Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 /* COM/2013/0246 final - 2011/0276 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Komisija je 6. oktobra 2011 predstavila predlog uredbe o skupnih določbah o ESRR, ESS, KS, EKSRP in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o skladih kohezijske politike (COM(2011) 615 final). Prvotni predlog Komisije za uredbo o ESPR je uskladil sistem upravljanja in nadzora za ESPR z ureditvami, predlaganimi za EKSRP. To je bilo predlagano zato, ker so organi, ki upravljajo EKSRP in ESPR, pogosto isti in bi jim lahko koristile usklajene ureditve za ta dva sklada. Med pregledovanjem predloga ESPR znotraj delovne skupine za ribištvo v Svetu je več držav članic izrazilo pridržke glede prehoda na sistem, ki ga za upravljanje in nadzor ter finančno upravljanje predlaga Komisija. V prejšnjem (2000–2006) in sedanjem programskem obdobju (2007–2013) je bil sistem izvajanja ESPR usklajen z ureditvami, določenimi v kohezijski politiki, države članice pa menijo, da bi bilo treba zagotoviti najvišjo stopnjo kontinuitete. Izrazile so stališče, da bi nadaljevanje takšnih ureditev omogočilo najboljšo uporabo strokovnega znanja, ki so ga pridobili nacionalni organi, ki trenutno sodelujejo pri upravljanju skladov EU za ribištvo. Čeprav se je večina držav članic zavzela za uskladitev ESPR s sistemom izvajanja kohezijske politike, so prav tako poudarile potrebo po upoštevanju načela sorazmernosti (člen 4(5) uredbe o skupnih določbah). Operativni programi za ribištvo so večinoma manjšega obsega kot tisti v okviru kohezijske politike in imajo tudi posebne značilnosti za zagotovitev, da ESPR prispeva k reformi skupne ribiške politike. Za olajšanje že potekajočih pogajanj v Svetu in Evropskem parlamentu Komisija predlaga istočasno spremembo predlogov Komisije za uredbo o skupnih določbah in uredbo o ESPR, da se zagotovi poenostavljeno vključevanje ESPR v obstoječi sklop pravil kohezijske politike. Tesna uskladitev sistemov izvajanja ESPR s sistemi, predlaganimi za kohezijsko politiko na predlagan način, bo prispevala k uskladitvi in doslednosti pravil za različne sklade (ESRR, ESS, Kohezijski sklad in ESPR). To omogoča uporabo izkušenj, pridobljenih v prejšnjem programskem obdobju, ter olajšuje nemoten prehod iz enega programskega obdobja v naslednjega. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Med pripravo predloga Komisije o spremembi uredbe o skupnih določbah in uredbe o ESPR so potekale poglobljene razprave o ureditvah izvajanja ESPR znotraj delovne skupine Sveta za ribištvo ter bilateralni stiki z državami članicami. Za izvirne zakonodajne predloge je bila opravljena ocena učinka. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Predlog vključuje istočasno spremembo predlogov Komisije za uredbo o skupnih določbah in uredbo o ESPR: · ESPR je vključen v zadevne določbe uredbe o skupnih določbah, ki so bile na začetku specifične za kohezijsko politiko, pri čemer je bil vstavljen nov četrti del uredbe o skupnih določbah, ki velja za kohezijsko politiko in ESPR; · zadevne določbe (ki ustrezajo ureditvam izvajanja EKSRP ali se prekrivajo s členi spremenjene uredbe o skupnih določbah) se črtajo iz uredbe o ESPR, v uredbo o ESPR pa se po potrebi ustavijo ustrezni sklici na uredbo o skupnih določbah. Uvodne izjave in opredelitve so usklajene s spremembami členov in spremembo strukture uredb. Terminologija, uporabljena v novem četrtem delu, je prilagojena posebnostim ESPR, v nekaterih primerih pa je pojasnjeno, da specifična pravila za sklad v okviru ESPR lahko določajo dopolnilna pravila. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Spremenjeni predlog ne bo imel proračunskih posledic. Razpoložljivost novih podatkov in makroekonomskih napovedi ter pristop Republike Hrvaške pa pomenita spremembe kohezijskih sredstev. Te spremembe ne posegajo v tekoča pogajanja o uredbi o večletnem finančnem okviru in v finančno uredbo. 5. POVZETEK SPREMEMB V uredbi o skupnih določbah se spremenijo uvodne izjave 3, 75, 78, 80, 84 in 87. Prav tako se uvedejo spremembe v členih 1 in 3 za jasno opredelitev uporabe vsakega dela uredbe o skupnih določbah v zvezi z vsakim izmed skladov (ESRR, ESS, Kohezijski sklad, ESPR in EKSRP). Potrebna je bila omejena prilagoditev opredelitev iz odstavkov (5), (7), (25) in (26) člena 2 za nadomestitev sklicev na del tri s sklici na del štiri. Vključuje spremembe členov 55(7), 64(6), 74(1), 112(3), 113(5), 114(3)(b) in (g), 117(4), 120, 121(1), 124, 126(4), 128, 130(1), 131(1), 133(1), 134(1), 135, 136, 137 in 140(1). V uredbi o ESPR se spremenijo uvodne izjave 86, 89, 101, 103, 104, črtajo pa uvodne izjave 91, 93, 94 in 97. Spremenijo se členi 3, 12, 14, 20, 24, 25, 28, 33, 37, 38, 39, 45, 46, 54, 56, 61, 62, 63, 64, 67, 75, 78, 92, 94, 95, 102, 103, 105, 108, 117, 118, 119, 120, 122, 126, 128, 129, 131, 132, 133, 134, 135, 1369, 137, 138, 139, 140, 141, 142,143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150,151, 152, 153, 154 ter črtajo členi 96, 97, 98, 99, 100, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 121, 123, 124, 125, 127 in 130. Zaradi jasnosti je ta spremenjeni predlog predstavljen v konsolidirani obliki, vključno s spremembami uredbe o skupnih določbah, ki jih je Komisija sprejela do sedaj tj. COM(2012) 496 z dne 11. septembra 2012 in COM(2013) 146 z dne 12. marca 2013. Samo spremembe, predlagane v tem predlogu o spremembi, so navedene v poudarjeni obliki. 2011/0276 (COD) Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA — ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 177 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[1], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[2], ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča[3], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 174 Pogodbe določa, da si Unija za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije prizadeva zmanjšati razlike v stopnji razvoja različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi ali otokov, zlasti podeželja, območij, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regij, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer. Unija mora v skladu s členom 175 Pogodbe podpirati uresničevanje teh ciljev z delovanjem v okviru Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropske investicijske banke in drugih instrumentov. (2) V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, s katerimi je bila sprejeta strategija Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, morajo Unija in države članice izvajati pametno, trajnostno in vključujočo rast, spodbujati skladen razvoj Unije in zmanjševati regionalne razlike. (3) Za izboljšanje usklajevanja in uskladitev izvajanja skladov za podporo v okviru kohezijske politike, to so Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad (KS), s skladi za razvoj podeželja, to je Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP), ter pomorstvom in ribištvom, in sicer Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo (ESPR), je treba sprejeti skupne določbe za vse te sklade (skladi skupnega strateškega okvira – skladi SSO). Poleg tega ta uredba vsebuje določbe, ki so skupne ESRR, ESS in KS, vendar se ne uporabljajo za EKSRP in ESPR, ter določbe, ki so skupne ESRR, ESS, KS in ESPR, vendar se ne uporabljajo za EKSRP. Zaradi posebnosti vsakega sklada SSO je v ločenih uredbah treba opredeliti posebna pravila, ki se uporabljajo za vsak sklad SSO in cilj evropskega teritorialnega sodelovanja v okviru ESRR. (4) Glede skupne kmetijske politike (SKP) so bile s prilagajanjem in usklajevanjem pravil upravljanja in nadzora za prvi (Evropski kmetijski jamstveni sklad – EKJS) in drugi steber (EKSRP) SKP dosežene znatne sinergije. Močna povezava med EKJS in EKSRP bi se zato morala ohraniti, ohraniti pa bi bilo treba tudi delujoče strukture v državah članicah. (5) Najbolj oddaljene regije bi morale biti upravičene do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja, da se izravnajo omejitve, ki so posledica dejavnikov iz člena 349 Pogodbe. (6) Za zagotavljanje pravilne in dosledne razlage določb ter večje pravne varnosti držav članic in upravičencev je treba opredeliti nekatere pojme, ki se uporabljajo v uredbi. (7) Ta uredba je sestavljena iz treh delov, od katerih prvi del vsebuje uvodne izjave in opredelitve, drugi pravila, ki se uporabljajo za vse sklade SSO, tretji pa določbe, ki se uporabljajo samo za ESRR, ESS in KS (skladi). (8) V skladu s členom 317 Pogodbe bi bilo treba glede deljenega upravljanja določiti pogoje, ki Komisiji omogočajo izvrševanje pristojnosti za izvajanje splošnega proračuna Evropske unije, in razjasniti pristojnosti pri sodelovanju z državami članicami. Ti pogoji bi morali Komisiji omogočiti, da se prepriča, ali države članice uporabljajo sklade SSO zakonito in pravilno ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba)[4]. Države članice in organi, ki so jih države članice določile za navedeni namen, morajo biti odgovorni za izvajanje programov na ustrezni teritorialni ravni v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom države članice. Te določbe zagotavljajo tudi, da je pozornost namenjena potrebi po zagotavljanju komplementarnosti in doslednosti ukrepanja Unije, sorazmernosti upravnih ureditev in zmanjšanju upravnih bremen upravičencev skladov SSO. (9) Država članica bi morala za pogodbo o partnerstvu oziroma vsak posamezni program organizirati partnerstvo s predstavniki pristojnih regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih organov, gospodarskimi in socialnimi partnerji, organi, ki predstavljajo civilno družbo, med drugim z okoljskimi partnerji, nevladnimi organizacijami in organi, pristojnimi za enakost in nediskriminacijo. Namen takega partnerstva je spoštovati načelo upravljanja na več ravneh, zagotoviti lastništvo načrtovanih ukrepov zainteresiranih strani ter razvijanje izkušenj in strokovnega znanja zadevnih akterjev. Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov, ki vzpostavljajo kodeks dobre prakse, da se zagotovi dosledna vključenost partnerjev v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje pogodb o partnerstvu in programov. (10) Dejavnosti skladov SSO in dejavnosti, ki jih podpirajo, bi morale biti skladne z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, ki je neposredno ali posredno povezano z izvajanjem dejavnosti. (11) Unija bi morala imeti v okviru prizadevanj za krepitev ekonomske, teritorialne in socialne kohezije na vseh stopnjah izvajanja skladov SSO za cilj odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk ter boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. (12) Cilji skladov SSO bi se morali uresničevati v okviru trajnostnega razvoja in ob spodbujanju cilja Unije o varovanju in izboljšanja okolja iz člena 11 in 19 Pogodbe, ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“. Države članice bi morale z metodologijo, ki jo z izvedbenim aktom sprejme Komisija, zagotoviti informacije o podpori ciljem na področju podnebnih sprememb, ki so v skladu z načrtom, da se vsaj 20 % proračuna Unije nameni temu cilju. (13) Skladi SSO bi morali za uresničitev splošnih in posameznih ciljev strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast svojo podporo osredotočiti na omejeno število skupnih tematskih ciljev. Natančno področje uporabe skladov SSO bi bilo treba določiti v pravilih za posamezne sklade in je lahko omejeno na le nekatere tematske cilje, opredeljene v tej uredbi. (14) Da se zagotovi največji možni prispevek skladov SSO in zagotovi jasna strateška usmeritev postopka načrtovanja na ravni držav članic in regij, bi moral biti vzpostavljen skupni strateški okvir. Skupni strateški okvir bi moral olajšati sektorsko in teritorialno usklajevanje ukrepanja Unije v okviru skladov SSO ter z drugimi zadevnimi politikami in instrumenti Unije. (15) Skupni strateški okvir bi moral zato določiti sredstva za dosego skladnosti in doslednosti gospodarskih politik držav članic in Unije, mehanizme za usklajevanje med skladi SSO ter z drugimi zadevnimi politikami Unije in instrumenti, horizontalna načela in medsektorske politične cilje, ureditve za obravnavo ozemeljskih izzivov okvirne ukrepe visoke evropske dodane vrednosti ter ustrezna načela izvajanja in prednostne naloge za sodelovanje. (16) Vsaka država članica bi morala na podlagi skupnega strateškega okvira v sodelovanju s partnerji in po posvetovanju s Komisijo pripraviti pogodbo o partnerstvu. Pogodba o partnerstvu bi morala prenesti elemente iz skupnega strateškega okvira v nacionalni kontekst in določiti trdne zaveze doseganju ciljev Unije s programiranjem skladov SSO. (17) Države članice bi morale svojo podporo osredotočiti na zagotavljanje znatnega prispevka k doseganju ciljev Unije v skladu s posebnimi nacionalnimi in regionalnimi razvojnimi potrebami. Opredeljeni bi morali biti predhodni pogoji, da se zagotovijo potrebni okvirni pogoji za učinkovito uporabo podpore Unije. Izpolnjevanje navedenih predhodnih pogojenosti mora Komisija oceniti v okviru svoje ocene pogodbe o partnerstvu in programov. Kadar predhodna pogojenost ni izpolnjena, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za začasno ustavitev plačil programom. (18) Za vsak program bi moral biti opredeljen okvir uspešnosti z namenom spremljanja napredka pri doseganju splošnih in posameznih ciljev vsakega programa v programskem obdobju. Komisija bi morala v letih 2017 in 2019 v sodelovanju z državami članicami izvesti pregled uspešnosti. Za leto 2019 je treba predvideti in dodeliti rezervo za uspešnost, če so bili doseženi mejniki, določeni v okviru uspešnosti. Zaradi raznovrstnosti in večnacionalne narave programov evropskega teritorialnega sodelovanja rezerve za uspešnost zanje ne bi smelo biti. Kadar mejniki ali cilji niso doseženi, bi Komisija morala imeti možnost začasno ustaviti plačila programu oziroma ob koncu programskega obdobja uporabiti finančne popravke za preprečitev potratne ali neučinkovite porabe proračuna Unije. (19) Z vzpostavitvijo tesnejše povezave med kohezijsko politiko in gospodarskim upravljanjem Unije se bo zagotovilo, da bo uspešnost izdatkov v okviru skladov SSO podprta z dobrimi gospodarskimi politikami in bodo lahko skladi SSO po potrebi preusmerjeni v reševanje gospodarskih težav države. Ta postopek mora biti postopen, začeti pa se mora s spremembami pogodbe o partnerstvu in programov v podporo priporočilom Sveta za odpravo makroekonomskih neravnotežij ter socialnih in ekonomskih težav. Če se država članica kljub okrepljeni uporabi skladov SSO ne odzove z učinkovitimi ukrepi v okviru postopka gospodarskega upravljanja, bi morala biti Komisija pooblaščena za začasno ustavitev dela ali vseh plačil in obveznosti. Odločitve o začasni ustavitvi bi morale biti sorazmerne in učinkovite ter bi morale upoštevati učinek posameznih programov na obravnavo ekonomskih in socialnih razmer v ustrezni državi članici in prejšnje spremembe pogodbe o partnerstvu. Komisija bi morala pri odločanju o začasni ustavitvi spoštovati enako obravnavo držav članic, pri čemer bi morala upoštevati zlasti učinek začasne ustavitve na gospodarstvo zadevne države članice. Ko zadevna država članica ustrezno ukrepa, bi bilo treba začasno ustavitev prekiniti in državi članici znova omogočiti uporabo sredstev. (20) Da se zagotovi poudarek na doseganju ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, bi bilo treba opredeliti skupne elemente za vse programe. Za zagotavljanje doslednosti ureditev programiranja za sklade SSO bi bilo treba uskladiti postopke za sprejem in spreminjanje programov. Programiranje bi moralo zagotoviti usklajenost s skupnim strateškim okvirom in pogodbo o partnerstvu, usklajevanje skladov SSO med seboj in z drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti ter Evropsko investicijsko banko. (21) S Pogodbo je bila k ciljem ekonomske in socialne kohezije dodana tudi teritorialna kohezija in pri tem je treba obravnavati vlogo mest, funkcionalnih geografskih območij in podregionalnih območij, ki se soočajo s posebnimi geografskimi in demografskimi težavami. Zato je za boljše sproščanje potenciala na lokalni ravni z določitvijo skupnih pravil in tesno usklajenostjo vseh skladov SSO treba okrepiti in olajšati izvajanje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Odgovornost za izvajanje lokalnih razvojnih strategij je kot bistveno načelo bi morale prevzeti lokalne akcijske skupine, ki zastopajo interese skupnosti. (22) Finančni instrumenti so vse pomembnejši zaradi njihovega učinka finančnega vzvoda na sklade SSO, ker lahko združujejo različne javne in zasebne vire za podporo ciljem javne politike prek obnovljivih oblik financiranja, kar dolgoročno zagotavlja trajnostnejšo podporo. (23) Finančni instrumenti, ki jih podpirajo skladi SSO, bi se morali uporabljati za učinkovito zadovoljevanje posebnih tržnih potreb v skladu s cilji programov in ne bi smeli izriniti zasebnega financiranja. Odločitev o financiranju podpornih ukrepov s finančnimi instrumenti je zato treba sprejeti na podlagi predhodne analize. (24) Finančni instrumenti bi morali biti oblikovani in izvajani tako, da spodbujajo znatno udeležbo zasebnih vlagateljev in finančnih institucij na podlagi ustrezne delitve tveganja. Da so finančni instrumenti dovolj zanimivi za zasebni sektor, se morajo oblikovati in izvajati prožno. Zato bi se morali organi upravljanja odločiti o najustreznejših oblikah izvajanja finančnih instrumentov za zadovoljevanje posebnih potreb ciljnih regij v skladu s cilji ustreznega programa. (25) Upravni organi bi morali imeti možnost, da vire iz programov prispevajo k finančnim instrumentom, vzpostavljenim na ravni Unije ali regionalni ravni. Organi upravljanja bi morali imeti tudi možnost neposrednega izvajanja finančnih instrumentov prek posebnih skladov ali sredstev skladov. (26) Znesek virov, ki se kadar koli plača finančnim instrumentom iz skladov SSO, bi moral ustrezati znesku, potrebnemu za izvedbo načrtovanih naložb in plačil končnim prejemnikom, vključno s stroški in provizijami za upravljanje, določenimi na podlagi poslovnih načrtov in napovedi denarnih tokov za vnaprej opredeljeno obdobje, ki ne bi smelo biti daljše od dveh let. (27) Treba je določiti posebna pravila v zvezi z zneski, ki se sprejmejo kot upravičeni izdatki ob zaključku, da se zagotovi, da se zneski, vključno s stroški in provizijami za upravljanje, plačani finančnim instrumentom iz skladov SSO, učinkovito uporabijo za naložbe in plačila končnim prejemnikom. Določiti je treba tudi posebna pravila v zvezi s ponovno uporabo virov, ki jih je mogoče pripisati podpori iz skladov SSO, vključno z uporabo virov, ki ostanejo po zaključku programov. (28) Države članice bi morale spremljati programe, da preverijo izvajanje in napredek pri doseganju ciljev programov. Zato bi bilo treba ustanoviti odbore za spremljanje skladov SSO ter določiti njihovo sestavo in naloge. Za lažje usklajevanje med skladi SSO bi se lahko ustanovili skupni odbori za spremljanje. Za zagotovitev uspešnosti bi morali odbori za spremljanje imeti možnost, da organom upravljanja izdajo priporočila v zvezi z izvajanjem programa, in bi morali spremljati ukrepe, sprejete na podlagi njihovih priporočil. (29) Za poenostavitev spremljanja na vseh ravneh je treba uskladiti spremljanje in poročanje v zvezi s skladi SSO. Pomembno je zagotoviti sorazmerne zahteve o poročanju in celostne informacije o doseženem napredku na ključnih področjih pregleda. Zato morajo zahteve o poročanju upoštevati potrebe po informacijah v danih letih in morajo biti usklajene z roki pregledov uspešnosti. (30) Za spremljanje napredka programov bi bilo treba organizirati letno pregledovalno sejo države članice in Komisije. Vendar bi bilo treba dopustiti možnost, da se država članica in Komisija dogovorita, da ne organizirata seje in se tako izogneta nepotrebnim upravnim stroškom. (31) Da lahko Komisija spremlja napredek pri doseganju ciljev Unije, bi morale države članice predložiti poročila o napredku pri izvajanju svojih pogodb o partnerstvu. Na podlagi teh poročil bi morala Komisija v letih 2017 in 2019 pripraviti strateško poročilo o napredku. (32) Za izboljšanje kakovosti pri izvajanju in načrtovanju programov ter za ugotovitev učinka programov na doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter po potrebi na BDP in brezposelnost je treba oceniti uspešnost, učinkovitost in učinek pomoči iz skladov SSO. V zvezi s tem bi bilo treba podrobno opredeliti pristojnosti držav članic in Komisije. (33) Za izboljšanje kakovosti in načrtovanja vsakega programa ter preveritev, ali se splošni in posamezni cilji lahko dosežejo, bi bilo treba opraviti predhodno oceno vsakega programa. (34) Organ, pristojen za pripravo programa, bi moral oblikovati ocenjevalni načrt. V programskem obdobju bi morali organi upravljanja oceniti uspešnost in učinek programa. Odbor za spremljanje in Komisijo bi bilo treba obvestiti o rezultatih ocen za lažje upravljavske odločitve. (35) Za oceno uspešnosti in učinkovitosti skladov SSO in njihovega učinka na splošne cilje skladov SSO in strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast bi bilo treba opraviti naknadne ocene. (36) Koristno je opredeliti vrste ukrepov, ki se lahko sprejmejo na pobudo Komisije in držav članic kot tehnična pomoč s pomočjo iz skladov SSO. (37) Za zagotovitev učinkovite porabe virov Unije in za preprečevanje prekomernega financiranja dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek, je treba določiti pravila za izračun prispevka iz skladov SSO k dejavnostim, ki ustvarjajo prihodek. (38) Za zagotovitev enotnega in nepristranskega pravila za uporabo skladov SSO v Uniji bi bilo treba določiti začetni in končni datum upravičenosti izdatkov. Za lažje izvajanje programov je primerno določiti, da je lahko začetni datum upravičenosti izdatkov pred 1. januarjem 2014, če zadevna država članica predloži program pred tem datumom. Za zagotovitev učinkovite rabe sredstev EU in zmanjšanje tveganja za proračun EU je treba uvesti omejitve glede podpore za končane dejavnosti. (39) V skladu z načelom subsidiarnosti in ob upoštevanju izjem iz uredb (EU) št. […][uredbe o ESRR, ESS, KS, ETS, EKSRP, ESPR] bi morale države članice sprejeti nacionalna pravila o upravičenosti izdatkov. (40) Za poenostavitev uporabe skladov SSO in zmanjšanje tveganja napak je ob potrebnem razlikovanju zaradi upoštevanja posebnosti politike primerno opredeliti oblike podpore, usklajene pogoje za vračilo nepovratnih sredstev in pavšalno financiranje, posebna pravila za upravičenost do nepovratnih sredstev ter posebne pogoje za upravičenost dejavnosti glede na lokacijo. (41) Za zagotovitev uspešnosti, pravičnosti in trajnostnega učinka ukrepov v okviru skladov SSO bi bilo treba vključiti določbe, ki zagotavljajo dolgotrajnost naložb v podjetja in infrastrukturo ter preprečujejo uporabo skladov SSO za zagotavljanje neupravičene prednosti. Izkušnje so pokazale, da je 5 let primerno najkrajše obdobje, razen ko pravila o državni pomoči določajo drugačno obdobje. Ustrezno je izključiti ukrepe, ki jih podpirajo ESS in ne vključujejo donosnih naložb ali naložb v infrastrukturo iz splošne zahteve za trajnost, razen če te zahteve izhajajo iz veljavnih pravil o državni pomoči, in prispevke finančnim instrumentom ali iz njih. (42) Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev ustrezne vzpostavitve svojih sistemov upravljanja in nadzora, da se zagotovi zakonita in redna uporaba skladov SSO. Zato bi bilo treba določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora ter glede preprečevanja, ugotavljanja in popravljanja nepravilnosti ter kršitev prava Unije. (43) V skladu z načelom deljenega upravljanja bi morale biti predvsem države članice prek svojih sistemov upravljanja in nadzora odgovorne za izvajanje in nadzor dejavnosti iz programov. Za povečanje uspešnosti nadzora nad izbiro in izvajanjem dejavnosti ter delovanjem sistemov upravljanja in nadzora bi bilo treba podrobno opredeliti naloge organa upravljanja. (44) Za zagotovitev ustreznega predhodnega zagotovila v zvezi z vzpostavitvijo in oblikovanjem glavnih sistemov upravljanja in nadzora morajo države članice imenovati akreditacijski organ, ki je pristojen za podelitev in preklic akreditacije organom upravljanja in nadzora. (45) Določiti bi bilo treba pooblastila in odgovornosti Komisije glede preverjanja učinkovitosti delovanja sistemov upravljanja in nadzora ter zahtevanja ukrepov držav članic. Komisijo bi bilo treba tudi pooblastiti za izvajanje revizij področij, povezanih z dobrim finančnim poslovodenjem, da se ugotovi, kako skladi delujejo. (46) Proračunske obveznosti Unije bi bilo treba izvrševati vsako leto. Za zagotovitev učinkovitega upravljanja proračuna je treba določiti skupna pravila za zahtevke za vmesna plačila, plačila letne razlike in po potrebi končne razlike brez poseganja v posebna pravila za vsak sklad SSO. (47) Vnaprejšnje financiranje na začetku programov zagotavlja, da ima država članica od sprejetja programa na voljo sredstva za podporo upravičencem pri izvajanju programa. Zato bi bilo treba vključiti določbe o zneskih začetnega vnaprejšnjega financiranja iz skladov SSO. Začetno vnaprejšnje financiranje bi moralo biti v celoti obračunano ob zaključku programa. (48) Za varovanje finančnih interesov Unije bi bilo treba vključiti časovno omejene ukrepe, ki bi pristojnemu odredbodajalcu na podlagi prenosa omogočili prekinitev plačil, kadar obstajajo dokazi za znatne pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja in nadzora ali za nepravilnosti v zvezi z zahtevkom za plačilo, ali kadar dokumenti za potrditev obračuna niso bili predloženi. (49) Za zagotovitev, da se izdatki, sofinancirani iz proračuna Unije v katerem koli finančnem letu, uporabijo v skladu z veljavnimi pravili, bi bilo treba oblikovati ustrezni okvir za letno potrditev obračuna. V skladu s tem okvirom bi morali akreditirani organi Komisiji za vsak program predložiti izjavo o zanesljivosti upravljanja, skupaj s potrjenimi letnimi računovodskimi izkazi, povzetkom poročila o nadzoru, neodvisnim revizijskim mnenjem in poročilom o nadzoru. (50) Za varovanje proračuna mora Komisija včasih sprejeti finančne popravke. Za zagotovitev pravne varnosti za države članice je pomembno opredeliti okoliščine, v katerih lahko kršitve veljavne zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje povzročijo finančne popravke Komisije. Za zagotovitev, da so finančni popravki, ki jih Komisija naloži državi članici, povezani z zaščito finančnih interesov EU, bi jih bilo treba omejiti na primere, ko kršitev prava Unije ali nacionalnega prava neposredno ali posredno zadeva upravičenost, pravilnost, upravljanje ali nadzor dejavnosti ter ustreznih izdatkov. Za zagotovitev sorazmernosti je pomembno, da Komisija pri odločitvi o znesku finančnega popravka upošteva vrsto in stopnjo kršitve. (51) Za spodbujanje finančne discipline je primerno opredeliti ureditve za prenehanje katerega koli dela proračunskih obveznosti v programu, zlasti kadar je znesek lahko izvzet iz prenehanja in kadar so zaostanki v izvajanju posledica neobičajnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere zadevna stranka nima vpliva, in se njihovim posledicam kljub izkazani skrbnosti ni bilo mogoče izogniti. (52) Dodatne splošne določbe so potrebne glede posebnega delovanja skladov. Zlasti za povečanje njihove dodane vrednosti in njihovega prispevka k prednostnim nalogam iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast bi bilo treba delovanje teh skladov poenostaviti in usmeriti v cilja naložbe za rast in delovna mesta ter evropsko teritorialno sodelovanje. (53) Dodatne določbe za posebno delovanje EKSRP in ESPR so določene v posebni zakonodaji za ti področji. (54) Za spodbujanje ciljev Pogodbe glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije bi moral cilj naložbe za rast in delovna mesta podpirati vse regije. Za zagotovitev uravnovešene in postopne podpore in za upoštevanje stopnje gospodarskega in družbenega razvoja bi bilo treba vire iz ESRR in ESS za ta cilj dodeliti manj razvitim regijam, regijam v prehodu in bolj razvitim regijam v skladu z njihovim bruto domačim proizvodom (BDP) na prebivalca v primerjavi s povprečjem EU. Za zagotovitev dolgoročne stabilnosti naložb iz strukturnih skladov bi morale regije, katerih BDP na prebivalca je bil v obdobju 2007–2013 nižji od 75 % povprečja EU-25 za referenčno obdobje, vendar katerih BDP na prebivalca se je zvišal na več kot 75 % povprečja EU-27, prejeti najmanj dve tretjini sredstev, dodeljenih v obdobju 2007–2013. Države članice z bruto nacionalnim dohodkom (BND) na prebivalca, ki ne dosega 90 % povprečja Unije, bi morale imeti koristi od Kohezijskega sklada v okviru cilja naložbe za rast in delovna mesta. (55) Za opredelitev regij in območij, upravičenih do podpore iz skladov, bi bilo treba določiti nepristranska merila. V ta namen bi moralo ugotavljanje regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS)[5]. (56) Za določitev ustreznega finančnega okvira bi morala Komisija z izvedbenimi akti določiti okvirno letno razčlenitev razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti z uporabo objektivne in pregledne metode, da se vključijo tiste regije, ki zaostajajo v razvoju, vključno s tistimi, ki prejemajo prehodno podporo. (57) Določiti je treba zgornje meje navedenih virov za cilj naložbe v rast in delovna mesta ter sprejeti nepristranska merila za njihovo dodelitev regijam in državam članicam. Za spodbuditev potrebne pospešitve razvoja infrastrukture na področju prometa in energetike ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij v Uniji bi bilo treba oblikovati instrument za povezovanje Evrope. Dodelitev letnih odobrenih proračunskih sredstev iz skladov in sredstev, prenesenih iz Kohezijskega sklada v instrument za povezovanje Evrope državam članicam, bi bilo treba omejiti na zgornjo mejo, ki se določi ob upoštevanju zmogljivosti navedene zadevne države članice za črpanje teh odobritev. Poleg tega je treba v skladu z glavnim ciljem o zmanjšanju revščine zastaviti shemo za pomoč v hrani tako, da so prejemniki najbolj ogrožene skupine prebivalstva, in tako spodbujati socialno vključenost in skladni razvoj Unije. Predviden je mehanizem, ki bi prenesel vire v ta instrument in zagotovil, da jih sestavljajo dodelitve ESS, ki bi bile avtomatično odtegnjene od minimalnega odstotka sredstev strukturnih skladov, ki se dodelijo ESS v vsaki državi. (57.a) Glede na nujno prednostno nalogo reševanja brezposelnosti mladih v najbolj prizadetih regijah Unije bi bilo treba vzpostaviti pobudo za zaposlovanje mladih ter jo financirati iz posebne dodelitve in ciljnih naložb Evropskega socialnega sklada. Cilj pobude za zaposlovanje mladih bi morala biti podpora mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, in prebivajo v upravičenih regijah. Pobudo za zaposlovanje mladih bi bilo treba izvesti kot del cilja naložb za rast in delovna mesta. (58) Za večjo usmerjenost v rezultate in doseganje splošnih in posameznih ciljev iz strategije Evropa 2020 bi bilo treba pet odstotkov virov za cilj naložbe v rast in delovna mesta prihraniti kot rezervo za uspešnost za vsak sklad in kategorijo regij v vsaki državi članici. (59) V zvezi s skladi ter za zagotovitev ustreznih dodelitev posameznim kategorijam regij se viri ne bi smeli prenašati med manj razvitimi regijami, regijami v prehodu in bolj razvitimi regijami, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah, povezanih z izvajanjem enega ali več tematskih ciljev, vendar največ 2 % skupno odobrenih sredstev za navedeno kategorijo regije. (60) Za zagotovitev pristnega gospodarskega učinka v skladu s to uredbo podpora iz skladov ne bi smela nadomestiti javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov držav članic. Poleg tega je treba za upoštevanje širšega gospodarskega okvira pri podpori iz skladov določiti višino javnih izdatkov glede na splošne makroekonomske razmere, v katerih poteka financiranje, na podlagi kazalnikov iz programov za stabilnost in konvergenčnih programov, ki jih letno predložijo države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/1997 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[6]. Preverjanje načela dodatnosti, ki ga opravi Komisija, bi moralo biti zaradi višine dodeljenih finančnih virov osredotočeno na države članice, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo najmanj 15 % prebivalstva. (61) Določiti je treba dodatne določbe glede programiranja, upravljanja, spremljanja in nadzora operativnih programov, ki jih podpirajo skladi. V operativnih programih bi bilo treba določiti prednostne osi, ki ustrezajo tematskim ciljem, pripraviti dosledno logiko ukrepanja za obravnavanje opredeljenih razvojnih potreb in določiti okvir za oceno delovanja. Vsebovati bi morali tudi druge elemente, potrebne za uspešno in učinkovito uporabo teh skladov. (62) Za izboljšanje dopolnjevanja in poenostavitev izvajanja bi moralo biti mogoče združiti podporo iz KS in ESRR s podporo iz ESS v skupnih operativnih programih v okviru cilja rast in delovna mesta. (63) Veliki projekti predstavljajo bistven delež izdatkov Unije in so pogosto strateškega pomena za doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Zato je upravičeno, da dejavnosti večjega obsega še naprej odobri Komisija v skladu s to uredbo. Za zagotovitev jasnosti je ustrezno opredeliti vsebino velikega projekta za ta namen. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da zavrne podporo velikemu projektu, kadar odobritev takšne podpore ni upravičena. (64) Da lahko države članice izvajajo le del operativnega programa z uporabo pristopa, ki temelji na rezultatih, je koristno zagotoviti skupni akcijski načrt z nizom ukrepov, ki jih izvede upravičenec za prispevanje k ciljem operativnega programa. Za poenostavitev in okrepitev usmerjenosti skladov v sklade bi moralo upravljanje skupnih akcijskih načrtov temeljiti izključno na podlagi skupno dogovorjenih mejnikov, učinkov in rezultatov, kot je opredeljeno v sklepu Komisije o sprejetju skupnega akcijskega načrta. Nadzor in revizijo skupnega akcijskega načrta bi bilo treba tudi omejiti na doseganje teh mejnikov, učinkov in rezultatov. Zato je treba določiti pravila o pripravi, vsebini, sprejetju, finančnem poslovodenju in nadzoru skupnih akcijskih načrtov. (65) Kadar strategija razvoja mesta ali teritorialnega razvoja zahteva celosten pristop, ker vključuje naložbe v okviru več prednostnih osi enega ali več operativnih programov, bi bilo treba ukrepe, ki jih podpirajo skladi, izvajati kot celostno teritorialno naložbo v okviru operativnega programa. (66) Sprejeti je treba posebna pravila delovanja odbora za spremljanje in letnih poročil o izvajanju operativnih programov, ki jih podpirajo skladi. Dodatne določbe za posebno delovanje EKSRP so določene v posebni zakonodaji za ti področji. (67) Za zagotovitev razpoložljivosti osnovnih in posodobljenih informacij o izvajanju programa morajo države članice Komisiji redno pošiljajo ključne podatke. Za preprečitev dodatnega bremena za države članice bi bilo to treba omejiti na podatke, ki se redno zbirajo, prenos podatkov pa bi bilo treba opraviti z elektronsko izmenjavo podatkov. (68) Komisija v skladu s členom 175 Pogodbe predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij vsaka tri leta poročila o koheziji glede napredka pri krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije. Treba je določiti vsebino tega poročila. (69) Zdi se ustrezno, da Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi naknadno oceno skladov za pridobitev informacij na ustrezni ravni o rezultatih in učinkih financiranih ukrepov. Za vzpostavitev postopka za odobritev načrtov za oceno skladov je treba vključiti posebne določbe. (70) Pomembno je opozarjati splošno javnost na dosežke skladov Unije. Državljani imajo pravico vedeti, kam se vlagajo finančni viri Unije. Za zagotovitev ustreznega obveščanja javnosti bi morali biti odgovorni organi upravljanja in upravičenci. Za zagotovitev večje učinkovitosti pri obveščanju širše javnosti in večje sinergije pri dejavnostih obveščanja na pobudo Komisije viri, dodeljeni komunikacijskim dejavnostim iz te uredbe, prispevajo tudi h kritju stroškov celostnega obveščanja o političnih prednostnih nalogah Evropske unije, če so v zvezi s splošnimi cilje te uredbe. (71) Za zagotovitev obsežnega razširjanja informacij o dosežkih skladov ter vlogi Unije pri tem ter za obveščanje mogočih upravičencev o možnostih financiranja bi bilo treba v tej uredbi opredeliti podrobna pravila o informiranju in obveščanju javnosti ter nekatere tehnične značilnosti takšnih ukrepov. (72) Za lažjo dostopnost in boljšo preglednost informacij o možnostih financiranja in upravičencih projektov bi bilo treba v vsaki državi članici dati na voljo enotno spletno stran ali spletni portal z informacijami o vseh operativnih programih, vključno s seznamom dejavnosti, ki prejemajo podporo v okviru posameznih operativnih programov. (73) Treba je določiti elemente za prilagoditev stopnje sofinanciranja operativnih programov iz skladov, zlasti za povečanje multiplikacijskega učinka virov Unije. Za zagotovitev spoštovanja načela sofinanciranja z ustreznim deležem nacionalne podpore je treba določiti tudi stopnje sofinanciranja po kategorijah regij. (74) Države članice morajo za vsak operativni program imenovati organ upravljanja, organ za potrjevanje in funkcionalno neodvisen revizijski organ. Da imajo države članice več prožnosti pri vzpostavitvi sistemov nadzora, je primerno zagotoviti možnost, da lahko organ upravljanja izvaja naloge organa za potrjevanje. Država članica bi morala imeti tudi možnost imenovati posredniške organe za izvajanje določenih nalog organa upravljanja ali organa za potrjevanje. V tem primeru bi morala država članica jasno določiti njihove pristojnosti in naloge. (75) Organ upravljanja je odgovoren za uspešno in učinkovito uporabo skladov in ESPR ter tako izpolnjuje znatno število nalog, povezanih z upravljanjem in spremljanjem programa, finančnim poslovodenjem, nadzorom in izbiro projektov. Določiti bi bilo treba njegove pristojnosti in naloge. (76) Organ za potrjevanje bi moral pripraviti zahtevke za plačila in jih predložiti Komisiji. Pripraviti bi moral letne računovodske izkaze, ki potrjujejo popolnost, točnost in resničnost letnih računovodskih izkazov in dejstvo, da so odhodki, vneseni v izkaze, v skladu z veljavnimi pravili Unije in nacionalnimi pravili. Določiti bi bilo treba njegove pristojnosti in naloge. (77) Revizijski organ mora zagotoviti, da se izvedejo revizije sistemov upravljanja in nadzora, ustreznega vzorca dejavnosti in letnih računovodskih izkazov. Določiti bi bilo treba njegove pristojnosti in naloge. (78) Za upoštevanje posebne organizacije sistemov upravljanja in nadzora ESRR, ESS, in KS in ESPR ter potrebe po zagotovitvi sorazmernega pristopa je treba vključiti posebne določbe za podelitev in preklic akreditacije organom upravljanja in organom za potrjevanje. (79) Brez poseganja v pristojnosti Komisije glede finančnega nadzora bi bilo treba okrepiti sodelovanje med Komisijo in državami članicami na tem področju in opredeliti merila, ki bi Komisiji omogočala, da v skladu s svojo strategijo nadzora nad nacionalnimi sistemi ugotovi raven zanesljivosti zagotovil, ki bi jih morala pridobiti od nacionalnih revizijskih organov. (80) Poleg splošnih pravil o finančnem poslovodenju so potrebne dodatne določbe za ESRR, ESS, in KS in ESPR. Zlasti za zagotovitev razumnega zagotovila Komisiji pred letno potrditvijo obračuna je treba zahtevke za vmesna plačila poplačati v višini 90°% zneska, ki je posledica uporabe stopnje sofinanciranja za vsako prednostno nalogo os v skladu s sklepom o operativnem programu za upravičeni izdatek v okviru prednostne naloge osi. Neporavnani zneski bi morali biti državam članicam izplačani po letni potrditvi obračuna, če so bila prejeta razumna zagotovila glede upravičenosti izdatkov za leto, ki ga zajema postopek potrditve. (81) Za zagotovitev, da upravičenci prejmejo podporo čim prej, in za okrepitev zagotovila Komisiji je primerno zahtevati, da zahtevki za plačilo vključujejo le izdatke, za katere je bila upravičencem podpora že izplačana. Določiti bi bilo treba vnaprejšnje financiranje za vsako leto, da se zagotovi, da ima država članica zadostna sredstva za delovanje v okviru takih ureditev. Tako vnaprejšnje financiranje bi bilo treba potrditi vsako leto s potrditvijo obračuna. (82) Za zagotovitev ustrezne uporabe splošnih pravil o prenehanju bi moralo biti v pravilih o skladih natančno opisano, kako se določijo roki za prenehanje in kako se izračunajo ustrezni zneski. (83) Opredeliti je treba natančen postopek za letno potrditev obračuna, ki se uporablja za sklade, da se zagotovita jasna podlaga in pravna varnost teh ureditev. Pomembno je predvideti manjšo možnost, da lahko država članica vključi določbo o znesku v letne računovodske izkaze, ki jih nenehno nadzira revizijski organ. (84) Letno potrditev obračuna bi moralo spremljati letno zaprtje končanih dejavnosti (za ESRR, in KS in ESPR) ali izdatkov (za ESS). Za znižanje stroškov, povezanih s končnim zaključkom operativnih programov, znižanje upravnega bremena upravičencev in za zagotovitev pravne varnosti bi moralo biti letno zaprtje obvezno, s čimer bi se omejilo obdobje, v katerem je treba voditi dokumente in v katerem se lahko revidirajo dejavnosti ter uvedejo finančni popravki. (85) Za varovanje finančnih interesov Unije in zagotovitev sredstev za uspešno izvajanje programa bi morali obstajati ukrepi, ki bi Komisiji omogočili začasno ustavitev plačil na ravni prednostne osi ali operativnega programa. (86) Primerno je določiti posebne ureditve in postopke za finančne popravke, ki jih za zagotovitev pravne varnosti državam članicam uvedejo države članice in Komisija v zvezi s skladi. (87) Pogostost revizij dejavnosti bi morala biti sorazmerna z višino podpore Unije iz skladov. Število revizijskih pregledov bi bilo treba zmanjšati, zlasti kadar skupni upravičeni izdatki za zadevno dejavnost ne presegajo 100 000 EUR, ali 50 000 EUR za ESPR, da se upošteva majhen obseg dejavnosti, ki se podpirajo s sredstvi iz tega sklada. Kljub temu bi bilo treba zagotoviti možnost, da se revizija opravi vedno, ko obstajajo dokazi za nepravilnosti ali goljufijo, ali v okviru revizijskega vzorca po zaprtju končane dejavnosti. Da bi bila raven revizijskega nadzora Komisije sorazmerna s tveganjem, bi morala Komisija imeti možnost zmanjšati število svojih revizij v zvezi z operativnimi programi, kadar ni bistvenih pomanjkljivosti ali kadar se je mogoče zanesti na revizijski organ. (88) Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi s cilji in merili za podporo izvajanju partnerstva v kodeksu dobre prakse, sprejetju elementov skupnega strateškega okvira, povezanih z okvirnimi ukrepi visoke evropske dodane vrednosti in ustreznih načel izvajanja ter prednostnih nalog za sodelovanje, dodatnih pravil glede dodelitve rezerve za uspešnost, opredelitvijo območja in prebivalstva, ki so zajeti v lokalnih razvojnih strategijah, podrobnimi pravili o finančnih instrumentih (predhodna ocena, kombinacija podpore, upravičenost, vrste dejavnosti, ki se ne podpirajo), pravili o nekaterih vrstah finančnih instrumentov, vzpostavljenih na nacionalni, regionalni, transnacionalni ali čezmejni ravni, pravili za sporazume o financiranju, transferji in upravljanjem sredstev, ureditvami upravljanja in nadzora, pravili o zahtevkih za plačilo, vzpostavitvijo sistema kapitalizacije letnih obrokov, opredelitvijo pavšalnega zneska za dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek, opredelitvijo pavšalnega zneska, ki se uporablja za posredne stroške za nepovratna sredstva na podlagi obstoječih metod in ustreznih stopenj, ki se uporabljajo v politikah Unije, obveznostmi držav članic v zvezi s postopkom poročanja o nepravilnostih in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, načini izmenjave informacij o dejavnostih, ureditvijo ustrezne revizijske sledi, pogoji za nacionalne revizije, merili za akreditacijo organov upravljanja in organov za potrjevanje, identifikacijo splošno sprejetih nosilcev podatkov in merili za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi. Prav tako bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da z delegiranimi akti spremeni prilogi I in VI, ki vsebujeta nebistvene elemente te uredbe, da se obravnavajo prihodnje potrebe po prilagoditvah. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. (89) Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (90) Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da za vse sklade SSO z izvedbenimi akti sprejme sklepe o odobritvi pogodb o partnerstvu, sklepe o dodelitvi rezerve za uspešnost, sklepe o začasni ustavitvi plačil zaradi ekonomskih politik držav članic in sklepe o spremembi sklepov o sprejetju programov v primeru prenehanja obveznosti; za sklade pa sklepe o opredelitvi regij in držav članic, ki izpolnjujejo merila za naložbe za rast in delovna mesta, sklepe o letni razdelitvi odobritev za prevzem obveznosti za države članice, sklepe o določitvi zneska, ki se prenese iz dodelitve Kohezijskega sklada vsake države članice v instrument za povezovanje Evrope, sklepe o določitvi zneska, ki se prenese iz dodelitve strukturnih skladov vsake države članice za hrano za ogrožene skupine prebivalstva, sklepe o sprejetju in spremembi operativnih programov, sklepe o velikih projektih, sklepe o skupnih akcijskih načrtih, sklepe o zaustavitvi plačil in sklepe o finančnih popravkih. (91) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe je treba izvedbena pooblastila v zvezi z metodologijo glede ciljev na področju podnebnih sprememb, standardnimi pogoji za spremljanje finančnih instrumentov, enotnimi pogoji spremljanja in zagotavljanja informacij o spremljanju za finančne instrumente, metodologijo za izračun neto prihodkov za projekte, ki ustvarjajo prihodek, sistemom elektronske izmenjave podatkov med državo članico in Komisijo, vzorcem operativnega programa za sklade, nomenklaturo za kategorije ukrepov, obliko, v kateri se predložijo informacije o velikih projektih, in metodologijo za izvedbo analize stroškov in koristi pri velikih projektih, vzorcem skupnega akcijskega načrta, obliko letnih in končnih poročil o izvajanju, nekaterimi tehničnimi značilnostmi ukrepov informiranja in obveščanja ter s tem povezanimi navodili, pravili o izmenjavi informacij med upravičenci in organi upravljanja, organi za potrjevanje, revizijskimi organi in posredniškimi organi, vzorcem izjave o upravljanju, vzorci revizijske strategije, mnenjem in letnim poročilom o nadzoru ter metodologijo za metodo vzorčenja, pravili o uporabi podatkov, zbranih med revizijo, in vzorcem zahtevka za plačilo izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[7]. (92) Ta uredba nadomešča Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999[8]. Zato je treba navedeno uredbo razveljaviti. (93) Ker države članice same ne morejo zadovoljivo doseči cilja te uredbe, tj. zmanjševanje razlik v stopnji razvoja posameznih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi ali otokov, posebnih podeželskih območij, območij, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, ter regij, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih in demografskih razmer, in ker je ta cilj lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: PRVI DEL VSEBINA IN OPREDELITEV POJMOV Člen 1 Vsebina Ta uredba določa splošna pravila, ki se uporabljajo za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad (KS), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki delujejo na podlagi skupnega strateškega okvira (skladi SSO). Vključuje tudi potrebne določbe za zagotovitev uspešnosti skladov SSO in uskladitev skladov med seboj in z drugimi instrumenti Unije. Ta skupna pravila so določena v drugem delu. Ta uredba Tretji del te uredbe določa tudi splošna pravila, ki urejajo ESRR, ESS (v nadaljnjem besedilu: strukturna sklada) in KS glede. Uredba opredeljuje naloge, prednostne cilje prednostnih ciljev in organizacijo organizacije strukturnih skladov in KS (skladi), merila upravičenosti držav članic in regij do podpore iz skladov SSO, razpoložljivih finančnih virov razpoložljive finančne vire in merila za njihovo dodeljevanje. Četrti del te uredbe določa splošna pravila, ki veljajo za sklade in ESPR glede upravljanja in nadzora, finančnega upravljanja, računovodstva in finančnih popravkov. Pravila iz te uredbe se uporabljajo brez poseganja v določbe Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike[9] (v nadaljnjem besedilu: Uredba o SKP) in posebne določbe iz naslednjih uredb: (1) Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006[10] („Uredba o ESRR“); (2) Uredba (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006[11] („Uredba o ESS“); (3) Uredba (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1084/2006[12] („Uredba o Kohezijskem skladu“); (4) Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem teritorialnem sodelovanju[13] („Uredba o evropskem teritorialnem sodelovanju“); (5) Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1698/2005[14] („Uredba o EKSRP“); ter (6) Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1198/2006[15] („Uredba o ESPR“). Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se opredelitve finančnih instrumentov, kot so določene v finančni uredbi, uporabljajo za finančne instrumente, ki jih podpirajo skladi SSO, razen če v tej uredbi ni drugače določeno. Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „strategija Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ pomeni posamezne in skupne cilje, ki usmerjajo ukrepanje držav članic in Unije, kot je določeno v Sporočilu Komisije: Evropa 2012: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast, v sklepih, ki jih Evropski svet sprejel 17. junija 2010 kot Prilogo I (nova evropska strategija za delovna mesta in rast, krovni cilji EU), in v Priporočilu Sveta z dne 13. julija 2010 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije[16] ter Sklepu Sveta z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[17], ter kakršni koli spremembi takšnih skupnih in posameznih ciljev; (2) „skupni strateški okvir“ pomeni elemente, ki zagotavljajo jasno strateško usmeritev postopka programiranja in olajšujejo sektorsko in ozemeljsko usklajevanje ukrepanja Unije v okviru skladov SSO ter z drugimi zadevnimi politikami Unije in instrumenti EU v skladu s splošnimi in posameznimi cilji strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast; (3) „ukrep“ pomeni vrsto dejavnosti, ki jo skladi SSO podprejo za doseganje ciljev programa; (4) „okvirni ukrep visoke evropske dodane vrednosti“ pomeni ukrep, za katerega se lahko pričakuje, da bo znatno prispeval k doseganju posameznih in splošnih ciljev strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, in ki bo deloval kot referenčna točka pri pripravi programov; (5) „pravila za posamezne sklade“, pomenijo določbe iz tretjega dela te uredbe ali oblikovane na podlagi tretjega ali četrtega dela te uredbe ali iz posebne ali splošne uredbe, ki ureja enega ali več skladov SSO iz tretjega četrtega pododstavka člena 1; (6) „programiranje“ pomeni večstopenjski postopek organiziranja, odločanja in dodeljevanja finančnih sredstev za večletno izvajanje skupnega ukrepa Unije in držav članic za doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast; (7) „program“ pomeni „operativni program“ iz tretjega ali četrtega dela te uredbe in Uredbe o ESPR ter „program za razvoj podeželja“ iz Uredbe o EKSRP; (8) „prednostna naloga“ pomeni „prednostno os“ iz tretjega dela te uredbe in „prednostni cilj Unije“ iz Uredbe o ESPR in Uredbe o EKSRP; (9) „dejavnost“ pomeni projekt, pogodbo, ukrep ali skupino projektov, ki jih izberejo organi upravljanja zadevnih programov ali se izberejo pod njihovo pristojnostjo, ter prispeva k ciljem prednostne naloge ali prednostnih nalog, na katere se nanaša; v okviru finančnih instrumentov dejavnost sestavljajo finančni prispevki programa k finančnim instrumentom in nadaljnja finančna podpora teh finančnih instrumentov; (10) „upravičenec“ pomeni javni ali zasebni organ, odgovoren za začetek ali začetek in izvajanje dejavnosti; v okviru državne pomoči izraz „upravičenec“ pomeni organ, ki prejme pomoč; v okviru finančnih instrumentov izraz „upravičenec“ pomeni organ, ki izvaja finančni instrument; (11) „končni prejemnik“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki prejme finančno podporo iz finančnega instrumenta; (12) „državna pomoč“ pomeni pomoč iz člena 107(1) Pogodbe in se za namene te uredbe šteje, da vključuje tudi pomoč de minimis v smislu Uredbe (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis[18], Uredbe Komisije (ES) št. 1535/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomočeh de minimis v sektorju kmetijske proizvodnje[19] in Uredbe Komisije (ES) št. 875/2007 z dne 24. julija 2007 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za pomoč de minimis v ribiškem sektorju in o spremembah Uredbe (ES) št. 1860/2004[20]; (13) „končana dejavnost“ pomeni dejavnost, ki je bila fizično zaključena ali popolnoma izvedena, za katero so upravičenci izvršili vsa zadevna plačila, njim pa je bil izplačan ustrezen javni prispevek; (14) „javna podpora“ pomeni kakršno koli finančno podporo za financiranje dejavnosti iz proračuna nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov, proračuna Unije za sklade SSO, proračuna oseb javnega prava ali proračuna združenj organov ali oseb javnega prava; (15) „oseba javnega prava“ pomeni kateri koli organ, ki ga ureja javno pravo v smislu člena 1(9) Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta[21] in katero koli evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS), ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta[22], ne glede na to, ali se v skladu z ustreznimi nacionalnimi izvedbenimi določbami EZTS šteje za osebo javnega prava ali osebo zasebnega prava; (16) „dokument“ pomeni dokument na papirju ali elektronskem mediju, na katerem so informacije, pomembne v okviru te uredbe; (17) „posredniški organ“ pomeni kateri koli javni ali zasebni organ, ki deluje pod pristojnostjo organa upravljanja ali organa za potrjevanje ali v imenu tega organa izvaja naloge v odnosu do upravičencev, ki izvajajo dejavnosti; (18) „lokalna razvojna strategija“ pomeni usklajene dejavnosti za doseganje lokalnih ciljev in potreb, kar prispeva k doseganju ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki se izvajajo v partnerskem sodelovanju na ustrezni ravni; (19) „postopno zaključevanje“ pomeni zaključevanje dejavnosti zaradi letne potrditve obračuna in pred splošnim zaključkom programa; (20) „pogodba o partnerstvu“ pomeni dokument, ki ga pripravi država članica skupaj s partnerji v skladu z načelom upravljanja na več ravneh, v katerem so opredeljene strategija države članice, prednostne naloge in ureditve za uspešno in učinkovito uporabo skladov SSO pri izvajanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki ga potrdi Komisija na podlagi ocene in pogovora z državo članico; (21) „kategorija regij“ pomeni razvrstitev regij med „manj razvite regije“, „regije v prehodu“ ali „bolj razvite regije “ v skladu s členom 82(2); (22) „zahtevek za plačilo“ pomeni vlogo za plačilo ali izjavo o izdatkih, ki jih je država članica predložila Komisiji; (23) „EIB“ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad ali katero koli podružnico Evropske investicijske banke; (24) „MSP“ pomeni mikro, malo ali srednje podjetje v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES ali njegovih poznejših sprememb; (25) „obračunsko leto“ pomeni za namene tretjega ali četrtega dela obdobje od 1. julija do 30. junija, razen za prvo obračunsko leto, ki se začne z dnem začetka upravičenosti do izdatkov in konča s 30. junijem 2015. Finančno obračunsko leto je obdobje od 1. julija 2022 do 30. junija 2023; (26) „finančno leto“ pomeni za namene tretjega ali četrtega dela obdobje od 1. januarja do 31. decembra. DRUGI DEL SKUPNE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA SKLADE SSO NASLOV I Načela podpore Unije za sklade SSO Člen 3 Področje uporabe Pravila iz tega dela se uporabljajo brez poseganja v določbe iz tretjega ali četrtega dela. Člen 4 Splošna načela 1. Skladi SSO v okviru večletnih programov zagotavljajo podporo, ki dopolnjuje nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe za doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ob upoštevanju integriranih smernic in priporočil za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe. 2. Komisija in države članice zagotovijo, da je podpora iz skladov SSO v skladu s politikami in prednostnimi nalogami Unije ter dopolnjuje druge instrumente Unije. 3. Podpora iz skladov SSO se izvaja v tesnem sodelovanju Komisije in držav članic. 4 Države članice in organi, ki jih imenujejo v ta namen, so odgovorni za izvajanje programov in opravljanje svojih nalog iz te uredbe in pravil za posamezne sklade na ustrezni teritorialni ravni v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom države članice ter ob upoštevanju te uredbe in pravil za posamezne sklade. 5. Ureditve za izvajanje in uporabo skladov SSO, zlasti finančnih in upravnih sredstev, potrebnih za izvajanje skladov SSO, v zvezi s poročanjem, ocenjevanjem, upravljanjem in nadzorom, so sorazmerne z dodeljeno podporo ob upoštevanju načela sorazmernosti. 6. Komisija in države članice v skladu s svojimi ustreznimi odgovornostmi zagotavljajo uskladitev skladov SSO ter njihovo uskladitev z drugimi politikami in instrumenti Unije, vključno z instrumenti v okviru zunanjega delovanja Unije. 7. Del proračuna Unije, dodeljen skladom SSO, se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo v skladu s členom 53(b) finančne uredbe, z izjemo zneska iz KS, prenesenega v instrument za povezovanje Evrope iz člena 84(4), inovativnih ukrepov na pobudo Komisije v skladu s členom 9 Uredbe o ESRR in tehnične pomoči na pobudo Komisije. 8. Komisija in države članice uporabljajo načelo dobrega finančnega poslovodenja v skladu s členom 27 finančne uredbe. 9. Komisija in države članice zagotovijo uspešnost skladov SSO, zlasti s spremljanjem, poročanjem in ocenjevanjem. 10. Komisija in države članice opravljajo svoje ustrezne naloge v zvezi s skladi SSO s ciljem zmanjšati upravno breme upravičencev. Člen 5 Partnerstvo in upravljanje na več ravneh 1. Država članica za pogodbo o partnerstvu oziroma vsak program organizira partnerstvo s: (a) pristojnimi regionalnimi, lokalnimi, mestnimi in drugimi javnimi organi; (b) ekonomskimi in socialnimi partnerji; ter (c) organi, ki predstavljajo civilno družbo, vključno z okoljskimi partnerji in nevladnimi organizacijami, ter organi, odgovornimi za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji. 2. Države članice v skladu s pristopom upravljanja na več ravneh vključijo partnerje v pripravo pogodb o partnerstvu in poročil o napredku ter pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programov. Partnerji sodelujejo v odborih za spremljanje programov. 3. Komisija se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 142 glede Evropskega kodeksa dobre prakse, ki določa cilje in merila za podporo izvajanju partnerstva in lažjo izmenjavo informacij, izkušenj, rezultatov in dobrih praks med državami članicami. 4. Komisija se z organizacijami, ki zastopajo partnerje na ravni Unije, najmanj enkrat letno in za vsak sklad SSO posvetuje o izvajanju podpore iz skladov SSO. Člen 6 Skladnost s pravom Unije in nacionalnim pravom Dejavnosti, ki se financirajo iz skladov SSO, so v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Člen 7 Spodbujanje enakosti moških in žensk ter nediskriminacija Države članice in Komisija zagotovijo, da se med pripravo in izvajanjem programov spodbujata enakost moških in žensk ter vključevanje vidika enakosti spolov. Komisija in države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečitev diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti med pripravo in izvajanjem skladov. Člen 8 Trajnostni razvoj Cilji skladov SSO se uresničujejo v okviru trajnostnega razvoja in ob spodbujanju cilja Unije o varovanju in izboljšanju okolja iz člena 11 Pogodbe, ob upoštevanju načela, da onesnaževalec plača. Države članice in Komisija zagotovijo, da se med pripravo in izvajanjem pogodb o partnerstvu in programov spodbujajo zahteve za varovanje okolja, učinkovita raba virov, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje tem spremembam, pripravljenost na nesreče ter preprečevanje in obvladovanje tveganj. Države članice zagotovijo informacije o podpori ciljem na področju podnebnih sprememb z uporabo metodologije, ki jo je sprejela Komisija. Komisija sprejme to metodologijo z izvedbenim aktom. Izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 143(3). NASLOV II STRATEŠKI PRISTOP POGLAVJE I Tematski cilji za sklade SSO in skupni strateški okvir Člen 9 Tematski cilji Vsak sklad SSO za prispevek k strategiji Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast v skladu s svojo misijo podpira naslednje tematske cilje: (1) krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij; (2) povečanje dostopnosti do informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti; (3) povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij ter kmetijskega sektorja (za EKSRP) ter sektorja ribištva in akvakulture (za ESPR); (4) podpora prehodu na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika v vseh sektorjih (5) spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanja in obvladovanja tveganj; (6) varstvo okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov; (7) spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah; (8) spodbujanje zaposlovanja in mobilnosti delovne sile; (9) spodbujanje socialnega vključevanja in boja proti revščini; (10) vlaganje v spretnosti, izobraževanje ter vseživljenjsko učenje; (11) izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava. Tematski cilji se oblikujejo v prednostne naloge, značilne za vsak sklad SSO, in opredelijo v pravilih za posamezne sklade. Člen 10 Skupni strateški okvir Za spodbujanje skladnega, uravnoteženega in trajnostnega razvoja Unije skupni strateški okvir zagotavlja jasno strateško usmeritev postopka programiranja in olajšuje sektorsko in ozemeljsko usklajevanje ukrepov Unije v okviru skladov SSO ter z drugimi zadevnimi politikami Unije in instrumenti EU v skladu s splošnimi in posameznimi cilji strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Člen 11 Vsebina V skupnem strateškem okviru so določeni: (a) sredstva za doseganje skladnosti in doslednosti programiranja skladov SSO s priporočili za posamezne države v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznimi priporočili Sveta, sprejetimi v skladu s členom 148(4) Pogodbe; (b) mehanizmi za usklajevanje skladov SSO ter njihovo usklajevanje z drugimi ustreznimi politikami in instrumenti Unije, vključno z zunanjimi instrumenti za sodelovanje; (c) horizontalna načela in medsektorski cilji politike za izvajanje skladov SSO; (d) ureditve za obravnavanje ozemeljskih izzivov in ukrepi, ki jih je treba sprejeti za spodbujanje celostnega pristopa, ki odraža vlogo mestnih, podeželskih, obalnih in ribiških območij ter posebne izzive za območja s posebnimi teritorialnimi značilnostmi iz členov 174 in 349 Pogodbe; (e) za vsak tematski cilj okvirni ukrepi z visoko evropsko dodano vrednostjo, ki jih bo podprl vsak sklad SSO, in ustrezna načela izvajanja; (f) prednostne naloge sodelovanja za sklade SSO, pri čemer se po potrebi upoštevajo makroregionalne strategije in strategije za morske bazene. Člen 12 Sprejetje in pregled Elementi skupnega strateškega okvira, ki se nanašajo na skladnost in doslednost gospodarskih politik držav članic in Unije, mehanizme za usklajevanje med skladi SSO ter z drugimi zadevnimi politikami in instrumenti Unije, horizontalna načela in medsektorske politične cilje ter ureditve za obravnavo ozemeljskih izzivov, so določeni v Prilogi I . Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 142 o določitvi posebnih elementov skupnega strateškega okvira, povezanih z vzpostavitvijo okvirnih ukrepov visoke evropske dodane vrednosti in ustreznih načel izvajanja za vsak tematski cilj ter prednostnih nalog sodelovanja. Kadar obstajajo večje spremembe strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, Komisija pregleda skupni strateški okvir in, kjer je to primerno, v skladu s členom 142 z delegiranimi akti sprejme spremembe Priloge I. V šestih mesecih po sprejetju revizije skupnega strateškega okvira države članice po potrebi predlagajo spremembe svojih pogodb o partnerstvu in programov za zagotovitev skladnosti s spremenjenim skupnim strateškim okvirom. POGLAVJE II Pogodba o partnerstvu Člen 13 Priprava pogodbe o partnerstvu 1. Vsaka država članica pripravi pogodbo o partnerstvu za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. 2. Država članica pripravi pogodbo o partnerstvu skupaj s partnerji iz člena 5. Pogodba o partnerstvu se pripravo v sodelovanju s Komisijo. 3. Pogodba o partnerstvu zajema vso podporo iz skladov SSO v zadevni državi članici. 4. Vsaka država članica predloži Komisiji svojo pogodbo o partnerstvu v treh mesecih po sprejetju skupnega strateškega okvira. Člen 14 Vsebina pogodbe o partnerstvu V pogodbi o partnerstvu so določeni: (a) ureditve, ki zagotavljajo uskladitev s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, med drugim: (i) analiza razlik in razvojnih potreb ob upoštevanju tematskih ciljev, skupnega strateškega okvira, ciljev iz priporočil za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe; (ii) povzetek analize predhodnih ocen programov, ki upravičujejo izbiro tematskih ciljev in okvirni zneski dodeljene podpore iz skladov SSO; (iii) za vsak tematski cilj povzetek glavnih rezultatov, pričakovanih za vsak sklad SSO; (iv) okvirni zneski dodeljene podpore Unije po tematskih ciljih na nacionalni ravni za vsak sklad SSO in skupni okvirni znesek podpore, predvidene za cilje na področju podnebnih sprememb; (v) glavna prednostna področja za sodelovanje, ob upoštevanju, kadar je ustrezno, strategij za makroregije in morske bazene; (vi) horizontalna načela in cilji politike za izvajanje skladov SSO; (vii) seznam programov iz ESRR in ESS ter Kohezijskega sklada, razen tistih v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, ter programov iz EKSRP in ESPR, z ustreznimi okvirnimi zneski dodeljene podpore za vsak sklad SSO in vsako leto; (b) celostni pristop k teritorialnemu razvoju, ki ga podpirajo skladi SSO, z opredelitvijo: (i) mehanizmov na nacionalni in regionalni ravni, ki zagotavljajo uskladitev skladov SSO z drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter z EIB; (ii) ureditev za zagotovitev celostnega pristopa k uporabi skladov SSO za teritorialni razvoj mest, podeželja, obalnih in ribiških območij ter območij s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, zlasti ob izvajanju členov 28, 29 in 99, ki se jim priloži, če je ustrezno, seznam mest za sodelovanje v platformi za razvoj mest iz člena 8 Uredbe o ESRR; (c) celosten pristop za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali izključenost, s posebnim poudarkom na marginaliziranih skupnostih, vključno z okvirnim zneskom dodeljene podpore iz ustreznih skladov SSO, če je ustrezno; (d) ureditve, ki zagotavljajo učinkovito izvajanje, med drugim: (i) konsolidirana preglednica z mejniki in cilji, določenimi v programih za okvir uspešnost iz člena 19(1), skupaj z metodologijo in mehanizmom za zagotovitev skladnosti med programi in skladi SSO; (ii) povzetek ocene izpolnjevanja predhodnih pogojenosti in ukrepov, ki se sprejmejo na nacionalni in regionalni ravni ter časovni okvir za njihovo izvedbo, če predhodne pogojenosti niso izpolnjene; (iii) informacije, ki se zahtevajo za predhodno preverjanje skladnosti s pravili o dodatnosti, ki so opredeljeni v tretjem delu te uredbe; (iv) ukrepi, sprejeti za vključitev partnerjev, in njihova vloga pri pripravi pogodbe o partnerstvu ter poročilo o napredku iz člena 46 te uredbe; (e) ureditve za zagotovitev uspešnega izvajanja skladov SSO, med drugim: (i) ocena, ali obstaja potreba po krepitvi upravnih zmogljivosti organov in po potrebi upravičencev, ter ukrepi, ki se sprejmejo za to; (ii) povzetek načrtovanih ukrepov in ustreznih ciljev programov za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev; (iii) ocena obstoječih sistemov za elektronsko izmenjavo podatkov, načrtovani ukrepi za zagotovitev, da se vse informacije med upravičenci in organi, pristojnimi za upravljanje in nadzor programov, lahko izmenjajo izključno z elektronsko izmenjavo podatkov. Člen 15 Sprejetje in sprememba pogodbe o partnerstvu 1. Komisija oceni skladnost pogodbe o partnerstvu s to uredbo, skupnim strateškim okvirom, priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe ter priporočili Sveta, sprejetimi v skladu s členom 148(4) Pogodbe, ob upoštevanju predhodnih ocen programov in v treh mesecih po predložitvi pogodbe o partnerstvu pošlje svoje pripombe. Država članica zagotovi vse potrebne dodatne informacije in, če je ustrezno, spremeni pogodbo o partnerstvu. 2. Komisija z izvedbenimi akti sprejme sklep o odobritvi pogodbe o partnerstvu najpozneje šest mesecev potem, ko jo je država članica predložila, če so bile vse pripombe Komisije ustrezno upoštevane. Pogodba o partnerstvu ne začne veljati pred 1. januarjem 2014. 3. Kadar država članica predlaga spremembo pogodbe o partnerstvu, Komisija opravi oceno v skladu z odstavkom 1 in, če je ustrezno, z izvedbenimi akti sprejme sklep o odobritvi spremembe. POGLAVJE III Tematska osredotočenost, predhodne pogojenosti in pregled uspešnosti Člen 16 Tematska osredotočenost Države članice v skladu s pravili za posamezne sklade in ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih potreb namenijo podporo predvsem ukrepom, ki zagotavljajo največjo dodano vrednost v povezavi s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast in tako obravnavajo izzive, opredeljene v priporočilih za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočilih Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe. Člen 17 Predhodni pogoji 1. Predhodne pogojenosti se za vsak sklad SSO opredelijo v pravilih za posamezni sklad. 2. Države članice ocenijo, ali so izpolnjene veljavne predhodne pogojenosti. 3. Če ob predložitvi pogodbe o partnerstvu predhodne pogojenosti niso izpolnjene, države članice v pogodbi o partnerstvu navedejo povzetek ukrepov, ki jih bodo sprejele na nacionalni ali regionalni ravni, in časovni načrt njihovega izvajanja za zagotovitev njihove izpolnitve najpozneje dve leti po sprejetju pogodbe o partnerstvu ali do 31. decembra 2016, pri čemer se upošteva zgodnejši rok. 4. Države članice v ustreznih programih določijo podrobne ukrepe za izpolnitev predhodnih pogojev, vključno s časovnim načrtom njihovega izvajanja. 5. Komisija oceni predložene informacije o izpolnjevanju predhodnih pogojev v okviru svoje ocene pogodbe o partnerstvu in programov. Ob sprejetju programa se lahko odloči, da začasno ustavi vsa vmesna plačila ali del vmesnih plačil za program do zadovoljive izvedbe ukrepov za izpolnitev predhodnih pogojenosti. Če se ukrepi za izpolnitev predhodnih pogojenosti ne izvedejo do roka iz programa, Komisija lahko začasno ustavi plačila. 6. Odstavki 1 in 5 se ne uporabljajo za programe v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje. Člen 18 Rezerva za uspešnost 5% virov, dodeljenih vsakemu skladu SSO in državi članici, z izjemo virov, dodeljenih cilju evropsko teritorialno sodelovanje, pobudi za zaposlovanje mladih in naslovu V Uredbe o ESPR, se nameni za rezervo za uspešnost, ki se dodeli v skladu s členom 20. Člen 19 Pregled uspešnosti 1. Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi pregled uspešnosti programov v vsaki državi članici leta 2017 in leta 2019 ob upoštevanju okvira uspešnosti iz pogodbe o partnerstvu in programov. Metoda za določitev okvira uspešnosti je določena v Prilogi II. 2. S tem pregledom se na podlagi informacij in ocen iz poročil o napredku, ki jih države članice predložijo v letih 2017 in 2019, preveri, ali so bili doseženi mejniki programov na ravni prednostnih nalog. Člen 20 Dodelitev rezerve za uspešnost 1. Če se med pregledom uspešnosti, opravljenim leta 2017, ugotovi, da prednostna naloga v okviru programa ni dosegla svojih mejnikov, določenih za leto 2016, Komisija za zadevno državo članico pripravi priporočila. 2. Na podlagi pregleda v letu 2019 Komisija z izvedbenim aktom določi za vsak sklad SSO in državo članico programe in prednostne naloge, ki so dosegli svoje mejnike. Država članica predlaga dodelitev rezerve za uspešnost za programe in prednostne naloge iz navedenega sklepa Komisije. Komisija odobri spremembe zadevnih programov v skladu s členom 26. Kadar država članica ne predloži informacij v skladu s členom 46(2) in (3), se rezerva za uspešnost zadevnih programov ali prednostnih nalog ne dodeli. 3. Kadar se s pregledom uspešnosti zagotovijo dokazi, da prednostna naloga ni dosegla mejnikov iz okvira uspešnosti, lahko Komisija začasno ustavi celotno vmesno plačilo ali del vmesnega plačila za prednostno nalogo programa v skladu s postopkom iz pravil za posamezne sklade. 4. Kadar Komisija na podlagi pregleda končnega poročila o izvajanju programa ugotovi resno nedoseganje ciljev iz okvira uspešnosti, lahko uporabi finančne popravke za zadevne prednostne naloge v skladu s pravili za posamezne sklade. Komisija se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 142 za določitev meril in metodologije za uvedbo stopnje finančnega popravka, ki se uporabi. . 5. Odstavek 2 se ne uporablja za programe iz cilja evropsko teritorialno sodelovanje in za poglavje V Uredbe o ESPR. POGLAVJE IV Makroekonomski pogoji Člen 21 Pogoj v zvezi s usklajenostjo ekonomskih politik držav članic 1. Komisija lahko od države članice zahteva, da pregleda in predlaga spremembe svoje pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov, kadar je to potrebno za: (a) podporo izvajanju priporočil Sveta, naslovljenih na zadevno državo članico in sprejetih v skladu s členom 121(2) in/ali členom 148(4) Pogodbe, ali podporo izvajanju ukrepov, naslovljenih na zadevno državo članico in sprejetih v skladu s členom 136(1) Pogodbe; (b) podporo izvajanju priporočila Sveta, naslovljenega na zadevno državo članico in sprejetega v skladu s členom 126(7) Pogodbe; (c) podporo izvajanju priporočila Sveta, naslovljenega na zadevno državo članico in sprejetega v skladu s členom 7(2) Uredbe (EU) št. .../2011 [o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij], če se oceni, da so te spremembe potrebne za lažjo odpravo makroekonomskih neravnotežij; ali (d) čim večji učinek razpoložljivih skladov SSO na rast in konkurenčnost v skladu z odstavkom 4, če država članica izpolnjuje enega od naslednjih pogojev: (i) finančna pomoč Unije ji je bila na voljo v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010; (ii) srednjeročna finančna pomoč ji je na voljo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002[23]; (iii) finančna pomoč v obliki posojila v okviru evropskega mehanizma za stabilnost (ESM) ji je na voljo v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost. 2. Država članica v enem mesecu predloži predlog za spremembo pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov. Komisija po potrebi da pripombe v enem mesecu od predložitve sprememb, pri čemer mora država članica v tem primeru ponovno predložiti svoj predlog v enem mesecu. 3. Če Komisija ni dala pripomb ali kadar so bile njene pripombe zadovoljivo upoštevane, čim prej sprejme sklep o odobritvi sprememb pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov. 4. Kadar je državi članici z odstopanjem od odstavka 1 finančna pomoč na voljo v skladu s členom 1(d) in je povezana s prilagoditvenim programom, lahko Komisija brez kakršnega koli predloga države članice spremeni pogodbo o partnerstvu in programe za čim večji učinek razpoložljivih skladov SSO na rast in konkurenčnost. Za zagotovitev učinkovitega izvajanja pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov se Komisija vključi v njihovo izvajanje, kot je opredeljeno v spremenjenem programu ali memorandumu o soglasju z zadevno državo članico. 5. Kadar se država članica ne odzove na zahtevo Komisije iz odstavka 1 ali ne odgovori zadovoljivo na pripombe Komisije iz odstavka 2 v enem mesecu, lahko Komisija v treh mesecih po predložitvi svojih pripomb z izvedbenimi akti sprejme odločitev o začasni ustavitvi dela ali vseh plačil zadevnih programov. 6. Komisija z izvedbenimi akti začasno ustavi del ali vsa plačila in obveznosti za zadevne programe, če: (a) Svet sklene, da država članica ne izpolnjuje posebnih ukrepov, ki jih je Svet določil v skladu s členom 136(1) Pogodbe; (b) Svet v skladu s členom 126(8) ali členom 126(11) Pogodbe sklene, da zadevna država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja; (c) Svet v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. […]/2011 [o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij] sklene, da država članica dvakrat ni predložila ustreznega popravnega akcijskega načrta v skladu s členom 10(4) navedene uredbe; (d) Komisija sklene, da zadevna država članica ni sprejela ukrepov za izvajanje programa za prilagoditev iz Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 ali Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002, in posledično odloči, da ne odobri izplačila finančne pomoči, odobrene tej državi članici; ali (e) upravni odbor evropskega mehanizma za stabilnost sklene, da pogojenost za finančno pomoč ESM v obliki posojila ESM zadevni državi članici ni izpolnjen, in posledično sklene, da se ji odobrena podpora za stabilnost ne izplača. 7. Komisija pri odločitvi o začasni ustavitvi dela ali vseh plačil ali obveznosti v skladu s členom 5 oziroma 6 zagotovi, da je začasna ustavitev sorazmerna in učinkovita, ter pri upošteva gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici in enako obravnava vse države članice, zlasti glede vpliva začasne ustavitve na gospodarstvo zadevne države članice. 8. Komisija nemudoma odpravi začasno ustavitev plačil in obveznosti, ki jih je odobrila, kadar država članica na zahtevo Komisije predlaga spremembe pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov, kadar je ustrezno: (a) Svet sklene, da država članica izpolnjuje posebne ukrepe, ki jih je Svet določil v skladu s členom 136(1) Pogodbe; (b) je postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem začasno odložen v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1467/97 ali Svet v skladu s členom 126(12) Pogodbe sklene, da prekliče sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja; (c) Svet potrdi popravni akcijski načrt, ki ga je zadevna država članica predložila v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) No […] [Uredba o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem], ali je postopek v zvezi čezmernim primanjkljajem začasno odložen v skladu s členom 10(5) navedene uredbe ali je Svet zaključil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem v skladu s členom 11 navedene uredbe; (d) Komisija sklene, da je zadevna država članica sprejela ukrepe za izvajanje programa za prilagoditev iz Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 ali Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002, in posledično odloči, da odobri izplačila finančne pomoči, odobrene tej državi članici; ali (e) upravni odbor evropskega mehanizma za stabilnost sklene, da je pogoj za finančno pomoč v obliki posojila ESM zadevni državi članici izpolnjen, in posledično sklene, da izplača podporo za stabilnost, ki ji je bila odobrena. Hkrati Svet na predlog Komisije sklene, da se v proračun ponovno vključijo začasno ustavljene obveznosti v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (EU) št. […] o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. Člen 22 Zvišanje plačil za države članice z začasnimi proračunskimi težavami 1. Vmesna plačila in plačila končne razlike se lahko na zahtevo države članice zvišajo za 10 odstotnih točk nad stopnjo financiranja, ki se uporablja za vsako prednostno nalogo iz ESRR, ESS in KS ali vsak ukrep iz skladov EKSRP in ESPR. Višja stopnja, ki ne sme preseči 100 %, se uporablja za zahtevke za plačila v obračunskem obdobju, v katerem je država članica predložila svoj zahtevek in naslednjih obračunskih obdobjih, v katerih je država članica izpolnjevala enega od naslednjih pogojev: (a) če je zadevna država članica sprejela euro, prejme makrofinančno pomoč Unije v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010[24]; (b) če zadevna država članica ni sprejela eura, prejme srednjeročno finančno pomoč v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 332/2002[25]; (c) na voljo ji je finančna pomoč v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost, ki je bila podpisana 11. julija 2011. Prvi pododstavek se ne uporablja za programe iz Uredbe o evropskem teritorialnem sodelovanju. 2. Ne glede na odstavek 1 podpora Unije v obliki vmesnih plačil in plačil končne razlike ni višja od javne podpore in najvišjega zneska pomoči iz skladov SSO za vsako prednostno nalogo iz ESRR, ESS in KS ali za vsak ukrep iz EKSRP in ESPR, kakor je določeno v sklepu Komisije o potrditvi programa. NASLOV III PROGRAMIRANJE POGLAVJE I Splošne določbe o skladih SSO Člen 23 Priprava programov 1. Skladi SSO se izvajajo prek programov v skladu s pogodbo o partnerstvu. Vsak program zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. 2. Programe pripravijo države članice ali kateri koli organ, ki ga imenujejo države članice, v sodelovanju s partnerji. 3. Države članice predložijo programe hkrati s pogodbo o partnerstvu, razen programov o evropskem teritorialnem sodelovanju, ki se predložijo v šestih mesecih po odobritvi skupnega strateškega okvira. Vse programe spremlja predhodna ocena iz člena 48. Člen 24 Vsebina programov 1. Vsak program določi strategijo za prispevek programa k strategiji Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki je skladna s skupnim strateškim okvirom in pogodbo o partnerstvu. Vsak program vključuje ureditve za zagotovitev uspešnega, učinkovitega in usklajenega izvajanja skladov SSO ter ukrepe za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev. 2. Vsak program opredeli prednostne naloge glede posebnih ciljev, odobrenih sredstev podpore iz skladov SSO ter ustreznega nacionalnega sofinanciranja. 3. Pri vsaki prednostni nalogi se določijo kazalniki za oceno napredka pri doseganju ciljev med izvajanjem programa, ki so podlaga za spremljanje, oceno in pregled uspešnosti. Ti kazalniki vključujejo: (a) finančne kazalnike za dodeljene izdatke; (b) kazalnike učinka za podprte dejavnosti; (c) kazalnike rezultatov, ki se nanašajo na prednostne naloge. Za vsak sklad se v pravilih za posamezni sklad določijo skupni kazalniki in po potrebi kazalniki za posamezen program. 4. Vsak program, razen tistih, ki so namenjeni izključno tehnični pomoči, vključuje opis ukrepov, ki upoštevajo načela iz členov 7 in 8. 5. V vsakem programu, razen pri tistih, pri katerih je potrebna tehnična pomoč v okviru posebnega programa, se določi okvirni znesek podpore, ki se uporablja za cilje v zvezi s podnebnimi spremembami. 6. Države članice pripravijo programe v skladu s pravili za posamezne sklade. Člen 25 Postopek za sprejetje programa 1. Komisija ob upoštevanju predhodne ocene oceni skladnost programov s to uredbo, pravili za posamezne sklade, skupnim strateškim okvirom, pogodbo o partnerstvu, priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznimi priporočili Sveta, sprejetimi v skladu s členom 148(4) Pogodbe, ter njihov učinkovit prispevek k tematskim ciljem in prednostnim nalogam Unije, specifičnim za vsak sklad SSO. Ocena obravnava zlasti ustreznost programske strategije, ustreznih splošnih ciljev, kazalnikov in posebnih ciljev ter dodelitev proračunskih virov. 2. Komisija da pripombe v treh mesecih po predložitvi programa. Država članica zagotovi Komisiji vse potrebne dodatne informacije in po potrebi spremeni predlagani program. 3. Komisija v skladu s pravili za posamezne sklade odobri vsak program najpozneje šest mesecev po njegovi uradni predložitvi s strani države članice ali držav članic, če so bile vse pripombe Komisije ustrezno upoštevane, vendar ne pred 1. januarjem 2014 ali preden Komisija sprejme sklep o odobritvi pogodbe o partnerstvu. Člen 26 Sprememba programov 1. Zahtevki za spremembo programov, ki jih predloži država članica, se ustrezno utemeljijo in vsebujejo zlasti predvideni učinek sprememb programa na doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter posebnih ciljev iz programa, ob upoštevanju skupnega strateškega okvira in pogodbe o partnerstvu. Predložita se jim spremenjeni program in po potrebi spremenjena pogodba o partnerstvu. Glede sprememb programov v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje se ustrezne pogodbe o partnerstvu ne spreminjajo. 2. Komisija informacije, predložene v skladu z odstavkom 1, oceni ob upoštevanju utemeljitev, ki jih je zagotovila država članica. Komisija lahko da pripombe in država članica Komisiji zagotovi vse potrebne dodatne informacije. Komisija v skladu s pravili za posamezne sklade odobri zahtevke za spremembo programa najpozneje šest mesecev po njegovi uradni predložitvi s strani države članice, če so bile vse pripombe Komisije ustrezno upoštevane. Komisija lahko v skladu s členom 15(3) po potrebi hkrati spremeni sklep o odobritvi pogodbe o partnerstvu. Člen 27 Sodelovanje Evropske investicijske banke 1. EIB lahko na zahtevo držav članic sodeluje pri pripravi pogodbe o partnerstvu ter pri pripravi dejavnosti, zlasti velikih projektov, finančnih instrumentov in javno-zasebnih partnerstev. 2. Komisija se lahko pred sprejetjem pogodbe o partnerstvu ali programov posvetuje z EIB. 3. Komisija lahko zaprosi EIB, naj preveri tehnično kakovost ter ekonomsko in finančno izvedljivost velikih projektov ter za pomoč pri izvajanju ali razvoju finančnih instrumentov. 4. Komisija lahko pri izvajanju določb tega člena dodeli nepovratna sredstva EIB ali z njo sklene pogodbo o izvajanju storitev, ki zajema pobude, ki se izvajajo na večletni osnovi. Proračunska sredstva Unije, odobrena za ta nepovratna sredstva ali pogodbe o storitvi, se izplačajo letno. POGLAVJE II Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost Člen 28 Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost 1. Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost in je v okviru EKSRP imenovan LEADER za lokalni razvoj: (a) je osredotočen na posebna podregionalna območja; (b) voden s strani skupnosti in lokalnih akcijskih skupin, sestavljenih iz predstavnikov javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih na ravni odločanja niti javni sektor niti katera koli posamezna interesna skupina nima več kot 49 % glasovalnih pravic; (c) se izvaja prek celostnih večsektorskih lokalnih razvojnih strategij za posamezno območje; (d) se oblikuje ob upoštevanju lokalnih potreb in možnosti ter vključuje inovativne značilnosti v lokalnem okolju, mreženje in po potrebi sodelovanje. 2. Podpora lokalnemu razvoju iz skladov SSO je dosledna in usklajena med skladi SSO. To se med drugim zagotovi z usklajeno krepitvijo zmogljivosti ter izbiro, odobritvijo in financiranjem lokalnih razvojnih strategij in lokalnih razvojnih skupin. 3. Če izbirni odbor za lokalne razvojne strategije, ustanovljen v skladu s členom 29(3), določi, da je za izvajanje izbrane lokalne razvojne strategije potrebna podpora iz več skladov, se lahko imenuje glavni sklad. 4. Če se imenuje glavni sklad, se tekoči stroški, animacija in dejavnosti mreženja za lokalno razvojno strategijo financirajo samo iz glavnega sklada. 5. Lokalni razvoj, ki ga podpirajo skladi SSO, se izvaja v okviru ene ali več prednostnih nalog programa. Člen 29 Lokalne razvojne strategije 1. Lokalna razvojna strategija vključuje vsaj naslednje elemente: (a) opredelitev območja in prebivalstva, zajetega v strategijo; (b) analizo razvojnih potreb in možnosti območja, vključno z analizo prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti; (c) opis strategije in njenih ciljev, opis celostnega in inovativnega značaja strategije in hierarhijo ciljev, vključno z jasnimi in merljivimi cilji za učinke ali rezultate. Strategija je skladna z ustreznimi programi vseh vključenih skladov SSO; (d) opis postopka vključitve skupnosti v razvoj strategije; (e) akcijski načrt z opisom prenosa ciljev v ukrepe; (f) opis ureditev za upravljanje in spremljanje strategije z navedbo zmogljivosti lokalne akcijske skupine za izvajanje strategije ter opis posebnih ureditev za ocenjevanje; (g) finančni načrt strategije, vključno s predvideno dodelitvijo vsakega sklada SSO. 2. Države članice opredelijo merila za izbiro lokalnih razvojnih strategij. V pravilih za posamezne sklade se lahko določijo merila za izbiro. 3. Lokalne razvojne strategije izbere odbor, ustanovljen za ta namen, z ustreznimi organi za upravljanje programov. 4. Vse lokalne razvojne strategije se izberejo in odobrijo najpozneje do 31. decembra 2015. 5. V sklepu organa za upravljanje o odobritvi lokalne razvojne strategije se opredelijo dodelitve vsakega sklada SSO. Opredelijo se tudi vloge organov, odgovornih za izvajanje ustreznih programov za vse naloge v zvezi s strategijo. 6. Komisija se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 142 o opredelitvi območja in prebivalstva, ki sta zajeta v strategiji iz odstavka 1(a). Člen 30 Lokalne akcijske skupine 1. Lokalne akcijske skupine oblikujejo in izvajajo lokalne razvojne strategije. Države članice opredelijo zadevne vloge lokalne akcijske skupine in organov, pristojnih za izvajanje ustreznih programov, za vse naloge izvajanja v zvezi s strategijo. 2. Organ upravljanja zagotovi, da lokalne akcijske skupine izberejo enega partnerja iz skupine za glavnega partnerja v upravnih in finančnih zadevah ali se združijo v strukturo s splošnim pravnim statusom. 3. Naloge lokalnih akcijskih skupin so med drugim: (a) krepitev zmogljivosti lokalnih akterjev za razvoj in izvajanje dejavnosti; (b) oblikovanje nediskriminacijskih in preglednih izbirnega postopka in meril za izbiro dejavnosti, ki preprečujejo navzkrižje interesov, za zagotovitev, da pri odločitvi o izbiri najmanj 50 % glasov prispevajo partnerji iz nejavnega sektorja ter za zagotovitev možnosti za pritožbo proti odločitvam o izbiri in izbiro po pisnem postopku; (c) zagotovitev skladnosti z lokalno razvojno strategijo pri izbiri dejavnosti z njihovo prednostno razvrstitvijo glede na njihov prispevek k doseganju splošnih in posameznih ciljev strategij; (d) priprava in objava pozivov za zbiranje predlogov ali postopka za nenehno predlaganje projektov, vključno z opredelitvijo meril za izbiro; (e) sprejemanje vlog za podporo in njihovo ocenjevanje; (f) izbira dejavnosti in določitev zneska podpore ali, če je ustrezno, predložitev predlogov organu, pristojnemu za končno preveritev upravičenosti pred odobritvijo; (g) spremljanje izvajanja lokalne razvojne strategije in dejavnosti, ki prejemajo podporo, ter izvajanje posebnih vrednotenj, povezanih z lokalno razvojno strategijo. Člen 31 Podpora iz skladov SSO za lokalni razvoj Podpora za lokalni razvoj vključuje: (a) stroške pripravljalne podpore; (b) izvajanje dejavnosti v okviru lokalne razvojne strategije; (c) pripravo in izvajanje dejavnosti sodelovanja lokalne akcijske skupine; (d) tekoče stroške in vodenje lokalne razvojne strategije v višini največ 25 % skupnih javnih izdatkov, nastalih pri lokalni razvojni strategiji. NASLOV IV FINANČNI INSTRUMENTI Člen 32 Finančni instrumenti 1. Skladi SSO se lahko uporabljajo za podporo finančnim instrumentom pri programu, tudi kadar je ta organizirana prek skladov skladov, za prispevek k doseganju posebnih ciljev iz prednostne naloge na podlagi predhodne ocene, s katero so bili ugotovljeni nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere ter potrebe po naložbah. Finančne instrumente je mogoče kombinirati z nepovratnimi sredstvi, subvencioniranimi obrestnimi merami in subvencioniranimi provizijami za jamstvo. V tem primeru je treba voditi ločeno evidenco za vsako obliko financiranja. V skladu s členom 142 se Komisija pooblasti za sprejetje delegiranih aktov, ki določajo podrobna pravila za predhodno oceno finančnih instrumentov, kombinacijo podpore, zagotovljene končnim upravičencem z nepovratnimi sredstvi, subvencioniranimi obrestnimi merami, subvencioniranimi provizijami za jamstvo in finančnimi instrumenti, dodatna posebna pravila za upravičenost izdatkov in pravila za določitev vrst dejavnosti, ki se ne podpirajo s finančnimi instrumenti. 2. Končni upravičenci, ki prejmejo podporo iz finančnih instrumentov, lahko prejmejo tudi nepovratna sredstva ali drugo pomoč iz programa ali drugega instrumenta, ki ga podpira proračun Unije. V tem primeru je treba voditi ločeno evidenco za vsak vir financiranja. 3. Prispevki v naravi niso upravičeni izdatki pri finančnih instrumentih, razen prispevkov zemljišč ali nepremičnin glede naložb s ciljem podpreti razvoj ali obnovo mest, kadar je zemljišče ali nepremičnina del naložbe. Takšni prispevki zemljišč ali nepremičnin so upravičeni, če so izpolnjeni pogoji iz člena 59. Člen 33 Izvajanje finančnih instrumentov 1. Pri izvajanju člena 32 lahko organi upravljanja finančno prispevajo k naslednjim finančnim instrumentom: (a) finančnim instrumentom, vzpostavljenim na ravni Unije, ki jih neposredno ali posredno upravlja Komisija; (b) finančnim instrumentom, vzpostavljenim na nacionalni, regionalni, transnacionalni ali čezmejni ravni, ki jih upravlja organ upravljanja ali je njihovo upravljanje v pristojnosti tega organa. 2. Naslov [VIII] finančne uredbe se uporablja za finančne instrumente iz odstavka 1(a). Prispevki iz skladov SSO finančnim instrumentom iz odstavka 1(a) se razporedijo v ločene račune in se v skladu s cilji zadevnih skladov SSO uporabijo za podporo ukrepom in končnim prejemnikom v skladu s programi, iz katerih takšni prispevki izvirajo. 3. Za finančne instrumente iz odstavka 1(b) lahko organ upravljanja zagotovi finančni prispevek naslednjim finančnim instrumentom: (a) finančnim instrumentom, ki so v skladu s standardnimi pogoji, ki jih določi Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 143(3); (b) že obstoječim ali novim finančnim instrumentom, ki so oblikovani posebej za predvideni namen in upoštevajo veljavna pravila Unije in nacionalna pravila. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 142 za določitev posebnih pravil za nekatere vrste finančnih instrumentov iz točke (b) ter izdelke, ki se lahko zagotovijo s temi instrumenti. 4. Pri podpori finančnih instrumentov iz odstavka 1(b) organ upravljanja lahko: (a) vlaga v kapital obstoječih ali novih pravnih oseb, tudi tistih, ki so financirane iz drugih skladov SSO, namenjenih za izvajanje finančnih instrumentov v skladu s cilji zadevnih skladov SSO, ki bodo prevzele naloge izvajanja; podpora takšnim naložbam se omeji na količine, potrebne za izvajanje novih finančnih instrumentov v skladu s cilji te uredbe; ali (b) zaupa naloge izvajanja: (i) Evropski investicijski banki; (ii) mednarodnim finančnim institucijam, v katerih je kakšna država članica udeležena, ali finančnim institucijam, ustanovljenim v državi članici za uresničevanje javnega interesa pod nadzorom javnega organa, izbranim v skladu z veljavnimi pravili Unije in nacionalnimi pravili; (iii) osebi javnega ali zasebnega prava, izbrani v skladu z veljavnimi pravili Unije in nacionalnimi pravili; (c) neposredno opravlja naloge izvajanja, ki so pri finančnih instrumentih izključno posojila ali jamstva. Komisija se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 142 za določitev pravil za sporazume o financiranju, vlogo in pristojnost subjektov, katerim so naloge izvajanja zaupane, ter stroške in provizije za upravljanje. 5. Kadar subjekti iz odstavka 4(b)(i) in (ii) izvajajo finančne instrumente s skladi skladov, lahko del izvajanja zaupajo finančnim posrednikom, če ti subjekti v okviru svoje odgovornosti zagotovijo, da finančni posredniki izpolnjujejo merila iz [člena 57 in člena 131(1), člena 131(1a) ter člena 131(3)] finančne uredbe. Finančni posredniki se izberejo na podlagi odprtih, preglednih, sorazmernih in nediskriminacijskih postopkov, pri čemer se preprečijo navzkrižja interesov. 6. Subjekti iz odstavka 4(b), ki so jim bile zaupane naloge izvajanja, odprejo fiduciarne račune v svojem imenu in v imenu organa upravljanja. Sredstva na teh fiduciarnih računih se upravljajo v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ob upoštevanju ustreznih pravil varnega in skrbnega poslovanja so ustrezno likvidna. 7. Komisija se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 142 za določitev podrobnih pravil v zvezi s posebnimi zahtevami za prenos in upravljanje sredstev s strani subjektov, ki so jim bile zaupane naloge izvajanja, ter preračun sr