SL    SL 
 
 
 EVROPSKA  
KOMISIJA   
Bruselj, 17.6.2015  
COM(2015) 297 final  
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU  
o izvajanju Uredbe (ES) št. 762/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 
2008 o predložitvi statističnih podatkov o ribogojstvu s strani držav članic in 
razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 788/96   
 
2 
 1. UVOD 
Evropski parlament in Svet sta 9. julija 2008 sprejela Uredbo (ES) št. 762/20081 o predložitvi 
statističnih podatkov o ribogojstvu s strani držav članic. Člen 11 določa: „Komisija do 31. 
decembra 2011 in nato vsaka tri leta Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno 
poročilo o statističnih podatkih, ki so bili zbrani v skladu  s to uredbo, zlasti o njihovi 
relevantnosti in kakovosti. S tem poročilom se izvede tudi analizo stroškovne učinkovitosti 
sistema, vzpostavljenega za zbiranje in obdelavo statističnih podatkov, ter navede najboljše 
prakse za zmanjšanje obremenitve držav č lanic in povečanje uporabnosti in kakovosti podatkov.“  
 
2. ZAJETJE IN VSEBINA  
Uredba določa predložitev podatkov s štirih področjih, in sicer za:  
(a) letno proizvodnjo (količino in vrednost enote) ribogojstva;  
(b) letni vnos (količino in vrednost enote) v ribogojstvo na podlagi ujetja;  
(c) letno proizvodnjo vališč in vzgajališč;  
(d) strukturo sektorja ribogojstva.  
Podatke je treba predložiti vsako leto, razen informacij o strukturi, ki se zahtevajo vsaka tri leta. 
Prvo leto, za katero se je zahteval prenos podatkov (referenčno leto), je bilo leto  2008, navedene 
podatke pa je bilo treba Eurostatu pa jih je bilo treba predložiti do 31.  decembra  2009. Uredba je 
državam članicam omogočila, da odložijo izvajanje ali da se jim odobri odstopanje od nekaterih 
ali vs eh zahtev. Sedmim državam članicam je bilo odobreno prehodno obdobje, v katerem so 
morale začeti izvajati Uredbo, pri čemer je morala Češka podatke prvič predložiti za referenčno 
leto 2009, Portugalska za leto  2010, Nemčija, Grčija, Avstrija, Poljska in Sl ovenija pa za 
leto 20112. Trem državam članicam (Avstriji, Češki in Luksemburgu) je bilo v zvezi s podatki 
odobreno odstopanje do referenčnega leta  2011, pri čemer jim informacij ni bilo treba predložiti 
(Luksemburg) ali pa so morale namesto izčrpnih potrj enih statističnih podatkov predložiti le 
oceno za nekatere kategorije podatkov3. Podatki o ribogojni proizvodnji iz Belgije (2010 –2012), 
z Danske (2011), iz Nemčije (2011, 2012), Estonije (2012), Litve (2010 –2012), Avstrije (2011, 
2012), Slovenije (2011, 2 012), s Finske (2011, 2012) in Islandije (2012) vsebujejo veliko zaupnih 
vrednosti. Države lahko podatke opredelijo za zaupne, če je mogoče razumno domnevati, da bi 
razkritje takih podatkov lahko omogočilo identifikacijo posameznih atributov subjekta. Zato  so v 
primerih, ko lahko ribogojni podatki, zbrani na nacionalni ravni, razkrijejo količino proizvodnje 
ali vrednost posameznih podjetij, ti podatki označeni kot zaupni in jih Evropska komisija ne sme 
objaviti.  
 
 
                                                 
1 Uredba  (ES) št.  762/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9.  julija  2008 o predložitvi statističnih 
podatkov o ribogojst vu s strani držav članic in razveljavitvi Uredbe Sveta  (ES) št.  788/96, UL  L 218, 
13.8.2008, str.  1–13. 
2 Sklep Komisije  2010/76/EU z dne 9.  februarja  2010 o odobritvi prehodnega obdobja za izvajanje 
Uredbe  (ES) št.  762/2008.  
3 Izvedbeni sklep Komisije  2011/626/EU z dne 22.  septembra  2011 o odobritvi odstopanja od izvajanja 
Uredbe  (ES) št.  762/2008.  
 
3 
 2.1 Zbiranje in viri podatkov  
V večini držav članic se podatki zbirajo s celovitim popisom registriranih proizvajalcev v 
ribogojstvu, pri čemer se uporabljajo letni vprašalniki, poslani po pošti, ali elektronski 
vprašalniki. Skoraj vse države so zahteve po zbiranju evropskih ribogojnih  podatkov vključile v 
nacionalno zakonodajo. Registracija dejavnosti ribogojne proizvodnje je obvezna v skladu z 
zakonodajo EU v zvezi z zdravjem živali4. Praviloma so stopnje neodzivnosti v državah članicah 
na splošno večinoma nizke, organi pa razmeroma p reprosto povprašajo pošiljatelje podatkov. 
Nekatere države članice navajajo, da uporabljajo upravne informacije iz industrijskih virov. V 
več državah poteka sodelovanje med uradi za veterinarstvo in oddelki za ribištvo pri navzkrižnem 
preverjanju podatkov iz registra in poslanih vprašalnikov.  
2.2 Sistemi zbiranja podatkov v državah članicah  
Naslednji oddelki držav izvirajo iz najnovejših letnih metodoloških poročil o statistiki ribogojstva 
(referenčna leta  2013 –2011), ki so jih države članice v skladu z Ure dbo (ES) št.  762/2008 poslale 
Evropski komisiji. V nobenem primeru ne izražajo mnenja Evropske komisije.  
Belgija  
Za zagotavljanje ribogojnih podatkov Eurostatu je pristojen belgijski statistični urad. Nacionalna 
zakonodaja statistike ribogojstva ne ureja. Vzorčna populacija zajema vse družbe, registrirane pri 
zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige. Velik del belgijske proizvodnje se uporablja za 
obnavljanje staleža ali športni ribolov in ni za prodajo, zato ni vključen v statistiko Eurostata. 
Belg ija lahko zaradi majhne količine proizvodnje predloži povzetek podatkov o oceni skupne 
proizvodnje.  
Bolgarija  
Bolgarska nacionalna agencija za ribištvo in ribogojstvo (NAFA) vodi nacionalni register 
ribogojnih prostorov in od podjetij zahteva, da zagotavlj ajo letne statistične podatke o proizvodnji 
in prodaji. Viri podatkov se med seboj redno navzkrižno preverjajo glede veljavnosti. Podatke 
preverjajo tudi inšpektorji NAFA med inšpekcijskimi obiski.  
Češka  
Ministrstvo za kmetijstvo zbira podatke za Uredbo  (ES) št.  762/2008 pri proizvajalcih v 
ribogojstvu in češki civilni organizaciji ribičev. Ministrstvo za kmetijstvo in češki statistični urad 
potrdita veljavnost podatkov in jih predložita Eurostatu. Ocene se ne izvedejo.   
 
 
                                                 
4 Direktiva Sveta  2006/88/ES z dne 24.  oktobra  2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov 
iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekater ih bolezni pri vodnih živalih (UL  L 328, 24.11.2006) in 
Odločba Komisije z dne 30.  aprila  2008 o izvajanju Direktive Sveta  2006/88/ES glede informacijske spletne 
strani za elektronski dostop do informacij o nosilcih dejavnosti ribogojne proizvodnje in poob laščenih 
predelovalnih obratih (UL  L 138, 28.5.2008, str.  12–20). 
 
4 
 Danska  
Za zbiranje podatkov in nji hovo predložitev Eurostatu je pristojna danska agencija za kmetijstvo 
in ribištvo na ministrstvu za prehrano, kmetijstvo in ribištvo. Podatki o proizvodnji „ob prvi 
prodaji“ se zberejo od vseh trgovskih objektov ribogojne proizvodnje. Industrija je zajeta v celoti 
in tehnike vzorčenja niso uporabljene. Medtem ko se je v preteklosti poročalo o približnih 
številkah prodanih mladih rib na podlagi žive teže, se od leta  2012 beležijo dejanske številke.  
 
Nemčija  
Podatki se predložijo zveznemu statističnemu uradu (Destatis) prek deželnih statističnih uradov, 
ki izvajajo celovit popis količine proizvodnje ob prvi prodaji za vsa registrirana podjetja v 
ribogojstvu. Proizvodna vrednost se ocenjuje na podlagi vzorca do največ 500  družb. Manjkajoči 
podatki o proizvodnih  vrednostih se ocenjujejo s tehtanimi povprečji skupin vrst 
(npr.  salmonoidi, ciprinidi).  
Estonija  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen statistični urad Estonije. 
Zbiranje podatkov poteka z raziskovanji v vseh podjetjih, kater ih glavna ali sekundarna dejavnost 
je vzreja rib za prodajo, obnavljanje staleža rib in ribolovni turizem. Raziskave zajemajo tržno 
proizvodnjo, vzrejo, prodajo ter vmesno proizvodnjo in porabo. Podatki se potrdijo in navzkrižno 
preverijo s podatki ministr stva za okolje o obnavljanju staleža rib. Estonija je naletela na posebno 
težavo dvojnega štetja proizvodnje, prodane med ribogojnicami.  
Irska  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen irski odbor za morsko ribištvo 
(Bord Iascaigh Mhara). Stopnje neodzivnosti so približno 20 -odstotne. Manjkajoči podatki se 
ocenijo na podlagi strokovnega mnenja in povprečnih podatkov za zadnjih pet let skupaj z 
dejanskimi regionalnimi trendi. Kadar se subjekti vztrajno ne odzivajo, se podatki pridobi jo 
posredno od drugih agencij. Od družb, ki poslujejo v več kot eni jurisdikciji, je težje pridobiti 
točne podatke, pri čemer so bili ugotovljeni tudi primeri dvojnega štetja.  
Grčija  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen grški statistični urad 
(ELSTAT). Podatki o proizvodnji ob prvi prodaji se zberejo s celovitim popisom. Zajetje 
celotnega sektorja zagotavljajo letne posodobitve poslovnega registra. Stopnja neodzivnosti se je 
s 3 % leta  2011 znižala na 1,6  % leta  2013. Manjkajoč e vrednosti so se pripisale.  
Španija  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen generalni poddirektorat za 
statistiko ministrstva za kmetijstvo, prehrano in okolje (MAGRAMA). Raziskovanje zajema vse 
dejavne ribogojne objekte v celov item popisu in ocenjuje se, da je raziskovanje zanesljivo. V 
 
5 
 Galiciji je opravljeno dodatno stratificirano vzorčenje proizvajalcev klapavic, pri čemer je raven 
zaupanja 95 -odstotna. Preverja se skladnost podatkov s podatki iz prejšnjih let. V preteklosti j e 
Španija ugotovila posebne težave z določanjem cen in točnih faktorjev za pretvorbo (število 
posameznih vrst na tono žive teže) za vnose divjega ulova v proizvodni cikel. Te težave je rešila 
leta 2012.  
Francija  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen direktorat za morsko ribištvo 
in ribogojstvo ministrstva za ekologijo, trajnostni razvoj in energetiko. Zbiranje podatkov 
vključuje celovito letno raziskavovanje po pošti. Od leta  2015 je predvideno spletno zbiranje 
podatkov. Manjkaj oči podatki se pripišejo tako, da se nadomestijo s podatki iz podobnih 
prostorov na istem geografskem območju. Potrjevanje podatkov vključuje iskanje osamelcev, 
notranje navzkrižno preverjanje podatkov in primerjave s prej poslanimi podatki.  
Hrvaška  
Direkt orat za ribištvo ministrstva za kmetijstvo za letno zbiranje ribogojnih podatkov uporablja 
ladijske dnevnike. Za morsko ribogojstvo je stopnja neodzivnosti med gojitelji lupinarjev zelo 
visoka, manjkajoče vrednosti za ta podsektor pa so ocenjene. Hrvaška n amerava vprašanja 
kakovosti podatkov za sektor sladkovodnega ribogojstva in sektor morskega ribogojstva reševati 
tako, da bo organizirala delavnice za ribogojce.  
Italija  
Za predložitev podatkov Eurostatu je pristojno ministrstvo za kmetijstvo (Ministero de lle 
Politiche Agricole Alimentari e Forestali). Podatki se zbirajo na regionalni ravni prek konzorcija 
zadrug za raziskovanje ribištva in ribogojstva (UNIMAR). Vsi ribogojni objekti, ki so znani 
regionalnemu koordinatorju, sestavljajo ciljno populacijo let nega popisa. Pogovori se izvedejo v 
objektih. Ocene se ne izvedejo.  
Ciper  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen oddelek za ribištvo in 
raziskave morja (DFMR) ministrstva za kmetijstvo, naravne vire in okolje. Podatki se zbirajo  
predvsem s statističnim popisom, ki ga dopolnjujejo inšpekcijski pregledi na kraju samem in 
pogovori z upravitelji ali lastniki ribogojnic. Dodatne informacije se pridobijo iz odobritev za 
naselitev ribnikov ali kanalov, iz podatkov o izvozu in podatkov o  uvozu hrane za ribe. Ugotovila 
so se nekatera neskladja v podatkih, poslanih različnim organizacijam, vendar bi se morala 
odpraviti od leta  2014 naprej.  
Latvija  
Ribogojne podatke zbira osrednja statistična služba (CSB). Za zagotavljanje skladnosti podatko v 
in poročanje Evropski komisiji je pristojen oddelek za ribištvo ministrstva za kmetijstvo. 
Vprašalnik zajema celotno industrijo, ocene pa se ne izvedejo.  
 
 
6 
 Litva  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen center za kmetijske podatk e in 
podeželske dejavnosti (AIRBC). Vse tržne ribogojne proizvodne enote svoje podatke sporočajo 
dvakrat na leto. Stopnja odzivnosti je 100 -odstotna.  
Luksemburg  
V Luksemburgu ni tržne proizvodnje rib. Edina ribogojnica je v lasti države in goji ribe le za 
namen izpusta v naravo.  
Madžarska  
Glavno odgovornost za ribogojne podatke ima ministrstvo za kmetijstvo. Končne statistične 
podatke Eurostatu predloži madžarski centralni statistični urad. Podatki se potrdijo tako, da se 
primerjajo z določenim najmanjšim i n največjim številom za vsako vrsto in starostni razred. 
Razmeroma majhna statistična populacija omogoča spremljanje morebitnih neujemanj po 
telefonu. Za določanje povprečnih prodajnih cen prve prodajne točke se načrtujejo izboljšave.  
Malta  
Za zbiranje pod atkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen nacionalni statistični urad. 
Majhno malteško industrijo sestavlja le šest ribogojnic, pet od katerih je specializiranih za pitanje 
tunov. Poslani podatki se natančno pregledajo in navzkrižno preverijo z i nformacijami o prodaji 
živih rib in mednarodni trgovini.  
Nizozemska  
Od referenčnega leta  2013 ribogojne podatke zbira nizozemski statistični urad (CBS) iz 
nizozemske organizacije ribogojcev (NeVeVi) in na dražbah klapavic. Vrednost ostrig se pridobi 
od min istrstva za gospodarske zadeve. Semena ostrig nimajo tržne cene, zato zanje okvirno oceno 
določi nizozemska organizacija proizvajalcev klapavic. Zaradi zahtev v zvezi z zaupnostjo je bila 
za dve podjetji predložena ocenjena vrednost proizvodnje klapavic. P odatke o strukturi 
ribogojnih objektov iz skupne proizvodnje z metodo na podlagi vrste in proizvodnje oceni 
NeVeVi.  
Avstrija  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen statistični urad Avstrije. 
Podatki se zbirajo prek letnega celovitega popisa podjetij. V treh letih od izvedbe prvega 
raziskovanja so se stopnje odzivnosti povišale z začetnih 90  % na 99  %. Ocene cene na enoto za 
ribe za prehrano ljudi se izvedejo v 5  %–15 % primerov, ko cene niso znane, ker podjetja 
neposredno pr odajajo predelane ribe.  
Poljska  
Inštitut za ribolov v celinskih vodah v mestu Olsztyn zbira podatke o ribogojni proizvodnji in jih 
predloži ministrstvu za kmetijstvo in razvoj podeželja, ki jih posreduje centralnemu statističnemu 
 
7 
 uradu. Vprašalnik o ribogo jstvu se razdeli prek spletnih mest, informacijskih kampanj in 
seznamov poštnih naslovov. Zajetje je po ocenah skoraj popolno. Na kakovost podatkov vplivajo 
opredelitve metod gojenja in proizvodnje iz Uredbe  (ES) št.  762/2008, ki se razlikujejo od 
poljske prakse.  
Portugalska  
Podatke Eurostatu predloži generalni direktorat za naravne vire, varnost in pomorske storitve 
(DGRM). Slednji zbira ribogojne podatke neposredno za somornico in morske vode ter prejema 
podatke o ribogojstvu v celinskih vodah od inštitut a za ohranjanje narave in gozdov (ICNF).  
Področje, vrsta in okolje enot ribogojne proizvodnje se pridobijo iz upravnega registra. Vse druge 
spremenljivke se zberejo prek letnega vprašalnika, poslanega po pošti, in po potrebi z osebnimi 
pogovori. Stopnja od zivnosti je visoka za ribogojnice rib kostnic, vendar so potrebne ocene za 
proizvodnjo školjk z morskega dna (brazdasta ladinka).  
Romunija  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojna nacionalna agencija za ribištvo 
in ribogojstvo (NAFA). Vse ribogojne enote so registrirane in imajo licenco. Podatki o količini in 
vrednostih proizvodnje se zbirajo mesečno.  
Slovenija  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu sta pristojna ministrstvo za kmetijstvo, 
gozdarstvo in prehrano ( MAFF) ter statistični urad Republike Slovenije (SURS). Vsi tržni 
ribogojci, vključno z ribiškimi organizacijami, ki na trgu ribogojstva in ribištva sodelujejo kot 
proizvajalci v ribogojstvu, letno izpolnijo spletne vprašalnike ali vprašalnike, poslane po p ošti. 
Podatki, ki jih ni mogoče pridobiti, se pripišejo na podlagi preteklih podatkov ali zmogljivosti 
objektov. V nekaterih primerih se faktorji za pretvorbo uporabijo za pretvorbo podatkov o ribah 
brez drobovja ali filejih v živo težo. Slovenija ugotavlj a, da imajo ribogojci težave z zanesljivim 
poročanjem o ikrah.  
Slovaška  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen statistični urad Slovaške. 
Zbiranje podatkov vključuje popis dejavnih certificiranih proizvajalcev v ribogojstvu, ki poteka 
po pošti. Popis je zajet v celoti, ocene pa se ne izvedejo. Zaradi pogostih sprememb je težko 
oceniti velikost objektov/metod.  
Finska  
Na Finskem je za statistiko o ribogojstvu odgovoren finski raziskovalni inštitut za lovstvo in 
ribištvo. Podatki se  zbirajo s statističnim vprašalnikom, ki se pošlje vsem proizvodnim enotam v 
registru o ribogojstvu. Leta  2012 in  2013 se je stopnja odzivnosti s približno 75  % v preteklih 
letih zvišala na 93  % in 90  %. Ocene preostalih proizvodnih enot se pridobijo s str atifikacijo 
rezultatov in uporabo koeficientov, značilnih za stratum. Del količine proizvodnje temelji na teži 
brez drobovja, ki se z uporabo fiksnih faktorjev za pretvorbo pretvori v živo težo. Vrednost 
proizvodnje rib za prehrano se izračuna na podlagi p ovprečnih proizvodnih cen.  
 
8 
 Švedska  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen nacionalni statistični urad v 
imenu sveta za kmetijstvo. Podatki se zbirajo prek letnega popisa, ki poteka po pošti. Stopnja 
neodzivnosti je nizka. Vse ma njkajoče vrednosti se pripišejo tako, da se uporabijo informacije iz 
preteklih let.  
Združeno kraljestvo  
Regionalne vlade ločeno zbirajo statistiko ribogojstva: center za okolje, ribištvo in ribogojstvo 
(CEFAS) v Angliji in Walesu, pomorska znanost Škotske (MSS) na Škotskem ter ministrstvo za 
kmetijstvo in regionalni razvoj (DARD) na Severnem Irskem. Podatke za Združeno kraljestvo 
združi CEFAS. Zagotavljanje podatkov je odvisno od sodelovanja industrije, ki se ocenjuje kot 
zelo dobro. Podatki o količini proi zvodnje se zbirajo s celovitim zajetjem v obliki letnega popisa 
vseh proizvajalcev. Podatki o cenah na enoto se ocenijo na podlagi različnih strokovnih mnenj. 
Tehtana povprečna cena na enoto se predloži (na podlagi skupne vrednosti), če se cene na enoto 
razlikujejo glede na državo in vrsto. Zbiranje podatkov za ulov v ribogojstvu še ni v celoti 
usklajeno z zahtevami Uredbe  (ES) št.  762/2008.  
 
Države EGP  
Islandija  
Islandski organ za prehrano in veterino od začetka leta  2015 zbira podatke o ribogojni 
proizvod nji, islandski statistični urad pa jih predloži Eurostatu. Podatki se zbirajo letno s spletnim 
vprašalnikom. Tehnike vzorčenja se ne uporabljajo. Islandija se sooča s posebnimi težavami 
glede podatkov o strukturi sektorja ribogojstva, ki niso bili na voljo  pred referenčnim letom  2013 
in so se zato za leto  2011 ocenili za nazaj na podlagi podatkov o skupni proizvodnji. Prav tako je 
v preteklih letih težavo pomenila stopnja neodzivnosti. Upa se, da bo to odpravljeno z novo 
zakonodajo in inšpekcijskimi pregled i ribogojnih objektov.  
Norveška  
Za zbiranje podatkov in njihovo predložitev Eurostatu je pristojen direktorat za ribištvo. Vsi tržni 
in raziskovalni proizvajalci v ribogojstvu morajo podatke predložiti s pisnim vprašalnikom. 
Manjkajoče proizvodne vrednosti  se pripišejo na podlagi cen iz preteklih let. Izpolnjevanje 
določb Uredbe  (ES) št.  762/2008 pomeni minimalno breme, saj norveški organi že zbirajo 
podatke za druge namene.  
 
2.3 Kakovost podatkov  
Večina pošiljateljev podatkov poroča o celovitem zajetju ind ustrije in dobri kakovosti podatkov. 
Nekaj držav ne poroča o podrobnostih glede kakovosti podatkov (npr.  Romunija, Latvija). 
Nekatere druge države poudarjajo posebne težave v zvezi s kakovostjo podatkov. Hrvaška navaja 
 
9 
 pomanjkljiv odziv za sektor lupinarje v. Portugalska poroča o nizki in nezanesljivi stopnji 
odzivnosti za proizvodnjo školjk z morskega dna. Tudi Irska in Islandija poročata o težavah v 
zvezi s pomanjkljivimi in občasno nekakovostnimi podatki. Irska ugotavlja, da je stopnja uspeha 
v smislu ods totka odgovorov in kakovosti podatkov, ki se predložijo ali ocenijo, odvisna od 
pripravljenosti industrije. Na splošno naj bi to držalo, čeprav ima veliko držav dobre odnose z 
industrijo. Španija in Združeno kraljestvo sta izrazila pomisleke v zvezi z vnos i v ribogojstvo na 
podlagi ujetja, za kar so na voljo le delni podatki. Vse države, ki so izrazile pomisleke o 
razpoložljivosti ali kakovosti nekaterih svojih podatkov, so si pripravljene stalno prizadevati za 
izboljšanje.  
Na splošno se na zbirni ravni zdi , da je skladnost podatkov med leti ribogojne proizvodnje za 
prehrano ljudi zelo dobra. Tudi na ravni vrst se splošna skladnost zdi dobra. Države redko 
prikažejo nenadne padce ali zvišanja v proizvodnji določene vrste. Očitni primeri slabih podatkov 
so red ki. Manjkajoči podatki, kar pomeni nepopolne časovne vrste, so dokaj pogosti. To se lahko 
delno pojasni s prehodnimi ureditvami, ki so veljale do leta  2011, in delno s poročanjem o 
rodovih ali skupinah vrst namesto o podrobnostih na ravni vrst. Očitno je, da bi bila v nekaterih 
primerih koristna revizija. Poleg tega se zdi, da proizvajalci v ribogojstvu v številnih državah 
izvajajo poskuse z novimi vrstami v zelo majhnih količinah. O uporabi teh podatkov se bo še 
razpravljalo.  
Podatki o proizvodnji iker za prehrano ljudi kažejo zelo dobro skladnost med leti na ravni vrst in 
držav. Nekatere časovne vrste so še vedno kratke zaradi odstopanj v obdobju  2008 –2010.  
Za podatke o vnosu v ribogojstvo na podlagi ujetja velja, da so slabše kakovosti. Podatki za 
skoraj vse vrste in v skoraj vseh državah precej nihajo. Kljub variacijam teh podatkov, ki se lahko 
delno pojasnijo z variacijami v številčnosti semen, pridobljenih iz divjine, velike razlike v letih 
najbrž niso v celoti upravičene. Številni podatki manjkajo in n ekatere časovne vrste so prekratke, 
da bi se opravila analiza skladnosti podatkov. Nadaljnje smernice in opredelitve podatkov, ki se 
pričakujejo v okviru te postavke, lahko prispevajo k izboljšanju kakovosti podatkov.  
Nepopolni in zelo spremenljivi podatki  so prav tako zelo značilni v vseh proizvodnih državah za 
število iker, ki se proizvedejo v vališčih, na ravni vrst. Kar zadeva mlade ribe, podatki zelo nihajo 
v zvezi z nekaterimi vrstami in državami, v zvezi z drugimi pa so nepopolni. Časovna vrsta za 
več držav je prekratka za nadaljnje analize.  
3. UPORABA PODATKOV (RAZŠIRJANJE PODATKOV ) 
Poročila držav članic so na voljo v Eurostatovi podatkovni zbirki na spletni povezavi 
http://ec.europa.eu/euros tat/data/database . Podatki so objavljeni tudi v Eurostatovih statističnih 
knjigah, pri čemer ima najnovejša izdaja naslov „Agriculture, forestry and fishery statistics, 2014 
edition“  (Statistični podatki za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo, izdaja za leto  2014) (ISBN 
978-92-79-43201 -9). Podatki, ki se zbirajo na podlagi Uredbe, so bistveni za informirano 
oblikovanje politik, ki temeljijo na dokazih, na n acionalni ravni in na ravni EU. Informacije o 
ravneh proizvodnje in gibanjih v ribogojstvu postajajo vedno pomembnejše na podlagi 
obnovljenih prizadevanj za razvoj vzdržnosti sektorja v okviru skupne ribiške politike. Količinski 
podatki so zlasti pomembni za pripravo večletnih nacionalnih načrtov za razvoj trajnostnega 
ribogojstva. Podatki, ki se objavijo na podlagi Uredbe, oblikovalcem politik, industriji in civilni 
 
10 
 družbi zagotavljajo sprejemljiv nabor referenčnih podatkov, ki prispevajo k razpravi o 
prihodnosti ribogojne proizvodnje.  
4. STROŠKOVNA UČINKOVITOST  
Stroškovna učinkovitost zbiranja ribogojnih podatkov v okviru Uredbe  (ES) št.  762/2008 se je 
ocenila na podlagi metodoloških poročil držav za leto  2013 s sklicevanjem na obdobje  2009 –
2013. Na vprašanja o stroškovni učinkovitosti je odgovorilo 27  držav. Kar  zadeva stroške 
proizvodnje v denarnem smislu, je šest držav poročalo o nizkih stroških, tri o srednje nizkih, 
dvanajst o srednjih, ena država o srednje visokih ter dve državi o visokih stroških. Velika večina 
držav nacionalne potrebe zajame v ribogojnih p odatkih, zbranih za Uredbo  (ES) št.  762/2008. 
Skupno je 20  držav preseglo 50 -odstotno zajetje, pri čemer je 15  držav preseglo 80  %, sedem 
držav pa je doseglo 95 –100 %. Sedem držav ni odgovorilo na vprašanje.  
Več držav je predlagalo spremembe za zmanjšanje bremena zaradi Uredbe  (ES) št.  762/2008, 
zlasti za izboljšanje sodelovanja z drugimi deležniki na zadevnem področju, da se standardizirajo 
zahteve glede pošiljanja podatkov, kar zadeva predvsem FAO in Uredbo  (ES) št.  199/2008 (v 
nadaljnjem besedilu: uredba  o okviru za zbiranje podatkov). Avstrija želi ločiti podrobnosti o 
metodah gojenja od podatkov o vrstah ter omejiti zbiranje podrobnih podatkov na glavne 
proizvodne enote, majhne enote pa bi poročale le o skupni proizvodnji.  
Na podlagi poročil držav se zdi, da približno polovica držav podatke zbira neposredno od 
objektov na ravni proizvodne enote, medtem ko pri preostalih državah upravitelji družb izpolnijo 
vprašalnike za vse svoje objekte. Zbiranje podatkov na ravni podjetja hkrati olajšuje zbiranje 
podatkov v skladu z uredbo o okviru za zbiranje podatkov5, čeprav so v skladu s poročili to storili 
le Bolgarija, Ciper, Finska, Litva in Španija. Zamisel o tem, da bi se obe uredbi zajeli z enim 
zbiranjem podatkov, bi bilo morda koristno nadalje obravnavati,  da bi se zmanjšalo splošno 
breme na ravni držav članic.  
5. ZAKLJUČKI  
Na podlagi analize podatkov, ki so bili zbrani v okviru Uredbe  (ES) št.  762/2008, se zdi, da je 
kakovost podatkov dokaj visoka za ribogojno proizvodnjo za prehrano ljudi (vključno z ikra mi) 
na skupni ravni in za glavne vrste, čeprav so časovne vrste za posamezne vrste v nekaterih 
državah nepopolne in bi bile revizije koristne. Podatki o vnosu v ribogojstvo na podlagi ujetja in 
proizvodnji iker v vališčih in vzgajališčih niso zelo kakovost ni. Boljša skladnost se kaže za 
številne mlade ribe, čeprav opredelitev mladih rib v Uredbi ni dovolj natančna.  
Številne države menijo, da je kakovost nacionalnih ribogojnih podatkov, predloženih Eurostatu, 
visoka. Druge pa kakovosti svojih podatkov ne oce njujejo izrecno, vendar ne navajajo nobenih 
pomanjkljivosti. Le nekatere priznavajo pomanjkljivosti, bodisi zaradi težav znotraj države bodisi 
zaradi nejasnosti v Uredbi. V redkih primerih pa se zdi, da Uredba odstopa od narave posla.  
V pripravo številčnih  podatkov o ribogojstvu je vključenega razmeroma malo ocenjevanja. 
Velika večina držav članic izvaja letni popis, pri čemer je tržna proizvodnja zajeta v celoti. 
                                                 
5 Uredba Sveta  (ES) št.  199/2008 z dne 25.  februarja  2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, 
upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno 
ribiško politiko, UL  L 60, 5.3.2008, str.  1–12. 
 
11 
 Stopnje neodzivnosti so na splošno nizke, razen v nekaterih posebnih primerih. Vendar se je 
potrdilo, da sta kakovost in celovitost podatkov zelo odvisni od pripravljenosti industrije.  
Kar zadeva stroškovno učinkovitost, so za referenčno leto  2013 le štiri države (Nemčija, Irska, 
Grčija in Poljska) trdile, da jim je bilo zaradi Uredbe  (ES) št.  762/2008 naloženo veliko breme v 
smislu časa, potrebnega za zbiranje, obdelavo in predložitev podatkov, dve državi (Danska in 
Nemčija) pa sta ocenili, da so stroški proizvodnje v denarnem smislu visoki. Nasprotno pa je 
sedem držav menilo, da je breme v smislu časa in stroškov majhno. Te ocene pa niso povezane s 
količino proizvodnje v državah članicah. Nacionalne potrebe je v znatni meri zajela velika večina 
držav, ki zbirajo ribogojne podatke v okviru Uredbe  (ES) št.  762/2008.  
6. PRIPOROČILA  
Evropska komisija s i prizadeva za stalne izboljšave kakovosti evropske statistike. Hkrati je 
zmanjšanje bremena držav članic bistveno načelo. Zato se lahko predvidi pregled Uredbe  (ES) 
št. 762/2008, ki bi temeljil na večletnih izkušnjah v zvezi z zbiranjem podatkov, ob upošt evanju 
potreb revidirane skupne ribiške politike po podatkih in usklajevanju večletnega programa glede 
okvira za zbiranje podatkov. Zlasti bi bilo treba poiskati rešitev v zvezi z veliko količino zaupnih 
podatkov, pri čemer bi se dovolila proizvodnja in up oraba usklajenih ribogojnih podatkov na 
evropski ravni. Izkoristile se bodo sinergije s koordinacijsko delovno skupino za statistiko 
ribištva glede standardnega vprašalnika o ribogojstvu.  
Na ravni držav članic se breme zaradi zbiranja ribogojnih podatkov z manjša s prehodom s pisnih 
(delno rešenih) vprašalnikov na spletne ter delno avtomatizacijo procesa potrjevanja. Bolgarija je 
uspešno uvedla nove oblike zbiranja podatkov, ki zajemajo tako zahteve glede statističnih 
podatkov iz Uredbe  (ES) št.  762/2008 kot  tudi zahteve glede socialno -ekonomskih ribogojnih 
podatkov iz Uredbe (ES) št. 199/2008.