Na srečanju ministrov za pravosodje in notranje zadeve EU-ZDA junija 2017 sta komisar Dimitris Avramopulos in Elaine C. Duke, namestnica ministra ZDA za domovinsko varnost, podala skupno izjavo o napredku pri doseganju popolne vizumske vzajemnosti med EU in Združenimi državami. V skupni izjavi sta obe strani potrdili svoje zaveze, kot so ohranjanje in širjenje potovanj brez vizumov med EU in Združenimi državami ter okrepitev prizadevanj za izboljšanje sodelovanja za pomoč Bolgariji, Cipru, Hrvaški, Poljski in Romuniji pri hitrejšem izpolnjevanju zahtev programa za odpravo vizumov.

Komisija je v sporočilu iz maja 2017 poročala, da so se okrepili politični in tehnični stiki ter da je bilo s sogovorniki iz ZDA dogovorjeno, da se začne v rezultate usmerjen proces za vključitev petih držav članic v program za odpravo vizumov. Poleg tega se je pet zadevnih držav članic zavezalo, da bodo v konstruktivnem in pozitivnem duhu ter v tesnem stiku s Komisijo in ZDA sodelovale s ciljem, da se čim prej doseže popolna vizumska vzajemnost, vključno z iskanjem vzajemno sprejemljivih vmesnih ukrepov. Vzpostavljen je bil pregled zahtev, ki jih mora pet držav članic še izpolniti.

Na 1. zasedanju Skupnega ministrskega odbora EU-Kanada v okviru sporazuma o strateškem partnerstvu s Kanado, ki je potekalo 4. decembra 2017 v Bruslju, sta obe strani pozdravili popolno odpravo vizumske obveznosti za vse državljane EU ter pripomnili, da bo to povečalo mobilnost državljanov ter dodatno okrepilo kulturne, politične in gospodarske vezi med EU in Kanado.

Komisija odobrava dejstvo, da Kanada od 1. decembra 2017 vsem bolgarskim in romunskim državljanom omogoča vstop brez vizuma. S Kanado je bila torej dosežena popolna vizumska vzajemnost. Rezultat je bil dosežen na podlagi številnih političnih in tehničnih stikov med Komisijo, Kanado ter bolgarsko in romunsko vlado kot tudi informacijske kampanje za državljane teh držav ter posvetovanja z največjimi potovalnimi agencijami in letalskimi družbami iz obeh držav članic.

Sporočilu o nadaljnjem ukrepanju iz maja 2017 je v zvezi s Kanado že poročalo o znatnem napredku. Komisija je pozdravila dejstvo, da je Kanada 1. maja 2017 odpravila vizumsko obveznost za bolgarske in romunske državljane, ki so imeli v zadnjih desetih letih kanadski vizum za začasno prebivanje ali ki imajo veljaven vizum ZDA za nepriseljence.

To sporočilo ocenjuje napredek, dosežen na tem področju v pogajanjih s Kanado in Združenimi državami od maja 2017, ter poroča, da je bila s Kanado dosežena popolna vizumska vzajemnost.

Komisija je predstavila tri sporočila o nadaljnjem ukrepanju, in sicer julija in decembra 2016 ter maja 2017. Sporočilo iz maja 2017 ne poroča le o doseženem napredku, temveč oblikuje tudi stališče Komisije glede resolucije Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o „obveznostih Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 539/2001“, ki na podlagi člena 265 PDEU poziva Komisijo, naj zahtevani delegirani akt sprejme najpozneje v dveh mesecih od datuma sprejetja resolucije. Komisija je v navedenem sporočilu menila, da bi bilo, zlasti glede na napredek v preteklih 12 mesecih ter tekoča prizadevanja, sprejetje delegiranega akta o začasnem zadržanju odprave vizumske obveznosti za državljane Kanade in ZDA v tistem trenutku kontraproduktivno in ne bi prispevalo k cilju doseganja potovanj brez vizumov za vse državljane EU. Hkrati se je zavezala, da bo še naprej tesno sodelovala z Evropskim parlamentom in Svetom, s Kanado, Združenimi državami, pa tudi z zadevnimi državami članicami, da se pospeši napredek v prizadevanjih za popolno vizumsko vzajemnost, ter da bo do konca decembra 2017 poročala o napredku.

Komisija je 12. aprila 2016 predstavila sporočilo o stanju nevzajemnosti z nekaterimi tretjimi državami na področju vizumske politike in možnostih nadaljnjega ukrepanja. V sporočilu je bilo ugotovljeno, da je bila z dejavno podporo Komisije rešena velika večina priglašenih primerov nevzajemnosti v osmih tretjih državah. Vendar sporočilo opozarja, da mora Komisija v primeru, da zadevna tretja država do 12. aprila 2016 ni odpravila vizumske obveznosti, v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1289/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013, sprejeti delegirani akt, s katerim za 12 mesecev začasno zadrži izvzetje iz vizumske obveznosti za državljane te tretje države. Uredba tudi določa, da mora Komisija upoštevati posledice začasnega zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti na zunanje odnose EU in njenih držav članic. V sporočilu iz aprila 2016 so bile ocenjene posledice in učinki začasnega zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti za državljane EU in podjetja ter zadevne državljane tretjih držav, hkrati je Komisija pozvala Evropski parlament in Svet, naj začneta razprave o najustreznejšem načinu ukrepanja.

Komisar Dimitris Avramopulos je avgusta 2017 na sestanku s koordinatorjem za boj proti terorizmu z Ministrstva za zunanje zadeve ZDA Nathanom A. Salesom opozoril na pomembnost tega vprašanja za EU.

Zadnje tristransko srečanje glede vizumske vzajemnosti med Združenimi državami in petimi zadevnimi državami članicami je potekalo 11. septembra 2017. Udeleženci so pregledali stanje glede neizpolnjenih zahtev programa za odpravo vizumov, kot so stopnja zavrnitve vlog za izdajo vizuma, ki je glavna ovira za štiri države članice; glavni razlogi za zavrnitev; stanje vlog za izdajo vizuma, ki jih vložijo mladi, in možnosti za uvedbo informacijskih kampanj za zmanjšanje stopnje zavrnitve.

Združene države so poročale tudi o napredku pri vzpostavitvi sistema za izstop iz države po zračni poti na podlagi zakona ZDA o priseljevanju in državljanstvu, ki bo lahko preveril odhode najmanj 97 % tujih državljanov, ko bo vzpostavljen. Po vzpostavitvi tega sistema bi minister za domovinsko varnost imel diskrecijsko pravico do odstopanja od zahteve po 3-odstotni stopnji zavrnitve vlog in možnost, da priporoči uvrstitev držav, katerih stopnja zavrnitev je manj kot 10 %, v program za odpravo vizumov pod pogojem, da izpolnjujejo vse varnostne zahteve in da njihovi ukrepi za zmanjšanje nevarnosti zagotavljajo, da njihovo sodelovanje v programu za odpravo vizumov ne bi ogrozilo varnostnih in migracijskih interesov Združenih držav. Na tristranskem srečanju in srečanju visokih uradnikov EU in ZDA s področja pravosodja in notranjih zadev, ki je potekalo 20. in 21. septembra 2017 v Talinu, se je ocenil najnovejši razvoj in opredelil napredek na tehnični ravni.

Tehnična delegacija Komisije je poleg tega med 25. in 29. septembrom obiskala Bolgarijo, Romunijo, Ciper, Poljsko in Hrvaško, da bi razpravljali o trenutnem stanju izpolnjevanja zahtev programa za odpravo vizumov. Komisija je tem petim državam članicam ponudila pomoč pri nadaljnjih prizadevanjih za izpolnitev preostalih zahtev, vključno z načini za znižanje stopnje zavrnitve vlog. V zvezi s tem je predlagala, da bi se informacijske kampanje, namenjene državljanom, ki potujejo v Združene države, lahko financirale iz sredstev nacionalnih programov v okviru Sklada za notranjo varnost EU. Da bi nadalje proučila možnosti za uvedbo takih kampanj, je 25. oktobra organizirala videokonferenco za zagotovitev dodatnih informacij o možnostih financiranja ter za izmenjavo informacij in dobrih praks na področju informacijskih kampanj, ki so jih države članice izvedle v preteklosti. Nekatere zadevne države članice trenutno proučujejo možnost uporabe njihovih nacionalnih programov v ta namen. Komisija je pripravljena, da državam članicam po potrebi nudi dodatno pomoč.

Vizumska vzajemnost je bila prav tako na dnevnem redu srečanja ministrov za pravosodje in notranje zadeve EU-ZDA, ki je potekalo 17. novembra v Washingtonu D. C. Na srečanju ministrov sta obe strani poudarili napredek, dosežen v skupnih razpravah v smeri vzajemnosti in varnega potovanja brez vizumov v okviru njunih pravnih okvirov, in se zavezali k nadaljevanju njunih prizadevanj v tem procesu.

Glavne nerešene zahteve programa za odpravo vizumov se nanašajo, kakor je opisano v prejšnjih sporočilih, na stopnjo zavrnitve vlog ter izvajanje sporazuma o preprečevanju hudih kaznivih dejanj in boju proti njim (sporazum PCSC). Šele ko bodo te zahteve izpolnjene, se lahko začne naslednja faza, in sicer imenovanje države v program za odpravo vizumov s strani zunanjega ministrstva ZDA, čemur sledi temeljit medagencijski varnostni pregled. Ciper in Romunija sta v zadnjih sedmih mesecih dosegla viden napredek, kar zadeva poročanje o izgubljenih in ukradenih potnih listinah Interpolu. Poleg tega je romunski parlament ratificiral sporazum PCSC; zdaj ga morajo ratificirati še Združene države. Bolgarija, Ciper in Hrvaška so zavezane popolnemu izvajanju svojih sporazumov PCSC. Zadevne države članice navezujejo stike za nadaljnje ukrepanje v zvezi s tem.

Komisija bo v naslednjih mesecih v tesnem sodelovanju s petimi zadevnimi državami članicami še naprej tesno sodelovala z Združenimi državami na vseh ravneh. Združene države tesneje sodelujejo s petimi zadevnimi državami članicami, ki ustrezno sprejemajo nadaljnje ukrepe v zvezi z vprašanji, opredeljenimi na zadnjih tristranskih srečanjih, kot so poročanje o izgubljenih in ukradenih potnih listinah Interpolu, dvostranski sporazumi o izmenjavi informacij z Združenimi državami, proaktivno delo v zvezi s stopnjo zavrnitve vlog, vključno z izvajanjem informacijskih kampanj, pri čemer je bil zabeležen napredek. Komisija bo sogovornike iz ZDA pozvala, naj pospešijo proces za vzpostavitev sistema za izstop iz države po zračni poti. Komisija je pri tem pravljena deliti izkušnje EU na področju novih tehnologij in sistemov, ki se trenutno razvijajo in vzpostavljajo na njenih zunanjih mejah (npr. kontrolna vrata ABC, prihodnji sistem vstopa/izstopa, sistem ETIAS).

Redna srečanja na visoki ravni (npr. srečanje visokih uradnikov s področja pravosodja in notranjih zadev, ki bo potekalo 27. in 28. februarja 2018, in srečanje ministrov za pravosodje in notranje zadeve EU-ZDA maja 2018) in na tehnični ravni, na primer na naslednjem tristranskem srečanju, ki naj bi potekalo v prvi polovici leta 2018, bodo priložnost za dodatno pospešitev napredka.

IV.Ocena učinkovitosti mehanizma vzajemnosti

V skladu s členom 1b Uredbe (ES) št. 539/2001 mora Komisija do 10. januarja 2018 Evropskemu parlamentu in Svetu posredovati poročilo o oceni učinkovitosti mehanizma vzajemnosti in, po potrebi, predložiti zakonodajni predlog o spremembi uredbe.

Uredba (ES) št. 539/2001 je bila leta 2013 spremenjena z Uredbo (EU) št. 1289/2013 na podlagi pozivov držav članic in Evropskega parlamenta za učinkovitejši mehanizem vizumske vzajemnosti, ki bi zagotovil solidarnost med državami članicami in možnost sprejetja strožjih ukrepov v razmerju do tretjih držav, ki ne priznavajo popolne vizumske vzajemnosti. Prenovljeni mehanizem predvideva, da morajo države članice uradno obvestiti Evropski parlament, Svet in Komisijo o obstoječih in novih primerih nevzajemnosti s tretjimi državami. Takoj po objavi uradnega obvestila držav članic mora Komisija v posvetovanju z zadevno državo članico sprejeti ukrepe glede zadevne tretje države, zlasti na političnem, gospodarskem in trgovinskem področju, z namenom ponovne vzpostavitve oziroma uvedbe potovanja brez vizuma.

Komisija mora najpozneje 6 mesecev po datumu objave uradnega obvestila in nato v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši od 6 mesecev, sprejeti izvedbeni akt o začasnem zadržanju odprave vizumske obveznosti do 6 mesecev za določene kategorije državljanov zadevne tretje države ali predložiti poročilo odboru iz člena 4a(1) Uredbe (ES) št. 539/2001, v katerem oceni razmere in navede razloge, zakaj se je odločila, da ne zadrži odprave vizumske obveznosti. Pri razmisleku o nadaljnjih korakih mora Komisija upoštevati rezultate ukrepov, ki so jih sprejele zadevne države članice z namenom zagotavljanja potovanj brez vizuma z zadevno tretjo državo, ter ukrepov, ki jih je sprejela Komisija v posvetovanju z zadevnimi državami članicami in z organi zadevne tretje države. Uredba tudi določa, da mora Komisija upoštevati posledice začasnega zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti na zunanje odnose Unije in njenih držav članic z zadevno tretjo državo.

V drugi fazi mehanizma, če tretja država 24 mesecev po objavi ne odpravi vizumske obveznosti (v obravnavanem primeru do 12. aprila 2016), mora Komisija sprejeti delegirani akt o začasnem zadržanju odprave vizumske obveznosti za obdobje 12 mesecev za državljane zadevne tretje države (člen 1(4)(f) Uredbe).

Komisija je v letu 2014 prejela uradna obvestila o stanjih nevzajemnosti petih držav članic: Bolgarije, Cipra, Hrvaške, Poljske in Romunije. Ta uradna obvestila so se nanašala na Kanado, Združene države Amerike, Avstralijo, Brunej in Japonsko.

Od takrat je Avstralija oktobra 2014 za bolgarske državljane odpravila vizumsko obveznost za letališki tranzit ter za hrvaške in romunske državljane junija 2015. Z Avstralijo je torej vzpostavljena popolna vizumska vzajemnost. Brunej (uradno obvestilo Hrvaške) je odpravil vizumsko obveznost za hrvaške državljane, državljanom Lihtenštajna pa omogoča bivanje brez vizuma do 90 dni (uradna objava z dne 13. aprila 2016). Japonska (uradno obvestilo Romunije) je 17. decembra 2015 uradno obvestila Romunijo, da je odprava vizumske obveznosti za romunske državljane, vključno z imetniki začasnih potnih listov, podaljšana do 31. decembra 2018. Popolna vizumska vzajemnost z Japonsko je torej zagotovljena do 31. decembra 2018. Kanada, kot je bilo navedeno že v točki III tega sporočila, od 1. decembra 2017 vsem bolgarskim in romunskim državljanom omogoča vstop brez vizuma. S Kanado je bila torej prav tako dosežena popolna vizumska vzajemnost.

Ocena

Učinkovitost mehnizma

Število primerov nevzajemnosti se je v zadnjih dveh letih in pol občutno zmanjšalo, s čimer so ZDA ostale edina tretja država na seznamu držav, katerih državljani ne potrebujejo vizuma za vstop v EU, ki državljanom določenih držav članic EU ne omogoča odprave vizumske obveznosti. Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da se je mehanizem vizumske vzajemnosti, kakor je bila spremenjen z Uredbo (EU) št. 1289/2013, na splošno izkazal za uspešnega. Sedanji mehanizem vzpostavlja institucionalne časovne okvire in zagotavlja posebne ukrepe za jasno in pregledno odzivanje na primere nevzajemnosti ter usklajen način nastopa v razmerju do tretjih držav. Med te ukrepe spada tudi začasno zadržanje odprave vizumske obveznosti.

Mehanizem ima preventivni učinek v primerih, ko tretja država razmišlja o (ponovni) uvedbi vizumske obveznosti za državljane ene ali več držav članic. Komisija meni, da je mehanizem v določenem obsegu zagotovil spodbudo za tretje države, da odpravijo obstoječe vizumske zahteve.