[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 25.9.2006

COM(2006) 551 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Letno poročilo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) 866/2004 z dne 29. aprila 2004 in razmerah, ki izvirajo iz njene uporabe

Letno poročilo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) 866/2004 z dne 29. aprila 2004 in razmerah, ki izvirajo iz njene uporabe

Uvod

Uredba Sveta (ES) 866/2004 z dne 29. aprila o režimu na podlagi člena 2 Protokola 10 k Aktu o pristopu[1] (v nadaljevanju: Uredba o zeleni črti) v členu 11(1) določa, da „ začne Komisija najkasneje leto dni po datumu začetka veljavnosti te uredbe letno poročati Svetu o izvajanju uredbe in o razmerah, ki izvirajo iz njene uporabe, temu poročilu pa po potrebi priloži primerne predloge sprememb “.

Uredba o zeleni črti se uporablja od 1. maja 2004. Določa pogoje, pod katerimi se določbe zakonodaje EU uporabljajo za pretok blaga in oseb preko razmejitvene črte med tistimi območji Republike Ciper, ki so pod dejanskim nadzorom vlade Republike Ciper, in tistimi, ki niso.

To poročilo zajema obdobje od 1. maja 2005 do 30. aprila 2006.

1. IZVEDBENI UKREPI

Komisija je 3. avgusta 2005 sprejela Uredbo 1283/2005 o spremembi Priloge I k Uredbi o zeleni črti. Na tej podlagi so bili na seznam mejnih prehodov dodani trije mejni prehodi: Kato Pyrgos - Karavostasi, Kato Pyrgos - Kokkina in Kokkina - Pachyammos[2].

Komisija je 4. oktobra 2005 sprejela Uredbo (ES) št. 1624/2005, s katero je dovolila prehod agrumov preko zelene črte, ne da bi bilo treba zanje plačati carino ali dajatve z enakovrednim učinkom[3].

Svet je 27. februarja 2006 sprejel Uredbo (ES) št. 389/2006 o oblikovanju instrumenta finančne podpore za spodbujanje gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru[4]. Ta določa pravno podlago za financiranje dela fitosanitarnih izvedencev in kritje stroškov drugih dejavnosti, ki spodbujajo trgovino preko zelene črte.

Komisija trenutno pripravlja odločbo o umiku prepovedi in določitvi pogojev za trgovino z določenimi živalskimi proizvodi v okviru Uredbe (ES) št. 866/2004, ki bo določala pogoje za trgovanje z medom in ribami preko zelene črte.

2. PREHOD OSEB

Člen 2 Uredbe o zeleni črti določa, da Republika Ciper „ opravlja kontrole vseh oseb, ki prečkajo črto, zaradi boja proti nezakonitemu priseljevanju državljanov tretjih držav in zaradi odkrivanja in preprečevanja groženj javnemu redu in javni varnosti “, člen 3 pa določa, da „ dejanski nadzor opravlja Republika Ciper vzdolž celotne [zelene] črte na način, da odvrača ljudi od izogibanja kontrolam na mejnih prehodih “.

Uredba določa trden pravni okvir za prosti pretok ciprskih državljanov in državljanov EU, ki dnevno prečkajo črto na mejnih prehodih. Po razpoložljivih podatkih je bilo v obdobju poročanja zabeleženih skupaj 3 375 409 prečkanj ciprskih Grkov in ciprskih Turkov (1 195 594 ciprskih Grkov oziroma 2 179 815 ciprskih Turkov). Pri dnevnem prečkanju ljudi na kontrolnih točkah ni bilo poročil o incidentih.

Naraščajoče število državljanov tretjih držav (številni od njih so posamezniki s turško vizo), ki prečkajo zeleno črto nezakonito, pa je zelo zaskrbljujoče. Po podatkih, ki so jih predložili organi Republike Ciper, se je število nezakonitih priseljencev, pridržanih po nezakonitem prečkanju zelene črte, povečalo s 725 v letu 2002 na 3 796 v letu 2003, 5 287 v letu 2004 in 4 748 v prvih devetih mesecih leta 2005. Po podatkih istega vira večina nezakonitih priseljencev kasneje zaprosi za azil (število prosilcev za azil se je z 950 v letu 2002 povečalo na več kot 4 410 v letu 2003 in na 9 860 v letu 2004). Komisija meni, da je treba nadzor črte, ki ga izvaja Republika Ciper v skladu s členom 3 Uredbe, še dodatno okrepiti. Komisija bo nadaljevala s proučevanjem vidikov, povezanih z izvorom trendov tega nezakonitega priseljevanja.

Za rešitev tega problema so službe Komisije s pristojnimi organi Republike Ciper začele pogovore na delovni ravni. V okviru tega je bila v Bruslju decembra 2005 organizirana delavnica, osredotočena na problem nezakonitega priseljevanja preko zelene črte, ki je omogočila izmenjavo informacij in razpravo o ukrepih, ki jih bo v bližnji prihodnosti treba sprejeti. Kot so nakazali predstavniki Republike Ciper, bi ti ukrepi lahko vključevali povečanje števila osebja, ki se ukvarja z migracijskimi tokovi (vključno s policijo), oblikovanje novih centrov za pridržanje nezakonitih priseljencev, nabavo dodatne opreme za nadzor zelene črte, uvedbo strožjih pravil, povezanih z izdajo vizumov in pravicami prosilcev za azil, ter tudi začetek informacijske kampanje, usmerjene v odvračanje morebitnih nezakonitih priseljencev in prosilcev za azil, da bi vstopili na območje, ki je pod dejanskim nadzorom vlade Republike Ciper. Odločitev o povečanju števila osebja in centrov za pridržanje je bila že sprejeta, dogovori o preostalih ukrepih pa so (v času sestanka) še vedno potekali in so zahtevali dodatno razpravo v vladi. Komisija je predlagala, da organi Republike sprejmejo konkretne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti v okviru Uredbe o zeleni črti, tudi ob upoštevanju prihodnjega sodelovanja Cipra v schengenskem območju. Četudi zelena črta ne predstavlja zunanje meje, mora Republika Ciper učinkovito izvajati mejni nadzor, hkrati pa ta ne sme ovirati stikov med obema skupnostma.

3. PREHOD BLAGA

3.1. Vrednost trgovine

V skladu s členom 8 Uredbe Komisije (ES) 1480/2004[5] je turško-ciprska Gospodarska zbornica mesečno poročala o vrsti, količini in vrednosti blaga, za katerega je izdala spremne dokumente.

V skladu s tem so organi Republike Ciper v mesečnih poročilih Komisiji poročali o vrsti, količini in vrednosti blaga. Ta poročila so vključevala blago, ki je na območje pod dejanskim nadzorom vlade vstopilo preko mejnih prehodov Pergamos in Strovilia , ki sta v pristojnosti Vzhodne suverene cone.

Po podatkih turško-ciprske Gospodarske zbornice je skupna vrednost blaga, za katerega so bili v obdobju poročanja izdani spremni dokumenti, znašala 2 237 869 EUR, vrednost blaga, s katerim se je dejansko trgovalo, pa je znašala okoli 1 933 067 EUR[6]. Komisija je bila obveščena, da zaradi preklica nekaterih naročil niso bili izdani spremni dokumenti za vse prijave, predložene turško-ciprski Gospodarski zbornici. Poleg tega so bili dokumenti včasih izdani za ocenjeno in ne dejansko količino blaga (kot je bilo to na primer pri zelenjavi), zato je bila količina in posledično vrednost blaga, ki je končno prečkalo črto, manjša od količin, navedenih v spremnih dokumentih (drug vzrok pa je bil preklic morebitnega kupca).

Nadalje, obstaja razlika med vrednostjo blaga, ki je prečkalo črto, v poročilu turške-ciprske Gospodarske zbornice in vrednostjo, ki jo je sporočila Republika Ciper[7]. Prva je sporočila vrednost 1 933 067 EUR, druga pa vrednost 1 734 770 EUR[8]. Komisija je bila obveščena, da spremni dokumenti niso bili predloženi ali pregledani vsakič, kadar je blago prehajalo preko črte.

V primerjavi s predhodnim obdobjem poročanja številke kažejo povečanje skupne vrednosti blaga, ki je prečkalo zeleno črto. Glede na poročila turško-ciprske Gospodarske zbornice je skupna vrednost blaga, ki je dejansko prečkalo črto, znašala okoli 1 933 067 EUR, v primerjavi z 1 000 617 EUR v predhodnem obdobju poročanja (vendar pa je treba omeniti, da je bilo predhodno obdobje poročanja krajše, saj se Uredba o zeleni črti v celoti uporablja šele od avgusta 2004). Povprečna mesečna vrednost blaga, s katerim se je trgovalo, se je od zadnjega obdobja poročanja pomembno povečala, z 99 000 EUR na 161 089 EUR.

3.2. Vrsta blaga

Številke o vrsti blaga, s katerim je potekalo trgovanje, kažejo, da je črto prečkalo le omejeno število novih proizvodov (npr. elektronska oprema in kuhinjska oprema), vendar pa je njihova vključitev v nekaterih primerih prispevala k velikemu (čeprav začasnemu) povečanju mesečne vrednosti trgovanja[9].

Kot tudi v predhodnem obdobju poročanja so bile glavne skupine proizvodov, s katerimi je potekalo trgovanje, lesni proizvodi, pohištvo, zelenjava, elektronska oprema ter plastični in papirni proizvodi[10].

V skladu s členom 4(2) Uredbe o zeleni črti so organi oblasti Republike Ciper zaračunavali carine na tiste vrste kmetijskih pridelkov, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil ali intervencijskih ukrepov.

Trgovina preko zelene črte je potekala skoraj izključno za namene trgovanja znotraj otoka z eno samo izjemo: v enem primeru je blago prečkalo zeleno črto s končnim ciljem izven Republike Ciper. Pošiljka 1 112 kg ciprskih slaščic v vrednosti 1 112 CYP je bila 30. decembra 2005 preko pristanišča Limassol prodana v Združeno kraljestvo.

3.3. Prijavljene nepravilnosti

Od novembra 2005 je bilo prijavljenih sedem primerov nepravilnosti, v katerih prehod blaga preko črte ni bil dovoljen. V štirih primerih (v zvezi s pohištvom, kuhinjskim pohištvom, ogrevalno napravo in živalsko hrano) ni bilo spremnih dokumentov. Med preostalimi primeri v enem primeru (v zvezi s plastičnimi zamaški za steklenice) niso bila predložena zahtevana potrdila, v enem primeru oznaka proizvoda ni bila v skladu z določbami, en primer pa je vključeval proizvod živalskega izvora, s katerimi se po določbah člena 4(9) Uredbe ne sme trgovati preko zelene črte.

3.4. Ovire in težave pri pretoku blaga

Pri trgovini preko zelene črte je še vedno veliko ovir. Turško-ciprska gospodarska vozila, kot so avtobusi, tovornjaki, taksiji, kombiji in najeti avtomobili, se ne morejo prosto gibati po otoku. Republika Ciper ne priznava potrdil o tehničnem pregledu za gospodarska vozila ter vozniških dovoljenj poklicnih voznikov, ki jih izdajo turško-ciprski organi.

Republika Ciper je začela pripravljalna dela na zakonodaji, ki bo turškim-ciprskim tovornjakom olajšala prevoz blaga preko zelene črte. Vendar pa o tem vprašanju v obdobju poročanja ni bila sprejeta nikakršna odločitev. V več primerih so bili v izraz protesta proti poskusom liberalizacije uporabe turških-ciprskih tovornjakov za trgovino preko zelene črte organizirani protesti grških-ciprskih voznikov tovornjakov.

Težave turških ciprskih trgovcev pri oglaševanju v delu medijev v Republiki Ciper so še en primer ovire, ki bi lahko omejila trgovanje preko črte.

Komisija je prejela pritožbe turških-ciprskih trgovcev glede zamud pri carinjenju blaga, ki prečka črto, vključno z blagom, ki črto prečka samo začasno, za razstavo na trgovskih sejmih na območjih, ki so pod dejanskim nadzorom vlade. Organi Republike Ciper so pojasnili, da je do zamud prišlo zaradi zahtev o varnosti živil ali zaradi potrebe, da se oceni, ali je blago vsebovalo kakšne sestavine, ki so predmet izvoznih nadomestil ali intervencijskih ukrepov (npr. sladkor), za katere (po Uredbi o zeleni črti) veljajo dajatve.

V enem primeru je Republika Ciper obvestila Komisijo o sumu, da je paradižnik, s katerim se je trgovalo preko zelene črte, izviral iz Turčije. Komisija je zadevo preučila in ugotovila, da temu ni bilo tako.

Dne 31. marca 2006 bi morala pošiljka 22 ton citrusov prečkati črto in biti preko pristanišča Limassol (ki je na območju pod dejanskim nadzorom vlade) odpravljena v eno od držav članic EU. Vendar pa je 29. marca dobavitelj preklical posel, potem, ko so bili v pristanišču Famagusta ter na mejnem prehodu, kjer bi morali ocariniti pošiljko, organizirani protesti pristaniških delavcev in voznikov tovornjakov. Trgovec se je pritožil zaradi različnih oblik pritiska, ki so bile iz turške skupnosti na Cipru usmerjene nanj, da bi preklical posel.

Predstavniki Združenega kraljestva so Komisijo obvestili o praktičnih težavah služb Vzhodne suverene cone pri odpravi blaga, ki zahteva fitosanitarno potrdilo, do katerih je prišlo zaradi pomanjkljivih tehničnih zmogljivosti.

Treba je omeniti, da je vrednost trgovinske menjave iz območja pod vladnim nadzorom v severni del Cipra v obdobju poročanja po podatkih ciprske Gospodarske zbornice znašala 442 408 EUR, kar je manj kot ena četrtina vrednosti trgovine v obratni smeri.

3.5. Začasni prehod blaga

Težave so se pojavljale tudi pri začasnem prehodu blaga. Obstajajo tri glavne vrste blaga, pri katerih se pojavlja to vprašanje:

– začasni prehod blaga, potrebnega za zagotovitev storitev (primer: glasbeni instrumenti rok skupine ciprskih Turkov, ki ima koncert na območju pod vladnim nadzorom; oprema za tolmačenje turško-ciprskega podjetja za tolmačenje, ki opravlja storitve na območju pod vladnim nadzorom);

– začasni prehod blaga ciprskih Turkov za razstavo na sejmu na območju pod vladnim nadzorom;

– začasni prehod tehničnih naprav ciprskih Turkov zaradi popravila na območju pod vladnim nadzorom.

Uredba o zeleni črti ne ponuja jasne rešitve tega problema. Republika Ciper uporablja sistem ad hoc rešitev, ki pa se ne zdijo dovolj pregledne. To vprašanje bi bilo de lege ferenda treba vključiti v prihodnjo spremembo Uredbe o zeleni črti.

3.6. Spodbujanje trgovine

Za spodbujanje trgovine z določenimi proizvodi so bili sprejeti naslednji ukrepi:

Citrusi

Kot je navedeno zgoraj, je Komisija 4. oktobra 2005 sprejela Uredbo (ES) št. 1624/2005, s katero je dovolila prehod agrumov preko zelene črte, ne da bi bilo treba zanje plačati carino ali dajatve z enakovrednim učinkom[11].

Neodvisni strokovnjaki iz več držav članic, ki jih je imenovala Komisija, so jeseni 2005 izvedli letni inšpekcijski pregled pred obiranjem. Potrdili so ugotovitve predhodnih pregledov, opravljenih v letih 2003 in 2004, da v severnem delu Cipra ni škodljivih organizmov. Komisija poleg inšpekcijskih pregledov in kontrol nasadov ter pošiljk citrusov, namenjenih za trgovanje preko zelene črte, predvideva tudi nadaljnji nadzor v obliki dodatnih nadzornih dejavnosti.

Krompir

Neodvisni fitosanitarni strokovnjaki so v dveh rastnih obdobjih izvedli vzorčenje in preiskave, da bi ugotovili, ali so izpolnjene zahteve/standardi EU. To je vključevalo testiranje v laboratoriju. Po zaključku postopka je pristojna služba Komisije v začetku leta 2006 dala zeleno luč za trgovanje s krompirjem.

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o priložnosti za trgovanje s krompirjem preko zelene črte.

Komisija nadaljuje s svojimi nadzornimi dejavnostmi, da bi tako zagotovila možnost trgovanja. Za krompir carine ne veljajo. V obdobju poročanja ni bilo trgovanja s krompirjem[12].

Med in ribe

Komisija trenutno pripravlja odločbo o umiku prepovedi in določitvi pogojev za trgovino z določenimi živalskimi proizvodi v okviru Uredbe (ES) št. 866/2004, ki bo določala pogoje za trgovanje z medom in ribami preko zelene črte.

3.7. Vprašanja DDV

Republika Ciper je obnovila svojo zahtevo Komisiji o predlogih sprememb Uredbe o zeleni črti in/ali Šeste direktive o DDV po poenostavitvi nekaterih določb o DDV pri trgovanju preko zelene črte. Predlogi vključujejo zahtevo po uporabi mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dostavo blaga, ki jo opravijo davčni zavezanci s sedežem na območju[13] davčnim zavezancem na območju pod nadzorom vlade, zahtevo za uporabo poenostavljenega postopka za obdavčevanje blaga, ki ga dostavijo osebe s sedežem na območju, kadar je to dostavljeno osebam, ki niso davčni zavezanci na območju pod nadzorom vlade, zahtevo, da se dostavo blaga na območje obravnava kot izvozno transakcijo (sprememba člena 5 Uredbe o zeleni črti), in zahtevo, da se omogoči poenostavljen postopek, kadar blago prečka črto z namenom, da se ga izvozi v druge države članice. Komisija je resno proučila te predloge ter Republiko Ciper obsežno seznanila z razlogi, zakaj bi večina predlogov za Komisijo pomenila preveliko odstopanje od pravnega reda Skupnosti, čeprav so nekateri zanimivi s stališča poenostavitve.

V ponazoritev tega je mogoče navesti en primer: Republika Ciper je zahtevala, da se dostava blaga na območje obravnava kot izvozna transakcija (sprememba člena 5 Uredbe o zeleni črti). Ta predlagani ukrep ni skladen z določbami in idejo Uredbe o zeleni črti, ki predvideva (na zahtevo Republike Ciper), da kadar blago prihaja iz območja, ne gre za uvoz. Zato transakcije v obratni smeri ni mogoče obravnavati kot izvoz. Ali z drugimi besedami: uporaba ničelne stopnje za blago iz območij pod vladnim nadzorom na območja bi lahko bila opravičljiva le, če bi to obravnavali kot izvoz. Ta primer je neodvisen od tega, ali se to blago imenuje izvoz. Če se blago, ki je namenjeno na območje, obravnava kot izvoz, je treba blago, ki prihaja iz tega območja, enako obravnavati kot uvoz. Predlagana sprememba bi bila sprejemljiva zgolj v tem primeru.

4. SKLEPNE UGOTOVITVE

Uredba še naprej določa trdni pravni okvir za prosti pretok ciprskih državljanov in državljanov EU, ki dnevno prečkajo črto na mejnih prehodih. Vendar pa je vse večje število nezakonitih priseljencev preko zelene črte razlog za resno zaskrbljenost.

Ob upoštevanju zabeleženih trendov glede števila oseb, ki nezakonito prečkajo črto, Komisija meni, da je treba nadzor, ki ga izvaja Republika Ciper v skladu s členom 3 Uredbe, še dodatno izboljšati.

V primerjavi s predhodnim obdobjem poročanja posredovane številke kažejo povečanje skupne vrednosti blaga, ki je prečkalo zeleno črto. Kljub temu pa celotni obseg trgovine preko zelene črte (okoli 2 milijona EUR letno) ostaja zelo omejen. V obdobju poročanja se je začelo trgovanje z nekaterimi novimi proizvodi, kar je pripomoglo k velikemu (četudi začasnemu) povečanju mesečne vrednosti trgovine. V enem samem primeru je imelo blago, ki je prečkalo zeleno črto, končni cilj izven otoka.

Več prijavljenih primerov potrjuje, da še vedno obstajajo številne ovire k nadaljnjemu razvoju trgovine preko zelene črte. Republika Ciper še vedno ne priznava potrdil o tehničnem pregledu za gospodarska vozila ter vozniških dovoljenj poklicnih voznikov, ki jih izdajo turško-ciprski organi. Zakonodaja, ki čaka na obravnavo v parlamentu Republike, bi lahko pomenila korak v smeri izboljšanja sedanjega stanja.

Skupine pritiska na obeh straneh zelene črte so zaradi različnih razlogov aktivne pri preprečevanju razvoja trgovine preko črte. Nova negativna značilnost je neposredni pritisk na trgovce znotraj turške skupnosti na Cipru.

Vprašanje začasnega prehoda blaga je treba obravnavati de lege ferenda .

Splošni sklep je, da Uredba o zeleni črti še naprej zagotavlja delujočo osnovo za omogočanje prehoda blaga in oseb na in iz območij pod vladnim nadzorom Republike Ciper, čeprav pretok blaga ostaja omejen. Komisija bo nadaljevala spremljanje izvajanja Uredbe.

Priloga I Preglednica s povzetkom mesečnih poročil turško-ciprske Gospodarske zbornice v skladu s členom 8 Uredbe Komisije 1480/2004 (v EUR)

Junij | EUR 128 795 |

Julij | EUR 128 014 |

Avgust | EUR 135 837 |

September | EUR 121 712 |

Oktober | EUR 163 555 |

November | EUR 146 785 |

December | EUR 120 685 |

Januar | EUR 129 137 |

Februar | EUR 203 019 |

Marec | EUR 226 283 |

April | EUR 148 630 |

Skupaj | EUR 1 734 770 |

1 EUR = 0,58 CYP

PRILOGA III: Vrednost blaga, ki je prečkalo zeleno črto, in vrednost blaga, za katero je turška-ciprska Gospodarska zbornica izdala spremne dokumente

[pic]

Priloga IV: Vrednost blaga, ki je prečkalo zeleno črto, po poročilu organov Republike Ciper v primerjavi z vrednostmi, ki jih je sporočila turško-ciprska Gospodarska zbornica[pic]

Skupna vrednost po poročilu Republike Ciper: | EUR 1 734 770 |

Skupna vrednost po poročilu turško-ciprske Gospodarske zbornice: | EUR 1 933 067 |

Priloga V: Blago, s katerim se je največ trgovalo

[pic]

Lesni proizvodi/pohištvo: | EUR 347 975 |

Zelenjava: | EUR 325 628 |

Elektronska oprema: | EUR 244 447 |

Plastični proizvodi: | EUR 227 507 |

Papirni proizvodi: | EUR 190 661 |

Drugo: | EUR 596 849 |

Skupaj: | EUR 1 933 072 |

PRILOGA VI: Razvoj blaga, s katerim se je največ trgovalo

[pic][pic]

[1] UL L 161, 30.4.2004, str. 128, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 293/2005 z dne 17. februarja 2005, UL L 50, 23.2.2005, str. 1.

[2] Uredba Komisije (ES) št. 1283/2005 z dne 3. avgusta 2005, UL L 203, 4.8.2005, str. 8.

[3] Uredba Komisije (ES) št. 1624/2005 z dne 4. oktobra 2005, UL L 259, 5.10.2005, str. 17.

[4] Uredba Sveta (ES) št. 389/2006 z dne 27. februarja 2006, UL L 65, 7.3.2006, str. 5.

[5] Uredba Komisije (ES) št. 1480/2004 z dne 10. avgusta 2004, UL L 272, 20.8.2004, str. 3.

[6] Glej Prilogo III.

[7] Glej Prilogo IV.

[8] Glej Prilogo II.

[9] Priloga VI (glej vrednosti za februar in marec 2006).

[10] Priloga V.

[11] Uredba Komisije (ES) št. 1624/2005 z dne 4. oktobra 2005, UL L 259, 5.10.2005, str. 17.

[12] V juliju 2006 sta bili dve večji pošiljki krompirja, namenjeni v države članice EU preko pristanišča Limassol, odpovedani v zadnjem trenutku, potem ko so bili ciprski turški trgovci izpostavljeni politično motiviranim pritiskom. Vendar pa je v avgustu 2006 več tovornjakov krompirja, namenjenega za uporabo na otoku, uspešno prečkalo črto brez večjih ovir.

[13] V tem delu poročila izraz „območje“ pomeni tista območja Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom vlade Republike Ciper.