[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 21.10.2010

COM(2010) 589 konč.

POROČILO KOMISIJE

LETNO POROČILO O KOHEZIJSKEM SKLADU (2009) SEC(2010) 1231 final

KAZALO

1. Finančno izvajanje za obdobje 2000–2006 v letu 2009 in zaključek projektov 3

2. Gospodarsko okolje in pogojenost pomoči 8

3. Revizije in finančni popravki 8

4. Nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice 11

5. Vrednotenje 12

6. Informiranje in obveščanje javnosti 13

V Uredbi (ES) št. 1084/2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1164/94 se ne zahteva predložitev letnega poročila o Kohezijskem skladu.

To poročilo je zato predloženo v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1164/1994 in zajema izvajanje projektov Kohezijskega sklada, sprejetih za obdobje 2000–2006, ter projektov nekdanjega instrumenta strukturne politike v predpristopnem obdobju (ISPA) v državah članicah upravičenkah, vključno z Bolgarijo in Romunijo, v letu 2009.

V tem poročilu so zato zajete dejavnosti Kohezijskega sklada v trinajstih državah članicah upravičenkah konec leta 2006, tj. Grčiji, Španiji, na Portugalskem, Cipru, Češkem, v Estoniji, na Madžarskem, v Latviji, Litvi, na Malti, Poljskem, Slovaškem in v Sloveniji, ter projektov nekdanjega instrumenta ISPA, sprejetih v obdobju 2000–2006 v Bolgariji in Romuniji. Omeniti je treba, da zaradi gospodarske rasti Irska od 1. januarja 2004 ni več upravičena do sredstev iz sklada, vendar je treba projekte Kohezijskega sklada zaključiti.

Podrobnosti o izvajanju projektov, sprejetih za obdobje 2000–2006, po posameznih državah članicah v letu 2009 so prikazane v Prilogi k temu poročilu.

1. Finančno izvajanje za obdobje 2000–2006 v letu 2009 in zaključek projektov

Izplačila v letu 2009 za projekte, sprejete za obdobje 2000–2006

Ker so bile vse obveznosti za projekte Kohezijskega sklada, financirane v programskem obdobju 2000–2006, plačane do 31. decembra 2006, so bili razpoložljivi finančni viri Kohezijskega sklada v letu 2009 omejeni na odobritve plačil.

Začetni proračun v letu 2009 je za projekte Kohezijskega sklada iz obdobja 2000–2006 znašal 3,892 milijona EUR. Vendar je bil končni proračun zmanjšan na 2,777 milijona EUR. Zmanjšanje je utemeljeno z znatno boljšim izvrševanjem v letu 2008, saj so plačila presegla izglasovani proračun za skoraj 30 %. Za pokritje vzeli med razpoložljivimi viri in zahtevki za plačilo v letu 2008 so se opravile prerazporeditve iz proračunske vrstice, povezane s programi Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2013. To je povzročil poznejši začetek obdobja 2007–2013 in zato so leta 2008 države članice sklenile, da zamudo uravnotežijo z izvajanjem projektov iz obdobja 2000–2006.

V letu 2009 se je trend obrnil in neporavnane odobritve plačil za obdobje 2000–2006 so se prenesle v programe Kohezijskega sklada in ESRR za obdobje 2007–2013, kar je omogočilo 100 % izvršitev plačil za programe Kohezijskega sklada in projekte, financirane v obeh programskih obdobjih. Razpoložljiva odobrena sredstva v znesku 2,777 milijona EUR so bila v celoti izvršena do konca leta 2009, kar je pomeni, da je bilo v letu 2009 skoraj 300 milijonov EUR več plačil kot v letu 2008 (2,489 milijonov EUR).

Razpoložljiva odobrena sredstva po proračunskih vrsticah nekdanjega ISPA so bila stoodstotno izkoriščena.

Konec leta 2009 je bila povprečna absorpcijska stopnja (plačila v primerjavi z obveznostmi) vseh takratnih držav upravičenk za Kohezijski sklad in projekte nekdanjega ISPA 75,8 %. Nizka absorpcija za Bolgarijo konec leta 2008 (39,8 %) se je znatno izboljšala med letom 2009, ko je dosegla 56,5 %. Pri drugih državah članicah je bila ta med 65,8 % (Poljska in Romunija) in 92,8 % (Irska).

Preglednica 1: Izvršitev plačil Kohezijskega sklada in nekdanjega ISPA v letu 2009 (v EUR)

Nekdanji ISPA | 400 000 000 | +128 969 059 | 528 969 059 | 528 969 059 | – |

Grčija | 3 565 195 978 | 2 715 334 857 | 76,2 % | 849 861 122 | 23,8 % |

Španija | 12 915 179 288 | 10 519 496 170 | 81,5 % | 2 395 683 119 | 18,5 % |

Irska | 625 755 407 | 580 710 223 | 92,8 % | 45 045 184 | 7,2 % |

Portugalska | 3 497 201 489 | 2 741 059 557 | 78,4 % | 756 141 931 | 21,6 % |

EU-4 SKPAJ | 20 603 332 162 | 16 556 600 807 | 80,4 % | 4 046 731 356 | 19,6 % |

Ciper | 54 014 695 | 40 029 810 | 74,1 % | 13 984 885 | 25,9 % |

Češka | 1 226 581 086 | 975 579 344 | 79,5 % | 251 001 742 | 20,5 % |

Estonija | 425 431 731 | 330 768 303 | 77,7 % | 94 663 429 | 22,3 % |

Madžarska | 1 481 998 333 | 1 028 122 934 | 69,4 % | 453 875 399 | 30,6 % |

Latvija | 713 987 456 | 541 309 058 | 75,8 % | 172 553 278 | 24,2 % |

Litva | 825 354 775 | 661 411 795 | 80,1 % | 163 942 980 | 19,9 % |

Malta | 21 966 289 | 17 532 611 | 79,8 % | 4 433 678 | 20,2 % |

Poljska | 5 634 539 614 | 3 708 555 930 | 65,8 % | 1 925 983 684 | 34,2 % |

Slovaška | 766 117 246 | 586 031 109 | 76,5 % | 180 086 137 | 23,5 % |

Slovenija | 254 197 825 | 202 417 662 | 79,6 % | 51 780 164 | 20,4 % |

EU-10 SKPAJ | 11 404 063 930 | 8 091 758 556 | 71,0 % | 3 312 305 376 | 29,0 % |

Bolgarija | 876 947 183 | 495 486 300 | 56,5 % | 381 460 884 | 43,5 % |

Romunija | 2 037 250 711 | 1 340 892 809 | 65,8 % | 696 357 902 | 34,2 % |

EU-2 SKPAJ | 2 914 197 894 | 1 836 379 109 | 63,0 % | 1 077 818 786 | 37,0 % |

SKUPAJ | 34 921 593 986 | 26 484 738 472 | 75,8 % | 8 436 855 518 | 24,2 % |

Zaključek projektov iz obdobja 2000–2006

Konec leta 2009 je bilo zaključenih skupaj 299 projektov Kohezijskega sklada (vključno s projekti nekdanjega ISPA) za obdobje 2000–2006. Število nezaključenih projektov pa se je zmanjšalo z 976 ob koncu leta 2008 na 893 ob koncu leta 2009. V preglednici 4 so informacije o projektih, zaključenih do konca leta 2009 (po državah članicah).

Preglednica 4: Število projektov Kohezijskega sklada (vključno z nekdanjim ISPA), zaključenih do konca leta 2009

Država članica | Skupno število projektov KS | Projekti, zaključeni ob koncu leta 2009 | Število nezaključenih projektov ob koncu leta 2009 |

Število projektov | Skupaj izplačano v EUR |

Češka | 58 | 19 | 350 331 885 | 39 |

Estonija | 37 | 20 | 106 548 425 | 17 |

Grčija | 124 | 49 | 1 150 632 586 | 75 |

Španija | 407 | 110 | 2 969 559 629 | 297 |

Irska | 10 | 4 | 357 368 796 | 6 |

Ciper | 2 | 0 | 0 | 2 |

Latvija | 46 | 10 | 44 331 604 | 36 |

Litva | 51 | 13 | 159 495 999 | 38 |

Madžarska | 47 | 11 | 26 071 037 | 36 |

Malta | 3 | 0 | 0 | 3 |

Poljska | 130 | 6 | 68 915 348 | 124 |

Portugalska | 109 | 32 | 810 129 887 | 77 |

Slovenija | 28 | 10 | 72 460 238 | 18 |

Slovaška | 39 | 9 | 60 041 606 | 30 |

EU-14 | 1 091 | 293 | 6 175 887 040 | 798 |

Bolgarija | 38 | 3 | 27 044 270 | 35 |

Romunija | 63 | 3 | 2 191 214 | 60 |

EU-2 | 101 | 6 | 29 235 484 | 95 |

Skupaj | 1 192 | 299 | 6 205 122 524 | 893 |

2. GOSPODARSKO OKOLJE IN POGOJENOST POMOčI

Člen 6 Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94, ki ureja Kohezijski sklad za projekte, odobrene pred koncem leta 2006, povezuje pogoje proračunske politike z izplačili Sklada. V Uredbi je določeno, da „Sklad v državi članici ne bo financiral novih projektov ali, v primeru pomembnih projektov, novih faz, če bo Svet na priporočilo Komisije s kvalificirano večino ugotovil, da zadevna država članica […] ni izvedla [svojega programa stabilnosti ali konvergenčnega programa] tako, da bi se izognila čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju“.

Konec leta 2009 je bilo enajst držav članic, upravičenih do podpore iz Kohezijskega sklada (Grčija, Španija, Portugalska, Češka, Madžarska, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija), vključenih v postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, po katerem se lahko po navedeni uredbi pod nekaterimi pogoji začasno ustavijo prenosi sredstev iz Sklada. V letu 2009 je bilo v treh primerih (Grčija, Španija in Madžarska) ocenjeno, ali so bili sprejeti učinkoviti ukrepi v skladu s priporočili Sveta na podlagi člena 104(7) PES. Svet je ugotovil, da sta Španija in Madžarska sprejeli učinkovite ukrepe, in sprejel nova priporočila po členu 126(7) PDEU. Samo v primeru Grčije je Svet v skladu s členom 126(8) PDEU ugotovil, da grški organi niso sprejeli učinkovitih ukrepov v skladu s priporočili Sveta za odpravo čezmernega primanjkljaja, vendar ni priporočil odločitve plačil iz Kohezijskega sklada.

3. Revizije in finančni popravki

Leta 2009 so se revizijske službe za obdobje 2000–2006 osredotočale na pripravo za zaključek, in sicer z misijami za pregled dela nacionalnih organov za zaključevanje projektov, in na praktično zaključevanje projektov kohezijskega sklada za obdobje 2000–2006 z analizo izjav o zaključku.

Revizije za programsko obdobje 1994–1999 – EU-4 (Grčija, Irska, Portugalska, Španija)

Zaključna preiskava Kohezijskega sklada za obdobje 1994–1999 je zajela 10 % projektov Kohezijskega sklada, kar pomeni 20 % sofinanciranih odhodkov v tem obdobju. Terensko delo je bilo končano leta 2003, glavne ugotovljene pomanjkljivosti pa so bile nezadostna preverjanja vodenja, kar je povzročilo neupravičene odhodke in kršitve pravil o javnem naročanju. Nadaljnje spremljanje in finančni popravki, ki so posledica zaključne preiskave, so bili opravljeni do konca leta 2009, razen v enem primeru (Španija), ki bodo dokončani pomladi leta 2010.

Revizije za programsko obdobje 2000–2006 – EU-16 (EU-10 + EU-4 + EU 2)

Za države članice skupine EU-14 je Generalni direktorat za regionalno politiko leta 2009 opravil tri revizije (Španija, Portugalska, in Grčija) za pregled organov za zaključevanje projektov, da bi preveril pripravljenost držav članic na zaključek programa ter odkril in zmanjšal s tem povezana tveganja. Poleg tega je bilo opravljenih šest drugih revizij v Bolgariji, na Češkem, v Grčiji in na Madžarskem, dve pa sta bili izvedeni v Romuniji.

Revizijske službe GD za regionalno politiko so preverile izjave o zaključku, ki so jih ob zaključku projektov Kohezijskega sklada za obdobje 2000–2006 predložile države članice.

Ostale revizije, opravljene za Kohezijski sklad, so vključevale pregled letnih poročil o nadzoru v skladu s členom 12 Uredbe št. 1386/2002 in pregled poročil o reviziji nacionalnih sistemov, ki so bila predložena Komisiji. Do konca leta 2009 je bila analizirana večina poročil, državam članicam so bili poslani odgovori z opažanji, po potrebi pa so se zahtevale dodatne informacije.

Letni dvostranski koordinacijski sestanki med Komisijo in nacionalnimi revizijskimi organi so namenjeni izmenjavi informacij o revizijah ter obravnavi napredka pri vzorčnih pregledih in nadaljnjih ukrepih v zvezi z ugotovitvami revizij. Sestanki o revizijskem delu iz leta 2008 so bili opravljeni spomladi in poleti leta 2009. Letni dvostranski koordinacijski sestanki o revizijskem delu iz leta 2009 so bili spomladi in poleti leta 2010.

Učinek nadzora

Odločitve o začasni ustavitvi izplačil Kohezijskega sklada in finančni popravki v letu 2009

Generalni direktorat za regionalno politiko je leta 2008 pri opravljanju svojih nadzornih nalog uvedel politiko za zagotavljanje hitrejšega sprejemanja odločitev o začasni ustavitvi plačil in finančnih popravkih, takoj ko se odkrijejo resne sistemske pomanjkljivosti. Strožji pristop se je nadaljeval tudi v letu 2009.

Skupni znesek finančnih popravkov za Kohezijski sklad v letu 2009 je znašal okoli 86 milijonov EUR, v letu 2008 pa je bil ta okoli 92,7 milijona EUR (za obdobji 1994–1999 in 2000–2006). Tako se je znesek skupnih kumulativnih finančnih popravkov za Kohezijski sklad za obdobje 2000–2009 povečal na 233 milijonov EUR za obdobje 2000–2006 in na 273 milijonov EUR za obdobje 1994–1999. V letu 2009 ni bila sprejeta nobena odločitev o začasni ustavitvi izplačil za projekte Kohezijskega sklada.

Ob koncu leta 2009 so potekali postopki za začasno ustavitev izplačil in finančne popravke za 99 projektov Kohezijskega sklada (2000–2006), vrednih skupaj okoli 149 milijonov EUR.

Preglednica 5: Finančni popravki za Kohezijski sklad leta 2009 po obdobjih in državah (v EUR)[1]

Država članica | Kohezijski sklad | SKUPAJ |

Obdobje | Obdobje |

2000-2006 | 1994-1999 |

Bolgarija | 2 413 615 | – | 2 413 615 |

Ciper | – | – | – |

Češka | 113 008 | – | 113 008 |

Estonija | – | – | – |

Grčija | 2 452 289 | – | 2 452 289 |

Španija | 21 592 738 | 4 771 861 | 26 364 599 |

Madžarska | 40 497 367 | – | 40 497 367 |

Irska | – | – | – |

Latvija | – | – | – |

Litva | 649 156 | – | 649 156 |

Malta | – | – | – |

Poljska | – | – | – |

Portugalska | 205 714 | 4 987 861 | 5 193 575 |

Romunija | 8 067 402 | – | 8 067 402 |

Slovenija | – | – | – |

Slovaška | – | – | – |

SKUPAJ | 75 991 289 | 9 759 722 | 85 751 011 |

Sistemi za upravljanje in nadzor

Leta 2009 je bilo v letno poročilo o dejavnostih generalnega direktorata vključeno mnenje brez pridržka glede delovanja sistemov Kohezijskega sklada za upravljanje in nadzor (2000–2006) v šestih državah članicah (Ciper, Estonija, Grčija, Malta, Portugalska in Slovenija).

Za devet držav članic je bilo izdano mnenje s pridržkom o zmernem učinku zaradi bistvenih pomanjkljivosti, ki vplivajo na ključne elemente sistemov (Bolgarija – prometni sektor, Češka, Madžarska, Latvija, Litva, Poljska, Romunija, Slovaška in Španija).

Za en sam sektor Kohezijskega sklada v eni državi članici (Bolgarija – okolje) je bil izrečen pridržek v letnem poročilu Generalnega direktorata za leto 2009, in sicer zaradi kršitev pravil o javnem naročanju. V letu 2010 poteka odpravljanje ugotovljenih težav v sodelovanju z nacionalnimi organi.

4. Nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice

V skladu z Uredbo (ES) št. 1831/94 so leta 2009 države članice Komisiji poročale o skupaj 109 primerih nepravilnosti, ki so se nanašale na skupaj 67 304 951 EUR za projekte, ki jih sofinancira EU. Od tega zneska je bilo povrnjenih 56 673 503 EUR, preostanek pa je še treba izterjati. Največ primerov so prijavile Portugalska, Španija in Poljska (27, 20 oziroma 19). Portugalska je prijavila 39 % zadevnega zneska. Treba je opozoriti, da je bila Madžarska po zadevnih zneskih na drugem mestu s štirimi prijavami. Poleg tega je Bolgarija v istem obdobju v skladu z Uredbo (ES) št. 1828/2006[2], ki se uporablja za programsko obdobje 2007–2013, Komisiji poročala o 17 primerih nepravilnosti, ki so se nanašale na skupaj 3,6 milijona EUR za projekte, ki jih sofinancira EU.

Število prijav se je znatno zmanjšalo v primerjavi s predhodnih letom, vendar je zadevni znesek ostal na enaki ravni. Najpomembnejši vrsti prijavljenih nepravilnosti so neupravičeni izdatki in kršitve pravil o javnem naročanju. Ti dve vrsti zajemata skoraj 75 % vseh prijavljenih primerov.

Preglednica 6: Nepravilnosti, ki so jih države članice sporočile v letu 2009 (v EUR)

Država članica | Število nepravilnosti | Zneski | Še neizterjani zneski |

Bolgarija | 17 | 3 578 740 | 3 578 740 |

Ciper | 0 | 0 | 0 |

Češka | 3 | 1 924 920 | 0 |

Estonija | 0 | 0 | 0 |

Grčija | 14 | 4 780 520 | 1 684 211 |

Španija | 20 | 4 351 765 | 3 622 443 |

Madžarska | 4 | 18 449 851 | 40 387 |

Irska | 0 | 0 | 0 |

Latvija | 0 | 0 | 0 |

Litva | 2 | 4 491 703 | 0 |

Malta | 1 | 39 133 | 39 133 |

Poljska | 19 | 2 275 178 | 49 542 |

Portugalska | 27 | 24 575 760 | 1 332 009 |

Romunija | 0 | 0 | 0 |

Slovenija | 1 | 2 552 398 | 0 |

Slovaška | 1 | 284 983 | 284 983 |

SKUPAJ | 109 | 67 304 951 | 10 631 448 |

5. VREDNOTENJE

Komisija in države članice opravijo oceno in vrednotenje vseh sofinanciranih projektov. Projekte, ki se financirajo iz Sklada, potrdi Komisija v dogovoru z državami članicami upravičenkami.

Komisija izvede naknadno vrednotenje Kohezijskega sklada. Zadnje vrednotenje je bilo objavljeno leta 2005, zajelo pa je vzorec 200 projektov, izvedenih v obdobju 1993–2002. Novo naknadno vrednotenje se je začelo v letu 2009, namenjeno pa bo pregledu vseh projektov Kohezijskega sklada in projektov nekdanjega ISPA, opravljenih v obdobju 2000–2006. V okviru treh medsebojno povezanih „delovnih paketov“ bo vrednotenje namenjeno ocenjevanju prispevka Kohezijskega sklada in ISPA k razvoju prometnega sistema EU ter izvajanju zakonodaje EU na okoljskem področju in učinka ISPA kot priprave za programe strukturnih skladov in Kohezijskega sklada. Poleg tega bo opravljena še naknadna analiza stroškov in koristi za vzorec projektov s področja prometa in okolja, ki bo namenjena ugotavljanju izboljšav za prihodnja programska obdobja.

6. Informiranje in obveščanje javnosti

Kot je navedeno v letnem poročilu za leto 2007, od 1. januarja 2007 vprašanja v zvezi s Kohezijskim skladom obravnava Koordinacijski odbor za sklade (COCOF v skladu z Uredbo (ES) št. 1083/2006).

Več vprašanj, ki so v skupnem interesu za Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad, je bilo predstavljenih ali obravnavanih na sestankih Koordinacijskega odbora za sklade v letu 2009. Na primer:

- Uredba Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1828/2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj;

- Sklep Komisije o spremembi Sklepa glede financiranja programa za uporabo operativne in neoperativne tehnične pomoči na pobudo Evropske komisije ali v njenem imenu v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (KS) za leto 2009;

- Sklep Komisije o financiranju programa za uporabo operativne in upravne tehnične pomoči na pobudo Evropske komisije ali v njenem imenu v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (KS) za leto 2010.

Pri ukrepih za informiranje in obveščanje javnosti se je Komisija leta 2009 osredotočala na dvoje. Prvič, zagotoviti je bilo treba objavo seznama upravičencev skladov EU, ki jih upravlja Komisija v partnerstvu z državami članicami v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006. Drugič, Generalni direktorat za regionalno politiko je objavil podrobnosti o večjih projektih za obdobji 2000–2006 in 2007–2013, in sicer vključno s tistimi projekti, ki se financirajo iz Kohezijskega sklada. Več informacij o številnih projektih je na voljo prek zbirke podatkov na spletni strani INFOREGIO. V zbirki podatkov je navedenih več kot 300 projektov (med njimi so tudi večji projekti in drugi projekti, ki se financirajo po programih za obdobje 2007–2013).

[1] Vključuje popravke, ki so jih opravile države članice po dogovoru v skladu z ustreznim postopkom ali zaradi izvajanja akcijskih načrtov in uradnih odločitev Komisije. Vključuje popravke, opravljene na podlagi revizijskega dela Komisije, in tudi popravke, opravljene med izvajanjem ali zaključevanjem projektov.

[2] UL L 371, 27.12.2006, str. 1, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 846/2009, UL L 250, 23.9.2009.