SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 21.9.2005 
KOM(2005) 438 kon čno 
2005/0182 (COD)   
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o hrambi podatkov, obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javnih elektronskih 
komunikacijskih storitev, in spremembi Direktive 2002/58/ES 
(predložena s strani Komisije) 
  
{SEK(2005) 1131} 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. O ZADJE PREDLOGA  
• Utemeljitev in cilji predloga 
Državljani izvajajo čedalje ve č dnevnih dejavnosti in transakcij z uporabo 
elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. Te komunikacije generirajo 
„podatke o prometu“ ali „podatke o lokaciji“, ki na primer vklju čujejo podrobnosti o 
lokaciji klicatelja, klicani številki, času in trajanju klica. V kombinaciji s podatki, ki 
omogočajo identifikacijo naro čnika ali uporabnika storitv e, je dostopnost takšnih 
podatkov o prometu pomembna za namene, povezane z izvrševanjem zakona in varnostjo, kot so prepre čevanje, preiskovanje, odkrivanje  in pregon hud ih kaznivih 
dejanj, kot sta terorizem in  organizirani kriminal.  
Vendar zaradi sprememb poslovnih model ov in ponudb storitev, kakor so rast 
pavšalnih tarif, predpla čniške in brezpla čne elektronske komunik acijske storitve, vsi 
izvajalci ne hranijo vedno podatkov o promet u v enakem obsegu kot prejšnja leta, 
odvisno od storitev, ki jih ponujajo. Ta trend se še krepi z nedavnimi ponudbami 
komunikacijskih storitev prenosa govora preko IP protokola (VoIP) ali celo 
pavšalnimi storitvami za komunikacije s te lefonijo v fiksnem omrežju. Ob takšnih 
ukrepih izvajalci kmalu ne bi potrebovali hran jenja podatkov o prometu za namene 
zaračunavanja. Če se podatki o prometu ne bodo hranili za namene zara čunavanja ali 
druge poslovne namene, ne bodo dostopni za javne organe, kadar bo obstajala 
zakonita potreba po dostopu do podatkov. Z drugim i besedami, zaradi tega razvoja je 
javnim organom precej težje izpolnjevati njihove dolžnosti pri prepre čevanju 
organiziranega kriminala in terorizma ter boj u proti njima, storilcem kaznivih dejanj 
pa je lažje komunicirati brez strahu, da lahko organi pregona uporabijo njihove 
komunikacijske podatke, da jim prekrižajo na črte.  
Sprejetje usklajenih dolo čb o tej zadevi na ravni EU je zdaj postalo nujno. Dolo čeno 
število držav članic namerava sprejeti ali je spreje lo nacionalne ukrepe, s katerimi od 
vseh ali nekaterih izvajalcev zahtevajo hrambo dolo čenih vrst podatkov, da se jih 
lahko, kadar je to potrebno, uporabi za zgoraj  opisane namene. Razlike v pravnih, 
ureditvenih in tehni čnih določbah v državah članicah glede hrambe podatkov o 
prometu predstavljajo ovire  za notranji trg elektronskih komunikacij, saj se 
ponudniki storitev soo čajo z razli čnimi zahtevami glede vrst  podatkov, ki jih je treba 
hraniti, ter pogojev hrambe . Zato je treba te dolo čbe še nadalje uskladiti v skladu s 
členom 14 Pogodbe ES.
 
• Splošno ozadje 
Nujnost pravil na ravni EU, ki zagotav ljajo dostopnost podatkov o prometu za 
protiteroristi čne namene v 25 državah članicah, je potrdil Evrops ki svet v svoji Izjavi 
o boju proti terorizmu z dne 25. marca 2004. Po teroristi čni bombnih napadih v 
Madridu je Evropski svet  naložil Svetu, da prou či „predloge za vzpostavitev pravil o 
hrambi podatkov komunikacijskega prometa pri ponudnikih storitev“, da bi jih 
sprejeli v letu 2005. Da je sprejetje ustr eznega pravnega instrumenta o tej zadevi 
prednostna naloga, sta pred kr atkim potrdila Evropski svet  v svojih sklepih z dne 16. 
 
SL 3   SL in 17. junija ter posebna seja Sveta PNZ z dne 13. julija 2005 po teroristi čnih 
bombnih napadih v Londonu.  
• Obstoječe določbe na podro čju, na katerega se nanaša predlog 
Direktiva 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah s svojima členoma 
6 in 9 usklajuje pravila o varstvu osebnih podatkov, ki se uporabljajo za obdelavo 
podatkov o prometu in loka ciji, ki se generirajo  z uporabo elektronskih 
komunikacijskih storitev. Takšne po datke je treba po tem, ko niso ve č potrebni za 
namen posredovanja, izbrisati ali morajo postati anonimni, razen podatkov, potrebnih 
za namen zara čunavanja ali pla čila medsebojnih povezav; pod pogojem, da se vsi 
strinjajo, se lahko dolo čeni podatki obdelujejo tudi za na mene trženja in zagotovitve 
storitev z dodano vrednostjo. Člen 15(1) dolo ča, da lahko države članice dolo čijo 
omejitve obsega (med drugim) členov 5, 6 in 9, kadar takšne omejitve pomenijo 
potreben, primeren in ustrez en ukrep znotraj demokrati čne družbe za zaš čito državne 
varnosti, obrambe, javne varnosti in prepre čevanje, preiskovanje, odkrivanje in 
pregon kaznivih dejanj.  
• Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije 
Predlog je v skladu s pravom Skupnos ti in Listino o temeljnih pravicah. Čeprav je 
jasno, da bo predlagana direktiva vplival a na pravico državljanov do zasebnosti, 
kakor jo zagotavlja člen 7 Listine, ter na pravico do varstva osebnih podatkov, kakor 
jo zagotavlja člen 8 Listine, je vdor  v te pravice upravi čen v skladu s členom 52 
Listine. Omejitve teh pravic, predvidene v predlogu, so sorazmerne in nujne, da se 
doseže splošno priznana cilja prepre čevanja kriminala in terorizma ter boja proti 
njima. 
Predlog tudi omejuje svoje u činke na zasebno živl jenje državljanov: prvi č z jasno 
določitvijo namena, za katerega se hr anjeni podatki la hko uporabijo, drugi č z 
omejitvijo kategorij podatkov, ki ji h je treba hraniti, in tretji č z omejitvijo obdobja 
hrambe. Naslednji pomembni zaš čitni ukrep je, da se ta direktiva ne uporablja za 
vsebino komunikacij – to bi pomenilo prestrezanje telekomunikacijsko posredovanih 
sporočil, kar ne spada v podro čje uporabe tega pravnega instrumenta.  
Obdelavo osebnih podatkov, ki jih ponudniki st oritev in omrežja hranijo v skladu z 
določbami te direktive, pokrivajo splošne in posebne dolo čbe o varstvu podatkov, 
opredeljene v direktivah 95/ 46/ES in 2002/58/ES – kar v praksi pomeni, da posebne 
dodatne dolo čbe o splošnih na čelih varstva podatkov in varnosti podatkov niso 
potrebne. To prav tako pomeni, da bo obdela va takšnih podatkov v polni pristojnosti 
nadzora organov za varstvo podatko v, ustanovljenih v vseh državah članicah. 
2. P OSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA  
• Posvetovanje z zainteresiranimi strankami 
Metode posvetovanja, glavni ciljni se ktorji in splošni profil anketirancev  
 
SL 4   SL Vprašanje hrambe podatkov o prometu je bi lo predmet posvetovanj s predstavniki 
organov pregona, industrije elektronskih komunikacij in str okovnjakov za varstvo 
podatkov, z za četkom v letu 2001 s sre čanji Foruma o kibernetskem kriminalu.  
Dne 14. junija 2004 je bila pod pokroviteljstvom Foruma za prepre čevanje 
organiziranega kriminala organizirana ad hoc  okrogla miza, na kateri so sodelovali 
predstavniki organov pregona, industrij e in organizacij za varstvo podatkov. 30. 
julija 2004 sta GD INSFO in GD JLS ob pripra vi javne delavnice o tem vprašanju, ki 
je bila organizirana 21. septembra 2004, pr edstavila skupni dokument o posvetovanju 
o hrambi podatkov o prometu. V odgovor na skupni dokument o posvetovanju so 
prispeli odzivi in  prispevki razli čnih strani, zlasti industrije in združenj za 
državljanske pravice. Nadaljnje informacije je za Komisijo zagotovila javna delavnica z dne 21. septembra.  
Pri pripravi predloga se je Komisija pr av tako naslonila na obsežno javno razpravo o 
tem vprašanju, vklju čno z razpravami v Evropskem parlamentu.  
Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje
 
Postopek posvetovanja je potrdil, da je hramba podatkov komunikacijskega prometa 
temeljno sredstvo za organe pregona za prepre čevanje kriminala in terorizma ter boj 
proti njima. Organi pregona so navedli,  da morajo biti za njihove namene obdobja 
hrambe tako dolga, kot je potrebno, in zajemati toliko podatkov, kot je potrebno. Zlasti v zapletenih preiskavah hudih kaznivih dejanj, ki lahko trajajo ve č let, se 
starejši podatki o prometu še vedno redno uporabljajo. Predloženi so bili številni primeri zadev, v katerih so se ti podatk i izkazali za bistvene pri preiskovanju 
kaznivih dejanj, zlasti bombnih napadov ali umorov.  
Predstavniki evropskih predstavniških or ganizacij telekomunikacijs ke in internetne 
industrije ter posamezne družbe za elektr onske komunikacije so nasprotovale, da 
medtem ko so one pripravljene sodelova ti z organi pregona in to tudi po čnejo, bi 
dolga obdobja hrambe povzro čila znatne stroške in bi zadostovala ohranitev 
podatkov. Vseeno so prosili, da obdobja hrambe ne bi bila daljša od šestih mesecev, 
saj velika koli čina podatkov, ki jih zahtevajo organi pregona, ni star ejša od šestih 
mesecev, prosili pa so tudi za mehanizme, s katerimi bi nadomestili nastale dodatne 
stroške.  
Predstavniki organov za varstvo podatkov in združenj za državljanske pravice so 
nasprotovali, da je hramba podatkov vdor  v zasebno življenje državljanov in da 
morajo biti zato obdobja hrambe čim krajša. Na splošno so se spraševali, ali se lahko 
obdobja hrambe, daljša od šestih mesecev, štej ejo za sorazmerna. Izrazili so tudi 
skrbi glede zaklju čka in ciljev hrambe, ki jih je treba natan čno opredeliti. 
Sedanji predlog predstavlja uravnotežen pristop in temelji na priloženi presoji vpliva. 
Obdobja hrambe v trajanju enega leta za  podatke o prometu za mobilno in fiksno 
telefonijo ter šest mesecev za podatke o prometu, povezane z uporabo interneta, bodo 
zajemala glavne potrebe organov pregona ob hkratnem omejevanju s tem povezanih 
stroškov za industrijo in vdora v zasebno življenje državlja nov. Obdobje hrambe v 
trajanju šestih mesecev za vse poda tke bi bilo prekratko, saj tudi če se velik del 
zahtev organov pregona nanaša na podatke, ki  niso starejši od šestih mesecev, se 
 
SL 5   SL starejši podatki ponavadi zahtevajo v povezavi z najhujšimi kaznivimi dejanji, kot so 
terorizem, organizirani kriminal ali umor. 
• Zbiranje in uporaba strokovnega znanja 
Uporaba zunanjega strokovnega znanja ni bila potrebna.  
• Presoja vpliva 
Odločalo se je med razli čnimi možnostmi. Leta 2002 je Svet izrecno zahteval dialog 
na nacionalni ravni in ravni EU, da bi se našle rešitve za vprašanje hr ambe podatkov 
o prometu, ki bi zadovolji le tako potrebo po u činkovitih sredstvih za prepre čevanje, 
odkrivanje, preiskovanje in pregon kaznivih dejanj ter varstvo temeljnih pravic in 
svoboščin fizičnih oseb, ter zlasti njihove prav ice do zasebnosti, varstva podatkov in 
tajnosti pisem. Čeprav sta bila javna razprava in posvetovanje o tem vprašanju 
obsežna, vklju čno z razpravami v Evropskem pa rlamentu, ni prišlo do skupnih 
rešitev. 
Če ne bi za čeli z delom na vprašanju hrambe poda tkov, bi to pomenilo, da ostaja v 
veljavi sedanji zbir dolo čb o hrambi podatkov. Nezavezujo či akti so bili zavrženi, saj 
ne zagotavljajo prave ravni pravne varnosti. Pobuda tretjega stebra o hrambi 
podatkov je bila zavržena, saj ne bi bila v skladu z obstoje čim pravom Skupnosti. 
Zakonodajni pristop je zahteval tudi Evrops ki svet v svoji Izjavi o boju proti 
terorizmu.  
Možnost predloga direktive zagotavlja ra ven usklajevanja, ki  je potrebna na 
notranjem trgu. V primerjavi z uredbo puš ča na občutljivem podro čju nekaj 
manevrskega prostora za države članice pri izvajanju. Uredba  bi bila prestroga, zlasti 
z vidika razli čnih tehničnih zgradb, ki jih uporabljajo razli čni izvajalci v razli čnih 
državah. Direktiva bo državam članicam pustila zadosti prostora, da jo prilagodijo 
nacionalnim omejitvam. V vsakem primeru status quo ni ve č vzdržen zaradi ovir, ki 
jih za prosto zagotavljanje storitev pomenijo razli čne nacionalne dolo čbe na tem 
področju. Izbira tega pravnega instru menta in posebna pravna podlaga v členu 95 ES 
sta se prav tako izoblikovali med pravno analizo iz Delovneg a dokumenta osebja 
Komisije SEC(2005) 420 z dne 22. marca 2005. Ko misija je izvedla presojo vpliva in 
poročilo o tem je na voljo na: 
http://europa.eu.int/comm/dgs/justice_hom e/evaluation/dg_coordination_evaluation_
annexe_en.htm. 
3. P RAVNI ELEMENTI PREDLOGA  
• Povzetek predlaganih ukrepov 
Namen predlagane direktive je uskl aditev obveznosti ponudnikov javno dostopnih 
elektronskih komunikacijskih storitev ali javnega komuni kacijskega omrežja, da 
hranijo dolo čene podatke o prometu, da se lahko zagotovijo pristojnim organom 
držav članic za namen prepre čevanja, preiskovanja, odkr ivanja in pregona hudih 
kaznivih dejanj, kot sta terori zem in organizirani kriminal.  
 
SL 6   SL • Pravna podlaga 
Člen 95 Pogodbe ES. 
• Načelo subsidiarnosti 
Načelo subsidiarnosti velja, kolikor predlog ne sodi pod izklju čno pristojnost 
Skupnosti.  
Države članice ne morejo v zadostni meri dose či ciljev predloga iz naslednjih 
razlogov. 
Države članice ne morejo same dose či uskladitve obdobij hrambe za podatke o 
prometu. Ukrepi EU, ki jih je zahteval Evropski svet, bodo zagotovili, da se bodo 
podatki o prometu hranili v Evropski uniji in bodo lahko dostopni organom pregona.  
Ker je u činkovitost preiskav organov pregona  v veliki meri odvisna od 
mednarodnega sodelovanja in imajo razli čne nacionalne izbi re negativne u činke na 
trg elektronskih komunikacij, je uskladitev  shem hrambe podatkov o prometu v vsej 
Evropi najustreznejša politi čna izbira. Na čelo povra čila stroškov bo omogo čilo 
določitev enakih konkuren čnih pogojev za ponudnike elek tronskih komunikacij na 
notranjem trgu. 
Cilji predloga se bodo lažje uresni čili z dejavnostmi Skupnos ti iz naslednjih 
razlogov. 
Ukrepi EU bodo lažje dosegli cilje predloga z zagotavljan jem, da se bodo podatki o 
prometu hranili v Evropski uniji in bodo organom pregona dostopni pod enakimi 
pogoji. To bo tudi v korist industriji elektronskih komunikac ij, zlasti tistim družbam, 
ki ponujajo storitve v ve č državah članicah, saj lahko standardizirajo svojo 
tehnologijo.  
Kvalitativni kazalci, ki kažejo, da cilj lažje doseže Unija, so u činkovitost organov 
pregona pri prepre čevanju kriminala in terorizma ter boju proti njima, zlasti v 
zadevah, kot sta organizirani kriminal in terorizem, ki pogosto segata preko meja. 327 
Predlog se omejuje na to, česar države članice ne morejo zadovoljivo dose či in kar 
lahko bolje stori Unija z omejitvijo podro čja uporabe obveznosti hrambe za 
ponudnike elektronskih komunikacijskih st oritev ali javnega komunikacijskega 
omrežja. Izbiro, kateri organi bi mora li imeti dostop do hranjenih podatkov in pod 
katerimi pogoji, predlog prepuš ča državam članicam. Dostop do informacij in 
njihova izmenjava med ustreznimi organi pregona ne sodi v podro čje uporabe 
Pogodbe ES.  
V zvezi s tem je treba omeniti, da Komisija trenutno pripravlja osnutke zakonodajnih 
predlogov v skladu s Pogodbo o Evropski uniji o na čelu dostopnosti informacij za 
namene izvrševanja zakona in dolo čitvi načel varstva podatkov za tretji steber. 
Nadalje je treba upoštevati, da se za druge  namene razen namene izvrševanja zakona 
s to direktivo ne sme odobriti dostopa do „hranjenih podatkov“, tj. ni dostopa do 
hranjenih podatkov za ponudnike elektronskih komunikacij. 
Predlog je zato v skladu z na čelom subsidiarnosti. 
 
SL 7   SL • Načelo sorazmernosti 
Predlog je v skladu z na čelom sorazmernosti, saj je nj egov vpliv na državljane in 
industrijo v najve čji možni meri omejen. Treba je vede ti, da se ta instrument ukvarja 
samo s podatki o prometu, ki jih obdeluje jo ponudniki elektrons kih komunikacij. 
Vsebina elektronskih komunik acij je izvzeta iz podro čja uporabe te direktive.  
Spoštovanje temeljnih pravic in svoboš čin, zlasti pravice do življenja, in stroga 
omejitev vdora v zasebnost sta bili klju čnega pomena za iskanje najustreznejšega 
ravnovesja med vsemi vpletenimi interesi, ko t so socialni, ekonomski in varnostni 
interes ter interes zasebnosti.  
Zato je ta predlog direktive upošteval vprašanja sorazmernosti, zlasti glede predlaganih obdobij hrambe, razlike med telefonskimi in internetnimi podatki, omejitve kategorij podatkov, ki jih je  treba hraniti, in sheme povra čila stroškov. 
Predlog zlasti strogo omejuje namene, za ka tere se lahko hranjene podatke posreduje 
organom pregona. Za hranjene podatke se bo v celoti uporabljala zakonodaja o varstvu podatkov, medtem ko je vpliv na pravice posameznika in gospodarskih subjektov omejen z izbiro omejenega niza podatkov o prometu, ki ga je treba hraniti. 
Nadalje krajše obdobje hrambe za podatke o prometu, ki se generirajo z uporabo 
interneta, v nasprotju s podatki o prometu, ki se generirajo z uporabo „standardne“ 
mobilne ali fiksne telefonije, upošte va sedanje poslovne prakse s postopnim 
zmanjševanjem obsega podatkov, ki jih je treba hraniti. 
Finančno in upravno breme nacionalnih vlad, gospodarskih subjektov in državljanov 
je bilo zmanjšano na številne na čine. Prvič, Direktiva dolo ča usklajevanje, kar bo 
pomenilo zmanjšane stroške skladnosti za  ponudnike elektronskih komunikacijskih 
storitev ali javne ga komunikacijskega omrežja. Drugi č, stroške se je na najnižjo 
možno stopnjo znižalo s strogimi omejitvami  obdobij hrambe ter nizi podatkov, ki jih 
je treba hraniti. Glede na pomembnost ukrepa v zvezi s prepre čevanjem kriminala in 
terorizma ter bojem proti nj ima se dodatni stroški držav članic ob upoštevanju 
določbe o povra čilu stroškov štejejo za sorazmer ne (glej presojo vpliva).  
Prav tako je treba poudariti, da ta direktiva ne posega v možnost držav članic, da 
zahtevajo posebne ukrepe za  ohranitev podatkov, na primer, če se je že ugotovila 
istovetnost osumljenca ali kriminalne združbe, ali v primeru posebnih dogodkov, kot 
so teroristi čni napadi.
 
• Izbira instrumentov 
Predlagani instrumenti: direktiva. 
Druga sredstva ne bi bila pr imerna iz naslednjih razlogov. 
To vprašanje pravilne pravne podlage za predlog o hrambi podatkov o prometu je 
bilo pred kratkim obravnavano v Delovnem dokumentu osebja Komisije. Na kratko, 
stališče, poudarjeno v tem dokumentu, je, da so se z vprašanjem hrambe podatkov o 
prometu že ukvarjali prejšnji pravni instrume nti, ki so temeljili na pravi podlagi iz 
prvega stebra, kot sta zgoraj omenjeni  direktivi 2002/58/ES in 95/46/ES. Analiza 
nadalje poudarja, da se vprašanje samo zato ni bolj popolno uskladilo z Direktivo 
2002/58/ES, ker ni prišlo do politi čnega soglasja o trajanju hrambe, in sklepa, da 
 
SL 8   SL morajo vsi nadaljnji pravni instrumenti o hrambi podatkov o prometu kot takšni (v 
nasprotju z dolo čbo o izmenjavi teh podatkov in dostopu do njih s strani organov 
pregona) prav tako temeljiti na pravni podlagi iz  prvega stebra. Ta logika je v skladu 
s členom 47 Pogodbe o Evropski uniji, ki ureja razmerje med Pogodbo o Evropski 
uniji in Pogodbo ES in dolo ča, da noben pravni instru ment, sprejet v skladu s 
Pogodbo o Evropski uniji, ne vpliva na zakonodajni okvir, sprejet v skladu s 
Pogodbo ES. 
4. P RORAČUNSKE POSLEDICE  
Predlog ne vpliva na prora čun Skupnosti. 
5. D ODATNE INFORMACIJE  
• Klavzula o ponovnem pregledu/reviziji/ časovni omejitvi veljavnosti 
Predlog vklju čuje klavzulo o ponovnem pregledu. Pre dvidena je ustanovitev tribune 
o hrambi podatkov kot pomo č Komisiji pri njeni nalogi  ponovnega pregleda. Takšna 
skupina bi lahko združila tehni čne strokovnjake za elektronske komunikacije ter 
predstavnike organov pregona in  organov za varstvo podatkov.  
• Tabela ujemanja 
Države članice morajo Komisiji sporo čiti besedilo na cionalnih dolo čb za prenos 
Direktive ter tabelo ujemanja med navedenimi dolo čbami in to direktivo. 
 
SL 9   SL 2005/0182 (COD) 
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o hrambi podatkov, obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javnih elektronskih 
komunikacijskih storitev, in spremembi Direktive 2002/58/ES 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije1, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora2, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij3, 
v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 251 Pogodbe, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES o varstvu posameznikov pri 
obdelavi osebnih podatkov
4 od držav članic zahteva, da zagotovijo pravice in 
svoboščine fizičnih oseb pri obdelavi osebnih poda tkov, predvsem njihove pravice do 
zasebnosti, da bi se zagotovil prosti  prenos osebnih podatkov v Skupnosti.  
(2) Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamen ta in Sveta o obdelavi osebnih podatkov in 
varstvu zasebnosti na podro čju elektronskih komunikacij5 pretvarja na čela iz Direktive 
95/46/ES v posebna pravila za podro čje elektronskih komunikacij. 
(3) Členi 5, 6 in 9 Direktive 2002/58/ES opredel jujejo pravila, ki se uporabljajo za 
obdelavo podatkov o prometu in lokaciji, ki  se generirajo z uporabo elektronskih 
komunikacijskih storitev, s strani ponudnikov omrežja in storitev. Takšne podatke je 
treba po tem, ko niso ve č potrebni za namen posredovanja komunikacije, izbrisati ali 
morajo postati anonimni, razen podatkov, potrebnih za namen zara čunavanja ali 
plačila medsebojnih povezav; pod pogojem, da se vsi strinjajo, se lahko dolo čeni 
podatki obdelujejo tudi za namene trženja in  zagotovitve storitev z dodano vrednostjo. 
(4) Člen 15(1) Direktive 2002/58/ES dolo ča pogoje, pod katerimi lahko države članice 
omejijo obseg pravic in obveznosti, dolo čenih v členu 5, členu 6, členu 8(1), (2), (3) in 
                                                 
1 UL C […], […], str. […]. 
2 UL C […], […], str. […]. 
3 UL C […], […], str. […]. 
4 UL L 281, 23.11.1995, str. 31. 
5 UL L 201, 30.7.2002, str. 37. 
 
SL 10   SL (4) ter členu 9 Direktive; vsaka takšna omejitev mora biti potrebna, primerna in 
ustrezna znotraj demokrati čne družbe zaradi posebnih namenov javnega reda, tj. za 
zaščito državne varnosti, obrambe, javne varnosti ali prepre čevanje, preiskovanje, 
odkrivanje in za pregon k aznivih dejanj ali nedovol jene uporabe elektronskih 
komunikacijskih sistemov.  
(5) Številne države članice so sprejele zakonodajo, ki dolo ča hrambo podatkov pri 
ponudnikih storitev za prepre čevanje, preiskovanje, odkrivan je in pregon kriminala ter 
kaznivih dejanj; dolo čbe različnih nacionalnih zakonodaj se  bistveno razlikujejo. 
(6) Pravne in tehni čne razlike med nacionalnimi dolo čbami glede hrambe podatkov za 
namen prepre čevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj 
predstavljajo ovire za notra nji trg elektronskih komuni kacij; ponudniki storitev se 
soočajo z razli čnimi zahtevami glede vrst podatkov o prometu, ki jih je treba hraniti, 
ter pogojev in obdobij hrambe. 
(7) Sklepi Sveta za pravosodje in notranj e zadeve z dne 20. septembra 2001 pozivajo k 
zagotovitvi, da se organom pregona omogo či preiskovanje kaznivih dejanj, ki 
vključujejo uporabo elektrons kih komunikacij, in pravno uk repanje zoper storilce teh 
kaznivih dejanj, in sicer ob vzdrževanju ravnotežja med va rstvom osebnih podatkov in 
potrebami organov pregona po pridobi tvi dostopa do podatkov za namene 
preiskovanja kaznivih dejanj. 
(8) V sklepih Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 19. decembra 2002 je bilo 
poudarjeno, da so zaradi bistveno ve čjih možnosti elektronskih komunikacij podatki, 
povezani z uporabo elektronskih komunikacij, še posebej pomembno in zato dragoceno sredstvo za prepre čevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kriminala in 
kaznivih dejanj, zlasti organiziranega kriminala. 
(9) Izjava o boju proti terorizmu, ki jo je Evropski svet sprejel 25. marca 2004, je Svetu 
naložila, naj prou či ukrepe za vzpostavitev pr avil o hrambi podatkov 
komunikacijskega promet a pri ponudnikih storitev. 
(10) Izjava, ki jo je sprejel posebni nefo rmalni Svet dne 13. juli ja 2005, krepi potrebo po 
čim prejšnjem sprejetju ukrepov, povezanih s hrambo podatkov elektronskega 
komunikacijskega prometa. 
(11) Glede na pomembnost podatkov o prometu za prepre čevanje, preiskovanje, odkrivanje 
in pregon hudih kaznivih dejanj, kot sta te rorizem in organizirani kriminal, kakor 
kažejo raziskave in prakti čne izkušnje ve č držav članic, obstaja potreba po zagotovitvi, 
da se podatki, ki se ob za gotavljanju javnih elektronskih komunikacijskih storitev ali 
javnih komunikacijskih omrežij obdelujejo  pri ponudnikih elektronskih komunikacij, 
hranijo za dolo čeno časovno obdobje. 
(12) Kategorije podatkov, ki jih je treba hran iti, odražajo ustrezno  ravnovesje med koristmi 
za prepre čevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon zadevnih hudih kaznivih dejanj 
ter stopnjo povzro čenega vdora v zasebnost; uporabljeno obdobje hrambe eno leto 
oziroma šest mesecev, kadar so podatki pove zani z elektronskimi komunikacijami, ki 
potekajo izklju čno z uporabo inte rnetnega protokola, prav  tako vzdržuje ravnovesje 
med vpletenimi interesi. 
 
SL 11   SL (13) Glede na to, da hramba podatkov povzro ča znatne dodatne stroške za ponudnike 
elektronskih komunikacij, medtem ko koris ti v pomenu javne varnosti vplivajo na 
družbo na splošno, je prim erno predvideti, da države članice povrnejo izkazane 
dodatne stroške, ki so nastali ob izpolnje vanju obveznosti, ki so ponudnikom nastale 
kot posledica te direktive. 
(14) Tehnologije, povezane z elektronskimi komuni kacijami, se hitro spreminjajo in lahko 
se oblikujejo zakonite zahteve pristojn ih organov; za svetovanje o teh zadevah 
namerava Komisija ustanoviti tribuno, sest avljeno iz predstavnikov organov pregona, 
združenj industrije elektronskih kom unikacij in organov za varstvo podatkov. 
(15) Treba je vedeti, da za podatke, hranje ne v skladu s to direktivo, v celoti veljata 
Direktiva 95/46/ES in  Direktiva 2002/58/ES; člen 30(1)(c) Direktive 95/46/ES zahteva 
posvetovanje z „delovno skupino iz člena 29“. 
(16) Bistveno je, da države članice sprejmejo zakonodajne ukrepe za zagotovitev, da se 
podatki, hranjeni v skladu s to direktivo, zagotovijo samo pris tojnim nacionalnim 
organom v skladu z nacionalno zakonodajo ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic 
zadevnih oseb; taki ukrepi vklju čujejo zlasti primerne pogoje, omejitve in zaš čitne 
ukrepe za zagotovitev skladnosti zagotavljan ja hranjenih podatkov s temeljnimi 
pravicami, kakor jih zlasti jam či Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in 
temeljnih svoboš čin. 
(17) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive,  je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 
1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje Komisiji 
podeljenih izvedbenih pooblastil6. 
(18) Države članice ne morejo v zadostni meri dose či ciljev dejavnosti, ki jo je treba 
izvesti, zlasti uskladitve obv eznosti ponudnikov, da hranijo dolo čene podatke in 
zagotovijo, da so ti podatki dostopni za namen prepre čevanja, preiskovanja, 
odkrivanja in pregona hudih ka znivih dejanj, kot sta terorizem in organizirani 
kriminal, zato se zaradi obsega in u činkov dejavnosti ti cilji lažje dosežejo na ravni 
Skupnosti. Zato lahko Skupnost sp rejme ukrepe v skladu z na čelom subsidiarnosti iz 
člena 5 Pogodbe. V skladu z na čelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva 
ne presega okvira, ki je potr eben za dosego navedenih ciljev. 
(19) Ta direktiva spoš tuje temeljne pravice in  upošteva sprejeta na čela, zlasti na čela Listine 
Evropske unije o temeljnih pravicah; še posebej ta direktiv a skupaj z Direktivo 
2002/58/ES poskuša zagotoviti popolno spoštovanje temeljnih  pravic za spoštovanje 
zasebnega življenja in komunikacij dr žavljanov in varstvo osebnih podatkov ( člena 7 
in 8 Listine) – 
                                                 
6 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
 
SL 12   SL SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: 
Člen 1 
Vsebina in podro čje uporabe 
1. Namen te direktive je uskladiti dolo čbe držav članic glede obveznosti ponudnikov 
javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnega komunikacijskega 
omrežja glede obdelave in hrambe dolo čenih podatkov, da se zagotovi dostopnost 
podatkov za namen prepre čevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona hudih 
kaznivih dejanj, kot sta terorizem  in organizirani kriminal.  
2. Ta direktiva se uporablja za poda tke o prometu in lokaciji fizi čnih in pravnih oseb, 
kot tudi za povezane podatke, potrebne za dolo čitev naro čnika ali registriranega 
uporabnika. Ne uporablja se za vsebi no elektronskih komunikacij, vklju čno z 
informacijami, pregledanimi z uporabo el ektronskega komunikacijskega omrežja. 
Člen 2 
Opredelitve 
1. V tej direktivi se uporabljajo opred elitve iz Direktive 95/46/ES, Direktive 
2002/21/ES7 in Direktive 2002/58/ES. 
2. V tej direktivi: . 
a) „podatki“ pomeni podatke o prometu in lokaciji ter povezane podatke, 
potrebne za dolo čitev naročnika ali uporabnika; 
b) „uporabnik“ pomeni vsako pravno ali fizi čno osebo, ki uporablja javno 
dostopno elektronsko komunikacijsko storitev v zasebne ali poslovne namene, ne da 
bi bila nujno naro čena na to storitev. 
Člen 3 
Obveznost hrambe podatkov 
1. Z odstopanjem od členov 5, 6 in 9 Direktive 2002/58/ES države članice sprejmejo 
ukrepe za zagotovitev, da so podatki, ki se  generirajo ali obdelujejo pri ponudnikih 
javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnega komunikacijskega 
omrežja v njihovi pristojnosti v procesu zagotavljanja komuni kacijskih storitev, 
hranjeni v skladu z dolo čbami te direktive.  
2. Države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se podatki, hranje ni v skladu s to 
direktivo, zagotovijo sa mo pristojnim nacionalnim orga nom v posebnih primerih in v 
skladu z nacionalno zakonodajo za namen prepre čevanja, preiskovanja, odkrivanja in 
pregona hudih kaznivih dejanj, kot sta terorizem in organizirani kriminal.  
                                                 
7 UL L 108, 24.4.2002, str. 33. 
 
SL 13   SL Člen 4 
Kategorije podatkov, ki jih je treba hraniti 
Države članice zagotovijo, da se v skladu s to direk tivo hranijo naslednje kategorije podatkov: 
(a) podatki, potrebni za sledenje in prepoznanje vira komunikacije; 
(b) podatki, potrebni za sledenje in prepoznanje cilja komunikacije; 
(c) podatki, potrebni za ugotovitev datuma, časa in trajanja komunikacije; 
(d) podatki, potrebni za ugotov itev vrste komunikacije; 
(e) podatki, potrebni za razpoznavo kom unikacijske naprave ali dozdevne 
komunikacijske naprave; 
(f) podatki, potrebni za ugot ovitev lokacije opreme za mobilno komunikacijo. 
Vrste podatkov, ki jih je treba hraniti pod zg oraj omenjenimi kategorijami podatkov, so 
opredeljene v Prilogi.  
Člen 5 
Revizija priloge 
Revizija Priloge se redno izvaja, kako r je potrebno v skladu s postopkom iz člena 6(2).  
Člen 6 
Odbor 
1. Komisiji pomaga odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa 
mu predstavnik Komisije. 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob 
upoštevanju dolo čb člena 8 Sklepa. 
3. Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.  
Člen 7 
Obdobja hrambe 
Države članice zagotovijo, da se kategorije podatkov iz člena 4 hranijo za obdobje enega leta 
od datuma komunikacije, z izjemo podatkov, pov ezanih z elektronskimi komunikacijami, ki v 
celoti ali v glavnem potekajo z uporabo internetnega protokol a. Ti zadnji se hranijo za 
obdobje šestih mesecev. 
 
SL 14   SL Člen 8 
Zahteve glede shranjevanja podatkov 
Države članice zagotovijo, da se podatki hranijo v skladu s to direktivo na na čin, da se lahko 
hranjeni podatki in vse druge potrebne inform acije, povezane s temi podatki, na zahtevo 
pošljejo pristojnim organom brez nepotrebnega odlašanja.  
Člen 9 
Statistika 
Države članice zagotovijo, da se statistike o hrambi podatkov, obdelanih v zvezi z 
zagotavljanjem javnih elektronskih komunikacijs kih storitev, pošiljajo Evropski komisiji 
vsako leto. Takšne statistike vklju čujejo: 
– zadeve, v katerih so bile informacije za gotovljene pristojnim organom v skladu z 
nacionalnim zakonom, ki se uporablja; 
– čas med dnevom, ko so bili podatki shranjeni,  in dnevom, ko je pristojni organ zahteval 
pošiljanje podatkov; 
– zadeve, v katerih zahtev za podatke ni bilo mogo če izpolniti. 
Te statistike ne vs ebujejo osebnih podatkov. 
Člen 10 
Stroški 
Države članice zagotovijo, da se ponudnikom javno dos topnih elektronskih komunikacijskih 
storitev ali javnega komunikacijs kega omrežja povrnejo izkazan i dodatni stroški, nastali ob 
izpolnjevanju obveznosti, ki so ponudnikom nastale kot posledica te direktive.  
Člen 11 
Sprememba Direktive 2002/58/ES 
V člen 15 Direktive 2002/58/ES se vstavi naslednji odstavek 1a: 
„1a. Odstavek 1 se ne uporablja za obveznosti, povezane s hrambo podatkov za 
preprečevanje, preiskovanje, odkrivanj e in pregon hudih kaznivih de janj, kot sta terorizem in 
organizirani kriminal, ki izhajajo iz Direktive 200 5/../ES. * * UL L ..., ….“. 
Člen 12 
Ocena 
1. Najpozneje v treh letih po datumu iz člena 13(1) Komisija predloži Evropskemu 
parlamentu in Svetu oceno o uporabi te direktive in njenem vplivu na gospodarske subjekte in potrošnike ob upoštevanju statisti čnih elementov, ki jih Komisija prejme 
v skladu s členom 9, da se ugotovi, ali je potrebna sprememba dolo čb te direktive, 
zlasti glede obdobja hrambe iz člena 7. 
 
SL 15   SL 2. V ta namen Komisija prou či vse pripombe, ki jih Komisiji sporo čijo države članice 
ali Delovna skupina za varstvo posa meznikov pri obdelavi osebnih podatkov, 
ustanovljena s členom 29 Direktive 95/46/ES. 
Člen 13 
Prenos 
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to 
direktivo, [najpozneje 15 mesecev po sprejetju te direktive]. Države članice takoj 
posredujejo Komisiji besedila navedenih pr edpisov in tabelo ujemanja med temi 
predpisi in direktivo. 
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo 
navedejo ob njihovi uradni objavi. Na čin sklicevanja dolo čijo države članice. 
2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne 
zakonodaje, sprejetih na podro čju, ki ga ureja ta direktiva. 
Člen 14 
Začetek veljavnosti 
Ta direktiva za čne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Člen 15 
Naslovniki 
Ta direktiva je naslovljena na države članice. 
V Bruslju, 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
 
SL 16   SL Priloga  
Vrste podatkov, ki jih je treb a hraniti pod kategorijami iz člena 4 te direktive: 
a) Podatki, potrebni za sledenje in prepoznanje vira komunikacije: 
(1) glede telefonije v fiksnem omrežju: 
(a) kličoča telefonska številka; 
(b) ime in naslov naro čnika ali registriranega uporabnika; 
(2) glede mobilne telefonije: 
(a) kličoča telefonska številka; 
(b) ime in naslov naro čnika ali registriranega uporabnika; 
(3) glede dostopa do interneta,  internetne elektronske  pošte in internetne 
telefonije: 
(a) naslov internetnega protokola (IP), stati čen ali dinami čen, ki ga je 
ponudnik dostopa do interneta dodelil komunikaciji; 
(b) uporabniško ime vira komunikacije; 
(c) oznaka za povezavo ali telefonska številka, dodeljena vsaki 
komunikaciji, s katero se vstopa  v javno telefonsko omrežje; 
(d) ime in naslov naro čnika ali registriranega upor abnika, ki mu je bil v 
času komunikacije dodeljen naslov IP, oznaka za povezavo ali 
uporabniško ime. 
b) Podatki, potrebni za sledenje in prepoznanje cilja komunikacije: 
(1) glede telefonije v fiksnem omrežju: 
(a) klicana telefonska številka ali številke; 
(b) ime(na) in naslov(i) naro čnika(-ov) ali registri ranega(-ih) uporabnika(-
ov); 
(2) glede mobilne telefonije: 
(a) klicana telefonska številka ali številke; 
(b) ime(na) in naslov(i) naro čnika(-ov) ali registri ranega(-ih) uporabnika(-
ov); 
(3) glede dostopa do interneta,  internetne elektronske  pošte in internetne 
telefonije: 
 
SL 17   SL (a) oznaka za povezavo ali uporabniško ime namembnega(-ih) 
prejemnika(-ov) komunikacije; 
(b) ime(na) in naslov(i) naro čnika(-ov) ali registri ranega(-ih) uporabnika(-
ov), ki je (so) namemben(-ni)  prejemnik(i) komunikacije.  
c) Podatki, potrebni za ugotovitev datuma, časa in trajanja komunikacije: 
(1) glede telefonije v fiksnem omrežju in mobilne telefonije: 
(a) datum in čas začetka in konca komunikacije. 
(2) glede dostopa do interneta,  internetne elektronske  pošte in internetne 
telefonije: 
(a) datum in čas prijave in odjave z inte rnetnih sej glede na dolo čen 
pasovni čas. 
d) Podatki, potrebni za ugo tovitev vrste komunikacije: 
(1) glede telefonije v fiksnem omrežju: 
(a) uporabljena telefonska storit ev, npr. glasovni klic, konferen čna zveza, 
storitve telefaksa in pošiljanja sporo čil. 
(2) glede mobilne telefonije: 
(a) uporabljena telefonska storit ev, npr. glasovni klic, konferen čna zveza, 
storitev kratkih sporo čil, nadgrajena medijska storitev ali 
multimedijska storitev. 
e) Podatki, potrebni za razpozna vo komunikacijske naprave ali dozdevne 
komunikacijske naprave: 
(1) glede mobilne telefonije: 
(a) mednarodna identiteta mobilnega naro čnika (IMSI) kli čoče in klicane 
stranke; 
(b) mednarodna identiteta mob ilnega terminala (IMEI) kli čoče in klicane 
stranke. 
(2) glede dostopa do interneta,  internetne elektronske  pošte in internetne 
telefonije: 
(a) kličoča telefonska številka  za klicni dostop; 
(b) digitalni naro čniški vod (DSL) ali drug identifikator kon čne točke 
začetnika komunikacije; 
(c) naslov nadzora dostopa do medija  (MAC) ali drug identifikator 
naprave za četnika komunikacije. 
 
SL 18   SL f) Podatki, potrebni za ugotovitev loka cije opreme za mobilno komunikacijo: 
(1) lokacijska oznaka (ID celice) na za četku in koncu komunikacije; 
(2) preslikava podatkov med ID celice in njihovo zemljepisno lego na za četku in 
koncu komunikacije.