Bruselj, 06.12.2004

KOM(2004)776 končno

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Komisija je 8. aprila 2003 začela pregled zaradi izteka ukrepa na uvoz v Skupnost volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

Pregled je odkril, da obstaja nevarnost nadaljnjega škodljivega dampinga in da bi se škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, še povečala, če bi ukrepe preklicali.

Zato se predlaga, da Svet sprejme priložen predlog uredbe.

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“) in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je posredovala Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Veljavni ukrepi

Svet je z Uredbo (EGS) št. 2737/90[2] uvedel dokončne protidampinške dajatve v višini 33 % na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Komisija je v Sklepu 90/480/EGS[3] potrdila podjetja, ki sta jih podala dva velika izvoznika v zvezi s proizvodom, ki je predmet ukrepov.

Komisija je po umiku podjetij s strani zadevnih dveh kitajskih izvoznikov z Uredbo (ES) št. 2286/94[4] uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega proizvoda.

Svet je z Uredbo (ES) št. 610/95[5] spremenil Uredbo (EGS) št. 2737/90 in uvedel dokončne dajatve v višini 33 % na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida. Po pregledu, ki se je začel v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („prejšnja preiskava v zvezi s pregledom“), so bili ti ukrepi z Uredbo (ES) št. 771/98[6] podaljšani za naslednje petletno obdobje.

2. Sedanja preiskava

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku protidampinških ukrepov, veljavnih za uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz LRK[7], 9. januarja 2003 od Eurometauxa („vlagatelj“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 80 %, skupne proizvodnje Skupnosti, prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa. Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno pomenil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in povzročanja škode industriji Skupnosti.

Komisija je, po posvetovanju s Svetovalnim odborom in odločitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda, začela s preiskavo v skladu s členom 11(2) temeljne uredbe[8].

3. Zahteva za vmesni pregled

Komisija je 25. novembra 2003 od vlagatelja v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež skupne proizvodnje Skupnosti, prejela tudi zahtevek za vmesni pregled.

Vlagatelj je navedel, da se je na trgu pojavila nova vrsta proizvoda, ki ima enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter končne uporabe kot proizvod, ki ga zadevajo ukrepi, veljavni za uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz LRK. Čeprav za novo vrsto proizvoda ukrepi ne veljajo, je vlagatelj trdil, da je nova vrsta proizvoda dejansko del zadevnega proizvoda. Vlagatelj je trdil, da obstoječi ukrepi posledično niso več zadostni za preprečevanje dampinga, ki povzroča škodo, ter da je zaradi tega treba prilagoditi obseg ukrepov, tako da bo nova vrsta proizvoda spadala v okvir definicije proizvoda.

Komisija je 31. marca 2004[9] po posvetovanju s Svetovalnim odborom in odločitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek delnega vmesnega pregleda, začela s pregledom v skladu s členom 11(3) temeljne uredbe, omejenim glede obsega na definicijo zadevnega proizvoda. Ta preiskava je trenutno še vedno v teku.

4. Stranke, ki jih preiskava zadeva

Komisija je proizvajalce, uvoznike in uporabnike, pa tudi izvoznike v LRK, uradno obvestila o začetku pregleda.

Zainteresiranim strankam je bila ponujena možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in v časovnem okviru, ki je določen v obvestilu o začetku, zahtevajo zaslišanje.

Komisija je vsem strankam, za katere je bilo znano, da jih preiskava zadeva, poslala vprašalnike in prejela odgovore treh pritožnikov, ki so proizvajalci Skupnosti, enega drugega proizvajalca Skupnosti, enega uvoznika, ki je tudi uporabnik zadevnega proizvoda, sedmih izvoznikov/proizvajalcev, enega trgovca s sedežem v Hong Kongu, enega trgovca/uvoznika v Nemčiji in enega proizvajalca v analogni državi. Vse stranke so svoja stališča izrazile pisno in vsem je bilo odobreno zaslišanje, če so to zahtevale.

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za namene preiskave, in izvedla obiske zaradi preveritve v prostorih naslednjih družb:

(a) Proizvajalci Skupnosti

- Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Avstrija

- H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Nemčija

- Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francija

(b) Uvozniki / uporabniki v Skupnosti

Harditalia SpA and F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola, Italija (povezana podjetja)

(c) Izvozniki v LRK

- Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd., Nanchang City, provinca Jiangxi

- Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd., Xiamen City, provinca Fujian

- Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export Company, Zhuzhou City, provinca Hunan

- Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd., Zigong City, provinca Sichuan

(d) Proizvajalec v analogni državi

- Osram Sylvania Inc., Towanda, Pennsylvania, Združene države Amerike

5. Obdobje preiskave

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem in/ali ponovitvijo dampinga in povzročanja škode je zajemala obdobje od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2002 („OP“). Ocenjevanje trendov, ki so pomembni za ocenitev verjetnosti, ali se bo damping nadaljeval oziroma ali se bo ponovilo povzročanje škode, je zajemalo obdobje od 1998 do konca OP („zadevno obdobje“).

6. Zadevni proizvod in podoben proizvod

6.1. Zadevni proizvod

Opozarja se, da je bil 31. marca 2004, po domnevnem pojavu nove vrste proizvoda na trgu, ki ima enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter končne uporabe kot proizvod, ki ga zadevajo ukrepi, začet delni vmesni pregled, omejen na definicijo zadevnega proizvoda (glej uvodne izjave od 6 do 8).

Proizvod, ki ga zadeva trenutni pregled, je enak proizvodu, ki je bil obravnavan v Uredbi Sveta (EGS) št. 2737/90 in njenih kasnejših spremembah, tj. volframov karbid in taljeni volframov karbid, ki spadata pod oznako KN 2849 90 30.

Volframov karbid in taljeni volframov karbid sta spojini ogljika in volframa, ki se pridobivata s toplotno obdelavo (karbonizacija v prvem primeru, zlitje v drugem). Oba proizvoda sta vmesna proizvoda, ki se uporabljata kot vnosna materiala za izdelavo komponent trdih kovin, kot npr. rezalna orodja iz cementnega karbida, visokoobrabne komponente, ki se uporabljata pri premazih proti odrgninam, pri rezilih za črpanje nafte, orodju za rudarstvo, pa tudi pri barvah in konicah za oblikovanje in kovanje kovin.

Nekateri izvozniki so dokazovali, da sta volframov karbid in taljeni volframov karbid različna proizvoda. Njihov argument je temeljil na trditvi, da sta postopka za proizvajanje teh dveh proizvodov popolnoma različna ter da sta različni tudi njuni končni uporabi.

Opozarja se, da je v uvodni izjavi (11) Uredbe Sveta (ES) št. 771/98 preiskava pokazala, da čeprav sta postopka za izdelavo različna, imata volframov karbid in taljeni volframov karbid enako kemično sestavo (oba sestavlja približno 92 do 94 % volframove kovine in 4 do 6 % ogljika) in izhajata iz iste stopnje v proizvodni verigi volframa, tj. med kovinskim prahom volframa ter karbidnimi orodji in materiali, odpornimi proti obrabi. Nadalje imata podobni končni uporabi v industriji, tj. kot komponenti za površinsko utrjanje. Čeprav se za določene specifične in omejene namene, ki zahtevajo višjo odpornost proti obrabi, uporablja le taljeni volframov karbid, sta taljeni volframov karbid in volframov karbid v splošnem medsebojno zamenljiva. Zato je bilo v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom zaključeno, da sta volframov karbid in taljeni volframov karbid, kar se tiče namenov preiskave, en sam proizvod.

Predložen ni bil noben utemeljen argument, ki bi upravičil spremembo v pristopu, ki bi vodila do zaključka, drugačnega od tistega, ki je bil dosežen v teku prejšnje preiskave v zvezi s pregledom. Še več, med taljenim volframovim karbidom in volframovim karbidom na trgu ni nobene večje cenovne razlike, saj se dodatno procesiranje za taljeni volframov karbid izravna z manj prečiščeno izbiro velikosti zrn. Zato bosta za namene te preiskave volframov karbid in taljeni volframov karbid obravnavana kot en sam proizvod z enakimi osnovnimi lastnostmi.

6.2. Podoben proizvod

Ta preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, kot je bilo ugotovljeno že v prejšnjih preiskavah, da so proizvodi, ki jih izvaža LRK, in tisti, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti ter proizvajalec v analogni državi, podobni proizvodi v smislu pomena člena 1(4) temeljne uredbe, ker imajo enake bistvene fizične lastnosti in končne uporabe.

B. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

1. Uvodne opombe

Kot splošno ozadje se opozarja, da je bil uvoz zadevnega proizvoda iz LRK v času 9-mesečnega OP, ki je vodila do predpisa ukrepov leta 1990, 117 ton, kar je predstavljalo 5,3 % tržni delež. Stopnja dampinga takrat je bila 73,13 %. V OP prejšnje preiskave v zvezi s pregledom je bilo 234 ton uvoza, kar je predstavljalo 5 % tržni delež, medtem ko je bila stopnja dampinga takrat 30,6 %.

2. Status tržnega gospodarstva in analogna država

Opozarja se, da si v prejšnjih preiskavah noben izvoznik zadevnega proizvoda ni pridobil statusa tržnega gospodarstva („STG“). Sodelujoči izvozniki so dokazovali, da je možnost odobritve STG treba pregledati v skladu s členom 2(7)(b) temeljne uredbe, saj v temeljni uredbi naj ne bi bilo nobenih določb, ki bi sodelujočim izvoznikom preprečevale odobritev STG v pregledu v skladu s členom 11(2) temeljne uredbe.

Opozarja se, da je trenutna preiskava pregled zaradi izteka ukrepa, po kateri je ukrepe mogoče le razveljaviti ali ohraniti, ne pa tudi spremeniti. V skladu z običajno prakso institucij je zahtevke za STG zato treba obravnavati v okviru vmesnih pregledov, saj je na podlagi takšnih vmesnih pregledov možno spremeniti stopnjo ukrepov.

Sodelujoči izvozniki so podvomili tudi v uporabo Združenih držav Amerike kot primerne tretje države s tržnim gospodarstvom (‘analogna država’), pri tem pa so se sklicevali na razliko v BDP na prebivalca med LRK in Združenimi državami Amerike kot glavni vzrok za neprimernost. Sodelujoči izvozniki so namesto tega predlagali uporabo Republike Koreje ali Češke, saj naj bi bil BDP na prebivalca v teh dveh državah bolj skladen z BDP na prebivalca v LRK.

Vprašanje BDP na prebivalca samo se ne obravnava kot odločujoči dejavnik pri odločitvi glede primerne analogne države. Prejšnja preiskava v zvezi s pregledom je pokazala, da so Združene države Amerike primerna analogna država in v trenutni preiskavi ni bila odkrita nobena sprememba v okoliščinah, ki bi pomenila, da je uporaba Združenih držav Amerike neprimerna. Predloženi niso bili niti prepričljivi dokazi, ki bi pokazali, da sta Republika Koreja ali Češka bolj primerni državi.

Osram Sylvania Inc., proizvajalec zadevnega proizvoda v Združenih državah Amerike, je ponudil sodelovanje v preiskavi, zato je bilo v skladu s tem pregledano, ali domača prodaja družbe Osram Sylvania Inc. v primerjavi s količino zadevnega proizvoda, ki je izvožena iz LRK, igra pomembno vlogo. Ugotovljeno je bilo, da domača prodaja družbe Osram Sylvania Inc. domačim strankam in v okviru običajnega poteka trgovanja dosega količine, ki precej presegajo 5 % izvoza kitajskih izvoznikov v Skupnost, kar je zahtevano, če naj normalna vrednost temelji na domačih prodajnih cenah.

Zato je bil v skladu s členom 2(7)(a) temeljne uredbe sprejet sklep, da se Združene države Amerike ohranijo kot analogna država v tem postopku in da se domača prodaja družbe Osram Sylvania Inc. uporablja kot osnova za določitev normalne vrednosti.

3. Normalna vrednost

Preučeno je bilo, ali je domačo prodajo družbe Osram Sylvania Inc. neodvisnim strankam mogoče obravnavati kot prodajo v okviru običajnega poteka trgovanja, v skladu s členom 2(4) temeljne uredbe.

Ugotovljeno je bilo, da je bila tehtana povprečna prodajna cena vse prodaje v času OP višja, kot so bili tehtani povprečni stroški proizvodnje na enoto. Zato je bila celotna domača prodaja obravnavana kot prodaja v okviru običajnega poteka trgovanja.

Normalna vrednost je v skladu s členom 2(1) temeljne uredbe temeljila na cenah celotne domače prodaje družbe Osram Sylvania Inc. volframovega karbida in taljenega volframovega karbida neodvisnim strankam v Združenih državah Amerike v času OP.

4. Izvozna cena

Pet od sedmih sodelujočih izvoznikov je v času OP predstavljalo skoraj ves izvoz iz LRK neodvisnim strankam v Skupnosti. Ostala dva sodelujoča izvoznika v času OP zadevnega proizvoda nista izvažala v Skupnost. Izvozno ceno je zato mogoče določiti v skladu s členom 2(8) temeljne uredbe (tj. na podlagi cen, ki jih je pet sodelujočih izvoznikov dejansko zaračunalo).

5. Primerjava

Da bi dosegli pravično primerjavo v skladu s členom 2(10) temeljne uredbe, so bile narejene prilagoditve za razlike v zneskih prevoza, pakiranja, zavarovanja, kreditnih stroškov, plačilnih pogojev, manipulativnih stroškov in drugih tozadevnih stroškov, ki so dokazano vplivali na cene in cenovno primerljivost.

6. Stopnja dampinga

V skladu s členom 2(11) temeljne uredbe se je normalno vrednost primerjalo z izvozno ceno. Obe sta bili izračunani na podlagi cene franko tovarna, primerjava pa je bila izvedena na enaki stopnji trgovanja.

Da bi izračunali stopnjo dampinga, se je tehtano povprečno normalno vrednost primerjalo s tehtano povprečno izvozno ceno v Skupnost na stopnji franko tovarna in na enaki stopnji trgovanja. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga na stopnji okrog 31 %, kar je blizu trenutni stopnji protidampinške dajatve.

7. Verjetnost nadaljevanja dampinga

Ker se damping ni prenehal, je bilo preučeno, ali obstaja verjetnost, da se bo nadaljeval izvoz zadevnega proizvoda po dampinških cenah. V okviru tega so bili upoštevani faktorji, kot npr. proizvodna zmogljivost proizvajalcev zadevnega proizvoda v LRK in njihove prodajne cene drugim tretjim državam ter na domačem trgu v LRK.

7.1. Prosta proizvodna zmogljivost

Kot je omenjeno v uvodni izjavi (31), je bilo v času OP pet sodelujočih izvoznikov v LRK, ki so zadevni proizvod izvažali v Skupnost.

Dva od teh izvoznikov sta zadevni proizvod proizvajala sama, tj. proizvodno prodajo in izvozno prodajo je izvajal en sam pravni subjekt.

Dva druga izvoznika sta bila vsak zase povezana s proizvodnimi družbami, tj. proizvodno in izvozno prodajo sta izvajali dva ločena, a povezana pravna subjekta.

Peti izvoznik ni bil povezan z nobeno proizvodno družbo; namesto tega je svoje proizvode kupoval od proizvajalcev/izvoznikov, omenjenih v uvodnih izjavah (37) in (38), ter jih nato izvažal.

Štirje izvozniki s proizvodnimi obrati so imeli v času OP skupno teoretično[10] zmogljivost 9.850 ton in skupno proizvodnjo 8.460 ton, kar je predstavljalo 86 % stopnjo izkoriščenosti. Štirje proizvodni izvozniki imajo zato prosto proizvodno zmogljivost 1.390 ton, kar je enako 21,5 % izračunane potrošnje zadevnega proizvoda za prosti trg (6.461 ton)[11].

Tudi dva ostala sodelujoča izvoznika, ki v času OP nista izvažala zadevnega proizvoda v Skupnost, sta predložila informacije o svoji proizvodnji in prodaji v času OP. Eden od teh dveh izvoznikov je bil trgovec brez lastne proizvodnje, drugi je imel svojo proizvodno zmogljivost, s proizvodno zmogljivostjo približno 200 ton in dejansko proizvodnjo 49 ton v času OP.

Skupna zmogljivost sedmih izvoznikov je znašala 10.050 ton. Sedem izvoznikov je imelo v času OP prosto proizvodno zmogljivost 1.541 ton, kar je predstavljalo približno 24 % potrošnje prostega trga v Skupnosti, kot je definirana v uvodni izjavi (41) zgoraj. Ta prosta zmogljivost je jasen znak, da bi se kitajski izvozniki lahko odločili za precejšnje povečanje svojega izvoza zadevnega proizvoda na trg Skupnosti, če bi ukrepe preklicali. Opozarja se, da je skupni izvoz sodelujočih izvoznikov v času OP znašal 239 ton ali blizu 100 % skupnega uvoza zadevnega proizvoda in da sodelujoči izvozniki zato predstavljajo skoraj ves izvoz v Skupnost.

7.2. Prodaja izvoznikov LRK na domači trg in na trge tretjih držav

Kitajski izvozniki so od uvedbe obstoječih ukrepov razvili svoje usposobljenosti v končni uporabi zadevnega proizvoda, še posebej za orodjarsko industrijo (izhaja iz cementnega karbida).

V času OP je bilo približno 4.846 ton (57 %) skupne proizvodnje petih sodelujočih izvoznikov nadalje predelanih, medtem ko je bilo 1.557 ton (18 %) prodanih na domačem trgu in 2.021 ton (24 %) izvoženih preko sodelujočih izvoznikov.

Spodnja tabela prikazuje povprečne prodajne cene petih sodelujočih izvoznikov po destinacijah v času OP in primerjavo s povprečnimi prodajnimi cenami industrije Skupnosti.

+++++ TABLE +++++

Kot je zgoraj razvidno, bi bili kitajski izvozniki zelo zainteresirani ne le za uporabo svojih obstoječih prostih zmogljivosti za povečanje prodaje na trgu Skupnosti, ampak tudi za premik vsaj dela svoje domače prodaje in prodaje tretjim državam na trg Skupnosti. V primerjavi s cenami, ki jih sodelujoči izvozniki zaračunajo na svojem domačem trgu, bi zaradi cen na trgu Skupnosti le-ta postal zelo privlačen, če bi dopustili, da obstoječi protidampinški ukrepi iztečejo.

Tudi v primerjavi s kitajskim izvozom v druge tretje države, npr. Japonsko in Združene države Amerike, bi cene na trgu Skupnosti predstavljale privlačen trg in tveganje za motnje v trgovini na trgu Skupnosti bi bilo zelo veliko, če bi dovolili, da ti ukrepi potečejo.

V skladu s tem je bilo ugotovljeno, da v primeru, da se te ukrepe prekličemo, obstaja verjetnost, da bodo velike količine zadevnega proizvoda prodane po nižjih cenah od povprečne prodajne cene industrije Skupnosti in s tem tej industriji povzročile škodo.

8. Zaključek

Kitajski izvozniki so, kot je omenjeno v uvodni izjavi (34), nadaljevali z izvajanjem dampinga. Stopnja dampinga, ugotovljena v času OP, je bila 31 %, kar je na približno enaki stopnji, kot je bila stopnja dampinga, ugotovljena v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom.

Skupna zmogljivost petih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je v času OP znašala 10.050 ton, kar je več kot skupna zmogljivost industrije Skupnosti. Nadalje, pet sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je imelo v času OP prosto proizvodno zmogljivost, ki je predstavljala približno 24 % potrošnje prostega trga v Skupnosti.

V zvezi z izvoznimi cenami zadevnega proizvoda iz LRK v času OP je bilo ugotovljeno, da so povprečne prodajne cene za trg Skupnosti za kitajske izvoznike privlačno visoke. Sprejeto je bilo stališče, da v primeru, da ukrepe prekličemo, obstaja tveganje za nadaljevanje škodljivega dampinga. Glede na razlike v cenah, ki so bile odkrite v času OP med izvoznimi cenami sodelujočih izvoznikov za zadevni proizvod v Skupnosti in izvoznimi cenami v drugih tretjih državah, obstaja tudi verjetnost, da bi bil dampinški izvoz preusmerjen iz drugih trgov (npr. Japonska in Združene države Amerike) na trg Skupnosti, saj so cene v Skupnosti višje kot cene na drugih večjih izvoznih trgih.

Na kratko, vsi kazalci kažejo, da se bo uvoz v Skupnosti iz LRK nadaljeval po dampinških cenah in, če bi ukrepe preklicali, v vedno večjih količinah.

C. INDUSTRIJA SKUPNOSTI

V času OP so zadevni proizvod proizvajali:

trije proizvajalci pritožniki, ki so v času preiskave v celoti sodelovali s Komisijo in so zadevni proizvod proizvajali za prodajo tretjim strankam po cenah, ki jih določi trg („prosti trg“),

en drug proizvajalec, ki zadevni proizvod proizvaja za prosti trg in je pritožbo podprl, a v preiskavi ni sodeloval,

trije drugi proizvajalci, ki zadevni proizvod proizvajajo za lastno uporabo. Eden od teh proizvajalcev je sodeloval, druga dva pa te preiskave nista niti podprla niti ji nista nasprotovala.

V zvezi s proizvajalci, ki zadevni proizvod proizvajajo za lastno uporabo – proizvodnja zadevnega proizvoda teh družb je vmesni proizvod, ki se v celoti uporabi v proizvodnji končnih proizvodov visoke vrednosti. Ti proizvajalci svojih proizvodov ne prodajajo na prostem trgu.

Razlika med lastno uporabo in prostim trgom je pomembna za analizo gospodarskega stanja na trgu Skupnosti in stanja industrije Skupnosti, saj proizvodi, ki so namenjeni lastni uporabi, niso izpostavljeni neposredni konkurenci iz uvoza. V nasprotju s tem pa je bilo za proizvode, namenjene prodaji na prostem trgu, ugotovljeno, da so v neposredni konkurenci z uvozom zadevnega proizvoda iz LRK. Z vidika zgoraj omenjenega se zaključuje, da se stanje razlikuje med prostim in lastnimi trgi.

Proizvodnja treh sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, ki proizvajajo za prosti trg in so v celoti sodelovali, je v času OP v polnem sodelovanju predstavljala približno 89 % skupne proizvodnje Skupnosti zadevnega proizvoda za prosti trg. Ti proizvajalci Skupnosti predstavljajo industrijo Skupnosti v okviru pomena členov 4(1) in 5(4) temeljne uredbe.

D. STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

1. Splošno

1.1. Podatki o uvozu

Kot vir podatkov o uvozu so bile uporabljene informacije Eurostata, ki so se nanašale na količine uvoza oznake KN 2849 90 30, in potrjeni podatki sodelujočih izvoznikov v LRK o izvozu.

1.2 Podatki industrije Skupnosti

Podatki industrije Skupnosti so bili pridobljeni iz potrjenih odzivov na vprašalnike treh sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, ki zadevni proizvod proizvajajo za prodajo na prostem trgu, in od sodelujočega proizvajalca, ki zadevni proizvod proizvaja za lastno uporabo.

1.3 Potrošnja Skupnosti

Očitna potrošnja zadevnega proizvoda na prostem trgu v Skupnosti je bila določena na podlagi:

skupnih količin uvoza zadevnega proizvoda v Skupnost, kot je poročal Eurostat, plus

skupna potrjena prodaja treh sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, ki proizvajajo za prosti trg, neodvisnim strankam na trgu Skupnosti.

V zadevnem obdobju se je potrošnja na prostem trgu v Skupnosti povečala za 9 %. Vendar je to povečanje sledilo neenakomernemu razvoju. Po zmanjšanju med leti 1998 in 1999 se je potrošnja povečevala do leta 2001, ko je dosegla najvišjo vrednost 7.949 ton, potem pa je v času OP spet padla na 6.461 ton.

+++++ TABLE +++++

Precejšnje povečanje potrošnje na prostem trgu v času med letoma 2000 in 2001 je mogoče delno pojasniti z večjo gospodarsko dejavnostjo v Skupnosti, pa tudi na svetovnem trgu, in delno z uveljavljanjem novega sistema izvoznih dovoljenj v LRK. Zadnji je proti koncu leta 2000 in med letom 2001 spodbudil velike nakupe (kopičenje zalog uporabnikov) zaradi strahu pred možnim pomanjkanjem surovin in zadevnega proizvoda.

2. Uvoz iz LRK

2.1. Količina in tržni delež

+++++ TABLE +++++

Količina uvoza iz LRK kaže nekako valovit trend v zadevnem obdobju, ki se konča s povečanjem količine v primerjavi z letom 1998, kar pomeni večji tržni delež v času OP v primerjavi z letom 1998.

2.2. Cene in nižanje cen

Povprečna cena uvoza zadevnega proizvoda iz LRK je bila v času OP 12,59 EUR/kg CIF na meji ES. Za namene analiziranja nižanja cen so bile v času OP tehtane povprečne cene zadevnega proizvoda, ki ga je prodala industrija Skupnosti, primerjane s tehtanimi povprečnimi cenami uvoza iz LRK na trg Skupnosti, primerno prilagojene za carine in stroške, ki nastanejo po uvozu.

Cene industrije Skupnosti so tiste, ki so jih proizvajalci navedli v vprašalnikih za njihovo prodajo v Skupnosti prvi nepovezani stranki na podlagi cene franko tovarna. Cene kitajskega uvoza so tiste, ki so jih za zadevni proizvod navedli tisti sodelujoči izvozniki proizvajalci, ki so v času OP zadevni proizvod izvažali.

Na podlagi tega je bila ugotovljena stopnja nižanja cen, izražena kot odstotek cen industrije Skupnosti, okrog 10 %. Če se v izračun vključi trenutna stopnja protidampinških dajatev, potem nižanja cen ni.

3. Količine, cene na enoto uvoza in prodaja industrije Skupnosti v EU v času OP

+++++ TABLE +++++

V primerjavi z uvozom iz drugih tretjih držav so bile cene uvoza iz LRK (tj. v povprečju 12,59 EUR/kg) precej nižje. V teh okoliščinah obstaja jasna verjetnost, da bi uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK, v primeru preklica ukrepov, pridobil na račun izvoza drugih tretjih držav v Skupnost, in sicer po dampinških cenah.

E. STANJE INDUSTRIJE SKUPNOSTI

Preučitev stanja industrije Skupnosti je, v skladu s členom 3(5) temeljne uredbe, vključevala oceno vseh gospodarskih faktorjev in indeksov, ki so od leta 1998 (temeljno leto) do OP vplivali na stanje industrije. Podatki o industriji Skupnosti spodaj predstavljajo združene podatke treh sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, razen kjer je drugače navedeno.

1. Proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti in zaloge

Proizvodna zmogljivost je bila določena na podlagi največje urne proizvodnje nameščenih strojev, pomnožene z letnim maksimumom delovnih ur, odštet je bil odbitek za vzdrževanje in druge podobne prekinitve proizvodnje. V zadevnem obdobju se je proizvodna zmogljivost povečala za 22 %.

+++++ TABLE +++++

V zadevnem obdobju se je proizvodnja industrije Skupnosti povečala za 1 %. Vendar je to rahlo povečanje sledilo neenakomernemu razvoju. Po zmanjšanju za 6 % v letu 1999 se je proizvodnja med leti 1999 in 2001 povečala za 27 %. V času OP pa se je proizvodnja vrnila na raven, ki je bila le malo nad ravnijo proizvodnje v letu 1998.

Vzroki za povečanje proizvodnje in zmogljivosti v letih 2000 in 2001 so razloženi v uvodni izjavi (61). Neverjeten val svetovnega povpraševanja po zadevnem proizvodu, ki je bil posledica večje gospodarske aktivnosti na svetovnem trgu in uveljavljanja novega sistema izvoznih dovoljenj v LRK, je sprožil naložbe v proizvodno zmogljivost, še posebej v letih 2000 in 2001, kar je pomenilo 22 % povečanje zmogljivosti v zadevnem obdobju.

Zmanjšanje stopnje izkoriščenosti zmogljivosti v času OP v primerjavi s prejšnjimi leti je mogoče razložiti z nenadnim upadom povpraševanja po zadevnem proizvodu v času OP. Medtem ko se je zmogljivost povečala na podlagi domneve, da se bo močno povpraševanje na trgu nadaljevalo, se to ni zgodilo, saj so v času OP stranke svoje nakupe zmanjšale, zato da bi zmanjšale svoje zaloge. Posledično je bila proizvodnja v času OP več ali manj na enaki ravni kot v letu 1998.

Ravni zalog so ostale relativno stabilne v primerjavi s proizvodnjo in prodajo vse do leta 2000. V letu 2001 so se zaloge zaradi visokega povpraševanja zmanjšale. V času OP se je raven zalog industrije Skupnosti zaradi nepričakovanega upada svetovnega povpraševanja povečala in dosegla raven 30 % proizvodnje v primerjavi z 18 % v letu 1998. Raven zalog, ki je normalna za to industrijo, je okrog 20 % proizvodnje.

2. Obseg prodaje, cene, tržni delež in obsegi prodaje na izvoznih trgih

Spodnje številke predstavljajo obseg prodaje in cene neodvisnim strankam industrije Skupnosti v Skupnosti, tržni delež v Skupnosti in obsege prodaje na izvoznih trgih.

+++++ TABLE +++++

Obseg prodaje na trgu Skupnosti kaže rahlo povečanje v zadevnem obdobju, s količinami, prodanimi v času OP, 13 % nad ravnijo iz leta 1998. Skupno je industrija Skupnosti nekaj pridobila za ceno uvoza, saj se je tržni delež iz 62 % v letu 1998 povečal na 64 % v času OP.

Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti so z izjemo leta 2001 ostale relativno stabilne; povprečne prodajne cene v času OP so bile 5 % višje kot v letu 1998. V letu 2001 so se povprečne prodajne cene povečale na 17,10 EUR/tono, a so v času OP spet padle na 14,92 EUR.

Tudi obseg izvozne prodaje se je v zadevnem obdobju povečal. Prodane količine so se v času med letom 1998 in OP povečale za 24 %, z vrhuncem v letu 2001. V razmerju do skupne prodaje je izvozna prodaja predstavljala približno 25 – 30 % skupne prodaje v zadevnem obdobju.

Skupni obseg prodaje se je med letom 1998 in OP povečal za 16 %, z vrhuncem v letu 2001 zaradi vzrokov, razloženih v uvodni izjavi (61).

3. Donosnost, donos naložb (sredstev) in denarni tok

+++++ TABLE +++++

Z izjemo leta 2001, ki je bilo, kot je razloženo zgoraj, izjemno leto, gospodarski kazalci (donosnost, donos naložb in denarni tok) kažejo, da je industrija Skupnosti doživela nekaj nazadovanja v stopnji dobička, donosu in denarnem toku, ki izhajajo iz prodaje na trgu Skupnosti.

K izgubi donosnosti v času OP je prispevala tudi začasna izguba večje dobavne pogodbe enega od proizvajalcev Skupnosti in padec prodaje, vsaj delno povzročen s strani uporabnikov, ki so praznili zaloge, ki so si jih zaradi strahu pred morebitnim pomanjkanjem nabrali v letu 2001. Obstajajo tudi dokazi, da so močna nihanja cene glavne surovine (APT), večina katere izvira iz LRK, vplivala na donosnost tistih proizvajalcev v Skupnosti, ki so odvisni od kupovanja tega proizvoda na odprtem trgu.

4. Naložbe in zmožnost za zbiranje kapitala

+++++ TABLE +++++

Med leti 1998 in 2001 so bile ravni naložb relativno stabilne, z rednimi naložbami v tehnične izpopolnitve proizvodnega procesa in drugih s tem povezanih obratov. V času OP pa se je raven naložb zaradi majhnega dobička od prodaje na trgu Skupnosti drastično zmanjšala.

Industrija Skupnosti je v zadevnem obdobju, vključno z OP, še vedno bila sposobna zbirati kapital, bodisi od zunanjih financerjev bodisi matičnih družb.

5. Zaposlenost, produktivnost in plače

+++++ TABLE +++++

V zadevnem obdobju se je število zaposlenih rahlo zmanjšalo. Skupni stroški zaposlitve so do leta 2000 ostali relativno stabilni, a so se v letu 2001 povečali in v času OP ostali na višji ravni. V zadevnem obdobju so se stroški zaposlitve povečali za 8 %, kar predstavlja normalno povišanje plač.

Produktivnost se je med leti 1998 in OP povečala za 2 %, kar je v skladu s povečanjem proizvodnje. Industriji Skupnosti je uspelo povečati proizvodnjo v letih 2000 in 2001, ne da bi pri tem opazno povečali zaposlenost, kar je pomenilo boljšo produktivnost v teh letih. Treba pa je opozoriti, da na raven produktivnosti ne vpliva samo raven proizvodnje, ampak tudi proizvodnja različnih proizvodov v posameznih letih.

6. Obseg stopnje dampinga in obnovitev po dampingu v preteklosti

V zadevnem obdobju sta se količina in tržni delež dampinškega uvoza iz LRK povečala. Oba pa sta ostala relativno majhna glede na velikost prostega trga (predstavljala sta le 4 % potrošnje na prostem trgu). Industrija Skupnosti pa je zaradi obsega stopnje dampinga (31 %), zunanjih dejavnikov, npr. nihanja cen glavne surovine (APT), in začasne izgube glavne dobavne pogodbe, ne glede na to, da je povpraševanje po zadevnem proizvodu ostalo v glavnem stabilno, doživela manjši padec svoje ravni donosnosti in drugih finančnih kazalcev, kakor so opisani v uvodni izjavi (78).

7. Lastni trg

Ugotovitve v zvezi z določenimi gospodarskimi kazalci, ki se navezujejo na industrijo Skupnosti, so bile primerjane s podatki, ki jih je posredoval sodelujoči proizvajalec Skupnosti, ki je proizvajal izključno za lastno uporabo, da bi zagotovili popolnejšo sliko stanja proizvajalcev Skupnosti. Ugotovitve, ki se navezujejo na tega proizvajalca, so naslednje (na indeksirani podlagi, s tem, da se ugotovitve navezujejo le na eno družbo):

+++++ TABLE +++++

Proizvodna zmogljivost se je povečala za 16 % med leti 1998 in 1999 ter nato ostala stabilna. Proizvodnja je v zadevnem obdobju padla za 27 %, pri tem pa nihala med indeksom 91 in indeksom 108. Izkoriščenost zmogljivosti je padla za 6 % med leti 1998 in 2001 in potem za nadaljnjih 39 % v času OP, kar je v skladu s padcem proizvodnje. V zadevnem obdobju so se zaloge več kot potrojile, čeprav obseg takega povečanja delno odraža nizko stanje zalog leta 1998. V letih 1998 in 2001 so bile izvedene velike naložbe. Zaposlenost je ostala relativno stabilna do leta 2001, a se je nato v času OP znižala za 10 %. Stroški zaposlovanja so se povečali na indeks 117 do leta 2001, a nato padli na indeks 109 v času OP. Produktivnost je med leti 1998 in 2000 nihala med indeksom 92 in indeksom 111, a je padla na indeks 84 v času OP, kar je v skladu s padcem proizvodnje in kljub padcu v stopnji zaposlenosti v tistem letu.

Zadevni proizvod se je prodajal v okviru družbe po prenosni ceni. Za prenosne cene je bilo ugotovljeno, da ne temeljijo dovolj natančno na dejanskih tržnih cenah, da bi lahko odražale tržne cene. Tudi analiza razčlenitve različnih stroškov, povezanih s proizvodnjo končnega proizvoda, ne bi pripomogla k določitvi tržne vrednosti za zadevni preneseni proizvod. Zato analiza donosnosti, donosa naložb in denarnega toka v povezavi z lastno uporabo ni zanesljiv kazalec. Vse to ni resno vplivalo na zmožnost zadevne družbe, da zbira kapital, ker je del večje skupine.

Ker je bilo ugotovljeno, da uvoz ni v neposredni konkurenci z zadevnim proizvodom, proizvedenim za lastno uporabo, kljub obsegu stopnje dampinga, na proizvajalce, ki proizvod proizvajajo za lastno uporabo, dampinški uvoz ali ukrepi nimajo resnega vpliva.

V celoti gledano je bil razvoj na lastnem trgu podoben razvoju na prostem trgu, čeprav se je v primeru proizvodnje, zaposlenosti in produktivnosti prikazal bolj negativen trend. Zato vključitev lastnega trga naj ne bi imela vpliva na skupne zaključke, ki so bili sprejeti v povezavi s prostim trgom.

8. Sklep o stanju industrije Skupnosti

Čeprav ukrepi že nekaj časa veljajo in kljub zelo stabilnem povpraševanju po zadevnem proizvodu je industrija Skupnosti v zadevnem obdobju doživela manjše poslabšanje stopnje dobička in drugih finančnih kazalcev. Z omejevanjem povišanja cen v zadevnem obdobju je industriji Skupnosti uspelo povečati prodajo in tržni delež. To pa je vplivalo na donosnost. V času OP je bila industrija le malo nad točko preloma, čeprav je ta rezultat treba uravnotežiti s tistim iz leta 2001, ki je bilo izjemno leto. Medtem ko se nelojalni učinki dampinga izravnajo z dajatvami, obstajajo tudi dokazi, da so močna nihanja cene glavne surovine (APT), večina katere izvira iz LRK, vplivala na donosnost tistih proizvajalcev v Skupnosti, ki so odvisni od kupovanja tega proizvoda na odprtem trgu.

F. VERJETNOST NADALJEVANJA POVZROČANJA ŠKODE

Zaradi zgoraj navedenega in s posebnim obzirom na uvodno izjavo (66) zgoraj obstaja verjetnost, da se bo industrija Skupnosti soočala s še več pritiska zaradi povečanih količin dampinškega izvoza zadevnega proizvoda iz LRK, če bi dovolili, da se ukrepi iztečejo. Povečana nelojalna konkurenca iz dampinškega uvoza bi zelo verjetno vodila v nadaljnje poslabšanje finančnega položaja v industriji Skupnosti. Zato je sprejet sklep, da obstaja zelo velika verjetnost, da bi se povzročanje škode industriji Skupnosti nadaljevalo, če bi ukrepe preklicali.

G. INTERES SKUPNOSTI

1. Splošni preudarki

Pregledano je bilo, ali obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev trenutnih ukrepov ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) temeljne uredbe je določanje interesa Skupnosti temeljilo na upoštevanju vseh različnih vpletenih interesov, tj. interesov industrije Skupnosti, drugih proizvajalcev Skupnosti, uvoznikov/trgovcev in tudi uporabnikov zadevnega proizvoda. Za namene te analize so bile od vseh imenovanih zainteresiranih strank zahtevane informacije.

Opozoriti je treba, da je bilo v prejšnji preiskavi ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesi Skupnosti. Nadalje, ker je trenutna preiskava pregled protidampinških ukrepov, ki že veljajo, je bilo mogoče oceniti vsakršen nelojalen negativen učinek trenutnih protidampinških ukrepov na zadevne stranke.

Preučeno je bilo, ali kljub sklepu o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da ohranjanje ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti.

2. Interes industrije Skupnosti

Opozarja se, da je bilo ugotovljeno, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK in da obstaja tveganje za nadaljevanje povzročanja škode industriji Skupnosti, ki izhaja iz takšnega uvoza. V interesu industrije Skupnosti je, da se izognemo povzročanju škode in nadaljevanje ukrepov naj bi k temu prispevalo. Zato je v interesu industrije Skupnosti, da se ohranijo ukrepi proti dampinškem uvozu iz LRK.

3. Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev

Od uvoznikov ali trgovcev ni bil prejet noben odgovor. Nesodelovanje uvoznikov in trgovcev kaže, da nadaljevanje uvajanja ukrepov na uvoz s poreklom iz LRK ne bi imelo posebnega učinka na položaj nepovezanih uvoznikov in trgovcev zadevnega proizvoda v Skupnosti. To je tudi v skladu z ugotovitvami iz prejšnjih preiskav.

4. Interes uporabnikov

Uporabniki Skupnosti zadevnega proizvoda so večinoma proizvajalci komponent trdih kovin, ki zadevni proizvod uporabljajo kot surovino. Nekateri uporabniki so veliki mednarodni proizvajalci, ki večinoma uporabljajo svojo lastno proizvodnjo volframovega karbida kot surovino (lastna uporaba), medtem ko nekateri drugi uporabniki (večinoma manjši proizvajalci) zadevni proizvod kupujejo od uvoznikov ali od industrije Skupnosti.

V zvezi z interesom večjih mednarodnih proizvajalcev pomanjkanje podpore ali nasprotovanja z njihove strani kaže, da nadaljevanje uvajanja ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK ne bi imelo posebnega učinka na njihov položaj v Skupnosti.

Na vprašalnik je odgovoril eden mali proizvajalec orodij. Približno 90 % svojih zalog volframovega karbida kupuje od industrije Skupnosti. Izrazil je skrb, da bi se v primeru ohranitve ukrepov izboljšal položaj industrije Skupnosti glede na uporabnike, industrije, ki je po mnenju tega uporabnika razdrobljena, in to bi pomenilo, da bi bili uporabniki bolj odvisni od industrije Skupnosti kot vira nabave. Čeprav je industrija Skupnosti obvladovala 64 % trga EU in je pomemben vir nabave, to ne pomeni, da je edini vir nabave. V času OP so za prodajo na trgu EU tekmovali štirje proizvajalci iz EU. Poleg tega pa obstaja tudi konkurenca od uvoza iz LRK in drugih držav, ki so v času OP skupaj obvladali 36 % trga. Zato se šteje, da obstajajo številni drugi viri nabave na trgu EU ter da so skrbi tega uporabnika neutemeljene.

Medtem ko nadaljevanje ukrepov lahko pripomore k ohranjanju položaja industrije Skupnosti glede na uporabnike, še vedno obstajajo zadostni drugi viri nabave. Če bi ukrepe ukinili, obstaja jasno tveganje, da bi industrija Skupnosti izpadla iz trga in uporabniki bi izgubili pomemben vir nabave.

5. Sklep o interesu Skupnosti

Zaradi zgoraj navedenega se zdi, da nadaljevanje uvajanja interesov ni v nasprotju z interesom Skupnosti. Nasprotno, v kolikor bodo omogočali industriji Skupnosti, da ostane dejavna na trgu Skupnosti, to pomeni ohranjanje različnih virov nabave za uporabnike.

H. SKLEP

Preiskava je pokazala, da so izvozniki iz LRK v času OP nadaljevali z izvajanjem dampinga. Prikazano je tudi bilo, da je, glede na raven cen, ki jih zaračunajo svojim domačim strankam in na drugih izvoznih trgih, trg Skupnosti privlačen trg za kitajske izvoznike. Zato obstaja verjetnost, da bi v primeru preklica ukrepov na trg Skupnosti prišle velike količine dampinškega uvoza.

Če bi ukrepe preklicali, bi to v obravnavanem času zelo verjetno poslabšalo finančno stanje industrije Skupnosti, kar bi se odražalo v zmanjšani donosnosti, donosu naložb in denarnemu toku, saj bi iz LRK na trg Skupnosti začele pritekati vse večje količine dampinškega uvoza.

V zvezi z interesom Skupnosti je sprejet sklep, da ne obstajajo prepričljivi razlogi proti uvajanju protidampinških ukrepov proti uvozu zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK.

Zato je primerno obdržati obstoječe protidampinške ukrepe proti uvozu volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz LRK.

I. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in vidikih, na podlagi katerih je bil sprejet sklep za predlog, da se obstoječi ukrepi ohranijo. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko podale svoja stališča. Prejeta ni bila nobena pripomba, ki bi spremenila zgornje sklepe.

Iz zgoraj omenjenega sledi, da se, kot je predvideno v členu 11(2) temeljne uredbe, protidampinški ukrepi, ki veljajo za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK, ohranijo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida, ki spadata pod oznako KN 2849 90 30 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

Stopnja dokončne protidampinške dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, je 33 %.

Če ni drugače navedeno, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 2

Ta uredba zač ne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

[2] UL L 264, 27.9.1990, str. 7.

[3] UL L 264, 27.9.1990, str. 59.

[4] UL L 248, 23.9.1994, str. 8.

[5] UL L 64, 22.3.1995, str. 1.

[6] UL L 111, 9.4.1998, str. 1.

[7] UL C 166, 12.7.2002, str. 2.

[8] UL C 84, 8.4.2003, str. 2.

[9] UL C 81, 31.3.2004, str. 8.

[10] Proizvodna zmogljivost je bila določena na podlagi največje urne proizvodnje nameščenih strojev, pomnožene z letnim maksimumom delovnih ur, odštet je bil odbitek za vzdrževanje in druge podobne prekinitve proizvodnje. Uporabljena metoda je enaka, kot se uporablja za izračune zmogljivosti v industriji Skupnosti.

[11] Potrošnja prostega trga je definirana kot skupna količina uvoza zadevnega proizvoda, prišteta je skupna potrjena količina prodaje treh sodelujočih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti, ki proizvajajo za prosti trg. Glej tudi uvodno izjavo (60).