Resolucija Evropskega parlamenta

z dne 22. aprila 2008

s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2006

EVROPSKI PARLAMENT,

ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 (KOM(2007) 538 in priloga SEK(2007) 1185),

ob upoštevanju računovodskih izkazov ter izkaza prihodkov in odhodkov za šesti, sedmi, osmi in deveti Evropski razvojni sklad za proračunsko leto 2006 (KOM(2007) 458 – C6-0118/2007) [1],

ob upoštevanju poročila o finančnem poslovodenju šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) v letu 2006 (KOM(2007) 240),

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) za proračunsko leto 2006 z odgovori Komisije [2],

ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES [3],

ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 12. februarja 2008 (16744/2007 – C6-0078/2008, 16745/2007 – C6-0079/2008, 16746/2007 – C6-0080/2008, 16748/2007 – C6-0081/2008),

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 [4] in revidiranega v Luksemburgu 25. junija 2005 [5],

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (Sklep o čezmorski pridružitvi) [6], ki je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2007/249/ES z dne 19. marca 2007 [7],

ob upoštevanju člena 33 notranjega sporazuma z dne 20. decembra 1995 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali na ravni Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k četrti Konvenciji AKP-ES [8],

ob upoštevanju člena 32 notranjega sporazuma z dne 18. septembra 2000 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali na ravni Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanemu v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere velja četrti del Pogodbe ES [9],

ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 74 Finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za financiranje razvojnega sodelovanja v okviru četrte Konvencije AKP-ES [10],

ob upoštevanju člena 119 Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad [11],

ob upoštevanju členov 70 in 71(3) ter Priloge V svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za razvoj (A6–0106/2008),

A. ker je Evropski razvojni sklad (ERS) najpomembnejši finančni instrument Evropske unije za razvojno sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami,

B. ker se bo celoten znesek pomoči, ki se izvaja preko ERS, precej povečal v prihodnjih letih, saj je bil znesek pomoči desetega razvojnega sklada za obdobje 2008–2013 določen na 22682 milijonov EUR v primerjavi s 13800 milijonov EUR devetega ERS za obdobje 2000–2007,

C. ker je Parlament večkrat zahteval, naj bo ERS vključen v proračun, vendar kljub temu še vedno ne spada v splošni proračun Evropske unije in splošno Finančno uredbo, ampak se izvaja v skladu s posebnimi finančnimi predpisi,

Računovodski izkazi so zanesljivi

Izjava o zanesljivosti

1. ugotavlja, da Računsko sodišče meni, da računovodski izkazi zanesljivo kažejo prihodke in odhodke šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada, z izjemo težav, povezanih z:

(a) dejstvom, da Komisija ni prikazala veljavnosti predpostavk, ki so bile uporabljene za oceno rezervacije za račune, ki bodo prejeti,

(b) precenjenim zneskom jamstev, razkritim v opombah k finančnim izkazom;

Z izkazi povezane transakcije so zakonite in pravilne z eno izjemo

2. ugotavlja, da z izjemo napak, ki vplivajo na z izkazi povezane transakcije, ki jih odobrijo delegacije, Računsko sodišče meni, da so transakcije, povezane s prihodki, dodeljenimi sredstvi, obveznostmi in plačili za proračunsko leto v celoti gledano zakonite in pravilne;

3. ugotavlja, da je v izjavi Računskega sodišča navedeno, da je bilo pri njegovi reviziji plačil, ki so jih odobrile delegacije, odkrito pomembno pojavljanje napak; opaža, da se Komisija ne strinja z ugotovitvijo Računskega sodišča; ugotavlja, da Komisija predlaga uporabo drugačne metodologije za izračunavanje stopnje napak, in da meni, da stopnja napak ni pomembna;

4. vendar opaža, da se Računsko sodišče in Komisija strinjata, da je večina odkritih napak rezultat neustreznih kontrol, ki so jih izvedli nadzorniki projektov ali revizorji, ki niso zaposleni pri delegaciji, ampak imajo pogodbo s Komisijo;

5. pozdravlja, da je v povezavi z revizijskimi podjetji, ki izvajajo revizije postopkov v zvezi z zunanjo pomočjo, Urad za sodelovanje (EuropeAid) sprejel standardna revizijska pooblastila za izboljšanje kakovosti teh revizij; ugotavlja, da so od 1. oktobra 2007 delegacije dolžne uporabljati ta standardna pooblastila; poziva Računsko sodišče, naj v prihodnjih letnih poročilih oceni, ali je to novo orodje izboljšalo kakovost revizij;

6. ugotavlja, da so nova standardizirana pogodba in revizijska pooblastila za preverjanja odhodkov upravičencev začela veljati 1. februarja 2006 in da pokrivajo razpisne postopke; namerava spremljati uporabo teh postopkov, da bi ocenil ali zmanjšujejo raven napak, ki jih je za leto 2006 odkrilo Računsko sodišče;

Zagotavljanje pravilnih računovodskih izkazov kljub zapozneli posodobitvi računovodskega sistema

7. opominja, da je morala Komisija že drugo leto zapored pri pripravi računovodskih izkazov ERS uporabiti računovodska načela, ki temeljijo na nastanku poslovnega dogodka; spominja, da sta bila v povezavi s proračunskim letom 2005 Računsko sodišče in Parlament zaskrbljena, ker takratni računovodski sistem ni zagotavljal celotnih računovodskih informacij, kar pomeni, da je bilo treba nekaj podatkov prilagoditi ročno; obžaluje, da je bila ta težava v proračunskem letu 2006 še vedno prisotna;

8. ugotavlja, da posodobitev informacijskega sistema pomeni prehod s posebnega informacijskega sistema razvojnega sklada (OLAS) na osrednji informacijski sistem Komisije (ABAC) in lokalni sistem EuropeAida (CRIS); ugotavlja, da je bila posodobitev prvotno načrtovana za leto 2006, a je bila prestavljena, tako da naj bi bila zdaj dokončana konec leta 2008; ugotavlja, da je generalni direktor EuropeAida o trenutnem stanju nedavno obvestil Odbor za proračunski nadzor;

9. ugotavlja, da je generalni direktor GD za proračun v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2006 za GD za proračun umaknil pridržek iz prejšnjih letnih poročil o dejavnostih glede nerazpoložljivosti novega informacijskega sistema, čeprav se novi sistem leta 2006 še vedno ni izvajal;

10. poziva Komisijo, naj v prihodnjih razrešnicah za proračunski leti 2007 in 2008 opredeli pomanjkljivosti sedanjega sistema in tudi ukrepe za njihovo odstranitev;

11. pričakuje, da bo novi informacijski sistem za začetek proračunskega leta 2009 pripravljen za izvajanje; poziva Komisijo, naj v primeru nadaljnjih zamud obvesti Odbor za proračunski nadzor Parlamenta;

Poenostavljanje upravljanja ERS

12. opozarja, da je v prejšnjih resolucijah o razrešnicah Parlament odločno podprl vključitev ERS v splošni proračun Evropske unije, saj bi s tem odstranili številne zaplete in težave glede izvajanja zaporednih ERS, pomagali pospešiti izplačila in odpraviti sedanji demokratični primanjkljaj; obžaluje, da ERS ni bil vključen v proračun z ozirom na finančni okvir 2007–2013, ampak je še vedno ločen finančni instrument; meni, da bi morala biti vključitev razvojnega sklada v proračun prednostni cilj finančnega okvira po letu 2013;

13. pozdravlja namero Komisije, da ponovno začne razpravo o vključitvi ERS v proračun vzporedno z vmesnim pregledom desetega ERS; poudarja, da bi vključitev v proračun zelo koristila demokratičnemu nadzoru in odgovornosti ERS; poudarja, da je vključitev ERS v splošni proračun Evropske unije tudi ustrezen odgovor na pogoste težave v zvezi z okornim in počasnim medvladnim postopkom ratifikacije;

14. meni, da bi morala Komisija in Svet narediti vse, da poenostavita upravljanje razvojnega sklada, in sicer tako, da se čim prej zaključi delovanje prejšnjih ERS in se poenostavijo finančna pravila, ki bodo uporabljena za kasnejše ERS; spominja, da poenostavitev upravljanja skladov EU spada med osrednje cilje, ki so določeni v akcijskem načrtu Komisije za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2006)9);

15. ugotavlja, da je bilo delovanje šestega ERS končano leta 2006 in da Komisija načrtuje zaključek delovanja sedmega ERS v letu 2008; ugotavlja, da bo poleg začetka delovanja desetega ERS v letu 2008 Komisija nadaljevala s sočasnim izvajanjem vsaj štirih razvojnih skladov; poziva Komisijo, naj da prednost zaključku delovanja sedmega, osmega in devetega ERS;

16. ugotavlja, da se za vsak ERS uporabljajo posebni finančni predpisi in da se ti razlikujejo od predpisov za izvajanje zunanje pomoči iz splošnega proračuna; ugotavlja, da mora zaradi tega osebje Komisije, ki je pristojno za izvajanje zunanje pomoči, obravnavati pet različnih sklopov finančnih predpisov; ugotavlja, da se z Uredbo Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za deseti Evropski razvojni sklad [12], želi v veliki meri uskladiti finančne predpise, ki se uporabljajo za različne ERS;

17. ugotavlja, da je Računsko sodišče v svojem mnenju št. 9/2007 o predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za deseti Evropski razvojni sklad [13], izjavilo, da je Komisija uspešno prenesla prenovitev splošne Finančne uredbe v okvir ERS; je zadovoljen z ugotovitvami Računskega sodišča, da Uredba (ES) št. 215/2008 zagotavlja jasno in preprosto zakonodajo, osredotočeno na določbe, ki so bistvenega pomena in so potrebne za izvajanje ERS;

18. poziva države AKP, naj pospešijo ratifikacijo pravnih podlag za deseti ERS, da preprečijo zamude, ki bi lahko zaustavile nadaljnje dejavnosti, financirane iz ERS;

19. močno podpira predlog Računskega sodišča, ki je bil že večkrat naveden v različnih mnenjih, za uvedbo enotne finančne uredbe, ki bo uporabljena za vse sedanje in prihodnje razvojne sklade; se strinja z Računskim sodiščem, da bi tak ukrep zagotovil neprekinjen pristop in zelo poenostavil upravljanje; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog;

Izboljšanje pregleda Parlamenta nad sredstvi ERS, ki jih upravlja Evropska investicijska banka

20. opominja, da je v prejšnjih resolucijah o razrešnicah Parlament poudaril, da ima omejen pregled nad deležem sredstev ERS, ki jih upravlja Evropska investicijska banka (EIB), saj ta sredstva niso zajeta v izjavi o zanesljivosti Računskega sodišča in postopku razrešnic Parlamenta;

21. ugotavlja, da EIB upravlja investicijski sklad, ki je instrument, povezan s tveganjem, in je financiran iz ERS ter namenjen pospeševanju zasebnih naložb v države AKP s težkimi gospodarskimi in političnimi okoliščinami; ugotavlja, da je bilo v okviru devetega ERS investicijskemu skladu dodeljeno 2037 milijonov EUR za države AKP; ugotavlja, da skupaj z dodatnimi sredstvi 1100 milijonov EUR iz desetega ERS celotni znesek sredstev razvojnega sklada, dodeljenih investicijskemu skladu za države AKP, znaša 3137 milijonov EUR;

22. ugotavlja, da Računsko sodišče v svojem zgoraj navedenem mnenju št. 9/2007, tako kot v prejšnjih mnenjih, obžaluje, da dejavnosti, s katerimi upravlja EIB, niso predmet postopka razrešnic, čeprav EIB uporablja sredstva ERS, ki pa jih prispevajo evropski davkoplačevalci in ne finančni trgi;

23. ne razume, zakaj vlade držav članic v notranjem sporazumu za deseti ERS za obdobje 2008–2013 niso upoštevale pripomb Računskega sodišča in Parlamenta ter so iz uradnega postopka razrešnic ponovno izključile dejavnosti, ki jih vodi EIB;

24. pozdravlja, da je EIB med postopkom razrešnic na neuradni ravni pripravljena izboljšati sodelovanje s Parlamentom; predlaga, da se za prihodnje postopke razrešnic povabi predstavnike EIB, naj Odboru za proračunski nadzor Parlamenta predložijo letno poročilo o izvajanju investicijskega sklada;

Roki

25. pozdravlja, da sta v Uredbi (ES) št. 215/2008 rok za predložitev letnega poročila Računskega sodišča organu, pristojnemu za podeljevanje razrešnic, in rok za sklep Parlamenta o razrešnicah usklajena z ustreznimi datumi v splošni Finančni uredbi;

Nadaljnja obravnava resolucije o razrešnici za leto 2005

26. pozdravlja jasen odgovor Komisije na vprašalnik poročevalca, da član Komisije, pristojen za razvojno sodelovanje, Louis Michel, nosi vso politično odgovornost za izvajanje ERS, za katerega je pristojna Komisija;

27. poziva Računsko sodišče, naj revidira upravljanje s sredstvi ERS, ki ga izvaja Komisija, še posebej razporeditev odgovornosti znotraj generalnega direktorata Komisije, ki je del skupine RELEX;

28. ugotavlja, da je Komisija v poročilu o finančnem poslovodenju navedla, da je bil njen cilj za leto 2006 obdržati skupne neporavnane obveznosti na 10300 milijonih EUR in da je bil ta cilj dosežen; ugotavlja, da je torej 25 % vseh dodeljeni sredstev ostalo neporabljenih; poziva Komisijo, naj še zmanjša neporavnane obveznosti, zlasti starejše in neizkoriščene;

29. čestita Komisiji za zmanjšanje ravni neporavnanih obveznosti, ki izhajajo iz obveznosti ERS pred letom 2001, za 49 % v letu 2006; zahteva redne novice o spremembah ravni običajnih in neobičajnih neporavnanih obveznosti; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU vsake tri mesece predloži povzetek izplačil sredstev;

30. ugotavlja, da bo glede na Sporazum iz Cotonouja proračunska podpora dodeljena le državi prejemnici, v kateri je upravljanje javnih izdatkov dovolj pregledno, odgovorno in učinkovito; ugotavlja, da ima Računsko sodišče nekatere dvome o "dinamični razlagi" Komisije glede teh meril; je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da se Komisija nagiba k temu, da se pri odločitvah o izplačilih zanaša na kazalnike, ki skušajo napovedati prihodnji napredek;

31. razume, da Komisija pri težkih razmerah, kot so v državah AKP, za svoje sklepe potrebuje določen manevrski prostor; pozdravlja pozitivni odziv Komisije na priporočilo Računskega sodišča, naj bolj izrecno izrazi parametre svoje "dinamične razlage";

32. ugotavlja, da je bilo v letu 2006 68 % proračunske pomoči ERS podeljene v obliki sektorske proračunske podpore, ki je bolj usmerjena kot splošna proračunska pomoč in zato vodi do nižjega tveganja; dvomi v "dinamično razlago" meril o upravičenosti za proračunsko pomoč, za katero je Računsko sodišče dejalo, da povečuje tveganje; meni, da je treba proračunsko pomoč namenjati le državam, ki že dosegajo najnižje standarde verodostojnega upravljanja javnih financ;

33. opominja, da kadar je zunanja pomoč dodeljena preko proračunske podpore, postanejo sredstva del nacionalnih proračunov držav prejemnic, kar pomeni da so pooblastila za kontrolo Komisije in Računskega sodišča omejena; ponovno poudarja, da je v teh primerih še posebej pomembno, da Komisija sodeluje z nacionalnimi organi v državah prejemnicah, ki izvajajo nadzorne naloge;

34. opominja, da sta Parlament in Računsko sodišče od Komisije večkrat zahtevala, naj izboljša svoje sodelovanje z nacionalnimi vrhovnimi revizijskimi institucijami v državah, ki prejemajo proračunsko podporo; je seznanjen z izjavo Računskega sodišča iz letnega poročila, da so se odnosi med Komisijo in vrhovnimi revizijskimi institucijami v državah prejemnicah v zadnjem času izboljšali; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za razvoj strukturnega pristopa v svojih odnosih z nacionalnimi revizijskimi institucijami;

35. pozdravlja pobudo Komisije za razvoj strukturiranega pristopa za podporo vrhovnih nacionalnih revizijskih institucij v državah, ki prejemajo proračunsko pomoč; vendar ugotavlja, da demokratična odgovornost na ravni partnerskih držav ne more biti dosežena, ne da bi okrepili tudi parlamentarne organe za proračunski nadzor, kot to priporoča posebno poročilo Računskega sodišča št. 2/2005 [14];

36. poziva Komisijo, naj izboljša preglednost in dostop do dokumentacije o ukrepih proračunske pomoči, zlasti z oblikovanjem sporazumov z vladami držav upravičenk, podobnih okvirnemu finančnemu in upravnemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in ZN (FAFA), ki določa okvir za upravljanje finančnih prispevkov, ki jih Komisija namenja ZN;

37. z zanimanjem ugotavlja, da je Komisija, zlasti Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) in EuropeAid, v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko v državah prejemnicah pripravila vrsto konferenc, da bi izboljšala praktično sodelovanje z nacionalnimi organi, ki so pristojni za pravilno uporabo javnih sredstev, kot so na primer inšpektorji in tožilci; ugotavlja, da je prva konferenca potekala v Rabatu maja leta 2007, sledila pa ji je konferenca v Brazzavillu novembra leta 2007 ter tretja konferenca v Cape Townu aprila 2008;

38. ugotavlja, da se je po prvih konferencah sodelovanje z nekaterimi nacionalnimi organi že izboljšalo na podlagi posebnih sporazumov o sodelovanju med njimi in Komisijo; poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotovi dodatne informacije o teh dejavnostih;

39. čestita Komisiji za njeno pobudo o izboljšanju poročanja o učinkih posegov razvojne politike na doseganje razvojnih ciljev tisočletja; je prepričan, da bo to zelo pripomoglo k izboljšanju odgovornosti na tem področju; z veseljem pričakuje podrobnosti o oceni pilotne faze, ki je bila uvedena leta 2007;

40. opozarja na merilo, ki ga je določila Komisija, da je treba 20 % geografskega financiranja iz instrumenta za razvojno sodelovanje razporediti na osnovno in srednješolsko izobraževanje ter osnovno zdravstvo; z veseljem pričakuje podrobnosti o izvajanju merila v letu 2007; zahteva, da se pri poročanju o ERS uporablja enako merilo;

41. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Komisija upoštevala zahtevo Parlamenta in v svojem poročilu o finančnem poslovodenju zagotovila več informacij o omejitvah sredstev in njihovem vplivu na izvajanje ERS; ugotavlja, da Komisija navaja, da je znotraj teh omejitev postavila dobro finančno poslovodenje in kakovost med svoje najpomembnejše prednostne naloge; vendar je zaskrbljen, ker Komisija še vedno poroča o velikemu številu prostih delovnih mest v nekaterih delegacijah in nizkih stopnjah zaposlenih v primerjavi s količino dela;

42. ugotavlja, da bo v skladu z Uredbo (ES) št. 215/2008 Svet na predlog Komisije leta 2010 izvedel pregled splošne uspešnosti desetega ERS; ugotavlja, da bodo v tem pregledu ocenjeni finančna uspešnost in kakovost delovanja, zlasti rezultati in vpliv, ter ukrepi glede napredka za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja; zahteva, naj se o izidih pregleda uspešnosti obvesti organ, ki je pristojen za podeljevanje razrešnice;

43. ugotavlja, da je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu ponovno navedlo svoje priporočilo, naj EuropeAid za svoje nadzorne dejavnosti razvije skladno celostno strategijo; ugotavlja, da je EuropeAid od januarja leta 2006 po sprejetju zgoraj omenjenega akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole januarja, ki pokriva vsa politična področja, razvijal strategijo, ki bi bila usklajena s splošnim pristopom Komisije, a bi hkrati upoštevala posebne metode upravljanja pri izvajanju zunanje pomoči;

44. pozdravlja dejstvo, da je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2006, tako kot v prejšnjih letnih poročilih, navedlo podrobnejša priporočila, kako naj Komisija izboljša svojo nadzorno strategijo; ugotavlja, da Računsko sodišče poudarja pozitiven odziv Komisije na njegova priporočila; poziva Računsko sodišče in Komisijo, naj s tem v zvezi še naprej tesno sodelujeta;

45. je seznanjen s kritikami, ki jih je glede projektov tehnične pomoči Komisije podalo Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 6/2007 [15]; nadalje ugotavlja, da bo Komisija ta vprašanja obravnavala pri svoji strategiji za dosego ciljev učinkovitosti pomoči EU za tehnično sodelovanje in enote za izvajanje projekta, ki naj bi bila končana do junija 2008; z veseljem pričakuje pravočasno oceno rezultatov izvajanja te strategije;

46. pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija sprejela za spodbujanje usklajevanja med donatorji na področju tehnične pomoči; poudarja pomen usklajenega pristopa, ne le na ravni EU, temveč tudi med vsemi donatorji, ter z veseljem pričakuje podrobnosti o napredku te pobude.

[1] UL C 260, 31.10.2007, str. 1.

[2] UL C 259, 31.10.2007, str. 1.

[3] UL C 260, 31.10.2007, str. 258.

[4] UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

[5] UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

[6] UL L 314, 30.11.2001, str. 1 in UL L 324, 7.12.2001, str. 1.

[7] UL L 109, 26.4.2007, str. 33.

[8] UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

[9] UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

[10] UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

[11] UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

[12] UL L 78, 19.3.2008, str. 1.

[13] UL C 23, 28.1.2008, str. 3.

[14] UL C 249, 7.10.2005, str. 1.

[15] UL C 312, 21.12.2007, str. 3.

--------------------------------------------------