SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 31.1.2011 
SEC(2011) 98 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k 
  
predlogu Priporo čila Sveta o politikah za zmanjševanje osipa 
SEC(2011) 97 kon č. 
SEC(2011) 96 kon č. 
COM(2011) 19 kon č. 
 
 
SL 2   SL POVZETEK 
Ta ocena u činka bo priložena predlogu Priporo čila Sveta o politikah za boj proti osipu v 
izobraževanju in usposabljanju. 
1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Leta 2009 je 14,4 % vseh mladih v starosti od 18 do 24 let prekinilo izobraževanje ali 
usposabljanje s samo nižjo sekundarno izobrazbo ali manj1. Čeprav se je položaj izboljšal 
skoraj v vseh državah članicah, doseženi napredek ni zadostoval za uresni čitev izhodiš čnega 
cilja zmanjšanja osipa pod 10 % do leta 2010. Osem držav članic je že doseglo referen čno 
vrednost, nekatere pa so b lizu cilju, zato je verjetno pri čakovati nadaljnje zmanjšanje stopenj 
osipa. Da se bo to uresni čilo, je treba zlasti v času gospodarske in finan čne krize prizadevanja 
okrepiti in jih bolje usklajevati. 
Nujnost zmanjšanja osipa je dobila še ve čji politični poudarek v okviru strategije 
Evropa 2020, ki velja za vso EU in jo je Evrops ki svet sprejel junija 2010. Eden izmed petih 
krovnih ciljev strategije je zmanjšanje osipa pod 10 % do leta 2020. Nova strategija poudarja 
tri prednostne naloge, ki se medsebojno dopolnjuj ejo: „pametno rast“, ki  temelji na znanju in 
inovacijah, „trajnostn o rast“ za bolj zeleno gospodarstvo in „vklju čujočo rast“ za 
pospeševanje visokih stopenj zaposlenosti in soci alne kohezije. Visoke stopnje osipa zavirajo 
pametno in vklju čujočo rast2. 
Osip povzro ča velike stroške za posameznike, druž bo in gospodarstvo. Ima doživljenjske 
posledice za posameznike in omejuje njihove mo žnosti sodelovanja v družbi z družbenega, 
kulturnega in gospodarskega vidika. Poleg tega pove čuje njihovo izpostavljenost 
brezposelnosti, revš čini in socialni izklju čenosti. Visoke stopnje os ipa v evropskih družbah 
imajo dolgotrajne posledice za trge dela, raz položljivost kvalificiran e delovne sile in 
posledično za gospodarsko rast. Zaradi gospodarske in finan čne krize je verjetno, da se bodo 
takšne posledice izostrile v mnogih državah članicah EU. 
Osip je zapleten pojav in na procese njegovega nastanka vplivajo razli čni dejavniki. Vzroki, 
zaradi katerih mladi prezgodaj prekinjajo izobr aževanje ali usposabljanje, so sicer izredno 
individualni, vendar je kljub temu  možno opredeliti nekaj ponavljajo čih se zna čilnosti 
procesov nastanka osipa:  
• Osip je mo čno povezan s socialno prikrajšanostjo in ni zkimi stopnjami izobrazbe. Otroci iz 
socialno prikrajšanih okolij  pogosto trpijo zaradi šibke jše podpore svojih družin, se 
spopadajo z diskriminacijo v izobraževalnem sistemu in težje dostopajo do neformalnega 
ali priložnostnega u čenja zunaj obveznega šolanja. 
                                                 
1 Eurostat, LFS 2010. Ve č informacij na 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/europe_2020_indicators/headline_indicatorshttp://ep
p.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table &init=1&plugin=1&language=en&pcode=t2020_40. 
Podatki temeljijo na anketi o delovni sili. Osipniki so  osebe v starosti od 18 do 24 let, ki izpolnjujejo 
naslednje pogoje: prvi č, najvišja dosežena stopnja izobrazbe ali us posabljanja je ISCED 0, 1, 2 ali 3c 
(kratki programi), drugi č, anketiranci so izjavili, da se v za dnjih štirih tednih pred anketo niso 
izobraževali ali usposabljali. 
2 Sporo čilo Komisije: „Evropa 2010 – Strategija za pametno, trajnostno in vklju čujočo rast“, 
COM(2010) 2020; Sklepi Evropskega sveta, 17. junij 2010. 
 
SL 3   SL • Učne težave se pogosto za čnejo že v okviru osnovnega iz obraževanja, ko mladi izkusijo 
prve učne neuspehe in se vedno bolj odtujuj ejo od šole. Sistemi izobraževanja in 
usposabljanja velikokrat ne zagotavljaj o dovolj usmerjene podpore, da bi lahko u čenci, ki 
so izpostavljeni tveganju prekinitve izobr aževanja, težave obvladovali ter nadaljevali 
izobraževanje ali usposabljanje.  
• Le malo držav članic izvaja usklajene in celovite strategije za zmanjšanje osipa. 
Pomanjkanje z dejstvi podprtih, usklajenih in celovitih stra tegij boja proti osipu v ve čini 
držav članic je znatno prispevalo k sorazmerno po časnemu napredku pri zmanjševanju 
stopenj osipa do danes. 
Učinkovite politike boja proti osipu morajo biti podprte  z dejstvi, celovite in usklajene, zato je 
treba zagotoviti prehod od individualnih ukrep ov k celovitim strategijam boja proti osipu. 
Zajemati morajo vse stopnje izobraz be, povezovati sektorje in vklju čiti zainteresirane strani z 
različnih podro čij, kot so mladinska politika, socialne politike in politike zaposlovanja ter 
zdravstvo. Poleg tega je treba politike boja proti osipu osredoto čiti na prepre čevanje, 
intervencijsko ukrepanje in nadomestne ukrepe. 
• Cilj prepre čevanja  je prepre čiti okoliš čine, v katerih se lahko sprožijo procesi, ki 
povzročajo osip. 
• Intervencijsko ukrepanje  se osredoto ča na težave v zgodnji fazi in skuša prepre čiti, da bi se 
zaradi teh težav izobraževanje prekinilo. 
• Nadomestni ukrepi  zagotavljajo možnost ponovnega izobraževanja in usposabljanja za 
tiste, ki so izobraževanje ali usposabljanje prekinili. 
2. ANALIZA SUSBIDIARNOSTI  
Politika izobraževanja in usposabljanja je podro čje, kjer ima EU zaradi na čela subsidiarnosti 
pristojnost podpore, kot je to dolo čeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije (Lizbonska 
pogodba). Člen 165 Pogodbe dolo ča, da „Unija prispeva k razvoju kakovostnega 
izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s 
podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti.“ 
Poleg tega člen 9 dolo ča, da EU „upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke 
stopnje zaposlenosti, zagotavlj anjem ustrezne socialne zaš čite, bojem proti socialni 
izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega 
zdravja.“ 
Pobuda za boj proti osipu obravnava vprašanje  izboljšanja kakovosti izobraževanja in 
usposabljanja ter njunih rezultatov, pomaga odpravljati neskladja na podro čju znanj in 
spretnosti ter prispeva k ve čji zaposljivosti in soci alni koheziji. Osredoto ča se na 
pospeševanje in spodbujanje sodelovanja med državami članicami, njen namen pa je podpirati 
pobude držav članic. Pobuda spoštuje na čelo subsidiarnosti, sa j zagotavlja podporo in 
pospešuje izmenjavo med državami članicami, hkrati pa upošteva odgovornost držav članic za 
vsebino u čne snovi in organiziranos t izobraževalnih sistemov. 
 
SL 4   SL 3. CILJI POBUDE  
Splošni cilj pobude je prispevati k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem 
sodelovanja med državami članicami in s podpiranjem n jihovih ukrepov. Posebni cilj je 
zmanjšati osip v Evropi in hkrati pospešiti ta proces zmanjševanja. Z znižanjem povpre čne 
stopnje osipa v EU pod 10 % bi zmanjšali število osipnikov v Evropi za približno 2 milijona. 
Na ta na čin bi lahko ve č mladih pridobilo kvalifikacije, s čimer bi se izboljšala njihova 
zaposljivost in zmanjšalo tveganje revš čine in socialne izklju čenosti. 
Namen operativnih ciljev je pomagati državam članicam pri oblikovanju u činkovitih in 
uspešnih politik za boj pr oti osipu. Pobuda bo države članice podprla z dolo čitvijo glavnih 
sestavnih delov nacionalnega okvira politike, uv edbo z dejstvi podprtega pr istopa za reševanje 
vprašanja osipa ter sprejemanjem celovitih in usklajenih ukrepov za bo j proti osipu v okviru 
vseh politik, ki se osredoto čajo na otroke in mlade. Pove čal naj bi se obseg sodelovanja ter 
izmenjave izkušenj in dobrih praks med državami članicami. V sodelovanje naj bi bili 
vključeni tudi predstavniki in zainteres irane strani z drugih ustreznih podro čij politike, kot so 
socialne politike in politike zaposlovanja ter politike mladih. Celovit pristop k reševanju 
vprašanja osipa bi moral spodbuditi medsekto rsko sodelovanje na vseh ravneh ter ob tem 
upoštevati vse dejavnike, ki povzro čajo osip, in okrepiti zavezanos t vseh akterjev za dejavno 
zmanjševanje osipa. Bolje usmerjena uporaba sredstev EU bo dopolnila prizadevanja držav 
članic za zmanjšanje osipa. 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Možnost A (izhodiš čni scenarij): Zmanjševanje osipa je trenutno del okvira Izobraževanje in 
usposabljanje 2020. Odprta metoda koordinacije omogo ča lažje sodelovanje in izmenjavo 
dobrih praks med državami članicami. Obstoje če možnosti financiranja, zlasti Evropski 
socialni skladi (ESS), pr ogrami vseživljenjskega u čenja ali okvirni progra mi za raziskave in 
inovacije, omogo čajo uvedbo usmerjenih ukrepov, primerjaln e študije, razisk ave in razvoj 
novih pristopov.  
Možnost B: Okvir politik državam članicam zagotavlja orodje za razvoj nacionalnih politik 
boja proti osipu v skladu s celovitim pristopom.  Izpostavlja potrebo po uvedbi konkretnejših 
temeljev za razvoj politik boja proti osipu in  zagovarja boljše spremljanje, celovite politike 
boja proti osipu in boljše sodelovanje med vsemi podro čji politike, ki posredno ali neposredno 
vplivajo na mlade in zlasti tiste, ki so izpo stavljeni tveganju prekinitve izobraževanja. 
Predlogi za prepre čevanje, intervencijsko uk repanje in nadomestne ukrepe za boj proti osipu 
temeljijo na preskušenih in ovrednotenih ukrepih politike v državah članicah ter se lahko 
prilagodijo glede na  konkretne okoliš čine v drugih državah članicah. Države članice, ki 
politike boja proti osipu še nimajo, lahko okvi r uporabijo pri razvijan ju nacionalnega okvira 
politike. Druge države članice lahko s pomo čjo okvira politike ocenjuje jo in popravljajo svoje 
obstoječe politike. Okvir lahko služi tudi kot na črt za prihodnje sodelovanje med državami 
članicami ter usmerja prihodnji razv oj politike na ravni EU in u činkovito in uspešno uporabo 
sredstev EU. 
Opozoriti je treba, da možnost B ni samostoj na, saj je za njeno izve dbo potreben instrument. 
Možnosti B.1 in B.2 opisujeta razli čna pristopa k spodbujanju in  izvajanju okvira politike z 
različnimi pravnimi instrumenti. Vsebina okvira po litike sicer ostaja nespremenjena, rezultati 
in učinki pa bodo zaradi uporabe razli čnih instrumentov razli čni. 
 
SL 5   SL Možnost B1 (sporo čilo ali priporo čilo Komisije): Komisija sprejme sporo čilo ali 
priporočilo, ki opredeljuje okvir za u činkovite in uspešne politike boja proti osipu. Okvir, ki 
ga lahko države članice uporabijo za razvoj politike, zag otavlja pregled rezu ltatov raziskav in 
evropskih izkušenj. 
Možnost B2 (priporo čilo Sveta): Svet sprejme priporo čilo, ki dolo ča okvir politike. To 
priporočilo je podlaga za nadaljnj e sodelovanje med državami članicami. Priporo čilo poleg 
tega spodbuja širši in medsektorski pr oces v okviru odprte metode koordinacije. 
Možnost C (program financiranja): Za začetek usmerjenih pobud bi lahko EU finan čno 
podprla posebne ukrepe za boj prot i osipu na ravni EU, zlasti za primerjalne raziskave in 
pilotne projekte, ki vklju čujejo številne države članice in zagotavljajo evropsko dodano 
vrednost. Ta možnost je bila izlo čena zaradi tveganja prekrivanja z obstoje čimi programi 
financiranja, kot so Evropski socialni  sklad in program vseživljenjskega u čenja. Poleg tega ne 
bi ustrezala posebnemu cilju in operativnim ciljem te pobude , saj ni nujno, da bi se z 
dodatnimi sredstvi zagotovil razvoj bolje usme rjenih, z dejstvi podpr tih, usklajenih in 
celovitih strategij za zmanjševanje osipa. Obstaja tveganje, da bi se s to možnostjo reševanje 
vprašanja osipa nadaljevalo na podlagi proj ektov. Zato se šteje, da dodatni program 
financiranja ni upravi čen. 
5. OCENA U ČINKOV  
Zmanjšanje stopenj osipa bo imelo zn atne gospodarske in družbene u činke. Ti u činki so: 
• višje stopnje usposobljenosti in ve čja zaposljivost mladih, boljša blaginja, zdravstveno 
stanje in življenjski pogoji mladih,  
• manjše tveganje revš čine in socialne izklju čenosti ter zmanjšana odvisnost od socialne 
pomoči, boljša socialna kohezi ja v evropskih družbah, 
• zmanjšanje neskladij na podro čju znanj in spretnosti, bolje  usposobljena delovna sila, s 
čimer se spodbuja gospodarska rast.  
Učinki na okolje so omejeni, u činkov na upravno obremenjenost al i tretje države pa ni. Prav 
tako ni drugih u činkov na človekove pravice. 
Družbeni in gospodarski u činki so v skladu s splošnimi cilji pobude. Razli čne možnosti 
politike bodo verjetno razli čno prispevale k njihovem uresni čenju, odvisno od pri čakovane 
hitrosti  in uspešnosti  zmanjševanja osipa v Evropi. Pri možnostih A in B1 je ocena u činka 
pokazala, da bi bilo zmanjševanje osipa prepo časno, napredek pa premajhen, da bi se lahko 
izravnavale težke gospodarske, fiskalne in socialne razmere v državah članicah, nastale zaradi 
gospodarske krize. 
Analiza izhodiš čnega scenarija (možnost A) je pok azala, da sedanja odprta metoda 
koordinacije sicer lahko podpre razv oj politike na podlagi izmenjav  izkušenj in dobre prakse, 
vendar ne omogo ča zadostnega dodatnega vložka, na pr imer okvira politike ali smernic za 
politike boja proti osipu. Izkušnj e so pokazale, da zaradi poma njkanja takšnega okvira ali 
skupnega programa vse države članice niso mogle v celoti izkoristiti znanja, pridobljenega z 
vzajemnim u čenjem. Novih in uspešnih pristopov, ki so bili izpostavlje ni v okviru odprte 
metode koordinacije v preteklosti, naci onalne politike niso mogle zlahka vklju čiti. Sporo čilo 
 
SL 6   SL ali priporo čilo Komisije iz možnosti B1 bi zagot ovilo dodatni vložek, vendar politike v 
državah članicah dokumenta Komisije morda ne bi upoštevale v zadostni meri. Takšen 
dokument izraža zgolj zavezo in mnenje Komisije ter državam članicam ne daje priložnosti za 
prevzem odgovornosti za predlagani okvir politike. Sporo čilo ali priporo čilo Komisije zato 
morda ne bi zadovoljivo pospeševala z dejstvi p odprtih, celovitih in usklajenih politik, poleg 
tega pa morda ne bi prispevala k u činkovitosti in uspešnosti ukrepov za boj proti osipu. 
V zvezi z medsektorskim sodelovanjem je bilo ugotovljeno, da so sedanj e izvedbene ureditve 
za strateški okvir Izobraževanje in usposabljanje 2020 trenutno omejene na izobraževanje in 
usposabljanje. Poleg tega sporo čilo ali priporo čilo Komisije ne bi imela neposrednega vpliva 
na področje uporabe obstoje če odprte metode koordinacije niti ne  bi razširila medsektorskega 
sodelovanja na evropsko raven, saj zavezujeta Komisijo, ne pa držav članic. Z omejevanjem 
izmenjave izkušenj in dobrih praks na politik e izobraževanja in usposabljanja posledi čno 
tvegamo ozko oblikovanje politik. 
Nadaljevanje sedanje odprte met ode koordinacije in njenih delovnih metod ne ustreza 
političnemu poudarku, ki jo ima referen čna vrednost osipa v okviru  strategije Evrope 2020. 
Obstaja tveganje, da se z možnostma A in B1 u činkovitost in uspešnost ukrepov za boj proti 
osipu ne bosta zadovoljivo pove čali. 
Sklep ocene u činka je, da bi priporo čilo Sveta iz možnosti B2 spodbudilo razvoj z dejstvi 
podprtih, celovitih in usklajenih po litik boja proti osipu v državah članicah. Pospešilo bi 
zmanjševanje stopenj osipa in doseganje  želenih gospodarskih in družbenih u činkov. 
Priporočilo bi zajelo okvir politike za zmanjševanje osipa na podlagi obstoje čih izkušenj v 
državah članicah ter primerjalnih raziskav. Konkretni  ukrepi za boj proti osipu bi se zbrali v 
strateški okvir, obravnavale pa bi se tudi pomanjkljivosti se danjih politik boja proti osipu. 
Priporočilo naj bi z vzpostavitvijo tega okvira po litike ob uradni pod pori Sveta pomagalo 
državam članicam pri razvoju politike ter pospeš ilo izvajanje z dejs tvi podprtih in dobro 
usmerjenih ukrepov za boj proti osipu. Post opek razprave, spreje manja in izvajanja 
priporočila v Svetu bi državam članicam omogo čil, da pregledajo svoje pristope politike ter 
zavzamejo stališ če glede prihodnjih potre b politike na tem podro čju. 
Priporočilo Sveta, naslovljeno na države članice v celoti in ne samo  v zvezi z izobraževanjem, 
bi lahko podprl r azširjeni in medsektorski proces sodelovanja v okviru odprte metode 
koordinacije. To bi spodbudilo razvoj politike na  ravni EU ter zagotovilo povratne 
informacije, na podlagi katerih bi države članice lahko svoje politike oblikovale u činkoviteje. 
Priporočilo bi vklju čevalo jasen časovni na črt in na novo usmerilo prihodnje sodelovanje. 
Možnost B2 zagotavlja najmo čnejšo zavezo držav članic pri oblikovanju okvira politike. 
Razprave v okviru Odbora za izobraževanje in Sveta bodo ustrezno prispevale k ustvarjanju 
okvira politike, ki bo primeren za države članice in se bo lahko uporabil v izobraževanih 
politikah. Priporo čilo Sveta bi torej zahtevalo ve čjo vpletenost, razumevanje in politi čno 
zavezo kot kateri koli drug scenar ij, ki zavezuje samo Komisijo. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Možnost B2, priporo čilo Sveta, najbolje us treza ciljem pobude.  
• Države članice podpira pri oblikovanju usklajenih in  celovitih politik boja proti osipu.  
 
SL 7   SL • Zagotavlja dodatni tematski vložek in novo spodbudo za odprto metodo koordinacije ter 
države članice tesno vklju čuje v oblikovanje okvira politike.  
• Sklepa se lahko tudi, da zagotavlja mo čno zavezo držav članic, lahko daljnosežno vpliva 
na oblikovanje politike v državah članicah ter najve č prispeva k zmanjševanju stopenj 
osipa v Evropi. 
V primerjavi z drugimi možnostmi je najmo čnejši možni pravni instrument. To se zdi 
upravičeno glede na pomembnost cilja in  nujnost zmanjšanja osipa. 
Možnost A, izhodiš čni scenarij, omogo ča malo dodatnega vložka, poleg tega pa se ne more 
pričakovati, da bo pomagala pospeševa ti zmanjševanje osipa. Najo čitnejša razlika med 
možnostma B in C je ve čja vpletenost držav članic pri možnosti C, zato naj bi bilo verjetneje, 
da jo bodo države članice uporabile. 
Pri analizi stroškovne u činkovitosti  je treba poudariti, da ni nujno, da se bodo z uporabo z 
dejstvi podprtih, celovitih in uskl ajenih politik stroški nujno pove čali. To je odvisno od 
konkretnega pristopa politike v državi članici ter trenutnih metod zbiranja in analize 
podatkov. Izboljšanje razpoložl jivosti ustreznih podatkov in informacij o osipu ne povzro ča 
nujno velikih dodatnih stroškov. Poleg tega zagot avlja bolje usmerjene politike in ukrepe. 
Možnost B 2 vklju čuje večjo politično zavezo, zato bi moral biti njen rezultat okrepitev 
ukrepov politike v državah članicah. Zelo verjetno je, da se z uporabo z dejstvi podprtih, 
celovitih in usklajenih politik dosež ejo boljši rezultati ter hitreje in u činkoviteje zmanjšajo 
stroški osipa. Takšne koristi bi presegle doda tne stroške. Zato lahko možnost B2 zlasti v času 
proračunskih omejitev velja za najprimernejšo možnost za naložbo omejenih virov na 
najučinkovitejši na čin.  
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Zmanjševanje osipa bo imelo osrednjo vlogo v postopku poro čanja v okviru strategije 
Evropa 2020. Evropski cilji iz strategije Evr opa 2020 so podprti z nacionalnimi cilji, politike 
za uresničevanje teh ciljev pa sodijo v okvi r nacionalni programov reform. Države članice naj 
bi v svojih poro čilih o izvajanju nacionalnih pr ogramov reform zagotovile podrobne 
informacije o napredku pri zmanjš evanju osipa ter opisale klju čne ukrepe, ki so jih predvidele. 
Poročanje v okviru strateškega okvira za sode lovanje v izobraževanju in usposabljanju 
(ET 2020) in letna poro čila o napredku Izobraževanje in usposabljanje 2020 Komisije ter 
drugi viri, kot je Eurostat, naj bi zagotovili zadostne podatke in informacije za spremljanje 
razvoja v državah članicah in na evropski ravni. 
V zvezi s predlaganim priporo čilom bo pravni dokument dolo čal tudi poro čilo o izvajanju 
Komisije. Datum predložitve tega poro čila bo v skladu s poro čanjem v okviru strategije 
Evropa 2020. S tem poro čilom se bo analiziral razvoj v državah članicah, vendar tudi 
učinkovitost in uspešnost okvira politike, pri čemer bo navedeni okvir po potrebi popravljen. 
Glede teko čega spremljanja, opredeljevanja in izmenj ave dobrih praks pri zmanjševanju osipa 
se predvideva, da se bo po sprejetju priporo čila ustanovila nova skupina strokovnjakov iz 
držav članic, ki jo bo usklajevala Komisija in v katero bodo vklju čeni strokovnjaki za 
izobraževalne in socialne politike te r politike zdravja in zaposlovanja.