OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Uredba (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev določa splošno prepoved dajanja teh izdelkov na trg Unije („osnovna uredba“). Osnovna uredba vsebuje izjemo od splošne prepovedi za izdelke iz tjulnjev, pridobljene z lovom, ki ga po tradiciji izvajajo Eskimi in druge avtohtone skupnosti za svoje preživljanje („izjema IC“). Prav tako vsebuje izjeme za uvoz izdelkov iz tjulnjev, pridobljenih iz tjulnjev, ulovljenih z izključnim namenom trajnostnega upravljanja morskih virov na nepridobitni osnovi in ne v komercialne namene („izjema MRM“), kot tudi za uvoz, ki je priložnostne narave in je sestavljen izključno iz izdelkov za osebno uporabo potnikov ali njihovih družin. Izvedbena uredba, tj. Uredba Komisije (EU) št. 737/2010 z dne 10. avgusta 2010, določa podrobna pravila za izvajanje osnovne uredbe („izvedbena uredba“).

Kanada in Norveška sta v Svetovni trgovinski organizaciji (STO) nasprotovali obema aktoma (ki predstavljata „sistem EU v zvezi s tjulnji“) v sporu glede zadeve Evropske skupnosti – ukrepi za prepoved uvoza in trženja izdelkov iz tjulnjev (DS 400 in DS 401). Organ STO za reševanje sporov (ORS) je 18. junija 2014 sprejel poročili odbora in pritožbenega organa. Poročili STO navajata, da je prepoved za izdelke iz tjulnjev načeloma lahko upravičena na podlagi moralnih zadržkov glede dobrobiti tjulnjev, hkrati pa sta opozorili na vprašanje obeh izjem, in sicer izjeme IC in izjeme MRM. Za izjemo MRM je bilo ugotovljeno, da ni upravičena, saj morebitna razlika glede komercialne razsežnosti med komercialnim lovom in lovom MRM (majhen obseg, nepridobitnost) ni dovolj, da se upraviči razlikovanje. Izjema IC sicer odraža legitimno razliko, vendar je pritožbeni organ odločil, da nekateri elementi njene zasnove in uporabe predstavljajo „samovoljno in neutemeljeno diskriminacijo“.

Evropska unija je 10. julija 2014 ORS uradno obvestila, da namerava v tem sporu izvajati priporočila in sklepe ORS na način, ki upošteva njene obveznosti do STO.

Evropska unija, Kanada in Norveška so se 5. septembra 2014 dogovorile, da je razumno obdobje za izvajanje priporočil in sklepov ORS 16 mesecev. Razumno obdobje se torej izteče 18. oktobra 2015.

Namen tega zakonodajnega predloga je izvajanje priporočil in sklepov ORS v zvezi z osnovno uredbo. Ustvarja tudi pravno podlago za uskladitev Uredbe (EU) št. 737/2010 s temi sklepi. Pomisleki v zvezi z izjemo MRM se odpravijo z odstranitvijo izjeme MRM iz osnovne uredbe. Pomisleki v zvezi z zasnovo in uporabo izjeme IC se odpravijo s spremembo izjeme, zlasti s povezavo njene uporabe s spoštovanjem dobrobiti živali ter določitvijo omejitve dajanja izdelkov iz tjulnjev na trg, kadar obseg lova ali druge okoliščine kažejo na to, da se lov izvaja predvsem v komercialne namene. Poleg tega strokovnjaki Komisije sodelujejo s strokovnjaki iz Kanade, da bi vzpostavili potrebni sistem izdajanja potrdil, ki bi kanadskim Eskimom omogočil uporabo izjeme za Eskime v okviru sistema EU v zvezi s tjulnji.

Poleg tega je treba to pobudo uporabiti tudi za uskladitev sklicevanja na regulativni postopek s pregledom v Uredbi (ES) št. 1007/2009 s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Glede na kratek časovni rok za uskladitev s sklepi STO in da se zakonodajalcu omogoči hitro sprejetje predloga, je Komisija v tem predlogu izjemoma upoštevala spremembe Parlamenta, predlagane v okviru predloga COM(2013) 451 (navedeni predlog je zajemal tudi uskladitev Uredbe št. 1007/2009), v zvezi s trajanjem prenosa.

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Ocena učinka ni bila izvedena, ker ta ukrep ne predstavlja nove politične pobude, pač pa je potreben zaradi uskladitve veljavne zakonodaje EU s sklepi STO, s čimer se zagotovi izpolnjevanje mednarodnih obveznosti Unije. Omejene spremembe, ki jih uvaja ta predlog, ne zahtevajo nove ocene učinka, ki bi dopolnila oceno učinka, izvedeno leta 2009 pred sprejetjem osnovne uredbe.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

· Pravna podlaga

Pravna podlaga tega predloga je člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki je pravna podlaga za osnovno uredbo, ki se spreminja s tem predlogom. V skladu s členom 114 PDEU Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom sprejmeta ukrepe za približevanje določb zakonov in drugih predpisov v državah članicah, katerih predmet je vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Osnovna uredba je bila sprejeta z namenom odprave ovir za delovanje notranjega trga, ki izhajajo iz razlik v nacionalnih ukrepih, ki urejajo trgovino z izdelki iz tjulnjev.

· Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti

Uskladitev osnovne uredbe s priporočili in sklepi organa za reševanje sporov STO je mogoče doseči le s spremembo osnovne uredbe glede spornih vidikov. Predlog je omejen na tisto, kar je nujno potrebno za dosego skladnosti spornega ukrepa s pravili STO.

· Izbira instrumentov

Predlagani instrument: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta.

Druga sredstva ne bi zadoščala, saj se uredba lahko spremeni samo z istim instrumentom, tj. z uredbo.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Evropske unije.

5. NEOBVEZNI ELEMENTI

Ni relevantno.

2015/0028 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1007/2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[1],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta[2] je bila sprejeta z namenom odprave ovir za delovanje notranjega trga zaradi razlik v nacionalnih ukrepih, ki urejajo trgovino z izdelki iz tjulnjev. Navedeni ukrepi so bili sprejeti zaradi moralnih zadržkov javnosti glede dobrobiti živali pri postopku ubijanja tjulnjev ter možne prisotnosti izdelkov, pridobljenih iz živali, ki so bile usmrčene na način, ki povzroča pretirano bolečino, stisko, strah in druge oblike trpljenja, na trgu. Tudi znanstveni dokazi kažejo, da resnično humanih načinov ubijanja v posebnih pogojih lova na tjulnje ni mogoče učinkovito in dosledno uporabljati in izvajati. Za dosego tega cilja je Uredba (ES) št. 1007/2009 uvedla splošno prepoved dajanja izdelkov iz tjulnjev na trg.

(2) Hkrati je lov na tjulnje pomemben sestavni del kulture in identitete Eskimov in drugih avtohtonih skupnosti in pomeni pomembno sredstvo za njihovo preživljanje. Iz teh razlogov javnost glede lova na tjulnje, ki ga tradicionalno izvajajo Eskimi in druge avtohtone skupnosti, nima enakih moralnih zadržkov kot glede lova, ki se izvaja predvsem v komercialne namene. Poleg tega je splošno priznano, da bi se bilo treba v skladu z deklaracijo Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev in drugimi zadevnimi mednarodnimi instrumenti izogniti negativnim vplivom na osnovne in družbene interese Eskimov in drugih avtohtonih skupnosti. Zato Uredba (ES) št. 1007/2009 izjemoma dovoljuje dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev, pridobljenih z lovom, ki ga po tradiciji izvajajo Eskimi in druge avtohtone skupnosti in ki prispeva k njihovemu preživljanju.

(3) Resnično humanih načinov ubijanja pri lovu na tjulnje, ki ga izvajajo Eskimi in druge avtohtone skupnosti, ter pri drugih načinih lova na tjulnje ni mogoče učinkovito in dosledno izvajati. Vendar je primerno, da se glede na cilj Uredbe (ES) št. 1007/2009 na trg Unije dajejo izdelki, pridobljeni z lovom, ki ga izvajajo Eskimi in druge avtohtone skupnosti, in sicer na način, ki v največji možni meri zmanjšuje bolečino, stisko, strah ali druge oblike trpljenja živali, ki se lovijo, pri čemer se upošteva tradicionalni način življenja in potrebe glede preživljanja Eskimov in drugih avtohtonih skupnosti. Izjema glede izdelkov iz tjulnjev, pridobljenih z lovom, ki ga izvajajo Eskimi in druge avtohtone skupnosti, bi morala biti omejena na lov zaradi potrebe teh skupnosti po preživljanju, ki se torej ne izvaja predvsem v komercialne namene. Zato bi bilo treba Komisiji omogočiti, da po potrebi omeji količine izdelkov iz tjulnjev, ki so dani na trg v skladu z navedeno izjemo, da se prepreči uporaba izjeme za izdelke iz tjulnjev, ki so pridobljeni predvsem z lovom v komercialne namene.

(4) Uredba (ES) št. 1007/2009 prav tako dovoljuje izjeme za dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev, kadar se lov izvaja z izključnim namenom trajnostnega upravljanja morskih virov. Čeprav je lov z namenom trajnostnega upravljanja morskih virov pomemben, pa je v praksi ta lov težko razlikovati od lova velikega obsega, ki se izvaja predvsem v komercialne namene. To lahko povzroči neupravičeno diskriminacijo med zadevnimi izdelki iz tjulnjev. Zato bi bilo to izjemo treba odpraviti. To ne posega v pravico držav članic, da še naprej urejajo lov, ki je namenjen upravljanju morskih virov.

(5) Da se zagotovijo podrobna pravila za dajanje izdelkov iz tjulnjev na trg, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe. Zlasti je pomembno, da Komisija opravi ustrezna posvetovanja, vključno s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

(6) Uredbo (ES) št. 1007/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1007/2009 se spremeni:

(1) Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Pogoji za dajanje na trg

1. Dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev je dovoljeno samo, če so izdelki iz tjulnjev pridobljeni z lovom, ki ga izvajajo Eskimi in druge avtohtone skupnosti, in če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) lov tradicionalno izvaja skupnost;

(b) lov prispeva k preživljanju skupnosti in se ne izvaja predvsem v komercialne namene;

(c) lov se izvaja na način, ki v največji možni meri zmanjšuje bolečino, stisko, strah ali druge oblike trpljenja živali, ki se lovijo, ob upoštevanju tradicionalnega načina življenja in potreb skupnosti za preživljanje.

Navedeni pogoji za uvožene izdelke veljajo v trenutku uvoza izdelkov ali na kraju njihovega uvoza.

2. Uvoz izdelkov iz tjulnjev se dovoli tudi, kadar je priložnostne narave in je sestavljen izključno iz izdelkov za osebno uporabo potnikov ali njihovih družin. Narava in količina tega blaga ne dopuščata domneve, da se blago uvaža v komercialne namene.

3. Uporaba odstavkov 1 in 2 ne sme spodkopati izpolnitve cilja te uredbe.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 4a, da se določijo podrobna pravila za dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev v skladu z odstavkoma 1 in 2.

5. Če število ulovljenih tjulnjev, količina izdelkov iz tjulnjev, ki se dajejo na trg v skladu z odstavkom 1, ali druge okoliščine kažejo na to, da se lov izvaja predvsem v komercialne namene, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 4, da se omeji količina izdelkov, pridobljenih z navedenim lovom, ki se lahko da na trg.

6. Komisija izda tehnična navodila z okvirnim seznamom oznak kombinirane nomenklature, ki lahko zajemajo izdelke iz tjulnjev, za katere velja ta člen.“

(2) Vstavi se naslednji člen 4a:

„Člen 4a

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo iz člena 3 se na Komisijo prenese za obdobje petih let od [vstaviti datum – datum začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Prenos pooblastila iz člena 3 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila, navedenega v zadevnem sklepu. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za dva meseca.“

(3) Člen 5 se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[1] UL C […], […], str.[…].

[2] Uredba (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev (UL L 286, 31.10.2009, str. 36).