SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 3.7.2012  
SWD(2012) 192 final 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o zavarovalnem posredovanju 
{COM(2012) 360 final} 
{SWD(2012) 191 final}  
 
SL 2   SL 1. P REGLED ZADEVNE ZAKONODAJE EU IN TRENUTNIH POLITI ČNIH POBUD  
 Zavarovanje  Naložbe  
Zadevni 
produkti  življenjsko zavarovanje, avtomobilsko 
zavarovanje, zavarovanje odgovornosti, 
zavarovanje premoženja, zavarovanje tovora, pa 
tudi zavarovalni produkti z elementi naložb, kot 
je življenjsko zavarova nje, vezano na enote 
investicijskih skladov  delnice, obve znice (vklju čno s strukturiranimi 
obveznicami), naložbeni skladi, izpeljani 
finančni instrumenti itd.  
Kapitalske 
zahteve  SOLVENTNOST II 
začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti, 
postopki za nadzor, reorga nizacijo in prenehanje 
za zavarovalnice in pozavarovalnice  CRD (Direktiva o kapitalskih zahtevah) IV 
začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti, 
postopki za nadzor, reorganizacijo in 
prenehanje za kreditne institucije in 
investicijska podjetja  
Razdelitev  IMD (Insurance Mediation Directive – 
Direktiva o zavarovalnem posredovanju) 
Pravila za registracijo, pridobitev dovoljenja 
(vključno s kvalifikacijami zaposlenih), 
prodajne prakse za vse  zavarovalne  produkte, 
čezmejno poslovanje, nadzor itd. Prodajo 
zavarovalnih produktov z elementi naložb, kot 
je življenjsko zavarovanje, vezano na enote 
investicijskih skladov, ureja direktiva IMD.  MiFID II (Markets in Financial 
Instruments Directive – Direktiva o trgih 
finančnih instrumentov) 
Pravila za registracijo, pridobitev dovoljenja, 
zahteve glede organizacije (vklju čno s 
kvalifikacijami zaposlenih), prodajne prakse 
za vse naložbene  produkte, čezmejno 
poslovanje, nadzor itd. Direktiva MiFID 
vsebuje izvzetje za naložbene produkte v 
obliki zavarovanj, kot  je življenjsko 
zavarovanje, vezano na enote investicijskih 
skladov.  
Razkritja o 
produktu  SOLVENTNOST II PNPMV KNPVP  
Zavarovalni produkti Zavarovalni produkti z elementi naložb Naložbeni produkti  
Da bi se zagotovila skladnost med sektorji,  bo revizija direktive IMD upoštevala 
potekajočo revizijo direktive MiFID ter prihajajo čo pobudo o paketnih naložbenih 
produktih za male vlagatelje (PNPMV). To  pomeni, da bi, kadar gre za urejanje 
prodajnih praks za produkte življenjsk ega zavarovanja z elementom naložbe 
(zavarovanje s PNPMV), morala direktiv a IMD izpolnjevati vsaj podobne standarde 
za zaščito potrošnikov kot revidi rana direktiva MiFID. Zavarovanja s PNPMV so 
naložbeni produkti za male vlagatelje, „zapakir ani“ kot življenjska zavarovanja, tako 
kot je na primer življenjsko zavarovanje , vezano na enote investicijskih skladov. 
2. O PREDELITEV PROBLEMA  
Nerešena vprašanja v zvezi s trenutnim pravnim okvirom direktive IMD, ki so 
podrobneje opisana v nadaljevanju, se lahko razdelijo v dve kategoriji: vprašanja, 
povezana s prodajo vseh zavarovalnih produktov (življenjskih in neživljenjskih), in vprašanja, povezana s prodajo zavarovanj s PNPMV.  
 
SL 3   SL 2.1. Vprašanja, povezana s prodaj o vseh zavarovalnih produktov 
Področje uporabe direktive  ne vklju čuje neposrednih zavarovateljev in nekaterih 
drugih prodajnih poti zavarova lnih produktov (kot so turisti čne agencije in podjetja 
za najem vozil). To vodi do širšeg a problema, pri katerem se zaš čita potrošnikov 
razlikuje glede na to, kje (prek katere  prodajne poti) potrošnik kupi zavarovalni 
produkt. Poleg zmanjševanja zaš čite potrošnikov te razmere povzro čajo tudi neenake 
stroške zagotavljanja skla dnosti z zakonodajo med razli čnimi prodajnimi potmi. 
Nekateri akterji na trgu poprodajnih stor itev (referenti za odš kodninske zahtevke in 
cenilci škod) so trenutno pr av tako izvzeti iz podro čja uporabe direktive IMD. Ti 
poklici predstavljajo del prodajnega proces a zavarovalnih produktov in bi lahko bili 
izpostavljeni nasprotjem interesov.  
Drug večji problem se nanaša na nasprotja interesov  med prodajalcem zavarovalnih 
produktov in potrošnikom zaradi strukture nadomestil prodajalcev. Nasprotja interesov, ki izhajajo iz strukture nado mestil, lahko potrošnikom škodujejo na dva 
načina: posredniki se lahko z eno od zavar ovalnic, katerih produkte prodajajo, 
znajdejo v skoraj ekskluzivnem poslovnem razmerju (pri tem pa potrošniki, ki 
poslujejo s posrednikom, nimajo zadostne izbire, da bi bile njihove potrebe povsem zadovoljene); lahko pa se zgodi, da  posredniki potrošnikom priporo čajo takšne 
izdelke, pri katerih prejemajo najboljše provizije, in ne takšnih, ki najbolje 
zadovoljujejo potrošnikove potrebe (ta prim er se obravnava v nadaljevanju, skupaj z 
drugimi problemi v zvezi s svetovanjem).  
Tretja skupina pomembnih vprašanj se nanaša na svetovanje
, kjer lahko opredelimo 
dva različna problema:  
• Potrošnikom se lahko svetuje pristransko  zaradi zgoraj opisanih nasprotij 
interesov, ki izvirajo iz nadomestil,  ki jih prejemajo prodajalci.  
• Do nekakovostnega svetovanja  prihaja na podro čjih, kjer so zahteve glede 
poklicnih kvalifikacij za prodajno osebje  nezadostne. Trenutno se predpisi 
glede poklicnih kvalifikacij precej razlikujejo med državami članicami in med 
različnimi prodajnimi potmi, zaradi česar so mnogi potrošniki deležni 
nekakovostnega svetovanja. 
Dostop do čezmejnih trgov  je za prodajalce zavarovalnih produktov težaven in 
trenutno jih zelo malo vstopa na razli čne evropske trge. V besedilu direktive IMD 1 
medsebojno priznanje poklicnih kvalifikac ij, svoboda opravljanj a storitev in svoboda 
ustanavljanja niso posebej opredeljeni. Enot en register, v katere m bi potrošniki lahko 
poiskali informacije o prodajalcih zav arovalnih produktov v vseh državah članicah, 
ne obstaja.  
Kar se ti če problema v zvezi s pomanjkanjem usklajenosti sankcij , je bilo 
ugotovljeno, da to vprašanje ostaja nereše no v skoraj vseh trenutnih revizijah 
zakonodaje na podro čju finančnih storitev. Razlog za to  je pomanjkanje odvra čilnega 
učinka sankcij v nekaterih državah članicah in velike r azlike med pooblastili 
pristojnih organov za sankcioniranje. 
 
SL 4   SL 2.2. Vprašanja, povezana s prodajo zavarovanj s PNPMV  
Standardi za zaš čito potrošnikov pri prodaji zavarova nj s PNPMV na ravni EU niso 
zadostni, saj direktiva IMD 1 ne vse buje posebnih pravil za prodajo zapletenih 
produktov življenjskega zavar ovanja z elementi naložb. Trenutno se ti produkti 
prodajajo v skladu s splošnimi prav ili za prodajo zavarovalnih produktov, čeprav so 
precej razli čne narave in predstavljajo ve čja tveganja za nepoklicne kupce. Na voljo 
so tržni podatki, ki kažejo na zelo veliko število pritožb v zvezi s prodajo 
zavarovalnih produktov, vezanih na e note investicijskih skladov, v državah članicah. 
Obstajajo tudi dokazi o regula tivni arbitraži, do katere je prišlo zaradi razlik v 
predpisih za prodajo PNPMV med razli čnimi prodajnimi potmi. Ocenjeni najve čji 
znesek možne škode za potrošnike, ki izha ja iz prodaje neustreznih življenjskih 
zavarovanj, vezanih na enote invest icijskih skladov, bi za 27 držav članic EU lahko 
znašal 1,1 bilijona EUR. Kar je prav tako pomembno, na tr gu zavarovanj lahko 
zaradi stroškov izstopa in višjih stro škov produktov neustrezno svetovanje privede 
do tega, da vlagatelji pla čujejo višje honorarje in se „ujamejo“ v produkte, ki 
vsebujejo kazni za pred časno prekinitev in ki jih niso dobro razumeli, ko so se 
odločali za naložbo. Seveda na dejans ko škodo za potrošnik e vpliva veliko 
dejavnikov, od katerih je svetova nje pri prodaji le eden. Ve ndar pa dokazi kažejo na 
to, da je svetovanje v prim eru maloprodajnih trgov finan čnih produktov nujno. Zato 
se zdi, da je svetovanje klju čen element. Glede na velikost tega trga bi lahko primeri 
zavajajoče prodaje produktov imeli velik u činek na blaginjo potrošnikov. Ob 
odsotnosti pravil na ra vni EU so se zakonodaja lci odzvali z zahtevo po ve čji 
preglednosti stroškov oziroma, kjer nji hovi ukrepi pokrivajo zapletene produkte na 
splošno, zagotovitvijo navodil glede predpogodb enih razkritij al i zahtevo, da klju čna 
zakonodaja o prodaji takšnih pr oduktov ostane nespremenjena. 
3. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI IN SORAZMERNOSTI  
Države članice, ki bi ukrepale samostojno, problemov, povezanih z neu činkovitostjo, 
ne bi bile sposobne razrešiti na  nacionalni ravni zaradi razli čnih ureditev za 
neposredne zavarovatelje in posrednike v EU, neusklajenih standardov glede 
svetovanja in varstva potrošni kov ter razlik v za htevah glede kvalifikacij. Poleg tega 
poskuša revizija obstoje če direktive izboljšati mobil nost potrošnikov, da se bo 
spodbudilo čezmejno trgovanje in zagotovili enaki konkuren čni pogoji za vse tržne 
akterje. To bi dosegla z uskladitv ijo regulativnih standardov v razli čnih sektorjih 
finančnih storitev (tj. uskladitev pravil di rektive IMD glede pr odaje zavarovalnih 
polic z elementi naložb s pravili direktive MiFID). 
Okrog 95 % registriranih zavarovalnih posre dnikov v EU so mikro podjetja in mala 
in srednja podjetja (kot jih opredeljujejo druge direktive EU). Zaradi tega je pri 
uskladitvi direktiv IMD in MiFID potrebno zagotoviti pristop sorazmernosti. 
1. Prodajalci preprost ih zavarovalnih produktov, ki te  prodajajo v okviru pomožnih 
dejavnosti (na primer podjetja  za najem vozil, turisti čne agencije), in ponudniki 
poprodajnih storitev (kot so cenilci škod in  referenti za odškodninske zahtevke) bodo 
namesto registracije pri pr istojnih organih opravili poe nostavljen postopek prijave. 
 
SL 5   SL 2. Obstajalo bo splošno pravilo sorazmernosti, ki se bo uporabljalo za vse dolo čbe in 
v skladu s katerim morajo, ker direktiv a predstavlja instrument minimalne 
uskladitve, države članice uvesti zahteve na sorazmeren na čin, ki upošteva 
zapletenost prodajanih produktov. To bi v enaki meri veljalo tudi za Evropski organ 
za zavarovanja in poklicne pokojnine ( EIOPA , European Insurance and 
Occupational Pensions Authority ), ko bo razvil ukrepe druge stopnje glede zahtev o 
poklicnih kvalifikacijah. 
3. Pravila direktive Mi FID, ki zadevajo zaš čito vlagateljev ( kot so prepoved 
prejemanja provizij za neodvisno svetovanje,  manjšanje nasprot ij interesov, test 
ustreznosti in primernosti), bodo prevzeta z direktivo IMD 2, da se bodo zagotovili 
enaki konkuren čni pogoji med prodajnimi praksami za vse vrste PNPMV na 
področjih naložb in zavarovanj. Direktivi IM D 2 in Solventnost II bosta vsebovali 
organizacijska pravila (regis tracija, prijava, pravila za notranjo revizijo, upravljanje 
tveganj itd., ki bodo podobna tistim v Mi FID) za zavarovalne posrednike in 
neposredne zavarovatelje, kar bo zagotovilo  enako visoke standarde – in v časih celo 
višje – na tem podro čju kot v direktivi MiFID. Ker ta pravila upoštevajo 
organizacijske lastnosti zavarovalniške ga posredovanja in zavarovanja, je 
administrativno breme ob čutno manjše, kot pri uporabi vs eh pravil direktive MiFID, 
ki so bila oblikovana za sektor nalož b. Države, ki v celoti uporabljajo pravila 
direktive MiFID (Nizozemska, Italija, Združeno kraljestvo) dejansko uporabljajo 
pristop sorazmernosti, tako da so pravila upor abna in primerna tudi za zavarovalne 
posrednike. 
4. P RIMERJAVA MOŽNOSTI POLITIK  
Področje uporabe:  Najprimernejša možnost je bolj natan čno opredeliti dejavnosti, 
ki spadajo v podro čje uporabe direktive IMD. To pomeni, da bi se ohranila 
fleksibilnost držav članic, da dolo čijo najširše možno podro čje uporabe, vendar 
dovolijo nekatere izjeme, da bi se zagotovila sorazmerna obravnava (izvzamejo prodajo zavarovanj, ki dopolnjuje dobavo blag a, in kupce zavarovanj z visokimi 
tveganji ter poklicne kupce oprostijo pravil o vodenju poslov.) To vklju čuje tudi 
uvedbo poenostavljenih zahtev glede prijave za subjekte v zavar ovalniški verigi 
dodane vrednosti (prodajalci zavarovalnih proizvodov, za katere je to pomožna 
dejavnost, kot so turisti čne agencije, podjetja za naje m vozil in poprodajni akterji, 
kot so cenilci škod in referenti za odškodninske zahtevke). To že pozitivno u činkuje 
na potrošnike, medtem ko bi u činek na tržne akterje, za ka tere je prodaja zavarovanj 
pomožna dejavnost, v smislu stroškov bil majhen. Ta možnost mo čno zmanjšuje 
negativni u činek na neposredne prodajalce in posrednike v smislu konkurence, hkrati 
pa je še vedno u činkovita pri doseganju zastavljenih ciljev. 
Nasprotje interesov:  Obstajata dve primerni mo žnosti: uvedba standardnega 
formata razkritij v obliki evropske posl ovne kartice za vse prodajalce zavarovalnih 
produktov in hkratna uvedba ureditve v slogu direktiv e MiFID (pravila o vodenju 
poslov, kot so vsebovana v členih 23–25 direktive MiFID II) za prodajalce 
zavarovalnih produktov z elementi naložb. Ti možnosti zagotavljata boljšo zaš čito 
potrošnikov s prepre čevanjem (evropska poslovna kartica in razkrivanje nadomestil) 
ter možnim upravljanjem in zmanjševan jem nasprotij interesov (rešitve v slogu 
 
SL 6   SL direktive MiFID). Hkrati st a ti možnosti stroškovno u činkoviti, saj omogo čata 
sorazmeren pristop, ki je odvisen od zap letenosti in stroš kov prodajanih produktov. 
Svetovanje: V zvezi s svetovanjem obstajata dve primerni možnosti: uvedba 
opredelitve pojma svetovanje v direktivo ne bi bila draga. Ta možnost bo potrošniku 
omogočila, da bo vedel, kdaj je pri nakupu pr odukta prejel njemu prilagojen nasvet. 
Druga primerna možnost je uvedba testa ustreznosti v slogu di rektive MiFID in 
prepoved provizij za neodvisno svetovanje pr i prodaji najzapletenejših produktov. To 
bo prepre čilo škode za potrošnike, do katerih bi  lahko prišlo v primeru neprimernega 
prodajanja teh produktov.  
Kar zadeva problem nekakovostnega svetovanja,  je najprimernejša možnost, da se 
zagotovi sorazmernost poklicnih kvalifik acij prodajalca zava rovalnega produkta z 
zapletenostjo produktov, ki jih ponuja. Na primer, prodajalci zapletenih produktov 
življenjskih zavarovanj bi se morali udel ežiti posebnega izobraževanja o lastnostih 
produktov, ki jih ponujajo.  Zaradi tržnih struktur in pristojnosti držav članic v zvezi z 
zahtevami glede poklicnih kvalifikacij, bi se to moralo kombinirati s pristopom 
„mehkega prava“.  
Čezmejno trgovanje: Najprimernejša možnost je uvedba opredelitev svobode 
opravljanja storitev in svobode ustanavljanj a ter sistema medsebojnega priznanja, kot 
tudi poenostavljenega postopka prijave za ti ste zavarovalne posrednike, ki želijo 
produkte prodajati prek meja, in oblikovanje centraliziranega sistema za registracijo, 
kjer lahko potrošniki najd ejo informacije o vseh proda jalcih zavarovalnih produktov 
v državah članicah. Te možnosti so razmeroma stroškovno u činkovite in bi privedle 
do pomembnih koristi za potrošnike, saj bi ti imeli na voljo ve č informacij in ve čjo 
izbiro (izboljšana konkurenca).  
Sankcije:  Najprimernejša možnost je uvedba sp lošnega okvira sankcij tako, da bi se 
vzpostavila usklajena minimaln a pravila, ki so dovolj odvra čilna, da bi znatno 
zmanjšala število kršitev. Ta možnost je  bila ocenjena kot najbolj stroškovno 
učinkovita v ve č analizah u činkov podobnih zakonodajnih p obud, kot sta direktiva 
MiFID in direktiva o PNPMV. Tudi EIOPA se v veliki meri zavzema za ta pristop. Opomniti velja tudi, da je veliko število možnih kršiteljev lahko subjektov, ki poslujejo čezmejno in ki imajo precejšen promet, za katere kazen v višini 6 000 
EUR, ker niso registrirani zavarovalni posredniki (npr. v Španiji), ne bo imela odvračilnega učinka. 
5. C
ILJI POBUDE EU  
Revizija direktive IMD 1 poskuša na u činkovit na čin izboljšati zakonodajo na 
maloprodajnem trgu zavarovanj. Njen cilj je zagotoviti enake konkuren čne pogoje 
med vsemi udeleženci, vklju čenimi v prodajo zavarovaln ih produktov, in okrepiti 
zaščito imetnikov zavarovalnih polic. 
6. O CENA U ČINKOV IN STROŠKOV  
Vse analizirane možnosti politik  bodo privedle do stroškov držav članic pri 
zagotavljanju skladnosti v sm islu razvoja in/ali vklju čitve pravil v nacionalno 
 
SL 7   SL zakonodajo. Glede na nedavno študijo so stroški razvoja in/ali vklju čitve pravil v 
nacionalno zakonodajo nizki do zmerni. V zvez i z administrativnimi stroški bi, ker bi 
cilj te pobude po definiciji bil zahtevati  uporabo novih pravil za prodajo in v 
nekaterih državah članicah zagotovitev novih informacij malim vlagateljem, to 
privedlo do enkratnih stroškov za vse distri buterje in proizvajal ce. Prav tako lahko 
pride tudi do teko čih stroškov. Kar zadeva razširitev podro čja uporabe, to sploh ne bi 
imelo učinka ali bi imelo zanemarljiv u činek na neposredne zav arovatelje in druge 
tržne akterje. V zvezi z distribucijo zavarovanj s PNPMV bi bilo potrebno opomniti, da je neizogibno, da bo na prvi stopnji ocena u činkov za takšno pobudo precej 
približna. Bolj natan čne ocene bodo možne šele, ko bo opravljena analiza možnih 
ukrepov druge stopnje. Ocena administrativne ga bremena na podlagi študije družbe 
PWC in statisti čnih podatkov za industrijo, ki so jih prilagodile službe Komisije, je 
okrog 617 000 000 EUR za prvo leto uporabe direktive IMD 2, kar predstavlja 
0,06 % obra čunanih kosmatih premij za leto 20 09, in bo privedlo, zaradi velikega 
števila zajetih podjetij (okrog milij on), do razmeroma nizkega stroška, ki bo v 
povprečju znašal okrog 730 eurov na podjetje . Ti stroški ne bodo enakomerno 
razporejeni med vsemi podjet ji – podjetja, ki prodajajo zavarovanja s PNPMV, bodo 
učinke čutila bolj, kot tista, ki prodajajo samo splošne zavarovalne produkte. 
7. O
CENA KORISTI  
7.1.  Za potrošnike in družbo  
Z uvedbo izboljšanih in usklajenih sta ndardov svetovanja bodo potrošniki deležni 
koristi, kot so izboljšana primerljivost ponudb in razli čne prodajne poti. To prav 
lahko privede do tega, da bodo potrošniki bolje  razumeli storitve in produkte, ki se 
ponujajo. Posledi čno bodo nagnjeni k temu, da primerjajo ponudbe ter povprašujejo 
po produktih in ponudbah, ki so  bolj prilagojeni njihovim potrebam. To bo zmanjšalo 
razmerje med stroškom in ceno, ki jo pla ča potrošnik.  
Potrošniki potrebujejo zav arovalne police, ki ustreza jo njihovim potrebam in 
finančni situaciji. V nasprotnem prim eru obstaja veliko tveganje pred časne 
prekinitve neustrezne police in neza dovoljstva potrošnikov. To pomeni, da če 
potrošnik pred časno prekine zavarovalno pogodbo, bo iz gubil vse nabrane koristi in 
plačal provizijo za prekinitev v višini okrog 8 %. Po prekinitvi police življenjskega 
zavarovanja lahko pride tudi do nekaterih neugodnih dav čnih posledic za potrošnika 
(na primer, če se mora morebitna o dkupna vrednost police obdav čiti). Na primer, za 
trg ene vrste produktov življe njskega zavarovanja statistik a o rentnih zavarovanjih s 
spremenljivim donosom kaže, da v okrog 25 % primerov potrošniki prekinejo pogodbo, preden je ta zapadla (stopnja „pre klicev“). To bi se lahko povezalo z 
različnimi dejavniki, med drugim z neustrezni m svetovanjem glede izbire produkta. 
Uvedba usklajenih standardov na visoki ravn i bi privedla do koristi  za potrošnike in 
družbo kot celoto v obliki zmanjšanja pred časnih prekinitev pogodb (zmanjšanje 
stopnje preklicev).  
7.2. Za prodajalce zavarovalnih produktov  
Glavne koristi za zavarovalne posr ednike in zavarovalnice bodo ve čje poslovne 
priložnosti. Do teh bi prišlo  zaradi nižjih stroškov čezmejnega poslovanja in ve čjega 
 
SL 8   SL zaupanja potrošnikov ter s tem tudi ve čjega povpraševanja. To bi moralo pove čati 
konkurenco med prodajalci. Podobne u činke bi se lahko pri čakovalo od možnosti, ki 
spodbujajo čezmejno delovanje zavarovalnih posrednikov.  
V zvezi z u činki izboljšanih standardov o svetovan ju bodo tržni akterji prihranili pri 
nekaterih dodatnih stroških, poveza nih s prekinitv ijo pogodb. Ti vklju čujejo stroške, 
povezane s prera čunavanjem in prilagoditvijo ukrepov za upravljanje tveganj s strani 
zavarovateljev, ki morajo upravljati širok nabor tveganj v okviru dolgoro čne 
naložbene perspektive. Nazadnj e, tržni akterji bi morali biti deležni koristi tudi zaradi 
večje stabilnosti finan čnih trgov. 
7.3. Za države članice  
Zavarovanje igra pomembno družbeno vlogo, saj pokriva tveganja, s katerimi se 
državljani v obi čajnih okoliš činah težko ali sploh ne morejo spoprijemati. V državah 
članicah lahko ti ukrepi privedejo do nižjih  stroškov in s tem koristi, saj bi manjša 
prodaja neustreznih zavarovalnih  produktov, ki privedejo do pred časne prekinitve 
police, pomenila nižje stroške v smislu zagotavljanja pomo či potrošnikom, ki so 
nesposobni nadomestiti izgube sredstev in pove čane stroške zaradi zavajajo čih 
prodaj zavarovalnih polic (npr. življenjsk ega zavarovanja, zavarovanja za primer 
brezposelnosti, stanovanjskega zavarova nja, zdravstvenega zavarovanja).  
8. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Da bi ocenile, ali so najprimernejše mož nosti dosegle svoje cilje, nameravajo službe 
Komisije tesno sodelovati z EIOPA, pot rošniškimi skupinami (npr. Skupino za 
uporabnike finan čnih storitev), glavni mi zainteresiranimi stranmi in državami 
članicami. Naknadno ocenjevanje se bo izvedlo pet let po sprejetju revizije direktive.