Predlog Uredba Evropskega Parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo /* KOM/2006/0135 končno - COD 2006/0042 */





[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI | Bruselj, 22.3.2006 COM(2006) 135 konč. 2006/0042 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo (predložila Komisija) OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. Zakaj uredba o paritetah kupne moči (pkm)? PKM so količniki za pretvorbo valut, s katerimi se gospodarski indikatorji, izraženi v nacionalnih valutah, pretvarjajo v skupno valuto, pri čemer se upoštevajo razlike v cenah, kar omogoča čisto količinsko primerjavo bruto domačega proizvoda (BDP) in njegovih agregatov med državami. Namen uredbe o PKM bi bil kodificirati delo, ki ga države članice Evropske unije (EU) in Eurostat že opravljajo za izračun letnih PKM, in mu s tem pripisati zakonsko podlago. Uredba ne bi zahtevala novega dela, razen uvedbe novih elementov nadzora kakovosti; prav tako se ne bi razširila na druge zadeve, kot so primerjave cen na splošno. Uredba o strukturnih skladih, Uredba Sveta (ES) št. 1260/1999, daje Komisiji zakonsko odgovornost za izračun BDP na podlagi kupne moči. Novi pravni akt na tem področju zagotavlja možnost za razjasnitev vloge in odgovornosti nacionalnih organov pri pripravi teh statistik in njihovem posredovanju Eurostatu. Z določitvijo pravne podlage za PKM naj bi se izboljšali preglednost, pravočasnost in kakovost celotnega procesa priprave PKM znotraj nacionalnih statističnih uradov (NSU) in Eurostata. Uporaba uredbe kot sredstva za izboljšanje celotne kakovosti PKM lahko velja kot cilj ne samo za Eurostat, ki je pristojen za pripravo koordiniranih rezultatov, ampak tudi za same države. 2. Gospodarsko ozadje 2.1 Primerjava BDP BDP, ki je eden od ključnih agregatov nacionalnih računov, predstavlja v kratki in jedrnati obliki rezultate vseh dejavnosti gospodarskih subjektov na določenem ekonomskem ozemlju in v določenem obdobju, navadno letu. BDP se izračunava v skladu s sistemom nacionalnih računov, ki je za EU Evropski sistem integriranih ekonomskih računov 1995 (ESA 95). BDP in njegovi agregati so bistveni indikatorji za makroekonomsko analizo in gospodarsko politiko. BDP se lahko meri v smislu proizvodnje, odhodkov in prihodkov. Za namene PKM je merjenje odhodkov zlasti pomembno. Pokaže obseg, v katerem se blago in storitve, ki jih proizvede (ali uvozi) gospodarstvo države, uporabljajo za zasebno potrošnjo, javno potrošnjo, investicije ali izvoz. Mednarodne primerjave gospodarskih agregatov, kot je BDP, zahtevajo prvič, da je osnova za merjenje agregatov za primerjane države usklajena, in drugič, da se uporablja primerljiva enota za merjenje. Usklajenost na osnovi merjenja agregatov se doseže s skladnostjo z ESA 95. Razlike v vrednostih odhodkov BDP med državami ustrezajo ne samo „obsegu blaga in storitev“, ampak tudi „stopnji cen“, ki lahko včasih predstavlja znatni delež (vrednost je produkt cene in obsega). Za pridobitev resnične primerjave obsegov je bistveno uporabiti pretvorbene faktorje (prostorske deflatorje), ki odražajo razlike v stopnjah cen med državami. Uporaba menjalnih tečajev kot pretvorbenih faktorjev ne omogoča takšne resnične primerjave obsega blaga in storitev, proizvedenih in uporabljenih v različnih državah. Vzrok je v tem, da menjalne tečaje določajo mnogi dejavniki, ki vplivajo na ponudbo in povpraševanje valut, kot so mednarodna trgovina in različno visoke obrestne mere. Z drugimi besedami, menjalni tečaji navadno odražajo druge elemente kot zgolj razlike v cenah. PKM med različnimi valutami držav so bili posebej razviti za primerno uporabo kot prostorski pretvorbeni faktorji. 2.2 Kaj so PKM? PKM so količniki za pretvorbo valut, s katerimi se gospodarski indikatorji, izraženi v nominalnih nacionalnih valutah, pretvarjajo v skupno umetno valuto, imenovano standard kupne moči (SKM), ki izravnava kupno moč različnih nacionalnih valut in tako omogoča smiselno čisto količinsko primerjavo BDP in njegovih agregatov med državami. Z drugimi besedami, PKM so hkrati cenovni deflatorji in pretvorniki valut; odpravljajo razlike v cenah med državami v procesu pretvorbe. Gospodarski agregati v smislu obsega v SKM se pridobijo z deljenjem njihove prvotne vrednosti v nacionalni valuti z zadevnim PKM. Z 1 SKM je mogoče kupiti enako določeno količino blaga in storitev v vseh državah, pri čemer so potrebni različni zneski v nacionalnih valutah za nakup enake količine blaga in storitev v posameznih državah, odvisno od nacionalnih cen. BDP držav, izraženi v SKM z uporabo PKM kot pretvorbenih faktorjev, torej odražajo čisto količinsko primerjavo, ker so cene izključene. Z uvedbo eura v državah članicah euroobmočja se lahko cene prvič neposredno primerjajo med navedenimi državami. Vendar ima euro različno kupno moč v posameznih državah euroobmočja, odvisno od nacionalnih cen. Za določitev čistih količinskih agregatov v SKM je zato še vedno treba izračunavati PKM. Z drugimi besedami, za države izven euroobmočja so PKM pretvorniki valut in odpravljajo učinke različnih cen, medtem ko za države euroobmočja opravljajo samo funkcijo cenovnega deflatorja. Pri letnem večstranskem izračunu se PKM pridobijo kot povprečja cenovnih razmerij med različnimi državami za košaro primerljivega blaga in storitev. Te so izbrane tako, da predstavljajo celotno skupino jasno določenih klasifikacij izdatkov in potrošniške vzorce v različnih državah. 3. Uporaba PKM v Komisiji 3.1 Strukturni skladi in Kohezijski sklad Reforma strukturnih skladov in njihova razširitev na nove države članice je bila vključena v Uredbo Sveta (ES) št. 1260/1999 in v Prilogo II k Aktu o pristopu iz leta 2003, katere oddelek 15 ima naslov „Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov“. V prvi so splošne določbe o strukturnih skladih za tekoče obdobje, po katerih so regije, katerih BDP na prebivalca, merjen v PKM, znaša manj kakor 75 % povprečja Skupnosti, upravičene do dodelitve sredstev iz strukturnih skladov. Navaja tudi, da je treba merila izračunati z uporabo objektivnih statističnih podatkov. Predpostavlja se lahko, da bodo podobne določbe veljale za naslednje obdobje, ki se začne leta 2007. Drugi akt spreminja navedena načela, tako da so zajete tudi nove države članice. Nova pravna podlaga je v nasprotju s prejšnjim stanjem, v katerem je bilo edino zakonsko določeno sklicevanje na PKM v zvezi s strukturnimi skladi v uvodni izjavi Uredbe Sveta (EGS) št. 2052/88, ki je navajala: „Ker mora [. . .] seznam zajemati regije po upravni stopnji NUTS II, v katerih BDP na prebivalca, merjen v paritetah kupne moči, znaša manj kakor 75 % povprečja Skupnosti, . . .“ V besedilu Uredbe ni bilo izvedbene določbe. Trenutno so zahteve strukturnih skladov izpolnjene s kombinacijo regionalnih vrednosti BDP in nacionalnih PKM. Uredba o Kohezijskem skladu (Uredba Sveta (ES) št. 1164/94 z dne 25. maja 1994) navaja, da je naloga Skupnosti spodbujati gospodarsko in socialno kohezijo ter solidarnost med državami članicami, pri čemer je Kohezijski sklad instrument za izpolnjevanje le-tega. Člen 2(1) Uredbe navaja, da „sklad zagotavlja finančne prispevke za projekte, ki prispevajo k doseganju ciljev iz Pogodbe o Evropski uniji na področju okolja in vseevropskih omrežij prometne infrastrukture v tistih državah članicah, katerih bruto nacionalni proizvod (BNP) na prebivalca, merjen po kupni moči, je manjši od 90 % povprečja Skupnosti“. Tudi uredba o Kohezijskem skladu daje zato Komisiji zakonsko odgovornost za izračun paritet kupne moči. 3.2 Korekcijski faktorji Čeprav se Uredba osredotoča na poseben cilj, ki je pridobitev podatkov o cenah za izdelavo mednarodne primerjave BDP, je tudi sredstvo za zakonsko podlago za zbiranje cen, ki je potrebno za izpolnitev širokega dela pravnih zahtev Komisije v zvezi s členom 64 Kadrovskih predpisov. Z drugimi besedami, cene, zbrane v okviru izračuna PKM, se uporabljajo tudi za določitev korekcijskih faktorjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke in pokojnine uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike in Pogoji zaposlitve drugih uslužbencev Evropskih skupnosti. Člen 1 Priloge XI Kadrovskih predpisov zahteva, da „se gospodarske paritete izračunajo tako, da se vsaka osnovna komponenta lahko preveri z neposrednim raziskovanjem vsaj enkrat na pet let“. 3.3 Primerjave cen Znotraj Komisije je vedno večja potreba po podatkih v zvezi s prostorskimi primerjavami cen – predvsem o maloprodajnih cenah. Ta zahteva izhaja iz številnih potreb politik, predvsem spremljanja konvergence cen na enotnem trgu, izboljšanja indikatorjev cen za spremljanje delovanja trgov javnih naročil in spremljanja konvergence cen v euroobmočju od uvedbe eura. Indeksi cen na ravni celotne potrošnje zasebnih gospodinjstev, ki izhajajo iz izračuna PKM, že veljajo kot strukturni indikatorji v sporočilu Komisije o strukturnih indikatorjih in letnim zbirnim poročilom Komisije Evropskemu svetu. S stališča varstva potrošnikov je treba spremljati tudi razlike v cenah za široko paleto potrošniških izdelkov po vsej EU. Znatni del teh zahtev, predvsem na bolj agregirani ravni, je mogoče izpolniti kot dodatni produkt širšega programa PKM. Primerjave cen so zato posebnega pomena za več politik Skupnosti, kot so razvoj enotnega trga in spremljanje ekonomske in monetarne unije glede na konvergenco cen ter varstvo potrošnikov v zvezi z ugotovitvami razlik v cenah. Delovni program PKM, kot je opredeljen v tem predlogu uredbe, sicer ne bi nujno zagotovil vseh podatkov, zahtevanih za ostale namene uporabe, vendar bi vsaj uvedel okvir, ki bi se lahko uporabljal kot podlaga za dodatne primerjave cen. Poleg tega nič v tej uredbi ne preprečuje Komisiji preučevanja in raziskovanja novih alternativnih virov za podatke o cenah. Komisija trenutno opravlja takšne vrste raziskovanj za preučitev primernosti podatkov za čitalnike črtnih kod in spleta kot vira za mednarodne primerjave cen. 4. Sklepi Gospodarski agregati, pretvorjeni v skupno valuto z uporabo PKM, dajejo Komisiji veliko možnosti uporabe. PKM so za EU v gospodarskem in političnem smislu ključni indikatorji. Komisija ima zakonsko odgovornost za izračun BDP na osnovi kupne moči; vendar pa države članice trenutno nimajo pravne obveznosti za sodelovanje. Ker se večino tega dela opravlja na mednarodni ravni, bi bila veljavnost celotnega dela oškodovana, če bi samo ena država opustila podporo. Zato je pomembno ustvariti stabilen, zavezujoč in zanesljiv pravni okvir, ki bo lahko zagotavljal pravočasno razpoložljivost teh podatkov. 2006/0042 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije[1], ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2], v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[3], ob upoštevanju naslednjega: 1. Za zagotovitev primerjave bruto domačega proizvoda (BDP) v smislu obsega med državami članicami mora Komisija nujno poznati paritete kupne moči (PKM), ki odražajo razlike v ravneh cen med državami članicami. 2. PKM Skupnosti morajo biti izračunane na osnovi usklajene metodologije v skladu z Uredbo (ES) št. 2223/1996 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti[4] (ESR 95), ki določa okvir za pripravo nacionalnih računov v državah članicah. 3. Člen 3(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih[5] je treba brati v povezavi z delom 15 Priloge II Akta o pristopu iz leta 2003 z naslovom „Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov“. Navedeni člen 3(1) določa, da Cilj 1 zajema regije, ki ustrezajo stopnji II NUTS in katerih BDP na prebivalca, merjen v PKM in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti, znaša manj kakor 75 % povprečja Skupnosti. Če ni regionalnih PKM, služijo nacionalne PKM za oblikovanje seznama regij, ki so lahko upravičene do podpore iz strukturnih skladov; uporabijo se lahko tudi za določitev zneska sredstev, ki se dodelijo posameznim regijam. 4. Člen 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94 z dne 16. maja 1994 o ustanovitvi Kohezijskega sklada[6] je treba brati v povezavi z delom 15 Priloge II Akta o pristopu iz leta 2003 z naslovom „Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov“. Navedeni člen 2(1) določa, da Sklad zagotavlja finančne prispevke projektom, ki prispevajo k doseganju ciljev iz Pogodbe o Evropski uniji na področju okolja in vseevropskih prometnih infrastrukturnih omrežij v državah članicah z bruto domačim proizvodom (BDP) na prebivalca, merjenega v paritetah kupne moči, manj kakor 90 % povprečja Skupnosti, in katerih program vodi k izpolnitvi pogojev gospodarske konvergence iz člena 104c Pogodbe. 5. Člen 1 Priloge XI Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti določa, da mora Eurostat za pregled iz člena 65(1) Kadrovskih predpisov vsako leto pred koncem oktobra sestaviti poročilo o spremembah stroškov življenja v Bruslju, gospodarskih paritetah med Brusljem in nekaterimi kraji v državah članicah ter spremembah kupne moči plač v nacionalnih državnih upravah centralne države. 6. Obstoječe metodologije in prakse, ki se uporabljajo znotraj Evropske unije in jih Uredba Sveta (ES) št. 322/1997 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti[7] trenutno ureja kot posamezne statistične programe, je treba v prihodnosti postaviti v pravni okvir. 7. Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[8]. 8. Z Odborom za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom z dne 19. junija 1989 o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti [9] , se je posvetovalo v skladu s členom 3 navedenega sklepa – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Cilj Cilj te uredbe je vzpostavitev skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči (PKM) ter za njihov izračun in razširjanje. PKM odražajo samo razlike v cenah in izdatkovnih utežeh. Člen 2 Področje uporabe 1. Osnovne informacije, ki jih je treba zagotoviti, so podatki, potrebni za izračun in zagotovitev kakovosti PKM. Navedene osnovne informacije vključujejo cene, razčlenjene izdatke BDP in druge podatke iz Priloge I. 2. PKM se izračunajo na podlagi nacionalnih letnih povprečnih cen blaga in storitev z uporabo osnovnih informacij glede na ekonomsko ozemlje države članice, kot je določeno s sistemom „ESR 95“, uvedenim z Uredbo (ES) št. 2223/1996 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (ESR 95). 3. PKM se izračunajo po osnovnih kategorijah, kot so navedene v Prilogi II, v skladu z ustreznimi klasifikacijami, opredeljenimi v Uredbi (ES) št. 2223/1996. Člen 3 Opredelitve pojmov Za namen te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „Paritete kupne moči“ ali „PKM“ so prostorski deflatorji in pretvorniki valut, ki odpravljajo učinke razlik v cenah med državami in tako omogočajo primerjavo komponent BDP glede na obseg in primerjavo cen. (b) „SKM“ (standard kupne moči) je umetna skupna referenčna enota valute, ki se v Evropski uniji uporablja za izražanje obsega gospodarskih agregatov za namen prostorske primerjave tako, da se odpravijo razlike v ravneh cen med državami. [Naslednja dva stavka imata bolj značilnosti tehnične/akademske razlage kot pravne opredelitve!] (c) „Cene“ so kupčeve cene, ki jih plača končni potrošnik. (d) „Izdatkovne uteži“ so deleži komponent izdatkov BDP v tekočih cenah. (e) „Osnovna kategorija“ je najnižja stopnja agregacije dobrin pri razčlenitvi BDP, za katere se izračunajo paritete. (f) „Dobrina“ je izdelek ali storitev, natančno opredeljen oziroma opredeljena za uporabo pri opazovanju cen. (g) „Dejanske in pripisane najemnine“ imajo pomen, opredeljen v Odločbi Komisije 95/309/ES, Euratom[10]. (h) „Sredstva za zaposlene“ imajo pomen, opredeljen v Uredbi Sveta (ES) št. 2223/1996[11]. (i) „Časovni prilagoditveni faktorji“ so faktorji, ki se uporabljajo za prilagoditev povprečnih cen, pridobljenih v času raziskovanja, letnim povprečnim cenam. (j) „Prostorski prilagoditveni faktorji“ so faktorji, ki se uporabljajo za prilagoditev povprečnih cen, pridobljenih iz ene ali več lokacij znotraj ekonomskega ozemlja države članice, nacionalnim povprečnim cenam. (k) „Reprezentativne dobrine“ so dobrine, ki spadajo ali se štejejo, da spadajo, glede na relativne skupne izdatke znotraj osnovne kategorije med najpomembnejše dobrine, kupljene na nacionalnih trgih. (l) „Indikatorji reprezentativnosti“ so označevalci ali drugi indikatorji, ki opredeljujejo dobrine, ki so jih države izbrale kot reprezentativne. (m) „Enaka reprezentativnost“ je zahtevana lastnost sestave seznama dobrin za osnovno kategorijo, ki omogoča, da lahko vsaka država zagotovi cene takšnega števila reprezentativnih izdelkov, ki ustreza heterogenosti izdelkov in cen, zajetih z osnovno kategorijo, in izdatkom za osnovno kategorijo. (n) „Tranzitiven“ [„tranzitivnost“ kot takšna se ne pojavlja] pomeni lastnost, da neposredna primerjava med katerima koli dvema državama vodi k istemu rezultatu kot posredna primerjava prek katere koli druge države. (o) „Napaka“ je uporaba nepravilnih osnovnih informacij ali neustrezna uporaba postopka izračuna. (p) „Referenčno leto“ je koledarsko leto, na katero se nanašajo letni rezultati. (q) „Nespremenljivost“ pomeni, da se PKM med prvotno skupino držav, potem ko so rezultati prvotno izračunani za skupino držav, nato pa za širšo skupino držav, kljub temu ohranijo. Člen 4 Vloge in odgovornosti 1. Komisija je odgovorna za: (a) koordinacijo zagotavljanja osnovnih informacij; (b) izračun in objavo PKM; (c) zagotavljanje kakovosti PKM v skladu s členom 7; (d) razvijanje metodologije v posvetovanju z državami članicami; (e) zagotovitev možnosti državam članicam, da izrazijo pripombe na rezultate PKM pred objavo, in upoštevanje takšnih pripomb s strani Komisije (Eurostata). Te naloge opravlja Eurostat v imenu Komisije. 2. Države članice pri zagotavljanju osnovnih informacij sledijo postopku iz Priloge I . Države članice zagotovijo pisno odobritev rezultatov raziskovanj, za katera so odgovorne, po zaključku procesa validacije podatkov, kot je določeno v točki 5.2 Priloge I. Države članice odobrijo metodologijo zbiranja podatkov in preverijo njihovo verodostojnost, vključno z osnovnimi informacijami, ki jih zagotovi Komisija (Eurostat). Člen 5 Posredovanje osnovnih informacij 1. Države članice posredujejo osnovne informacije iz Priloge I Komisiji (Eurostatu) v skladu z obstoječimi določbami Skupnosti o posredovanju podatkov. 2. Osnovne informacije iz Priloge I se posredujejo v tehničnem formatu v rokih, določenih v navedeni prilogi. 3. Kadar Komisija (Eurostat) pošlje državam članicam osnovne informacije, jim posreduje tudi opis metode, s katero lahko države članice preverijo verodostojnost. Člen 6 Statistične enote 1. Osnovne informacije iz Priloge I se pridobijo od statističnih enot, opredeljenih v Uredbi Sveta (ES) št. 696/1993[12], ali od drugih virov, od katerih se dobijo podatki, ki ustrezajo zahtevam glede kakovosti iz točke 5.1 Priloge I. 2. Statistične enote, ki jih države članice pozovejo, da zagotovijo podatke ali sodelujejo pri zbiranju podatkov, morajo omogočiti spremljanje dejansko zaračunanih cen in dati resnične in popolne informacije v času ko se le-te zahtevajo. Člen 7 Merila in nadzor kakovosti 1. Komisija (Eurostat) in države članice oblikujejo sistem za nadzor kakovosti na podlagi poročil in presoj, kot je določeno v podnaslovu 5.3 Priloge I. 2. Države članice zagotovijo Komisiji (Eurostatu) na njeno (njegovo) zahtevo vse informacije, potrebne za vrednotenje kakovosti osnovnih informacij iz Priloge I. Države članice zagotovijo Komisiji (Eurostatu) tudi vse podrobnosti o kakršnih koli naknadnih spremembah uporabljenih metod. 3. Vsaka država članica zagotovi Komisiji (Eurostatu) poročila o kakovosti raziskovanj, za katera so odgovorne, kot je določeno v oddelku 5 Priloge I. Člen 8 Periodičnost Komisija (Eurostat) izračuna PKM za vsako koledarsko leto. Člen 9 Diseminacija 1. Komisija (Eurostat) objavi končne letne rezultate najpozneje 36 mesecev po koncu referenčnega leta. Objava temelji na podatkih, ki so Komisiji (Eurostatu) na voljo najpozneje tri mesece pred datumom objave. Ta odstavek ne vpliva na pravico Komisije (Eurostata) do objave predhodnih rezultatov prej kot 36 mesecev pred koncem referenčnega leta. 2. Rezultati, ki jih Komisija (Eurostat) objavi za vsako državo članico na agregatnih ravneh, vsebujejo vsaj naslednje: (a) PKM na ravni BDP, (b) PKM za dejansko individualno potrošnjo in izdatke zasebnih gospodinjstev za potrošnjo, (c) indekse ravni cen glede na povprečje Skupnosti, (d) BDP, dejansko individualno potrošnjo in izdatke zasebnih gospodinjstev za potrošnjo ter ustrezne podatke na prebivalca v SKM. 3. Če se rezultati izračunajo za širšo skupino držav, se PKM držav članic kljub temu ohranijo v skladu z načelom nespremenljivosti. 4. Objavljene končne PKM se na splošno ne revidirajo. Vendar pa se v primeru napak, ki jih zajema oddelek 10 Priloge I, popravljeni rezultati objavijo v skladu s postopkom iz omenjenega oddelka. Izjemne splošne revizije se opravijo, če se zaradi sprememb konceptov, na katerih temelji ESA 95 in ki vplivajo na rezultate PKM, indeks obsega BDP za katero koli državo članico spremeni za več kot odstotno točko. Člen 10 Korekcijski faktorji Od držav članic se ne zahteva, da opravijo raziskovanja samo za določitev korekcijskih faktorjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke in pokojnine uradnikov Skupnosti in drugih uslužbencev v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike in Pogoji zaposlitve drugih uslužbencev Evropskih skupnosti. Člen 11 Postopek odbora 1. Komisiji pomaga Odbor za statistični program, ustanovljen s členom 1 Sklepa 89/382/EGS, Euratom. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi uredbeni postopek iz členov 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa. Rok, določen v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece. 3. Odbor sprejme svoj poslovnik. Člen 12 Izvedbeni ukrepi Ukrepi, potrebni za izvajanje določb te uredbe, vključno z ukrepi za prilagajanje gospodarskim in tehničnim spremembam, so določeni, v kolikor to ne pomeni nesorazmerno višjih stroškov za države članice, v skladu s postopkom iz člena 11(2). Takšni ukrepi se zlasti nanašajo na: (a) prilagoditev opredelitev pojmov; (b) minimalne standarde za doseganje bistvene primerljivosti in reprezentativnosti podatkov; (c) natančne zahteve glede metodologije, ki se bo uporabljala; (d) prilagoditev seznama osnovnih kategorij ter izdelavo in prilagoditev podrobnih opisov vsebine osnovnih kategorij, pri čemer je zagotovljena skladnost z ESR 95 ali katerim koli naslednjim sistemom. Člen 13 Pregled in poročilo Določbe te uredbe se pregledajo pet let po datumu začetka veljavnosti. Po potrebi se revidirajo na podlagi poročila in predloga Komisije, predloženih Evropskemu parlamentu in Svetu. Člen 14 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik PRILOGA I METODOLOGIJA 1. METODOLOšKI PRIROčNIK IN DELOVNI PROGRAM 1.1 Komisija (Eurostat) po posvetovanju z državami članicami zagotovi metodološki priročnik, v katerem opiše metode, ki se uporabljajo v različnih fazah priprave PKM, vključno z metodami za oceno manjkajočih osnovnih informacij in za oceno manjkajočih paritet. Metodološki priročnik se revidira po vsaki znatni spremembi metodologije. Uvaja lahko nove metode za izboljšanje kakovosti podatkov, znižanje stroškov ali zmanjšanje obremenitve za pošiljatelje podatkov. 1.2 Komisija (Eurostat) po posvetovanju z državami članicami vsako leto do 31. oktobra pripravi letni delovni program za naslednje koledarsko leto, v katerem predstavi časovni razpored za opredelitev in zagotavljanje osnovnih informacij, potrebnih za navedeno leto. 1.3 V letnem delovnem načrtu so določeni format za zagotavljanje podatkov, ki ga uporabijo države članice, in vsi drugi ukrepi, potrebni za izračun in objavo PKM. 1.4 Osnovne informacije, poslane v skladu z odstavkom 1.2, se lahko revidirajo, vendar se rezultati za referenčno leto izračunajo iz informacij, ki se pošljejo glede na časovni razpored iz člena 9. Če informacije niso popolne ali na voljo do navedenega datuma, Komisija (Eurostat) oceni manjkajoče osnovne informacije. 2. OSNOVNE INFORMACIJE 2.1 OSNOVNE INFORMACIJE Za namen te uredbe so osnovne informacije v skladu s členoma 2 in 4 ter minimalna pogostnost pošiljanja novih podatkov naslednje: Osnovne informacije | Minimalna pogostnost | Vrednosti izdatkov BDP | Letno | Dejanske in pripisane najemnine | Letno | Sredstva za zaposlene | Letno | Časovni prilagoditveni faktorji | Letno | Cene blaga in storitev široke potrošnje ter zadevni indikatorji reprezentativnosti | 3 leta | Cene naložbene opreme | 3 leta | Cene gradbenih projektov | 3 leta | Prostorski prilagoditveni faktorji | 6 let | 1) Minimalna pogostnost se nanaša na zagotavljanje podatkov za določeno skupino izdelkov glede na menjajoči se ciklus raziskovanj. 2.2 POSTOPEK ZA PRIDOBIVANJE OSNOVNIH INFORMACIJ Komisija (Eurostat) ob upoštevanju mnenj držav članic določi vire in pošiljatelje podatkov, ki se uporabljajo za vsako od zgornjih osnovnih informacij. Če Komisija (Eurostat) pridobi osnovne informacije od drugega pošiljatelja podatkov kot od države članice, je slednja oproščena obveznosti iz odstavkov 5.1.4 do 5.1.13. 3. NACIONALNE POVPREčNE CENE 3.1 Ne glede na določbe iz člena 2(2) se lahko zbiranje podatkov omeji na eno ali več lokacij znotraj ekonomskega ozemlja. Takšni podatki se lahko uporabijo za izračun PKM pod pogojem, da so na voljo tudi ustrezni prostorski prilagoditveni faktorji. Ti se uporabijo za prilagoditev podatkov raziskovanja na teh lokacijah podatkom, ki so reprezentativni za nacionalno povprečje. 3.2 Prostorski prilagoditveni faktorji se pošljejo na ravni osnovnih kategorij. Ne smejo biti starejši od šest let v referenčnem obdobju raziskovanja. 4. LETNE POVPREčNE CENE Ne glede na določbe iz člena 2(2) se lahko zbiranje podatkov omeji na določeno časovno obdobje. Takšni podatki se lahko uporabijo za izračun PKM pod pogojem, da so na voljo tudi ustrezni časovni prilagoditveni faktorji. Ti se uporabijo za prilagoditev podatkov raziskovanja v tem časovnem obdobju podatkom, ki so reprezentativni za letno povprečje. 5. Kakovost 5.1 MINIMALNI STANDARDI ZA OSNOVNE INFORMACIJE 5.1.1 Seznam dobrin, ki je podlaga za zagotavljanje cen, je oblikovan tako, da vsebuje dobrine, katerih specifikacije omogočajo primerljivost med državami. 5.1.2 Seznam dobrin, ki je podlaga za zagotavljanje cen, je oblikovan tako, da lahko vsaka država članica navede za vsako osnovno kategorijo vsaj eno reprezentativno dobrino, za katero lahko zagotovi ceno vsaj ena izmed drugih držav. 5.1.3 Seznam dobrin se oblikuje tako, da se doseže najvišja možna praktična raven enake reprezentativnosti, ki kot minimum zahteva, da vsaka država zagotovi ceno ene reprezentativne dobrine za vsako osnovno kategorijo in da ceno za to reprezentativno dobrino zagotovi vsaj ena druga država. 5.1.4 Vsaka država članica zagotovi cene dobrin po specifikacijah s seznama dobrin. 5.1.5 Vsaka država članica zagotovi cene zadostnega števila dobrin znotraj vsake osnovne kategorije, ki so na voljo na njenem trgu, tudi če se morda ne štejejo za reprezentativne za navedeno osnovno kategorijo. 5.1.6 Vsaka država članica pošlje cene vsaj ene reprezentativne dobrine znotraj vsake osnovne kategorije. Reprezentativne dobrine se označijo z indikatorji reprezentativnosti. 5.1.7 Vsaka država članica zbere zadostno število cen za vsako dobrino, tako da se zagotovi zanesljiva povprečna cena na dobrino, pri čemer se upošteva struktura njenega trga. 5.1.8 Vrste prodajnih mest se izberejo tako, da ustrezno odražajo domači vzorec potrošnje znotraj države članice glede na dobrino. 5.1.9 Prodajna mesta na lokaciji se izberejo tako, da ustrezno odražajo vzorec potrošnje prebivalcev lokacije in razpoložljivost dobrin. 5.1.10 Vsaka država članica pošlje Komisiji (Eurostatu) podatke o sredstvih za zaposlene za izbrane poklice v javni upravi (S 13), kakor je opredeljeno v ESR 95. 5.1.11 Vsaka država članica pošlje Komisiji (Eurostatu) časovne prilagoditvene faktorje, ki omogočajo izračun PKM iz cen, ki so zbrane v določenem času in ustrezno odražajo letne povprečne cene. 5.1.12 Vsaka država članica pošlje Komisiji (Eurostatu) prostorske prilagoditvene faktorje, ki omogočajo izračun PKM s cenami, ki so zbrane na določenih lokacijah in ustrezno odražajo nacionalne povprečne cene. 5.1.13 Vsaka država članica pošlje Komisiji (Eurostatu) uteži, ki se nanašajo na vsako osnovno kategorijo, kot so določene v Prilogi II, in odražajo strukturo izdatkov v državah članicah za referenčno leto. 5.2 MINIMALNI STANDARDI ZA VALIDACIJO REZULTATOV RAZISKOVANJ CEN 5.2.1 Vsaka država članica pred posredovanjem podatkov Komisiji (Eurostatu) preveri njihovo veljavnost na podlagi: - najvišjih in najnižjih cen, - povprečne cene in koeficienta variacije, - števila dobrin, za katere zagotavlja cene, na osnovno kategorijo, - števila reprezentativnih dobrin, za katere zagotavlja cene, na osnovno kategorijo, za katere so določene cene, - števila cen, opazovanih na dobrino. 5.2.2 Komisija (Eurostat) pošlje državam članicam dogovorjeni elektronski pripomoček z algoritmi, ki so potrebni za namene odstavka 5.2.1. 5.2.3 Komisija (Eurostat) opravi pred dokončnim izračunom rezultatov raziskovanj ob sodelovanju držav članic validacijske kontrole na podlagi indikatorjev, ki vključujejo: Za vsako osnovno kategorijo - število dobrin, za katere vsaka država zagotovi cene; - število dobrin, katerim vsaka država dodeli indikator reprezentativnosti; - indeks cen; - rezultate prejšnjih raziskovanj za isto osnovno kategorijo; - indekse cen v PKM za vsako državo. Za vsako dobrino - število cen, ki jih je opazovala vsaka država; - koeficient variacije iz: (i) povprečnih cen v nacionalnih valutah (ii) indeksov cen v PKM (iii) indeksov cen v PKM za vsako državo. 5.2.4 Komisija (Eurostat) opravi pred dokončnim izračunom rezultatov PKM na agregatni ravni validacijske kontrole na podlagi indikatorjev, ki vključujejo: Na ravni skupnega BDP in njegovih glavnih agregatov - skladnost vrednosti izdatkov BDP in ocen prebivalstva z objavljenimi podatki; - primerjavo indeksov obsega na prebivalca za tekoče in predhodne izračune; - primerjavo indeksov ravni cen za tekoče in predhodne izračune. Na ravni vsake osnovne kategorije - primerjavo strukture ponderacije BDP za tekoče in predhodne izračune; - ocene manjkajočih podatkov, kjer je to ustrezno. 5.3 POROčANJE IN PRESOJA 5.3.1 Vsaka država članica hrani dokumentacijo, ki vsebuje popoln opis načina izvajanja te uredbe. Ta dokumentacija je na voljo Komisiji (Eurostatu) in drugim državam članicam. 5.3.2 Vsaka država članica da svoj proces PKM v presojo Komisiji (Eurostatu) vsaj enkrat na šest let. V presojah, ki so letno načrtovane in vključene v letni delovni program, se preveri skladnost s to uredbo. Komisija (Eurostat) pripravi poročilo na osnovi presoj. 5.3.3 V skladu s členom 7(3) države članice pošljejo kmalu po vsakem raziskovanju drobnoprodajnih cen Komisiji (Eurostatu) poročilo z informacijami o izvedbi raziskovanja. Komisija (Eurostat) zagotovi vsaki državi članici povzetek teh poročil. 6. POSTOPEK RAZISKOVANJA DROBNOPRODAJNIH CEN 6.1 Države članice izvedejo raziskovanja cen v skladu z delovnim programom. 6.2 Za vsako raziskovanje Komisija (Eurostat) pripravi seznam dobrin za raziskovanje na podlagi predlogov, ki jih predloži vsaka država članica za vsako osnovno kategorijo. 6.3 Komisija (Eurostat) zagotovi skupaj s seznamom dobrin prevod vseh specifikacij vsakega seznama raziskovanja v vseh uradnih jezikih Evropske unije. 7. Postopek izračuna 7.1 IZRAčUN DVOSTRANSKIH PARITET NA RAVNI OSNOVNE KATEGORIJE a) Izračun večstranskih paritet EKS (Èltetò-Köves-Szulc) na ravni osnovne kategorije temelji na matriki dvostranskih paritet za vsak par sodelujočih držav. b) Izračun dvostranskih paritet se opravi na podlagi opazovanih cen ustreznih dobrin in indikatorjev reprezentativnosti, ki so pripisani tem dobrinam. c) Povprečna cena za vsako dobrino, ugotovljena z raziskovanjem, se določi kot preprosta aritmetična sredina opazovanih cen za navedeno dobrino. d) Nacionalna letna povprečna cena se po potrebi oceni na podlagi povprečne cene, ugotovljene z raziskovanjem, z uporabo ustreznih prostorskih in časovnih prilagoditvenih faktorjev. e) Razmerja prilagojenih povprečnih cen se nato, kjer je mogoče, izračunajo za dobrine in pare sodelujočih držav skupaj z njihovo obratno vrednostjo. f) Kjer je mogoče, se nato za vse pare sodelujočih držav izračunajo PKM za osnovno kategorijo. Za vsak par sodelujočih držav se PKM izračunajo kot tehtana geometrična sredina - geometrične sredine cenovnih razmerij dobrin, ki so označene kot reprezentativne za obe državi; - geometrične sredine cenovnih razmerij dobrin, ki so označene kot reprezentativne za prvo državo, ne pa za drugo; - geometrične sredine cenovnih razmerij dobrin, ki so označene kot reprezentativne za drugo državo, ne pa za prvo; ob uporabi uteži, ki odražajo relativno reprezentativnost vseh dobrin, za katere sta zagotovili cene obe državi. 7.2 OCENA MANJKAJOčIH DVOSTRANSKIH PARITET Če se za katero koli osnovno kategorijo dvostranske PKM ne dajo izračunati, se manjkajoče dvostranske PKM ocenijo, kjer je mogoče, z uporabo standardnega postopka določanja geometričnega povprečja posrednih paritet prek tretjih držav. Če matrika dvostranskih PKM za osnovno kategorijo še vedno vsebuje kakršne koli manjkajoče vrednosti po tem postopku ocenjevanja, izračun večstranskih paritet EKS ni mogoč za države, za katere manjkajo dvostranske PKM. Takšne manjkajoče paritete „EKS“ nato oceni Komisija (Eurostat) z uporabo referenčnih PKM iz podobnih osnovnih kategorij ali po kakršni koli drugi ustrezni metodi ocenjevanja. 7.3 IZRAčUN DVOSTRANSKIH PARITET NA AGREGATNIH RAVNEH a) Izračun dvostranskih paritet na določeni ravni agregacije nacionalnih računov se opravi z uporabo paritet „EKS“ (glej odstavek 7.4) in izdatkov BDP za ustrezne osnovne kategorije. b) Pariteta tipa Laspeyres se nato izračuna za izbrano raven agregacije kot aritmetična sredina paritet za ustrezne osnovne kategorije, pri čemer se tehta z relativnimi odstotki (ali nominalnimi vrednostmi) druge države vsakega para sodelujočih držav. b) Pariteta tipa Paasche se nato izračuna za izbrano raven agregacije kot harmonična sredina paritet za ustrezne osnovne kategorije, pri čemer se tehta z relativnimi odstotki (ali nominalnimi vrednostmi) prve države vsakega para sodelujočih držav. d) Pariteta tipa Fisher se nato izračuna za izbrano raven agregacije kot aritmetična sredina paritet tipa Laspeyres in Paasche, ugotovljenih za vsak par sodelujočih držav. 7.4 IZRAčUN TRANZITIVNIH VEčSTRANSKIH PKM Izračun večstranskih tranzitivnih paritet se opravi na ravni osnovne kategorije ali na kateri koli ravni agregacije z uporabo postopka „EKS“ na podlagi popolne matrike paritet tipa Fisher med vsakim parom sodelujočih držav na naslednji način: [pic] pri čemer [pic]pomeni pariteto EKS med državo s in državo t ; [pic] pomeni pariteto tipa Fisher med državo s in državo t ; z pomeni število sodelujočih držav. 8. POSREDOVANJE 8.1 Komisija (Eurostat) pošlje državam članicam predloge za elektronsko posredovanje osnovnih informacij, potrebnih za izračun PKM. 8.2 Države članice zagotovijo osnovne informacije Komisiji (Eurostatu) v skladu s temi predlogami. 9. Objava Poleg določb iz člena 9(2) lahko Komisija (Eurostat) objavi rezultate v podrobnejši obliki po posvetovanju z državami članicami. 10. Popravki 10.1 Če država članica odkrije napako, nemudoma in na lastno pobudo pošlje Komisiji (Eurostatu) pravilno osnovno informacijo. Poleg tega država članica obvesti Komisijo (Eurostat) o kakršni koli domnevno neustrezni uporabi postopka izračuna. 10.2 Ko država članica ali Komisija (Eurostat) ugotovi napako, Komisija (Eurostat) obvesti države članice in na novo izračuna PKM v enem mesecu. 10.3 Če odkrite napake povzročijo spremembo za najmanj 0,5 odstotne točke na ravni BDP na prebivalca, izraženega v PKM, za katero koli državo članico, Komisija (Eurostat) objavi popravke v najkrajšem času, razen če se takšne napake odkrijejo več kot tri mesece po objavi rezultatov. 10.4 V primeru napak odgovorni organ sprejme ukrepe za njihovo preprečitev v prihodnosti. 10.5 Revizije vrednosti izdatkov BDP ali ocen prebivalstva, ki se opravijo po 21 mesecih po koncu referenčnega leta za vrednosti, ne zahtevajo popravka rezultatov PKM. PRILOGA II Osnovna kategorija, kot je opredeljena v členu 3 OP | Opis | Št. | INDIVIDUALNI IZDATKI GOSPODINJSTEV ZA POTROŠNJO | ŽIVILA IN BREZALKOHOLNE PIJAČE | Živila | Kruh in žita [COICOP 01.1.1] | 1 | Riž | 2 | Druga žita, moka in drugi žitni izdelki | 3 | Kruh | 4 | Drugi pekovski izdelki | 5 | Testenine | Meso [COICOP 01.1.2] | 6 | Goveje in telečje meso | 7 | Svinjina | 8 | Jagnjetina, ovčetina in kozje meso | 9 | Perutnina | 10 | Drugo meso in užitna drobovina | 11 | Delikatese in drugi mesni pripravki | Ribe in morski sadeži [COICOP 01.1.3] | 12 | Sveže, ohlajene ali zamrznjene ribe in morski sadeži | 13 | Konzervirane ali predelane ribe in morski sadeži | Mleko, sir in jajca [COICOP 01.1.4] | 14 | Sveže mleko | 15 | Konzervirano mleko in drugi mlečni izdelki | 16 | Sir | 17 | Jajca in jajčni izdelki | Olja in masti [COICOP 01.1.5] | 18 | Maslo | 19 | Margarina | 20 | Druga užitna olja in masti | Sadje [COICOP 01.1.6] | 21 | Sveže ali ohlajeno sadje | 22 | Zamrznjeno, konzervirano ali predelano sadje in sadni izdelki | Zelenjava [COICOP 01.1.7] | 23 | Sveža ali ohlajena zelenjava razen krompirja | 24 | Svež ali ohlajen krompir | 25 | Zamrznjena, konzervirana ali predelana zelenjava in izdelki iz zelenjave | Sladkor, džem, med, čokolada in slaščice [COICOP 01.1.8] | 26 | Sladkor | 27 | Džemi, marmelade in med | 28 | Slaščice, čokolada in drugi kakavovi izdelki | 29 | Ledene sladice, sladoled in sorbet | Živilski proizvodi, drugje neomenjeni [COICOP 01.1.9] | 30 | Živilski proizvodi, drugje neomenjeni | Brezalkoholne pijače | Kava, čaj in kakav [COICOP 01.2.1] | 31 | Kava, čaj in kakav | Mineralne vode, brezalkoholne osvežilne pijače, sadni in zelenjavni sokovi [COICOP 01.2.2] | 32 | Mineralne vode | 33 | Brezalkoholne osvežilne pijače in koncentrati | 34 | Sadni in zelenjavni sokovi | ALKOHOLNE PIJAČE, TOBAK IN NARKOTIKI | Alkoholne pijače | Žgane pijače [COICOP 02.1.1] | 35 | Žgane pijače | Vino [COICOP 02.1.2] | 36 | Vino | Pivo [COICOP 02.1.3] | 37 | Pivo | Tobak | Tobak [COICOP 02.2.0] | 38 | Tobak | Narkotiki | Narkotiki [COICOP 02.3.0] | 39 | Narkotiki | OBLAČILA IN OBUTEV | Oblačila | Materiali za oblačila [COICOP 03.1.1] | 40 | Materiali za oblačila | Oblačila [COICOP 03.1.2] | 41 | Moška oblačila | 42 | Ženska oblačila | 43 | Oblačila za otroke in dojenčke | Druga oblačila in oblačilni dodatki [COICOP 03.1.3] | 44 | Druga oblačila in oblačilni dodatki | Čiščenje, popravilo in izposoja oblačil [COICOP 03.1.4] | 45 | Čiščenje, popravilo in izposoja oblačil | Obutev | Čevlji in druga obutev [COICOP 03.2.1] | 46 | Moška obutev | 47 | Ženska obutev | 48 | Obutev za otroke in dojenčke | Popravilo in izposoja obutve [COICOP 03.2.2] | 49 | Popravilo in izposoja obutve | STANOVANJE, VODA, ELEKTRIKA, PLIN IN DRUGO GORIVO | Dejanske najemnine za stanovanje | Dejanske najemnine za stanovanje [COICOP 04.1.1 in 04.1.2] | 50 | Dejanske najemnine za stanovanje | Pripisane najemnine za stanovanje | Pripisane najemnine za stanovanje [COICOP 04.2.1 in 04.2.2] | 51 | Pripisane najemnine za stanovanje | Vzdrževanje in popravilo stanovanja | Materiali za vzdrževanje in popravilo stanovanja [COICOP 04.3.1] | 52 | Materiali za vzdrževanje in popravilo stanovanja | Storitve za vzdrževanje in popravilo stanovanja [COICOP 04.3.2] | 53 | Storitve za vzdrževanje in popravilo stanovanja | Oskrba z vodo in razne storitve v zvezi s stanovanjem | Oskrba z vodo [COICOP 04.4.1] | 54 | Oskrba z vodo | Razne storitve v zvezi s stanovanjem [COICOP 04.4.2, 04.4.3 in 04.4.4] | 55 | Razne storitve v zvezi s stanovanjem | Elektrika, plin in drugo gorivo | Elektrika [COICOP 04.5.1] | 56 | Elektrika | Plin [COICOP 04.5.2] | 57 | Plin | Tekoča goriva [COICOP 04.5.3] | 58 | Tekoča goriva | Trdna goriva [COICOP 04.5.4] | 59 | Trdna goriva | Toplotna energija [COICOP 04.5.5] | 60 | Toplotna energija | STANOVANJSKA IN GOSPODINJSKA OPREMA TER REDNO VZDRŽEVANJE GOSPODINJSTVA | Pohištvo in stanovanjska oprema, preproge in druge talne obloge | Pohištvo in stanovanjska oprema [COICOP 05.1.1] | 61 | Kuhinjsko pohištvo | 62 | Pohištvo za spalnice | 63 | Pohištvo za dnevne sobe in jedilnice | 64 | Drugo pohištvo in stanovanjska oprema | Preproge in druge talne obloge [COICOP 05.1.2] | 65 | Preproge in druge talne obloge | Popravilo pohištva, stanovanjske opreme in talnih oblog [COICOP 05.1.3] | 66 | Popravilo pohištva, stanovanjske opreme in talnih oblog | Tekstilni izdelki za gospodinjstvo | Tekstilni izdelki za gospodinjstvo [COICOP 05.2.0] | 67 | Tekstilni izdelki za gospodinjstvo | Gospodinjski aparati | Veliki električni ali neelektrični gospodinjski aparati [COICOP 05.3.1] | 68 | Veliki električni ali neelektrični gospodinjski aparati | Mali električni gospodinjski aparati [COICOP 05.3.2] | 69 | Mali električni gospodinjski aparati | Popravilo gospodinjskih aparatov [COICOP 05.3.3] | 70 | Popravilo gospodinjskih naprav | Steklenina, namizni pribor in gospodinjski pripomočki | Steklenina, namizni pribor in gospodinjski pripomočki [COICOP 05.4.0] | 71 | Steklenina, namizni pribor in gospodinjski pripomočki | Orodje in oprema za hišo in vrt | Večje orodje in oprema [COICOP 05.5.1] | 72 | Večje orodje in oprema | Manjše orodje in različni dodatki [COICOP 05.5.2] | 73 | Manjše orodje in različni dodatki | Blago in storitve za redno vzdrževanje gospodinjstva | Potrošni material za gospodinjstvo [COICOP 05.6.1] | 74 | Potrošni material za gospodinjstvo | Storitve za dom in gospodinjstvo [COICOP 05.6.2] | 75 | Storitve za dom | 76 | Storitve za gospodinjstvo | ZDRAVSTVO | Medicinski izdelki, pripomočki in oprema | Farmacevtski izdelki [COICOIP 06.1.1] | 77 | Farmacevtski izdelki | Drugi medicinski izdelki [COICOP 06.1.2] | 78 | Drugi medicinski izdelki | Terapevtski pripomočki in oprema [COICOP 06.1.3] | 79 | Terapevtski pripomočki in oprema | Ambulantne storitve | Zdravstvene storitve [COICOP 06.2.1] | 80 | Zdravstvene storitve | Zobozdravstvene storitve [COICOP 06.2.2] | 81 | Zobozdravstvene storitve | Paramedicinske storitve [COICOP 06.2.3] | 82 | Paramedicinske storitve | Bolnišnične storitve | Bolnišnične storitve [COICOP 06.3.0] | 83 | Bolnišnične storitve | PROMET | Nakup prevoznih sredstev | Motorna vozila [COICOP 07.1.1] | 84 | Motorna vozila z dizelskim motorjem | 85 | Motorna vozila z bencinskim motorjem delovne prostornine manj kot 1200 ccm | 86 | Motorna vozila z bencinskim motorjem delovne prostornine od 1200 ccm do 1699 ccm | 87 | Motorna vozila z bencinskim motorjem delovne prostornine od 1700 ccm do 2999 ccm | 88 | Motorna vozila z bencinskim motorjem delovne prostornine več kot 3000 ccm | Motorna kolesa [COICOP 07.1.2] | 89 | Motorna kolesa | Kolesa [COICOP 07.1.3] | 90 | Kolesa | Vprežna vozila [COICOP 07.1.4] | 91 | Vprežna vozila | Uporaba osebnih vozil | Rezervni deli in dodatki za osebna vozila [COICOP 07 2.1] | 92 | Rezervni deli in dodatki za osebna vozila | Goriva in maziva za osebna vozila [COICOP 07.2.2] | 93 | Goriva in maziva za osebna vozila | Vzdrževanje in popravilo osebnih vozil [COICOP 07.2.3] | 94 | Vzdrževanje in popravilo osebnih vozil | Druge storitve v zvezi z osebnimi vozili [COICOP 07.2.4] | 95 | Druge storitve v zvezi z osebnimi vozili | Prevozne storitve | Železniški potniški prevoz [COICOP 07.3.1] | 96 | Železniški potniški prevoz | Cestni potniški prevoz [COICOP 07.3.2] | 97 | Cestni potniški prevoz | Zračni potniški prevoz [COICOP 07.3.3] | 98 | Zračni potniški prevoz | Potniški prevoz po morju in celinskih plovnih poteh [COICOP 07.3.4] | 99 | Potniški prevoz po morju in celinskih plovnih poteh | Kombinirani potniški prevoz [COICOP 07.3.5] | 100 | Kombinirani potniški prevoz | Drugi stroški prevoznih storitev [COICOP 07.3.6] | 101 | Drugi stroški prevoznih storitev | KOMUNIKACIJA | Poštne storitve | Poštne storitve [COICOP 08.1.0] | 102 | Poštne storitve | Telefonske in telefaks naprave | Telefonske in telefaks naprave [COICOP 08.2.0] | 103 | Telefonske in telefaks naprave | Telefonske in telefaks storitve | Telefonske in telefaks storitve [COICOP 08.3.0] | 104 | Telefonske in telefaks storitve | PROSTI ČAS IN KULTURA | Avdiovizualna in fotografska oprema ter oprema za obdelavo podatkov | Oprema za sprejemanje, snemanje ter reprodukcijo zvoka in slike [COICOP 09.1.1] | 105 | Oprema za sprejemanje, snemanje ter reprodukcijo zvoka in slike | Fotografska in kinematografska oprema ter optični instrumenti [COICOP 09.1.2] | 106 | Fotografska in kinematografska oprema ter optični instrumenti | Oprema za obdelavo podatkov [COICOP 09.1.3] | 107 | Oprema za obdelavo podatkov | Nosilci zvoka in slike [COICOP 09.1.4] | 108 | Posneti nosilci zvoka in slike | 109 | Prazni nosilci zvoka in slike | Popravilo avdiovizualne in fotografske opreme ter opreme za obdelavo podatkov [COICOP 09.1.5] | 110 | Popravilo avdiovizualne in fotografske opreme ter opreme za obdelavo podatkov | Drugi večji trajni izdelki za prosti čas in kulturo | Večji trajni izdelki za dejavnosti v prostem času na prostem [COICOP 09.2.1] | 111 | Večji trajni izdelki za dejavnosti v prostem času na prostem | Glasbila in večji trajni izdelki za dejavnosti v prostem času v zaprtih prostorih [COICOP 09.2.2] | 112 | Glasbila in večji trajni izdelki za dejavnosti v prostem času v zaprtih prostorih | Vzdrževanje in popravilo drugih večjih trajnih izdelkov za prosti čas in kulturo [COICOP 09.2.3] | 113 | Vzdrževanje in popravilo drugih večjih trajnih izdelkov za prosti čas in kulturo | Drugi predmeti in oprema za prosti čas, vrtnarstvo in hišne živali | Igre, igrače in hobiji [COICOP 09.3.1] | 114 | Igre, igrače in hobiji | Oprema za šport, taborjenje in rekreacijo na prostem [COICOP 09.3.2] | 115 | Oprema za šport, taborjenje in rekreacijo na prostem | Vrtnarstvo, rastline in cvetje [COICOP 09.3.3] | 116 | Vrtnarstvo, rastline in cvetje | Hišne živali in proizvodi za njih [COICOP 09.3.4] | 117 | Hišne živali in proizvodi za njih | Veterinarske in druge storitve za hišne živali [COICOP 09.3.5] | 118 | Veterinarske in druge storitve za hišne živali | Storitve za prosti čas in kulturne storitve | Storitve za prosti čas in kulturne storitve [COICOP 09.4.1] | 119 | Storitve za prosti čas in kulturne storitve | Kulturne storitve [COICOP 09.4.2] | 120 | Fotografske storitve | 121 | Druge kulturne storitve | Igre na srečo [COICOP 09.4.3] | 122 | Igre na srečo | Časopisi, knjige in pisalne potrebščine | Knjige [COICOP 09.5.1] | 123 | Knjige | Časopisi in periodični tisk [COICOP 09.5.2] | 124 | Časopisi in periodični tisk | Razne tiskovine, pisalne potrebščine in pribor za risanje [COICOP 09 5.3 in 09.5.4] | 125 | Razne tiskovine, pisalne potrebščine in pribor za risanje | Počitniški paketi | Počitniški paketi [COICOP 09.6.0] | 126 | Počitniški paketi | IZOBRAŽEVANJE | Predšolsko in osnovnošolsko izobraževanje | Predšolsko in osnovnošolsko izobraževanje [COICOP 10.1.0] | 127 | Predšolsko in osnovnošolsko izobraževanje | Srednješolsko izobraževanje | Srednješolsko izobraževanje [COICOP 10.2.0] | 128 | Srednješolsko izobraževanje | Višješolsko izobraževanje | Višješolsko izobraževanje [COICOP 10.3.0] | 129 | Višješolsko izobraževanje | Visokošolsko in univerzitetno izobraževanje | Visokošolsko in univerzitetno izobraževanje [COICOP 10.4.0] | 130 | Visokošolsko in univerzitetno izobraževanje | Izobraževanje, ki ni opredeljivo po stopnji | Izobraževanje, ki ni opredeljivo po stopnji [COICOP 10.5.0] | 131 | Izobraževanje, ki ni opredeljivo po stopnji | RESTAVRACIJE IN HOTELI | Gostinske storitve | Restavracije, kavarne in podobno [COICOP 11.1.1] | 132 | Storitve v restavracijah vseh vrst | 133 | Gostilne, bari, kavarne, čajnice in podobno | Menze [COICOP 11.1.2] | 134 | Menze | Nastanitvene storitve | Nastanitvene storitve [COICOP 11.2.0] | 135 | Nastanitvene storitve | RAZNOVRSTNO BLAGO IN STORITVE | Osebna nega | Frizerski in lepotni saloni [COICOP 12.1.1] | 136 | Frizerski in lepotni saloni | Električni aparati za osebno nego [COICOP 12.1.2] | 137 | Električni aparati za osebno nego | Drugi aparati in izdelki za osebno nego [COICOP 12.1.3] | 138 | Drugi aparati in izdelki za osebno nego | Prostitucija | Prostitucija [COICOP 12.2.0] | 139 | Prostitucija | Predmeti za osebno rabo, drugje neomenjeni | Nakit in ure [COICOP 12.3.1] | 140 | Nakit in ure | Drugi predmeti za osebno rabo [COICOP 12.3.2] | 141 | Drugi predmeti za osebno rabo | Socialno varstvo | Socialno varstvo [COICOP 12.4.0] | 142 | Socialno varstvo | Zavarovanje | Zavarovanje [COICOP 12.5.1, 12.5.2, 12.5.3, 12.5.4 in 12.5.5] | 143 | Zavarovanje | Finančne storitve, drugje neomenjene | PMSFP [COICOP 12.6.1] | 144 | PMSFP | Druge finančne storitve, drugje neomenjene [COICOP 12.6.2] | 145 | Druge finančne storitve, drugje neomenjene | Druge storitve, drugje neomenjene | Druge storitve, drugje neomenjene [COICOP 12.7.0] | 146 | Druge storitve, drugje neomenjene | SALDO IZDATKOV REZIDENTOV V TUJINI IN IZDATKOV NEREZIDENTOV NA EKONOMSKEM OZEMLJU | Skupni izdatki rezidenčnih gospodinjstev za potrošnjo drugje po svetu | Skupni izdatki rezidenčnih gospodinjstev za potrošnjo drugje po svetu | 147 | Skupni izdatki rezidenčnih gospodinjstev za potrošnjo drugje po svetu | Skupni izdatki nerezidenčnih gospodinjstev za potrošnjo na ekonomskem ozemlju | Skupni izdatki nerezidenčnih gospodinjstev za potrošnjo na ekonomskem ozemlju | 148 | Skupni izdatki nerezidenčnih gospodinjstev za potrošnjo na ekonomskem ozemlju | INDIVIDUALNI IZDATKI NPISG ZA POTROŠNJO | STANOVANJE | Stanovanje | Stanovanje [COPNI 01.0.0] | 149 | Stanovanje | ZDRAVSTVO | Zdravstvo | Zdravstvo [COPNI 02.1.1 do 02.6.0] | 150 | Zdravstvo | PROSTI ČAS IN KULTURA | Prosti čas in kultura | Prosti čas in kultura [COPNI 03.1.0 in 03.2.0] | 151 | Prosti čas in kultura | IZOBRAŽEVANJE | Izobraževanje | Izobraževanje [COPNI 04.1.0 do 04.7.0] | 152 | Izobraževanje | SOCIALNO VARSTVO | Socialno varstvo | Socialno varstvo [COPNI 05.1.0 in 05.2.0] | 153 | Socialno varstvo | DRUGE STORITVE | Druge storitve | Druge storitve [COPNI 06.0.0 do 09.2.0] | 154 | Druge storitve | INDIVIDUALNI IZDATKI DRŽAVE ZA POTROŠNJO | STANOVANJE | Stanovanje | Stanovanje | 155 | Stanovanje | ZDRAVSTVO | Storitve in nadomestila na področju zdravstva | Medicinski izdelki, pripomočki in oprema | 156 | Farmacevtski izdelki | 157 | Drugi medicinski izdelki | 158 | Terapevtski pripomočki in oprema | Zdravstvene storitve | 159 | Ambulantne medicinske storitve | 160 | Ambulantne zobozdravstvene storitve | 161 | Ambulantne paramedicinske storitve | 162 | Bolnišnične storitve | Opravljanje zdravstvenih storitev | Sredstva za zaposlene | 163 | Zdravniki splošne medicine | 164 | Medicinske sestre in drugo medicinsko osebje | 165 | Nemedicinsko osebje | Vmesna potrošnja | 166 | Farmacevtski izdelki | 167 | Drugo medicinsko blago | 168 | Terapevtski pripomočki in oprema | 169 | Vmesna potrošnja, drugje neomenjena | Bruto poslovni presežek | 170 | Bruto poslovni presežek | Neto davki na proizvodnjo | 171 | Neto davki na proizvodnjo | Prihodki od prodaje | 172 | Prihodki od prodaje | PROSTI ČAS IN KULTURA | Prosti čas in kultura | Prosti čas in kultura | 173 | Prosti čas in kultura | IZOBRAŽEVANJE | Storitve in povračila na področju izobraževanja | Storitve in nadomestila na področju izobraževanja | 174 | Storitve in nadomestila na področju izobraževanja | Opravljanje izobraževalnih storitev | Sredstva za zaposlene | 175 | Predšolsko in osnovnošolsko izobraževanje | 176 | Srednješolsko izobraževanje | 177 | Višješolsko izobraževanje | 178 | Visokošolsko in univerzitetno izobraževanje | Vmesna potrošnja | 179 | Vmesna potrošnja | Bruto poslovni presežek | 180 | Bruto poslovni presežek | Neto davki na proizvodnjo | 181 | Neto davki na proizvodnjo | Prihodki od prodaje | 182 | Prihodek od prodaje | SOCIALNO VARSTVO | Socialno varstvo | Socialno varstvo | 183 | Socialno varstvo | KOLEKTIVNI IZDATKI DRŽAVE ZA POTROŠNJO | KOLEKTIVNE STORITVE | Kolektivne storitve | Sredstva za zaposlene | 184 | Sredstva za zaposlene (kolektivne storitve na področju obrambe) | 185 | Sredstva za zaposlene (kolektivne storitve, razen tistih na področju obrambe) | Vmesna potrošnja | 186 | Vmesna potrošnja (kolektivne storitve na področju obrambe) | 187 | Vmesna potrošnja (kolektivne storitve, razen tistih na področju obrambe) | Bruto poslovni presežek | 188 | Bruto poslovni presežek (kolektivne storitve na področju obrambe) | Neto davki na proizvodnjo | 189 | Neto davki na proizvodnjo (kolektivne storitve na področju obrambe) | Prihodki od prodaje | 190 | Prihodki od prodaje (kolektivne storitve na področju obrambe) | IZDATKI ZA BRUTO INVESTICIJE V OSNOVNA SREDSTVA | STROJI IN OPREMA | Kovinski izdelki in oprema | Kovinski izdelki, razen strojev in opreme [CPA 28.11 do 28.75] | 191 | Kovinski izdelki, razen strojev in opreme | Stroji za splošno rabo [CPA 29.11 do 29.24] | 192 | Motorji in turbine, črpalke in kompresorji | 193 | Drugi stroji za splošno rabo | Stroji za posebne namene [CPA 29.31 do 29.72] | 194 | Kmetijski in gozdarski stroji | 195 | Strojno orodje | 196 | Metalurški, rudarski in gradbeni stroji ter stroji za delo v kamnolomih | 197 | Stroji za predelavo živil, pijač in tobaka | 198 | Stroji za proizvodnjo tekstila, oblačil in usnja | 199 | Drugi stroji za posebne namene | Električna in optična oprema [CPA 30.01 do 33.50] | 200 | Pisarniški stroji | 201 | Računalniki in druga oprema za obdelavo podatkov | 202 | Električni stroji in aparature | 203 | Radijska, televizijska in komunikacijska oprema ter aparature | 204 | Medicinski, precizni in optični instrumenti ter ure | Drugi končni izdelki, drugje neomenjeni [CPA 36.11 do 36.63] | 205 | Drugi končni izdelki, drugje neomenjeni | Prevozna sredstva | Cestna prevozna sredstva [CPA 34.10 do 34.30 in 35.41 do 35.50] | 206 | Motorna vozila, priklopniki in polpriklopniki | 207 | Druga cestna prevozna sredstva | Druga prevozna sredstva [CPA 35.11 do 35.30] | 208 | Ladje, čolni, parniki, vlačilci, plavajoče in vrtalne ploščadi | 209 | Lokomotive in železniški vozni park | 210 | Zrakoplovi, helikopterji in druga aeronavtična oprema | GRADBENIŠTVO | Stanovanjske stavbe | Eno- ali dvostanovanjske stavbe [oddelek CPA 45] | 211 | Eno- ali dvostanovanjske stavbe | Večstanovanjske stavbe [oddelek CPA 45] | 212 | Večstanovanjske stavbe | Nestanovanjske stavbe | Kmetijske stavbe [oddelek CPA 45] | 213 | Kmetijske stavbe | Industrijske stavbe in skladišča [oddelek CPA 45] | 214 | Industrijske stavbe in skladišča | Poslovne stavbe [oddelek CPA 45] | 215 | Poslovne stavbe | Druge nestanovanjske stavbe [oddelek CPA 45] | 216 | Druge nestanovanjske stavbe | Nizke gradnje | Transportna infrastruktura [oddelek CPA 45] | 217 | Transportna infrastruktura | Cevovodi, komunikacijski in energetski vodi [oddelek CPA 45] | 218 | Cevovodi, komunikacijski in energetski vodi | Druge nizke gradnje [oddelek CPA 45] | 219 | Druge nizke gradnje | DRUGI PROIZVODI | Drugi proizvodi | Kmetijski, gozdarski in ribiški proizvodi ter proizvodi iz ribogojstva [oddelek CPA 01, 02 in 05] | 220 | Kmetijski, gozdarski in ribiški proizvodi ter proizvodi iz ribogojstva | Programska oprema [CPA 72.20] | 221 | Programska oprema | Drugi proizvodi, drugje neomenjeni [CPA drugje neomenjeni.] | 222 | Drugi proizvodi, drugje neomenjeni | SPREMEMBE ZALOG IN PRIDOBITVE MANJ ODTUJITVE VREDNOSTNIH PREDMETOV | SPREMEMBE ZALOG | Spremembe zalog | Spremembe zalog | 223 | Spremembe zalog | PRIDOBITVE MANJ ODTUJITVE VREDNOSTNIH PREDMETOV | Pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov | Pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov | 224 | Pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov | SALDO IZVOZA IN UVOZA | IZVOZ BLAGA IN STORITEV | Izvoz blaga | Izvoz blaga v EU in institucije EU | 225 | Izvoz blaga v države EU | 226 | Izvoz blaga v institucije EU | Izvoz blaga v tretje države in mednarodne organizacije | 227 | Izvoz blaga v tretje države in mednarodne organizacije | Izvoz storitev | Izvoz storitev v EU in institucije EU | 228 | Izvoz storitev v države EU | 229 | Izvoz storitev v institucije EU | Izvoz storitev v tretje države in mednarodne organizacije | 230 | Izvoz storitev v tretje države in mednarodne organizacije | UVOZ BLAGA IN STORITEV | Uvoz blaga | Uvoz blaga iz EU in institucij EU | 231 | Uvoz blaga iz držav EU | 232 | Uvoz blaga iz institucij EU | Uvoz blaga iz tretjih držav in mednarodnih organizacij | 233 | Uvoz blaga iz tretjih držav in mednarodnih organizacij | Uvoz storitev | Uvoz storitev iz EU in institucij EU | 234 | Uvoz storitev iz držav EU | 235 | Uvoz storitev iz institucij EU | Uvoz storitev iz tretjih držav in mednarodnih organizacij | 236 | Uvoz storitev iz tretjih držav in mednarodnih organizacij | ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ NASLOV PREDLOGA: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in razširjanje OKVIR ABM/ABB Zadevna področja politik in povezane dejavnosti: Naslov 01: Gospodarske in finančne zadeve: Ekonomska in monetarna unija (204) Naslov 13: Regionalna politika: Evropski sklad za regionalni razvoj in druge regionalne intervencije (1603), Kohezijski sklad (1604) Naslov 26: Uprava: Kadrovska politika in upravljanje, upravljanje pokojnin Naslov 27: Proračun: Proračunska politika Naslov 29: Statistika: Priprava statističnih podatkov (3403) PRORAČUNSKE VRSTICE Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke: 29.01.01 Odhodki za aktivno zaposlene na področju „Statistika“ 29 01 02 Odhodki za zunanje osebje in drugi odhodki za upravljanje v podporo na področju „Statistika“ 29.02.01 Politika statističnih podatkov Trajanje ukrepa in finančni vpliv: Predlog ne predvideva zaključka ukrepa. Dotacije za države članice so omejene na pet let: 2007–2011, z izjemo ukrepov, potrebnih za določitev korekcijskih faktorjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke in pokojnine v ES (člen 64 Kadrovskih predpisov). Značilnosti proračuna: Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi | 29.01.01 | Neobv. | Nedif. | NE | NE | NE | Št. 3 | 29 01 02 | Neobv. | Nedif. | NE | NE | NE | Št. 3 | 29.02.01 | Neobv. | Dif. | NE | DA | NE | Št. 3 | POVZETEK SREDSTEV Finančna sredstva Finančne posledice v tem izkazu so okvirne, tj. sredstva in potrebni proračun za delo v okviru uredbe o paritetah kupne moči so vključeni v petletne statistične programe Komisije (trenutno Odločba št. 2367/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o statističnem programu Skupnosti za obdobje od 2003 do 2007, UL L 358, str. 1). Finančni izkaz o uredbi o PKM kaže znesek sredstev, ki se za paritete kupne moči zahteva od skupnih sredstev za politiko o „statistiki“. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP) v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) NSU držav članic | f | 1,191 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 1,978 | 1,978 | 7,659 | OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f | 7,551 | 5,423 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 38,589 | Skladnost s finančnim programiranjem ( Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem. ( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi. ( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[16] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive). Finančni vpliv na prihodke ( Predlog nima finančnih posledic za prihodke. ( Predlog ima finančni vpliv FTE za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti pod točko 8.2.1. Letne potrebe | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | ZNAČILNOSTI IN CILJI Podrobnosti o ozadju predloga so predstavljene v obrazložitvenem memorandumu. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti Zadovoljiti potrebe po podatkih za politike Komisije, zlasti na področju regionalne politike Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije Brez vključitve Skupnosti ti statistični podatki ne bi bili pripravljeni Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM Zagotoviti stalno letno pripravo paritet kupne moči za vsako državo članico Metoda izvedbe (okvirno) Centralizirano upravljanje s strani Komisije NADZOR IN VREDNOTENJE Sistem nadzora Izvajanje uredbe bo nadzorovano z uporabo standardiziranih poročil, v katerih so opisane nacionalne metode in prakse. Poročila bodo pripravljena vsakih šest let. Poročila držav bo ocenila Komisija. Raziskovanja cen glede PKM se ravno tako stalno nadzorujejo. NSU pošljejo Komisiji po vsakem raziskovanju poročilo o raziskovanju. Izvajanje uredbe in morebitne tehnične spremembe se opravijo v okviru postopka komitologije, predvidenega v členu 11 uredbe. Vrednotenje Predhodno vrednotenje Predlog uredbe je nadaljevanje obstoječih ukrepov, ki jih države članice trenutno izvajajo prostovoljno. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj) Se ne uporablja. Oblika in pogostost prihodnjega vrednotenja Določbe uredbe se pregledajo pet let po datumu začetka veljavnosti in po potrebi revidirajo na podlagi poročila, ki ga Komisija na svoj predlog predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM Revidirani sistem notranjega upravljanja in nadzora je začel delovati na pobudo Komisije za reformo finančnega upravljanja. Ta sistem je vključeval večje možnosti notranje revizije. Letno spremljanje napredka pri izvajanju standardov notranjega nadzora Komisije je namenjeno zagotavljanju obstoja in delovanja postopkov za preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti. Sprejeta so bila nova pravila in postopki za glavne proračunske postopke: javni razpisi, dotacije, obveznosti, pogodbe in plačila. PODROBNOSTI O SREDSTVIH Cilji predloga z vidika stroškov financiranja odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Drugo osebje[19], financirano iz člena 29 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | SKUPAJ | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa Priprava statističnih podatkov: - Metodološki razvoj za zagotovitev primerljivosti rezultatov - Metodološka pomoč za NSU - Priprava vprašalnikov in smernic - Zbiranje podatkov od držav članic in drugih sodelujočih držav - Kontrola in validacija podatkov - Razširjanje in objava podatkov - Analiza kakovosti - Nadzorovanje izvajalcev Upravne naloge: - Upravljanje s pogodbami/dotacijami Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno) ( Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša ( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n ( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP ( Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev) ( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (29 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje) v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in kasneje | SKUPAJ | Druga tehnična in upravna pomoč | - notranja | - zunanja | Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Vrsta človeških virov | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Uradniki in začasno osebje (29 01 01) | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | Osebje, financirano iz člena 29 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci Povprečno 0,108 mio. EUR na osebo in na leto Izračun – Osebje, financirano iz člena 29 01 02 Povprečno 0,108 mio. EUR na osebo in na leto Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |SKUPAJ | |29 01 02 11 01 Misije |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 02 Zasedanja in konference |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 03 Odbori | | | | | | | | | |29 01 02 11 04 Študije in posvetovanja | | | | | | | | | |29 01 02 11 05 Informacijski sistemi | | | | | | | | | | 2. Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (29 01 02 11) | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | 3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) | | | | | | | | | | Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek [1] UL C […], […], str. […]. [2] UL C […], […], str. […]. [3] UL C […], […], str. […]. [4] UL L 310, 30.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 995/2001 (UL L 139, 23.5.2001, str. 3). [5] UL L 161, 26.6.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003. [6] UL L 130, 25.5.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003. [7] UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L, 284, 31.10.2003, str. 1). [8] UL L 184, 17.7.1999, str. 23. [9] UL L 181, 28.6.1989, str. 47. [10] UL L 186, 5.8.1995, str. 59. [11] UL L 310, 30.11.1996, str. 1. [12] UL L 76, 30.3.1993, str. 1. [13] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje 1 zadevnega naslova 29. [14] Odhodki v okviru 29.1.04. [15] Odhodki v okviru 29.1.01 in 29.1.02. [16] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma. [17] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije. [18] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije. [19] Stroške zanje krije referenčni znesek.