Povečanje odobritev plačil za instrument za nujno pomoč za financiranje strategije za cepiva proti COVID-19 in za učinek naložbene pobude v odziv na koronavirus plus

Spremembe splošnega izkaza prihodkov in oddelka III so na voljo na portalu EUR-Lex ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm ).

–Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (…), in zlasti člena 44 Uredbe,

–Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 314 PDEU v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba Euratom) in zlasti členom 106a Pogodbe Euratom,

4. Financiranje

5. Zbirna razpredelnica po razdelkih večletnega finančnega okvira

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Uvod

Namen predloga spremembe proračuna (PSP) št. 8 za leto 2020 je zagotoviti 6,2 milijarde EUR v odobritvah plačil, da se vključijo (i) dodatne potrebe po odobritvah plačil za instrument za nujno pomoč za financiranje strategije za cepiva proti COVID-19 ter (ii) dodatne potrebe po plačilih za kohezijo po sprejetju naložbene pobude v odziv na koronavirus plus (CRII+).

2.Povečanje odobritev plačil za instrument za nujno pomoč

Ko je bil aprila 2020 v okviru krize zaradi COVID-19 aktiviran instrument za nujno pomoč, je bila na podlagi začetne ocene potreb, ki jo je pripravila Komisija v sodelovanju z državami članicami, predvidena vrsta najrazličnejših potencialnih podpornih ukrepov. Nujna pomoč naj bi se uporabila tam, kjer bi bilo to najbolj potrebno in bi prineslo jasno dodano vrednost EU. Glede na veliko število možnih ukrepov je bilo prvotno predvideno, da naj bi bila od 2,7 milijarde EUR v obveznostih, ki jih je odobril proračunski organ, v letu 2020 potrebna le približno polovica plačil, tj. 1,38 milijarde EUR, preostanek pa v prihodnjih letih.

Med krizo je Komisija sprejela več sklepov o uporabi sredstev nujne pomoči v podporo vrsti ukrepov, kot so: pomoč pri prevozu osnovnega blaga, zdravniških ekip in pacientov, obolelih za COVID-19 (sveženj za mobilnost); javno naročanje osnovnih proizvodov, povezanih z zdravjem; podpora za povečanje zmogljivosti testiranja; omogočanje več zdravljenj pacientov, obolelih za COVID-19; podpora interoperabilnosti digitalnih aplikacij za sledenje stikov in distribucija robotov za dezinfekcijo za bolnišnice.

Med pandemijo in kakor je poudarjeno v sporočilu Komisije o strategiji za cepiva, je postalo jasno, da se bo trajna rešitev za to krizo najverjetneje našla z razvojem in uporabo učinkovitega in varnega cepiva proti virusu. Zato je iskanje učinkovitega cepiva postalo prednostna naloga, pri čemer je Komisija z vsemi državami članicami sklenila sporazum, da se bo v imenu vseh držav članic pogajala s proizvajalci cepiv in z njimi sklenila vnaprejšnje tržne zaveze. Instrument za nujno pomoč v teh vnaprejšnjih tržnih zavezah zagotavlja potrebno vnaprejšnje financiranje za zmanjšanje tveganj v zvezi z osnovnimi naložbami, da bi se povečala hitrost in obseg proizvodnje uspešnih cepiv. V zameno države članice pridobijo pravico, da v določenem časovnem okviru in po določeni ceni kupijo določeno število odmerkov cepiva. Komisija je avgusta 2020 že sklenila eno vnaprejšnjo tržno zavezo s proizvajalcem cepiv, trenutno pa je v zaključni fazi pogajanj z več drugimi proizvajalci.

Vnaprejšnja tržna zaveza spodbuja proizvajalce cepiva, da proizvodne zmogljivosti razvijejo precej hitreje kot pri običajnem razvoju cepiva, za kar potrebujejo vnaprejšnja denarna sredstva za zmanjšanje tveganj v zvezi z njihovimi naložbami, kar pomeni zgodnja vnaprejšnja plačila Komisije, ki se izvedejo zelo kmalu po prevzemu obveznosti (pogosto v nekaj dnevih po podpisu pogodbe).

Zato trenutne odobritve plačil v okviru instrumenta za nujno pomoč ne zadostujejo za kritje pogodbenih obveznosti, ki jih namerava Komisija kratkoročno sprejeti s proizvajalci cepiv. Da bi lahko Evropska unija zagotovila dostop do portfelja kandidatov za cepivo in tako čim bolj povečala možnosti za čimprejšnje učinkovito in varno cepivo, je zato bistvenega pomena, da se čim prej dajo na voljo dodatna plačila. Glede na navedeno se predlaga, da se v letu 2020 v okviru instrumenta za nujno pomoč dajo na voljo zadostne odobritve plačil za kritje (a) vseh ustreznih obveznosti, ki jih bo Komisija prevzela v dogovoru s proizvajalci cepiv v imenu držav članic, in (b) drugih tekočih ukrepov. Potrebe po plačilih v prihodnjih letih se bodo ustrezno zmanjšale.

Glede na povečanje v višini 140 milijonov EUR, ki ga je proračunski organ že odobril julija 2020, znaša znesek dodatnih odobritev plačil, potrebnih v letu 2020, 1 090 milijonov EUR, s čimer skupna plačila za instrument za nujno pomoč znašajo 2 610 milijonov EUR. Preostalih 90 milijonov EUR bo izplačanih v letu 2021 za obveznosti, ki niso povezane s strategijo za cepiva.

Prav tako se predlaga prerazporeditev v višini 53,75 milijona EUR v obveznostih in plačilih iz vrstice odhodkov za upravno podporo v operativno vrstico instrumenta. Skupni znesek odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v podporni vrstici instrumenta za nujno pomoč se bo tako zmanjšal na 250 000 EUR.

v EUR Proračunska vrstica Naziv Odobritve za prevzem obveznosti Odobritve plačil Oddelek III − Komisija 18 01 04 05 Odhodki za podporo nujni pomoči v Uniji –53 750 000 –53 750 000 18 07 01 Nujna pomoč v Uniji 53 750 000 1 143 750 000 Skupaj 0 1 090 000 000

3. Povečanje odobritev plačil, povezanih s CRII+

Komisija je marca in aprila 2020 predlagala dva svežnja ukrepov: naložbeno pobudo v odziv na koronavirus (CRII) in naložbeno pobudo v odziv na koronavirus plus (CRII+), ki sta ju Evropski parlament in Svet hitro sprejela.

Države članice v celoti izkoriščajo prožnost in likvidnost, ki ju zagotavljajo kohezijska sredstva, da bi pomagale najbolj prizadetim: zdravstvenim delavcem in bolnišnicam, malim in srednjim podjetjem ter delavcem. Izvajanje pobude je v teku in države članice še naprej sprejemajo ukrepe v skladu s spreminjajočimi se potrebami. Medtem ko se standardna kohezijska podpora osredotoča na dolgoročne naložbe za regionalno konvergenco, sta svežnja CRII in CRII+ zagotovila odziv na izredne razmere, kjer je bilo to najbolj potrebno.

Na podlagi naložbene pobude v odziv na koronavirus (CRII), sprejete 30. marca 2020, so bila za programe v okviru kohezijske politike sproščena likvidnostna sredstva za naložbe v višini približno 8 milijard EUR. Da bi Komisija zagotovila, da bo za obravnavanje posledic izbruha COVID-19 za gospodarstva in družbe držav članic v letu 2020 mogoče mobilizirati vso podporo iz sredstev kohezijske politike, ki še niso dodeljena, je predlagala še pobudo CRII+, ki sta jo Evropski parlament in Svet prav tako sprejela. Ta pobuda državam članicam začasno omogoča, da zaprosijo za 100-odstotno sofinanciranje EU za programe, ki jih podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad, za obračunsko leto, ki se začne 1. julija 2020 in konča 30. junija 2021, ter večje možnosti prerazporejanja sredstev med skladi in kategorijami regij. Države članice so od 24. avgusta 2020 za 100-odstotno stopnjo sofinanciranja EU zaprosile za 107 programov, ki zajemajo skoraj polovico sredstev kohezijske politike.

Komisija je izvedla poglobljeno analizo napovedi, ki so jih države članice predložile do konca julija 2020 na ravni vsakega programa, in meni, da je potrebno povečanje v višini 5,1 milijarde EUR v odobritvah plačil, da se pokrijejo vsi pričakovani zahtevki za plačila, ki jih je treba plačati v letu 2020.