Priporočilo

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2013 in mnenje Sveta o španskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2016

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[3],

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2) Svet je 13. julija 2010 na podlagi predlogov Komisije sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[5], ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3) Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

(4) Svet je 6. julija 2012 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2012 in dal mnenje o dopolnitvi španskega programa stabilnosti za obdobje 2011–2015.

(5) Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti[6], ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega je 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[7], v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

(6) Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

(7) Komisija je 10. aprila 2013 objavila rezultate poglobljenega pregleda[8] za Španijo, ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize ugotavlja, da v Španiji obstajajo prekomerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti zelo velik notranji in zunanji dolg še naprej ogrožata rast in finančno stabilnost. Bančni sektor je v postopku dokapitalizacije in prestrukturiranja, tudi z uporabo javnih sredstev. Togost na proizvodnem trgu in trgu dela prispeva k visoki brezposelnosti, ki še narašča in na splošno ovira prilagoditev gospodarstva. Čeprav prilagoditev poteka, zahteva obsežnost potrebne korekcije nenehno odločno politično ukrepanje na področjih proizvodnega trga, storitvenega trga, trga dela, finančnega sektorja ter javnih financ.

(8) Španija je 30. aprila 2013 predložila program stabilnosti za leto 2013, ki zajema obdobje 2012–2016, in nacionalni reformni program za leto 2013. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(9) Na podlagi ocene programa stabilnosti za leto 2013 v skladu s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, na splošno verjeten za leto 2013, leta 2014 in pozneje pa se lahko v primerjavi z napovedjo Komisije iz pomladi 2013 pojavijo nekatera negativna tveganja. Čeprav bo glede na napovedi v programu rast v obdobju 2014–2016 nižja v primerjavi z napovedjo Komisije iz pomladi 2013, slednja temelji na predpostavki nespremenjene politike in zato ne upošteva fiskalne konsolidacije, ki bo potrebna za dosego proračunskih ciljev v programu. Namen proračunske strategije iz programa je znižati javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2016. Konsolidacija temelji zlasti na omejevanju odhodkov z znižanjem deleža odhodkov v obdobju 2012–2016 za 3,7 odstotne točke in tudi na nekaterih ukrepih za povečanje prihodkov. Na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega salda[9] znaša v programu načrtovano letno izboljšanje strukturnega primanjkljaja za leta od 2013 do 2016 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % oziroma 0,9 % BDP. Po odpravi čezmernega primanjkljaja program potrjuje srednjeročni cilj strukturno uravnoteženega proračunskega položaja, ki naj bi bil dosežen do leta 2018. Srednjeročni cilj je ambicioznejši od zahtev iz Pakta za stabilnost in rast. Predvidena hitrost prilagoditve v strukturnem smislu v obdobju 2017–2018 predstavlja zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega cilja. V programu je predvideno, da bo delež javnega dolga najvišji leta 2016, nato pa naj bi se začel zmanjševati. Potek prilagoditve primanjkljaja in dolga je odvisen od negativnih tveganj. Ukrepi, na katerih temeljijo cilji glede primanjkljaja, niso dovolj podrobno opredeljeni, zlasti na regionalni ravni. Za leto 2016 program ne vsebuje nobenih ukrepov, veljavnost prejšnjih začasnih ukrepov pa je podaljšana samo do leta 2014. V zvezi z načrtovanimi prihranki zaradi reforme lokalne uprave obstajajo znatna tveganja glede izvajanja. Poleg tega obstajajo negotovosti glede gospodarskih razmer, stanja na trgu dela in finančnega položaja ter gibanja prihodkov v okviru dolgotrajnih velikih makroekonomskih neravnotežij. Polno izvajanje sprejete reforme predčasnega upokojevanja in dogovor o dejavniku vzdržnosti bi zmanjšala tveganja za sistem socialne varnosti. Dodatno tveganje izhaja iz pogojnih obveznosti, ki so povezane s shemami/jamstvi za zavarovanje premoženja. Dosežen je bil znaten napredek pri poročanju o izvrševanju proračuna, vendar obstajajo možnosti za bolj pregledno in pravočasno izvajanje preventivnih in popravljalnih mehanizmov zakona o proračunski stabilnosti. Manjka sistematično in pravočasno poročanje o zaostalih plačilih na ravni države, zaradi velike količine katerih je bila potrebna priložnostna shema za poplačila. Vzpostavitev neodvisnega fiskalnega sveta zaostaja za časovnim načrtom. Predlagan pregled pravil o indeksaciji za vse javne prihodke in odhodke bi omogočil proračunske prihranke ter boljšo odzivnost cen na gospodarske razmere. Nacionalni reformni program priznava tudi potrebo po nadaljnjem izboljšanju stroškovne učinkovitosti odhodkov za zdravstveno varstvo in farmacevtske izdelke, npr. s pregledom referenčnih cen in centralizacijo nabave farmacevtskih izdelkov ali razširitvijo doplačil.

(10) Čeprav je bilo leta 2012 opravljeno znatno uravnoteženje relativne davčne obremenitve v smeri davkov na potrošnjo in okolje, ostaja delež davkov glede na BDP v Španiji med najnižjimi v EU. Učinkovitost davčnega sistema je mogoče še dodatno izboljšati s povečanjem deleža rasti prijaznejših posrednih davkov ter bojem proti davčnim goljufijam in utajam, kar je v skladu s prizadevanji za fiskalno konsolidacijo. Španija je sprejela nekaj ukrepov za omejitev davčnih ugodnosti za financiranje naložb z zadolževanjem pri obdavčitvi pravnih oseb, vendar so glede na visoko zasebno zadolženost potrebna dodatna prizadevanja.

(11) Program prilagoditve finančnega sektorja poteka po načrtih. Zlasti so bile izvedene potrebne dokapitalizacije in vzpostavljena družba za upravljanje premoženja Sareb. Prestrukturiranje bank v skladu s sklepi, sprejetimi na podlagi pravil o državni pomoči, bo potrebno v naslednjih letih še naprej spremljati. Za sprostitev omejitev pri financiranju in likvidnostnih omejitev za podjetja je Španija leta 2012 izvedla obsežen načrt odplačila državnih poslovnih obveznosti do podjetij (27,3 milijarde EUR) in uvedla številne pobude za razširitev možnosti financiranja za podjetja. Načrt za odplačilo državnih poslovnih obveznosti bo predvidoma razširjen tudi na leto 2013.

(12) Stanje na trgu dela ostaja kritično. V začetku leta 2013 se je stopnja brezposelnosti povečala na 27 %, med drugim tudi zaradi prilagoditve gospodarstva stran od domačega povpraševanja in gradbeništva v razmerah togosti na trgu ter neusklajenosti spretnosti in kvalifikacij s potrebami na trgu. Zlasti zaskrbljujoče je močno povečanje stopnje brezposelnosti mladih na 56 % in porast dolgotrajne brezposelnosti na 44,4 % celotne brezposelnosti konec leta 2012. Razpoložljivi podatki kažejo, da je reforma trga dela iz leta 2012 začela učinkovati v smeri večje notranje prožnosti (znotraj podjetij), nekolikšnega zmanjšanja stroškov odpuščanja in povečanja zmernosti v plačni politiki. Uradna ocena reforme glede na njene opredeljene cilje z namenom, da se jo po potrebi dopolni, je bila v nacionalnem reformnem programu napovedana za julij 2013. Reforme na področju aktivnih politik trga dela zaostajajo, ukrepi za posodobitev in okrepitev javnega zavoda za zaposlovanje so še vedno potrebni, nedavno sprejeto odprtje trga za zasebne agencije za posredovanje zaposlitev pa še ne deluje v celoti, enako velja tudi za sodelovanje med nacionalnimi in regionalnimi javnimi zavodi za zaposlovanje (enotni zaposlitveni portal).

(13) Velik delež brezposelnih brez formalne izobrazbe (35 %) ter neustrezno vrednotenje izobrazbe in usposobljenosti na trgu dela prispevata k visoki stopnji brezposelnosti pri mladih ter tudi k dolgoročni brezposelnosti. Nacionalna strategija za zaposlovanje in podjetništvo mladih za obdobje 2013–2016, ki je bila predstavljena marca 2013, vključuje številne kratkoročne in dolgoročne ukrepe za izboljšanje zaposlitvenih priložnosti za mlade. Hkrati je bilo uvedeno dvojno poklicno usposabljanje in pilotni projekti so se začeli izvajati že leta 2012. Nacionalni reformni program za leto 2013 poudarja tudi pomen hitre izvedbe reforme izobraževalnega sistema ter izboljšanja splošne kakovosti izobraževanja in usposabljanja.

(14) Predvsem zaradi razmer na trgu dela, pa tudi omejene učinkovitosti socialnega varstva pri zmanjševanju revščine, so glavni ključni kazalniki Španije, ki merijo revščino in socialno izključenost, pod povprečjem EU, pri čemer so še posebej izpostavljeni otroci. Na splošno niso bile zabeležene večje izboljšave pri oblikovanju novih ukrepov politike. Nacionalni reformni program ne vsebuje informacij o vsebini ali časovnem okviru za sprejetje nacionalnega akcijskega načrta o socialnem vključevanju za obdobje 2013–2016. Ključne izzive predstavljajo racionalizacija ciljev in sredstev v ustreznem okviru politike, izboljšanje upravljanja in medinstitucionalnega sodelovanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, poenostavitev postopkov za prosilce za socialno pomoč in pregled ovir za mobilnost. Določen napredek je bil zabeležen pri ukrepih za boj proti revščini otrok in izboljšanje učinkovitosti storitev za podporo družinam.

(15) Šibke točke poslovnega okolja, na primer razdrobljenost domačega trga ali vstopne ovire v storitveni industriji, zavirajo ustvarjanje delovnih mest in napredovanje reform na tem področju traja dlje, kot je bilo predvideno v načrtu reform iz septembra 2012. Prvi osnutek zakona o enotnosti trga je vlada sprejela januarja 2013 in njegovo dokončno sprejetje v parlamentu je predvideno do konca istega leta. Glede na ponovno potrjene zaveze v nacionalnem reformnem programu iz leta 2013 bo prvi osnutek zakona o poklicnih storitvah pripravljen do konca junija 2013, zakon o podjetništvu in internacionalizaciji podjetij pa bo dokončno sprejet pred koncem leta 2013. Kljub pričakovanim učinkom teh reform so še vedno možnosti za dodatno olajšanje pogojev za vstop na trg in izstop iz njega, zlasti s skrajšanjem časa, potrebnega za pridobitev dovoljenja za poslovanje, in s pregledom okvira za insolventnost. Poleg tega bi bilo treba odpraviti regulativne in druge ovire za rast podjetij. Kljub nedavnim reformam vstopne ovire za veleblagovnice z velikimi površinami še naprej omejujejo konkurenco v maloprodajnem sektorju. Septembra 2012 je vlada sprejela osnutek zakona za združitev nacionalnega organa za konkurenco z nadzornimi in regulativnimi organi v šestih sektorjih v en sam organ, in sicer nacionalno komisijo za trge in konkurenco. Cilj te reforme je dosledna uporaba načel konkurence v različnih gospodarskih sektorjih. Odprava davčnih olajšav za plačilo hipotekarnih obresti in odplačil v letu 2012 je bila ključna za preusmeritev spodbud stran od lastništva, toda prizadevanja za oblikovanje večjega in učinkovitejšega najemniškega trga, ki bi tudi podpiral mobilnost delavcev, so še vedno na začetni stopnji.

(16) Primanjkljaj v tarifnih prihodkih od električne energije, ki pomeni potencialno obsežne pogojne obveznosti za proračun in nezanemarljiva makroekonomska tveganja, še ni bil ustrezno obravnavan, saj so bili ukrepi iz leta 2012 in začetka leta 2013 nezadostni. V nacionalnem reformnem programu za leto 2013 je vlada napovedala, da bo osnutek zakona o nadaljnjem preoblikovanju sektorja električne energije predstavila do konca junija 2013. Konkurenčnost na maloprodajnem trgu električne energije je mogoče še izboljšati. Prometna infrastruktura je obsežna, vendar obstajajo možnosti za strožjo ureditev izbiranja naložb in za prednostno obravnavo učinkovitega ohranjanja obstoječih omrežij. Načrtovana ustanovitev neodvisnega organa za opazovanje bi pri tem pomagala. Hkrati pa tehnične in pravne ovire onemogočajo konkurenco na področju tovornega in potniškega železniškega prometa.

(17) Visoko decentraliziran sistem zahteva okrepljeno usklajevanje med različnimi javnimi upravami, in sicer za zmanjšanje stroškov ter omejitev upravnega bremena za podjetja in gospodinjstva. V ta namen je bilo izvedenih ali se še izvaja več pobud. Zlasti je februarja 2013 vlada predstavila osnutek zakona o reformi lokalne uprave (ki naj bi ga parlament sprejel do konca leta 2013), ustanovljen pa je bil tudi odbor za reformo javne uprave. Zadevni odbor bo podal predloge za reformo španske javne uprave do konca junija 2013. Reforme za izboljšanje delovanja sodnega sistema so v teku, toda pri nekateri ukrepih se kopičijo zamude, še vedno pa obstajajo možnosti za izboljšanje učinkovitosti španskega sodstva.

(18) Komisija je v okviru evropskega semestra izvedla celovito analizo španske ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi to, ali sta skladna s pravili in smernicami EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 10.

(19) Svet je ob upoštevanju te ocene proučil španski program stabilnosti, njegovo mnenje[10] pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

(20) Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program in program stabilnosti. V oceni ugotavlja, da je predlagan načrt reform celovit in gre v pravo smer. Hkrati je v njej poudarjena nujnost sprejetja in uspešne izvedbe manjkajočih reform, da bi te lahko začele zagotavljati pričakovane pozitivne učinke. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8 in 9.

(21) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Španija bi morala zagotoviti, da se tudi ta priporočila izvedejo v celoti in pravočasno –

PRIPOROČA, naj Španija v obdobju 2013–2014 izvede naslednje ukrepe:

1. Zagotovi naj strukturni fiskalni napor kot zahteva priporočilo Sveta, izdano v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in tako zagotovi odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016. V ta namen naj izvede ukrepe, sprejete v načrtih proračunov za leto 2013 na vseh ravneh upravljanja, in okrepi srednjeročno proračunsko strategijo z zadostno opredeljenimi strukturnimi ukrepi za obdobje 2014–2016. Trajna odprava fiskalnih neravnotežij je odvisna od verodostojnega izvajanja ambicioznih strukturnih reform, ki bi povečale sposobnost prilagajanja ter možnosti za rast in zaposlovanje. Po odpravi čezmernega primanjkljaja naj si prizadeva za primerno hitro strukturno prilagajanje za dosego srednjeročnega cilja do leta 2018. Zagotovi naj strogo in pregledno izvrševanje preventivnih in popravljalnih ukrepov iz sistemskega zakona o stabilnosti proračuna. Pred koncem leta 2013 naj ustanovi neodvisen fiskalni organ, ki bo zagotavljal analize in svetovanje ter spremljal skladnost fiskalne politike z nacionalnimi fiskalnimi predpisi in fiskalnimi predpisi na ravni EU. Izboljša naj učinkovitost in kakovost javne porabe na vseh ravneh upravljanja ter izvede sistematični pregled večjih postavk odhodkov do marca 2014. Poveča naj stroškovno učinkovitost v sektorju zdravstvenega varstva ter hkrati ohrani dostopnost za ranljive skupine, na primer z zmanjšanjem odhodkov bolnišnic za farmacevtske izdelke, krepitvijo usklajevanja med različnimi vrstami oskrbe in izboljšanjem spodbud za učinkovito uporabo virov. Sprejme naj ukrepe za zmanjšanje preostalega zneska zaostalih plačil s strani države, se izogiba njihovemu nadaljnjemu kopičenju in redno objavlja podatke o neporavnanih zneskih. Sprejeme naj zakon o odpravi indeksacije za zmanjšanje stopnje togosti cen na področju javnih odhodkov in prihodkov dovolj zgodaj, da bo začel veljati v začetku leta 2014, ter preuči dodatne ukrepe za omejitev uporabe določb o indeksaciji. Do konca leta 2013 naj dokonča zakonodajo o dejavniku vzdržnosti za zagotovitev dolgoročne finančne stabilnosti pokojninskega sistema, vključno z določbo o dviganju upokojitvene starosti v skladu s pričakovanim podaljševanjem življenjske dobe.

2. Do marca 2014 naj izvede sistematični pregled davčnega sistema. Preuči naj nadaljnje omejevanje davčnih odhodkov pri neposrednem obdavčenju, razišče možnosti za dodatno omejitev uporabe znižanih stopenj DDV in sprejme dodatne ukrepe na področju okoljskega obdavčenja, zlasti kar zadeva davke na gorivo. Sprejme naj nadaljnje ukrepe za omejitev davčnih ugodnosti za financiranje naložb z zadolževanjem pri obdavčitvi pravnih oseb. Okrepi naj boj proti sivi ekonomiji in neprijavljenemu delu.

3. Izvede naj program za finančni sektor za dokapitalizacijo finančnih institucij, vključno z ukrepi, sprejetimi novembra 2012, ki spodbujajo nebančna posredništva.

4. Do julija 2013 naj dokonča oceno reforme trga dela iz leta 2012, ki naj zajema vse njene cilje in ukrepe, in predstavi potrebne spremembe do septembra 2013. Do julija 2013 naj sprejeme nacionalni načrt zaposlovanja za leto 2013 in hitro izvede v rezultate usmerjeno reformo aktivnih politik trga dela , vključno s krepitvijo ciljne usmerjenosti in učinkovitosti svetovanja. Okrepi in posodobi naj javne zavode za zaposlovanje za zagotovitev učinkovite, posamezniku prilagojene pomoči za brezposelne v skladu z njihovim profilom in potrebah po usposabljanju. Poveča naj učinkovitost programov za prekvalifikacijo starejših in nizkokvalificiranih delavcev. Popolnoma naj usposobi enotni zaposlitveni portal in pospeši izvajanje javno-zasebnega sodelovanja na področju posredovanja zaposlitev za zagotovitev njegove učinkovite uporabe že v letu 2013.

5. Izvede naj ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih iz strategije za podjetništvo in zaposlovanje mladih za obdobje 2013–2016, na primer prek zaposlitvenega jamstva za mlade, ter pozorno spremlja njihovo učinkovitost. Nadaljuje naj prizadevanja za povečanje ustreznosti izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe na trgu dela, za zmanjšanje predčasnega opuščanja šolanja ter za porast vseživljenjskega učenja, in sicer z razširitvijo uporabe dvojnega poklicnega usposabljanja prek okvirov sedanje pilotne faze in z uvedbo celovitega sistema spremljanja uspešnosti učencev do konca leta 2013.

6. Sprejme in izvede naj potrebne ukrepe za zmanjšanje števila ljudi, ki jim grozi revščina in/ali socialna izključenost, tako da okrepi aktivne politike trga dela za izboljšanje zaposljivosti ljudi, ki so oddaljeni od trga dela, in z izboljšanjem ciljne usmerjenosti ter povečevanjem učinkovitosti in uspešnosti ukrepov podpore, vključno s kakovostnimi storitvami za podporo družinam.

7. Čim hitreje naj sprejme in izvede osnutek zakona o enotnosti trga in pospeši vse dodatne ukrepe, ki so potrebni za njegovo naglo izvedbo. Zagotovi naj učinkovitost, samostojnost in neodvisnost novega regulativnega organa. Do konca leta 2013 naj sprejme in izvede zakon o poklicnih združenjih in storitvah ter zakon o podjetništvu. Preoblikuje in združi naj sheme za podporo internacionalizaciji podjetij. Zmanjša naj število postopkov za izdajanje dovoljenj, tudi za industrijske dejavnosti, in jih skrajša ter razširi uporabo pristopa „hitrega dovoljenja“ na področju maloprodaje tudi na druge dejavnosti. Pregleda naj okvira za insolventnost za podjetja in posameznike, vključno z omejitvijo osebne odgovornosti podjetnikov in olajšanjem druge priložnosti za propadla podjetja. Odpravi naj neupravičene omejitve za postavitev veleblagovnic z velikimi površinami. Do marca 2014 naj pregleda učinkovitost regulativnega okvira za podporo razvoju trga najemniških stanovanj.

8. Odpravi naj primanjkljaj v tarifnih prihodkih od električne energije s sprejetjem in izvedbo strukturnih reform v sektorju električne energije do konca leta 2013. Okrepi naj prizadevanja za dokončanje električnih in plinskih povezav s sosednjimi državami. Zmanjša naj pogojne obveznosti za javne finance, ki izhajajo iz nedonosne prometne infrastrukture. Zagotovi naj neodvisno nacionalno oceno prihodnjih velikih infrastrukturnih projektov. Sprejme naj ukrepe za zagotovitev učinkovite konkurence na področju tovornega in potniškega železniškega prometa.

9. V skladu s predloženim urnikom naj sprejme reformo lokalne uprave in do oktobra 2013 izdela načrt za povečanje učinkovitosti celotne javne uprave. Sprejme naj reforme za povečanje učinkovitosti pravosodnega sistema in izvede tiste, ki na tem področju že potekajo.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

[3] COM(2013) 359 final.

[4] P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.

[5] Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013.

[6] COM(2012) 750 final.

[7] COM(2012) 751 final.

[8] SWD(2013) 116 final.

[9] Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije ponovno izračunale na podlagi informacij iz programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

[10] V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.