Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 56/04)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Colinele Dobrogei“

PGI-RO-A0612-AM02

Datum obvestila: 3. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Dopolnitev seznama glavnih sort vinske trte

V specifikacijo proizvoda so bile dodane nove sorte belih, rosé in rdečih vin. Med sorte, ki se lahko uporabljajo za pridelavo belih vin, sta bili dodani sorti semillon in viognier, na seznam sort, ki se lahko uporabljajo za pridelavo rdečih vin in vin rosé, so bile vključene sorte malbec, mourvèdre, negru de drăgășani, petit verdot in sangiovese, ki so priljubljene zlasti pri pridelavi rdečih vin s precejšnjimi tanini in posebno sadno aromo (aromo zrelih rdečih gozdnih sadežev).

Ustrezno sta bila spremenjena oddelek IV specifikacije proizvoda in točka 7 enotnega dokumenta.

2. Vključitev proizvodov, pridelanih z novimi sortami; sprememba donosa nekaterih sort vinske trte

Specifikacijo proizvoda je treba spremeniti in vanjo vključiti ustrezne vrednosti donosa, saj se bodo gojile nove sorte vinske trte.

Poleg tega je treba povečati donos drugih sort, navedenih v specifikaciji proizvoda (torej ne le donosa novih, temveč tudi donos že navedenih sort); pridelek grozdja se namreč povečuje, ne da bi se kakovostne posebnosti proizvoda z zaščiteno geografsko označbo (ZGO) izgubile.

To povečevanje je mogoče pojasniti s tem, da so bile nekatere sorte posajene s programi preusmeritve/prestrukturiranja vinogradov, pri čemer je bilo uporabljeno zbiranje klonov, ki omogočajo največji donos. K največjemu donosu, ki v povprečju znaša približno 15 000 kg/ha, pripomorejo tudi posebni pogoji na razmejenem območju (topla poletja, ki omogočajo počasno zorenje, kratka obdobja zmrzali in pozebe, zmerno vzpenjajoči se griči itn.).

Ustrezno so bili spremenjeni oddelka V in VI specifikacije proizvoda ter točka 5.2 enotnega dokumenta.

3. Vključitev mest in vasi na razmejeno geografsko območje

S spremembo specifikacije proizvoda so bili vanjo vključeni nova mesta in vasi na upravnem ozemlju okrožij Constanța in Tulcea, v katerih so posajene žlahtne sorte (Vitis vinifera), primerne za doseganje kakovosti na ravni ZGO. Ta nova mesta in vasi so v bližini mest in vasi, ki so že navedeni pri ZGO „Colinele Dobrogei“ ter imajo podobne okoljske in podnebne razmere. Vpisana so v nacionalni register vinogradov, v katerem so navedena zemljišča z žlahtno trto in zemljišča s trto, zasajena z različnimi programi preusmeritve, ki jih financira EU.

Ustrezno sta bila spremenjena oddelek III specifikacije proizvoda in točka 6 enotnega dokumenta.

4. Odstopanje pri pridelavi vina zunaj razmejenega območja

V specifikaciji proizvoda za to ZGO je zdaj navedeno, da je dovoljeno mešanje, ki se izvaja po veljavni zakonodaji.

Uvedeno je bilo tudi odstopanje, po katerem se lahko vina s to geografsko označbo pridelujejo na območju v bližini razmejenega območja, in sicer v isti upravni enoti, sosednji upravni enoti ali na sosednjih območjih z geografskimi označbami. Pristojni organ je treba o uporabi tega odstopanja obvestiti 48 ur vnaprej.

Ustrezno sta bila spremenjena oddelek IX specifikacije proizvoda in točka 5.1 enotnega dokumenta.

5. Vključitev sklica na način pridelave vin rosé

Specifikacija proizvoda zdaj vključuje tudi možnost pridelave vin rosé iz sort vinske trte, ki se uporabljajo za pridelavo rdečih vin, in sicer z uporabo tehnike kratkotrajne maceracije in ohranitvijo značilnosti uporabljene sorte ali sort.

Ustrezno sta bila spremenjena oddelek IX specifikacije proizvoda in točka 5.1 enotnega dokumenta.

6. Vključitev fizikalnih in kemijskih vrednosti vin

Ker za vina z ZGO največji delež skupnega alkohola ni določen in ker je navedba tega parametra obvezna, je bil v specifikacijo proizvoda vključen sklic na omejitve iz zakonodaje.

Ustrezno sta bila spremenjena oddelek XI specifikacije proizvoda in točka 4 enotnega dokumenta.

7. Vključitev organoleptičnih lastnosti vin, pridelanih z uporabo novih sort vinske trte

Z vključitvijo novih sort na seznam sort vinske trte je bila spremenjena tudi specifikacija proizvoda, in sicer so bile vanjo vključene organoleptične lastnosti vin z ZGO, pridelanih z uporabo teh novih sort.

Ustrezno sta bila spremenjena oddelek XI specifikacije proizvoda in točka 2 enotnega dokumenta.

8. Vključitev pravil o shranjevanju, stekleničenju, predstavitvi in označevanju vin

S spremembo specifikacije proizvoda je bilo vključeno odstopanje od zahteve, po kateri morata shranjevanje in stekleničenje potekati na razmejenem območju. Ta postopka se lahko zdaj izvedeta v isti upravni enoti, sosednji upravni enoti ali na sosednjih območjih z geografskimi označbami, pri čemer je treba na etiketi navesti bodisi proizvajalca bodisi polnilnico in kraj polnjenja, kot je ustrezno.

V zvezi s stekleničenjem in glede na komercialne zahteve trga EU/izvoznega trga je bila specifikacija proizvoda spremenjena tudi tako, da omogoča prodajo neustekleničenega vina z ZGO „Colinele Dobrogei“. Pristojni organ je treba o pošiljkah neustekleničenega vina obvestiti, pošiljke pa morata spremljati ustrezna dokumentacija in dokument, ki dokazuje, da se ZGO lahko uporablja.

Zaradi jasnosti specifikacija proizvoda zdaj vključuje dodatne podrobnosti o obveznih in neobveznih informacijah na etiketi.

Ustrezno sta bila spremenjena oddelek XII specifikacije proizvoda in točka 9 enotnega dokumenta.

9. Sprememba pravil o pridelanem vinu pri ugotovljeni neskladnosti

Da bi bilo mogoče obravnavati primere, ko se pri proizvajalčevi oceni tega, ali ima pridelano vino lastnosti in značilnosti, specifične za zadevno ZGO, ugotovi, da je treba vino uvrstiti v drugo kategorijo kakovosti, mora specifikacija proizvoda vključevati pravila o prerazvrstitvi vina z ZGO, ki ne ustreza več standardu.

Oddelek IV specifikacije proizvoda je bil zato spremenjen. Enotni dokument ni bil spremenjen.

10. Sprememba informacij o pregledih, ki jih izvaja pristojni organ

Informacije, ki so v specifikaciji proizvoda navedene o tem, kako pristojni organ preverja skladnost vinogradniške in vinarske dejavnosti, so bile spremenjene zaradi jasnosti.

Spremenjen je bil oddelek XV specifikacije proizvoda. Enotni dokument ni bil spremenjen.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Colinele Dobrogei

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Bela vina in vina rosé

KRATEK OPIS

Bela vina in vina rosé

Barva: zelenkasto rumena, ki včasih prehaja v zlato, slamnato rumena, bleda/srednje intenzivna lososovo rožnata. Vonj in okus: aroma sveže pokošene trave in cvetov akacije, cvetica s pridihom sladkih mandljev; zaradi visoke vsebnosti sladkorja imajo vina polno telo in zaokrožen značaj z notami breskve, marelice in manga; uravnotežen okus, pri čemer polnost telesa ne izstopa; vonj vin razkriva note travniških cvetlic, medu, praženja in vrtnic; za aromatične sorte je značilen rahel pridih agrumov, za starana vina (pridelana z aromatičnimi sortami) pa dolgotrajnejše note satja.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

2. Rdeča vina

KRATEK OPIS

Rdeča vina

Barva: rubinasto rdeča, granatno rdeča, škrlatno rdeča, temno rdeča. Vonj in okus: intenzivnost barve prinaša sveže arome gozdnih sadežev s pridihom slive, žameten občutek v ustih in oljnatost, arome svežih malin, rdečega ribeza, brusnic, višenj, nageljnovih žbic, robid in borovnic; vina imajo taninsko strukturo in značaj, izpopolnjeno cvetico, ki spominja na borovnice in nageljnove žbice, z notami popra in začimb, vanilje (v primeru kratkotrajnega staranja) in ameriške češnje ter optimalno raven kislin; primerna so za staranje v hrastovih sodih.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Pridelava zunaj razmejenega območja

Ustrezna omejitev pri pridelavi vin

Vina z ZGO „Colinele Dobrogei“ se lahko pridelujejo tudi na območju v bližini razmejenega območja, in sicer v isti upravni enoti, sosednji upravni enoti ali na sosednjih območjih z geografskimi označbami. Nacionalni organ za vinsko trto in proizvode vinske trte (Oficiul Naţional al Viei şi Produselor Vitivinicole – ONVPV) je treba o uporabi tega odstopanja obvestiti 48 ur vnaprej.

2. Postopek pridelave

Posebni enološki postopek

Mešanje je dovoljeno. Potekati mora v skladu z veljavno zakonodajo.

3. Enološki postopek

Posebni enološki postopek

Vina rosé se lahko pridelajo tudi iz sort vinske trte, ki se uporabljajo za pridelavo rdečih vin, in sicer z uporabo tehnike kratkotrajne maceracije in ohranitvijo značilnosti teh sort.

5.2. Največji donos

1. Grozdje sort petit verdot in sangiovese

14 000 kilogramov grozdja na hektar

2. Sorta viognier

14 500 kilogramov grozdja na hektar

3. Grozdje sorte negru de drăgășani

15 000 kilogramov grozdja na hektar

4. Grozdje sort cabernet sauvignon, malbec in mourvèdre

15 400 kilogramov grozdja na hektar

5. Grozdje sort chardonnay in pinot gris

16 300 kilogramov grozdja na hektar

6. Grozdje sorte semillon

16 600 kilogramov grozdja na hektar

7. Grozdje sort muscat ottonel, pinot noir, syrah, burgund mare in băbească neagră

17 100 kilogramov grozdja na hektar

8. Grozdje sort sauvignon, riesling italian, riesling de rhin, merlot, fetească neagră, fetească regală, fetească albă in tămâioasă românească

18 000 kilogramov grozdja na hektar

9. Grozdje sort traminer aromat, traminer roz, crâmpoşie, columna, aligoté, iordană, aromat de iaşi in rkaţiteli

18 000 kilogramov grozdja na hektar

10. Grozdje sort saint emilion, novac, mamaia, cristina in alicante bouschet

18 000 kilogramov grozdja na hektar

11. Petit verdot in sangiovese

105 hektolitrov na hektar

12. Viognier

109 hektolitrov na hektar

13. Negru de Drăgășani

112 hektolitrov na hektar

14. Cabernet sauvignon, malbec in mourvèdre

115 hektolitrov na hektar

15. Chardonnay in pinot gris

122 hektolitrov na hektar

16. Semillon

124 hektolitrov na hektar

17. Muscat ottonel, pinot noir, syrah, burgund mare in băbească neagră

128 hektolitrov na hektar

18. Sauvignon, riesling italian, riesling de rhin, merlot, fetească neagră, fetească regală, fetească albă in tămâioasă românească

135 hektolitrov na hektar

19. Traminer roz, traminer aromat, crâmpoşie, columna, aligoté, iordană, aromat de iaşi in rkaţiteli

135 hektolitrov na hektar

20. Saint emilion, novac, mamaia, cristina in alicante bouschet

135 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Okrožje Constanța

— mesto Murfatlar – Murfatlar in Siminoc,

— občina Valu lui Traian – vas Valu lui Traian,

— občina Poarta Albă – vasi Poarta Albă in Nazarcea,

— mesto Ovidiu – občina Ovidiu in vas Poiana,

— občina Ciocârlia – vas Ciocârlia,

— mesto Medgidia – Medgidia, Remus Opreanu in Valea Dacilor,

— občina Castelu – vasi Castelu, Cuza Vodă in Nisipari,

— občina Siliştea – vas Siliştea,

— občina Tortoman – vas Tortoman,

— občina Peştera – vasi Peştera in Ivrinezu Mi,

— občina Mircea Voda – vasi Mircea Voda, Satu Nou, Ţibrinu, Saligny, Stefan cel Mare in Gherghina,

— občina Adamclisi – vasi Adamclisi, Abrud, Haţeg, Urluia in Zorile,

— mesto Cernavodă – občina Cernavodă,

— občina Seimeni – vasi Seimeni in Seimenii Mici,

— občina Rasova – vasi Rasova in Cochirleni,

— občina Mihai Viteazu – vasi Mihai Viteazu in Sinoie,

— občina Istria – vasi Istria in Nuntaşi,

— občina Cogealac – vasi Cogealac, Tariverde in Fântânele,

— mesto Mangalia,

— mesto Hârşova,

— občina Chirnogeni – vas Chirnogeni,

— občina 23 August – vas 23 August,

— občina Horia – vasi Horia in Tichileşti,

— občina Crucea – vas Crucea,

— občina Topalu – vas Topalu,

— občina Ciobanu – vas Ciobanu,

— občina Gârliciu – vas Gârliciu,

— občina Saraiu – vas Saraiu,

— občina Cobadin – vas Viişoara,

okrožje Tulcea

— mesto Babadag,

— občina Sarichioi – vasi Enisala, Visterna, Zebil in Sabangia,

— občina Valea Nucarilor – vasi Valea Nucarilor, Agighiol in Iazurile,

— mesto Tulcea,

— občina Ostrov – vasi Ostrov in Piatra,

— občina Somova – vasi Somova, Mineri, Parcheş,

— občina Niculiţel – vas Niculiţel,

— občina Izvoarele – vasi Izvoarele in Alba,

— občina Valea Teilor – vas Valea Teilor,

— občina Frecăţei – vasi Teliţa in Poşta,

— mesto Isacea,

— občina Luncaviţa – vas Luncaviţa,

— občina Văcăreni – vas Văcăreni,

— občina Jijila – vas Jijila,

— mesto Măcin,

— občina Greci – vas Greci,

— občina Cerna – vas Cerna,

— občina Carcaliu – vas Carcaliu.

7. Glavne sorte vinske trte

alicante bouschet N – alicante henri bouschet

aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

aromat de iași B

burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă in serecsia

cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

columna B

cristina N

crâmpoşie B

fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, madchentraube, leanyka in leanka

fetească neagră N – schwarze madchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

fetească regală B – konigliche madchentraube, koningsast, ktralyleanka, dănăşană in galbenă de ardeal

iordană B – iordovană in iordan

malbec N – cotes rouges, pied de perdrix in plant d’arles

mamaia N

merlot N – bigney rouge

mourvedre N

muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

negru de drăgăşani N

novac N

petit verdot N

pinot gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter, klävner in morillon noir

riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

rkatiteli B – dedali rkatiteli in korolioc rkatiteli

saint emilion B – trebbiano toscano in ugni blanc

sangiovese N – brunello di montalcino in morellino

sauvignon B – sauvignon verde

syrah N – shiraz in petit syrah

semillon B – semillon blanc

traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz in gewürztraminer

traminer aromat alb B

tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube in tamianka

viognier B – petit vionnier, viogne, galopine in vugava bijela

8. Opis povezave

8.1. Podatki o geografskem območju

Območje obsega ozemlje pokrajine Dobrudža v jugovzhodni Romuniji, ki jo razmejujejo spodnji tok Donave (na zahodu in severu), Črno morje (na vzhodu) in meja z Bolgarijo (na jugu). Zanjo so značilni planotast svet s puhličasto podlago ter ekološke, talne in podnebne razmere, ki se uvrščajo v kategoriji stepe in gozdne stepe. Vsi ti elementi prispevajo k oblikovanju ekološkega okolja, ki je ugodno za gojenje vinske trte.

Večina vinogradov leži na puhličasti geološki podlagi (debeli 3 m do 40 m), ki jo deloma prekrivajo avtohtone ali premeščene trde stare kamnine (iz predpaleozojske, paleozojske, mezozojske in terciarne dobe).

Severna Dobrudža je večinoma gorata (visokogorja z zavarovanimi depresijami na nadmorski višini 100 m do 467 m), za južno Dobrudžo pa je značilna strukturna ploščata planotasta pokrajina (pod 200 m do 300 m). Ti dve vrsti pokrajin ločuje večinoma hribovita erozijska planota osrednje Dobrudže (250 m do 350 m).

To je romunska regija z najmanj padavinami in podzemnih vodami: njihova razpoložljivost je razdrobljena, voda pa je pogosto bolj mineralizirana. To stanje se blaži z zajezitvijo in zbiranjem vode ter namakanjem.

Značilno celinsko podnebje delno omili bližina Črnega morja ter močvirij in delte reke Donave. Povprečna letna temperatura znaša približno 11 °C, pri čemer razlika med srednjo januarsko in srednjo julijsko temperaturo presega 25 °C, razlika med skrajnima vrednostma, izmerjenima v več letih, pa znaša več kot 75 °C. Povprečna letna količina padavin je pogosto manjša od 400 mm. Prednost območja so dobre temperaturne razmere: gre za eno najtoplejših romunskih regij (osončenost presega 120 do 125 kalorij na kvadratni centimeter, trajanje osončenosti je 2 200 ur, povprečne dnevne pozitivne temperature v letu pa dosegajo 4 000 °C do 4 200 °C), kar omogoča zorenje in celo prezrelost grozdja.

Na vinorodnih območjih močno prevladujejo conalna tla, in sicer stepski molisoli (kastanozjomi in černozjomi) in gozdnostepski molisoli (černozjomi, bogati s kalcijem, redkeje pa glinasti iluvialni černozjomi, rendzina in grejzemi), ki so večinoma na puhličasti podlagi.

8.2. Podatki o proizvodu

Vina z ZGO „Colinele Dobrogei“ so lahko bela, rdeča ali rosé.

Bela vina in vina rosé so bistra, zelenkasto rumene do zlato rumene barve oziroma bledo ali srednje intenzivne lososovo rožnate barve ter imajo žameten okus.

Kar zadeva vonj in okus, prevladujejo cvetlične note. Vina imajo visoko vsebnost sladkorja in so dobro zaokrožena z notami medu, vrtnic, agrumov pri aromatičnih sortah in včasih satja pri staranih vinih, pridelanih z aromatičnimi sortami.

Rdeča vina so žametna v ustih in rubinasto rdeče, granatno rdeče, intenzivno škrlatno rdeče ali temno rdeče barve.

Vonj in okus prinašata sveže arome zrelih gozdnih sadežev s pridihom sliv, žameten občutek v ustih in oljnatost ter arome svežih malin, rdečega ribeza, brusnic, robid in borovnic. Vina imajo taninsko strukturo in značaj, cvetico, ki spominja na borovnice in nageljnove žbice, in včasih izrazito poprasto noto, vina, starana za kratek čas, pa aromo vanilje. Primerna so za staranje v hrastovih sodih.

8.3. Vzročna medsebojna povezava

Posebnost vin z ZGO „Colinele Dobrogei“ je mošt, ki se uporablja za njihovo pridelavo. To je povezano s sortami vinske trte, ki jim ustrezata dobra osončenost (temperature so med najtoplejšimi v Romuniji) in malo padavin. Zaradi teh dejavnikov grozdje ustrezno dozori, mošt pa ima visoko vsebnost sladkorja. Ta tem območju se čuti tudi vpliv morja, ki je ugoden zlasti jeseni, saj uravnava temperaturo. Donava ima močan vpliv v mestu Cernavodă, zlasti na vinograde v neposredni bližini. Tla, bogata s kalcijevim karbonatom, so pomemben dejavnik kakovosti vin. H kakovosti vin prispevajo blagodejni vpliv bližnjih jezer Razim in Sinoe, tla, primerna za gojenje vinske trte, in to, da so vina uravnotežena v vsebnosti alkohola in kislin ter imajo izrazite organoleptične lastnosti (arome cvetlic in gozdnih sadežev, začimbne note).

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Pogoji za končni proizvod

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od pridelave na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se lahko shranjujejo in stekleničijo zunaj območja, na katerem se goji vinska trta, če so o tem ustrezno obveščeni pristojni organi.

Polnjenje in stekleničenje lahko potekata v isti upravni enoti, sosednji upravni enoti ali na sosednjih območjih z geografskimi označbami.

V tem primeru je treba na etiketi navesti proizvajalca ali polnilnico in kraj polnjenja, kot je ustrezno.

V zvezi s stekleničenjem in glede na komercialne zahteve trga EU in izvoznih trgov se lahko vina z ZGO „Colinele Dobrogei“ prodajajo neustekleničena.

Organe je treba o pošiljkah neustekleničenega vina obvestiti prek lokalne inšpekcijske službe. Pošiljke neustekleničenega vina morata spremljati ustrezna dokumentacija in potrdilo o tem, da se zaščitena označba lahko uporablja in da se vino lahko trži.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_colinele_dobrogei_modif_cf_notificarii_1797_din_05.08.2016_cerere_3_2021_modif_anterioare_no_track_changes.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.