SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 14.9.2004 
KOM(2004) 597 kon čno 
  
Predlog 
ODLOČBA SVETA 
o odobritvi Franciji uporabo druga čne ravni obdav čenja za goriva v skladu s členom 19 
Direktive 2003/96/ES 
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. PREDSTAVITEV ZAHTEVE  
S pismom z dne 16. junija 2004, v skladu s členom 19 Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. 
oktobra 2003 o prestrukturira nju okvira Skupnosti za obdav čitev energentov in elektri čne 
energije1, so francoski organi na Komisijo  naslovili svojo zahtevo po odobritvi uporabe 
drugačne ravni obdav čenja plina in neosvin čenega bencina, v okviru državne reforme in zlasti 
decentralizacije pristojnosti, ki so trenutno združene na centralni ravni. 
1.1. Splošni okvir zahteve 
Francoska vlada je za čela z novo etapo decentralizac ije pristojnosti, ki se izvajajo na državni 
ravni. Ustavna reforma marca 2003 dolo ča okvir za prenos pristo jnosti države na obmo čne 
organe (ob čine, departmaje, regije) in za vodenje poskusov s strani teh organov. 
Prenosi pristojnosti se bodo po zakonu izvedli s pripadajo čimi finan čnimi sredstvi. V tem 
okviru je francoska vlada po natan čni preučitvi izbrala Taxe Inté rieure sur les Produits 
Pétroliers (TIPP – notranji davek na bencinske proizvode); gre za trošarino. Izvajala bi se dva 
različna, a dopolnjujo ča se ukrepa.  
Po eni strani bi bil del doma če trošarine, trenutno obra čunane na dve najbolj uporabljani 
gorivi, ki sta plinsko gorivo in neosvin čeni bencin, prenesen na regije. Znesek bi bil enak v 
vsaki regiji, dodeljeni vir vsaki regiji pa bi  se razlikoval glede na  ugotovljeno porabo goriva 
na tem obmo čju. Prenos obdav čenja bi bil delno odvisen od ra vni prenesenih pristojnosti in 
od takratnega položaja regij v zvezi s pristojnostmi, ki so ji dodeljene. Z lokalnim 
upravljanjem  in uporabo na čela subsidiarnosti želi zagotoviti obs toj javne službe, ki bi bila 
bolj kakovostna in cenejša. 
Po drugi strani, zlasti za prilagoditev ureditve razli čnim gospodarskim situacijam, po 
katerih se danes regije razlikujejo, bi bili regionalni sveti (izvršni lokalni) pooblaš čeni za 
izvolitev zmanjšanja trošarine, ki je v uporabi za porabljena goriva na njihovem 
ozemlju. Zahtevek po odstopanju je samo o tej možnosti regionalne diferenciacije TIPP-
a. Regionalno razlikovanje omogo ča izvajanje prenesenih pristo jnosti, ki bi bile bolje 
prilagojene na specifi čnost in potrebe vsake regije in na posebna pri čakovanja prebivalcev teh 
regij. Ukrep ustreza objektivnim razlikam so cialno-ekonomskih položajev v regijah. Te 
razlike je mogo če odkriti preko razli čnih znakov. Na primer, razlike med najve čjimi in 
najmanjšimi zneski dav čnih prihodkov – 42,3 EUR na prebivalca – in dav čne obremenitve – 
0,79 za državno povpre čje enako 1, omogo čajo izmero razlike med najbogatejšo in 
najrevnejšo regijo. Poleg tega je 15  od 22 regij imelo indikator višje dav čne obremenitve od 
državnega povpre čja in morajo zato izvajati višjo dav čno obremenitev od državnega 
povprečja, da bi dosegle enak dav čni prihodek na prebivalca. Francoske regije torej ne 
razpolagajo z enakim manevrskim prostorom za izboljšanje kvalitete službe za prebivalce. 
Zadevni dav čni odhodek bi bil po letu 2006 manjši od 700 milijonov evrov. 
                                                 
1  UL L 283, 31.10.2003, str. 51. 
 
SL 3   SL 1.2. Mehanizmi zahtevanega ukrepa 
Možnost regionalnega znižanja TIPP bi bila  odobrena za obdobje od 1.  januarja 2006 do 31. 
decembra 2011. Regionalni sveti bi spre jeli znesek znižanja v mejah, dolo čenih z zakonom, in 
ob spoštovanju doseženega odstopanja. 
Znižanje ne bi preseglo 3,54 evrov na hektoliter neosvin čenega bencina in 2,30 evrov na 
hektoliter plinskega goriva za celotno obdobje odstopa nja. Znesek trošarine pred znižanjem bi 
bil določen na 60,69 evrov na hektoliter neosvin čenega bencina in na 42,84 evrov na 
hektoliter plinskega goriva, vendar bi se  ta davka lahko s časoma spremenila. Stopnja 
obdavčitve po znižanju ne bi bi la nikoli manjša od najn ižjih zneskov Skupnosti, dolo čenih z 
Direktivo 2003/96/ES. 
Znižanje ne bi veljalo za službeno porabo pl inskega goriva, imenovano tudi „plinsko gorivo 
za gospodarsko uporabo“.  
1.3. Ukrepi nadzora in pretoka zadevnih proizvodov 
Zbiranje in nadzor trošarine na plinsko gorivo in neosvin čeni bencin bi ostala ne glede na 
dobljena znižanja po regija h v pristojnosti države. 
Pretok proizvodov bi se iz vajal po sistemu oproš čenih obveznosti; gor iva bi bila obdav čena, 
ko bi bila dana na trg, kot veljavne daja tve v regiji, kamor bi bila dostavljena. 
V izogib tveganju specifi čne znane goljufije (preusmer itev pošiljke za pridobitev ugodnosti 
razlike obdav čevanja med regijama) bi bilo sledenje logisti čne verige zagotovljeno, če bi 
ponudniki predhodno identificirali svoje naslovnike in sporo čili te podatke carinskim 
upravam. Analiza tveganja privede do sest ave seznama naslovnikov po treh kategorijah: 
končni porabniki z možnostjo shranjevanja v razsut em stanju, bencinski servisi in distributerji 
goriva s pla čanimi dajatvami. Za spodbudo identifikacije distributerjev, ki dostavljajo gradivo 
med regijami, jim carinska uprava posamezno dostavi poslovnik. Zadostovalo bi, da bi 
ponudniki zaprosili za poslovnik s voje stranke distributerje, za ostale stranke pa bi se 
pozanimali, v kateri kategoriji so: bencinski servisi ali kon čni porabniki.  
V primeru državnega premika goriv s pla čanimi dajatvami bi imele carine možnost preveriti, 
odkod prihaja proizvod in v katero regijo je namenjen. V primeru netipi čne poti ali 
nerazložljivega podaljšanja časa prevoza bi carinska upra va lahko pregledala morebitno 
preusmeritev regionalne des tinacije, navedene na za četku poti. 
Kar se ti če izključitve plinskega goriva v gospodarske namene z obmo čja ukrepa, bi bili 
cestni prevozniki države ali S kupnosti, ki izpolnjujejo pogoj e za pridobitev ugodnosti delne 
povrnitve trošarine za plinsko gorivo v gospodarske namene, obvezani k enakim stopnjam trošarine ne glede na regijo nakupa. Ureditev predvideva, da bi  obdržala postopek povrnitve, 
ki je trenutno v veljavi, in bi omogo čila popolnoma nevtralizirati u činke znižanja davkov, za 
katerega bi se odlo čile regije, tako da bi se za enako vsoto zmanjšal znesek povrnitve za 
plinsko gorivo v gospodarske namene. 
1.4. Učinek na notranji trg 
Po mnenju francoskih organov ukrep ne bi vo dil k oviranju dobrega delovanja notranjega 
trga, zlasti ne zato, ker je podro čje uporabe tega ukrepa omeje no na goriva v negospodarske 
 
SL 4   SL namene. Poleg tega so razlike v prodajnih cen ah goriv v negospodarske namene med omrežji 
večje od zneska predvidene diferenciacije. 
Dodatno ukrep znižanja davkov predvide va, da ne predstavlja državne pomo či, ker bi bila 
podjetja cestnega prevoza obvezana k enaki troš arini za svojo porabo goriva v gospodarske 
namene, ne glede na to, v kateri mati čni regiji bi bilo kupljeno gorivo v gospodarske namene.  
Predlagani ukrep torej ne bi sprožil nobenega izkrivljanja konkurence v transportnem sektorju 
in ne bi vplival na trgovino znotraj Skupnosti. 
2. OCENA KOMISIJE  
2.1. Predmet zahteve in pravna osnova 
Komisija izpostavlja, da francoski projekt najprej zadeva prenos prihodkov trošarine. Ta 
prenos za pravo Skupnosti ne predstavlja težav. Ukrep, ki ga ocenjuje Komisija v okviru 
francoskega zahtevka, zadeva samo zmanjš anje TIPP-a, ki bi se spreminjal po 
francoskih upravnih regijah.  
V skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES lahko Svet  na predlog Komisije soglasno 
pooblasti državo članico, da uvede izjeme ali dodatna znižanja trošarin zaradi posebnih 
političnih razlogov. 
Pregled zahtevanega odstopa v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES izhaja iz globalne 
analize skladnosti s politikami Skupnosti. 
2.2. Davki v uporabi 
Komisija ugotavlja, da znižanja TIPP-a, pr edvidena s strani fran coskih organov, vodijo k 
višjih dejanskim stopnjam trošarin, kot so najmanjši zneski Skupnosti, ki so v uporabi. 
Komisija ne bi mogla sprejeti, da bi bili zn ižani davki nižji od teh najmanjših zneskov. 
2.3. Trajanje ukrepa 
Komisija se zaveda, da je obdobje traj anja ukrepa 6 let, kar je v skladu s členom 19 Direktive 
2003/96/ES. 
2.4. Davčna osnova/Izkrivljanje konkurence 
Po natančnem pregledu Komisija ocenjuje, da majhne razlike dajatev med razli čnimi regijami 
in razlike v cenah distribucijskih omrežij vklju čujejo dejstvo, da bo tvegan je, da bi bil promet 
preusmerjen (in torej pove čanje škodljivih emisij v okol je) izredno majhno. Poleg tega 
Komisija opaža, da je treba uvedbo razli kovanja med regijami kombinirati s pove čanjem 
nominalne stopnje davka, kar spodbuja u činkovitejšo uporabo goriv.  
Komisija si je zagotovila, da predstavlj eni ukrep vodi do tega, da bo znesek povra čila za 
plinsko gorivo za gospodarsko uporabo znižan za vrednost regionalnega zn ižanja trošarine na 
plinsko gorivo. Vendar je treba dolo čiti v zakonski ureditvi, da najvišji znesek regionalnega 
znižanja ne more biti višji od  razlike med nacionalnimi stopnjami,  ki veljajo za plinsko gorivo 
za gospodarsko in negospodarsko uporabo. 
 
SL 5   SL Gospodarski promet plinskega goriva in neosvin čenega bencina znotraj Skupnosti se skoraj v 
celoti izvede skozi odložni postopek. Ta oblika prometa znotraj Skupnosti se ne dolo či z 
regionalizacijo dajatev s strani Francije. Kar zadeva zelo redke  primere, da se gospodarski 
promet izvaja s pla čanimi dajatvami, so dolo čeni postopki nadzora nediskriminatorni in po 
napovedih brez škodljivih u činkov na promet znotraj Skupnosti proizvodov s pla čanimi 
dajatvami. Pod temi pogoji regionalizacija dajatev ne bo škodovala dobremu delovanju 
notranjega trga. 
Zelo stroge omejitve razlikovanja med stopnjami trošarine, ki se uporabljajo v regijah, ki bi jo 
poleg tega kompenzirale velike razlike v ceni,  ki obstajajo med distribucijskimi omrežji, 
zagotavlja, da regionalizacija dajatev ne bi povzro čala izkrivljanja konkurence na trgu 
bencinskih proizvodov. Ker se predvideni uk rep ne bi uporabljal za plinsko gorivo za 
gospodarsko uporabo, je izkrivljanje konkurence na trgu prevoza oseb in blaga izklju čeno. .  
Komisija je prav tako zaklju čila, da regionalno razlikovanje ne predstavlja državne pomo či. 
2.5. Cilji specifi čne politike 
Po pregledu podatkov, sporo čenih s strani Francije, Komisija meni, da se predvidena 
decentralizacija v Franciji vklju čuje v pristop krepitve upravne u činkovitosti z razvojem 
boljših in cenejših javnih služb. Ta raziskava ve čje učinkovitosti je potrjena z izkušnjo 
decentralizacije v Franciji, ki je omogo čila regionalnim izvršnim organom dose či strokovno 
znanje in izkušnje v upravljanju. Poleg tega je decentralizacija dejavnik rasti državnega 
gospodarstva. Bruto investicije v osnovna sredstva lokalnih ja vnih uprav predstavljajo 2 % 
francoskega BNP, medtem ko je državni BNP 0,5 %, kar predstavlja razmerje 1 proti 4 za 
lokalni javni sektor. 
Nadalje zahtevani ukrep predstavlja dodatno spodbudo za regije, da bi na transparenten na čin 
zvišale kvaliteto svojega upr avljanja ob upoštevanju razli čnih socialnoekonomskih situacij. 
Ureditev predloga sklepa mora v ta namen pre dvideti, da so zadevna zmanjšanja povezana z 
gospodarskimi razmerami v regijah. 
Regionalizacija se vklju čuje v politiko subsidiarnosti s tem, da omogo ča sprejetje sklepov na 
več področjih (strokovno usposabljanje, gospodarski  razvoj, zdravje, izobraževanje, 
upravljanje, upravljanje velikih objek tov, kultura) na primerni ravni. 
Zato je Komisija zaklju čila, da zahteva po regionalni difere nciaciji ustreza enemu od ciljev 
specifične politike v smislu člena 19 Direktive 2003/96/ES. 
2.6. Pravila nadzora in pretoka 
Shema upravnega spremljanja, ki jo predvideva jo francoske oblasti, spoštuje pravila nadzora 
in pretoka, dolo čena z Direktivo 2003/96/ES in Direktivo Sveta 92/12/EGS z dne 25. 
februarja 1992 o splošnem režimu za trošarinske proizvode in o skladiš čenju, gibanju in 
nadzoru takih proizvodov2. Predvideni kontrolni ukrepi so proporcionalni. 
                                                 
2 UL L 76, 23.3.1992, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2000/47/ES (UL 
L 193, 29.7.2000, str. 73). 
 
SL 6   SL SKLEP  
Komisija predlaga Svetu, da v skladu s členom 19 Direktive Sveta 2003/96/ES odlo či, da je 
od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2011 Francija pooblaš čena za uporabo zmanjšanih ravni 
obdavčevanja za neosvin čeni bencin in plinsko gorivo, ki sta uporabljena kot gorivo. Zadevna 
znižanja se lahko razlikujejo gl ede na upravne regije, vendar je  treba upoštevati vse naslednje 
pogoje: 
– znižanja ne presežejo 35 ,4 EUR na 1000 litrov neosvin čenega bencina in 23,0 
EUR na 1000 litrov plinskega goriva. 
– znižanja niso ve čja od razlike med ravnmi obdav čenja med plinskim gorivom 
in plinskim gorivom v gospodarske namene.  
– znižanja so odvisna od objektivnih so cialnoekonomskih razmer v regijah. 
Znižane stopnje morajo upošteva ti obveznosti iz Direktive 2003/ 96/ES, zlasti najnižje stopnje 
iz člena 7. 
Plinsko gorivo v gospodarske namene v smislu člena 7(2) Direktive 2003/96/ES ni 
upravičeno do ugodnosti te možnosti znižanja. 
 
SL 7   SL Predlog 
ODLOČBA SVETA 
o pooblastitvi Francije za uporabo razli čne ravni obdav čenja za goriva v skladu s 
členom 19 Direktive 2003/96/ES 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra o prestrukturiranju okvira 
Skupnosti za obdav čitev energentov in elektri čne energije
3 in zlasti člena 19 Direktive, 
ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Francija je s pismom z dne 16. j unija 2004 zaprosila za uporabo druga čne ravni 
obdavčenja plinskega goriva in neosvin čenega bencina, v okviru državne reforme in 
zlasti decentralizacije dolo čenih specifi čnih pristojnosti, ki se trenutno izvajajo na 
centralni ravni. 
(2) Predvidena decentralizacija, kakršna se predvideva v Franciji, se vklju čuje v pristop 
krepitve upravne u činkovitosti z razvojem boljših in cenejših javnih služb. Je del 
politike subsidiarnosti, tako da omogo ča sprejetje sklepov na razli čnih podro čjih v 
ustreznem državnem okviru. Možnost regiona lne diferenciacije predstavlja dodatno 
spodbudo za regije, da na transparenten na čin izboljšajo kvaliteto svojega upravljanja. 
Poleg tega bi morala biti zadevna zni žanja odvisna od socialnoekonomskih razmer v 
regijah. 
(3) Časovno neomejena odstopanja se  ne morejo odobriti. Tako člen 19(2) Direktive 
2003/96/ES omejuje trajanje odobr itve dodatnega znižanja obdav čenja za energetske 
proizvode in elektriko na obnovljivo obdobje šestih let.  
(4) Majhne razlike trošarin med razli čnimi regijami in razlike v cenah distribucijskih 
omrežij vklju čujejo dejstvo, da bo tveganje, da bi bil promet preusmerjen (in se torej 
povečale škodljive emisije v okolje) izredno majhno. To zadostuje tudi zahtevam 
energijske politike. 
(5) Gospodarski promet plinskega goriva in neosvin čenega bencina znotraj Skupnosti se 
skoraj v celoti izvede skozi odložni post opek. Ta oblika prometa znotraj Skupnosti se 
ne določi z regionalizacijo dajatev s strani Fran cije. Kar zadeva zelo redke primere, da 
se gospodarski promet izvaja s pla čanimi dajatvami, so dolo čeni postopki nadzora 
nediskriminatorni in bi morali pod pogoj em rednega pregledovanja njihovih na činov 
                                                
 
3 UL L 283, 31.10.2003, str. 51. 
 
SL 8   SL izvajanja biti brez škodljivih u činkov na promet znotraj Skupnosti proizvodov s 
plačanimi dajatvami. Pod temi pogoji regional izacija dajatev ne bi škodovala dobremu 
delovanju notranjega trga. 
(6) Zelo stroge omejitve razlikovanja med stopnjam i trošarine, ki se uporabljajo v regijah, 
ki bi jo poleg tega kompenzirale ve like razlike v ceni, ki obstajajo med 
distribucijskimi omrežji, bi morale zagot oviti, da regionalizacija dajatev ne bi 
povzročala izkrivljanja konkurence na trgu benc inskih proizvodov. Ker se predvideni 
ukrep ne bi uporabljal za plinsko gorivo za gospodarsko uporabo, je izkrivljanje 
konkurence na trgu prevoza oseb in blaga izklju čeno. 
(7) Komisija redno pregleduje zn ižanja in oprostitve pla čil, da bi po eni st rani preverila, 
da to ne povzro ča izkrivljanja konkurence ali ovira de lovanja notranjega trga, in po 
drugi strani, da so združljive s politikami Skupnosti na podro čju varstva okolja, 
energije in transporta – 
SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO: 
Člen 1 
1. Francija je pooblaš čena za uporabo znižane stopnje davkov za neosvin čeni bencin in 
plinsko gorivo, uporabljena kot gorivo. P linsko gorivo v gospodarske namene v 
smislu člena 7(2) Direktive 2003/96/ES ni upravi čeno do ugodnosti te možnosti 
znižanja. 
2. Zadevna znižanja se lahko razlikujejo gl ede na upravne regije, vendar je treba 
upoštevati vse naslednje pogoje: 
– znižanja ne presežejo 35 ,4 EUR na 1000 litrov neosvin čenega bencina in 23,0 
EUR na 1000 litrov plinskega goriva. 
– znižanja niso ve čja od razlike med ravnmi obdav čenja med plinskim gorivom 
in plinskim gorivom v gospodarske namene.  
– znižanja so odvisna od objektivnih so cialnoekonomskih razmer v regijah. 
3. Znižane stopnje morajo upoštevati obvez nosti iz Direktive 2003/96/ES, zlasti 
najnižje stopnje iz člena 7. 
Člen 2 
Sedanja dolo čba poteče 31 decembra 2011. 
Uporablja se od 1. januarja 2006. 
 
SL 9   SL Člen 3 
Naslovnica tega sklepa je Francoska republika. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik