 
SL 6   SL poljske oblasti so naznanile, da bodo zanj predložile spremenjen predlog.  Komisija je jasno 
sporočila, da te spremembe ne bo prou čila, če poljske oblasti ne bodo predložile horizontalne 
analize o prekora čitvah stroškov v železniškem sektorju in informacij o na činu njihove 
obravnave. 
54. Komisija se strinja s Sodiš čem, da je splošni napredek vseevropskega železniškega 
prometa odvisen od doseganja sinergij med u činkom zakonodajnih ukrepov v zvezi s trgi in 
interoperabilnostjo ter ukrepi  politike sofinanciranja.  
Okvir 11 
Komisija pozorno spremlja stanje v okviru koridorja A evropskega sistema za vodenje 
železniškega prometa. Sprejela je evropski razvojni na črt za evropski sistem za vodenje 
železniškega prometa in predlog uredbe za kori dorje za tovorni promet, ki sta ga Evropski 
parlament in Svet sprejela 15. junija 2010. Pole g tega je imenovala koordinatorje za TEN-T.  
Okvir 12 
Komisija se zaveda, da tovorni vlaki trenutno ne vozijo na visoko zmogljivih progah za 
visoke hitrosti Rim-Neapelj in Bologna-Firence.  Vendar pa se je zara di uvedbe teh visoko 
zmogljivih prog za visoke hitrosti pove čala zmogljivost za tovorni promet na obstoje čih 
konvencionalnih progah. Ve čina pričakovanih ugodnosti od odsekov, financiranih iz 
evropskega sistema za vodenje že lezniškega prometa, se nanaša  na izboljšan dostop potnikov 
do železniškega omrežja in ne na tovorni promet.  
57. Komisija priznava, da je napredek  pri doseganju interoperabilnosti po časen. Radikalno 
usklajevanje ni mogo če, saj imajo železniška infrastruktur a in tirna vozila dolgo življenjsko 
dobo, stroški vlaganj v odsek pa morajo ostati realni. 
Kljub temu se interoperabilna infras truktura in število  tirnih vozil pove čujeta, število 
odstopanj, ki so jih države članice zahtevale od izvedbene zakonodaje Komisije, ki dolo ča 
tehnične specifikacije za interopera bilnost, pa je omejeno. To k aže, da je izvajanje obstoje čih 
tehničnih specifikacij za inter operabilnost uspešno. Pri čakuje se, da bodo tehni čne 
specifikacije za interoperabilnos t v zvezi z omrežjem TEN-T kon čane v letu 2010. Od tega 
bodo imeli korist tako projekti v okvi ru TEN-T kot tudi projekti, financirani iz kohezijskega 
sklada. 
Komisija si bo še naprej prizadevala za izvedbo tehni čnih specifikacij za in teroperabilnost, ki 
bodo prinesle znatne kratko- in dolgoro čne koristi, kot so telematske aplikacije za 
signaliziranje ter tovorni in potniški promet. Us tanovila je tudi organizacije koridorjev, da 
bodo ugotovile in odpravile vse težave, ki ovirajo konkuren čnost tovornega prometa po oseh.  
Glede ukrepov iz odstavka 8 Priloge VII Komisija meni, da se na evropski ravni sprejemajo 
ukrepi za izboljšanje stanja: 
1) v okviru Direktive 2008/57 se izvajajo dejavn osti za razvrstitev vseh nacionalnih predpisov 
glede železniškega prometa, da bi lahko ocenili, kateri so ustrezni, in s tem prepre čili 
podvajanje kontrol, zlasti na mejah; 
2) delovne skupine v okviru koridorjev evrops kega sistema za vodenje železniškega prometa 
opredeljujejo vse obstoje če ovire – zlasti zamude na mejah – s prou čevanjem ovir, ki so 
značilne za vsako mejo.  
60. Evropski koordinatorji si pr izadevajo za odpravo sistemsk ih ovir na koridorjih, ta 
prizadevanja pa se bodo zaradi predlagane uredbe o tovornem prometu še nadaljevala. 
V tem pogledu je pomemben tudi predlog Komi sije iz novembra 2008 za uredbo, ki bi 
ustvarila strukturo za vsak koridor tovornega prometa. S tem bo vzpostavljeno okrepljeno 
SL 7   SL sodelovanje med upravljavci infr astrukture za upravljanje prom eta (operativni ukrepi) in 
vlaganji (ve činoma za odpravo ozkih grl in uskladitev tehni čnih pogojev). Predlog temelji na 
izkušnjah s koridorjema Rotterdam-Genova in Antwerpen- Lyon/Basel. 
ZAKLJU ČKI IN PRIPORO ČILA 
62. Komisija pozdravlja delo Sodiš ča, ki je bilo opravljeno ravno pravi čas glede na 
prihajajočo revizijo omrežij TEN-T. 
63. Komisija se strinja s Sodiš čem, da so prednostni projek ti glavni mehanizem za 
usklajevanje in osredoto čanje finan čnih virov na omrežja TEN-T in si še naprej prizadeva v 
tej smeri, pri tem pa zagotavlja komplementar nost s cilji za regionaln i razvoj in kohezijsko 
politiko. S tega vidika Komi sija razume, zakaj Sodiš če želi, da so prednostni projekti 
opredeljeni na podlagi analize sedanjih in pri čakovanih prometnih tokov. Treba pa je 
spomniti, da so takšne študije sicer bile izve dene, tako za posamezne projekte kot za omrežje, 
vendar še niso prinesle zadovoljivi h rezultatov in jih zato ni mogo če uporabiti. 
Komisija meni, da bo verjet no zelo težko zagotoviti dokon čen opis glavnih transevropskih 
železniških osi, saj se te nenehno spreminj ajo glede na migracijo, trgovinske tokove in 
geopolitični okvir. Vendar pa se Komi sija tudi strinja s stališ čem, da bi morala opredelitev 
glavnega omrežja temeljiti na objektivnih meri lih. Zato bi morali v prihodnosti prednostni 
projekti še naprej temeljiti na politi čnem sporazumu med Svetom in  Evropskim parlamentom, 
obenem pa se še bolj opirati na najboljše razpoložljive informacije. 
Priporočilo 1 
Priporočilo 1. prva alinea. Komisija že ima tesne stike z državami članicami in železniškimi 
organizacijami in bo z njimi še naprej tesno sodelovala pri zadevah, povezanih z železniškim 
prometom.  
Priporočilo 1. druga alinea. Komisija v okviru teko čih posvetovanj z interesnimi skupinami o 
smernicah TEN-T iš če možnosti, kako bi lahko to najlažje uresni čila. 
64. Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodiš če priznava izboljšave, ki  so rezultat koncentracije 
sofinanciranja TEN-T na čezmejnih lokacijah in prispevka koor dinatorjev. Strinja se, da je 
potrebno nadaljnje delo za ugotavljanje ozkih grl in bo glede tega ukrepala. 
Komisija ugotavlja, da so se od leta 2007 post opki za odobritev projektov Kohezijskega 
sklada bistveno spremenili. 
Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodiš če priznava izboljšave izbirnih postopkov TEN-T, 
vendar se strinja, da bi bilo mogo če še izboljšati uporabo anal ize stroškov in koristi.  
Priporočilo 2 
Priporočilo 2. prva alinea. Komisija se strinj a, da je potrebno nadaljnje delo glede 
ugotavljanja ozkih grl in bo glede tega ukre pala še naprej. Evro pski koordinatorji so 
analizirali ozka grla v prednostnih projektih, za katere so odgovorni. Komisija je o ozkih grlih 
poročala tudi v letnih poro čilih.  
Priporočilo 2. druga alinea. Komisija se strinja, da imajo koordinatorji pomembno vlogo in je 
8. junija 2010 imenovala tri nove koordinatorje. 
Priporočilo 2. tretja alinea. Komi sija meni, da so postopk i za odobritev projektov u činkoviti, 
zlasti po njihovi obsežni prenovi za pr ogramsko obdobje 2007–2013. Še naprej jih poskuša 
izboljševati in vlaga znatna sredst va, da bi prispevala k izboljšanju priprave projektov in ocen. 
Kar zadeva tehni čne značilnosti projektov, se bo njihov preg led zaradi stalnega razvoja 
tehničnih specifikacij za interoperabilnost mo čno izboljšal.  
SL 8   SL Priporočilo 2. četrta alinea. Komisija se strinja, da bi bilo mogo če še izboljšati uporabo 
analize stroškov in koristi. V prihodnosti bo izvajalska agencija TEN-T oblikovala bolj 
sistematičen pristop k analizi stroškov in koristi. Za  dosego tega bo delala  z izbranimi projekti 
3. prednostnega podro čja iz letnega razpisa za leto 2010, da  bi izboljšala pripravo projektov, 
vključno z oblikovanjem skladnih pristopov k analizi stroš kov in koristi. 
Glede na to, da se s sredstvi TEN-T sofina ncira le omejen znesek vsakega projekta v 
primerjavi z zneskom, ki ga financirajo države članice, je logi čno, da nalogo ocenjevanja 
stroškov in koristi prevzamejo države članice same, zlasti, ker so skoraj vsi podatki in 
domneve njihovi. 
Priporočilo 3 
Komisija priznava pomembnost izmenjave in formacij med pobudniki projektov. Izvajalska 
agencija TEN-T bo pospešila izmenjavo informac ij z organiziranjem razprav na svojih rednih 
delavnicah s sedanjimi in potencialnimi upravi čenci o najboljših praksah in izmenjavi znanja 
med vsemi pobudniki projektov, zl asti v železniškem sektorju. 
66. Komisija se strinja z analizo Sodiš ča glede merljivih izboljšav na potniških progah za 
visoke hitrosti. Trudi se, da bi izboljšala položaj na konvenc ionalnih mešanih in tovornih 
progah. 
Priporočilo 4 
Priporočilo 4. prva alinea. Komisija si je s sprejetjem tehni čnih specifikacij za 
interoperabilnost prizadevala odpraviti te „prakti čne ovire“ in bo s tem tudi nadaljevala. 
Evropski koordinatorji prav tako posve čajo veliko pozornosti tem vprašanjem 
Priporočilo 4. druga alinea. Novembra 2008 je Komis ija predlagala uredbo, ki bi ustvarila 
strukturo za vsak koridor tovornega prometa ter okrepila sodelovanje med upravljavci 
infrastrukture za upravljanje prometa (operati vni ukrepi) in investic ijami (zlasti za odpravo 
ozkih grl in uskladitev tehni čnih pogojev). Predlog temelji na izkušnjah s koridorjema 
Rotterdam-Genova in Antwerpen- Lyon/Basel.