PRILOGA IV: Časovni potek predložitve in sprejetja partnerskih sporazumov in programov

Prav tako je treba v skladu s cilji Komisije za boljše pravno urejanje in proračunsko načrtovanje, usmerjeno v rezultate, dodatno poenostaviti dostop do sredstev iz skladov ESI in zmanjšati birokracijo.

Uspeh programov, ki se izvajajo v okviru skladov ESI, in strategij, ki te programe podpirajo na podlagi predhodnih pogojenosti, bo odvisen od dobrega upravljanja in takojšnjega začetka njihovega izvajanja, pa tudi od celovitega izvajanja v prihodnjih letih. Potrebna je tudi pripravljenost za prilagajanje spreminjajočim se razmeram, kot je begunska kriza. Področja, ki v obdobju izvajanja 2014–2020 terjajo nenehna prizadevanja, se navezujejo zlasti na usmerjenost v rezultate in ambicioznost pri ciljih, nadaljnje povečanje uporabe finančnih instrumentov ter polni izkoristek sinergij med skladi ESI in Evropskim skladom za strateške naložbe ter drugimi viri financiranja, kot je Obzorje 2020, na ravni projektov, na ravni finančnih instrumentov in prek naložbenih platform. 750 akcijskih načrtov za izpolnjevanje predhodnih pogojenosti kaže, da obstajajo možnosti za nadaljnji razvoj in da bi morala Komisija v nekaterih državah članicah nuditi praktično pomoč za zagotovitev ustreznih pogojev za naložbe.

Skladi ESI po izvedeni reformi prispevajo k rasti EU na načine, ki presegajo zgolj financiranje. Predhodne pogojenosti podpirajo in zagotavljajo spodbude za strukturne reforme in pomagajo oblikovati boljše naložbeno okolje tako za zasebne kot tudi javne naložbe. Poleg tega bo večja osredotočenost na dobro upravljanje in upravno zmogljivost v celotnem javnem sektorju prispevala k razvoju sodobnih in učinkovitih javnih uprav (med drugim z odpravljanjem pomanjkljivosti trgov in zagotavljanjem javnih dobrin). Obenem programi INTERREG in makroregionalne strategije povezujejo državljane različnih držav članic ter na podlagi sodelovanja, ki presega nacionalne meje, izboljšujejo njihove socialne in ekonomske življenjske pogoje.

Evropski strukturni in investicijski skladi utirajo pot dolgoročni trajnostni rasti in boljšemu življenju v Evropi, ki je prijaznejša do svojih državljanov. Do leta 2023 se bo s programi v okviru teh skladov glede na prioritete nove Komisije v vseh državah članicah zagotovilo za več kot 637 milijard EUR naložb. Cilji politik EU, vključno z naložbenim načrtom za Evropo, se uresničujejo z več kot 500 inovativnimi programi, s katerimi se mobilizirajo finančni viri in izboljšujejo pogoji za naložbe. Poleg tega se s temi programi povečuje učinkovitost financiranja, kar bo pozitivno vplivalo na življenje in možnosti za delo več deset milijonov Evropejcev. Z izboljšavami poslovnega okolja in krepitvijo upravne zmogljivosti ti programi pomembno prispevajo tudi k izvajanju prava EU in k strukturnim reformam v skladu s priporočili, sprejetimi v okviru evropskega semestra.

povečanje kakovosti oblikovanja politik zaradi boljših zmogljivosti za spremljanje in analizo, racionaliziranih ocen učinka in sistemov za zmanjšanje birokracije;

Skladi ESI podpirajo ustvarjanje stabilnih in predvidljivih institucij, ki se poleg tega lahko odzovejo na družbene izzive, so odprte za dialog z javnostjo ter izkoriščajo tehnološke spremembe za izboljšanje storitev. 17 držav članic bo glede na svoje potrebe namenilo 4,2 milijarde EUR (ESS/ESRR) za krepitev institucionalnih zmogljivosti. Pričakovani dosežki vključujejo:

Kakovost javne uprave neposredno vpliva na gospodarsko okolje, zato je bistvenega pomena za spodbujanje produktivnosti, konkurenčnosti in rasti. Zadnji štirje letni pregledi rasti so pokazali, da morata biti izboljšanje kakovosti javne uprave in povečanje učinkovitosti pravosodnih sistemov v državah članicah med ključnimi prioritetami za uspešno izvajanje strategije Evropa 2020.

Države članice bodo sredstva, dodeljena pobudi za zaposlovanje mladih, porabile za naložbe v kakovostna vajeništva, pripravništva in delovna mesta, ki bi lahko prispevala k trajni vključitvi mladih na trg dela in k povečanju njihove zaposljivosti. S tem se bo podprl eden ključnih ciljev politike EU na tem področju, kakor je določen v Priporočilu Sveta o vzpostavitvi jamstva za mladino (2013). Izvajanje pobude za zaposlovanje mladih bo po pričakovanju doseglo vrhunec v obdobju 2016–18, tako v smislu finančnega napredka kot tudi rezultatov za udeležence.

20 držav članic je upravičenih do podpore iz naslova pobude za zaposlovanje mladih, ki je bila vključena v 34 programov v okviru ESS. Pobuda za zaposlovanje mladih (PZM) se je začela izvajati leta 2013, sredstva zanjo pa so bila vključena v proračuna za leti 2014 in 2015, da bi se podprli konkretni rezultati pri reševanju visoke brezposelnosti med mladimi. Pobuda se bo izvajala do konca leta 2018.

Približno 10 % proračuna ESPR bo namenjenega za dejavnosti poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja za gospodarske subjekte na področju ribištva in akvakulture ter njihove življenjske partnerje. To vključuje razvejanje dejavnosti znotraj lokalnih skupnosti s posebnim poudarkom na ženskah in mladih.

Poleg tega se bo z naložbami v izobraževalno infrastrukturo izboljšal dostop do kakovostnega izobraževanja, zmanjšalo zgodnje opuščanje šolanja ter izboljšali in posodobili sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki so potrebni za posodobitev kompetenc in kvalifikacij, izpopolnjevanje delovne sile ter ustvarjanje novih delovnih mest.

bo podpora dosegla 4,1 milijona mladih v starosti do 25 let;

Skladi ESI bodo podpirali izobraževanje in usposabljanje. Večina držav članic bo vložila sredstva v poklicno izobraževanje in usposabljanje, da bi se izboljšala ustreznost sistemov izobraževanja in usposabljanja, olajšal prehod iz izobraževanja v zaposlitev in spodbujalo vseživljenjsko učenje. Glavnina financiranja na tem področju pa bo osredotočena na preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja ter spodbujanje enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja. Podpirali se bodo tudi visokošolsko izobraževanje, vajeništvo in pripravništvo ter izobraževalne infrastrukture.

Glede na sedanjo begunsko krizo se lahko s sredstvi iz skladov ESI podprejo tudi begunci, prosilci za azil in njihove družine. Ta podpora vključuje ukrepe, ki omogočajo lažji dostop do trga dela in spodbujajo socialno vključevanje, npr. izobraževanje (tudi za otroke), šolanje, poklicno usposabljanje, stanovanja, enotne kontaktne točke, svetovanje, individualno pomoč in jezikovne tečaje.

Prispevek skladov ESI k socialnemu vključevanju bo osredotočen predvsem na izzive, opredeljene v priporočilih za posamezne države, na primer na podporo za ogrožene skupine prebivalstva, sisteme zdravstvenega varstva ter storitve dolgotrajne oskrbe. Cilj teh naložb je zagotoviti dostopnost in učinkovitost socialnih in zdravstvenih storitev ter spodbujati vključevanje Romov. Za podporo marginaliziranih skupnosti, kot so Romi, bo porabljene najmanj 1,5 milijarde EUR.

Skladi ESI bodo v skladu z ustreznimi priporočili za posamezne države podprli ukrepe aktivne politike trga dela, vključno z boljšim dostopom do trga dela, podporo institucijam trga dela in mobilnostjo delavcev. Osredotočeni bodo na ciljne skupine, ki pomoč najbolj potrebujejo, kot so dolgotrajno brezposelni, delovno neaktivni ali brezposelni mladi in starejši delavci. Naložbe v zaposlovanje bodo prispevale tudi k usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, k spodbujanju enakosti spolov ter aktivnega in zdravega staranja in k ustvarjanju delovnih mest; v ta namen se bodo spodbujali samozaposlovanje, podjetništvo in priložnosti za ustanavljanje podjetij, vključno z mikro in malimi podjetji.

podpiranjem prehoda na bolj trajnostne načine prevoza v urbanih območjih, kot so železnice, javni prevoz, kolesarjenje in hoja;

S sredstvi skladov ESI se bodo financirali infrastrukturni projekti za zapolnitev manjkajočih povezav in odpravo ozkih grl, zlasti v manj razvitih državah članicah in regijah. Med njimi so:

Promet je med ključnimi sektorji, ki prispevajo k trajnostnemu gospodarskem in družbenemu razvoju Unije in njenih regij.

V pomorskem in ribiškem sektorju bo podpora za nadomestitev neučinkovitih motorjev in odstranitev zastarelih ribiških plovil prispevala k večji energetski učinkovitosti.

Naložbe v prilagajanje podnebnim spremembam in preprečevanje tveganj vključujejo široko paleto ukrepov (vključno z ukrepi za preprečevanje poplav in na ekosistemih temelječi ukrepi, kot je zelena infrastruktura), ki so namenjeni zaščiti 13,3 milijona ljudi pred poplavami in 11,8 milijona ljudi pred gozdnimi požari, obenem pa pozitivno vplivajo na delovna mesta in rast.

Večina držav članic bo sredstva iz skladov ESI uporabljala za upravljanje, obnovo in spremljanje območij Natura 2000 v skladu s politiko EU na področju narave in biotske raznovrstnosti.

Države članice bodo podporo iz ESPR usmerjale v bolj trajnostno rabo morskih bioloških virov in zmanjšanje vplivov na okolje (tudi prek podpore za selektivne ribolovne tehnike); uporabile jo bodo za naložbe za zmanjšanje naključnega ulova in povečanje dodane vrednosti ribiških proizvodov.

16,9 milijona ljudi bo imelo koristi od boljšega čiščenja odpadne vode in 12,4 milijona od boljše oskrbe z vodo – ta bo dosegla 56 % prebivalstva, ki trenutno nima dostopa do javno oskrbo z vodo;

Varstvu okolja se bo še naprej namenjala znatna podpora, ki bo razširjena na več področij in usmerjena v inovativne rešitve. Osnovni pogoj za financiranje je izvajanje ključnih določb okoljske zakonodaje EU (npr. glede presoje vplivov na okolje). V številnih državah članicah bosta sektor gospodarjenja z vodnimi viri in sektor ravnanja z odpadki tako lahko prispevala k regeneraciji mest, podprla varstvo narave, spodbujala razvoj industrijskih panog EU v smeri večje gospodarnosti z viri in pripomogla k doseganju ciljev krožnega gospodarstva EU. Programi teritorialnega sodelovanja bodo podprli skupno upravljanje skupnih naravnih dobrin in razvoj ekosistemskih storitev. Pričakovani rezultati naložb na tem področju vključujejo:

Skladi ESI bodo v podporo razvoju energetske unije več kot podvojili finančna sredstva za nizkoogljično gospodarstvo, in sicer na 45 milijard EUR za obdobje 2014–20. S tem se bo spodbudilo izvajanje zakonodaje EU ter zagotovilo financiranje za odpravo upravnih in tehničnih ovir.

Skladi ESI bodo imeli bistveno vlogo pri trajnostni rasti v Evropi ter bodo koristili ljudem, podjetjem in okolju. Z doslej največjim proračunom EU za naložbe v energijo, okolje, podnebje, obvladovanje tveganj in trajnostni promet – ki znaša 193 milijard EUR – bodo programi izdatno prispevali k doseganju ciljev pomembnih politik EU, kot je energetska unija, in k usmerjanju Evrope na poti k nizkoogljičnemu gospodarstvu. Prav tako bodo ustvarili poslovne priložnosti in zelena delovna mesta v sektorjih, ki imajo znaten potencial za rast in so v času kriz načeloma pokazali odpornost.

pomoč v ribiškem sektorju se bo v veliki meri zagotavljala v obliki podpore za mali ribolov, ki ima velik družben, gospodarski in kulturni pomen za lokalne obalne skupnosti, zlasti v sredozemskem morskem bazenu. Pričakuje se, da bo v sektorju ribištva in akvakulture ustvarjenih več kot 10 200 novih in ohranjenih 85 000 obstoječih delovnih mest.

396 500 mikro, malih in srednjih podjetij (vključno z zadrugami in podjetji socialne ekonomije) bo prejelo sredstva za naložbe v razvoj človeškega kapitala ter kompetenc;

801 500 podjetij bo prejelo podporo, da bi lahko neposredno odprla 354 300 novih delovnih mest. To pomeni, da bo skupaj s pomočjo za raziskave in inovacije, ki bo zagotovljena podjetjem, finančno podporo EU prejelo 5 % vseh MSP v EU in 8 % novih podjetij;

Skladi ESI bodo spodbujali inovacije v malih in srednjih podjetjih ter prispevali k bolj povezanemu in pravičnejšemu enotnemu trgu z močnejšo industrijsko bazo. V ta namen bodo zagotavljali podporo za raziskave in inovacije, razvoj podjetij, podjetništvo, inkubacijo, prenos tehnologije, energetsko učinkovitost in podporo za grozde ter boljše podporne storitve za MSP. Skoraj polovica te podpore bo zagotovljena prek finančnih instrumentov. Pričakujejo se naslednji rezultati:

Skladi ESI bodo podpirali naložbe za uresničevanje ciljev enotnega digitalnega trga. Izboljšana širokopasovna infrastruktura bo poskrbela za boljši dostop potrošnikov in podjetij do digitalnega blaga in storitev, zlasti na podeželskih območjih. Po zaslugi izboljšane e-uprave in interoperabilnosti se bosta povečali stroškovna učinkovitost in kakovost zagotovljenih storitev. Digitalizacija podjetij bo omogočila vključevanje novih tehnologij in lažji prehod na pametni industrijski sistem.

na podeželskih območjih se bo podprlo več kot 3 000 inovacijskih projektov, več kot 12 000 projektov pa bo prejelo podporo za razvoj novih praks, postopkov in tehnologij na področju kmetovanja, prehrane in gozdarstva. Zagotovljeno bo usposabljanje za 3,9 milijona kmetov in drugih podeželskih MSP, 1,4 milijona upravičencev pa bo lahko izkoristilo svetovalne storitve.

9,9 milijarde EUR zasebnih sredstev, ki dopolnjujejo ustrezno javno podporo za raziskovalne in inovacijske projekte, predstavlja približno 6 % letnih izdatkov poslovnega sektorja za raziskave in razvoj v celotni EU;

Vse države članice in regije nameravajo vlagati v raziskave in inovacije. Poseben poudarek je na dejavnostih, ki spodbujajo inovativnost MSP, kot so inkubatorji, sheme inovacijskih vavčerjev, procesne, oblikovalske in storitvene inovacije, sodelovanje med univerzami in podjetji, grozdi in mreženje. Načrtuje se tudi obsežna podpora za javno in zasebno raziskovalno in inovacijsko infrastrukturo in opremo, podporne storitve, prenos tehnologije in razvoj inovacij, ki obravnavajo družbene izzive, kot so energija, okolje in starajoče se družbe. Nekatere ključne številke v zvezi s pričakovanimi dosežki so:

Strategije za pametno specializacijo (RIS3) so temelj naložb v raziskave in inovacije. So predpogoj za financiranje iz ESRR, upoštevajo pa se tudi pri financiranju iz EKSRP. Tvorijo okvire politik za močno podporo raziskavam in inovacijam, ki temeljijo na dokazih in vključevanju deležnikov ter gradijo na regionalnih prednostih in uporabljajo skupno metodologijo. Ta osnovni pogoj je povzročil spremembo načina izvajanja inovacijske politike ter spodbudil oživitev kulture regionalnega načrtovanja, ki temelji na dejavni udeležbi zainteresiranih strani. Prav tako naj bi prispeval h krepitvi zmogljivosti v javnih upravah, s čimer se bodo spodbujale sinergije s programom Obzorje 2020 ter izboljšala kakovost in učinek naložb v razvoj in inovacije.

Skladi ESI prispevajo 121 milijard EUR za doseganje ciljev pametne rasti v EU in s tem za izboljšanje raziskav in inovacij, konkurenčnosti MSP ter enotnega digitalnega trga. Pričakuje se, da bodo te naložbe v realni sektor okrepile raziskovalne zmogljivosti podjetij in visokošolskih ustanov, prispevale k ustvarjanju inkubatorjev in tehnoloških središč, omogočile dostop do tveganega kapitala in posojil, vzpostavljale partnerstva med grozdi, aktivirale inovacijske ekosisteme, zagotavljale napredne storitve in spodbujale sodelovanje v evropskih vrednostnih verigah, da bi se poglobil notranji trg ter okrepili industrijska baza in oživitev podeželja v Evropi.

Za sklade ESI se po vsej EU uporablja skupni pravni in strateški okvir. Vsaka država članica je sklenila sporazum o partnerstvu, ki združuje sredstva iz največ pet skladov ESI. Pregled pričakovanih dosežkov financiranja iz skladov ESI, ki se zagotavlja prek 456 nacionalnih (tematskih) in regionalnih programov ter 79 programov sodelovanja (programov Interreg) je predstavljen v nadaljevanju. Priloga II vsebuje več podrobnosti o skladih ESI v posameznih državah članicah, Priloga I pa dodatne informacije o programih Interreg.

posebna sredstva so bila rezervirana za obravnavanje specifičnih potreb območij, kot so najbolj oddaljene regije, redko poseljena območja ter gorske in otoške države članice. Poleg tega je financiranje teritorialnega sodelovanja zdaj bolj osredotočeno na skupne izzive.

23 držav članic sodeluje pri eni ali več makroregionalnih strategijah in/ali strategijah morskih bazenov, kar jim omogoča, da z učinkovitejšo in bolj usklajeno pripravo in izvajanjem nacionalnih in regionalnih prioritet čim bolj izkoristijo skupni potencial teh strategij. V obdobju 2014–2020 so vse makroregionalne strategije (za regijo Baltskega morja, podonavsko regijo, jadransko-jonsko regijo in alpsko regijo) ter strategija za atlantski morski bazen vključene v programe v okviru skladov ESI.

lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, omogoča lokalnim akcijskim skupinam, da z združevanjem različnih sredstev EU izvajajo strategije, s katerimi se ustvarjajo delovna mesta in rast ter krepi socialna vključenost. Lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost ter se financira iz več skladov, je v celotnem programskem obdobju namenjenih več kot 12 milijard EUR. Na področju razvoja podeželja bo več kot 2 500 lokalnih strategij prineslo koristi polovici podeželskega prebivalstva EU, medtem ko bo ESPR podprl okoli 280 tovrstnih strategij v obalnih in celinskih skupnostih. 17 držav članic bo podpiralo strategije lokalnega razvoja tudi v okviru kohezijske politike;

podpora strategijam trajnostnega urbanega razvoja, pri izvajanju katerih sodelujejo pristojni mestni organi, bo presegla 16 milijard EUR (9,9 %) skupnega proračuna ESRR, kar je več od ciljnih 5 %. V več državah članicah bodo tem strategijam namenjena znatna dodatna sredstva iz ESS. Večina tega financiranja bo namenjena podpori urbanih območij pri upravljanju prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, in sicer z naložbami v energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije, trajnostno urbano mobilnost ter izboljšanje urbanega okolja. Financiranje bo namenjeno tudi reševanju izzivov v smislu fizične in socialne prikrajšanosti na urbanih območjih;

Za večjo prožnost pri načrtovanju porabe sredstev iz skladov ESI glede na potrebe posameznih območij so bili vzpostavljeni novi in izboljšani mehanizmi izvajanja:

Komisija je posebno pozornost namenila temu, kako države članice vključujejo partnerje v partnerske sporazume in programe. Povratne informacije so bile na splošno pozitivne, Komisija pa je o sporočenih pomislekih razpravljala z nacionalnimi organi. Poleg tega države članice uveljavljajo načelo partnerstva na različne načine, odvisno od nacionalnih upravnih struktur in kulture. Krepitev kulture partnerstva je dolgotrajen proces in rezultati bodo vidni šele čez čas.

V obdobju 2014–2020 ima načelo partnerstva še večjo vlogo kot poprej. Pri tem gre za tesno sodelovanje med javnimi organi, partnerji iz gospodarstva in socialnimi partnerji ter telesi, ki predstavljajo civilno družbo, v celotnem procesu priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja programov z namenom okrepitve splošne kolektivne zavezanosti in odgovornosti ter tudi kakovosti programov. Komisija je v kodeksu ravnanja določila minimalne standarde za organizacijo dobro delujočega partnerstva: to bi moralo zagotavljati, da so relevantni deležniki vključeni v proces in so za mnenje zaprošeni v okviru odprtih posvetovanj.

Komisija je v ta namen ustanovila skupino neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni, ki bo spremljala poenostavitve za upravičence do sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Naloga skupine je, da prepoznava dobre in slabe prakse ter prispeva k razširjanju ugotovitev glede možnosti za poenostavitev med organi držav članic. Njeno delo bo prispevalo k doseganju splošnih ciljev boljšega pravnega urejanja in pobude „proračun, usmerjen v rezultate“.

Poenostavitev je pomemben dejavnik pri dostopu do financiranja in je priznana kot nenehen proces, v okviru katerega se prepoznavajo in uvajajo preproste, a zanesljive izvedbene prakse. Novi regulativni okvir zagotavlja precejšnje možnosti za poenostavitev, zlasti v smislu skupnih pravil za upravičenost, možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov in e-uprave. Države članice so v partnerskih sporazumih in programih povzele glavne vire upravnih bremen za upravičence (postopki za vložitev zahtevkov in za plačila, ki jim sledijo revizije in kontrole, poročanje in priprava projektov) ter načrtovane ukrepe za njihovo poenostavitev. Izkušnje na splošno kažejo, da vedno obstajajo možnosti za analizo lastnih praks in vzajemno učenje iz različnih praks držav članic.

Po razpravah z državami članicami so se načrtovane dodelitve sredstev iz vseh skladov ESI v finančne instrumente občutno povečale (glej razpredelnico 2). Za doseganje kar največje sinergije in dopolnjevanja med sredstvi iz skladov ESI ter Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI) bo Komisija izdala brošuro za države članice in druge zainteresirane strani. Poleg tega obstaja možnost združevanja sredstev iz skladov ESI s finančnimi instrumenti v okviru programa Obzorje 2020 in drugih programov EU, o čemer bodo prav tako na voljo ustrezne smernice.

Ta trend je bil na področjih, kot so podpora MSP, zmanjšanje emisij CO2, učinkovitost varstva okolja in rabe virov, IKT, trajnostni promet ter raziskave in inovacije, okrepljen z naložbenim načrtom za Evropo, s katerim Komisija pri financiranju iz skladov ESI močno spodbuja uporabo finančnih instrumentov namesto tradicionalnih nepovratnih sredstev. V skladu z navedbami iz naložbenega načrta se pričakuje, da bodo sredstva, namenjena za inovativne finančne instrumente v obdobju 2014–2020, imela neposredni učinek finančnega vzvoda in ustvarila dodatne naložbe v vrednosti od 40 do 70 milijard EUR, pri čemer naj bi bil multiplikacijski učinek v realnem sektorju zaradi privabljanja zasebnih naložb še večji.

V preteklosti zahteve glede ciljev, kazalnikov in ciljnih vrednosti niso bile vedno sistematično ali dosledno upoštevane. Z uvedbo izboljšav za obdobje 2014–2020 se zagotavlja, da so programi močneje usmerjeni v rezultate, pri čemer so potrebe po naložbah vezane na posebne cilje in prednostne naloge z ustreznimi kazalniki ter ciljnimi vrednostmi za učinke in rezultate. Za vsak program je določen okvir uspešnosti, na podlagi katerega se bo ocenila njegova uspešnost. S tem se omogoča pregledno poročanje in ocenjevanje napredka pri doseganju programskih ciljev.

Vidiki trajnostnega razvoja in podnebnih sprememb so bili vključeni v celotno financiranje, ki se zagotavlja v okviru skladov ESI (npr. prek dodelitev finančnih sredstev, strateških presoj vplivov na okolje in vključevanja okoljskih zahtev v izbor projektov). Države članice so pokazale močno zavezanost ukrepanju na področju podnebnih sprememb, in sicer so za ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje namenile 25 % sredstev iz skladov ESI, tj. več kot 114 milijard EUR. Skladi ESI bodo tako pomembno prispevali k cilju EU, da se vsaj 20 % proračuna EU porabi za podnebne ukrepe.

Glede na pomembnost in nujnost razvoja človeškega kapitala so države članice Evropskemu socialnemu skladu namenile večji delež sredstev kohezijske politike kot v prejšnjem programskem obdobju. Presežena sta bila tako minimalni delež ESS kot tudi minimalna dodelitev za socialno vključevanje, kar dokazuje pomembnost naložb na teh področjih. Sredstva ESS so osredotočena na financiranje naslednjih prioritet: dejavno vključevanje, dostop do zaposlitve, trajnostno vključevanje mladih na trg dela, zmanjševanje in preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja ter vseživljenjsko učenje.

Če so pretekle izkušnje pokazale, da financiranje iz skladov ESI zaradi pomanjkanja kritične mase ni imelo želenega učinka, se je z uvedbo strožjih zahtev zagotovilo, da so skladi ESI v obdobju 2014–2020 osredotočeni na ključna naložbena področja in ozka grla, ki zavirajo rast. Države članice so na podlagi razprav s Komisijo pogosto presegle pravne zahteve za tematsko osredotočenost sredstev iz ESRR. Tako so naložbe zdaj močneje usmerjene v podporo MSP in spodbujanje nizkoogljičnega gospodarstva, hkrati pa se po potrebi podpira tudi osnovna infrastruktura v manj razvitih regijah.

Čeprav je bilo v času odobritve programov že izpolnjenih okoli 75 % vseh predhodnih pogojenosti, pa to ni veljalo za približno 750 predhodnih pogojenosti (npr. za celostne načrte za prometne naložbe). Komisija se je zato z državami članicami dogovorila o akcijskih načrtih za izpolnitev teh pogojenosti najpozneje do konca leta 2016. Ti načrti bodo povečali uspešnost in učinkovitost naložb, ki jih podpirajo skladi ESI, vplivali pa bodo tudi na druge javne in zasebne naložbe ter podpirali izvrševanje zakonodaje in politik EU v državah članicah.

Na podlagi preteklih izkušenj z nezadostnim načrtovanjem na ključnih naložbenih področjih so bile v okviru reforme skladov ESI uvedene predhodne pogojenosti. Z njimi se zahteva, da so pred izvedbo naložb vzpostavljeni regulativni okviri in okviri politike ter da je na voljo zadostna upravna zmogljivost. Predhodne pogojenosti se uporabljajo za večino naložbenih področij, vključno z izboljšavami regionalnih strategij pametne specializacije za raziskave in inovacije ter strateškimi načrti v zvezi z vodnim in prometnim sektorjem, dejavnim vključevanjem, zdravstvenimi storitvami ter poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem.

V naslednjih letih bodo programi skladov ESI po potrebi prilagojeni na podlagi priporočil za posamezne države, tudi na predlog Komisije, da se zagotovi njena podpora strukturnim reformam v državah članicah. To kaže, da v vrsti držav članic s priporočili, ki se navezujejo na sklade ESI, obstaja tesna povezava med skladi ESI, procesom evropskega semestra in gospodarskimi prioritetami EU. Ta povezava prispeva k tretjemu stebru naložbenega načrta za Evropo, tj. k izboljšanju pogojev za naložbe.

izboljšanje trga delovne sile ter sistemov izobraževanja in usposabljanja in boljši dostop do njih,

Leta 2014 se je več kot dve tretjini priporočil za posamezne države nanašalo na naložbe na področju kohezijske politike in države članice so jih upoštevale pri pripravi prednostnih nalog programov. Skladi bodo tako glede na priporočila za posamezne države podpirali reforme na naslednjih področjih:

Izhodiščna točka Komisije za razprave z državami članicami glede prednostnih nalog pri financiranju partnerskih sporazumov in programov za obdobje 2014–2020 so bili cilji strategije Evropa 2020, ustrezna priporočila za posamezne države, sprejeta v okviru evropskega semestra, ter analiza socialno-ekonomskih razmer v posameznih državah članicah in regijah.

Na podlagi izkušenj iz prejšnjih programskih obdobij ter ob upoštevanju potrebe po boljši uporabi skladov ESI so bile z uredbami za obdobje 2014–2020 uvedene nekatere ključne reforme. Zaznamujejo jih bolj osredotočen pristop politike, večja usmerjenost v rezultate, trdni okvirni pogoji za naložbe, bolje usklajevana uporaba sredstev iz skladov ESI prek skupnega strateškega okvira ter boljše povezave med prednostnimi nalogami EU in regionalnimi potrebami.

Poleg tega se optimalna uporaba omejenih naložbenih sredstev zagotavlja s tesnejšimi povezavami in sinergijami med skladi ESI in drugimi finančnimi instrumenti EU, kot so Obzorje 2020, LIFE+, Sklad za azil, migracije in vključevanje, COMSPE, Erasmus+ ali instrument za povezovanje Evrope.

Kriza je močno vplivala na nacionalne in regionalne proračune ter skrčila sredstva za vse vrste naložb. Javne naložbe v EU so se med letoma 2008 in 2014 realno zmanjšale za okoli 15 %. Znatno so upadle tudi skupne naložbe, ki so zdaj okoli 300 milijard EUR pod vrednostjo, ki je bila običajna v preteklosti. Posledično se je znatno povečal pomen sredstev iz skladov ESI za sofinanciranje programov javnih naložb.

Napredek pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 je bil neenakomeren. Znaten napredek je bil dosežen pri prilagajanju na podnebne spremembe, energiji in izobraževanju, ne pa tudi pri doseganju ciljev na področju zaposlovanja in revščine. Napredek na področju raziskav in inovacij je bil prav tako omejen. Poleg tega so manj razvite regije in regije v prehodu dosegale dosti slabše rezultate od drugih regij pri večini ciljev strategije Evropa 2020. Da bi EU lahko uresničila svoje cilje, morajo te regije znatno izboljšati svoje rezultate. V tem okviru so države članice in Komisija razpravljale o programih v okviru skladov ESI za obdobje 2014–2020.

Evropska unija postopoma okreva po gospodarski krizi. Brezposelnost se zmanjšuje, realni BDP pa naj bi se leta 2015 povečal za 1,9 % in ostal rahlo nad ravnjo iz obdobja pred krizo. Vendar pa naj bi delež vse zaposlenih ostal pod ravnjo iz leta 2008. Kriza je izničila koristi gospodarske konvergence, ki je bila od leta 2000 dosežena v več evropskih regijah in državah članicah, ter s tem obrnila trend zmanjševanja regionalnih razlik in revščine.

V tem sporočilu so predstavljeni glavni rezultati pogajanj med organi držav članic in njihovimi partnerji, vključno z regionalnimi in lokalnimi akterji, ter Evropsko komisijo glede njihovih naložbenih programov po reformi skladov ESI. Sporočilo je bilo pripravljeno na podlagi zahteve iz člena 16(3) uredbe o skupnih določbah in v Prilogi II vsebuje podrobne podatke za vsako državo članico.

Skladi ESI prispevajo k naložbenemu načrtu za Evropo in dopolnjujejo Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) na več načinov: s spodbujanjem javnih in zasebnih naložb, podpiranjem strukturnih reform in izboljšanjem dostopa do financiranja. Pomembno bodo prispevali k političnim prioritetam nove Komisije, med katerimi so enotni digitalni trg, energetska unija in politike na področju podnebnih sprememb, enotni trg ter ekonomsko upravljanje, in sicer v skladu s priporočili za posamezne države, ki se izdajo v okviru evropskega semestra. Končni cilj vseh naložb skladov ESI je spodbujanje delovnih mest, rasti in naložb po vsej Evropi, pri čemer je poudarek na najmanj razvitih območjih. Naložbe prispevajo tudi k usklajenemu reševanju skupnih izzivov in k izkoriščanju skupnih možnosti s teritorialnim sodelovanjem in makroregionalnimi strategijami.

Obdobje po krizi je zagotovilo dodatno spodbudo za reformo načrtovanja in porabe sredstev iz skladov ESI. V času splošnega upadanja naložb je najvišja prioriteta doseganje čim večjega učinka skladov ESI, zlasti ker se v številnih državah iz njih financira glavnina javnih naložb. Reforma skladov je prinesla večji poudarek na rezultatih, bolj osredotočeno financiranje ter naložbe, ki temeljijo na boljšem strateškem načrtovanju in večji zmogljivosti za doseganje rezultatov. Skladi ESI so tako postali v prihodnost usmerjen instrument naložbene politike, ki Evropi omogoča, da uspešno premaguje današnje izzive in da bo pripravljena tudi na prihodnje izzive.

najpomembneje je, da se bodo sredstva skladov vlagala v znanja in kompetence ter prilagodljivost evropske delovne sile, s čimer se bo več deset milijonom ljudi, vključno z mladimi, omogočilo, da se usposabljajo, prekvalificirajo ali ustanovijo podjetje. Takšne priložnosti bodo na voljo tudi beguncem in zakonitim migrantom.

države članice bodo lahko po zaslugi naložb v infrastrukturo izboljšale življenje svojih prebivalcev in konkurenčnost poslovnega okolja. To velja zlasti za manj razvite države članice, ki bodo tako imele možnost, da dohitijo bolj razvite. Boljši dostop do kakovostnih širokopasovnih povezav ter storitev informacijske in komunikacijske tehnologije kot tudi boljša oskrba z vodo za več deset milijonov Evropejcev so le nekateri primeri dosežkov, ki se pričakujejo na podlagi uporabe skladov ESI;

Skladi ESI bodo do leta 2023 zagotovili kritično maso naložb v ključna prednostna področja EU, da bi s podporo ustvarjanju delovnih mest in ponovno vzpostavitvijo trajnostne evropske gospodarske rasti odgovorili na potrebe realnega sektorja. Države članice so se na primer zavezale k naslednjemu:

Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) so s proračunom v višini 454 milijard EUR za obdobje 2014–2020 glavni instrument naložbene politike Evropske unije.

Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov

Čeprav uredbe dopuščajo do 85-odstotno stopnjo sofinanciranja iz sklada ESRR, je vredno omeniti, da imajo programi Interreg, v katere so vključeni (večinoma javni) partnerji, ki že več let sodelujejo v okviru Interreg, pogosto nižjo stopnjo sofinanciranja. To kaže na vse večjo zrelost uveljavljenih mehanizmov sodelovanja v zadevnih regijah.

Programi v različni meri upoštevajo prizadevanja Evropske komisije za poenostavitev in zmanjšanje upravnih bremen za upravičence. Poenostavitev je deloma mogoča zaradi uskladitve pravil in vzorcev za različne programe Interreg. Poleg tega se pri glavnini programov izkoriščajo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, ki jih ponujajo uredbe, pri večini pa so bili sprejeti posebni ukrepi za zmanjšanje upravnega bremena, ki ga nosijo upravičenci.

Ureditve za usklajevanje med upravnimi strukturami programov Interreg in programov v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ se večinoma navezujejo na organizacijo: predstavniki programov Interreg sodelujejo v nacionalnih koordinacijskih organih za sklade ESI in so zato vključeni v proces odločanja.

Uvedba okvira uspešnosti predstavlja resničen izziv za programe sodelovanja, večinoma zaradi izrazitega pomanjkanja smiselnih čezmejnih in nadnacionalnih podatkov. Izhodiščne in ciljne vrednosti je težko opredeliti, kadar ni dovolj dokazov za posamezne čezmejne tokove.

Strukture upravljanja programov Interreg se v primerjavi s prejšnjim obdobjem niso bistveno spremenile. Vendar pa so bile v izvedbenih strukturah uvedene nekatere pomembne spremembe: opredeljena so bila tri nova nadnacionalna programska področja (Donava, Adrion in Balkan–Sredozemlje), za 13 programov čezmejnega sodelovanja pa so bili imenovani novi organi upravljanja.

Programi Interreg se med drugim navezujejo tudi na institucionalno sodelovanje, pri čemer je 790 milijonov EUR dodeljenih za vzpostavitev ali krepitev struktur sodelovanja ter za povečanje učinkovitosti javnih storitev. Poleg tega bodo nekateri programi prispevali k institucionalnemu sodelovanju s finančnimi sredstvi iz dejavnosti za posamezna področja, kot so okolje, storitve zdravstvenega varstva in socialno vključevanje.

Sledijo naložbe na področju prometa, na katerem se bo z izvajanjem 33 programov izboljševala splošna povezljivost, predvsem z naložbami v ceste in pristanišča ter s spodbujanjem čezmejnih multimodalnih, čistih in inteligentnih prometnih sistemov. Naložbe v železniški promet so zelo omejene zaradi razmeroma majhnega zneska sredstev, ki so v ta namen na voljo v okviru programov Interreg.

13 % proračuna za Interreg bo namenjenega spodbujanju vključujoče rasti. Z dejavnostmi v zvezi z zaposlovanjem ter izobraževanjem in usposabljanjem se bo zagotovilo mnogo več priložnosti za skupne pobude na področju zaposlovanja ali usposabljanja. Med pričakovanimi rezultati so:

Drugi največji delež financiranja predstavljajo naložbe v pametno rast, ki jim je namenjenih 27 % proračuna. Pri tem se bodo v okviru 46 programov opravile naložbe za krepitev raziskav in inovacij. Med pričakovanimi rezultati so:

Trajnostni rasti je namenjen daleč največji delež sredstev za Interreg. 41 % celotnega proračuna za Interreg v okviru ESRR se bo prek 73 programov sodelovanja namenilo ukrepom za izboljšanje okolja in za podporo skupnemu ukrepanju na področju gospodarjenja z vodo, ravnanja z odpadnimi vodami, ohranjanja in obnove habitatov, ohranjanja vrst, preprečevanja naravnih tveganj in tveganj, ki jih povzroči človek, (npr. poplave ali požari), trajnostnega turizma in energetske učinkovitosti. To je v skladu s splošnim prepričanjem, da varstvo okolja po svoji naravi ne pozna upravnih meja in torej pomeni skupno odgovornost, ki zahteva tesno usklajevanje in sodelovanje.

Sredstva za Interreg znašajo 10 milijard EUR, kar je skoraj 3 % sredstev ESRR, ESS in Kohezijskega sklada. V nadaljevanju navedeni podatki se navezujejo na sredstva v višini 9,1 milijarde EUR, ki bodo porabljena za naložbe v državah članicah EU in Efte (tj. brez programov na zunanjih mejah EU).

Evropsko teritorialno sodelovanje (ETS), znano tudi kot Interreg, je drugi glavni cilj kohezijske politike. Zagotavlja okvir za skupne ukrepe držav članic, da se poiščejo skupne rešitve za skupne težave. Sodelovanje, ki presega nacionalne meje, se spodbuja v okviru 79 programov, ki so organizirani v tri glavne skupine: čezmejni, nadnacionalni in medregionalni.

Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 14.12.2015 COM(2015) 639 final PRILOGA

PRILOGA II: Podatki po državah k Sporočilu Komisije Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov



PRILOGA II: PODATKI PO DRŽAVAH Kazalo AvstrijA BelgijA BolgarijA HrvaškA CipER ČeškA Danska EstonijA FrancijA NemčijA GrčijA MadžarskA IrskA ItalijA LatvijA LitvA

Luksemburg MaltA NizozemskA Poljska PortugalskA RomunijA SlovaškA Slovenija ŠpanijA ŠvedskA ZdruženO kraljestvO 1. Evropski strukturni in investicijski skladi v Avstriji Gospodarski in družbeni izzivi v kontekstu skladov ESI Zdi se, da Avstrija po fazi zadovoljivega gospodarskega razvoja, ki mu je sledila manjša upočasnitev zaradi krize, zdaj vstopa v fazo nižjih stopenj rasti. To lahko oteži njeno doseganje ciljev, povezanih z inovacijami, trgom dela in izobraževanjem, zmanjševanjem emisij CO2 ter učinkovito rabo virov. Šibka področja države predstavljajo inovacije in prenos tehnologij z raziskovalnih inštitutov na MSP ter zasebne naložbe v raziskave in razvoj. Na področju znanosti in tehnologije mora Avstrija izboljšati možnosti izobraževanja in zaposlitvene možnosti. Na splošno mora poskrbeti za večjo zaposljivost starejših, žensk, mladih in oseb priseljenskega porekla. Izboljšati mora tudi učinkovito rabo virov za spopadanje s povečevanjem emisij CO2, intenzivno uporabo nitratov v kmetijstvu in pomanjkanjem biotske raznovrstnosti v gozdarstvu. Politična priporočila EU za Avstrijo v okviru evropskega semestra se nanašajo na nekatere od teh težav, ki so del širših izzivov Avstrije, povezanih z upokojitveno starostjo, vzdržnostjo pokojninskega sistema, trgom dela ter izobraževanjem in kvalifikacijami. Glavne prednostne naloge in rezultati Skladi ESI bodo s spodbujanjem inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja Avstriji pomagali, da bi dosegla cilj in postala vodilna država na področju inovacij ter izpolnila ambiciozen cilj iz strategije Evropa 2020 glede porabe 3,76 % BDP za raziskave in razvoj. Podpirali bodo raziskovalno infrastrukturo in zmogljivosti na avstrijskih regionalnih področjih moči in vlogo države pri pomembnih evropskih projektih, kot sta Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture in Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture. 248 milijonov EUR bo namenjenih raziskavam in razvoju v MSP, da bi se povečalo število vodilnih tehnoloških podjetij in izboljšala inovativnost podjetij na splošno. 792 milijonov EUR bo namenjenih povečevanju konkurenčnosti MSP, predvsem na področju kmetijstva, industrije, storitev in akvakulture. Sredstva iz skladov ESI bodo prispevala k načrtovanem 3-odstotnem letnem povečanju števila novih zagonskih podjetij, zlasti v inovativnih sektorjih in sektorjih z intenzivno uporabo znanja, ter zagotovila podporo za načrtovano 5-odstotno letno povečanje števila MSP. Del sredstev bo namenjen za pomoč Avstriji pri doseganju njenih ciljev glede izboljšanja ali gradnje nove širokopasovne infrastrukture za 2,3 milijona prebivalcev podeželskih območij do leta 2030 ter za naložbe v prestrukturiranje in posodobitev približno 20 000 kmetij do leta 2023; ob tem bo izvedenih skoraj 650 projektov sodelovanja. Več kot 231 milijonov EUR bo namenjenih zmanjševanju emisij CO2 v vseh gospodarskih panogah. To bo vključevalo povečanje uporabe obnovljivih virov energije v podjetjih z 10 % na 12−13 %, pomoč podjetjem pri doseganju 5-odstotnega letnega povečanja učinkovitosti rabe virov ter financiranje lokalnih in regionalnih strategij za zmanjšanje emisij CO2. 1,27 milijarde EUR bo namenjene prilagajanju podnebnim spremembam ter preprečevanju in obvladovanju tveganj na podeželskih območjih, nadaljnje 1,28 milijarde EUR pa vložene v ohranjanje in varstvo okolja ter spodbujanje učinkovite rabe virov na podeželskih območjih. Sredstva iz EKSRP bodo Avstriji pomagala obnoviti, ohraniti in okrepiti biotsko raznovrstnost ter kmetijske in gozdarske sisteme z visoko ohranitveno vrednostjo. Za več kot 83 % kmetijskih zemljišč naj bi bile sklenjene pogodbe o upravljanju za podporo biotski raznovrstnosti/krajin, za 78 % pa pogodbe o upravljanju za izboljšanje upravljanja tal. 75 % kmetijskih zemljišč v državi bo prejelo podporo EKSRP za razvoj trajnostnega gospodarjenja z vodami. Sredstva iz ESPR bodo porabljena za zagotavljanje bolj trajnostnega ribištva in akvakulture, izboljšanje vodnih ekosistemov in vodne biotske raznovrstnosti ter povečanje letne nacionalne proizvodnje iz akvakulture za 5 000 ton do leta 2023. 123 milijonov EUR iz skladov ESI bo namenjenih spodbujanju trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja ter podpori mobilnosti delavcev, zlasti s podpiranjem celostnega trajnostnega razvoja na izbranih urbanih in podeželskih območjih ter povečevanjem zaposljivosti starejših delavcev, žensk, mladih (zlasti tistih s priseljenskim poreklom) in drugih skupin prebivalstva, ki jim grozi socialna izključenost. 553 milijonov EUR je na voljo za spodbujanje socialnega vključevanja ter za boj proti revščini in diskriminaciji; ta sredstva so večinoma namenjena podpori mladim in socialnim skupinam priseljenskega porekla (vključno z Romi). Vključujočo rast zato podpira približno 19 % dodeljenih sredstev iz skladov ESI. 243 milijonov EUR bo vloženih v izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje za spretnosti in vseživljenjsko učenje, zlasti da bi se dvignila izobrazbena raven prikrajšanih mladih ter podprla vseživljenjsko učenje in poklicno usposabljanje v kmetijstvu in gozdarstvu. Pričakuje se, da bo do leta 2023 skoraj 610 000 oseb izkoristilo možnosti usposabljanja.

Uporaba finančnih instrumentov in teritorialnih orodij Avstrija namerava finančnim instrumentom dodeliti približno 3 milijone EUR za kapitalske naložbe prek sklada HichTechFund Linz v Zgornji Avstriji, ki zagotavlja tvegani kapital mladim tehnološko usmerjenim podjetjem v fazi zbiranja sredstev/zagona in podjetjem v fazi širitve. Čeprav so naložbe v finančne instrumente precej manjše kot v obdobju 2007−2013, Avstriji uspeva zadovoljevati potrebe z uporabo obstoječih nacionalnih instrumentov, zato ni vrzeli, ki bi jo bilo treba odpraviti s finančnimi instrumenti, financiranimi iz skladov ESI. 27,2 milijona EUR (5 % vseh dodeljenih sredstev iz ESRR) bo porabljenih za celostni trajnostni urbani razvoj na Dunaju in v Zgornji Avstriji. Na Dunaju bo sofinanciran laboratorij za celovite hidravlične raziskave na področju gospodarjenja z vodami (Responsible River Modelling Centre), ki bo prispeval k strategiji EU za Podonavje. Tirolska bo prejela 5,5 milijona EUR, da bo sedem njenih podregij delovalo kot pilotni primer za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost. Pričakuje se, da bodo lokalna partnerstva na podeželskih območjih ustvarila 800 delovnih mest. Ključne informacije Kohezijska politika (ESS, ESRR) EKSRP ESPR ETS Št. programov 2 (nacionalna) 1 1 10 Razpoložljiva sredstva (v EUR) 978 349 432 3 937 551 997 6 965 000 1 061 990 384 2. Temeljni pogoji za uspešno in učinkovito uporabo skladov ESI Avstrija je izpolnila vse veljavne predhodne pogojenosti za uspešno in učinkovito uporabo skladov ESI. Komisija se je pred sprejetjem programov prepričala, da je Avstrija oblikovala potrebne regulativne pogoje za podporo raziskavam in inovacijam, zlasti da je pripravila strategijo pametne specializacije na nacionalni in regionalni ravni. 3. Upravljanje skladov ESI V Avstriji bosta financiranje iz skladov ESI usklajevala urad zveznega kanclerja in avstrijska konferenca za prostorsko načrtovanje. Država je zmanjšala število programov v okviru skladov ESI s trinajst v obdobju 2007−2013 na štiri, s čimer je poenostavila izvajanje. Zdaj ima namesto devetih regionalnih programov en vsedržavni program ESRR in en program ESS namesto dveh. Zmanjšala je tudi število organov upravljanja, in sicer z enajst na dva. Število posredniških organov ESRR se je zmanjšalo s 36 na 16, revizijski organi in organi za potrjevanje v okviru ESRR pa krepijo svojo upravno zmogljivost. Ker pomemben posredniški organ ne bo več ustvarjal izdatkov, pomembnih za financiranje iz ESS, bo Komisija spremljala sposobnost Avstrije za črpanje sredstev ESS ter poskušala pridobiti zagotovilo, da so novi sistemi spremljanja in nadzora zanesljivi. 4. Poenostavitev za upravičence Avstrija bo za dodatno zmanjšanje upravnega bremena upravičencev spremenila nacionalna pravila o upravičenosti, povezana z ESRR in ESS, in določbe zakona o proračunu, tako da bodo bolj usklajeni in dosledni. Vzpostavila bo tudi sisteme e-upravljanja, ki bodo vključevali zahtevke in poročanje, ter po potrebi razmislila o uvedbi možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov ter standardnih stroškov na enoto v nacionalna in regionalna pravila o upravičenosti.

1. Evropski strukturni in investicijski skladi v Belgiji Gospodarski in družbeni izzivi v kontekstu skladov ESI Po nekaj letih stagnacije je Belgija znova beležila rast, postala je bolj konkurenčna, njen fiskalni okvir se je izboljšal, medtem ko naj bi se naraščajoči javni dolg leta 2016 ustalil na približno 107 % BDP. Vendar pa mora država še vedno zagotoviti fiskalno vzdržnost in nadaljevati strukturne reforme, povišati stopnjo zaposlenosti in še naprej izboljševati konkurenčnost. Rezultati Belgije glede na cilje strategije Evropa 2020 in politična priporočila EU v okviru evropskega semestra kažejo na potrebo po izboljšanju delovanja njenega trga dela, zlasti z zmanjšanjem negativnih finančnih spodbud za delo, olajšanjem dostopa do trga dela posebnim ciljnim skupinam ter reševanjem problema pomanjkanja kompetenc ter njihove neusklajenosti s potrebami trga dela. Zagotoviti mora tudi, da se bodo plače razvijale v skladu s produktivnostjo. Poleg tega bi lahko Belgija z jasnejšim osredotočanjem na modernizacijo, inovacije ter raziskave in razvoj nadalje izboljšala svojo uspešnost v zvezi z vidiki konkurenčnosti, ki niso povezani s stroški. Če želi doseči za leto 2020 zastavljene cilje glede emisij toplogrednih plinov, mora povečati uporabo trajnostnih in multimodalnih prevoznih sredstev. Poleg tega bo država s spodbujanjem proizvodnje energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti izboljšala splošno gospodarsko učinkovitost, zmanjšala odvisnost od uvoza, izboljšala stanje plačilne bilance, zmanjšala občutljivost gospodarstva za zunanje cenovne šoke in zmanjšala emisije toplogrednih plinov. Belgija ima resne in vedno hujše težave s prometno preobremenjenostjo, njena zvezna vlada in regionalne vlade pa še niso sprejele konkretnih ukrepov za odpravo teh težav. Glavne prednostne naloge in rezultati Belgija bo sredstva iz skladov ESI v obdobju 2014−2020 porabila za ključne tematske cilje v skladu s strategijo Evropa 2020. Približno 28 % teh sredstev bo namenila spodbujanju inovacijam prijaznega poslovnega okolja. S tem bo povečala konkurenčnost MSP, izboljšala rezultate na področju inovacij in raziskav ter spodbudila razvoj e-gospodarstva. V tem okviru se bo država osredotočila na razvoj sinergij med podjetji, središči za raziskave in razvoj ter visokošolskimi ustanovami. Približno 8 000 belgijskih podjetij bo prejelo podporo za produktivne naložbe, okoli 1 000 pa jih bo sodelovalo z raziskovalnimi ustanovami. Hkrati bo približno 45 % kmetij posodobljenih in prestrukturiranih, da bi se povečala njihova konkurenčnost. Sredstva iz skladov ESI bodo Belgiji pomagala, da do leta 2020 doseže 73,2-odstotno zaposlenost (v primerjavi s 67,3 % leta 2014). Naložba v višini 1,1 milijarde EUR bo namenjena povečanju človeškega kapitala in izboljšanju udeležbe na trgu dela z izboljšanjem izobraževanja na vseh stopnjah, spodbujanjem socialne vključenosti in zagotavljanjem pomoči najranljivejšim skupinam v družbi (zlasti mladim in dolgotrajno brezposelnim) pri iskanju dela. Cilj je pomagati približno 460 000 osebam, da bi našle zaposlitev, ustanovile lastno podjetje, se ponovno vključile v izobraževanje ali se udeležile usposabljanja.

Na področju energije in podnebnih sprememb bo 657 milijonov EUR namenjenih spodbujanju trajnostne in učinkovite rabe naravnih virov ter zagotavljanju naložb za podporo prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, zlasti z naložbami v energetsko učinkovitost. V obdobju 2014−2020 bo 114 milijonov EUR sredstev iz skladov ESI porabljenih za povečanje energetske učinkovitosti stavb (prostori podjetij, javne stavbe in stanovanjski objekti) ter izboljšanje daljinskega ogrevanja in soproizvodnje z visokim izkoristkom. Projekti, podprti s skladi ESI, bodo pomagali zmanjšati emisije toplogrednih plinov za približno 11 000 ton ekvivalenta CO2 in ustvariti za 11 MW dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. 64 milijonov EUR bo dodeljenih za prehod na energetsko učinkovit prometni sektor z manjšimi emisijami CO2. Sredstva, namenjena za ribištvo, se bodo še naprej osredotočala na zagotavljanje bolj trajnostnega ribištva in akvakulture, izboljševanje morskih ekosistemov in vodne biotske raznovrstnosti ter zmanjševanje naključnega ulova. Modernizacijo belgijskega kmetijstva bi morali spremljati trajnostne kmetijske prakse, ekološko gospodarjenje z zemljišči in naložbe v nove tehnologije. Podpora za razvoj ekološkega kmetovanja bo zagotovljena za več kot 85 000 ha zemljišč, medtem ko bodo kmetijsko-okoljski in podnebni ukrepi namenjeni varstvu več kot 160 000 ha zemljišč. Uporaba finančnih instrumentov in teritorialnih orodij Belgija za finančne instrumente namenja približno 98 milijonov EUR, večinoma za podporo MSP in energetski učinkovitosti. Instrumenti so načrtovani samo v Valoniji in Bruslju, v Flandriji pa ne. Belgija bi si morala prizadevati, da bi poleg že obstoječih nacionalnih in regionalnih instrumentov uporabljala tudi finančne instrumente, financirane iz skladov ESI. Cilj strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, je zajeti približno 70 % podeželskega prebivalstva Flandrije in eno tretjino podeželskega prebivalstva Valonije. V Flandriji (Limburg, Kempen in West-Vlaanderen) so načrtovane tri celostne teritorialne naložbe. Programi za regijo Bruselj − glavno mesto so v celoti urbani. S celostnimi teritorialnimi naložbami v Limburgu in Kempnu se bodo odpravljale težave, povezane s preusmeritvijo industrije. Ključne informacije Kohezijska politika (ESS, ESRR, KS, PZM) EKSRP ESPR ETS Št. programov 7 (regionalnih) 2 1 7 Razpoložljiva sredstva (v EUR) 2 020 742 087 647 797 759 41 746 051 1 378 392 541 2. Temeljni pogoji za uspešno in učinkovito uporabo skladov ESI Predhodna pogojenost v zvezi s strategijo pametne specializacije še ni v celoti izpolnjena za Valonijo in regijo Bruselj − glavno mesto, zato so bili v skladu s tem pripravljeni akcijski načrti. Regija Bruselj – glavno mesto ima v okviru programa ESRR tudi akcijski načrt, povezan z energetsko problematiko. 3. Upravljanje skladov ESI V Valoniji so se odločili, da bodo v obdobju 2014−2020 ohranili prakso skupnih odborov za spremljanje ESRR-ESS. Odbori za spremljanje za EKSRP bodo ostali ločeni. 4. Poenostavitev za upravičence Organi upravljanja za sklade ESI trenutno načrtujejo razširjeno uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Z večjo uporabo IKT se je upravno breme prejemnikov sredstev in javnih organov pomembno zmanjšalo.

1. Evropski strukturni in investicijski skladi v Bolgariji Gospodarski in družbeni izzivi v kontekstu skladov ESI Gospodarska uspešnost Bolgarije je bila tudi v obdobju po krizi zadržana. Po upadu gospodarske dejavnosti leta 2009 se je rast gibala okrog 1 % letno. Dolgoročno vzdržno rast ovirajo strukturna ozka grla, kot so neusklajenosti med povpraševanjem po kompetencah in njihovo ponudbo na trgu dela, nenehno upadanje števila delovno sposobnega prebivalstva, najnižja delovna produktivnost in najvišja energetska intenzivnost proizvodnje v EU ter neučinkovito gospodarjenje z naravnimi viri, kot je voda. Javne storitve so neučinkovite in slabe kakovosti zaradi omejenega napredka reforme uprave in pravosodja. Zato so bila politična priporočila v okviru evropskega semestra osredotočena na trg dela, socialno vključenost, kakovost izobraževanja, inovacijam prijazno poslovno okolje, energetsko učinkovitost in krepitev upravne zmogljivosti. Te prednostne naloge so upoštevane v programih skladov ESI za Bolgarijo za obdobje 2014−2020, v okviru katerih bodo sredstva vložena v vseh 11 tematskih ciljev. Glavne prednostne naloge in rezultati Skladi ESI bodo prispevali k povišanju stopnje zaposlenosti, zagotovitvi visokokakovostnega človeškega kapitala z boljšim izobraževanjem, izboljšanju kvalifikacij in spretnosti, izboljšanju zdravja in zdravstvenega varstva, pri čemer bo poseben poudarek na mladih, starejših in prikrajšanih skupinah prebivalstva, kot so Romi. Cilj Bolgarije je povišati stopnjo zaposlenosti oseb, starih od 20 do 64 let, s 63,5 % leta 2013 na 76 % leta 2020. Za starejše (55−64 let) je cilj doseči 53-odstotno stopnjo zaposlenosti do leta 2020, medtem ko je na področju brezposelnosti mladih cilj za leto 2020 7 %. Za povečanje socialne vključenosti zapostavljenega in ranljivejšega dela prebivalstva si je Bolgarija zadala cilj, da se bo do leta 2020 za 260 000 zmanjšalo število ljudi, ki živijo v revščini. Poleg tega bo več tisoč otrokom, vključno z invalidi, zagotovljen boljši dostop do zdravstvenega varstva. Pričakuje se, da se bodo s sredstvi iz skladov ESI izboljšale kvalifikacije približno 100 000 oseb, pomagalo najti zaposlitev 28 000 iskalcem zaposlitve, financirali ukrepi na področju zaposlovanja in usposabljanja za pomoč 17 000 mladim ter zagotovilo vseživljenjsko učenje za 160 000 oseb. Na področju izobraževanja bo približno 1 500 šol prejelo podporo iz skladov ESI, kar bo 160 000 učencem zagotovilo možnost, da razvijajo svoja znanja in spretnosti. Približno 30 000 študentov bo prejelo štipendijo, na tisoče dijakov pa bo deležnih poklicnega usmerjanja in usposabljanja v dejanskem delovnem okolju.

Sredstva iz skladov ESI bodo pomagala izboljšati poslovno okolje v Bolgariji s krepitvijo na znanju temelječe konkurenčnosti MSP. Do leta 2020 bi moralo biti v Bolgariji 1,5 % BDP namenjenega raziskavam in razvoju. 528 milijonov EUR iz skladov ESI bo namenjenih podpori inovacijam v podjetjih, ustanavljanju inovativnih zagonskih podjetij ter izboljšanju infrastrukture za inovacije in raziskave. Sredstva iz skladov ESI bodo porabljena za povečanje konkurenčnosti in okoljske prijaznosti 3 500 kmetij in 120 podjetij v gozdarskem sektorju, s čimer bodo na podeželskih območjih ustvarjena delovna mesta v kmetijstvu in nekmetijskih panogah. Več kot 4 000 malih kmetov bo prejelo podporo za razvoj kmetij, 1 630 mladih kmetov pa bo prejelo zagonsko pomoč. Na področju ribištva bodo sredstva iz skladov ESI namenjena naložbam in inovacijam za zmanjšanje negativnega vpliva ribolovnih dejavnosti na morsko okolje ter podpori MSP v akvakulturi in predelavi. Naložbe s pomočjo sredstev iz skladov ESI v Bolgariji bi morale voditi do 25-odstotnega povečanja energetske učinkovitosti v gospodinjstvih, industriji, storitvah in prometu. Do leta 2020 bi moral delež obnovljivih virov energije v končni bruto porabi energije znašati 16 %. Sredstva iz skladov ESI bodo vložena tudi v gospodarjenje z vodami in ravnanje z odpadki, ohranjanje naravnih virov, biotsko raznovrstnost in preprečevanje tveganja podnebnih sprememb. 1,6 milijarde EUR iz skladov ESI bo namenjene posodobitvi prometne infrastrukture v Bolgariji, zagotovitvi boljših povezav med regijami in s sosednjimi državami, izboljšanju dostopa do storitev ter spodbujanju trgovine in turizma. Zgrajenih bo 190 km prog v železniškem omrežju TEN-T, 62 km avtocest v omrežju TEN-T in 8 km proge podzemne železnice v Sofiji, zaradi česar naj bi se število voženj s podzemno železnico do leta 2023 povečalo z 80 na 105 milijonov na leto. Dobro upravljanje je eden od glavnih izzivov za Bolgarijo. Človeške vire v javni upravi in sodstvu je treba pravilno upravljati in razvijati. Zato bodo sredstva iz skladov ESI namenjena razvoju področij, kot sta e-uprava in e-sodstvo, ter vzpostavitvi kakovostnih storitev za državljane in podjetja. Do leta 2020 bi se moral čas, potreben za zagotovitev upravnih storitev, primerjavi z letom 2013 skrajšati za 50 %, povprečno trajanje kazenskih in civilnih postopkov pa za 10%. Uporaba finančnih instrumentov in teritorialnih orodij 612 milijonov EUR iz proračuna ESRR, Kohezijskega sklada in ESS je namenjenih finančnim instrumentom, kar je 70 % več kot v obdobju 2007−2013. Večina podpore bo usmerjana v energetsko učinkovitost, sektor odpadkov in vodni sektor, MSP, urbanistični razvoj in turizem. Bolgarija se je s prispevkom v višini 102 milijona EUR pridružila tudi pobudi za MSP. Skladi ESI se bodo uporabljali tudi za prispevanje k lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, na podeželskih območjih in območjih, ki so odvisna od ribištva, s čimer bo ustvarjenih 600 delovnih mest. Tretjina bolgarskega podeželskega prebivalstva bo imela koristi od izboljšane infrastrukture po zaslugi sredstev iz skladov ESI. Ključne informacije Kohezijska politika (ESS, ESRR, KS, PZM) EKSRP ESPR ETS Št. programov 7 (nacionalnih) 1 1 8 Razpoložljiva sredstva (v EUR) 7 422 791 277 2 366 716 966 88 066 622 701 131 995 2. Temeljni pogoji za uspešno in učinkovito uporabo skladov ESI Še vedno so neizpolnjene tri od posebnih predhodnih pogojenosti, ki se uporabljajo za ESPR, in sedem od enajstih tematskih predhodnih pogojenosti, zlasti za pametno specializacijo, vodo, promet, zdravje in digitalno rast, neizpolnjena pa je ostala tudi ključna splošna predhodna pogojenost za javna naročila. Vendar pa je Bolgarija pripravila akcijske načrte za izpolnitev vseh predhodnih pogojenosti najpozneje do konca leta 2016. 3. Upravljanje skladov ESI Za načrtovanje, upravljanje in spremljanje programov skladov ESI v Bolgariji ter nadzor nad njimi sta odgovorna namestnik ministrskega predsednika, pristojen za upravljanje skladov EU, in centralna enota za usklajevanje pri Svetu ministrov. Namestnik ministrskega predsednika usklajuje svet za usklajevanje upravljanja skladov EU, v katerega so vključena vsa ministrstva, pristojna za sklade EU, in mu predseduje. Različni programi skladov ESI vključujejo ukrepe za okrepitev upravne zmogljivosti organov, pristojnih za usklajevanje, upravljanje, izvajanje, plačila in nadzor. Upravičenci projektov, kot so občine ter sodni in institucionalni upravičenci v prometnem sektorju, so upravičeni tudi do pomoči za okrepitev svoje upravne zmogljivosti. Mednarodne finančne institucije, kot so Evropska investicijska banka, Svetovna banka in Evropska banka za obnovo in razvoj, zagotavljajo strokovno znanje. 4. Poenostavitev za upravičence Bolgarski organi si prizadevajo za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev projektov, tako da uvajajo računalniško podprto komunikacijo med upravičenci in organi upravljanja, kjer je to mogoče. To vključuje elektronsko predložitev predlogov projektov in poročanje o projektih ter poenostavitev in povečanje učinkovitosti upravnih postopkov. Obrazci za vložitev zahtevka in poročanje bodo na primer standardizirani, uvedena bodo pravila za poenostavljene stroške pri sporočanju izdatkov, različni revizijski in inšpekcijski organi pa bodo uskladili inšpekcijske preglede.

1. Evropski strukturni in investicijski skladi na Hrvaškem Gospodarski in družbeni izzivi v kontekstu skladov ESI Zaradi dolgotrajne recesije se je realni BDP Hrvaške zmanjšal za približno 12,5 %, medtem ko se je stopnja brezposelnosti podvojila z 8,6 % leta 2008 na 17,3 % leta 2014. V zadnjih letih je postala očitna potreba po strukturnih spremembah, zlasti za odpravo fiskalnih neravnovesij, izvedbo reforme trga dela, razvoj vzdržnih sistemov socialnega in zdravstvenega varstva, izboljšanje poslovnega okolja ter reformo državne uprave in sodstva. Nacionalni organi so v okviru evropskega semestra izvedli niz reform. Velik del sredstev iz skladov ESI, ki so bila za obdobje 2014−2020 dodeljena v višini 10,676 milijarde EUR, je namenjen izvajanju reform in doseganju nacionalnih ciljev v okviru strategije Evropa 2020.

Glavne prednostne naloge in rezultati Skladi ESI se bodo uporabljali za spodbujanje raziskav, razvoja in inovacij na Hrvaškem, povečanje inovativnosti in konkurenčnosti njenega gospodarstva ter zagotavljanje pomoči pri izpolnjevanju nacionalne zaveze, da bo do leta 2020 1,4 % BDP namenjenega raziskavam in razvoju (leta 2012: 0,75 %). Hrvaška namerava do leta 2023 tudi povečati dodano vrednost na zaposlenega v MSP za 50 %. Hrvaška ima eno najnižjih stopenj udeležbe na trgu dela v EU, kar vpliva zlasti na mlade, nizko kvalificirane, starejše delavce in ženske. Nacionalni cilj Hrvaške je 65,2-odstotna stopnja zaposlenosti do leta 2020 (leta 2012: 55,4 %), s posebnim poudarkom na povečevanju zaposljivosti mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. V tem okviru bodo skladi ESI poskušali odpraviti neusklajenost med povpraševanjem po kompetencah delavcev in njihovo ponudbo, in sicer z reformo terciarnega izobraževanja in javnega zavoda za zaposlovanje, pa tudi s podporo poklicnemu izobraževanju in usposabljanju ter vseživljenjskemu učenju. Sredstva bodo namenjena tudi podpori samozaposlovanju in zmanjšanju dolgotrajne brezposelnosti. Hrvaška bo porabila sredstva iz skladov ESI za izgradnjo infrastrukture, ki lahko poveča gospodarsko rast: poudarek bo na razvoju ključnih omrežij (TEN-T), trajnostnem urbanem prometu in povečanju dostopnosti njenih regij. Poleg tega je cilj Hrvaške do leta 2023 za 53 % gospodinjstev zagotoviti pokritost s širokopasovnim omrežjem (v primerjavi s 33 % leta 2013). Sredstva iz skladov ESI bodo namenjena tudi izvajanju okoljskega pravnega reda EU: cilj je, da bi bilo do leta 2023 milijon prebivalcev deležnih boljše oskrbe z vodo in boljšega čiščenja odpadnih voda. Sredstva bodo porabljena tudi za zmanjšanje deleža komunalnih odpadkov, ki se odlagajo na odlagališčih, s 83 % leta 2012 na 35 %, implementacijo 40 % hrvaškega okvira za upravljanje omrežja Natura 2000 in zagotovitev razpoložljivosti informacij o kakovosti zraka za 100 % prebivalstva na urbanih območjih. Več kot 160 milijonov EUR sredstev iz skladov ESI bo vloženih v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, medtem ko bi morala povprečna letna potreba po energiji za ogrevanje in hlajenje v rekonstruiranih javnih stavbah do leta 2023 znašati 50 kWh/m2 (250 kWh/m2 leta 2013). Hrvaška se spopada s socialnimi izzivi, ki se kažejo v visoki stopnji revščine in socialne izključenosti. Nacionalni cilj je, da se število oseb, ki jim grozita revščina ali socialna izključenost, do leta 2020 zmanjša za 150 000. Za dosego tega cilja bodo sredstva iz skladov ESI vložena v spodbujanje socialne vključenosti ranljivih skupin in njihovega vključevanja na trg dela, izboljšanje dostopa do zdravstvenega varstva, izboljšanje dostopa do visokokakovostnih socialnih storitev (vključno s podporo za prehod z institucionalnih storitev na storitve, ki temeljijo na skupnosti), preprečevanje diskriminacije in boj proti njej, razvoj socialnega podjetništva in izvajanje projektov prenove mest. Sredstva iz skladov ESI bodo uporabljena tudi za podporo nacionalni reformi hrvaške javne uprave z boljšim in preudarnim upravljanjem javnih financ, ukinitvijo nepotrebnih postopkov, razvojem e-uprave in bojem proti korupciji. Poleg tega se bo še naprej razvijal dialog s socialnimi partnerji in civilno družbo, pravosodni sistem pa bo s pospešitvijo pravnih postopkov in zagotavljanjem nepristranskosti postal učinkovitejši. Skladi ESI bodo prispevali k povečanju konkurenčnosti in okoljske prijaznosti hrvaške živilske proizvodnje, akvakulture in ribištva. Sredstva bodo porabljena za prestrukturiranje in posodobitev več kot 1 800 kmetij, zagotovitev zagonske pomoči najmanj 1 000 mladim kmetom, da se spodbudi generacijska pomladitev na podeželskih območjih, ter podporo za uporabo pogodb o upravljanju za spodbujanje biotske raznovrstnosti, ki bodo zajemale več kot 101 000 ha kmetijskih zemljišč. Hrvaška namerava doseči tudi uravnotežen regionalni razvoj in zmanjšati upad gospodarske rasti na podeželskih območjih, vključno z razvojem alternativnih gospodarskih dejavnosti. Poleg tega se bodo skladi ESI uporabljali za izboljšanje in diverzifikacijo lokalnega gospodarstva obalnih območij, okrepitev potenciala rasti v morskem in pomorskem sektorju, povečanje vzdržnosti ribolova in akvakulture ter okrepitev vodnih ekosistemov in biotske raznovrstnosti. Zlasti obseg proizvodnje iz akvakulture naj bi se predvidoma povečal za 400 %. Uporaba finančnih instrumentov in teritorialnih orodij Hrvaška pričakuje, da bo več kot 440 milijonov EUR iz skladov ESI dodelila za finančne instrumente za zagotovitev podpore za MSP, raziskave, razvoj in inovacije, energetsko učinkovitost, mestni promet ter samozaposlovanje in socialno podjetništvo. Glede na to, da država v prejšnjem programskem obdobju ni imela finančnih instrumentov, gre za ambiciozen program. Morala bo podrobneje preučiti možnosti uporabe finančnih instrumentov na področju IKT, urbanega razvoja in prometne infrastrukture. Hrvaška bo najmanj 400 milijonov EUR namenila celostnim teritorialnim naložbam za trajnostni urbani razvoj ter projektom lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na podeželskih, ribolovnih in pomorskih območjih. V strategije lokalnega razvoja v okviru programa LEADER bo v programskem obdobju 2014−2020 vključenih 1,5 milijona prebivalcev podeželskih območij. Ključne informacije Kohezijska politika (ESS, ESRR, KS, PZM) EKSRP ESPR ETS Št. programov 2 (nacionalna) 1 1 9 Razpoložljiva sredstva (v EUR) 8 463 255 776 2 026 222 500 252 643 138 1 201 084 956 2. Temeljni pogoji za uspešno in učinkovito uporabo skladov ESI Hrvaška bo pred koncem leta 2016 sprejela niz strategij in naložbenih načrtov za izpolnitev predhodnih pogojenosti za uspešno in učinkovito porabo sredstev iz skladov ESI. Med drugim načrtuje sprejetje strategije pametne specializacije, strategije za razvoj širokopasovnih omrežij, digitalne strategije, strategije za obvladovanje naravnih tveganj, strategije določanja cen vode, načrta upravljanja povodij, načrtov ravnanja z odpadki in programov za preprečevanje nastajanja odpadkov, celostne prometne strategije, krovnega načrta za bolnišnice, programa za razvoj sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter strategije za razvoj javne uprave. Dve od posebnih predhodnih pogojenosti, ki se uporabljata za ESPR in sta povezani z upravno zmogljivostjo za izvajanje nadzora in poročanje o ribolovni dejavnosti, sta le delno izpolnjeni; akcijska načrta za njuno izpolnitev bi bilo treba izvesti do 31. decembra 2016. 3. Upravljanje skladov ESI Izvajanje štirih nacionalnih programov in programov evropskega teritorialnega sodelovanja bo usklajeval nacionalni (vladni) odbor za usklajevanje. Glede na veliko povečanje sredstev iz skladov ESI na Hrvaškem v obdobju 2014−2020 bi bilo treba bistveno povečati tehnične in upravne zmogljivosti na ravni sistema upravljanja in nadzora, pa tudi na ravni upravičencev. 4. Poenostavitev za upravičence Razvita bodo različna orodja, vključno s spletno stranjo za upravičence, usklajenim mehanizmom za zagotavljanje informacij o skladih ESI ter poenostavitvijo postopkov za predložitev in izbor projektov. Hrvaška je predvidela tudi uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov.

1. Evropski strukturni in investicijski skladi na Cipru

Gospodarski in družbeni izzivi v kontekstu skladov ESI Kot pogoj za finančni sveženj za Ciper v višini 10 milijard EUR (sestavljen iz 9 milijard EUR v okviru evropskega mehanizma za stabilnost in 1 milijarde EUR iz MDS) se v državi izvaja program makroekonomske prilagoditve, ki zajema obdobje 2013−2016. Glede na še vedno zapleteno gospodarsko okolje Ciper zaostaja pri doseganju nekaterih nacionalnih ciljev za strategijo Evropa 2020. Sedanji stopnji zaposlenosti in revščine se močno razlikujeta od ustreznih nacionalnih ciljev. Čeprav sta se oba kazalnika izobraževanja iz strategije Evropa 2020 v letu 2014 izboljšala in sta skladna z nacionalnimi cilji, ima Ciper najnižjo stopnjo zaposljivosti novih diplomantov v EU (64,9 % v primerjavi s povprečjem EU, ki je 80,7 % za leto 2013). Delež BDP, ki ga država namenja raziskavam in razvoju, je še vedno nekoliko nižji od nacionalnega cilja. Podnebni kazalniki iz strategije Evropa 2020 se razvijajo v skladu z zastavljenim ciljem: kazalnik energetske učinkovitosti za leto 2013 je presegel vmesni letni cilj, kazalnik za obnovljive vire energije pa je zadovoljiv. Vendar pa je okoljska učinkovitost Cipra še vedno zelo slaba, zlasti glede ravnanja s trdnimi odpadki, kjer so stopnje recikliranja nizke. Glavne prednostne naloge in rezultati Programi skladov ESI v obdobju 2014−2020 so usmerjeni v tri ključne prednostne naloge: 1) konkurenčnost; 2) zaposlovanje in socialno vključevanje ter 3) trajnostno rabo in varstvo naravnih virov. Sredstva iz skladov ESI bodo namenjena strukturni diverzifikaciji gospodarstva in izboljšanju njegove konkurenčnosti s krepitvijo poslovnih inovacij ter spodbujanjem sodelovanja med podjetji in raziskovalnimi ustanovami na področjih, opredeljenih v strategiji pametne specializacije. Spodbujala se bosta podjetništvo in konkurenčnost MSP, zlasti v turizmu, živilskem sektorju in akvakulturi (proizvodnja naj bi se povečala za 46 %). S sredstvi iz skladov ESI naj bi bilo podprtih več kot 600 MSP in ustvarjenih 1 200 novih delovnih mest, medtem ko naj bi se delež BDP za raziskave in razvoj povečal s 0,47 % leta 2012 na 0,5 % leta 2020, kar naj bi spodbudilo tudi zasebne naložbe. V sektorju ribištva se bodo naložbe iz skladov ESI porabile za zmanjšanje negativnega vpliva ribolovnih dejavnosti na morsko okolje ter za podporo MSP v akvakulturi in predelavi. Ciper pričakuje, da se bosta z naložbami v IKT spodbudila e-uprava in digitalno podjetništvo ter da se bo povečala uporaba IKT v MSP. Pričakuje tudi, da bo z visokohitrostnimi širokopasovnimi povezavami pokritih 50 % gospodinjstev, medtem ko naj bi se uporaba IKT med državljani povečala za 10 %, med MSP pa za 6 %. Skladi ESI bodo vlagali v zaposlovanje in socialno kohezijo ter tako pomagali povečati zaposlitvene možnosti, pri čemer se bodo osredotočili na ranljive skupine, kot so brezposelni, dolgotrajno brezposelni in zlasti mladi. Za podporo tej zadnji skupini se bo uporabljala tudi pobuda za zaposlovanje mladih. Pričakuje se, da bo imelo od ukrepov v okviru skladov ESI koristi več kot 14 000 brezposelnih, od tega večinoma (9 000) mladi: 5 800 jih bo prejelo podporo v okviru pobude za zaposlovanje mladih, preostali pa iz ESS. Po zaslugi podpore iz skladov ESI naj bi se stopnja udeležbe na trgu dela in stopnja zaposlenosti povišali, da bi bil leta 2020 dosežen cilj 75−77 % (leta 2014: 67,3 %). S sredstvi iz skladov ESI naj bi se izboljšala tudi javna uprava. Poleg tega se bo izboljšalo socialno vključevanje z zagotovitvijo pomoči ranljivim osebam pri udeležbi na trgu dela in s podporo ustanovitvi 180 socialnih podjetij. To bo Cipru pomagalo izpolniti cilj glede zmanjšanja revščine na 19,3 % leta 2020 (s 27,8 % leta 2013). Skladi ESI naj bi prispevali tudi k izboljšanju vseživljenjskega učenja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti z usklajevanjem pridobljenih kompetenc s potrebami na trgu dela. S sredstvi iz skladov bo Cipru zagotovljena pomoč za prehod na nizkoogljično in z viri gospodarno gospodarstvo, tako da se bosta spodbujala energetska učinkovitost (cilj za leto 2020 je 14,3 % v primerjavi z 12,3 % leta 2011) in poraba energije iz obnovljivih virov (13 % leta 2020 v primerjavi s 7,7 % leta 2011). Poleg tega bo približno 3 500 gospodinjstvom zagotovljena pomoč za izboljšanje njihove porabe energije, da se bodo lahko uvrstila v višji razred energetske učinkovitosti. Sredstva iz skladov ESI bodo namenjena obravnavanju nujne potrebe Cipra po uskladitvi z zahtevami EU na področju ravnanja s trdnimi in tekočimi odpadki. Ciper naj bil povišal stopnjo recikliranja na 50 %, 2 300 gospodinjstev (glede na populacijski ekvivalent) pa bo deležnih boljšega čiščenja odpadne vode. Skladi ESI se bodo uporabljali tudi za dokončanje naložb v pristanišče TENT-T na Cipru in njegove povezave. S tem naj bi se prevoz blaga povečal s 300 000 TEU (Twenty-foot Equivalent Unit) na 1 milijon TEU. Z izboljšavami urbane mobilnosti, zlasti v Nikoziji, bi se moralo število oseb, ki uporabljalo javni prevoz, podvojiti. Podpora iz EKSRP se bo osredotočala na naložbe za spodbujanje trajnostnega upravljanja in rabe naravnih virov, ohranjanje biotske raznovrstnosti, prilagajanje podnebnim spremembam in ustvarjanje novih delovnih mest na podeželskih območjih. Podpora iz ESPR bo usmerjena v varstvo in obnovo morskih bioloških virov. Uporaba finančnih instrumentov in teritorialnih orodij Ciper je navedel, da bo 15 milijonov EUR dodeljenih finančnim instrumentom za podporo MSP. Začel je izvajati predhodno ocenjevanje obsega kapitalskih, posojilnih in jamstvenih shem pri podpori MSP, IKT, v energetskem sektorju ter na področju naložb v okolje in promet. Država je precejšen znesek (20 % sredstev ESRR, tj. približno 60,2 milijona EUR) dodelila trajnostnemu urbanemu razvoju. Cilj je spodbuditi celostne ukrepe za spopadanje z gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi izzivi, s katerimi se spopadajo največja štiri mesta v državi. To je precej več od minimalnih 5 %, kolikor se zahteva v skladu z zakonodajo EU. Celostne teritorialne naložbe se ne bodo izvajale. Po drugi strani pa se bo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, izvajal v okviru programov EKSRP in ESPR. Ključne informacije Kohezijska politika (ESS, ESRR, KS, PZM) EKSRP ESPR ETS Št. programov 2 (nacionalna) 1 1 5 Razpoložljiva sredstva (v EUR) 702 401 708 132 244 377 39 715 209 526 153 917 2. Temeljni pogoji za uspešno in učinkovito uporabo skladov ESI Posebna predhodna pogojenost v okviru ESPR v zvezi s predložitvijo poročil o ribolovni zmogljivosti je delno izpolnjena in pripravljen je bil akcijski načrt. Pet od enajstih tematskih predhodnih pogojenosti ni izpolnjenih. Najpomembnejše med njimi se nanašajo na širokopasovno omrežje, določanje cen vode in načrtovanje povodij, vključno z recikliranjem in ponovno uporabo odpadkov. Pripravljeni so akcijski načrti in določeni roki za izvedbo. Splošna predhodna pogojenost, povezana s statistiko in kazalniki, ni izpolnjena, vendar je bil pripravljen akcijski načrt za njeno izpolnitev do decembra 2015. 3. Upravljanje skladov ESI Število programov na Cipru ostaja enako kot v programskem obdobju 2007−2013. Država je za usklajevanje programov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS ustanovila enotni organ upravljanja (generalni direktorat za evropske programe, usklajevanje in razvoj) in skupni odbor za spremljanje, za vse programe pa se uporablja enotni informacijski sistem. 4. Poenostavitev za upravičence

Ciprski organi nameravajo razširiti uporabo poenostavljenih metodologij obračunavanja stroškov in nadgraditi namenski informacijski sistem. Poleg tega nameravajo izboljšati uporabo elektronskih obrazcev in interoperabilnost med nacionalnimi upravnimi službami za samodejno izdajo dokumentov in potrdil ter zmanjšati število potrebnih dokumentov in potrdil.

1. Evropski strukturni in investicijski skladi na Češkem Gospodarski in družbeni izzivi v kontekstu skladov ESI Sedanji makroekonomski trendi so pozitivni: po dveh letih upadanja je češko gospodarstvo leta 2014 znova začelo rasti. Vendar pa se pričakuje, da se bodo zaradi negativnih demografskih trendov dolgoročno povečali izdatki za pokojnine in zdravstveno varstvo. Gospodarstvo se trenutno uvršča v skupino „zmernih inovatorjev“ in se bo po pričakovanjih povzpelo v verigi dodane vrednosti. Brezposelnost se zmanjšuje, vendar sta za trg dela značilni nizka udeležba nekaterih skupin ter neusklajenost med ponudbo kompetenc in povpraševanjem po njih. Analiza ciljev strategije Evropa 2020 za Češko kaže velike vrzeli na nacionalni in regionalni ravni pri povečevanju izdatkov za raziskave in inovacije (zlasti zasebnih naložb), izboljševanju energetske učinkovitosti, reformi terciarnega izobraževanja, boju proti korupciji in pravilni uporabi pravil o javnih naročilih. S političnimi priporočili EU v okviru evropskega semestra se predlagajo vzpostavitev centralnega registra javnih naročil, pravilno izvajanje načrta za boj proti korupciji, sprejetje reforme visokošolskega izobraževanja in povečanje udeležbe prikrajšanih otrok (zlasti Romov) v izobraževanju. Glavne prednostne naloge in rezultati V obdobju 2014−2020 se bo 2,5 milijarde EUR iz skladov ESI uporabilo za povečanje konkurenčnosti in inovativnosti češkega gospodarstva z naložbami v raziskave, tehnološki razvoj in inovacije. Po povečanju dodeljenih sredstev iz skladov ESI država zdaj zmanjšuje zaostanek pri naložbah v raziskave in razvoj in pričakuje se, da se bodo do leta 2020 njeni izdatki za raziskave in razvoj povečali na 2,97 % BDP. Podpirala se bosta krepitev struktur in zmogljivosti za raziskave in inovacije ter izboljšanje sodelovanja med raziskovalnim sektorjem, podjetji in terciarnim izobraževanjem. Več kot 2 milijardi EUR (1,4 % BDP) se bo porabilo kot glavni vir financiranja podpore prehodu na nizkoogljično gospodarstvo. Intenzivnost rabe energije in virov (večinoma premoga) češke industrije je trenutno med najvišjimi v EU. Pričakuje se, da bosta glavna dosežka na tem področju povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov (za 83 MW) in znižanje emisij toplogrednih plinov (za 920 000 ton CO2/leto). Skladi ESI bodo prispevali 2,8 milijarde EUR za varstvo okolja in učinkovito rabo virov. Sredstva bodo namenjena izboljšanju kakovosti vode (npr. 150 000 dodatnih oseb bo deležnih boljše oskrbe z vodo), ravnanju z odpadki (npr. letno povečanje zmogljivosti recikliranja odpadkov za 700 000 ton), kakovosti zraka, izboljšanju biotske raznovrstnosti, vključitvi 400 000 ha zemljišč v ekološko kmetovanje ter pomoči kmetom pri izpolnjevanju kmetijsko-okoljskih in s podnebjem povezanih zavez, ki se nanašajo na 870 000 ha zemljišč. ESPR bo zagotovil, da bosta češki ribolov in akvakultura postala bolj trajnostna, tako da se bodo uporabljali učinkovitejši in okolju prijaznejši načini proizvodnje. Na področju prometa bo 6,2 milijarde EUR dodeljenih podpori trajnostnemu prometu in pomoči za odpravljanje ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah. To bo pomagalo tudi zapolniti vrzeli v omrežjih TEN-T in izboljšati interoperabilnost železniškega omrežja. Obnovljenih ali posodobljenih bo 140 km železniških prog, kar bo prispevalo k pomembnemu prehodu na trajnostno mobilnost. Z izboljšanjem infrastrukture bodo regije v državi postale dostopnejše in v mestih bo več ljudi uporabljalo javni prevoz. 200 milijonov EUR iz skladov ESI je namenjenih posodobitvi in zagotovitvi varnosti visokonapetostnih prenosnih omrežij. Skoraj 1,4 milijarde EUR bo namenjenih spodbujanju trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja ter podpori mobilnosti delavcev, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah, kot so nizkokvalificirani, starejši in mladi (podpora za 585 000 oseb, od katerih naj bi jih 230 000 pridobilo nove kvalifikacije). Sredstva iz skladov ESI bodo porabljena tudi za socialno vključevanje in izobraževanje, ki jima bosta dodeljeni po 2 milijardi EUR za pomoč osebam v težavah in prikrajšanim osebam, za izboljšanje kakovosti socialnih in zdravstvenih storitev ter za naložbe v izobraževanje. Na področju javnih storitev bo ustanovljenih 30 novih mobilnih ekip za zdravstveno oskrbo in 83 zdravstvenih ustanov, prav tako pa bo podpore deležno izobraževanje na vseh ravneh, kar bo zagotovilo enak dostop do visokokakovostnega predšolskega, osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja. Skladi ESI se bodo uporabljali tudi za razvoj univerz z izboljšanjem upravljanja človeških virov v njih in lajšanjem dostopa do terciarnega izobraževanja (869 študentov v novih dodiplomskih študijskih programih). Približno 180 milijonov EUR bo namenjenih povečanju učinkovitosti in preglednosti javne uprave ter pravosodnega sistema, zmanjšanju upravnih bremen, izboljšanju znanj in spretnosti zaposlenih v javni upravi in povečanju učinkovitosti upravljanja človeških virov. Uporaba finančnih instrumentov in teritorialnih orodij V okviru programov kohezijske politike bo s finančnimi instrumenti po načrtih zagotovljenih približno 763 milijonov EUR. Ta sredstva znašajo več kot dvakrat toliko kot v prejšnjem programskem obdobju. Glavna področja ukrepanja so podpora za MSP, prometna infrastruktura, naložbe v energetsko učinkovitost in v manjšem obsegu tudi učinkovita raba virov. Regulativna zahteva glede porabe 5 % sredstev iz ESRR za trajnostni urbani razvoj bo izpolnjena z naložbami iz programa Praga − pol rasti in sedmimi celostnimi teritorialnimi naložbami na največjih metropolitanskih območjih. Skupno bo za celostne teritorialne naložbe dodeljena 1 milijarda EUR iz ESRR in 223 milijonov EUR iz Kohezijskega sklada. Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, bo z uporabo pristopa financiranja iz več skladov še posebno pomemben za razvoj podeželskih območij. To bo vključevalo sredstva iz ESRR (418 milijonov EUR), EKSRP (115 milijonov EUR) in ESS (64 milijonov EUR), ki jih lahko v okviru celostnih večsektorskih strategij lokalnega razvoja porabijo lokalne skupnosti, organizirane v približno 160 lokalnih akcijskih skupin, ki zajemajo 55 % prebivalstva. Ključne informacije Kohezijska politika (ESS, ESRR, KS, PZM) EKSRP ESPR ETS Št. programov 8 (nacionalnih) 1 1 7 Razpoložljiva sredstva (v EUR) 21 643 218 575 2 305 673 996 31 108 015 1 144 024 031 2. Temeljni pogoji za uspešno in učinkovito uporabo skladov ESI Strateški okviri za nekatera področja naložb (npr. raziskave in razvoj, IKT) niso bili dokončani. Akcijski načrti so bili sprejeti za enajst tematskih in tri splošne predhodne pogojenosti.

3. Upravljanje skladov ESI Češka je racionalizirala način upravljanja skladov ESI in ga bolj centralizirala, tako da je zmanjšala število programov (s 17 v obdobju 2007−2013 na osem programov kohezijske politike) in tudi posredniških organov. Nacionalni organ za usklajevanje je ministrstvo za regionalni razvoj. Dodatno usklajevanje med skladi je zagotovljeno prek odborov za spremljanje, usklajenih razpisov za zbiranje predlogov in delovnih skupin. Zakon o državni upravi iz leta 2014 prispeva k izboljšanju upravne zmogljivosti. 4. Poenostavitev za upravičence Češka namerava zmanjšati upravno breme za upravičence in javno upravo, kar bo dosegla z zmanjšanjem števila programov in posredniških organov, oblikovanjem novega sistema spremljanja za celotno izvedbeno strukturo in vzpostavitvijo enotnega metodološkega okolja za vse programe. Razširila bo uporabo finančnih instrumentov in spodbujala možnosti, kot so predplačila in poenostavljeno obračunavanje stroškov.

1. Evropski strukturni in investicijski skladi na Danskem Gospodarski in družbeni izzivi v kontekstu skladov ESI Finančna kriza je razmeroma močno prizadela dansko gospodarstvo, zaradi česar se je znatno povečala brezposelnost, zlasti med mladimi in tistimi, ki niso danskega rodu. Čeprav ima Danska podjetjem prijazno okolje, je rast značilna za le malo MSP; to je deloma posledica omejenega uspeha pri spreminjanju inovacij v dobiček, nespodbudnega razvoja podjetniških kompetenc in potrebe primarnega sektorja po povečanju števila inovacij za bolj trajnostno proizvodnjo. Danska se še vedno spopada z nekaterimi izzivi, povezanimi z usposobljenostjo delovne sile. To vključuje zmanjševanje deleža oseb, vključenih v poklicno usposabljanje, upadanje deleža oseb priseljenskega porekla (zlasti moških), ki pridobijo izobrazbo, in trdovratno visoka stopnja osipa v izobraževanju. Te težave so bile leta 2014 obravnavane v enem od političnih priporočil EU za Dansko v okviru evropskega semestra. Na splošno ima Danska dobro okoljsko učinkovitost, čeprav se zdi, da zaostaja pri doseganju ciljev glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Še vedno je velik pritisk na habitate in vodna telesa, večinoma zaradi intenzivnega izkoriščanja tal in ribolova, spiranja hranil iz tal itd. Danska je bogata država in ima razmeroma majhne notranje socialno-ekonomske razlike v primerjavi z drugimi državami članicami. Večino izzivov, s katerimi se spopada, obravnava z nacionalnimi shemami. Ker so sredstva iz skladov ESI, dodeljena Danski, skromna, se programi osredotočajo na obravnavanje navedenih izzivov. Glavne prednostne naloge in rezultati 300 milijonov EUR iz skladov ESI bo pomagalo MSP na področju industrije, storitev, kmetijstva, akvakulture in ribištva, da bodo postala bolj inovativna in da bodo bolje spreminjala inovacije v dobiček. Sredstva iz skladov ESI se vlagajo tudi v povečevanje konkurenčnosti podjetij, pri čemer se podpora osredotoča na grozde in mreže za sodelovanje. Poleg tega je velik del naložb države, povezanih z okoljem in podnebjem, namenjen izboljšanju konkurenčnosti in rasti podjetij. Danska bo uporabila sredstva iz skladov ESI tudi za razvoj področij s potencialom rasti v posameznih podjetjih in za regionalne strategije pametne specializacije. Pričakuje se, da se bo približno 3 200 podjetij vključilo v mreže za sodelovanje, vključno z mrežami, ki vključujejo izobraževalne ustanove, več kot 4 000 pa naj bi jih uvedlo inovativne rešitve ali proizvode. Danska bo tudi porabila 270 milijonov EUR sredstev iz skladov ESI za socialno vključevanje, da bi pomagala osebam na obrobju trga dela in izboljšala zaposljivost z zagotavljanjem podpore, da bi več oseb končalo poklicno usposabljanje in visokošolsko izobraževanje (na voljo bodo nacionalna sredstva za pomoč osebam, ki so bolj oddaljene od trga dela). Tako bodo sredstva iz skladov ESI porabljena za obravnavanje političnih priporočil v okviru evropskega semestra. Ustvarjenih bo skupaj približno 5 500 delovnih mest. Pričakuje se, da bodo naložbe v usposabljanje prispevale k večji zaposljivosti 52 000 oseb. Danska bo več kot 635 milijonov EUR sredstev iz skladov ESI vložila v okolje in podnebje. Njene okoljske naložbe se bodo osredotočale na varstvo in ohranjanje naravnega bogastva, izboljšanje kakovosti vode in biotske raznovrstnosti ter okolju prijazno in trajnostno izkoriščanje obdelovalnih površin in staležev rib (tudi v akvakulturi) v skladu z novo skupno ribiško politiko. Sredstva iz skladov ESI bodo na področju ribištva na primer pomagala do leta 2023 zmanjšati naključni ulov za 5 000 ton in povečati ekološko proizvodnjo iz akvakulture za 3 000 ton. Na področju kmetijstva bodo namenjena podpori za ohranjanje krajin in biotske raznovrstnosti, ki bo zajemala najmanj 3 400 km² (ali več kot 10 % kmetijskih površin v državi). Od skupnih naložb Danske v okolje in podnebje bo 91 milijonov EUR namenjenih prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, ki bo privedel do zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 51 000 ton in zmanjšanja porabe energije za 905 000 GJ. To bo pomagalo Danski doseči njen cilj v okviru strategije Evropa 2020 glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 20 %. Večja učinkovitost rabe virov je del danske strategije za povečanje konkurenčnosti podjetij, sredstva, namenjena konkurenčnosti, pa bodo prispevala tudi k njenemu prehodu na nizkoogljično gospodarstvo. Danska načrtuje, da bo približno 577 milijonov EUR (46 % vseh sredstev, dodeljenih iz skladov ESI) namenila boju proti podnebnim spremembam. Uporaba finančnih instrumentov in teritorialnih orodij V obdobju 2007−2013 je Danska dodelila 28 milijonov EUR finančnim instrumentom. Za obdobje 2014−2020 je regijam omogočila, da sredstva iz finančnih instrumentov porabijo za naložbe v razvoj podjetij ter izboljšanje energetske učinkovitosti in učinkovitejšo rabo virov v podjetjih. Danska bo 5 % sredstev, dodeljenih iz ESRR, namenila trajnostnemu urbanemu razvoju, pri čemer se bo osredotočila na razvoj podjetij prek inovacij in energetske učinkovitosti/učinkovite rabe virov. Ti ukrepi za urbani razvoj bodo vključeni v širše strategije, s katerimi se bodo obravnavali socialni, gospodarski, demografski, okoljski in/ali podnebni izzivi nekaterih urbanih območij. V okviru metode LEADER je podprtih skupaj 26 lokalnih akcijskih skupin, ki zajemajo podeželska in obalna območja. Te skupine si bodo prizadevale za okrepitev obstoječih dejavnosti, povezanih s turizmom, razvoj manjših podjetij, ustvarjanje storitev in podpiranje trajnostnega ribolova. S tem bodo ustvarjena delovna mesta in izboljšani življenjski pogoji za lokalno prebivalstvo. Ključne informacije Kohezijska politika (ESS, ESRR, KS) EKSRP ESPR ETS Št. programov 2 (nacionalna) 1 1 5 Razpoložljiva sredstva (v EUR) 413 231 682 918 803 690 208 355 420 748 186 649 2. Temeljni pogoji za uspešno in učinkovito uporabo skladov ESI

Danska izpolnjuje vse predhodne pogojenosti za podporo iz skladov ESI. 3. Upravljanje skladov ESI Programi ESRR in ESS se izvajajo prek šestih regionalnih forumov za rast, organ upravljanja pa je danski organ za podjetništvo. Na regionalni ravni upravljajo programe isti organi upravljanja. EKSRP in ESPR upravlja danska agencija za kmetijstvo in ribištvo, izvajanje ukrepov v okviru pobude LEADER pa je bilo preneseno na danski organ za podjetništvo, kar zagotavlja tesno sodelovanje med skladi. Oba nacionalna organa upravljanja sta obenem tudi člana odbora za spremljanje pri drugem organu (za ESRR/ESS oziroma EKSRP/ESPR). Poleg tega oba organa upravljanja načrtujeta usklajevalne sestanke med obema sklopoma skladov za povečanje učinkovitosti pri izvajanju. Čeprav je socialna vključenost cilj tako ESS kot Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, je ESS bolj povezan s trgom dela. Prekrivanje obeh skladov preprečujeta jasna razmejitev med njunimi cilji in dejstvo, da sta oba organa upravljanja člana odbora za spremljanje pri drugem organu. 4. Poenostavitev za upravičence Morebitni upravičenci bodo imeli elektronski dostop do upravljanja sredstev (v skladu s pobudo za e-kohezijo). Tisti, ki nimajo neposrednega dostopa do e-kohezije, bodo še vedno lahko dostopali do sredstev na druge načine. Danska predvideva tudi razširitev uporabe možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov.

1. Evropski strukturni in investicijski skladi v Estoniji Gospodarski in družbeni izzivi v kontekstu skladov ESI Estonija je pokazala izjemno prilagodljivost pri spopadanju z gospodarsko krizo. Pričakuje se, da bo realni BDP leta 2016 dosegel stopnjo, na kateri je bil pred krizo. Čeprav se je gospodarstvo na splošno izboljšalo, še vedno obstajajo resni strukturni izzivi. Te izzive je treba obravnavati, da bi estonsko gospodarstvo bolj temeljilo na znanju ter postalo bolj inovativno, vključujoče in trajnostno. Zdi se, da javna sredstva za raziskave in inovacije niso usklajena in bi se morala osredotočiti na omejeno število področij pametne specializacije. Sistem visokošolskega izobraževanja se mora še izboljšati, da bi zadovoljeval potrebe podjetij in raziskovalnih ustanov. Inovacijska zmogljivost je majhna, z raziskovalnimi ustanovami pa sodelujejo samo nekatera podjetja. Krčenje delovne sile v kombinaciji z nizko produktivnostjo dela bo na srednji ali dolgi rok povzročilo težave. Estonija je šele pred kratkim začela izvajati ambiciozno reformo na področju sposobnosti za delo. Pomanjkanje ustanov za varstvo otrok otežuje vrnitev staršev na delo. Razpoložljivost in kakovost javnih storitev na lokalni ravni sta spremenljivi. Estonija mora storiti več, da bi povečala privlačnost poklicnega izobraževanja, usposabljanja in vajeništev. Poleg tega mora spodbujati podjetništvo in ustvarjanje delovnih mest po vsej državi, da bi preprečila povečevanje razlik v gospodarski razvitosti. Intenzivnost rabe virov je v Estoniji še vedno zelo velika. Država verjetno ne bo izpolnila cilja glede energetske učinkovitosti za leto 2020. Treba je povečati prizadevanja za izboljšanje energetske učinkovitosti gospodinjstev in industrije. Estonija bi si morala prizadevati tudi za uvedbo bolj trajnostnih oblik prevoza. Ti izzivi se kažejo v političnih priporočilih, podanih v okviru evropskega semestra. Glavne prednostne naloge in rezultati Estonija namerava uporabiti sredstva iz skladov ESI za povečanje izdatkov zasebnega sektorja za raziskave in razvoj na 2 % BDP do leta 2023 (z 1,26 % leta 2012). Programi financiranja raziskav in razvoja bodo usklajeni z estonskim okvirom pametne specializacije. Država bo sredstva iz skladov ESI uporabila tudi za povečanje konkurenčnosti MSP in si prizadeva povečati število izvoznih podjetij na 15 700 (z 11 281 leta 2012). Sredstva za razvoj podeželja bodo bolje usmerjena v doseganje pozitivnih sprememb v podeželskem gospodarstvu. Predvidene so posebne sheme za razvoj malih kmetij in pomoč mladim kmetom za vzpostavitev kmetijskih podjetij. Estonija bo spodbujala oblikovanje kratkih verig preskrbe s hrano ter vlagala v predelavo in trženje kmetijskih proizvodov. Sklade ESI bo uporabljala tudi za okrepitev digitalnega gospodarstva, da bi povečala pokritost države s širokopasovnimi povezavami s hitrostjo najmanj 100 Mb/s na 60 % (s 3,6 % leta 2012). Estonija bo vlagala v zaposlovanje, da bi stopnjo zaposlenosti povišala na 76 % (s 73,3 % leta 2013). Načrtuje, da bo to med drugim dosegla s spremembo ocenjevanja sposobnosti za delo. Cilj je tudi ohraniti 30-odstotni delež BDP, ustvarjen zunaj Talina in Tartuja. Cilj na področju izobraževanja je povišati stopnjo končanih vajeništev na 75 % (s 50 % leta 2013). To pomeni približno 8 000 oseb. Poleg tega bo mladim in drugim delovno sposobnim osebam na voljo več kot 350 000 poklicnih svetovanj. Sredstva za socialno vključevanje bodo uporabljena za zmanjšanje števila otrok na čakalnih seznamih za vrtce in jasli s 4 430 leta 2012 na približno 300. Službe na področju mladinskega dela bodo pomagale približno 200 000 udeležencem. Obstoječa zdravstvena infrastruktura bo optimizirana, osnovno zdravstveno varstvo in preprečevanje bolezni pa bosta okrepljena. Sredstva za krepitev upravne zmogljivosti naj bi se uporabila za povečanje stopnje zadovoljnosti s kakovostjo javnih storitev na približno 85 % (s 67 % leta 2012). Podpora za promet bo uporabljena za razvoj omrežja TEN-T ter okolju prijaznih nizkoogljičnih prometnih sistemov. Estonija na primer načrtuje povečanje letnega števila železniških potnikov s 4,2 milijona leta 2013 na 8,4 milijona. Z naložbo v nizkoogljično gospodarstvo naj bi se dosegli prihranki energije v višini do 45 % za 40 000 domov. Estonija načrtuje, da bo sredstva, namenjena okolju in prilagoditvi podnebnim spremembam, uporabila za izpolnitev bistvenih zahtev pravnega reda v vodnem sektorju in zagotavljanje pripravljenosti na nesreče. Sredstva bodo porabljena tudi za ohranjanje biotske raznovrstnosti s podpiranjem ohranjanja polnaravnih habitatov (2,6 % kmetijskih zemljišč) in ekološkega kmetovanja (14 % kmetijskih zemljišč). Več kot 70 % kmetijskih zemljišč v uporabi bi moralo biti vključenih v sheme za izboljšanje biotske raznovrstnosti in upravljanja tal. Pozornost bo namenjena varstvu voda v kmetijstvu in opuščenim območjem proizvodnje šote. Estonski sektor ribištva in akvakulture bo postal bolj trajnosten, izboljšali se bodo morski ekosistemi in vodna biotska raznovrstnost, naključni ulov pa naj bi se zmanjšal za 21 ton. Uporaba finančnih instrumentov in teritorialnih orodij V primerjavi s prejšnjim obdobjem bo Estonija povečala sredstva za finančne instrumente za približno 50 %, ki bodo tako znašala 215,5 milijonov EUR. Posojilni, jamstveni in kapitalski instrumenti se bodo uporabljali za podporo MSP ter raziskavam in inovacijam. Na področju energetske učinkovitosti in okoljske infrastrukture glede na predhodno oceno ni možnosti za uporabo finančnih instrumentov, ki bi se financirali iz skladov ESI. 5 % sredstev, dodeljenih iz ESRR, je namenjenih celostnim ukrepom za trajnostni urbani razvoj. Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, bo na podeželskih območjih izvajalo skupno 34 lokalnih akcijskih skupin, od tega osem na področju ribištva. Ključne informacije

Kohezijska politika (ESS, ESRR, KS) EKSRP ESPR ETS Št. programov 1 1 1 4 Razpoložljiva sredstva (v EUR) 3 534 560 285 823 341 558 100 970 418 449 819 256 2. Temeljni pogoji za uspešno in učinkovito uporabo skladov ESI Od 29 veljavnih predhodnih pogojenosti jih ob sprejetju sporazuma o partnerstvu 15 ni bilo izpolnjenih. Estonija je od takrat poročala o dokončanju akcijskih načrtov za izpolnitev enajstih med njimi. Pričakuje se, da bodo preostale štiri predhodne pogojenosti izpolnjene leta 2016: preprečevanje in obvladovanje tveganj, drugi načini prevoza, dejavno vključevanje ter statistični sistemi in kazalniki rezultatov. 3. Upravljanje skladov ESI Estonija ima v obdobju 2014−2020 samo en program kohezijske politike, ki se financira iz več skladov, medtem ko je imela v prejšnjem obdobju tri. Ministrstvo za finance deluje kot organ upravljanja, organ za potrjevanje (njegove funkcije so bile združene s funkcijami organa upravljanja) in revizijski organ. Pet drugih ministrstev opravlja naloge prvostopenjskih posredniških organov, 13 osrednjih agencij ali drugih organizacij pa deluje kot drugostopenjski posredniški organi (za novo obdobje sta bili dodani dve). Glede sistemov izvajanja EKSRP in ESPR ni bilo pomembnih sprememb. Na vladni ravni se vsi viri financiranja usklajujejo s strategijo državnega proračuna. 4. Poenostavitev za upravičence Številni zakoni in smernice so bili spremenjeni, da bi se zmanjšalo upravno breme upravičencev. Podatki se bodo s prijavitelji in upravičenci v celoti izmenjevali elektronsko, stroški bodo povrnjeni na podlagi možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, kjer bo to mogoče, uvedena pa je bila tudi možnost kombiniranja nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov.

1. Evropski strukturni in investicijski skladi na Finskem Gospodarski in družbeni izzivi v kontekstu skladov ESI Ključni izziv za finsko gospodarstvo je ponovna vzpostavitev gospodarske rasti in konkurenčnosti ob ustvarjanju delovnih mest. Raziskave in razvoj v podjetjih so manj intenzivni , kar otežuje doseganje nacionalnega cilja glede izdatkov za raziskave in razvoj (4 % BDP). Obravnavati je treba tveganja, ki se nanašajo na majhen izvoz v okviru industrijskega prestrukturiranja. Finska ima še vedno težave pri pretvarjanju naložb v raziskave in razvoj v uspešen izvoz. Morala bi zagotoviti več sredstev za zagonska podjetja in jim ponujati več pomoči pri poslovanju v tujini. Poleg tega je glede na starajoče se prebivalstvo in zmanjševanje števila delovno sposobnih prebivalcev pomembno, da lahko trg dela izkoristi celoten potencial delovne sile. Stopnja brezposelnosti je leta 2014 znašala 8,7 % in narašča, zlasti med mladimi in starejšimi delavci. Dodaten izziv za Finsko sta vedno slabše ravnovesje javnih financ in grožnja, ki jo demografski trendi pomenijo za njihovo dolgoročno vzdržnost. Politična priporočila v okviru evropskega semestra so namenjena odpravi teh težav. Glavne prednostne naloge in rezultati Finska namerava izboljšati konkurenčnost MSP z naložbo v višini 644 milijonov EUR v diverzifikacijo poslovnih struktur in povečanje števila rastočih, inovativnih in mednarodno ekspanzivnih podjetij. Zato bodo ukrepi osredotočeni na zagonska podjetja in razvoj novih poslovnih dejavnosti. EKSRP bo usmerjen v naložbe v kmetije in živilsko predelavo ter diverzifikacijo kmetijskih dejavnosti. Zagotovljena naj bi bila več kot 1 milijarda EUR podpore za naložbe. Podporo bo prejelo približno 15 000 kmetij. Naložbe v raziskave in inovacije v višini 398 milijonov EUR se bodo osredotočale na krepitev inovacijske dejavnosti, zlasti