Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2019/C 233/07)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od dneva te objave.

„ROMA“

PDO-IT-A0759-AM02

Datum vloge: 7.6.2016

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

1. Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1 Vključitev vrste „amabile“ za belo in rdeče vino (tudi „classico“)

Razlogi: veljavne določbe ne zajemajo vrst vina z vsebnostjo ostanka sladkorja, ki je višja od vsebnosti v sorti „secco“. Vina vrste „dolce“ in „amabile“ so cenjena v številnih tujih državah. Na primer, na Poljskem se proda 34 % vina vrste „amabile“. Na severnoameriškem trgu se je prodaja teh vrst vina z ostankom sladkorja, tj. sladkih vin, v zadnjih dveh letih zaradi novih generacij potrošnikov povečala za približno 22 %. Proizvajalci vina DOC Roma v odgovor na te nove tržne segmente in zaradi spoštovanja lastne tradicije proizvodnje vina menijo, da je treba k dosedanjim vrstam vina dodati tudi vrsto „amabile“.

Ta sprememba se nanaša na člena 1 in 6 specifikacije proizvoda ter naslednje oddelke enotnega dokumenta: točko 1.3 (Opis vina) in točko 1.4 (Enološki postopki).

2.2 Vključitev določbe, ki povezuje stekleničenje z območjem proizvodnje v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 607/2009

S tem se vključi sosednja občina Aprilia v pokrajini Latina, v kateri je pridelava vina dovoljena v skladu s členom 6(4) navedene uredbe.

Razlogi: stekleničenje na območju proizvodnje v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 607/2009 se šteje za bistveno za zaščito celotnega proizvodnega postopka, saj zagotavlja promocijo območja in sledljivost proizvoda.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 1.8 (Dodatni pogoji) enotnega dokumenta.

2.3 Člen 5 specifikacije proizvoda Vključitev datuma 31. marec v letu po trgatvi kot prvega mogočega datuma za dajanje rdečega vina na trg

Predlagano je, da se datum, ko je vrsta „Roma rosso“ na voljo za porabo, prestavi s 15. junija na 31. marec po trgatvi. Razlog za ta zgodnejši datum je, da s sodobnimi tehnikami pridelovanja vina tudi rdeča vina dobijo optimalne organoleptične lastnosti do konca zime. Vina torej do 31. marca po trgatvi ustrezajo opredeljenim opisom kemijskih in organoleptičnih lastnosti.

Pred tem je bil prvi mogoči datum za dajanje rdečih vin na trg 15. junij v letu po trgatvi. Ta datum je treba prestaviti na 31. marec.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 1.8 (Dodatni pogoji) enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime za registracijo

Roma

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

4. Opis vina

Roma bianco (tudi „classico“)

Sveže in uravnoteženo vino slamnato rumene barve, včasih z bledo zelenimi odtenki; prefinjena in eterična aroma; suho, polnega in harmoničnega okusa, včasih s cvetličnimi in sadnimi notami.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma bianco amabile (tudi „classico“)

Vino je slamnato rumene barve, včasih z bledo zelenimi odtenki; sadna, prefinjena aroma; finega, polsladkega, polnega in harmoničnega okusa.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Bellone (tudi „classico“)

Sveže in uravnoteženo vino slamnato rumene barve, včasih z bledo zelenimi odtenki; značilna prefinjena, prijetna aroma s cvetličnimi in sadnimi notami; suho, polnega in uravnoteženega prijetnega okusa.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Malvasia puntinata (tudi „classico“)

Sveže in uravnoteženo vino intenzivne slamnato rumene barve; aroma, ki je značilna za sorto, prijetno, prefinjeno, s cvetličnimi in sadnimi notami.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Rosso (tudi „classico“)

Dobro strukturirano z ustreznimi ravnmi polifenolov in polimeriziranih taninov, ki dajejo vinu pravo polnost okusa brez rezkosti. Vino je rubinasto rdeče barve z vijoličnimi odtenki, s staranjem pa dobi granatno rdeč odtenek. Aroma je intenzivna in značilna, okus je suh, harmoničen, dobro strukturiran in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Rosso amabile (tudi „classico“)

Vino je rubinasto rdeče barve z vijoličnimi odtenki; aroma: harmonična, sadna in intenzivna; okus: polsladek, obstojen in harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Rosso riserva (tudi „classico“)

Dobro strukturirano z ustreznimi ravnmi polifenolov in polimeriziranih taninov, ki zagotavljajo vinu ustrezno polnost okusa brez rezkosti ter daljšo trajnost. Vino je rubinasto rdeče barve z vijoličnimi odtenki, s staranjem pa dobi granatno rdeč odtenek. Aroma je intenzivna in značilna s sadnimi in/ali začimbnimi notami; okus je suh, harmoničen, dobro strukturiran in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Rosato (tudi „classico“)

Vino je lahko, sveže, živahno, dokaj intenzivno rožnate barve; prefinjena aroma, prijetno, s cvetličnimi in sadnimi notami; okus je suh, svež, saden, poln.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Roma Romanella Spumante

Sveže in uravnoteženo peneče vino bledo slamnato rumene barve z nežnimi in neobstojnimi mehurčki, značilno aromo, prefinjeno in prijetno s pridihom kvasa; okus je svež in uravnotežen ter suh do zelo suh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Jih ni

(b) Največji donosi

Roma bianco (tudi „classico“), Roma bianco amabile (tudi „classico“)

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Roma bellone (tudi „classico“), Roma malvasia puntinata (tudi „classico“)

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Roma bianco romanella spumante

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Roma rosso („classico“ in „riserva“), Roma rosso amabile (tudi „classico“)

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Roma rosato (tudi „classico“)

10 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave grozdja za vina, ki so upravičena do označbe „Roma“, zajema celotno ozemlje naslednjih občin v pokrajini Rim:

— Affile, Albano Laziale, Allumiere, Anguillara Sabazia, Anzio, Arcinazzo Romano, Ardea, Ariccia, Bracciano, Campagnano di Roma, Canale Monterano, Capena, Castel Gandolfo, Castelnuovo di Porto, Cave, Cerveteri, Ciampino, Civitavecchia, Colonna, Fiano Romano, Fonte Nuova, Formello, Frascati, Gallicano nel Lazio, Genazzano, Genzano di Roma, Grottaferrata, Guidonia Montecelio, Ladispoli, Lanuvio, Lariano, Manziana, Marcellina, Marino, Mentana, Monte Compatri, Monte Porzio Catone, Montelibretti, Monterotondo, Montorio Romano, Moricone, Morlupo, Nemi, Nerola, Nettuno, Olevano Romano, Palestrina, Palombara Sabina, Pomezia, Rocca di Papa, Rocca Priora, Roiate, San Cesareo, San Polo dei Cavalieri, San Vito Romano, Santa Marinella, Sant’Angelo Romano, Tolfa, Trevignano Romano, Velletri, Zagarolo;

ter delno naslednje občine:

— Artena, tj. enotno upravno območje, ki meji na Lariano, Velletri in pokrajino Rim/Latina;

— Fiumicino, razen območja Sacre;

— Rim, razen območja znotraj avtocestnega obroča GRA in območja med odsekom obroča GRA, ki prečka reko Tibero v bližini križišča s cesto via del Mare in se nadaljuje ob reki do rečnega rokava, tj. kanala Porto, kjer se poveže s Tirensko obalo. Razmejitev se od te točke nadaljuje proti jugu ob obali do upravne meje z občino Pomezia, sledi tej meji do križišča s cesto via Laurentina, od koder se nadaljuje proti severu, kjer prečka avtocestni obroč GRA.

Območje pridelave grozdja za vina z oznako „classico“ obsega izključno zgoraj navedene dele ozemlja občine Rim.

7. Glavne sorte vinske trte

Malvasia del Lazio (W) – malvasia puntinata

Bellone (W) – cacchione

Bombino bianco (W) – bonbino

Bombino bianco (W) – bonvino

Bombino bianco (W) – ottenese

Greco (W) – asprinio bianco (W)

Trebbiano giallo (W) – rossetto

Trebbiano giallo (W) – trebbiano

Verdicchio Bianco (W) – trebbiano verde

Montepulciano (R)

Občina Cesanese (R) – cesanese

Cesanese d’Affile (R) – cesanese

Sangiovese (R) – sangioveto

Cabernet sauvignon (R) – cabernet

Cabernet franc (R) – cabernet

Syrah (R) – shiraz

Malvasia del Lazio (W) – malvasia

8. Opis povezave

DOC „Roma“, kategorija VINO

Območje proizvodnje je ravninski in hribovit svet, ki obsega obalna območja Sabina Romana, Colli Albani, Colli Prenestini in del Campagne Romana. Zahodna, jugozahodna in južna lega skupaj z navedenimi geografskimi dejavniki ustvarjajo zračno in svetlo okolje. Odpadna voda se po naravni poti izteka iz tal, kar je zlasti primerno za obdelovanje vinogradov za pridelavo vina „Roma“.

Na vinogradništvo pa odločilno vplivata tudi kemijska in fizikalna tekstura ter struktura tal, saj prispevata k nastanku značilnih fizikalnih, kemijskih in organoleptičnih lastnosti vina „Roma“.

Tla sedimentnega in vulkanskega izvora sestavljajo zlasti aluvialni in morski sedimenti, ki vsebujejo lehnjak, pesek, prod in mulj. Včasih so prekrita z novejšimi aluvialnimi naplavinami ali naplavinami, nastalimi v rečnem ali močvirskem okolju, v katerem se izmenjujejo plasti peska, peščene gline, gline, nastale v batipelagičnem in cirkalitoralnem okolju, peska in apnenca iz infralitoralnega okolja, peska iz obalnega okolja, pomešanega z vulkanskimi kamni, ter peska iz vetrovnega in rečnega okolja („duna antica“).

Prisoten je tudi pucolan, lokalno znan kot „terrinelle“, tj. vulkanski pepel, ki se ni strdil. S tem nastajajo peščena, globoka tla, ki prepuščajo vodo in ne zadržujejo stoječe vode niti na površini niti v globljih plasteh. Prisotna sta tudi mulj in rumeni pesek, ki sta v večjih ali manjših koncentracijah pomešana z apnenčastimi in kremenovimi prodniki, ter modra in siva glina iz jezerskega okolja in tal z rdečo prstjo glinasto-ilovnate teksture, ki je na splošno dokaj fina s stalnim podtaljem. Prst je zaradi svojih lastnosti idealna za kakovostno vinogradništvo.

Za podnebje na območju pridelave je značilno veliko dežja (1 065 mm). Poleti so padavine rahle (105 mm), za julij in avgust pa je značilno suho vreme. Junija občasno dežuje, maja pa so padavine redne, vendar je njihova količina manjša. Za območje je značilna ugodna povprečna letna temperatura (14,2 °C) z razmeroma visoko temperaturo in optimalnim sončnim obdobjem v septembru in oktobru. V zadnji fazi je za podnebje značilna bistvena razlika v nočni in dnevni temperaturi. Grozdje zato zori počasi in v celoti, kar bistveno prispeva k posebnim organoleptičnim lastnostim vina „Roma“.

Tla so vulkanskega izvora, na splošno nekoliko kisla (pH 5,5/6) z visokimi ravnmi mineralnih soli: kalij na splošno presega 500 ppm. Podnebne razmere, zlasti na strmejših območjih, vključujejo močna nihanja med nočno in dnevno temperaturo (približno 10 °C). Kombinacija reliefa in podnebja spodbuja kopičenje zlasti jabolčne kisline v grozdih. To je ključnega pomena za nastanek terpenov, ki so pomembni za arome, značilne za to sorto grozdja. S tem se – zlasti pri belih vinih – pridelajo sveža in uravnotežena vina. Aluvialna tla vulkanskega izvora vsebujejo od 15 do 30 % gline ter visoke ravni kalija, ki je povezan z nizkim pridelkom na hektar, tj. največ 10 ton na hektar. Za oktober so značilna nihanja med nočno in dnevno temperaturo do 13 °C z optimalnim sončnim obdobjem (znano kot „ottobrate romane“). Pri rdečih vinih vsi ti dejavniki skupaj omogočajo grozdju, da zori počasi in v celoti. Odlično razmerje sladkorjev in kislin v povezavi s fenolnim zorenjem omogoča proizvodnjo vin, za katera so značilni dobra aroma, uravnoteženost, struktura in polno telo.

Dolga zgodovina vinogradništva na zemljiščih, kjer se proizvaja vino „Roma“, sega v rimsko obdobje in se nadaljuje skozi srednji vek vse do danes, o čemer pričajo številni dokumenti. To je splošen in osnoven dokaz tesne povezave in vzajemnega delovanja človeških dejavnikov in kakovosti ter posebnih lastnosti vina „Roma“.

To torej priča o tem, kako so prebivalci s tega območja skozi stoletja prenašali tradicionalno gojenje trte in enološke tehnike, ki so se v sodobnem času izboljšale in dopolnile zaradi nedvomnega znanstvenega in tehnološkega napredka, s čimer so nastala znamenita vina „Roma“.

DOC „Roma“, kategorija PENEČE VINO

Območje proizvodnje je ravninski in hribovit svet, ki obsega obalna območja Sabina Romana, Colli Albani, Colli Prenestini in del Campagne Romana. Zahodna, jugozahodna in južna lega skupaj z navedenimi geografskimi dejavniki ustvarjajo zračno in svetlo okolje. Odpadna voda se po naravni poti izteka iz tal, kar je zlasti primerno za obdelovanje vinogradov za pridelavo vina „Roma“.

Na vinogradništvo pa odločilno vplivata tudi kemijska in fizikalna tekstura ter struktura tal, saj prispevata k nastanku značilnih fizikalnih, kemijskih in organoleptičnih lastnosti vina „Roma“.

Tla sedimentnega in vulkanskega izvora sestavljajo zlasti aluvialni in morski sedimenti, ki vsebujejo lehnjak, pesek, prod in mulj. Včasih so prekrita z novejšimi aluvialnimi naplavinami ali naplavinami, nastalimi v rečnem ali močvirskem okolju, v katerih se izmenjujejo plasti peska, peščene gline, gline, nastale v batipelagičnem in cirkalitoralnem okolju, peska in apnenca iz infralitoralnega okolja, peska iz obalnega okolja, pomešanega z vulkanskimi kamni, ter peska iz vetrovnega in rečnega okolja („duna antica“). Prisoten je tudi pucolan, lokalno znan kot „terrinelle“, tj. vulkanski pepel, ki se ni strdil. S tem nastajajo peščena, globoka tla, ki prepuščajo vodo in ne zadržujejo stoječe vode niti na površini niti v globljih plasteh. Prisotna sta tudi mulj in rumeni pesek, ki sta v večjih ali manjših koncentracijah pomešana z apnenčastimi in kremenovimi prodniki, ter modra in siva glina iz jezerskega okolja in tal z rdečo prstjo glinasto-ilovnate teksture, ki je na splošno dokaj fina s stalnim podtaljem. Prst je zaradi svojih lastnosti idealna za kakovostno vinogradništvo.

Za podnebje na območju pridelave je značilno veliko dežja (1 065 mm). Poleti so padavine rahle (105 mm), za julij in avgust pa je značilno suho vreme. Tudi junija pade nekaj dežja, maja pa so padavine redne, vendar je njihova količina manjša. Za območje je značilna ugodna povprečna letna temperatura (14,2 °C) z razmeroma visoko temperaturo ter optimalnim sončnim obdobjem v septembru in oktobru. V zadnji fazi je za podnebje značilna bistvena razlika v nočni in dnevni temperaturi. Grozdje zato zori počasi in v celoti, kar bistveno prispeva k posebnim organoleptičnim lastnostim penečega vina „Roma“.

Lastnosti tal in podnebni dejavniki skupaj dajejo penečim vinom naravno kislost, dober mineralni okus, ki izvira iz tal, bogat vonj in osnovni odstotek polifenolov, ki zagotavljajo svežino, strukturiranost in obstojnost penečih vin.

Dolga zgodovina vinogradništva na zemljiščih, kjer se proizvaja vino „Roma“, sega v rimsko obdobje in se nadaljuje skozi srednji vek vse do danes, o čemer pričajo številni dokumenti. To je splošno razširjen in osnoven dokaz tesne povezave in vzajemnega delovanja človeških dejavnikov in kakovosti ter posebnih lastnosti penečega vina „Roma“.

To torej priča o tem, kako so prebivalci s tega območja skozi stoletja prenašali tradicionalno gojenje trte in enološke tehnike, ki so se v sodobnem času izboljšale in dopolnile zaradi nedvomnega znanstvenega in tehnološkega napredka, s čimer so nastala znamenita vina „Roma“.

9. Bistveni dodatni pogoji

DOC „Roma“ – odstopanje od pridelave vina v bližini razmejenega območja

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na opredeljenem geografskem območju

Opis pogoja:

V skladu s členom 6(4)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 so pridelava vina, predelava v peneče vino in stekleničenje dovoljeni v občini Aprilia v pokrajini Latina, to je upravni enoti, ki meji na območje pridelave grozdja.

DOC „ROMA“ – stekleničenje na razmejenem geografskem območju

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

stekleničenje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Določbe o stekleničenju na razmejenem območju so določene v skladu s pravom EU (člen 8 uredbe 607/2009). V skladu z navedenim pravom je treba stekleničenje opraviti na razmejenem geografskem območju, da se zaščitita kakovost in sloves vina „Roma“ ter zagotovita njegovo poreklo in učinkovitost ustreznih pregledov. Posebne lastnosti in kakovost vina „Roma“, ki so povezane z geografskim območjem porekla in slovesom označbe, so bolje zagotovljene, če se vino stekleniči na proizvodnem območju, saj sta uporaba vseh tehničnih pravil glede prevoza in stekleničenja vina ter skladnost z njimi zaupana gospodarstvom na tem območju, ki imajo potrebno znanje in izkušnje ter interes za ohranjanje prisluženega slovesa. Ta zahteva poleg tega zagotavlja, da za proizvajalce vina velja učinkovit sistem preverjanja stekleničenja vina, ki ga izvajajo pristojni organi, saj se s tem izognejo morebitnim tveganjem pri prevozu proizvoda z območja stekleničenja vina. Ta določba torej koristi proizvajalcem vina, ki se zavedajo kakovosti in slovesa označbe ter so odgovorni za njuno zaščito.

DOC „Roma“ rosso (tudi „classico“) – pogoji za dajanje na trg

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Predlog za dajanje rdečega vina na trg od 31. marca v letu po trgatvi temelji na dejstvu, da imajo rdeča vina zaradi sodobnih tehnik pridelave vina do konca zime optimalne organoleptične lastnosti. Do 31. marca po trgatvi vina torej ustrezajo opredeljenim opisom kemijskih in organoleptičnih lastnosti.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/11923

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.