PRILOGA k predlogu DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta /* COM/2013/0622 final - 2013/0302 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Direktiva Sveta 82/714/EGS z dne 4. oktobra 1982 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh[1], je uvedla usklajene pogoje za izdajanje tehničnih spričeval za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, v vseh državah članicah, vendar ni zajela plovbe po Renu. Tehnične zahteve iz prilog k Direktivi 82/714/EGS so vsebovale določbe iz Uredbe o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, in sicer iz različice, ki jo je leta 1982 odobrila Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR). Pogoji in tehnične zahteve za izdajanje spričeval za plovbo po celinskih plovnih poteh v smislu člena 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu so se od tedaj za večino trenutnih tipov plovil redno pregledovali, zato velja, da odražajo sedanji tehnološki razvoj. Zaradi konkurence in varnosti in posebej zaradi pospeševanja usklajevanja na evropski ravni je bilo zaželeno, da se okvir za takšne tehnične zahteve sprejme za celotno omrežje celinskih plovnih poti EU. Zato Direktiva 2006/87/ES[2], ki je nadomestila Direktivo 82/714/EGS, zagotavlja, da spričevala za plovbo po celinskih plovnih poteh Unije, ki potrjujejo popolno skladnost vseh tipov plovnih objektov z omenjenimi pregledanimi tehničnimi zahtevami, veljajo na vseh celinskih plovnih poteh v EU, tudi na Renu, in da spričevala za Ren veljajo na vseh celinskih plovnih poteh v EU. V skladu s členom 3 Direktive 2006/87/ES je ob plovbi po Renu (cona R) treba imeti: – spričevalo, izdano na podlagi člena 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, ali – spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, izdano ali obnovljeno po 30. decembru 2008, ki brez poseganja v začasne določbe oddelka „Prehodne in končne določbe“ Priloge II potrjuje popolno skladnost plovnega objekta s tehničnimi zahtevami iz Priloge II k Direktivi 2006/87/ES, katerih enakovrednost s tehničnimi zahtevami, določenimi ob uporabljanju zgoraj navedene konvencije, je bila potrjena v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo. Vendar je enakovrednost obeh spričeval težko ohranjati. Spričevali sta povezani z dvema različnima pravnima okviroma, ki delujeta na podlagi različnih standardov v skladu s posebnimi pravili in postopki. Zaradi varnosti in za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev je treba vzpostaviti enoten niz tehničnih standardov. S tem bo zagotovljena večja pravna varnost in prilagoditev tehničnemu napredku v razumnem času, da bodo varnostni standardi na vseh celinskih plovnih poteh v EU na visoki ravni in ne bo ovir za inovacije v tem sektorju. Ker oba omenjena pravna okvira delujeta v skladu s svojimi pravili in postopki, je enoten niz tehničnih standardov mogoče vzpostaviti samo postopoma. V prvi fazi je treba ločiti določbe, ki se nanašajo na odločanje, in določbe o vprašanjih splošnejše postopkovne ali tehnične narave, ki ne veljajo le za EU. V trenutni verziji direktive te določbe niso jasno ločene, kar otežuje vzpostavitev enotnega tehničnega standarda, ki bi veljal v obeh pravnih okvirih. V drugi fazi bo treba določiti ustrezne strukture, ki bodo EU in Centralni komisiji za plovbo po Renu (CCNR) omogočile vzpostavitev in ohranjanje enotnih tehničnih standardov. Zato je treba oblikovati namensko strukturo s potrebnim strokovnim znanjem za razvoj tehničnih standardov v okviru držav članic EU in CCNR, pri čemer je treba vključiti tudi druge zainteresirane mednarodne organizacije. Zato so službe Komisije in Generalni sekretariat CCNR 22. maja 2013 podpisali upravni dogovor, s katerim sta obe strani izrazili namero, da v ta namen vzpostavita posebni odbor pod okriljem CCNR. Ta odbor bo odprt strokovnjakom, ki predstavljajo države članice EU in CCNR, ter bo omogočal ustrezno sodelovanje deležnikov. Ko bo ta posebni odbor ustanovljen, bo začel razvijati tehnične standarde. Ta predlog Komisiji omogoča, da pri prilagajanju tehničnim zahtevam iz direktive tehničnemu napredku ali delu mednarodnih organizacij upošteva in se sklicuje na tehnične standarde, ki jih je razvil posebni odbor. Če bi v skladu z upravnim dogovorom z dne 22. maja 2013 CCNR ukrepal na podoben način in prilagodil Uredbo o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, da bi se ta sklicevala tudi na standarde novega odbora sui generis, bi upravni postopki za ohranjanje tehničnih standardov za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh postali racionalnejši, dosežena pa bi bila tudi popolna enotnost standardov pravnih režimov EU in Rena. Vključene so tudi spremembe, ki so povezane z dejstvom, da se Direktiva 2006/87/ES po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe spreminja prvič; vključiti je bilo treba nova pravila o delegiranih in izvedbenih pooblastilih. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI Komisija je 1. marca 2013 sklicala sestanek z direktorji, pristojnimi za plovbo po celinskih plovnih poteh v upravah držav članic in v EGS, ter generalnimi sekretarji rečnih komisij. Udeleženci sestanka so na splošno pozdravili celovit pristop k pregledu upravljanja racionalizacije posodabljanja tehničnih standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA V Direktivi 2006/87/ES so določene tehnične zahteve za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, določene v Prilogi II. Predlagana direktiva preureja vsebino prilog, da se zagotovi, da bodo v njih vključeni samo tehnični ali postopkovni vidiki. Vidiki, ki se nanašajo na mehanizme sprejemanja odločitev, so vključeni v osrednje besedilo direktive. Sem spadajo predvsem naslednje določbe: – enakovrednosti in odstopanja (člen 18), prilagoditev prilog (člen 22), – izvajanje tehničnih pregledov (člen 9). Ta predlog sledi pristopu, da se Komisiji dodelijo pooblastila v zvezi s prilagoditvijo prilog te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku ali razvoju na tem področju, ki je rezultat dela drugih mednarodnih organizacij, zlasti CCNR. Zlasti bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov za prilagajanje prilog, vključno z spreminjanjem vzorcev dokumentov iz prilog k tej direktivi in sprejemanjem ali spreminjanjem upravnih navodil. Poleg tega bi bilo treba Komisiji za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te direktive dodeliti izvedbena pooblastila za odobritev nekaterih odstopanj od tehničnih zahtev za nekatere plovne objekte, odobritev klasifikacijskih zavodov in odobritev nekaterih dodatnih tehničnih zahtev za določene cone, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi v drugi državi članici. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Direktiva nima finančnega učinka. Nekatere dejavnosti, povezane z direktivo, bodo financirane z drugimi temeljnimi akti. 2013/0302 (COD) Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA — ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 91(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[3], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[4], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom[5], ob upoštevanju naslednjega: (1) Direktiva 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta[6] določa usklajene pogoje za izdajanje tehničnih spričeval za plovila, namenjena plovbi po celinskih plovnih poteh, po vsem omrežju celinskih plovnih poteh EU. (2) Tehnične zahteve za plovila, ki plujejo po reki Ren, določa Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR). (3) Tehnične zahteve iz prilog k Direktivi 2006/87/ES večinoma vključujejo določbe iz različice Uredbe o nadzoru ladijskih prevozov po Renu, ki jo je CCNR sprejela leta 2004. Pogoji in tehnične zahteve, ki se uporabljajo za izdajanje spričeval za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, se redno posodabljajo in zanje velja, da odražajo trenutni tehnološki razvoj. (4) Ohranjanje dveh različnih nizov pravil – tistih za spričevala, izdana v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, in tistih za spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh – ne zagotavlja pravne varnosti. (5) Da se doseže harmonizacija na ravni Unije in prepreči izkrivljanje konkurence ter neenako stopnjo varnosti, bi bilo treba za celotno omrežje celinskih plovnih poti Unije uporabljati enake tehnične zahteve in jih redno posodabljati. (6) Ker je CCNR nakopičila obsežno strokovno znanje o posodabljanju tehničnih zahtev za plovila, namenjena plovbi po celinskih plovnih poteh, bi bilo treba to strokovno znanje v celoti izkoristiti za celinske plovne poti v Uniji. (9) Spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki potrjujejo, da plovni objekti v celoti izpolnjujejo tehnične zahteve, bi morala veljati na vseh celinskih plovnih poteh Unije. (10) Pogoje držav članic za izdajanje dodatnih spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh v conah 1 in 2 (izlivi) ter v coni 4 bi bilo treba še bolj harmonizirati. (11) Zaradi varnosti je treba doseči visoko raven harmonizacije, ne da bi se pri tem znižali varnostni standardi na kateri koli celinski plovni poti Unije. Vendar bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da po posvetovanju s Komisijo določijo posebne določbe glede dodatnih ali nižjih tehničnih zahtev za nekatere cone, pod pogojem, da so taki ukrepi omejeni na posebna področja iz prilog III in IV. (12) Države članice bi morale imeti možnost, da v nekaterih primerih, ki zadevajo plovne poti, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi drugi držav članic, ali nekatere plovne objekte, ki plujejo samo na nacionalnih plovnih poteh, odstopajo od določb te direktive. (13) Državam članicam bi moralo biti po odobritvi Komisije omogočeno odstopanje od določb iz te direktive za posebne plovne objekte, da bi lahko upoštevale alternativne pristope, spodbujale inovacije in preprečevale nerazumno visoke stroške. (15) Spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh bi bilo treba izdati plovnim objektom po tehničnem pregledu, opravljenem pred začetkom uporabe plovnega objekta. S tem tehničnim pregledom bi bilo treba preveriti, ali plovni objekt izpolnjuje tehnične zahteve iz te direktive. Pristojni organi držav članic bi morali imeti prisojnost, da kadar koli izvedejo dodatne preglede, s katerimi preverijo, ali so fizične lastnosti plovnih objektov v skladu s spričevali Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. (16) Za vsak posamezen primer je treba v okviru določenih časovnih omejitev in glede na kategorijo zadevnega plovnega objekta določiti trajanje veljavnosti spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. (17) V okviru določenih omejitev je treba vzpostaviti podrobne določbe glede nadomestitve, obnove, podaljšanja veljavnosti in izdajanja novih spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, da se ohrani visoka stopnja varnosti plovbe po celinskih plovnih poteh. (18) Ukrepe iz Direktive 2009/100/ES Evropskega parlamenta in Sveta[7] je treba še naprej uporabljati za plovila, ki jih ta direktiva ne zajema. (19) Treba je zagotoviti prehodno ureditev za plovne objekte v uporabi, ki ob prvem tehničnem pregledu na podlagi revidiranih tehničnih zahtev, ki jih določa ta direktiva, še nimajo spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. (20) Da se zagotovijo podrobna pravila za usklajeno uporabo tehničnih zahtev, bi bilo treba izdati zavezujoča upravna navodila. (21) Zaradi varnosti plovbe po celinskih plovnih poteh in enakovrednosti spričeval je treba upoštevati spremembe tehničnih zahtev. Zato bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisijo pooblastiti, da sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo prilog k tej direktivi znanstvenemu in tehničnemu napredku ali razvoju na tem področju, ki je rezultat dela drugih mednarodnih organizacij, zlasti CCNR. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno ter ustrezno predložitev ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (22) Da se upoštevajo alternativni pristopi, spodbujajo inovacije, preprečujejo nerazumno visoki stroški, zagotovi učinkovit postopek izdajanja spričeval ali upoštevajo regionalne okoliščine, bi bilo treba Komisiji dodeliti izvedbena pooblastila za odobritev nekaterih odstopanj od tehničnih zahtev za nekatere plovne objekte, odobritev klasifikacijskih zavodov in odobritev dodatnih ali nižjih tehničnih zahtev za plovila v določenih območjih, ki niso povezana z celinskimi plovnimi potmi v drugi državi članici. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta[8]. (26) Direktivo 2006/87/ES bi bilo zato treba razveljaviti – SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Razvrstitev plovnih poti Za namene te direktive se celinske plovne poti Unije razvrstijo na naslednji način: (a) Cone 1, 2, 3 in 4: (i) Coni 1 in 2: plovne poti s seznama v poglavju 1 Priloge I; (ii) Cona 3: plovne poti s seznama v poglavju 2 Priloge I; (iii) Cona 4: plovne poti s seznama v poglavju 3 Priloge I. (b) Cona R: tiste plovne poti iz točke (a), za katere se spričevala izdajajo v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, kakor to določa navedeni člen ob začetku veljavnosti te direktive. Člen 2 Opredelitve pojmov in področje uporabe 1. V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „plovni objekt“: pomeni plovilo ali del plavajoče opreme; (b) „plovilo“: pomeni plovilo, ki pluje po celinskih plovnih poteh, ali morsko ladjo; (c) „vlačilec“: pomeni plovilo, zgrajeno posebej za opravljanje vleke; (d) „potiskač“: pomeni plovilo, zgrajeno posebej za poganjanje potisnega konvoja; (e) „potniško plovilo“: pomeni plovilo za dnevne izlete ali plovilo s kabinami, zgrajeno in opremljeno za prevoz več kot 12 potnikov; (f) „plavajoča oprema“: pomeni plavajočo napravo, ki nosi delovno orodje, kot so žerjavi, oprema za izkopavanje, ovni ali dvigala; (g) „plovni objekt za rekreacijo“: pomeni plovilo za šport ali prosti čas, ki ni potniško plovilo; (h) „vodni izpodriv“: pomeni potopljeno prostornino plovila v m3; (i) „dolžina (L)“: pomeni največjo dolžino trupa v metrih, brez smernega krmila in poševnika; (j) „širina (B)“: pomeni največjo širino v metrih, merjeno do zunanjega roba kovinske oplate ogrodja (brez koles, ograj in podobnega); (k) „ugrez (T)“ pomeni navpično razdaljo v metrih med najnižjo točko trupa brez upoštevanja kobilice ali drugih nepremičnih pritrditev in črto največjega ugreza; (l) „klasifikacijski zavod“ pomeni klasifikacijski zavod, ki je odobren v skladu z merili in postopki iz člena 9; (m) „spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh“: pomeni spričevalo, ki ga za plovilo izda pristojni organ in potrjuje skladnost s tehničnimi zahtevami te direktive; 2. Ta direktiva se uporablja za naslednje plovne objekte: (a) plovila, katerih dolžina (L) je enaka ali presega 20 metrov; (b) plovila, katerih zmnožek dolžine (L), širine (B) in ugreza (T) je enak prostornini 100 m3 ali več. 3. Ta direktiva se uporablja tudi za naslednje plovne objekte: (a) vlačilce in potiskače, namenjene za vleko ali potiskanje plovnih objektov iz odstavka 1 ali plavajoče opreme, ali za vzdolžno premikanje takih plovnih objektov ali plavajoče opreme; (b) plovila, namenjena potniškemu prevozu, ki poleg posadke prevažajo več kot 12 potnikov; (c) plavajočo opremo. 4. Ta direktiva se ne uporablja za naslednje plovne objekte: (a) trajekte; (b) plovila vojne mornarice; (c) morska plovila, vključno z morskimi vlačilci in potisnimi plovnimi objekti, ki: (i) plujejo ali se nahajajo v vodah v bibavičnem pasu; (ii) začasno plujejo po celinskih plovnih poteh, če imajo: – spričevalo, ki potrjuje skladnost z Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 (SOLAS) ali enakovredno spričevalo, spričevalo, ki potrjuje skladnost z Mednarodno konvencijo o tovornih črtah iz leta 1966 ali enakovredno spričevalo ter mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaževanja z oljem (IOPP), ki potrjuje skladnost z Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (MARPOL); ali – v primeru potniških plovil, ki jih ne zajemajo vse konvencije iz prve alinee, spričevalo o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje, izdano v skladu z Direktivo 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (Prenovitev)[9]; ali – v primeru plovnih objektov za rekreacijo, ki jih ne zajemajo vse konvencije iz prve alinee, spričevalo države, pod katere zastavo plujejo. Člen 3 Obveznost imetja spričevala 1. Plovni objekti iz člena 1, ki plujejo po celinskih plovnih poteh Unije, morajo imeti: (a) ob plovbi po plovnih poteh v coni R: – spričevalo, izdano na podlagi člena 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu; ali – spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki brez poseganja v prehodne določbe iz Priloge II potrjuje popolno skladnost plovnega objekta s tehničnimi zahtevami iz Priloge II, katerih enakovrednost s tehničnimi zahtevami, določenimi ob uporabljanju Revidirane konvencije o plovbi po Renu, je bila potrjena v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo; (b) ob plovbi po drugih plovnih poteh spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki po potrebi vključuje zahteve iz člena 5. 2. Spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se oblikuje na podlagi vzorca iz dela I Priloge V in izda v skladu s to direktivo. Komisijo se pooblasti, da v skladu s členom 24 sprejme delegirane akte za spremembo navedenega vzorca, če je to potrebno zaradi upoštevanja znanstvenega in tehničnega napredka, racionalizacije upravnih zahtev ali upoštevanja razvoja na tem področju, ki je rezultat dela drugih mednarodnih organizacij, zlasti CCNR. Člen 4 Dodatna spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh 1. Vsi plovni objekti z veljavnim spričevalom, izdanim v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, lahko ob upoštevanju določb člena 5(5) te direktive plujejo po plovnih poteh Unije tudi samo s tem spričevalom. 2. Vsi plovni objekti s spričevalom iz odstavka 1 morajo imeti tudi dodatno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh: (a) za plovbo po plovnih poteh v conah 3 in 4, če hočejo na teh plovnih poteh uveljavljati nižje tehnične zahteve; (b) za plovbo po plovnih poteh v conah 1 in 2 ali, v primeru potniških plovil, za plovbo po plovnih poteh cone 3, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice, če je zadevna država članica za te plovne poti uvedla dodatne tehnične zahteve v skladu s členom 5(1), (2) in (3). 3. Dodatno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se pripravi na podlagi vzorca iz dela II Priloge V, izdajajo pa ga pristojni organi na podlagi predložitve spričevala iz odstavka 1 pod pogoji, ki jih določijo organi, pristojni za zadevne plovne poti. Komisijo se pooblasti, da sprejme delegirane akte za spremembo vzorca, če je to potrebno zaradi upoštevanja znanstvenega in tehničnega napredka, racionalizacije upravnih zahtev ali upoštevanja razvoja na tem področju, ki je rezultat dela drugih mednarodnih organizacij, zlasti CCNR. Člen 5 Dodatne ali nižje tehnične zahteva za nekatere cone 1. Države članice lahko po posvetovanju s Komisijo in kadar je to potrebno, ob upoštevanju zahtev Revidirane konvencije o plovbi po Renu, poleg tehničnih zahtev iz Priloge II, sprejmejo dodatne tehnične zahteve za plovne objekte, ki plujejo po plovnih poteh v conah 1 in 2 na njihovem ozemlju. 2. Posamezna država članica lahko za potniška plovila, ki plujejo po plovnih poteh v coni 3 na njenem ozemlju, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice, poleg zahtev iz Priloge II ohrani dodatne tehnične zahteve. Države članice lahko sprejmejo nove dodatne tehnične zahteve po postopku iz odstavka 3. Dodatne zahteve so omejene na področja s seznama v Prilogi III. 3. Država članica o predlaganih dodatnih zahtevah vsaj šest mesecev pred datumom začetka njihove veljavnosti uradno obvesti Komisijo in ostale države članice. Komisija dodatne tehnične zahteve odobri z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(2). 4. Izpolnjevanje teh dodatnih zahtev se navede v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh iz člena 3 ali, če se uporablja člen 4(2), v dodatnem spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. To potrdilo o skladnosti se priznava na plovnih poteh Unije v ustrezni coni. 5. Če bi uporaba prehodnih določb iz Poglavja 24a Priloge II povzročila znižanje obstoječih nacionalnih varnostnih standardov, lahko država članica preneha uporabljati omenjene prehodne določbe za potniška plovila, ki plujejo po njenih celinskih plovnih poteh, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice. V tem primeru lahko država članica zahteva, da ta plovila v celoti izpolnjujejo tehnične zahteve iz Priloge II od 30. decembra 2008. Država članica, ki uporablja možnost iz prvega pododstavka, o svoji odločitvi obvesti Komisijo in druge države članice ter posreduje podrobnosti ustreznih nacionalnih standardov, ki se uporabljajo za potniška plovila, ki plujejo po njenih celinskih plovnih poteh. Izpolnjevanje zahtev posamezne države članice glede plovbe po njenih celinskih plovnih poteh, ki niso povezane s plovnimi potmi drugih držav članic, se navede v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh iz člena 3 ali, če se uporablja člen 4(2), v dodatnem spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. 6. Plovni objekti, ki plujejo samo po plovnih poteh v coni 4, izpolnjujejo pogoje za uveljavitev nižjih zahtev na vseh plovnih poteh te cone, kakor je določeno v Prilogi II. Izpolnjevanje teh dodatnih zahtev se navede v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh iz člena 3. 7. Države članice lahko po posvetovanju s Komisijo odobrijo delno uporabo tehničnih zahtev ali določijo tehnične zahteve, ki niso tako stroge kot tiste iz Priloge II za plovne objekte, ki plujejo izključno po plovnih poteh v conah 3 in 4 na njihovem ozemlju. Manj stroga ali delna uporaba tehničnih zahtev je omejena na področja iz Priloge IV. Če tehnične lastnosti plovnega objekta upravičujejo manj strogo ali delno uporabo tehničnih zahtev, se to navede v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh ali, kadar se uporablja člen 4(2), v dodatnem spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. O manj strogi ali delni uporabi tehničnih zahtev iz Priloge II država članica vsaj šest mesecev pred datumom začetka njihove veljavnosti uradno obvesti Komisijo in ostale države članice. Člen 6 Odstopanja 1. Države članice lahko odobrijo odstopanja od vseh ali nekaterih določb te direktive za: (a) plovila, vlačilce, potiskače in plavajočo opremo, ki plujejo po plovnih poteh, ki niso povezane s plovnimi potmi drugih držav članic; (b) plovne objekte, katerih nosilnost ne presega 350 ton, ali plovne objekte, ki niso namenjeni prevozu blaga, imajo vodni izpodriv manjši od 100 m3 in katerih kobilice so bile položene pred 1. januarjem 1950 ter plujejo izključno po nacionalnih plovnih poteh. 2. Države članice lahko za plovbo po svojih nacionalnih plovnih poteh odobrijo odstopanja od ene ali več določb te direktive za omejene krajevne prevoze ali prevoze v pristaniških območjih. Ta odstopanja in prevozi ali območja, za katera veljajo, se navedejo v spričevalu plovnega objekta. 3. O odstopanjih, odobrenih na podlagi odstavkov 1 in 2, država članica uradno obvesti Komisijo in ostale države članice. 4. Državam članicam, ki zaradi odstopanj, odobrenih v skladu z odstavkoma 1 in 2, nimajo plovnih objektov, za katera bi veljale določbe te direktive, ki plujejo po njenih plovnih poteh, ni treba upoštevati členov 8, 9 in 11. Člen 7 Izdajanje spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh 1. Spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se izda plovnim objektom, za katera so bile od [datuma prenosa te direktive] položene kobilice, po tehničnem pregledu, opravljenem pred začetkom uporabe plovnega objekta, s katerim se preveri, ali plovni objekt izpolnjuje tehnične zahteve iz Priloge II. 2. Spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se izda plovnim objektom, ki so bili izključeni iz področja uporabe Direktive 82/714/EGS, a so zajeti s to direktivo v skladu s členom 2(2) in (3), po tehničnem pregledu, opravljenem ob preteku veljavnosti obstoječega spričevala plovnega objekta, v vsakem primeru pa najpozneje 30. decembra 2018, s katerim se preveri, ali plovni objekt izpolnjuje tehnične zahteve iz Priloge II. Vsako neizpolnjevanje tehničnih zahtev iz Priloge II se navede v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. Če pristojni organi menijo, da te pomanjkljivosti ne predstavljajo očitne nevarnosti, lahko plovni objekti iz prvega pododstavka tega člena plujejo, dokler sestavni deli ali področja plovnih objektov, za katere je bilo ugotovljeno neizpolnjevanje zahtev, niso nadomeščeni ali prilagojeni tako, da izpolnjujejo tehnične zahteve iz Priloge II. 3. Očitna nevarnost v smislu tega člena se domneva zlasti ob neizpolnjevanju zahtev glede strukturne trdnosti konstrukcije, plovnosti ali manevrske sposobnosti ali posebnih lastnosti v skladu s tehničnimi zahtevami iz Priloge II. Odstopanja, odobrena v skladu tehničnimi zahtevami iz Priloge II, ne štejejo za pomanjkljivosti, ki predstavljajo očitno nevarnost. Zamenjava obstoječih delov z identičnimi deli ali deli, proizvedenimi z enakovredno tehnologijo in zasnovo, med rednimi pregledi in vzdrževanjem ne šteje za zamenjavo v smislu tega člena. 4. Skladnost plovnega objekta z dodatnimi zahtevami iz člena 5(1), (2) in (3) se po potrebi preveri pri tehničnih pregledih, predvidenih v odstavkih 1 in 2 tega člena, ali pri tehničnem pregledu, opravljenem na zahtevo lastnika plovnega objekta. Člen 8 Pristojni organi 1. Spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh lahko izdajo pristojni organi držav članic. 2. Vsaka država članica sestavi seznam svojih organov, pristojnih za izdajanje spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o tem uradno obvesti Komisijo in druge države članice. 3. Pristojni organi vodijo register vseh spričeval Unije za plovbo po celinskih poteh, ki jih izdajo v skladu z vzorcem iz Priloge VI. Komisijo se pooblasti, da v skladu s členom 24 sprejme delegirane akte za spremembo vzorca zaradi upoštevanja znanstvenega in tehničnega napredka, racionalizacije upravnih zahtev ali upoštevanja razvoja na tem področju, ki je rezultat dela drugih mednarodnih organizacij, zlasti CCNR. Člen 9 Izvajanje tehničnih pregledov 1. Tehnični pregled iz člena 7 opravijo pristojni organi. Ti organi lahko plovni objekt v celoti ali delno oprostijo tehničnega pregleda, če je iz veljavnega spričevala, ki ga je izdal odobren klasifikacijski zavod, razvidno, da plovni objekt v celoti ali delno izpolnjuje tehnične zahteve iz Priloge II. 2. Komisija v skladu s postopkom iz odstavkov 3 in 4 sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri klasifikacijske zavode, ki izpolnjujejo merila iz Priloge VII, ali prekliče odobritev. Zadevni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(2). 3. Država članica, v kateri ima sedež klasifikacijski zavod, ali podružnica, pristojna za izdajanje potrdil o tem, da plovni objekt izpolnjuje zahteve iz Priloge II, v skladu s to direktivo Komisiji predloži prošnjo za odobritev. Prošnji se priložijo vse potrebne informacije in dokumentacija, da se preveri, ali so merila za odobritev izpolnjena . Katera koli država članica lahko zahteva sestanek ali predložitev dodatnih informacij ali dokumentacije. 4. Katera koli država članica lahko Komisiji predloži prošnjo za preklic odobritve, če meni, da klasifikacijski zavod ne izpolnjuje več meril iz Priloge VII. Prošnji za preklic se priložijo dokumentarna dokazila. 5. Do odobritve klasifikacijskih zavodov v skladu s to direktivo se klasifikacijski zavodi, ki jih je država članica priznala, odobrila in pooblastila v skladu z Direktivo Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994[10], štejejo za odobrene samo za plovila, ki plujejo izključno po plovnih poteh navedene države članice. 6. Komisija objavi in posodablja seznam klasifikacijskih zavodov, odobrenih v skladu s tem členom. 7. Vsaka država članica sestavi seznam svojih organov, pristojnih za opravljanje tehničnih pregledov, in o tem uradno obvesti Komisijo in druge države članice. 8. Vsaka država članica poskrbi za skladnost s posebnimi zahtevami v zvezi z inšpekcijskimi organi in prošnjami za pregled iz Priloge II. Člen 10 Veljavnost spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh 1. Obdobje veljavnosti spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki se izdajo za na novo zgrajena plovila v skladu z določbami te direktive, določi pristojni organ, in sicer za največ: (a) pet let za potniška plovila; (b) deset let za vse druge plovne objekte. Obdobje veljavnosti se vpiše v spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. 2. Za plovila, ki obratujejo že pred tehničnim pregledom, pristojni organ določi obdobje veljavnosti spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh za vsak primer posebej glede na rezultate pregleda. Vendar pa veljavnost ne sme biti daljša od obdobij, določenih v oddelku 1. 3. Vsaka država članica lahko v primerih iz Priloge II izda začasna spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. Začasna spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se pripravijo v skladu z vzorcem iz dela III Priloge V. Komisijo se pooblasti, da v skladu s členom 24 sprejme delegirane akte za spremembo vzorca zaradi upoštevanja znanstvenega in tehničnega napredka, racionalizacije upravnih zahtev ali upoštevanja razvoja na tem področju, ki je rezultat dela drugih mednarodnih organizacij, zlasti CCNR. Člen 11 Nadomestitev spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh Vsaka država članica določi pogoje, pod katerimi se lahko veljavno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki je bilo izgubljeno ali poškodovano, nadomesti. Člen 12 Obnova spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh 1. Spričevalo Unije se obnovi ob poteku obdobja veljavnosti spričevala za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu s pogoji iz člena 7. 2. Za obnovo spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se za plovne objekte uporabljajo prehodne določbe iz poglavij 24 in 24a Priloge II v skladu s tam navedenimi pogoji. Člen 13 Podaljšanje veljavnosti spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh Organ, ki je izdal ali obnovil spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, lahko izjemoma podaljša njegovo veljavnost brez tehničnega pregleda v skladu s Prilogo II. Podaljšanje mora biti označeno v spričevalu. Člen 14 Izdajanje novih spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh Ob večjih spremembah ali popravilih, ki vplivajo na strukturno trdnost konstrukcije, plovnost ali manevrsko sposobnost plovnega objekta ali njegove posebne lastnosti v skladu s Prilogo II, mora plovni objekt pred kakršno koli nadaljnjo plovbo opraviti tehnični pregled iz člena 7. Po tem pregledu se izda novo spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki navaja tehnične lastnosti plovnega objekta, ali pa se obstoječe spričevalo ustrezno spremeni. Če je spričevalo izdano v državi članici, ki ni izdala ali obnovila prvotnega spričevala, je treba v enem mesecu o tem obvestiti pristojni organ, ki je izdal ali obnovil spričevalo. Člen 15 Zavrnitev izdaje ali obnovitve in odvzem spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh 1. Vsaka odločitev o zavrnitvi izdaje ali obnovitve spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se ustrezno utemelji. Lastnika plovnega objekta se uradno obvesti o zavrnitvi izdaje ali obnovitve spričevala ter o pravnih sredstvih in rokih za njihovo vložitev v zadevni državi članici. 2. Vsako veljavno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, lahko pristojni organ, ki ga je izdal ali obnovil, odvzame, če plovni objekt ne izpolnjuje več tehničnih zahtev, navedenih v spričevalu. Člen 16 Dodatni pregledi 1. Pristojni organi države članice lahko kadar koli preverijo, ali ima plovni objekt veljavno spričevalo v skladu s to direktivo in izpolnjuje zahteve, navedene v takem spričevalu, ter ali predstavlja očitno nevarnost za osebe na krovu, okolje ali plovbo. Pristojni organi sprejmejo ustrezne ukrepe v skladu z odstavki 2 do 5. 2. Če organ med takim inšpekcijskim pregledom ugotovi, da plovni objekt nima spričevala, da je spričevalo, ki se hrani na plovnem objektu, neveljavno, ali da plovni objekt ne izpolnjuje zahtev, navedenih v spričevalu, vendar ta neveljavnost ali neizpolnjevanje zahtev ne predstavlja očitne nevarnosti, lastnik plovnega objekta ali njegov zastopnik sprejme vse potrebne ukrepe za izboljšanje stanja. O tem je treba v sedmih dneh obvestiti organ, ki je spričevalo izdal ali ga nazadnje obnovil. 3. Če organ med inšpekcijskim pregledom ugotovi, da plovni objekt predstavlja očitno nevarnost za osebe na krovu, okolje ali plovbo, lahko plovnemu objektu prepreči nadaljnjo plovbo do sprejetja potrebnih ukrepov za izboljšanje stanja. Organ lahko tudi predpiše ukrepe, ki bodo plovnemu objektu po končanem prevozu po potrebi omogočili varno nadaljevanje plovbe do kraja, v katerem bo opravljen pregled ali popravilo. O tem je treba v sedmih dneh obvestiti organ, ki je spričevalo izdal ali nazadnje obnovil. 4. Država članica, ki je plovnemu objektu preprečila nadaljevanje plovbe ali je lastnika uradno obvestila o namenu, da bo to storila, če ugotovljenih pomanjkljivosti ne odpravi, v sedmih dneh organ države članice, ki je spričevalo izdal ali nazadnje obnovil, obvesti o sprejetem ali nameravanem ukrepu. 5. Vse odločitve o prekinitvi plovbe plovnega objekta, sprejete pri izvajanju te direktive, se natančno obrazložijo. Odločitev se nemudoma uradno sporoči zadevni stranki, ki je hkrati obveščena o pravnih sredstvih, ki jih ima na voljo po veljavnih zakonih držav članic, in o rokih za njihovo vložitev. Člen 17 Enotna evropska identifikacijska številka za plovila Pristojni organ, ki izda spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, na spričevalo v skladu s Poglavjem 2 Priloge II vnese evropsko identifikacijsko številko. Člen 18 Enakovrednosti in odstopanja 1. Države članice lahko od Komisije zahtevajo, da sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri odstopanja ali prizna enakovrednost tehničnih zahtev za določen plovni objekt v zvezi z: a) uporabo ali prisotnostjo drugih materialov, naprav ali delov opreme na krovu plovnega objekta ali sprejetjem projektnih lastnosti ali ureditev, drugačnih od tistih iz Priloge II; b) izdajanjem spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh za poskusne namene in omejeno obdobje, ki vključujejo nove tehnične specifikacije, ki odstopajo od zahtev iz dela II Priloge II, če te zagotavljajo enakovredno varnost; c) odstopanji, ki jih inšpekcijski organi uporabljajo za potniška plovila v zvezi s površinami, namenjenimi osebam z zmanjšano gibljivostjo, če se oceni, da je posebne zahteve iz poglavja 15 Priloge II v praksi težko izpolniti ali da bi njihovo izpolnjevanje pomenilo nerazumno visoke stroške; d) uporabo gasilnih sredstev, drugačnih od tistih iz poglavja 10 Priloge II; e) uporabo stalno nameščenih protipožarnih sistemov za zaščito predmetov; f) uporabo poglavja 24 Priloge II za plovne objekte, ki so po predelavi dolgi več kot 110 m; g) odstopanjem od zahtev iz poglavij 24 in 24a Priloge II po prenehanju veljavnosti prehodnih določb, če je navedene zahteve tehnično težko uporabiti ali če bi bili za uporabo potrebni nerazumno visoki stroški; h) priznavanjem standardov za sisteme, ki škropijo manjše količine vode od tistih iz poglavja 10 Priloge II. Zadevni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(2). 2. Enakovrednosti in odstopanja iz točk (a) do (g) odstavka 1 pristojni organi držav članic navedejo v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. O tem obvestijo Komisijo in druge države članice. 3. Do sprejetja izvedbenih aktov iz točke (a) odstavka 1 pristojni organi lahko v skladu s členom 10(2) izdajajo začasna spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. V tem primeru pristojni organi v enem mesecu od izdaje začasnega spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh Komisiji in drugim državam članicam sporočijo ime in evropsko identifikacijsko številko za plovni objekt, vrsto odstopanja in državo, v kateri je plovni objekt registriran ali ima matično pristanišče. 4. Komisija v skladu s Prilogo II objavi register opreme za radarsko krmiljenje in kazalnikov stopnje obratov. Člen 19 Priznavanje spričeval o plovnosti plovnih objektov tretjih držav Unija začne pogajanja s tretjimi državami, da zagotovi vzajemno priznavanje spričeval o plovnosti med Unijo in tretjimi državami. Dokler taki sporazumi niso doseženi, lahko pristojni organi posamezne države članice priznavajo spričevala o plovnosti plovnih objektov tretjih držav za plovbo po plovnih poteh te države članice. Spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh plovnim objektom tretjih držav se izdajajo v skladu s členom 7(1). Člen 20 Nadaljnja uporaba Direktive 2009/100/EGS Za plovne objekte, ki ne spadajo na področje uporabe člena 2(2) in (3) te direktive, temveč na področje uporabe člena 1(a) Direktive 2009/100/ES, se uporabljajo določbe slednje direktive. Člen 21 Prehodne določbe o uporabi dokumentov Dokumenti, ki spadajo na področje uporabe te direktive in so jih pristojni organi v državah članicah izdali pred začetkom veljavnosti te direktive v skladu z Direktivo 2006/87/ES, ostanejo veljavni do konca datuma veljavnosti. Člen 22 Prilagoditev prilog 1. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 24 sprejme delegirane akte o prilagoditvi prilog I, II, III, IV in VII znanstvenemu in tehničnemu napredku ali razvoju na tem področju, ki je posledica delovanja ostalih mednarodnih organizacij, zlasti CCNR, da se zagotovi, da se obe spričevali iz člena 3(1)(a) izdajata na podlagi tehničnih zahtev, ki zagotavljajo enakovredno stopnjo varnosti, ali da se upošteva primere iz člena 5. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 24 sprejme delegirane akte o zavezujočih upravnih navodilih glede podrobne uporabe tehničnih zahtev iz Priloge II, da se zagotovi usklajena razlaga navedenih zahtev ali upošteva najboljše prakse, razvite na ravni Unije ali na podlagi dela mednarodnih organizacij, zlasti CCNR. Pri sprejemanju takih delegiranih aktov Komisija zagotovi, da tehnične zahteve, ki morajo biti izpolnjene za izdajo spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, priznanega za plovbo po Renu, ustrezajo stopnji varnosti, ki je potrebna za izdajo spričevala iz člena 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu. 2. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 24 sprejme delegirane akte, s katerimi posodobi sklicevanja iz te direktive na nekatere določbe Priloge II ter tako upošteva spremembe v tej prilogi. Člen 23 Začasne zahteve Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 24 sprejme delegirane akte, s katerimi določi začasne tehnične zahteve za plovne objekte in omogoči preskuse za spodbujanje inovacij in tehničnega napredka. Take zahteve veljajo največ tri leta. Člen 24 Pooblastilo 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena. 2. Pooblastilo iz členov 3, 4, 8, 10, 22 in 23 se Komisiji dodeli za nedoločen čas od [datuma začetka veljavnosti te direktive]. 3. Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče pooblastilo iz členov 3, 4, 8, 10, 22 in 23. S sklepom o preklicu prekličeta pooblastilo, na katerega se sklep nanaša. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, določen v sklepu. Preklic ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 3, 4, 8, 10, 22 in 23, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev po tem, ko ju Komisija o njem uradno obvesti. Evropski parlament ali Svet lahko ta rok podaljša za dva meseca. Člen 25 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 7 Direktive Sveta 91/672/EGS (v nadaljnjem besedilu: Odbor). To je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar je treba mnenje Odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik Odbora. Člen 26 Kazni Države članice določijo pravila za kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za njihovo izvrševanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Člen 27 Prenos 1. Države članice s celinskimi plovnimi potmi iz člena 1 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, z učinkom od 1. januarja 2015. O tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. 2. Države članice Komisiji predložijo besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 28 Razveljavitev Direktiva 2006/87/ES se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2015. Sklicevanje na razveljavljeno direktivo pomeni sklicevanje na to direktivo. Člen 29 Začetek veljavnosti Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 30 Naslovniki Ta direktiva je naslovljena na države članice, ki imajo celinske plovne poti iz člena 1. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik SEZNAM PRILOG Priloga I Seznam celinskih plovnih poti Unije, razvrščenih v geografske cone 1, 2, 3 in 4 Priloga II Minimalne tehnične zahteve za plovne objekte na celinskih plovnih poteh v conah 1, 2, 3 in 4 Priloga III Področja možnih dodatnih tehničnih zahtev za plovne objekte, ki plujejo po celinskih plovnih poteh v conah 1 in 2 Priloga IV Področja možnih nižjih tehničnih zahtev, ki veljajo za plovne objekte, ki plujejo po celinskih plovnih poteh v conah 3 in 4 Priloga V Vzorci spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh Priloga VI Vzorec registra spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh Priloga VII Klasifikacijski zavodi [1] UL L 301, 28.10.1982, str. 1-66. [2] Direktiva 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive Sveta 82/714/EGS (UL L 389, 30.12.2006, str. 1–260). [3] UL C, …, str. .. [4] UL C, …, str. .. [5] ….. [6] Direktiva 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive Sveta 82/714/EGS (UL L 389, 30.12.2006, str. 1). [7] Direktiva 2009/100/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzajemnem priznavanju dovoljenj za plovbo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh (UL L 259, 2.10.2009, str. 8). [8] Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13). [9] UL L 163, 25.6.2009, str. 1. [10] Direktiva Sveta št. 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (UL L 319, 12.12.1994, str. 20). PRILOGA k predlogu DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta SEZNAM PRILOG Priloga I Seznam celinskih plovnih poti EU, razvrščenih v geografske cone 1, 2, 3 in 4 Priloga II Minimalne tehnične zahteve za plovne objekte na celinskih plovnih poteh con 1, 2, 3 in 4 PRILOGA I SEZNAM CELINSKIH PLOVNIH POTI EU, RAZVRŠČENIH V GEOGRAFSKE CONE 1, 2, 3 IN 4 POGLAVJE 1 Cona 1 Zvezna republika Nemčija Ems || Od črte, ki povezuje nekdanji svetilnik Greetsiel in zahodni pomol vhoda v pristanišče v Eemshaven proti odprtemu morju do zemljepisne širine 53° 30' S in zemljepisne dolžine 6° 45' V, to je nekoliko v smeri proti morju od območja iztovarjanja za plovila za prevoz suhega tovora v Alte Ems[1] Republika Poljska Del zaliva Pomorska južno od črte, ki povezuje Nord Perd na otoku Rügen in svetilnik Niechorze. Del zaliva Gdańska južno od črte, ki povezuje svetilnik Hel in vhodno bojo v zaliv Baltijsk. Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ŠKOTSKA || Blue Mull Sound || med Gutcherjem in Belmontom Yell Sound || med Tofts Voejem in Ulstom Sullom Voe || znotraj črte, ki poteka od severovzhodne točke Gluss Island do severne točke Calback Ness Dales Voe || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od severne točke Kebister Ness do obale Breiwick na zemljepisni dolžini 1° 10,8' Z Dales Voe || Poleti: kot za Lerwick Lerwick || Pozimi: znotraj območja, ki ga na severu omejuje črta od Scottle Holma do Scarfi Tainga na reki Bressay, na jugu pa črta, ki poteka od svetilnika Twageos Point do Whalpa Tainga na reki Bressay Lerwick || Poleti: znotraj območja, ki ga na severu omejuje črta, ki poteka od Brim Nessa do severovzhodnega kota Inner Scora, na jugu pa črta, ki poteka od južnega konca Ness of Sounda do Kirkabisternessa Kirkwall || med Kirkwallom in Rousayjem, vendar ne vzhodno od črte med Point of Graandom (Egilsay) in Galt Nessom (Shapinsay) ali med Head of Workom (Mainland) skozi signalno luč Helliar Holm do obale Shapinsay; ne severozahodno od jugovzhodnega roba otoka Eynhallow, ne proti odprtem morju in črta med obalo Rousay na 59° 10,5' S 002° 57,1' Z in obalo Egilsay na 59° 10,0' S 02° 56,4' Z Stromness || do Scapa, vendar ne zunaj Scapa Flowa Scapa Flow || znotraj območja, ki ga omejujejo črte, ki potekajo od Point of Clettsa na otoku Hoy do triangulacijske točke Thomson's Hill na otoku Fara in od tam do Gibraltar Piera na otoku Flotta; od St Vincent Piera na otoku Flotta do najbolj zahodne točke Calf of Flotta; od najbolj vzhodne točke Calf of Flotta do Needle Pointa na otoku South Ronaldsay in od Ness on Mainland do svetilnika Oxan Point na otoku Graemsay ter od tam do Bu Pointa na otoku Hoy; ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Balnakiel Bay || med Eilean Dubhom in A'Chleitom Cromarty Firth || znotraj črte, ki poteka od North Sutora do valoloma Nairn in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Inverness || znotraj črte, ki poteka od North Sutora do valoloma Nairn in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Tay Dundee || znotraj črte, ki poteka od Broughty Castla do Tayporta in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Firth of Forth in reka Forth || znotraj črte, ki poteka od Kirkcaldyja do reke Portobello in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Solway Firth || znotraj črte, ki poteka od Southerness Pointa do Sillotha Jezero Ryan || znotraj črte, ki poteka od Finnart's Pointa do Milleur Pointa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 The Clyde || Zunanja meja: črta, ki poteka od Skipnessa do mesta, ki je eno milje južno od Garroch Heada in od tam do Farland Heada Notrajna meja pozimi: črta, ki poteka od svetilnika Cloch do pomola Dunoon Notrajna meja poleti: črta, ki poteka od Bogany Pointa, Isle of Bute do Skelmorlie Castla, in črta, ki poteka od Ardlamont Pointa do najbolj južne meje zaliva Ettrick Bay znotraj Kyles of Bute Opomba: Navedena poletna meja se od vključno 5. junija do vključno 5. septembra razširi s črto, ki poteka od točke, ki se nahaja dve milji od obale Ayrshire pri Skelmorlie Castlu do Tomont Enda, Cumbraeja, in črto, ki poteka od Portachur Pointa, Cumbraeja, do Inner Brigurd Pointa, Ayrshir. Oban || znotraj območja, ki ga na severu omejuje črta, ki poteka od svetilnika Dunollie Point do Ard na Chruidh, na jugu pa črta, ki poteka od Rudha Seanach do Ard na Cuile Kyle of Lochalsh || skozi Loch Alsh do konca Loch Duicha Jezero Gairloch || Pozimi: nič Poleti: južno od črte, ki poteka vzhodno od Rubha na Moine do Eilan Horrisdale in od tam do Rubha nan Eanntag SEVERNA IRSKA || Belfast Lough || Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Carrickfergusa do Bangora in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Loch Neagh || v razdalji več kot 2 milji od obale VZHODNA OBALA ANGLIJE || Reka Humber || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od New Hollanda do Paulla Poleti: znotraj črte, ki poteka od pomola Cleethorpes do cerkve Patrington in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 WALES IN ZAHODNA OBALA ANGLIJE || Reka Severn || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Blacknore Pointa do Caldicot Pilla, Porstkewett Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Wye || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Blacknore Pointa do Caldicot Pilla, Porstkewett Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Newport || Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Cardiff || Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Barry || Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Swansea || znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce valolomov Menai Straits || znotraj ožin Menai Straits od črte, ki povezuje signalno luč na Llanddwyn Islandu z Dinas Dinlleujem, in črt, ki povezujejo južni konec otoka Puffin s Trwyn DuPointom in železniško postajo Llanfairfechan ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Dee || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Hilbre Pointa do Point of Air Poleti: znotraj črte, ki poteka od Formby Pointa do Point of Air ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Mersey || Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Formby Pointa do Point of Air ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Preston in Southport || znotraj črte, ki poteka od Southporta do Blackpoola znotraj bregov ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Fleetwood || Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Lune || Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Heysham || Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada Morecambe || Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada Workington || znotraj črte, ki poteka od Southerness Pointa do Sillotha ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 JUŽNA ANGLIJA || Reka Colne -Colchester || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra Reka Blackwater || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Crouch in reka Roach || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Temza in njeni pritoki || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Medway in Swale || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Chichester || znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Pristanišče Langstone || znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Portsmouth || znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Bembridge, Isle of Wight || znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Cowes, Isle of Wight || znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Southampton || znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Beaulieu River || znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Keyhaven Lake || znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Weymouth || znotraj Portland Harbourja ter med reko Wey in Portland Harbourjem Plymouth || znotraj črte, ki poteka od Cawsanda do Breakwatra in Staddona ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Falmouth || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od St. Anthony Heada do Rosemulliona Poleti: znotraj črte, ki poteka od St.Anthony Heada do Nare Pointa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Camel || znotraj črte, ki poteka od Stepper Pointa do Trebetherick Pointa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Bridgewater || znotraj sipine in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Avon (Avon) || Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Blacknore Pointa do Caldicot Pilla, Porstkewett Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Cona 2 Češka Umetno jezero Lipno Zvezna republika Nemčija Ems || od črte, ki poteka prek Emsa blizu vhoda v pristanišče Papenburg med črpalno postajo Diemen in odprtino nasipa pri Halteju, do črte, ki povezuje nekdanji svetilnik Greetsiel in zahodni pomol vhoda v pristanišče v Eemshavenu Jade || znotraj črte, ki povezuje nekdanjo signalno luč Schillig in cerkveni stolp Langwarden Weser || od severozahodnega roba železniškega mosta v Bremnu do črte, ki povezuje cerkvena stolpa Langwarden in Cappel, vključno s stranskimi rokavi Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm in Schweiburg Laba z Bütztflehterjem Süderelbe (od km 0,69 do ustja v Labo), Ruthenstrom (od km 3,75 do ustja v Labo), Wischhafener Süderelbe (od km 8,03 do ustja v Labo) || od spodnje meje pristanišča Hamburg do črte, ki povezuje obalno luč Döse in zahodni rob nasipa Friedrichskoog (Dieksand), vključno s Spodnjo Labo in pritoki Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau in Stör (vedno od ustja do jeza) Meldorfer Bucht || znotraj črte, ki povezuje zahodni rob nasipa Friedrichskoog (Dieksand) in zahodno konico pomola Büsum Eider || od ustja kanala Gieslau (km 22,64) do črte med središčem obzidanega mesta (napajališčem) in cerkvenim stolpom v Vollerwieku Kanal Gieslau || od ustja v Eider do ustja v kanal Nord-Ostsee-Kanal Flensburger Förde || znotraj črte, ki povezuje svetilnik Kegnäs in Birknack ter severno od nemško-danske meje na Flensburger Förde Schlei || znotraj črte med konicami pomolov v Schleimünde Eckernförder Bucht || znotraj črte, ki povezuje Boknis-Eck in severovzhodno točko celine blizu Dänisch Nienhofa Kieler Förde || znotraj črte, ki povezuje svetilnik Bülk in pomorski spomenik Laboe Kanal Nord-Ostsee-Kanal, vključno z Audorfer Seejem in Schirnauer Seejem || od črte, ki povezuje konice pomola Brunsbüttel, do črte, ki povezuje vhodne luči v Kiel-Holtenauu in Obereidersee z Enge, Audorfer See, Borgstedter See z Enge, Schirnauer See, Flemhuder See in kanal Achterwehrer Trave || od severozahodnega roba železniškega dvižnega mostu v Lübecku, vključno s Pötenitzer Wiek in Dassower Seejem do črte, ki povezuje južno notranjo in severno zunanjo konico pomola v Travemündeju Leda || od vhoda v zunanje pristanišče morske zapornice Leer do ustja v Eems Hunte || od pristanišča Oldenburg in 140 m navzdol od mostu Amalienbrücke v Oldenburgu do ustja v Weser Lesum || od sotočja Hamme in Wümme (km 0,00) do ustja v Weser Este || od mirnega toka reke pri zapornici Buxtehude (km 0,25) do ustja v Labo Lühe || od mirnega toka reke pri Au-Mühle v Horneburgu (km 0,00) do ustja v Labo Schwinge || Od severnega roba zapornice Salztor v Stadeju do ustja v Labo Oste || Od 210 m nad sredinsko črto prometnega mostu preko zapornice Oste (km 69,360) do ustja v Labo Pinnau || od jugozahodnega roba železniškega mostu v Pinneburgu do ustja v Labo Krückau || od jugozahodnega roba mostu, ki vodi v Wedenkamp v Elmshornu ali iz njega, do ustja v Labo Stör || od plimomera Rensing do ustja v Labo Freiburger Hafenpriel || od vzhodnega roba zapornice v Freiburgu na Labi do ustja v Labo Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff in pristaniško območje Wismar || v smeri proti odprtemu morju do črte, ki povezuje Hoher Wieschendorf Huk in signalno luč Timmendorf, in črte, ki povezuje signalno luč Gollwitz na otoku Poel in južno točko polotoka Wustrow Warnow, vključno z Breitlingom in stranskimi rokavi || navzdol od jeza Mühlendamm od severnega roba Geinitzbrücke v Rostocku proti morju do črte, ki povezuje severne točke zahodnega in vzhodnega pomola v Warnemündeju Vode, ki jih obkroža kopno, polotoka Darß in Zingst ter otoka Hiddensee in Rügen (vključno s pristaniškim območjem Stralsund) || v smeri proti morju med – polotokom Zingst in otokom Bock: do zemljepisne širine 54° 26' 42'' S – otokoma Bock in Hiddensee: do črte, ki povezuje severno točko otoka Bock in južno točko otoka Hiddensee – otokom Hiddensee in otokom Rügen (Bug): do črte, ki povezuje jugovzhodno točko Neubessin in Buger Haken Kleine Jasmunder Bodden || Greifswalder Bodden || v smeri proti morju do črte, ki poteka od vzhodne točke Thiessower Haken (Südperd) do vzhodne točke otoka Ruden in se nadaljuje do severne točke otoka Usedom (54° 10' 37'' S, 13° 47' 51'' V) Ryck || Vzhodno od mostu Steinbecker v Greifswaldu do črte, ki poteka preko konic pomolov Vode, ki jih obkroža kopno in otok Usedom (Peenestrom, vključno s pristaniškim območjem Wolgast, Achterwasser in Oder Haff) || v smeri proti vzhodu do meje z Republiko Poljsko v Stettiner Haffu Uecker || Od jugozahodnega roba prometnega mostu v Uekermündeju do črte, ki poteka preko konic pomolov Opomba: V primeru plovil, ki imajo matično pristanišče v drugi državi, je treba upoštevati člen 32 Pogodbe Ems-Dollart z dne 8. aprila 1960 (BGBl. 1963 II str. 602). Francoska republika Gironde od kilometrske oznake (KP 48,50) do konca otoka Ile de Patiras, ki leži nižje vzdolž toka, do prečnega roba morja, ki ga označuje črta, ki povezuje Pointe de Grave in Pointe de Suzac Loara od Cordemaisa (KP 25) do prečnega roba morja, ki ga označuje črta, ki povezuje Pointe de Mindin in Pointe de Penhoët Sena od začetka kanala Tancarville Canal do prečnega roba morja, ki ga označuje črta od Rta Hode na desnem bregu do točke na levem bregu, kjer načrtovani nasip doseže obalo pod Bervillom Vilaine od jeza Arzal do prečnega roba morja, ki ga označuje črta, ki povezuje Pointe du Scal in Pointe du Moustoir Ženevsko jezero Republika Madžarska Blatno jezero Kraljevina Nizozemska Dollard Eems Waddenzee: vključno s povezavami s Severnim Morjem Ijsselmeer: vključno z Markermeerjem in Ijmeerjem, vendar brez Gouwzeeja Nieuwe Waterweg in Scheur CalandKanaal zahodno od pristanišča Benelux Hollands Diep Breeddiep, Beerkanaal in povezana pristanišča Haringvliet in Vuile Gat: vključno s plovnimi potmi med Goeree-Overflakkeejem na eni strani in Voorne-Puttenom ter Hoeksche Waardom na drugi strani Hellegat Volkerak Krammer Grevelingenmeer in Brouwerschavensche Gat: vključno z vsemi plovnimi potmi med Schouwen-Duivelandom in Goeree-Overflakkeejem Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, vzhodna Šelda in Roompot: vključno s plovnimi potmi med Walcherenom, Noord-Bevelandom in Zuid-Bevelandom na eni strani in Schouwen-Duivelandom ter Tholenom na drugi strani, razen kanala Šelda-Ren Šelda in zahodna Šelda ter njeno morsko ustje: vključno s plovnimi potmi med Zeeland Flanders na eni strani in Walcherenom ter Zuid-Bevelandom na drugi strani, razen kanala Šelda-Ren Republika Poljska Laguna Szczecin Laguna Kamień Laguna Wisła Zaliv Puck Zbiralni bazen Włocławski Jezero Śniardwy Jezero Niegocin Jezero Mamry Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ŠKOTSKA || Scapa Flow || znotraj območja, ki ga omejujejo črte, ki potekajo od Whartha na otoku Flotta do Martello Towra na South Wallsu in od Point Clettsa na otoku Hoy do triangulacije točke Thomson na otoku Fara in od tam do Gibraltar Piera na otoku Flotta Kyle of Durness || južno od Eilean Dubha Cromarty Firth || znotraj črte, ki poteka med North Sutorom in South Sutorom Inverness || znotraj črte, ki poteka od Fort Georgea do Chanonry Pointa Findhorn Bay || znotraj rta Aberdeen || znotraj črte, ki poteka od pomola South Jetty do pomola Abercromby Jetty Porečje Montrose Basin || zahodno od črte, ki poteka od severa proti jugu čez vhod v pristanišče pri svetilniku Scurdie Ness Reka Tay Dundee || znotraj črte od bibavičinega zaliva (ribiški dok) Dundee do Craig Heada, East Newport Firth of Forth in reka Forth || znotraj Firth of Fortha, vendar ne vzhodno od železniškega mostu Forth Dumfries || znotraj črte, ki poteka od Airds Pointa do Scar Pointa Jezero Ryan || znotraj črte, ki poteka od Cairn Pointa do Kircolm Pointa Pristanišče Ayr || znotraj sipine The Clyde || nad vodami cone 1 Kyles of Bute || med Colintraive in Rhubodachom Pristanišče Campbeltown || znotraj črte, ki poteka od Macringan's Pointa do Ottercharach Pointa Loch Etive || znotraj jezera Etive nad slapovi Lore Loch Leven || nad mostom pri Ballachulishu Loch Linnhe || severno od signalne luči Corran Point Loch Eil || celo jezero Caledonian Canal || Loch Lochy, Loch Oich in Loch Ness Kyle of Lochalsh || znotraj Kyle Akina, ne zahodno od signalne luči Eilean Ban ali vzhodno od Eileanan Dubha Loch Carron || med Stromemorejem in Strome Ferryjem Loch Broom, Ullapool || znotraj črte, ki poteka od signalne luči Ullapool Point do Aultnaharrija Kylesku || čez Loch Cairnbawn na območju med najvzhodnejšo točko Garbh Eilean in najzahodnejšo točko Eilean na Rainich Pristanišče Stornoway || znotraj črte od Arnish Pointa do svetilnika Sandwick Bay, severozahodna stran Sound of Scalpay || ne vzhodno od Berry Cove (Scalpay) in ne zahodno od Croc a Loin (Harris) North Harbour, Scalpay in pristanišče Tarbert || znotraj ene milje od obale otoka Harris Loch Awe || celo jezero Loch Katrine || celo jezero Loch Lomond || celo jezero Loch Tay || celo jezero Loch Loyal || celo jezero Loch Hope || celo jezero Loch Shin || celo jezero Loch Assynt || celo jezero Loch Glascarnoch || celo jezero Loch Fannich || celo jezero Loch Maree || celo jezero Loch Gairloch || celo jezero Loch Monar || celo jezero Loch Mullardach || celo jezero Loch Cluanie || celo jezero Loch Loyne || celo jezero Loch Garry || celo jezero Loch Quoich || celo jezero Loch Arkaig || celo jezero Loch Morar || celo jezero Loch Shiel || celo jezero Loch Earn || celo jezero Loch Rannoch || celo jezero Loch Tummel || celo jezero Loch Ericht || celo jezero Loch Fionn || celo jezero Loch Glass || celo jezero Loch Rimsdale/nan Clar || celo jezero SEVERNA IRSKA || Strangford Lough || znotraj črte, ki poteka od Cloghy Pointa do Dogtail Pointa Belfast Lough || znotraj črte, ki poteka od Holywooda do Macedon Pointa Larne || znotraj črte, ki poteka od Larne Piera do trajektnega pomola na otoku Magee River Bann || od proti morju obrnjenih koncev valolomov do mostu Toome Lough Erne || zgornji in spodnji Lough Erne Lough Neagh || znotraj dveh milj od obale VZHODNA OBALA ANGLIJE || Berwick || znotraj valolomov Warkworth || znotraj valolomov Blyth || znotraj zunanjih konic pomolov Reka Tyne || od Dunston Staithes do konic pomola Tyne Reka Wear || od Fatfielda do konic pomola Sunderland Seaham || znotraj valolomov Hartlepool || znotraj črte, ki poteka od pomola Middleton Jetty do konice pomola Old Pier znotraj črte, ki povezuje konico pomola North Pier s konico pomola South Pier Reka Tees || znotraj črte, ki poteka proti zahodu od pomola Government Jetty do jeza Tees Whitby || znotraj konic pomola Whitby Reka Humber || znotraj črte, ki poteka od North Ferribyja do South Ferribyja Grimsby Dock || znotraj črte, ki poteka od zahodnega pomola bibavičinega zaliva do vzhodnega pomola ribiških dokov, severno nabrežje Boston || znotraj New Cuta Dutch River || cel kanal Reka Hull || od Beverley Becka do reke Humber Kielder Water || celo jezero Reka Ouse || pod zapornico Naburn Reka Trent || pod zapornico Cromwell Reka Wharfe || od stičišča z reko Ouse do mostu Tadcaster Scarborough || znotraj konic pomola Scarborough WALES IN ZAHODNA OBALA ANGLIJE || Reka Severn || severno od črte, ki poteka proti zahodu od Sharpness Pointa (51° 43,4' S) do Llanthonyja in Maisemore Weirs ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 3 Reka Wye || pri Chepstowu, severno od zemljepisne širine (51° 38,0' S) do Monmoutha Newport || severno od nadzemnih električnih kablov, ki prečkajo Fifoots Points Cardiff || znotraj črte, ki poteka od pomola South Jetty do Penarth Heada in zaprtih vod zahodno od jeza Cardiff Bay Barry || znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce valolomov Port Talbot || znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce valolomov na reki Afran zunaj zaprtih dokov. Neath || znotraj črte, ki poteka proti severu od proti morju obrnjenega konca pomola za tankerje v zalivu Baglan (51° 37,2' S, 3° 50,5' Z) Llanelli in Burry Port || znotraj območja, ki ga omejuje črta, ki poteka od zahodnega pomola v Burry Portu do Whiteford Pointa Milford Haven || znotraj črte, ki poteka od South Hook Pointa do Thorn Pointa Fishguard || znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce severnih in vzhodnih valolomov Cardigan || znotraj ožin pri Pen-Yr-Ergydu Aberystwyth || znotraj proti morju obrnjenih koncov valolomov Aberdyfi || znotraj črte, ki poteka od železniške postaje Aberdyfi do obalne luči Twyni Beach Barmouth || znotraj črte, ki poteka od železniške postaje Barmouth do Penrhyn Pointa Portmadoc || znotraj črte, ki poteka od Harlech Pointa do Graig Dduja Holyhead || znotraj območja, ki ga omejujeta glavni valolom in črta, ki poteka od konca valoloma do Brynglas Pointa, zaliv Towyn Menai Straits || znotraj ožin Menai med črto, ki povezuje Aber Menai Point in Belan Point, in črto, ki povezuje pomol Beaumaris in Pen-y-Coed Point Conway || znotraj črte, ki poteka od Mussel Hilla do Tremlyd Pointa Llandudno || znotraj valoloma Rhyl || znotraj valoloma Reka Dee || nad Connah's Quayjem do točke vodnega črpališča Barrelwell Hill Reka Mersey || znotraj črte, ki poteka med svetilnikom Rock Lighthouse in severozahodnim dokom Seaforth, vendar brez drugih dokov Preston in Southport || znotraj črte, ki poteka od Lythama do Southporta in znotraj dokov v Prestonu Fleetwood || znotraj črte, ki poteka od Low Lighta do Knotta Reka Lune || znotraj črte, ki poteka od Sunderland Pointa do Chapel Hilla do vključno doka Glasson Barrow || znotraj črte, ki povezuje Haws Point, Isle of Walney in Roa Island Slipway Whitehaven || znotraj valoloma Workington || znotraj valoloma Maryport || znotraj valoloma Carlisle || znotraj črte, ki povezuje Carlisle Point s Torduffom Coniston Water || celo jezero Derwentwater || celo jezero Ullswater || celo jezero Windermere || celo jezero JUŽNA ANGLIJA || Blakeney in pristanišče Morston ter dostopi || vzhodno od črte, ki poteka južno od Blakeney Pointa do vhoda reke Stiffkey Reka Orwell in reka Stour || reka Orwell znotraj črte, ki poteka od valoloma Blackmanshead do Landguard Pointa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 3. Reka Blackwater || vse plovne poti znotraj črte, ki poteka od jugozahodnega konca otoka Mersea do Sales Pointa Reka Crouch in reka Roach || reka Crouch znotraj črte, ki poteka od Holliwell Pointa do Foulness Pointa, vključno z reko Roach Reka Temza in njeni pritoki || reka Temza nad črto, ki poteka od severa proti jugu čez najbolj vzhodni konec pomola v pristanišču Denton, Gravesend do zapornice Teddington Reka Medway in Swale || reka Medway od črte, ki poteka med Garrison Pointom in Grain Towrom do zapornice Allington; in Swale od Whitstabla do Medwaya Reka Stour (Kent) || reka Stour nad ustjem do pristajališča pri Flagstaff Reachu Pristanišče Dover || znotraj črt, ki potekajo čez vzhodni in zahodni vhod v pristanišče Reka Rother || reka Rother nad signalno postajo bibavice v Camberju do zapornice Scots Float in do vhodne zapornice na reki Brede Reka Adur and Southwick Canal || znotraj črte, ki poteka čez vhod v pristanišče Shoreham do zapornice kanala Southwick in do zahodnega konca Tarmac Wharfa Reka Arun || reka Arun nad pomolom Littlehampton do marine Littlehampton Reka Ouse (Sussex) Newhaven || reka Ouse od črte, ki poteka čez vhodne pomole pristanišča Newhaven do severnega konca North Quayja Brighton || zunanje pristanišče marine Brighton znotraj črte, ki poteka od južnega konca West Quayja do severnega konca South Quayja Chichester || znotraj črte, ki poteka med Eastoke Pointom in zvonikom cerkve v West Witteringu ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 3 Pristanišče Langstone || znotraj črte, ki poteka med Eastney Pointom in Gunner Pointom Portsmouth || znotraj črte, ki poteka čez vhod v pristanišče od Port Blockhousa do Round Towra Bembridge, Isle of Wight || znotraj pristanišča Brading Cowes, Isle of Wight || reka Medina znotraj črte, ki poteka od signalne luči valoloma na vzhodnem bregu do House Lighta na zahodnem bregu Southampton || znotraj črte, ki poteka od Calshot Castla do obalne luči Hook Beaulieu River || znotraj Beaulieu River, vendar ne vzhodno od črte, ki poteka od severa proti jugu čez Inchmery House Keyhaven Lake || znotraj črte, ki poteka proti severu od spodnjega svetilnika Hurst Point do Keyhaven Marshes Christchurch || The Run Poole || znotraj črte Chain Ferry med Sandbanks in South Haven Pointom Exeter || znotraj črte, ki poteka od vzhoda proti zahodu od Warren Pointa do priobalne postaje za rešilne čolne nasproti Checkstone Ledgea Teignmouth || znotraj pristanišča Reka Dart || znotraj črte, ki poteka od Kettle Pointa do Battery Pointa Reka Salcombe || znotraj črte, ki poteka od Splat Pointa do Limebury Pointa Plymouth || znotraj črte, ki poteka od pomola Mount Batten do Raveness Pointa čez otoke Drake. Reka Yealm znotraj črte, ki poteka od Warren Pointa do Misery Pointa Fowey || znotraj pristanišča Falmouth || znotraj črte, ki poteka od St. Anthony Heada do Pendennis Pointa Reka Camel || znotraj črte, ki poteka od Gun Pointa do Brea Hilla Reki Taw in Torridge || znotraj črte, ki vodi 200° od svetilnika Crow Point do obale pri Skern Pointu Bridgewater || južno od črte, ki poteka proti vzhodu od Stert Pointa (51° 13,0' S) Reka Avon (Avon) || znotraj črte, ki poteka od pomola Avonmouth do Wharf Pointa in Netham Dama POGLAVJE 2 Cona 3 Kraljevina Belgija Pomorska Šelda (v smeri toka od odprtega sidrišča Antwerpen) Republika Bolgarija Donava: od rkm 845,650 do rkm 374,100 Češka Laba: od zapornice Ústí nad Labem-Střekov do zapornice Lovosice Umetna jezera: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice Jezero Máchovo Vodno območje Velké Žernoseky Ribniki: Oleksovice, Svět, Velké Dářko Jezera, nastala z izkopom gramoza: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves a Tovačov Zvezna republika Nemčija Donava: || od Kelheima (2 414,72 km) do nemško-avstrijske meje pri Jochensteinu Ren z Lampertheimer Atrheinom (od km 4,75 do Rena) in Altrhein Stockstadt-Erfeldnom (od km 9,80 do Rena) || od nemško-švicarske meje do nemško-nizozemske meje Laba (Norderelbe), vključno s Süderelbe in Köhlbrand || od ustja kanala Laba-Seiten do spodnje meje pristanišča Hamburg Müritz || Francoska republika Reka Adour od točke Bec du Gave do morja Reka Aulne od zapornice pri Châteaulinu do prečnega roba morja, ki ga označuje Passage de Rosnoën Reka Blavet od Pontivyja do Pont du Bonhomma Kanal Calais Canal Reka Charente od mostu pri Tonnay-Charente do prečnega roba morja, ki ga označuje črta, ki poteka skozi središče luči vzdolž toka na levem bregu in središče Fort de la Pointa Reka Dordogne od sotočja z Lodoire do točke Bec d'Ambès Reka Garonne od mostu pri Castets en Dorthu do točke Bec d'Ambès Reka Girond od točke Bec d'Ambès do prečne črte na KP 48,50 ter do konca otoka Ile de Patiras, ki leži nižje vzdolž toka Reka Hérault od pristanišča Bessan do morja, do zgornjega roba obrežja bibavice Reka Isle od sotočja z reko Dronne do sotočja z reko Dordogne Loara od sotočja z Majno do Cordemaisa (KP 25) Reka Marne od mostu pri Bonneuilu (KP 169bis900) in zapornice pri St. Mauru do sotočja s Seno Ren Reka Nive od jeza Haïtze pri Ustaritzu do sotočja z reko Adour Reka Oise od zapornice Janville do sotočja s Seno Reka Orb od Sérignana do morja, do zgornjega roba obrežja bibavice Rona od meje s Švico do morja, razen rokava Petit Rhône Reka Saône od mostu Pont de Bourgogne pri Chalon-sur-Saônu do sotočja z Rono Sena od zapornice pri Nogent-sur-Seinu do začetka kanala Tancarville Canal Reka Sèvre Niortaise od zapornic pri Maransu na prečnem robu morja nasproti stražarnice do ustja Reka Somme od strani mostu Pont de la Portelette pri Abbevillu, ki leži nižje vzdolž toka, do viadukta na železniški progi, ki povezuje Noyelles in Saint-Valery-sur-Somme Reka Vilaine od Redona (KP 89,345) do jeza Arzal Jezero Amance Jezero Annecy Jezero Biscarosse Jezero Bourget Jezero Carcans Jezero Cazaux Jezero Der-Chantecoq Jezero Guerlédan Jezero Hourtin Jezero Lacanau Jezero Orient Jezero Pareloup Jezero Parentis Jezero Sanguinet Jezero Serre-Ponçon Jezero Temple Republika Madžarska Donava: od rkm 1,812 do rkm 1,433 Donava Moson: od rkm 14 do rkm 0 Donava Szentendre: od rkm 32 do rkm 0 Donava Ráckeve: od rkm 58 do rkm 0 Reka Tisa: od rkm 685 do rkm 160 Reka Drava: od rkm 198 do rkm 70 Reka Bodrog: od rkm 51 do rkm 0 Reka Kettős-Körös: od rkm 23 do rkm 0 Reka Hármas-Körös: od rkm 91 do rkm 0 Kanal Sió: od rkm 23 do rkm 0 Jezero Velence Jezero Fertő Kraljevina Nizozemska Ren Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Gooimeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, Afgesloten Ij, Noordzeekanaal, pristanišče Ijmuiden, pristaniško območje Rotterdam, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, kanal Bijlandsch, Boven Rijn, kanal Pannersdensch, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, kanal Amsterdam-Ren, Veerse Meer, kanal Šelda-Ren od državne meje do ustja v Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Meuse navzdol od Venla, Gooimeerja, Europorta, Calandkanaala (vzhodno od pristanišča Beneluks), Hartelkanaala Republika Avstrija Donava: od nemške meje do slovaške meje Inn: od ustja do elektrarne Passau-Ingling Traun: od ustja do 1,80 km Enns: od ustja do 2,70 km March: do 6,00 km Republika Poljska — Reka Biebrza od izliva kanala Augustowski do izliva v reko Narwia — Reka Brda od povezave s kanalom Bydgoski v Bydgoszczu do izliva v reko Vislo — Reka Bug od izliva reke Muchawiec do izliva v reko Narwio — Jezero Dąbie do meje z notranjimi morskimi vodami — Kanal Augustowski od povezave z reko Biebrzo do državne meje, skupaj z jezeri, ki se nahajajo vzdolž tega kanala — Kanal Bartnicki od jezera Ruda Woda do jezera Bartężek — Kanal Bydgoski — Kanal Elbląski od jezera Druzno do jezera Jeziorak in jezera Szeląg Wielki, skupaj s temi jezeri in jezeri vzdolž kanala, in stranski kanal v smeri Zalewa od jezera Jeziorak do jezera Ewingi, vključno s tem jezerom — Kanal Gliwicki skupaj s kanalom Kędzierzyński — Kanal Jagielloński od povezave z reko Elblągo do reke Nogat — Kanal Łączański — Kanal Ślesiński skupaj z jezeri, ki se nahajajo vzdolž tega kanala, in jezero Gopło — Kanal Żerański — Reka Martwa Visla od reke Visle v Przegalinu do meje z notranjimi morskimi vodami — Reka Narew od izliva reke Biebrza do izliva reke Visle, skupaj z jezerom Zegrzyński — Reka Nogat od reke Visle do izliva v laguno Visle — Reka Noteć (zgornji tok) od jezera Gopło do povezave s kanalom Górnonotecki in kanal Górnonotecki ter reka Noteć (spodnji tok) od povezave s kanalom Bydgoski do izliva v reko Warto — Nysa Łużycka od Gubina do izliva v Odro — Reka Odra od mesta Racibórz do povezave z vzhodno Odro, ki postane reka Regalica od prekopa Klucz-Ustowo, skupaj s to reko in njenimi stranskimi pritoki do jezera Dąbie, kakor tudi stranski toki reke Odre od zapornice Opatowice do zapornice v mestu Wrocław — Zahodna Odra od jeza v Widuchowau (704,1 km reke Odre) do meje z notranjimi morskimi vodami, skupaj s stranskimi pritoki, kakor tudi prekopom Klucz-Ustowo, ki povezuje Vzhodno in Zahodno Odro — Reka Parnica in prekop Parnicki od Zahodne Odre do meje z notranjimi morskimi vodami — Reka Pisa od jezera Roś do izliva reke Narew — Reka Szkarpawa od reke Visle do izliva v laguno Visle — Reka Warta od jezera Ślesiński do izliva reke Odre — Omrežje Wielkie Jeziora Mazurskie, ki obsega jezera, povezana z rekami in kanali, ki predstavljajo glavno povezavo od jezera Roś (vključno z njim) v Piszi do kanala Węgorzewski (vključno s kanalom) v Węgorzewou, skupaj z jezeri: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty in Święcajty, skupaj s kanalom Giżycki in kanalom Niegociński ter kanalom Piękna Góra, in stranska pot jezera Ryńskie (vključno z njim) v Rynu do jezera Nidzkie (do 3 km, kar ustvarja mejo z naravnim rezervatom „jezero Nidzkie“), skupaj z jezeri: Bełdany, Guzianka Mała in Guzianka Wielka — Reka Visla od izliva reke Przemsza do povezave s kanalom Lączański, kakor tudi od izliva tega kanala v Skawino do izliva Visle v Gdanski zaliv, izključujoč rezervoar Włocławski Romunija Donava: od srbsko-romunske meje (km 1075) do Črnega morja vzdolž kanala Sulina. Kanal Donava–Črno morje (64,410 km dolžine): od stičišča z Donavo pri km 299,300 Donave pri Cernavodă (tj. km 64,410 kanala) do pristanišča Constanta-jug–Agigea (km „0“ kanala) Kanal Poarta Albă–Midia Năvodari (34,600 km dolžine): od stičišča Donavakanal Črnega morja pri km 29,410 pri Poarta Albă (tj. km 27,500 kanala) do pristanišča Midia (km „0“ kanala) Slovaška republika Donava: od Devína (1880,26 km) do slovaško-madžarske meje Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ŠKOTSKA || Leith (Edinburgh) || znotraj valolomov Glasgow || Strathclyde Loch Crinan Canal || od Crinana do Ardrishaiga Caledonian Canal || deli kanala SEVERNA IRSKA || Reka Lagan || od Lagan Weira do Stranmillisa VZHODNA ANGLIJA || reka Wear (kjer ni bibavice) || od starega železniškega mostu, Durham, do mostu Prebends, Durham Reka Tees || po reki navzgor od jeza Tees Grimsby Dock || znotraj zapornic Immingham Dock || znotraj zapornic Hull Docks || znotraj zapornic Dok Boston || znotraj vrat zapornice Aire and Calder Navigation || od Goole Docksa do Leedsa; stičišče s kanalom Leeds- Liverpool; stičišče Bank Dole do Selbyja (zapornica na reki Ouse); stičišče Castleford do Wakefielda (spodnja zapornica) Reka Ancholme || odtočni kanal Ferriby do Brigga Calder and Hebble Canal || Wakefield (zapornica Falling) do zapornice Broadcut Top Reka Foss || od stičišča (Blue Bridge) z reko Ouse do Monk Bridgea Fossdyke Canal || stičišče z reko Trent do Brayford Poola Goole Dock || znotraj vrat zapornice Hornsea Mere || cel kanal Reka Hull || od zapornice Struncheon Hill do Beverley Becka Market Weighton Canal || zapornica na reki Humber do zapornice Sod Houses New Junction Canal || cel kanal Reka Ouse || od zapornice Naburn do Nun Monktona Sheffield and South Yorkshire Canal || zapornica Keadby do zapornice Tinsley Reka Trent || zapornica Cromwell do Shardlowa Reka Witham || zapornica Boston do Brayford Poola (Lincoln) WALES IN ZAHODNA ANGLIJA || Reka Severn || nad Llanthonyjem in jezom Maisemore Reka Wye || nad Monmouthom Cardiff || Roath Park Lake Port Talbot || znotraj zaprtih dokov Swansea || znotraj zaprtih dokov Reka Dee || nad vodnim črpališčem Barrelwell Hill Reka Mersey || doki (razen Seaforth Docka) Reka Lune || nad dokom Glasson Reka Avon (Midland) || zapornica Tewkesbury do Eveshama Gloucester || mestni doki v Gloucestru, kanal Gloucester/Sharpness Hollingworth Lake || celo jezero Manchester Ship Canal || cel kanal in doki Salford, vključno z reko Irwell Pickmere Lake || celo jezero Reka Tawe || med morskim jezom/marino in športnim stadionom Morfa Rudyard Lake || celo jezero Reka Weaver || pod Northwichem JUŽNA ANGLIJA || Reka Nene || Wisbech Cut in reka Nene do zapornice Dog-in-a-Doublet Lock Reka Great Ouse || Kings Lynn Cut in reka Great Ouse pod cestnim mostom West Lynn Yarmouth || izliv reke Yare od črte, ki poteka med konci pomolov severnega in južnega vhoda, vključno z Breydon Water Lowestoft || pristanišče Lowestoft pod zapornico Mutford Lock do črte, ki poteka med zunanjimi pomoli vhoda v pristanišče Reki Alde in Ore || nad vhodom v reko Ore do Westrow Pointa Reka Deben || nad vhodom v reko Deben do Felixstowe Ferryja Reka Orwell in reka Stour || od črte, ki poteka od Fagbury Pointa do Shotley Pointa na reki Orwell do doka Ipswich; in od črte, ki poteka od severa proti jugu čez Erwarton Ness na reki Stour do Manningtreeja Chelmer & Blackwater Canal || vzhodno od zapornice Beeleigh Reka Temza in njeni pritoki || reka Temza nad zapornico Teddington do Oxforda Reka Adur and Southwick Canal || reka Adur nad zahodnim koncem Tarmac Wharfa in znotraj kanala Southwick Reka Arun || reka Arun nad marino Littlehampton Reka Ouse (Sussex), Newhaven || reka Ouse nad severnim koncem severnega North Quayja Bewl Water || celo jezero Grafham Water || celo jezero Rutland Water || celo jezero Thorpe Park Lake || celo jezero Chichester || vzhodno od črte, ki povezuje Cobnor Point in Chalkdock Point Christchurch || znotraj pristanišča Christchurch, razen Run Exeter Canal || cel kanal Reka Avon (Avon) || mestni doki v Bristolu jez Neztam do Pulteney Weira POGLAVJE 3 Cona 4 Kraljevina Belgija Vse belgijske celinske plovne poti, razen plovnih poti v coni 3 Češka republika Vse druge plovne poti, ki niso zajete v conah 1, 2 in 3 Zvezna republika Nemčija Vse celinske plovne poti, razen plovnih poti v conah 1, 2 in 3 Francoska republika Vse druge celinske plovne poti. Italijanska republika Vse nacionalne plovne poti. Republika Litva Cela litovska mreža Veliko vojvodstvo Luksemburg Mozela Republika Madžarska Vse plovne poti, ki niso zajete v conah 2 in 3 Kraljevina Nizozemska Vse druge reke, kanali in celinska morja, ki niso zajeti v conah 1, 2 in 3 Republika Avstrija Thaya: do Bernhardsthala March: nad 6,00 km Republika Poljska Vse druge plovne poti, ki niso zajete v conah 1, 2 in 3 Romunija Vse druge plovne poti, ki niso zajete v coni 3 Slovaška republika Vse druge plovne poti, ki niso zajete v coni 3 Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ŠKOTSKA || Ratho and Linlithgow Union Canal || cel kanal Glasgow || Forth & Clyde Canal Monkland Canal — deli Faskine in Drumpellier Hogganfield Loch VZHODNA ANGLIJA || Reka Ancholme || Brigg do zapornice Harram Hill Calder and Hebble Canal || od zgornje zapornice Broadcut do mostu Sowerby Chesterfield Canal || od West Stockwitha do Worksopa Cromford Canal || cel kanal Reka Derwent || od stičišča z reko Ouse do mostu Stamford Driffield Navigation || od zapornice Struncheon Hill do Great Driffielda Erewash Canal || od zapornice Trent do zapornice Langley Mill Huddersfield Canal || od stičišča s Calder in Hebble pri mostu Coopers do kanala Huddersfield Narrow pri Huddersfieldu med Ashton-Under-Lynom in Huddersfieldom Leeds and Liverpool Canal || od zapornice na reki Leeds do Skipton Wharfa Light Water Valley Lake || celo jezero The Mere, Scarborough || celo jezero Reka Ouse || nad Nun Monkton Poolom Pocklington Canal || od stičišča z reko Derwent do porečja Melbourne Basin Sheffield and South Yorkshire Canal || od zapornice Tinsley do Sheffielda Reka Soar || od stičišča z reko Trent do Loughborougha Trent and Mersey Canal || od Shardlowa do zapornice Dellow Lane Reka Ure in Ripon Canal || od stičišča z reko Ouse do kanala Ripon Canal (porečje Ripon) Ashton Canal || cel kanal WALES IN ZAHODNA ANGLIJA || Reka Avon (Midland) || nad Eveshamom Birmingham Canal Navigation || cel kanal Birmingham and Fazeley Canal || cel kanal Coventry Canal || cel kanal Grand Union Canal (od Napton Junction do Birminghama in Fazeleyja || celoten odsek kanala Kennet and Avon Canal (od Batha do Newburyja) || celoten odsek kanala Lancaster Canal || cel kanal Leeds and Liverpool Canal || cel kanal Llangollen Canal || cel kanal Caldon Canal || cel kanal Peak Forest Canal || cel kanal Macclesfield Canal || cel kanal Monmouthshire and Brecon Canal || cel kanal Montgomery Canal || cel kanal Rochdale Canal || cel kanal Swansea Canal || cel kanal Neath & Tennant Canal || cel kanal Shropshire Union Canal || cel kanal Staffordshire and Worcester Canal || cel kanal Stratford-upon-Avon Canal || cel kanal Reka Trent || cela reka Trent and Mersey Canal || cel kanal Reka Weaver || nad Northwichem Worcester and Birmingham Canal || cel kanal JUŽNA ANGLIJA || Reka Nene || nad zapornico Dog-in-a-Doublet Reka Great Ouse || Kings Lynn nad mostom West Lynn; reka Great Ouse in vse povezane plovne poti Fenlanda, vključno z reko Cam in plovno potjo Middle Level Navigation Norfolk in Suffolk Broads || vse plovne reke z bibavico in brez nje, reke v nižinah, kanali in plovne poti znotraj Norfolk in Suffolk Broads, vključno z Oulton Broad, in reke Waveney, Yare, Bure, Ant in Thurne, razen kot je določeno za Yarmouth in Lowestoft Reka Blyth || vhod reke Blyth do Blythburgha Reki Alde in Ore || na reki Alde nad Westrow Pointom Reka Deben || reka Deben nad Felixstowe Ferryjem Reka Orwell in reka Stour || vse plovne poti na reki Stour nad Manningtreejem Chelmer & Blackwater Canal || zahodno od zapornice Beeleigh Reka Temza in njeni pritoki || reka Stort in reka Lee nad Bow Creekom. Grand Union Canal nad zapornico Brentford in Regents Canal nad porečjem Limehouse ter vsi povezani kanali. Reka Wey nad zapornico Temze. Kennet and Avon Canal. Reka Temza nad Oxfordom. Oxford Canal Reka Medway in Swale || reka Medway nad zapornico Allington Reka Stour (Kent) || reka Stour nad pristajališčem pri Flagstaff Reachu Pristanišče Dover || celo pristanišče Reka Rother || reka Rother in Royal Military Canal nad zapornico Scots Float in reka Brede nad vhodno zapornico Brighton || notranje pristanišče marine Brighton nad zapornico Wickstead Park Lake || celo jezero Kennet & Avon Canal || cel kanal Grand Union Canal || cel kanal Reka Avon (Avon) || nad Pulteney Weirom Bridgewater Canal || cel kanal PRILOGA II MINIMALNE TEHNIČNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJEKTE NA CELINSKIH PLOVNIH POTEH CON 1, 2, 3 IN 4 VSEBINA DEL I POGLAVJE 1 SPLOŠNO Člen 1.01 — Opredelitev pojmov POGLAVJE 2 POSTOPEK Člen 2.01 — Inšpekcijski organ Člen 2.02 — Prošnja za pregled Člen 2.03 — Predstavitev plovnega objekta za pregled Člen 2.04 — (prazno) Člen 2.05 — Začasno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh Člen 2.06 — (prazno) Člen 2.07 — Podrobnosti in spremembe spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh Člen 2.08 — (prazno) Člen 2.09 — Redni pregled Člen 2.10 — Prostovoljni pregled Člen 2.11 — (prazno) Člen 2.12 — (prazno) Člen 2.13 — (prazno) Člen 2.14 — (prazno) Člen 2.15 — Stroški Člen 2.16 — Informiranje Člen 2.17 — Register spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh Člen 2.18 — Enotna evropska identifikacijska številka za plovila Člen 2.19 — (prazno) Člen 2.20 –– Uradna obvestila DEL II POGLAVJE 3 ZAHTEVE V ZVEZI Z GRADNJO LADIJ Člen 3.01 — Temeljne zahteve Člen 3.02 — Trdnost in stabilnost Člen 3.03 — Ladijski trup Člen 3.04 — Strojnica, kotlovnica in prostori za gorivo POGLAVJE 4 VARNOSTNA RAZDALJA, PROSTI BOK IN UGREZNE OZNAKE Člen 4.01 — Varnostna razdalja Člen 4.02 — Prosti bok Člen 4.03 — Najmanjši prosti bok Člen 4.04 — Ugrezne oznake Člen 4.05 — Največji dovoljeni ugrez natovorjenih plovil, katerih skladišča niso vedno zaprta in s tem odporna proti brizganju in vremenskim vplivom Člen 4.06 — Ugrezne lestvice POGLAVJE 5 MANEVRSKE SPOSOBNOSTI Člen 5.01 –– Splošno Člen 5.02 — Preskusi plovnosti Člen 5.03 — Območje preskusa Člen 5.04 — Stopnja obremenitve plovil in konvojev med preskusi plovnosti Člen 5.05 — Uporaba naprav na krovu za preskus plovnosti Člen 5.06 — Predpisana hitrost (naprej) Člen 5.07 — Sposobnost zaustavljanja Člen 5.08 — Sposobnost vzvratne vožnje Člen 5.09 — Sposobnost umikanja Člen 5.10 — Sposobnost obračanja POGLAVJE 6 KRMILNI SISTEM Člen 6.01 — Splošne zahteve Člen 6.02 — Pogonske enote krmilne naprave Člen 6.03 — Pogonska enota hidravlične krmilne naprave Člen 6.04 — Vir energije Člen 6.05 — Ročna pogonska enota Člen 6.06 — Sistemi krmnega propelerja, vodnega curka, cikloidnega propelerja in premčnega bočnega propelerja Člen 6.07 — Kazalniki in nadzorne naprave Člen 6.08 — Regulatorji stopnje obratov Člen 6.09 — Potrditveni preskus POGLAVJE 7 PROSTOR ZA KRMILJENJE Člen 7.01 –– Splošno Člen 7.02 — Neoviran pogled Člen 7.03 — Splošne zahteve glede opreme za nadzor, prikazovanje in spremljanje Člen 7.04 — Posebne zahteve glede opreme za nadzor, prikazovanje in spremljanje glavnih strojev in krmilnega sistema Člen 7.05 — Navigacijske luči, svetlobni signali in zvočni signali Člen 7.06 — Radarske naprave in kazalniki stopnje obratov Člen 7.07 — Radiotelefonski sistemi za plovila s prostori za radarsko krmiljenje s strani ene osebe Člen 7.08 — Zmogljivost za interno komuniciranje na plovilu Člen 7.09 — Alarmni sistem Člen 7.10 — Gretje in prezračevanje Člen 7.11 — Oprema za upravljanje krmnega sidra Člen 7.12 — Prostor za krmiljenje, ki se lahko spusti Člen 7.13 — Vpis plovil s prostori za radarsko krmiljenje s strani ene osebe v spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh POGLAVJE 8 KONSTRUKCIJA MOTORJEV Člen 8.01 –– Splošno Člen 8.02 — Varnostna oprema Člen 8.03 — Pogonski agregat Člen 8.04 — Motorni izpušni sistem Člen 8.05 — Rezervoarji za gorivo, cevovodi in pomožne naprave Člen 8.06 — Rezervoarji za shranjevanje mazivnega olja, cevovodi ter pomožne naprave Člen 8.07 — Rezervoarji za shranjevanje olja, ki se uporablja v sistemih za prenos moči, sistemih nadzora in aktiviranja ter sistemih ogrevanja, cevovodi in pomožne naprave Člen 8.08 — Drenažne črpalke in drenažni sistemi Člen 8.09 — Naprave za zbiranje oljne vode in uporabljenega olja Člen 8.10 — Hrup, ki ga oddajajo plovila POGLAVJE 8a EMISIJE PLINASTIH IN TRDNIH ONESNAŽEVAL IZ DIZELSKIH MOTORJEV Člen 8a.01 — Opredelitev pojmov Člen 8a.02 — Splošne določbe Člen 8a.03 — Priznane homologacije Člen 8a.04 — Preskus nameščene opreme ter vmesni in posebni preskus Člen 8a.05 — Tehnične službe POGLAVJE 9 ELEKTRIČNA OPREMA Člen 9.01 –– Splošno Člen 9.02 — Sistemi za oskrbo z električno energijo Člen 9.03 — Zaščita pred fizičnim stikom, vdorom trdih predmetov in vdorom vode Člen 9.04 — Zaščita pred eksplozijo Člen 9.05 — Ozemljitev Člen 9.06 — Najvišje dovoljene napetosti Člen 9.07 — Razdelilni sistemi Člen 9.08 — Priključitev z obale ali drugih zunanjih omrežij Člen 9.09 — Oskrba drugih plovnih objektov z električno energijo Člen 9.10 — Generatorji in motorji Člen 9.11 — Akumulatorji Člen 9.12 — Namestitev stikal Člen 9.13 — Zasilni prekinjevalci električnega tokokroga Člen 9.14 — Inštalacijska oprema Člen 9.15 — Kabli Člen 9.16 — Razsvetljava Člen 9.17 — Navigacijske luči Člen 9.18 — (prazno) Člen 9.19 — Alarmni in varnostni sistemi za mehansko opremo Člen 9.20 — Elektronska oprema Člen 9.21 — Elektromagnetna združljivost POGLAVJE 10 OPREMA Člen 10.01 — Sidrna oprema Člen 10.02 — Druga oprema Člen 10.03 — Prenosni gasilni aparat Člen 10.03a — Stalno nameščeni protipožarni sistemi za zaščito bivalnih prostorov, prostorov za krmiljenje in potniških prostorov Člen 10.03b — Stalno nameščeni protipožarni sistemi za zaščito strojnic, kotlovnic in črpalnic Člen 10.03c — (prazno) Člen 10.04 — Čolni Člen 10.05 — Rešilni pasovi in jopiči POGLAVJE 11 VARNOST NA DELOVNIH POSTAJAH Člen 11.01 –– Splošno Člen 11.02 — Zaščita pred padcem Člen 11.03 — Velikost delovnih prostorov Člen 11.04 — Bočne palube Člen 11.05 — Dostop do delovnih prostorov Člen 11.06 — Izhodi in zasilni izhodi Člen 11.07 — Lestve, stopnice in podobne naprave Člen 11.08 — Notranji prostori Člen 11.09 — Zaščita pred hrupom in vibracijami Člen 11.10 — Pokrovi žrel Člen 11.11 — Vitli Člen 11.12 — Žerjavi Člen 11.13 — Hranjenje vnetljivih tekočin POGLAVJE 12 BIVALNI PROSTORI Člen 12.01 –– Splošno Člen 12.02 — Posebni oblikovni pogoji Člen 12.03 — Sanitarna oprema Člen 12.04 — Kuhinje Člen 12.05 — Pitna voda Člen 12.06 — Gretje in prezračevanje Člen 12.07 — Druge naprave v bivalnih prostorih POGLAVJE 13 KURILNA, KUHALNA IN HLADILNA OPREMA NA GORIVO Člen 13.01 –– Splošno Člen 13.02 — Uporaba tekočih goriv, oprema na nafto Člen 13.03 — Peči z uparjalnimi oljnimi gorilniki in kurilne naprave z oljnim gorilnikom na brizganje Člen 13.04 — Peči z uparjalnim oljnim gorilnikom Člen 13.05 — Kurilne naprave z oljnim gorilnikom na brizganje Člen 13.06 — Kurilne naprave z umetnim dotokom zraka Člen 13.07 — Ogrevanje s trdnimi gorivi POGLAVJE 14 NAPRAVE, KI DELUJEJO NA UTEKOČINJENI PLIN, NAMENJENE ZA GOSPODINJSKO RABO Člen 14.01 –– Splošno Člen 14.02 — Naprave Člen 14.03 — Posode Člen 14.04 — Namestitev in postavitev napajalnih enot Člen 14.05 — Rezervne in prazne posode Člen 14.06 — Regulatorji tlaka Člen 14.07 — Tlak Člen 14.08 — Cevovodi in prožne cevi Člen 14.09 — Razdelilni sistem Člen 14.10 — Naprave, ki delujejo na plin, in njihova namestitev Člen 14.11 — Prezračevanje in odvajanje odpadnih plinov Člen 14.12 — Navodila za uporabo in varnost Člen 14.13 — Potrditveni preskus Člen 14.14 –– Preskusni pogoji Člen 14.15 — Potrdilo POGLAVJE 14 a Naprave za čiščenje odplak na plovilu za potniška plovila Člen 14a.01 — Opredelitev pojmov Člen 14a.02 — Splošne določbe Člen 14a.03 — Vloga za homologacijo Člen 14a.04 — Postopek homologacije Člen 14a.05 — Sprememba homologacij Člen 14a.06 — Skladnost Člen 14a.07 — Sprejemanje enakovrednih homologacij Člen 14a.08 — Preverjanje serijskih številk Člen 14a.09 — Skladnost proizvodnje Člen 14a.10 — Neskladnost s homologiranim tipom naprave za čiščenje odplak na plovilu Člen 14a.11 — Meritev naključnih vzorcev/posebni preskus Člen 14a.12 — Pristojni organi in tehnične službe POGLAVJE 15 POSEBNE ZAHTEVE ZA POTNIŠKA PLOVILA Člen 15.01 — Splošne določbe Člen 15.02 — Trupi plovil Člen 15.03 — Stabilnost Člen 15.04 — Varnostna razdalja in prosti bok Člen 15.05 — Največje dovoljeno število potnikov Člen 15.06 — Prostori in območja za potnike Člen 15.07 — Pogonski sistem Člen 15.08 — Varnostne naprave in oprema Člen 15.09 — Reševalna oprema Člen 15.10 — Električna oprema Člen 15.11 — Protipožarna zaščita Člen 15.12 — Preprečevanje požarov Člen 15.13 — Organizacija varnosti Člen 15.14 — Naprave za zbiranje odpadne vode in njeno odstranjevanje Člen 15.15 — Izjeme za določena potniška plovila POGLAVJE 15 a POSEBNE ZAHTEVE ZA POTNIŠKA JADRALNA PLOVILA Člen 15a.01 — Uporaba dela II Člen 15a.02 — Odstopanja za določena potniška jadralna plovila Člen 15a.03 — Zahteve glede stabilnosti plovil z jadri Člen 15a.04 — Zahteve v zvezi z gradnjo ladij in strojne zahteve Člen 15a.05 — Vrvje na splošno Člen 15a.06 — Jambori ter debla in križi na splošno Člen 15a.07 — Posebne določbe za jambore Člen 15a.08 — Posebne določbe za podaljške jamborov Člen 15a.09 — Posebne določbe za poševnike Člen 15a.10 — Posebne določbe za podaljške poševnikov Člen 15a.11 — Posebne določbe za debla krmnega jambora Člen 15a.12 — Posebne določbe za glavna debla Člen 15a.13 — Splošne določbe za nepremično in premično vrvje Člen 15a.14 — Posebne določbe za nepremično vrvje Člen 15a.15 — Posebne določbe za premično vrvje Člen 15a.16 — Pribor in deli vrvja Člen 15a.17 — Jadra Člen 15a.18 — Oprema Člen 15a.19 — Preskušanje POGLAVJE 16 POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJEKTE, KI BODO VKLJUČENI V POTISNI ALI VLEČNI KONVOJ ALI VZPOREDNO NAVEZO Člen 16.01 — Plovni objekt, primeren za potiskanje Člen 16.02 — Plovni objekt, primeren, da se ga potiska Člen 16.03 — Plovni objekt, primeren za poganjanje vzporednih navez Člen 16.04 — Plovni objekt, primeren za poganjanje v konvojih Člen 16.05 — Plovni objekt, primeren za vleko Člen 16.06 — Preskusi plovnosti konvojev Člen 16.07 — Navedbe v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh POGLAVJE 17 POSEBNE ZAHTEVE ZA PLAVAJOČO OPREMO Člen 17.01 –– Splošno Člen 17.02 — Odstopanja Člen 17.03 — Dodatne zahteve Člen 17.04 — Preostala varnostna razdalja Člen 17.05 — Preostali prosti bok Člen 17.06 — Nagibni preskus Člen 17.07 — Potrditev stabilnosti Člen 17.08 — Potrditev stabilnosti pri zmanjšanem preostalem prostem boku Člen 17.09 — Ugrezne oznake in ugrezne lestvice Člen 17.10 — Plavajoča oprema brez potrditve o stabilnosti POGLAVJE 18 POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJEKTE NA DELOVNI LOKACIJI Člen 18.01 — Obratovalni pogoji Člen 18.02 — Uporaba dela II Člen 18.03 — Odstopanja Člen 18.04 — Varnostna razdalja in prosti bok Člen 18.05 — Čolni POGLAVJE 19 POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVILA ZGODOVINSKE VREDNOSTI (prazno) POGLAVJE 19 a POSEBNE ZAHTEVE ZA KANALSKE BARŽE (prazno) POGLAVJE 19b POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVILA, KI PLUJEJO PO PLOVNIH POTEH V CONI 4 Člen 19b.01 — Uporaba poglavja 4 POGLAVJE 20 POSEBNE ZAHTEVE ZA MORSKA PLOVILA (prazno) POGLAVJE 21 POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVNE OBJEKTE ZA REKREACIJO Člen 21.01 –– Splošno Člen 21.02 — Uporaba dela II Člen 21.03 — (prazno) POGLAVJE 22 STABILNOST PLOVIL, KI PREVAŽAJO ZABOJNIKE Člen 22.01 –– Splošno Člen 22.02 — Mejni pogoji in metoda izračunavanja za potrditev stabilnosti za prevoz nezavarovanih zabo