[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.12.2009

COM(2009)689 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU IN ODBORU REGIJ

Naknadno vrednotenje dogodka Evropske prestolnice kulture za leti 2007 (Luxembourg in Sibiu) in 2008 (Liverpool in Stavanger)

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU IN ODBORU REGIJ

Naknadno vrednotenje dogodka Evropske prestolnice kulture za leti 2007 (Luxembourg in Sibiu) in 2008 (Liverpool in Stavanger)

(Besedilo velja za EGP)

UVOD

To poročilo je predloženo na podlagi člena 12 Sklepa št. 1622/2006/ES[1] z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019, v skladu s katerim „[Komisija] vsako leto […] zagotovi zunanje in neodvisno vrednotenje rezultatov dogodka Evropske prestolnice kulture iz prejšnjega leta v skladu s cilji in merili aktivnosti, določenimi v tem sklepu. Komisija predloži poročilo o navedenem vrednotenju Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij do konca leta, ki sledi dogodku Evropska prestolnica kulture.“

Vrednotenje za leti 2007 in 2008 je bilo združeno; od leta 2009 pa se bodo vrednotenja izvajala vsako leto.

V tem poročilu je predstavljeno mnenje Komisije o najpomembnejših sklepih in priporočilih zunanjega vrednotenja Evropske prestolnice kulture za leti 2007 in 2008, ki je na voljo na:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm .

Z zunanjim vrednotenjem so bile prvič posamično ovrednotene štiri evropske prestolnice kulture (v nadaljnjem besedilu: EPK): Luxembourg (LU) in Sibiu (RO) za leto 2007 ter Liverpool (UK) in Stavanger (NO) za leto 2008. Nato so se primerjale ugotovitve in sprejeli sklepi za vse štiri prestolnice. Ugotovitve temeljijo na podatkih, ki so jih predložile štiri EPK, povratnih informacijah zainteresiranih strani ter evropski politični in strokovni literaturi.

Ozadje aktivnosti

Aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture

Prvotna zamisel „Evropskega mesta kulture“ je bila javnosti predstavljena na medvladni ravni leta 1985[2] in pozneje dopolnjena z „Evropskim kulturnim mesecem“[3]. Na podlagi teh dejavnosti so bile s Sklepom 1419/1999/ES vzpostavljene aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2005 do 2019[4] (v nadaljnjem besedilu: aktivnosti). Države članice so bile razvrščene v kronološki vrstni red upravičenk za priredbo vsakoletnega dogodka. Brez vnaprej določenega kronološkega vrstnega reda so se lahko prijavile tudi evropske države, ki niso države članice.

Sklep št. 1419/1999/ES je bil pozneje nadomeščen s Sklepom št. 1622/2006/ES[5], s katerim so bili izpopolnjeni cilji aktivnosti, spremenjen je bil postopek imenovanja in spremljanja za naziv od leta 2013 ter opuščena možnost prijave mest iz držav nečlanic za naziv. Z njim so bili uvedeni dvostopenjsko nacionalno tekmovanje po evropskih merilih in sestanki za spremljanje po imenovanju, medtem ko so se države članice na podlagi prejšnjega sklepa lahko same odločile, kateri postopek bodo sprejele za izbiro mest, in tudi ni bilo poznejšega spremljanja.

Predlagana mesta za leti 2007 in 2008 so prijavo, vključno s kulturnim programom za navedeni leti, oddala Evropskemu izbirnemu svetu, in ta je Komisiji priporočil njihovo imenovanje. Komisija je nato izdala priporočilo Svetu ministrov, ta pa je uradno imenoval EPK. Na podlagi časovnega okvira izvajanja (priprave za EPK se začnejo šest let pred dejanskim letom naziva) se za EPK v letih 2007, 2008 in 2009 na podlagi Sklepa iz leta 2006 uporablja Sklep iz leta 1999, za dogodke v letih 2010–2012 pa so predvidene prehodne določbe.

Finančna podpora EU je zagotovljena s programom EU Kultura. Program za obdobje 2007–2013 daje vsaki EPK na razpolago največ 1,5 milijona EUR na leto[6]. Finančna podpora v letih 2007 in 2008 je bila dodeljena v obliki subvencije za sofinanciranje posebnih projektov, ki so bili del kulturnih programov EPK.

Evropske prestolnice kulture v letih 2007 in 2008

Posledično so se za evropske prestolnice kulture za leti 2007 in 2008 uporabljali izbirni postopki, določeni v Sklepu iz leta 1999. Luksemburg in Združeno kraljestvo sta lahko dogodek EPK gostila leta 2007 oziroma 2008. Luksemburg je za naziv predlagal mesto Luxembourg in njegovo širše območje (v nadaljnjem besedilu: Grande Région (GR)), Združeno kraljestvo pa je po nacionalnem tekmovanju predlagalo Liverpool. Poleg tega je Romunija (ki leta 2004 še ni bila država članica) za leto 2007 predlagala Sibiu, Norveška pa za leto 2008 Stavanger. Izbirni postopek je potekal v letih 2003 in 2004. Evropski izbirni svet je izdal poročilo, v katerem je za naziv za leto 2007 priporočil Luxembourg in Sibiu, za leto 2008 pa Liverpool in Stavanger, pri čemer je podal priporočila za boljše doseganje predlaganih ciljev. Svet ministrov je leta 2004 na priporočilo Komisije prijavljenim mestom uradno podelil naziv.

Zunanje vrednotenje

Pogoji vrednotenja

Komisija je za izvedbo zunanjega vrednotenja[7] dogodkov EPK v letih 2007 in 2008 pooblastila družbo Ecotec Research and Consulting. Cilj vrednotenja je bil oceniti ustreznost, uspešnost, učinkovitost in trajnost navedenih štirih EPK glede na cilje aktivnosti in tiste cilje, ki so jih EPK same določile v prijavah in med izvajanjem. Zunanjemu vrednotenju so bila priložena poročila za vsako EPK, vsebovalo pa je tudi sklepe in priporočila za izboljšanje izvajanja aktivnosti. Glede na to, da se vsaki EPK naziv podeli samo za eno leto, so sklepi in priporočila v zvezi z mesti podani v obliki „pridobljenih spoznanj“ za pomoč prihodnjim EPK pri njihovem izvajanju.

Metodologija

Navedene štiri EPK so bile ovrednotene posamično, pri čemer so bila delno uporabljena vrednotenja, ki so jih naročile same EPK. Podatki so se zbirali na dveh ravneh: majhna količina podatkov na ravni EU, bolj izčrpni podatki pa so bili pridobljeni od samih EPK. Ključni viri so bili med drugim: evropska politična in strokovna literatura; izvirniki prijav EPK; študije in poročila, ki so jih naročile EPK; programi dogodkov; promocijsko gradivo in spletne strani; kvantitativni podatki, ki so jih EPK predložile o dejavnostih, učinkih in rezultatih; intervjuji z vodstvenimi ekipami vsake EPK; telefonska anketa ključnih zainteresiranih strani v vsaki EPK; in obiski vsakega mesta. Pri primerjalnem pregledu in metavrednotenju so bili upoštevani sklepi, sprejeti glede vseh štirih EPK, primerjali in kontrastirali so se pristopi, preverjena pa je bila tudi kakovost raziskave. Bolj splošni sklepi glede aktivnosti EPK so bili sprejeti na podlagi dokazov in ugotovitev o vseh štirih EPK.

Ugotovitve ocenjevalca

Ustreznost aktivnosti

Pri vrednotenju se je upoštevalo, da je bilo izvajanje aktivnosti pomembno za člen 151 Pogodbe ES: aktivnosti so bile večinoma namenjene uresničevanju ciljev „razvijanje kulturnih dejavnosti“ in „spodbujanje evropske razsežnosti kulture in evropske razsežnosti s pomočjo kulture“. Poleg tega se na podlagi ugotovitev vrednotenja zdi, da so mesta, ki imajo naziv EPK, z leti sprejela tretji obsežni cilj, ki so ga ocenjevalci opredelili kot „s pomočjo kulture do družbenega in gospodarskega razvoja“, čeprav ta cilj ni izrecno naveden v členu 151 Pogodbe.

Izrecno sklicevanje na razvoj kulture in turizma ter na potrebo po aktiviranju velikih delov prebivalstva je prva vsebovala preambula Sklepa iz leta 1999. Ti sklicevanji sta bili pozneje okrepljeni z vključitvijo izrecnih meril v zvezi s „spodbujanjem sodelovanja državljanov“ in „dolgoročnim razvojem“ v Sklep iz leta 2006. Številne EPK so šle še dlje pri navajanju izrecnih družbenih in gospodarskih ciljev ali ciljev, povezanih s turizmom. Uvedba takih ciljev v aktivnosti EPK oblikuje in odseva širša gibanja v kulturni politiki.

Vendar vedno večji pomen teh ciljev spremlja razprava o ravnotežju med tem, ali je treba kulturo podpirati zaradi njej lastne vrednosti ali kot sredstvo za dosego oprijemljive in izračunljive donosnosti naložb.

Ustreznost EPK za leti 2007 in 2008

Pri vrednotenju so se upoštevale motivacija mest, da se prijavijo za EPK, ter ustreznost njihovih ciljev glede na cilje aktivnosti in člena 151. Vse štiri EPK so bile izjemno ustrezne za dosego vsaj enega od treh posebnih ciljev „razvijanja kulturnih dejavnosti“, „spodbujanja evropske razsežnosti kulture in evropske razsežnosti s pomočjo kulture“ ter „s pomočjo kulture do družbenega in gospodarskega razvoja“ ter so pokazale določeno mero ustreznosti za dosego vseh navedenih ciljev.

Medtem ko so bile vse štiri EPK ustrezne za dosego cilja „razvijanja kulturnih dejavnosti“, je bilo to najbolj očitno pri mestu Stavanger; pri drugih treh EPK se je to videlo skozi druge splošne cilje, to so oblikovanje čezmejnega območja (GR Luxembourg), izboljšanje mednarodne prepoznavnosti mesta (Sibiu) ter obnova in vključitev mest (Liverpool).

Vse štiri EPK so bile ustrezne za dosego cilja „spodbujanja evropske razsežnosti kulture in evropske razsežnosti s pomočjo kulture“, predvsem s svojimi cilji pospeševanja sodelovanja s kulturnimi izvajalci, umetniki in mesti iz drugih držav članic.

Vse štiri EPK so bile ustrezne tudi za dosego ciljev „s pomočjo kulture do gospodarskega razvoja“, predvsem z uporabo EPK za izboljšanje ugleda mesta (GR v primeru Luxembourga), in „s pomočjo kulture do družbenega razvoja“ z izboljšanjem dostopa do kulture.

Uspešnost pri upravljanju

Upoštevala se je uspešnost pri upravljanju EPK, vključno z njihovimi organizacijskimi modeli, postopki za izbiro in izvajanjem kulturnih dejavnosti in dogodkov, komunikacijo in promocijo ter postopki za zbiranje sredstev.

Vse štiri EPK so imele težave pri vzpostavitvi uspešne ureditve upravljanja, predvsem v razvojni fazi. Te težave so bile povezane zlasti z izzivom vzpostavitve organizacijske strukture in oblikovanja ekipe z ustreznimi spretnostmi in znanji za izvajanje kulturnega programa. V vseh primerih je bil za to potreben širši nabor spretnosti in znanj in zato prestrukturiranje ekipe, ki je pripravila uspešno prijavo, četudi bi v njej ostala večina ključnih posameznikov.

Pomembna vprašanja so bila: potreba po uravnoteženju umetniških in političnih interesov ter zagotovitvi, da obstoječe zainteresirane strani vsak nov mehanizem izvajanja sprejmejo kot sodelujočega partnerja, in pravilno razmerje med obstoječim in napotenim osebjem ter novimi talenti. Kot je priznala večina zainteresiranih strani, so vse EPK nazadnje vzpostavile uspešno strukturo upravljanja.

Izkušnje iz let 2007 in 2008 kažejo, da je po navadi priporočljiva nova in neodvisna struktura, ki je skrbno prilagojena, da odseva politično in kulturno ozadje mesta in splošneje celo države. Naslednja pomembna ugotovitev iz let 2007 in 2008 pa je v pomenu vrednotenj, ki jih naročijo EPK.

Uspešnost mehanizmov EPK na ravni EU

Najbolj se je upoštevala uspešnost izbirnih in finančnih postopkov ter postopkov za spremljanje Evropske komisije. Medtem ko so bile navedene štiri EPK zelo zadovoljne z načinom delovanja evropskega izbirnega sveta, pa je prezgodaj za dejanske sklepe o uspešnosti, učinkovitosti in nepristranskosti tega postopka, saj je moral izbirni svet v njihovem primeru samo predložiti mnenje o absolutnih prednostih vsake ponudbe, ne pa o njenih prednostih v primerjavi s konkurenčnimi kandidaturami, saj teh ni bilo.

Sklep iz leta 1999 ni vseboval faze spremljanja. Kljub temu pri treh od štirih mest prevladuje mnenje, da bi bila taka funkcija koristna. Dejansko bi to lahko pomagalo opozoriti na morebitne težave in bi omogočilo zgodnejšo odpravo pomanjkljivosti.

Vse štiri EPK so pozdravile Komisijino spodbujanje mreženja preteklih, sedanjih in prihodnjih EPK.

Merila za 1,5 milijona EUR sredstev EU za vsako EPK so bila jasna, upravni postopki pa so bili podobni postopkom drugih programov EU. Vse EPK so prejele sredstva iz programa EU Kultura za posebne projekte. Sredstva EU so pokrila zelo skromen delež skupnih odhodkov za kulturni program vseh EPK. Glede na skromen znesek, zagotovljen iz proračuna EU, pa ima imenovanje EPK zelo velik učinek finančnega vzvoda.

Za aktivnosti EPK morajo mesta, ki kandidirajo, izpolniti velike zahteve in znatno vložiti v kulturne programe ter na splošno v mesta sama, vendar pa so aktivnosti zelo odmevne v medijih in javnosti. Vprašanje je, ali bi lahko s katerim koli drugim mehanizmom politike s primerljivimi finančnimi sredstvi EU in prizadevanji dosegli enak učinek. Vendar je treba videti, ali se bodo „donosi“ v prihodnjih letih začeli zmanjševati in ali bo treba sprejeti alternativne mehanizme politike, pa čeprav na podlagi številnih zamisli, ki so osnova za dosedanje aktivnosti EPK in izkušnje.

Učinkovitost pri razvijanju kulturnih dejavnosti

Pri vrednotenju sta se upoštevala učinkovitost vseh EPK pri izvajanju njihovih kulturnih programov in njihov vpliv na dolgoročni kulturni razvoj mesta. Na vseh območjih EPK se je izvajal obsežnejši kulturni program od programa, ki bi se izvajal, če mesto ne bi bilo imenovano za EPK. V najrazličnejših kulturnih zvrsteh so se začeli izvajati številni resnično inovativni projekti in nove naloge. Na splošno si je kulturne dejavnosti ogledalo precej več obiskovalcev kot v letih pred EPK, in razpoložljivi podatki kažejo njihovo veliko zadovoljstvo.

Kulturno dogajanje v vseh navedenih mestih je zdaj živahnejše ter doma in v tujini bolj priznano kot prej. Medtem ko so v vseh kulturnih programih nastopili številni uveljavljeni mednarodni in nacionalni umetniki, pa se je v vseh primerih podprlo tudi precej lokalnih kulturnih izvajalcev. Ena najpomembnejših koristi za take izvajalce, o kateri so poročali iz vseh štirih EPK, je poleg večje prepoznavnosti in navezav novih stikov večja strokovnost in sposobnost izvajanja. V številnih primerih je samo dejstvo, da so izvajalci tesneje sodelovali s kulturnimi ustanovami in organi, omogočilo zagotovitev večje podpore, kot bi jo dobili sicer. Manjše organizacije so na primer poleg večjih javnih sredstev po navadi dobile še praktično pomoč, ki jim je omogočila sklepanje pogodb in učinkovitejše potegovanje za subvencije.

Skupno so bile vse EPK in zato tudi aktivnosti na splošno zelo uspešne pri doseganju svojih ciljev, povezanih z razvijanjem kulturnih dejavnosti v letu, za katero jim je bil podeljen naziv. Vsak sestavni del kulturnih programov seveda ni bil popolnoma uspešen, nekatere zainteresirane strani so bile razočarane (na primer nekatere kulturne ustanove, ki jim EPK ni pripisovala velikega pomena); nekateri lokalni umetniki so menili, da se je mednarodnim umetnikom namenjalo preveč pozornosti, poleg tega pa tudi ni bilo mogoče izpolniti pričakovanj nekaterih lokalnih kulturnih izvajalcev glede finančne in druge podpore. Vendar so aktivnosti omogočile izvedbo štirih obsežnih kulturnih programov, ki vsebujejo številne zanimive in inovativne projekte.

Učinkovitost pri spodbujanju evropske razsežnosti kulture in evropske razsežnosti s pomočjo kulture

Sklep iz leta 1999 ne vsebuje izrecne opredelitve „evropske razsežnosti“, merila za „evropsko razsežnost“, kot so določena v Sklepu iz leta 2006, pa omogočajo veliko prilagodljivost pri razlagi. Morda so si ravno zato lahko EPK v letih 2007 in 2008 evropsko razsežnost aktivnosti EPK razlagale zelo različno. Zato se je to različno razumevanje upoštevalo pri vrednotenju učinkovitosti EPK pri spodbujanju evropske razsežnosti. Medtem ko so vse štiri EPK učinkovito izvajale različne dejavnosti evropske razsežnosti, pa sta bili narava te razsežnosti in stopnja učinkovitosti različni:

- prepoznavnost, ki so jo dobile z nazivom, je vsem štirim pomagala znatno okrepiti turizem, čeprav je bil to pomemben cilj za samo za dve od njih;

- vse so bile učinkovite pri sodelovanju, koprodukcijah in izmenjavah, čeprav je bila ta dejavnost obsežna samo v GR Luxembourg; v drugih EPK je bilo sodelovanje v primerjavi z glavnim kulturnim programom postranskega pomena in je v glavnem potekalo samo z drugimi nosilci naziva;

- podobno so bile vse učinkovite pri vzpostavljanju nadnacionalnih partnerstev z drugimi mesti ali območji, vendar je bila ta dejavnost obsežna samo v GR Luxembourg;

- tri EPK so uspešno izpolnile svoj cilj pritegnitve umetnikov evropskega pomena;

- v drugih (GR Luxembourg) je bil to manj pomemben cilj, čeprav so pritegnile številne evropske umetnike;

- dejavnosti, ki se nanašajo na „evropsko zgodovino, identiteto in kulturno dediščino, ki jih mesto že ima“, so se obsežno izvajale samo v GR Luxembourg in Sibiuju, pri tem pa sta bili obe mesti sorazmerno učinkoviti;

- vse EPK so se le malo posvetile razvoju evropskih tem in vprašanj.

Učinkovitost pri doseganju gospodarskih in turističnih učinkov ter učinkov pri razvoju mest

Na podlagi vrednotenja je bilo ugotovljeno, da so bile vse štiri EPK učinkovite pri doseganju učinkov, povezanih z gospodarskimi in turističnimi cilji ter cilji razvoja mest; turizem se je povečal v vseh štirih primerih, podatki pa dokazujejo vpliv na lokalno gospodarstvo; vse štiri EPK so neposredno financirale kulturno infrastrukturo in naložbe v razvoj mest ali pa so jim dale večji zagon. Vendar ni jasno, ali je zmožnost stalnega spodbujanja obnove mest v okviru EPK omejena. V prihodnosti se bodo zato morda pojavila prizadevanja za oživitev izključno kulturnih ciljev iz zgodnjih let EPK ali pa bo treba zasnovo znova preučiti.

Učinkovitost pri podpiranju družbenega razvoja s pomočjo kulture

Pri vrednotenju se je upoštevala učinkovitost EPK v zvezi z družbeno razsežnostjo aktivnosti. Obstajajo dokazi, da so vse EPK učinkovito izvajale dejavnosti, namenjene dosegi družbenih ciljev, zlasti izboljšanju dostopa do kulture in sodelovanju pri prostovoljstvu (predvsem v Sibiuju in Liverpoolu). Obstajajo tudi dokazi, da sta se povečala obiskanost kulturnih dogodkov in sodelovanje pri kulturnih dejavnostih, tudi pri ciljnih skupinah (v primeru Luxembourga). Poleg tega so bili razviti številni novi načini za vključitev takih skupin, na primer z ustvarjanjem novih prizorišč, organizacijo kulturnih dogodkov v različnih soseskah in snovanjem občinskih umetniških projektov. Vendar je bilo bistvo družbene razsežnosti EPK v letih 2007 in 2008 predvsem izboljšanje dostopa do kulture, ne pa kulturno ali družbeno vključevanje kot tako.

Trajnost

Nazadnje sta se pri vrednotenju upoštevala trajnost dejavnosti EPK ter njihov vpliv na kulturno upravljanje in dolgoročni razvoj njihovih mest. Medtem ko se je stopnja kulturne dejavnosti po koncu leta, za katero je bil podeljen naziv, znižala, pa se je za vse štiri EPK izkazalo, da se številne dejavnosti, ki so se začele v letu EPK, nadaljujejo, v nekaterih primerih pa so državni organi za to zagotovili tekoče financiranje. Tudi organizacija številnih festivalov, ki so bili prvič organizirani v letu, za katero je bil podeljen naziv, se je nadaljevala še v prihodnjih letih. Poleg tega številne kulturne ustanove in neodvisni izvajalci izvajajo več dejavnosti kot pred letom, v katerem je bilo mesto EPK, čeprav so bile v zvezi s tem nekatere priložnosti izgubljene.

Izkušnje iz let 2007 in 2008 kažejo, da se namenske izvajalske agencije ob koncu leta, za katero je bil podeljen naziv, ukinejo in je izguba nekaterih nabranih izkušenj neizogibna. Vendar je jasno, da so EPK v svojih mestih sprožile pomembne spremembe v upravljanju kulture. Ne samo, da se ohrani veliko izkušenj (s številnimi posamezniki, ki pri kulturnem upravljanju mesta sodelujejo tudi še po tem, ko se vrnejo k prejšnjemu delodajalcu, npr. občinam, ali se zaposlijo na novih delovnih mestih, npr. v kulturnih ustanovah), EPK je uvedla tudi nove načine dela ter nova partnerstva in strategije. EPK je v številnih primerih utrla pot novi vrsti odnosov med lokalnimi občinami in kulturnimi izvajalci ter kulturi zagotovila višje mesto na dnevnem redu lokalne politične razprave. Na splošno so EPK doživele pomembne spremembe v načinu izvajanja kulturnih dejavnosti, ki so prinesle nove priložnosti za dejavnosti, ki se bodo verjetno ohranile v prihodnosti.

Trenutno je prezgodaj za vrednotenje trajnosti gospodarskih in turističnih učinkov. Medtem ko sta se turizem in mednarodna prepoznavnost EPK za leti 2007 in 2008 v letu, za katero jim je bil podeljen naziv, povečala, obstaja nevarnost, da teh koristi v sedanjih gospodarskih razmerah ne bo mogoče ohraniti, čeprav je seveda mogoče, da bo nosilce nazivov obiskalo več turistov, kot bi jih, če ne bi bili imenovani za EPK, in bodo lažje izkoristili priložnosti v prihodnosti, ko si bo svetovno gospodarstvo opomoglo.

Glavna priporočila zunanjega ocenjevalca in opombe Komisije

Komisija se strinja s splošnim bistvom priporočil ocenjevalca, vendar meni, da se nekatere stvari podvajajo in bo zato nekoliko spremenila spodnja priporočila, pri čemer bo njihovo bistvo ohranila.

Uspešnost pri upravljanju

Komisija bi morala priporočiti vsem EPK, da naročijo oceno učinka svojih kulturnih programov in s tem povezanih dejavnosti.

Uspešnost mehanizmov EPK na ravni EU

Pri prihodnjih vrednotenjih naj se upošteva:

- uspešnost, učinkovitost in nepristranskost postopkov izbire in spremljanja, uvedenih s Sklepom iz leta 2006;

- stalna vrednost „blagovne znamke“ EPK, kot jo vidijo nosilci naziva in širši svet (mediji, organi s kulturnega področja in javnost); če se zdi, da se vrednost blagovne znamke zmanjšuje, naj Komisija razišče alternativne pristope in primerja njihove primerljive prednosti s prednostmi EPK.

Učinkovitost pri doseganju gospodarskih in turističnih učinkov ter učinkov pri razvoju mest in pri podpiranju družbenega razvoja s pomočjo kulture

Evropska komisija naj s pomočjo prihodnjih razprav ugotovi, do kolikšne mere se zasnova EPK (in kultura na splošno) lahko (še naprej) uporablja za spodbujanje in bi jo bilo treba uporabljati za spodbujanje:

- obnove mest in gospodarskega razvoja ali bi se bilo treba vrniti k pristopu, na podlagi katerega je kultura bolj sama sebi namen;

- resnične družbene obnove mest in doseganja vseh državljanov, ne pa samo večjih kulturnih možnosti za sedanje občinstvo;

- ali ohranitve prilagodljivosti mest za vzpostavitev lastnega ravnotežja.

Sklepi Komisije

Komisija se pridružuje splošni oceni ocenjevalca in sprejema njegova priporočila iz zgornjega oddelka. Zaveda se, da je prednost vsake EPK v njeni različnosti in kulturni edinstvenosti ter bo mestom zagotovila dovolj svobode pri izvajanju ciljev aktivnosti (priporočilo 1).

Komisija opaža, da večina EPK že ima sheme vrednotenja za ves svoj kulturni program ali njegove dele, in bo priporočila izvedbo splošnih vrednotenj na lokalni ravni (priporočilo 2). Komisija je za spodbujanje širjenja dobrih praks podprla politično skupino, v kateri se obsežen model vrednotenja, ki ga je razvila EPK za leto 2008, Liverpool, še naprej prilagaja potrebam prihodnjih EPK.[8] Komisija bo tudi podrobneje preučila, kako EPK uporabljajo in bi lahko uporabljale strukturne sklade.[9] Komisija z veseljem ugotavlja, da so novi postopki izbire, spremljanja in financiranja, določeni s Sklepom iz leta 2006, že korak v smeri ukrepanja, ki se priporoča v ugotovitvah vrednotenja. Zagotovila bo, da bodo te nove ureditve pravočasno ustrezno ovrednotene.[10] Komisija se dobro zaveda pomena „blagovne znamke“ EPK: v navodilih za mesta, ki kandidirajo za EPK,[11] svetuje glede njene uporabe ter bo še naprej spremljala njeno uporabo in vrednost.

Komisija bo spodbujala izmenjavo dobrih praks in poudarjala izkušnje EPK kot „laboratorijev“ za razvoj mest s pomočjo kulture. Komisija je glede neizogibnega navzkrižja med pomembno uporabo kulture za družbene in gospodarske namene ter njej lastno vrednostjo za evropskega državljana prepričana, da so uspešne EPK dober primer združitve umetniške kakovosti in družbenogospodarskega razvoja (priporočilo 3).

[1] UL L 304, 3.11.2006.

[2] Naziv „Evropska prestolnica kulture“ je bil oblikovan, da bi pomagal tesneje povezati evropske državljane. Glej Resolucijo ministrov za kulturo o letni organizaciji „Evropskega mesta kulture“ z dne 13. junija 1985 http://eur-ex.europa.eu/Notice.do?mode=dbl&lang=en&lng1=en,en&lng2=da,de,el,en,es,fr,it,nl,&val=117538:cs&page=1&hwords=.

[3] Sklepi ministrov za kulturo z zasedanja Sveta z dne 18. maja 1992 v zvezi z izbiro evropskih mest kulture po letu 1996 in v zvezi s „kulturnim mesecem“ http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:41992X0616:EN:HTML.

[4] Sklep 1419/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2005 do 2019 (UL L 166, 1.7.1999, str. 1). Sklep, spremenjen s Sklepom št. 649/2005/ES (UL L 117, 4.5.2005, str. 20). http://www.europa.eu/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_166/l_16619990701en00010005.pdf http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2005/l_117/l_11720050504en00200021.pdf.

[5] Sklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (UL L 304, 3.11.2006, str. 1). http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2006:304:SOM:SL:HTML .

[6] Sklep št. 1855/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013) (UL L 372, 27.12.2006, str. 1). Ref. niz 1.3.

[7] Okvirno naročilo za ocenjevanje, storitve, povezane z ocenjevanjem, in podporo oceni vpliva št. EAC/03/06.

[8] http://www.liv.ac.uk/impacts08/.

[9] Študija o prispevku kulture k lokalnemu in regionalnemu gospodarskemu razvoju kot delu evropske regionalne politike http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc537_en.htm.

[10] Pri EPK za leto 2010 postopki spremljanja in nagrada Meline Mercouri; pri EPK za leto 2013 celotni izbirni postopek, kot je določen v Sklepu iz leta 2006.

[11] http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc629_en.htm.