POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Vrednotenje Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost

1. Uvod

Poročilo poudarja ugotovitve in priporočila vrednotenj Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost 2007–2013 (CIP) ter njegovih podprogramov, je odziv Komisije na priporočila vrednotenj in navaja nadaljnje ukrepe.

Komisija s tem izpolnjuje zahtevo iz člena 8(5) Sklepa o ustanovitvi CIP[1] po sporočanju rezultatov vmesnih in končnih vrednotenj okvirnega programa in posebnih programov Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

2. OZADJE

2.1. Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost

Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost[2] je glavni program pri spopadanju z izzivi, s katerimi se sooča industrija EU. Njegovi cilji so skladni z vodilnimi pobudami strategije Evropa 2020, po katerih je pametna, trajnostna in vključujoča rast glavna prednostna naloga ukrepov EU za krepitev gospodarstva v Uniji.

Namen CIP je prispevati h konkurenčnosti in inovativni sposobnosti Unije kot napredne družbe znanja, v kateri trajnostni razvoj temelji na stabilni gospodarski rasti in visoko konkurenčnem socialnem tržnem gospodarstvu, z visoko stopnjo varstva in izboljševanja kakovosti okolja.

Ta okvirni program podpira inovacijske dejavnosti (vključno z ekoinovacijami), zagotavlja boljši dostop do financiranja in podporne storitve za podjetništvo v regijah; spodbuja uvedbo in uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), pomaga razvijati informacijsko družbo ter spodbuja večjo rabo obnovljivih virov energije in energetsko učinkovitost.

· Razdeljen je na tri operativne programe. Vsak izmed njih ima svoje specifične cilje, katerih namen je prispevati h konkurenčnosti podjetij in inovativni sposobnosti na njihovih področjih dela, na primer IKT ali trajnostna energija; program za podjetništvo in inovativnost (PPI)[3]; podporni program za politiko informacijske in komunikacijske tehnologije (PPP IKT)[4]; program Inteligentna energija – Evropa (IEE)[5].

2.2. Vrednotenja CIP ter njegovih podprogramov

Sklep o ustanovitvi CIP vsebuje posebne določbe v zvezi z vrednotenjem CIP ter njegovih operativnih programov. Zlasti določa , da se za okvirni program in posebne programe opravijo vmesna in končna vrednotenja, s katerimi se ocenijo učinki okvirnega programa in vsakega posebnega programa na uresničevanje ciljev, vključno na področju konkurenčnosti, inovacij, podjetništva, rasti produktivnosti, zaposlovanja in okolja. Sklep določa tudi, da je treba vmesno vrednotenje okvirnega programa opraviti do 31. decembra 2009 in končno vrednotenje do 31. decembra 2011 ter da je treba vmesno in končno vrednotenje posebnih programov urediti tako, da se lahko rezultati upoštevajo pri vmesnem in končnem vrednotenju okvirnega programa.

Namen vmesnega in končnega vrednotenja je:

– ocena učinka okvirnega programa in njegovih posebnih programov na uresničevanje ciljev;

– ugotavljanje, koliko so okvirni program in njegovi posebni programi pripomogli k doseganju ciljev, navedenih na začetku tega poglavja;

– ocenjevanje, koliko cilji okvirnega programa in njegovih posebnih programov ustrezajo potrebam, težavam in vprašanjem, katerih reševanju so bili namenjeni;

– ocenjevanje učinkovitosti okvirnega programa in njegovih posebnih programov ter ugotavljanje, kateri njihovi vidiki so bili najučinkovitejši in kateri najmanj.

Vmesno vrednotenje PPI sta opravili podjetji GHK Consulting Ltd in Technopolis, končno poročilo pa je bilo predloženo 30. aprila 2009.

Vmesno vrednotenje PPP IKT CIP je opravila skupina petih strokovnjakov[6], končno poročilo pa je bilo predloženo maja 2009.

Vmesno vrednotenje programa Inteligentna energija – Evropa II je opravilo podjetje Deloitte Consulting, končno poročilo pa je bilo predloženo 27. aprila 2009.

Vmesno vrednotenje CIP sta opravili podjetji GHK Consulting Ltd in Technopolis, končno poročilo pa je bilo predloženo 9. marca 2010.

Končno vrednotenje programa za podjetništvo in inovativnost je opravilo podjetje Centre for Strategy & Evaluation Services (CSES), končno poročilo pa je bilo predloženo aprila 2011.

Končno vrednotenje programa Inteligentna energija – Evropa II je opravilo podjetje Deloitte, končno poročilo pa je bilo objavljeno 8. junija 2011.

Skupina strokovnjakov[7] je 20. julija 2011 zaključila končno (drugo vmesno) vrednotenje programa PPP IKT CIP.

Končno vrednotenje CIP je ob upoštevanju rezultatov predhodnih ocenjevalnih študij decembra 2011 zaključil Centre for Strategy & Evaluation Services (CSES).

Vsa poročila o vrednotenju so na voljo na spletu[8].

3. Glavne ugotovitve vrednotenj

Vrednotenja so na splošno potrdila pomen, učinkovitost in uspešnost okvirnega programa ter njegovih treh posebnih programov.

3.1. Vmesno vrednotenje CIP

Vmesno vrednotenje CIP[9] ugotavlja, da „je bil proračun CIP omejen, kar pomeni, da to ni stroškovno usmerjen program, kakršni so skladi kohezijske politike ali sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (FP7), ampak je to program, ki si prizadeva doseči svoje ambiciozne in široko zastavljene cilje z vključevanjem svojih idej, produktov in partnerstev v druge politike in programe“.

Poročilo ugotavlja, da so notranje in zunanje zainteresirane strani močno podprle posege na ravni Skupnosti na področju inovativnosti in konkurenčnosti v obliki vodilnega programa, kakršen je CIP, ter priporoča, da bi se moral CIP osredotočiti na področja, ki izkazujejo največjo evropsko dodano vrednost in največji vpliv.

Ugotovljeno je bilo, da so zainteresirane strani ponavadi prepoznavale dele programa in ne CIP v celoti: presojevalci ugotavljajo, da vloga CIP kot okvirnega programa še ni jasna tudi zato, ker je nov, ima omejen proračun in podpira zelo številne instrumente na različnih področjih. Kljub temu menijo, da so že vzpostavljeni informacijski mehanizmi, in sicer nacionalne kontaktne točke in mreža Enterprise Europe, pomembni za večjo informiranost in boljše obveščanje o CIP.

Na podlagi vrednotenja je bilo ugotovljeno, da so se pri upravljanju in izvajanju CIP pokazale številne načrtovane učinkovitosti. Zlasti finančni instrumenti CIP se štejejo za zelo učinkovite instrumente, pripravljene posebej za pomoč malim in srednjim podjetjem. Finančni posredniki so se pritoževali zaradi pretiranih zahtev za poročanje, ki zvišujejo stroške udeležbe, in so predlagali zmanjšanje upravnih bremen.

Poročilo tudi ugotavlja, da so se operativne sinergije izboljšale z vključitvijo Izvajalske agencije za konkurenčnost in inovativnost (EACI) in mreže Enterprise Europe. V okviru PPI je zlasti poudarilo vlogo ene mreže, ki skrbi za mala in srednja podjetja po vsej Evropi. Vloga EACI se je štela za uspešno pri povečevanju učinkovitosti virov z ločevanjem upravnih funkcij od političnega odločanja.

3.2. Končno vrednotenje Programa za podjetništvo in inovativnost (PPI)

Pet glavnih zaključkov vrednotenja PPI[10] je: prvič, program deluje dobro in je na dobri poti, da doseže pričakovane učinke; drugič, v večini primerov se program krepi, saj gradi na obstoječih dosežkih; poleg tega je raziskava pokazala, da je program koristen, ker neposredno zadovoljuje potrebe malih in srednjih podjetij; presojevalci so tudi ugotovili, da je iz razgovorov in drugih dokazil mogoče razbrati jasno evropsko dodano vrednost. In nazadnje, da je vzpostavljeni sistem spremljanja dragocen prispevek k tekočemu ocenjevanju uspešnosti programa, vendar se na nekaterih območjih še razvija, zato je treba podatke o kazalnikih prikazati dosledneje.

Cilji PPI po ugotovitvah zelo ustrezajo potrebam podjetij. Ugotovljeno je bilo tudi, da „program dejansko koristi končnim uporabnikom, zlasti malim in srednjim podjetjem (MSP)“. Glavna prednost PPI je, da je neposredno in praktično osredotočen na temeljna vprašanja za MSP. Ukrepi PPI, zlasti finančni instrumenti in ekoinovacije, so učinkovito vzpostavili pogoje za realno vzorčno testiranje na trgu.

Kar zadeva finančni instrument, je bilo ugotovljeno, da dosega cilj lažjega dostopa MSP do financiranja v fazi ustanovitve podjetja in fazi rasti. Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP (GIF) ter posojila in mikrokrediti v okviru garancij za MSP (SMEG) po ugotovitvah ustrezajo potrebam evropskih MSP, saj zadovoljujejo povpraševanje po financiranju, ki sicer ne bi bilo zadovoljeno, ter prispevajo k zagonu in rasti MSP. Eden najizrazitejših učinkov, ki jih poročilo navaja za instrumente, je učinek vzvoda.

Presojevalci so v zvezi z mrežo Enterprise Europe ugotovili, da je ustrezno osredotočena na svoje glavne cilje spodbujanja inovacij, sodelovanja med podjetji in čezmejnega trgovanja, ter dodali, da so stranke z njenimi storitvami zelo zadovoljne. Navedli so, da „mreža zelo podpira politiko sodelovanja EU s podjetji ter ima velik potencial za nadaljnjo udeležbo MSP v ciljih in ukrepih PPI“.

Pristop pri dejavnostih PPI, povezanih z ekoinovacijami, je po ugotovitvah povsod v programu dosleden z vidika vključevanja ustreznih elementov in primeren za obravnavo obstoječih tržnih slabosti, ki omejujejo sektor, ter je usmerjen tako na stran povpraševanja kot tudi ponudbe na trgu in krepi operativno okolje. Presojevalci so tudi ugotovili, da je povpraševanje po programu verjetno precej preveliko.

3.3. Končno vrednotenje programa Inteligentna energija – Evropa II (IEE)

Vrednotenje IEE[11] je pokazalo, da njegovi ukrepi dosegajo svoje posebne in strateške cilje ter prispevajo k skupnemu učinku in rezultatu programa.

Ugotovljeno je bilo, da je program IEE „ustrezen in koristen ter odgovarja razvijajočim se potrebam, težavam in oviram v zvezi s trajnostno energijo, s katerimi se sooča Evropa. K učinkovitosti programa so pripomogli kombinacija ukrepov, ki pokrivajo raznovrstne prednostne naloge, vključevanje različnih akterjev, ki lahko močno vplivajo na sprejemanje rešitev na področju trajnostne energije, zlasti pa kombinacija projektov, usmerjenih v tržne rešitve, in projektov, usmerjenih v prilagajanje politike, ter vpliv ukrepov IEE II v različnih fazah tržnega cikla.“

Še vedno obstajajo netehnološke ovire, ki upočasnjujejo uvajanje tehnologij trajnostne energije. Program IEE II jih pomaga zmanjševati, ker podpira dejavnosti na področju podpore politike, izgradnje, razširjanja in spodbujanja zmogljivosti ter projekte vzorčnega testiranja na trgu.

Presojevalci so zbrali pozitivne povratne informacije v zvezi z učinkovitostjo podprtih ukrepov, tako glede doseganja ciljev kot tudi podpore pri doseganju ciljev programa. Presodili so tudi, da so podprte dejavnosti najprimernejše, da se dosežejo zastavljeni cilji.

V zvezi z uspešnostjo programa so predlagali povečanje sredstev, da se še bolj olajša doseganje glavnih ciljev programa zaradi kratkega roka do leta 2020 za njihovo doseganje in zaradi zamud pri nekaterih ciljih na področju razvoja trajnostne energije.

Dokazano je bilo, da je program sposoben izkoriščati sinergije z drugimi programi financiranja EU, kot so sedmi okvirni program in strukturni skladi.

3.4. Končno vrednotenje Podpornega programa za politiko informacijske in komunikacijske tehnologije (PPP IKT)

Končno vrednotenje PPP IKT[12] je izpostavilo enkratnost programa in njegovo inovativno vlogo, saj njegovi projekti ustvarjajo nove platforme za inovativne čezmejne storitve na področjih v javnem interesu, zlasti na področjih, kjer obstajajo nenehna sistemska in organizacijska tveganja.

Nekatere lastnosti programa so po ugotovitvah zelo pozitivne: „enkraten in pionirski inovacijski instrument, neposredno povezan s politiko, ki dopolnjuje portfelj instrumentov, s široko udeležbo zainteresiranih strani“. Skupina strokovnjakov je med drugim priporočila nadaljnje povečanje števila udeleženih zainteresiranih strani in premostitev ovir za udeležbo MSP. Priporočila je tudi izboljšanje pretoka informacij in povezav z drugimi programi EU, kakršni so programi v zvezi z regionalnimi politikami.

Skupina je predlagala, naj se PPP IKT nadaljuje kot instrument politike za uporabo inovacij, ter naj se morebitno nadaljnje spremljanje še naprej osredotoča na uporabo inovacij na področju IKT ter na reševanje sistemskih in organizacijskih tveganj.

Priporočila je, naj se v velikih projektih (Pilot A) še naprej uporablja pristop od zgoraj navzdol na podlagi politike, ker gre za delujoč model, kako okrepiti bolj razširjeno uporabo novih inovativnih storitev na ravni EU. Ugotovili so tudi, da lahko projekti „od spodaj navzgor“, ki temeljijo na povpraševanju (Pilot B), zagotovijo nove in inovativne čezmejne storitve na novih področjih državnih storitev (e-Vsebine, e-Zdravje in staranje, e-Uprava in e-Energija/e-Promet) ter spodbujajo interoperabilnost in razvoj širših trgov za inovativne javne storitve.

3.5. Končno vrednotenje CIP

Poročilo o končnem vrednotenju[13] CIP je potrdilo njegov uspeh.

Poročilo pravi, da „dokazila, zbrana med končnim vrednotenjem in iz drugih virov, potrjujejo, da Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost kot celota in njegovi posamezni posebni programi delujejo dobro in v skladu s pričakovanji ob uvedbi programa“.[14]

Ugotavlja tudi, da „je postal CIP kot celota eno glavnih sredstev za spodbujanje inovacij, zlasti ker je zamišljen kot sorazmerno odprt proces, ki presega samo tehnološki razvoj, značilen za predhodne oblike, in dobiva bolj uravnoteženo perspektivo, ki zajema gibanja v storitvenem in proizvodnem sektorju ter obravnava tako procese in poslovne modele kot tudi produkte. Tako veliko prispeva h konkurenčnosti evropskega gospodarstva.“

Opredelitev ciljev CIP je po ugotovitvah dosledna ter ustreza potrebam, težavam in vprašanjem, ki naj bi jih obravnavali, dosežena pa je bila tudi koncentracija na področjih, kjer ukrepi EU lahko pomagajo. Vrednotenje je pozitivno ocenilo prožnost CIP in ugotavlja, da je dostop do pomoči iz tega programa lažji kakor v drugih primerljivih programih.

Ugotovljeno je, da je delo, opravljeno na področju pomoči za inovacije, ki jo je vzpostavil CIP, obsežen vir novega znanja, iz katerega bi lahko črpala druga področja politike.

Vrednotenje je poudarilo izboljšanja, ki jih je prenos upravljanja večjih delov CIP na EACI imel na učinkovitost upravljanja programa tako glede stroškov za Komisijo kot učinkovitosti storitev, kot kaže število podpisanih pogodb, trajanje pogodb in zamude pri plačilih.

Sedanja gospodarska kriza je izpostavila pomen glavnih ciljev CIP ter pomen številnih vprašanj, ki naj bi jih obravnaval, zato je še toliko bolj nujno nadgrajevati zamisli, ki so se izkazale za uspešne in so dokazale učinkovitost, kot so na primer finančni instrumenti.

4. Glavna priporočila in načrtovani nadaljnji ukrepi

Na podlagi vrednotenj so bila pripravljena priporočila – kako nadalje izboljšati izvajanje CIP in oblikovati morebitni prihodnji program – ki so bila upoštevana med izvajanjem programa ter pri pripravi predlogov Komisije za prihodnje programe, ki bodo nasledili CIP (COSME[15] in deli programa Obzorje 2020.[16])

Končno poročilo o vrednotenju CIP navaja, da bi lahko s pripravo novih stališč o osrednjih temah okvirnega programa, na primer o inovacijskih politikah, vzpostavili nove sinergije med tremi podprogrami.

Ugotovljeno je bilo, da je ena glavnih pomanjkljivosti programa njegova slaba prepoznavnost. Poudarjeno je bilo tudi, da dobro poznanih projektov, kakršne so mreža Enterprise Europe, Inteligentna energija – Evropa in teden MSP, ne bi smeli preimenovati. Priporoča se tudi boljše obveščanje o uspešnih dejavnostih, ki jih je podprl program. Komisija za obveščanje o politikah in storitvah EU, ki so na voljo v vseh programih, kot so sedmi okvirni program ali strukturni skladi, dejavno uporablja mrežo Enterprise Europe, ki jo financira CIP. Sprejeti so bili številni ukrepi, da bi dosegli najširše število mogočih udeležencev. Mreža Enterprise Europe na področju vzorčnega testiranja ekoinovacij na trgu pogosto deluje kot regionalna ali nacionalna kontaktna točka, ki zagotavlja informacije na klic, organizira namenske dogodke navezovanja stikov ali srečanja sektorskih strokovnih skupin. Upravičence do pomoči napoti na službo za pomoč uporabnikom pravic industrijske lastnine, ki jo je vzpostavil CIP za pomoč pri vprašanjih glede pravic industrijske lastnine, ki se pojavijo zaradi sodelovanja v drugih programih EU, npr. sedmem okvirnem programu. Ukrepe na področju inovacij še naprej nenehno podpirata program TAKE IT UP (Europe INNOVA) in forum INNO-Partnering (PRO INNO Europe®). Obveščanje o projektih, ki seže dlje od neposrednih udeležencev, podpirajo spletne strani, na katerih lahko dejavno prispevajo tudi druge organizacije in ki vsebujejo elemente socialnih mrež. Okrepljeno bo obveščanje o prihodnjih programih.

Poleg tega je bilo priporočeno, naj se za pomoč pri spremljanju učinkovitosti programov in doseganja njegovih ciljev pripravi stalen sklop kazalnikov realizacij, rezultatov in vpliva. Predlogi Evropske komisije o programih, ki bodo nasledili CIP (COSME[17] in deli programa Obzorje 2020[18]), obravnavajo večino teh priporočil, zlasti s krepitvijo intervencijske logike programov (npr. program Obzorje 2020 predvideva nemoteno povezavo med raziskavami in inovacijami, ob upoštevanju glavnih družbenih izzivov, kot so energija in naravni viri, pa tudi glavnih tehnologij, npr. IKT), in njenim povezovanjem s strateškimi prednostnimi nalogami EU, ter v pravno besedilo uvajajo splošne in posebne cilje, povezane s kazalniki rezultatov in vpliva.

Komisija v zvezi s priporočilom o „aktivni politiki spodbujanja sinergij na operativni ravni s sistemskim pristopom k izboljšanju upravljanja povezav med različnimi področji programa“ za obveščanje dejavno uporablja mrežo Enterprise Europe. Sprejeti so bili številni ukrepi, da bi dosegli najširše število mogočih udeležencev. Mreža Enterprise Europe na področju ekoinovacij pogosto deluje kot regionalna ali nacionalna kontaktna točka, ki zagotavlja informacije na klic, organizira namenske dogodke navezovanja stikov ali srečanja strokovnih skupin. Upravičence do pomoči napoti na službo za pomoč uporabnikom pravic industrijske lastnine, ki jim lahko pomaga pri vprašanjih glede pravic industrijske lastnine. Na področju inovacij so bili pripravljeni seminarji s člani mreže o javnih naročilih za inovacije, na katerih so bile predstavljene izkušnje s posameznimi ukrepi. Drugi primer so povezave med mrežo Enterprise Europe in IMP3rove[19], ko partnerji mreže organizirajo usposabljanja o upravljanju inovacij.

V končnem vrednotenju PPI je priporočeno, „da si morajo nadaljnji dosežki v okviru programa za podjetništvo in inovacije prizadevati nadgrajevati sedanje uspehe, da se okrepijo že doseženi rezultati v številnih že tekočih dejavnostih in da se, kjer je mogoče, preprečijo tveganja motenj, ki jih prinaša vsak nov začetek“. Komisija bo v letnem delovnem programu PPI za leto 2013 v veliki meri predlagala nadaljevanje uspešnih ukrepov iz preteklih let ali nove ukrepe na podlagi preteklih izkušenj, hkrati pa bo zagotavljala skladnost s političnimi prednostnimi nalogami in gospodarskimi gibanji.

Komisija je v zvezi s priporočilom o spremljanju prepoznavnosti evropske dodane vrednosti v finančnih instrumentih upoštevala pripravo naslednje generacije finančnih instrumentov. Evropska dodana vrednost bo glavni element novih platform dolžniškega in lastniškega kapitala, na katerih bodo temeljili vsi prihodnji finančni instrumenti v večletnem finančnem okviru za obdobje med letoma 2014 in 2020. Finančni instrumenti so odvisni od koristi, povezanih s krepitvijo enotnega trga z odpravljanjem razdrobljenosti trga na področju vlaganj v tvegani kapital, posojil z visokim tveganjem, ki jih pokrivajo viri EU, in izboljšanja kreditne kvalitete. Glavni namen finančnih instrumentov v okviru programa COSME, kot jih predlaga Komisija, bo izboljšati dostop malih in srednjih podjetij do financiranja v tistih segmentih trga, ki jih ne pokrivajo ukrepi držav članic, omejeni na vlaganja in pomoč v posamezni državi. Poudarek bo na finančni širitvi v rast usmerjenih podjetij, katerih namen je mednarodna širitev, ter na razvoju čezmejnega finančnega trga za mala in srednja podjetja. To vlogo ima lahko samo program na ravni EU. Podobno bo v predlogu Komisije o Obzorju 2020 lastniški instrument za raziskave in inovacije dopolnjeval nacionalne sheme, ki ne morejo podpirati čezmejnih vlaganj v raziskave in inovacije. Prvi posli bodo imeli demonstracijski učinek, ki lahko koristi javnim in zasebnim vlagateljem po vsej Evropi. Dolžniški instrument bo pomagal odpravljati tržne pomanjkljivosti, ki zasebnemu sektorju preprečujejo optimalna vlaganja v raziskave in inovacije. Njegovo izvajanje bo lahko zbralo kritično maso sredstev iz proračuna Unije in, na podlagi delitve tveganja, iz finančnih institucij, ki jim je zaupano njegovo izvajanje. Podjetja bo spodbujal k vlaganju večjih količin lastnih sredstev v raziskave in inovacije, kot bi jih sicer. Poleg tega bo dolžniški instrument pomagal javnim in zasebnim organizacijam zmanjševati tveganja predkomercialnih naročil ali naročil inovativnih proizvodov in storitev.

V zvezi z ekoinovacijami vrednotenje navaja, da „bodo glede na majhnost sheme ekoinovacij njeni vplivi verjetno ustrezno omejeni kljub pričakovanim obetavnim rezultatom in dejstvu, da bo povpraševanje precej preveliko. Treba je razmisliti o posledicah za prihodnje financiranje.“ Komisija je predlagala, naj naslednja generacija programov vključi ekoinovacije kot eno izmed prednostnih nalog v Okvirnem programu za raziskave in inovacije – Obzorje 2020 ter naj razširi proračun in nabor instrumentov v okviru posega EU.

Komisija se uči iz prejetih vrednotenj, da bo tako nenehno izboljševala svoje izvajanje sedanjega okvirnega programa in njegovih posebnih programov. Vrednotenja se uporabljajo tudi kot pomembne smernice pri pripravi nove generacije programov (COSME in Obzorje 2020). Zato Komisija poziva Svet in Parlament, naj v celoti izkoristita ta priporočila pri pripravi sprememb predlogov Komisije pred končnim sprejetjem programov.

[1] Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310/15, 9.11.2006)

[2] Glej http://ec.europa.eu/cip/.

[3] http://ec.europa.eu/cip/eip/index_en.htm

[4] http://ec.europa.eu/cip/ict-psp/index_en.htm

[5] http://ec.europa.eu/cip/iee/index_en.htm

[6] Prof. Gerard Pogorel (predsednik), profesor ekonomije in menadžmenta, Ecole Nationale Supérieure des Télécommunications, (ENST-Telecom ParisTech), Francija; Dana Berova, Gartner, Češka; Prof. Slavo Radosevic, profesor industrijskih in inovacijskih študij, University College London; Eppie Eloranta, direktorica TIEKE, Finski center za razvoj informacijske družbe; Jeremy Harrison (poročevalec), direktor abdi Ltd, partnerja ROI Institute v Združenem kraljestvu.

[7] Graham Vickery, Terttu Luukkonen, Slavo Radosevic, Robbert Fisher (poročevalec).

[8] http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm

[9] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/interim_evaluation_report_march2010_en.pdf

[10] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/final-evaluation-of-eip_en.pdf

[11] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/2011_iee2_programme_en.pdf

[12] http://ec.europa.eu/cip/files/cip/docs/cip_ict_psp_interim_evaluation_report_2011_en.pdf

[13] http://ec.europa.eu/cip/files/cip/cip_final_evaluation_final_report_en.pdf

[14] CSES, Executive Report – Final Evaluation of the Competitiveness and Innovation Programme, decembra 2011, stran 8, na voljo na http://ec.europa.eu/cip/files/cip/executive_summary_cip_final_report_en.pdf

[15] COM(2011) 834 final.

[16] COM(2011) 808 final, COM(2011) 809 final, COM(2011) 810 final, COM(2011) 811 final, COM(2011) 812 final.

[17] COM(2011) 834 final.

[18] COM(2011) 808 final, COM(2011) 809 final, COM(2011) 810 final, COM(2011) 811 final, COM(2011) 812 final.

[19] IMP³rove ponuja malim in srednjim podjetjem dragoceno priložnost za merjenje njihove uspešnosti pri upravljanju inovacij v primerjavi z drugimi družbami iz istega gospodarskega sektorja, iz iste države, enake velikosti in starosti. Primerjalna analiza zagotavlja trdno podlago za učinkovito podporo s strani ponudnika podpornih storitev za upravljanje inovacij.