SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 14.3.2005 
KOM(2005) 77 koncno 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Okvir za razvoj odnosov 
z Rusko federacijo na podro čju zračnega prevoza 
 
SL 2   SL 1. UVOD  IN POVZETEK 
Splošna pomembnost odnosov med EU in Rusko federacijo kot klju čnima 
strateškima partnerjema in sosedoma in pomembnost naši h ustreznih letalskih in 
zrakoplovnih sektorjev jasno govorita v prid sporazumevanju o novem okviru za 
organiziranje naših odnosov na podro čju letalstva. 
Zato Komisija vzporedno s tem sporo čilom priporo ča, da Svet pooblasti Komisijo, da 
se v imenu Evropske skupnosti pogaja z Rus ko federacijo o celovitem sporazumu o 
zračnem prevozu. Ta pobuda gradi na razvoju vloge Skupnosti v mednarodnem 
letalstvu, upoštevajo č razsodbo Sodiš ča Evropskih skupnosti z dne 5. novembra 2002 
v zadevi o „odprtem nebu“, ki priznava izklju čno pristojnost S kupnosti glede na 
pomemben vidik mednarodnega leta lstva, in beli knjigi Komisije : „Evropska 
prometna politika za 2010: čas za odlo čitev”1, ki je poudarila potrebo, da na 
svetovnem prizoriš ču enoglasno spregovori v obrambo svo jih industrijskih, socialnih 
in okoljskih interesov.  
Ob upoštevanju teh sodb, je Komisija navedla,  da je nameravala predložiti predloge 
za nadaljnja pooblastila, ki bi ji omogo čala začeti pogajanja o širokem spektru zadev 
s področja zračnih prevozov z izbranimi tretjimi strateško pomembnimi državami. 
Obstajajo pomembni gospodarski in politi čni razlogi, da Skupnost dolo či usklajeno 
letalsko politiko za svoje pomembne trgovske partnerje, predvsem Rusijo, s katero 
EU razvija tesno gospodarsko in politi čno pertnerstvo v okviru Sporazumom o 
partnerstvu in sodelovanju (PCA)2 in štirih “Skupnih prostorih” zahtevanih na 
srečanju na vrhu EU in Rusije v St. Pe tersburgu maja 2003 in zlasti Skupnega 
gospodarskega prostora (CES). Partnerstvo EU  in Rusije se je okrepilo po sprejetju 
desetih novih držav članic v EU 1. maja 2004, od kate rih jih je osem zgodovinsko 
izkusilo posebno tesne gospodarske in politi čne vezi z Rusijo. EU je glavni 
trgovinski partner Rusije in predstavlja ve č kot 50 % njene celotne  trgovine, medtem 
ko je Rusija peti trgovinski partner EU (za ZDA, Švico, Kitajsko in Japonsko) in 
predstavlja okoli 5 % celotne trgovine EU. Rusija je drugi najpomembnejši 
trgovinski partner desetih novih držav članic EU. Združevanje prometnih sistemov je 
predpogoj za plodno sodelovanje . Letalstvo je zlasti dinami čen prometni sektor in je 
zato nujno povezati Evropsko unijo s sosedi, še posebej z Rusko federacijo. Opredelitev letalske politike do Rusije je torej pomemben politi čni cilj v celotnem 
okviru razvijajo čega se partnerstva EU z njeno veliko vzhodno sosedo. Rusija nudi 
dobre možnosti za rast letalskih prevoz nikov, proizvajalcev letal in ponudnikov 
storitev v Evropi. Ruski mednarodni potni ški promet je v veliki meri osredoto čen na 
evropske destinacije. Okoli 75 % celotnega Ruskega potniškega prometa je usmerjenega na evropske destinacije in to napoveduje, da bo letno narasel s hitrostjo 
5,8 %
3 v letih do 2007. Za EU je Ruska federacija trenutno četrti najve čji tuji letalski 
trg.4  
                                                 
1 COM(2001) 370 
2 Člen 43 Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju odpira možnost skelnitve posebnih sporazumov s 
ciljem izboljšanja pogojev vzajemnega dostopa in storitev na trgu. 
3 Vir: Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IATA). 
4 Vir: IATA 
 
SL 3   SL Za ruski letalski trg je že dolgo zna čilen restriktiven prist op. Dostop do trga je strogo 
omejen in država še naprej igra pomem bno in vplivno vlogo v letalski industriji. 
Vendar je zaradi pove čanega povpraševanja in tuje konkur ence ruska vlada razglasila 
znatne reforme v sektorju, vklju čujoč postopno liberalizacijo doma čega trga in 
letalsko privatizacijo s ciljem pove čati konkurenc, pritegniti ve č investicij in 
prizadevati si za ut rditev industrije. 
Na odnose EU in Rusije na podro čju letalstva sta v preteklosti vplivali sporna zadeva 
okoli pla čila preletov preko Sibirije in rusk a zaskrbljenost za radi standardov o 
omejitvah hrupa in varnostnih standar dov v EU. Preleti preko Sibirije so zelo 
pomembni za evropske letalske prevoznike , ker vplivajo na stor itve med Evropo in 
rastočimi in donosnimi trgi Daljnega vzhoda, zl asti Kitajske. Te težave so ogrozile 
priložnosti za konstruktivno sodelovanje in napredek na tako pomembnih podro čjih 
skupnega interesa kot sta leta lska varnost in varovanje. 
Danes so odnosi razdrobljeni, predvsem gled e prometnih pravic in priložnosti na 
trgu, ki so na voljo prevoznikom Skupnosti. Države članice, ki delujejo posamezno, 
niso mogle uskladiti dvostranskih spor azumov z zakonodajo Skupnosti niti razrešiti 
ključnih vprašanj, kot so pla čila preletov čez Sibirijo, niti dose či večjega napredka 
pri dostopu do trga. Razli čni pristopi do varnosti in hrupa so stalen vir za možne 
nesporazume v letalskih odnosih. 
Cilj celovitega sporazuma o zra čnem prevozu med ES in Rusijo bi bil, prizadevati si 
za širitev letalskih odnosov in vzpostavitev  okvira, v katerem bi  tako industrija kot 
uporabniki lahko imeli koristi od izboljšanih tržnih pogojev, stabilnega in doslednega 
pravnega okolja med dvema trgoma ter mehanizmi, preko katerih se je mogo če 
izogniti razlikam ali jih u činkovito rešiti.  
2. GIBANJA RUSKE CIVILNE LETALSKE POLITIKE - POSODOBITEV , UTRDITEV IN 
LIBERALIZACIJA  
2.1. Rastoč in nastajajo č trg 
Zračni prevoz je eden izmed najbolj dinami čnih načinov prevoza v Rusiji. Civilno 
letalstvo je pomemben sektor v ruskem gospodarstvu kot celoti  in zaposluje okoli 
223 000 ljudi. Glede na rusko Ministrstvo za promet je potniški letalski prevoz 
narasel za 9,9 % v letu 2 003, tovorni pa za 2,7 %.  
Medtem ko se ruski trg letalskega prometa razvija hitro, ostaja v dolo čenih pogledih 
relativno nezrel, z velikimi možnostmi za rast tako v potniškem kot tovornem sektorju. Napovedi Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov IATA kažejo, da 
bo med leti 2003 in 2007 letna st opnja rasti ruskega civilneg a letalskega trga 5,8 % - 
višja od bolj razvitih trg ov Zahodne Evrope in ZDA. 
Samo štirje komercialni letalski prevozni ki – Aeroflot, Sibir, Pulkovo in UT Air – 
prepeljejo ve č kot milijon potnikov letno. Aeroflot dominira na mednarodnem trgu, 
medtem ko se na doma čem trgu soo ča s konkurenco drugih le talskih prevoznikov 
(Sibir je vodilni ruski doma či prevoznik potnikov). Aeroflot zagotavlja 37,7 % 
 
SL 4   SL skupnega števila sedežev, ki jih nudi celoten  trg Rusija-EU, Lufthansa, naslednji 
najbližji prevoznik, pa 12,6 % sedežev5. 
2.2. Nova strategija za zra čni prevoz – na poti k privatizaciji in liberalizaciji 
Oktobra 2003 je ruska vlada razglasila svojo novo „Prevo zno strategijo za Rusko 
federacijo“. 
Kar zadeva zra čni prevoz je glavni cilj ruske vlade razviti doma či zračni prevoz s 
pomočjo večjega prestrukturiranja, da bi pove čali učinkovitost in kakovost storitev. 
Rusija ima trenutno 215 registriranih letalskih prevoznikov (267 v letu 2000), 
vključno 55 prevoznikov v državni last i, številka, za katero se pri čakuje, da se bo v 
prihodnjih letih zmanjšala zaradi pove čane konkurence, strožjih postopkov 
podeljevanja licenc vlade in izvrševa nja strožjih varnostnih zahtev. 
Ruska vlada je objavila na črte za znatno izboljš anje splošne konkuren čnosti ruskih 
prevoznikov s prilagoditvijo mednarodnim komercialnim in okoljskim standardom 
ter standardom v zvezi s storitvami  ter postopno liberalizacijo trga.  
Rast v potniškem prometu v zadnjih letih je glavni dejavnik za ukrep, da pospeši 
liberalizacijo doma čega trga zra čnih ov Leta 2002 se je  liberalizacija doma čega trga 
začela z odpravo obstoje čega sistema kvot. Ruska vlada namerava še nadalje 
odpravljati kvote in tako hitro iz peljati popolno liber alizacijo doma čega zračnega 
prevoza. 
Cilj vlade je vzpodbuditi strateško povezovanje tako na doma či kot mednarodni 
ravni, da prispeva k pripravi ruskih prevoznikov na konkurenco. Torej bi lahko 
konkuren čni pritisk med ruskimi letalski mi prevozniki tako na doma čih kot 
mednarodnih progah omogo čil znatne spremembe v rusk i letalski industriji v 
naslednjih letih. Zgodnji znak prihajajo čega razvoja je bil, da je 24. maja 2004 
Aeroflot podpisal memoranduma o soglasju, ki pripravlja temelj za pridružitev ruskih 
letalskih prevoznikov k združenju SkyTeam . Prav tako je prišlo do najav v zvezi z 
možno privatizacijo Aeroflota. 
2.3. Posodobitev infrastrukture  
Večina ruskih letališ č je potrebnih poprav ila in posodobitve. Pre vozna strategija, ki 
jo je sprejela ruska vlada, predvideva nadaljnjo privatizacijo letališ č, kot tudi 
„optimizacijo“ letalskega omrežja po vsej državi. Izboljšanje delovanja letališ č bo 
odločilnega pomena za uspešen razvoj sektorja  civilnega letalstva v Rusiji. Vprašanja 
varnosti in postopkov igrajo po dramati čnih teroristi čnih akcijah poleti 2004 čedalje 
pomembnejšo vlogo. Pripravljen je b il nov zakon o varnosti v prometu.  
Istočasno ko je ruska vlada na črtovala temeljite reforme sektorja doma čega letalstva, 
je tudi razglasila na črte za prestrukturiranje letalske industrije.  
Danes je razpoložljivost u činkovitih in modernih letal edini najpomembnejši 
dejavnik ruskih letalskih prevoznikov, ki omejuje rast. Ocene kažejo, da bodo morale 
letalske družbe v naslednjih petih le tih nadomestiti tretjino svojih starajo čih se flot 
                                                 
5 Vir: Official Airline Guide. 
 
SL 5   SL letal (okoli 95 % obstoje čih letal je bilo zasnovani h med leti 1960 in 1980). Ve č kot 
1 600 letal, ki še služijo svoj emu namenu ni v skladu z obstoje čimi standardi hrupa 
Mednarodne organizacije ci vilnega letalstva (ICAO). 
Rusija je od nekdaj imela obsežno letalsko industrijo. Danes zaposluje okoli 500 000 
ljudi in okoli 300 podjetij ter raziskovalnih  in inženirskih inštitutov. Vendar pa 
industrija nujno potrebuje investicije, posodobitev in  prestrukturiranje. 
Zdi se, da ta postopek že poteka po predlogih, ki jih je predložila Ruska letalska in 
vesoljska agencija (Rosaviakosmos), v okviru ruske nove prevozne strategije. Predlaga temeljite ukrepe za ustanovite v enega vesoljskega konzorcija (OAK – 
Združena proizvodnja letal), ki o čitno sledi primeru EADS. Konzorcij bi nadzoroval 
zasebni kapital (s sodelovanjem vlade v vi šini 25,5 %), njegov cilj pa bi bil dose či 10 
% delež globalnega letalskega trga. 
3. 
LETALSKI ODNOSI MED EU IN RUSIJO – POTREBA PO PRISTOPU NA RAVNI 
SKUPNOSTI  
3.1. Rastoči trgi večjega skupnega komercialnega interesa 
Dobro razvite letalske povezave z Evrops ko unijo in glavnimi mednarodnimi 
destinacijami so bistvene za razvoj ruskega gospodarstva in trgovinske odnose Rusije 
z EU.  
Ruski mednarodni potniški promet  je v veliki meri osredoto čen na evropske 
destinacije. Leta 2002 je 4,3 milijonov potnikov potovalo med Rusijo in Zahodno Evropo in 1 milijon potnikov med Rusijo in Srednjo ter Vzhodno Evropo. Okoli 75 
% vsega ruskega potniškega prometa je usmerjenega proti evropskim destinacijam in ta napoveduje letno ra st 5,8 % v letih do 2007
6.  
Letalski promet med EU in Rusijo je v za dnjih desetih letih znatno narasel. Tedenske 
frekvence med državami članicami EU in Rusijo so na rasle od 279 leta 1992 do 465 
leta 2003, isto časno je število razpoložljivih sede žev v letalskem prometu med EU in 
Rusijo naraslo od 44 880 sedežev leta 1992 do 65 663 se dežev leta 2003.  Možnost 
rasti ruskega trga je splošno priznana. 
Najvišji delež letalskega prometa med EU  in Rusijo poteka med Rusijo in Nem čijo 
(39 % frekvenc EU z Rusijo)7, sledi ji promet s Španijo  (12 %), Francijo (11 %), 
Združenim Kraljestvom (8.5 %) in Fi nsko (7 %). Med novimi državami članicami 
imata Poljska in Češka znaten promet z Rusko federacijo. 
Skupaj s Kitajsko je Rusija eden najve čjih turističnih trgov z„visokeim potencialom“ 
na svetu. Skupno število turist ov, ki potujejo v Rusko federa cijo, je leta 2002 naraslo 
za 7,3 % (evropsko povpre čje 2,3 %). Evropske pot ovalne agencije so za čele s 
sodelovanjem in skupnimi vlaganji s podjetji v Rusiji. Ruski turizem ima vedno ve čji 
                                                 
6 Vir: Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IATA). 
7 Nem čija je najve čji mednarodni letalski trg Rusije. Letalske družbe Lufthansa, Aeroflot, Pulkovo in Air 
Sibir delujejo vsaka na ve č kot 100 tedenskih frekvencah med Rusko federacijo in Nem čijo. 
 
SL 6   SL pomen v turisti čni industriji EU. Ruski turisti so med desetimi najve čjimi potrošniki 
v mednarodnem turizmu (12 milijard ameriških dolarjev v letu 2002).8 
3.2. Dvostranski letalski odnosi med državami članicami EU in Rusijo  
3.2.1.  Razdrobljeno in restriktivno tržno okolje 
Ruska federacija ima dvostranske sporazume o zra čnih storitvah s 23 od 25 držav 
članic, ki uravnavajo predvsem vpra šanja prometnih pravic in podobnih zadev 
dvostranskega pomena (imenovanje letalskih prevoznikov, letalske varnosti, tarife, 
stranke, itd.). Rezultat te razdrobljenosti je ve čja zapletenost kot je potrebno za 
regulativni okvir letalskih storitev med EU in Rusijo. 
Poleg tega dvostranski sporazumi letalskih storitev držav članic z Rusijo obi čajno 
strogo urejajo dostop do trga, ne samo glede omejenega števila prevoznikov ali 
destinacij, temve č tudi glede pogostosti ali zmoglji vosti, s katero lahko obratujejo 
izbrani letalski prevozniki.  
Nad nezakonitostmi, ki jih je opredelilo Evropsko sodiš če v sodbah o „odprtem 
nebu“, obstajajo tudi pravna vprašanja na podro čju Evropskega konkuren čnega 
prava, ki jih bo treba nasloviti v okviru prihodnjega sporazuma o zra čnem prevozu 
med EU in Rusijo. 
3.2.2.  Oblaki na nebu – glavna sporna vprašanja  
3.2.2.1.  Preleti čez Sibirijo 
Letalski prevozniki EU, ki letijo preko ruskega ozemlja, morajo pla čati posebna 
nadomestila ruskemu konkurentu Aeroflot, ki niso povezana z obi čajnimi pla čili za 
storitve kontrole letenja. Ta pla čila, ki jih je Rusija naložila v dvostranskih 
sporazumih z državami članicami na podlagi obveznih trgovinskih sporazumov med 
letalskimi družbami EU in Aeroflotom, predstavljajo nesprejemljiv strošek za tranzit, so v nasprotju s splošno prakso in se obravnavajo kot nezdružljive z mednarodnim 
pravom, vklju čno s členom 15 Čikaške konvencije iz leta 1944. Leta 2003 je bilo 
ocenjeno, da so ta pla čila evropske letalske družbe stala skupno približno okoli 250 
milijonov €. Rusija je edina država na svetu, kjer so takšna pla čila obvezna. Poleg 
t e g a  s e  t a  p l a čila ne uporabljajo niti na transparenten na čin niti za vse trgovinske 
partnerje Rusije. Tranzit pre ko Sibirije je bistven za letalske družbe EU, da si 
pridobijo poslovno donosen dostop do rasto čega letalskega trga na Daljnem vzhodu, 
vključno s Kitajsko. Projekti na Daljnem vzhodu so bistveni za gospodarsko 
donosnost letalskih družb EU.  
Večina EU prevoznikov tovora, ki delujejo med Zahodno Evropo in Daljnim 
vzhodom, se izogne pla čevanju preletov z leti okoli ruskega ozemlja. Ruski 
prevozniki tovora, zlasti Aeroflot, imaj o torej znatno prednost s tem, da ponujajo 
prevoz tovora iz Zahodne Evrope na Daljni vzhod neposredno preko Rusije. 
                                                
 
8 Vir: Svetovna turisti čna organizacija (WTO), Tourism highlights 2003. 
 
SL 7   SL 3.2.2.2.  Okoljski in varnostni standardi  
Ruski letalski prevozniki še vedno uporablja jo znatno število starih letal, ki so 
neskladna z mednarodnimi in evropskimi okoljskimi (hrup letal) in varnostnimi 
standardi. To ostaja ovira za izboljšanje letalskih odnosov med EU in Rusijo, ki se 
jih je treba lotiti s celovi tim pristopom na ravni EU. 
4. KORISTI PRISTOPA SKUPNOSTI K LETALSKIM ODNOSOM MED EU IN RUSIJO  
4.1. Skupne gospodarske koristi 
Letalska prevozniška in letalska industr ija EU in Ruske federacije sta temeljni 
sestavini sodelovanja, ki pr ispeva k mobilnosti naših dr žavljanov in k industrijskemu 
razvoju. Pomembnost letalskih odnosov Ruske fe deracije in EU se je s širitvijo EU 
povečala in promet med trgoma EU-25 in Ru sko federacijo je znatno narasel. 
V zadnjem desetletju je EU razvila resni čen skupni evropski trg za zra čni prevoz. 
Potrošniki imajo koristi tudi zaradi ve čje izbire in nižjih letalskih prevoznin, zlasti s 
pojavom novih nizko cenovnih pr evoznikov. EU razvija tudi obi čajne standarde za 
varnost in upravljanje zra čnega prometa za enotno nebo.  
Kljub temu ni verjetno, da bi bile dos ežene celotne možnosti notranjega trga, dokler 
ne bo Skupnost delovala kot enotna uskl ajena enota v svojih letalskih odnosih s 
tretjimi državami, kjer takšna usklajena prizadevanja lahko ustvarijo dodano vrednost v interesu evropske letalske i ndustrije in uporabnikov. Glede na rezultate 
pred kratkim opravljen št udije, izvedene po naro čilu Komisije, bi lahko v celoti odprt 
trg med EU in Rusijo ustvaril koristi do 680 milijonov EUR letno za obe strani, ki 
izhajajo iz odpiranja delovnih mest v letalski industriji, po trošnje turistov in potnikov 
ter pomožnih storitev za ši ršo letalsko industrijo. 
Tesnejši letalski odnosi med EU in Rusij o, ki izhajajo iz sporazuma o letalskem 
prevozu, bi lahko spodbudili integracijo ruskega civilnega letalstva z obstoje čo 
mrežo globalnega zavezništva. 
Razvoj tesnejših vezi med evropsko in rusko vesoljsko indus trijo in krepitev 
industrijskega sodelovanja sta opredeljeni  kot prednostni dejavnosti na zemljevidu 
skupnega gospodarskega prostora EU in Rus ije. Krepitev tega sodelovanja je možno 
predvideti v skupnem okviru  pogajanj o sporazumu o letalskem prevozu med 
Skupnostjo in Rusijo, kar bi lahko ustvarilo nove priložnosti na tr gu, katerih rezultat 
bi lahko bile velike go spodarske koristi.  
Treba je upoštevati tudi zn atne prihranke (približno 250 milijonov USD letno) za 
evropske letalske družbe  po postopni ukinitvi pla čil za prelete čez Sibirijo, kot tudi 
koristi bolj liberalnega okolja, v katerem se storitve razširijo pr eko Rusije na Daljni 
vzhod. 
Odprtje in integracijo trgov je tr eba sprejeti na  uravnotežen na čin, ki upošteva druge 
pomembne politi čne cilje in zmanjšuje morebitne škodljive vplive, bodisi na 
področju konkurence, varstva okolja  in trajnostnega razvoj a ali na drugih podro čjih. 
 
SL 8   SL 4.2. Prometne pravice – ustvarjanje novih priložnosti, odpiranje neba 
Glede na prometne pravice, kot so opisan e zgoraj, je trenutno  okolje zelo omejevalno 
kar zadeva dovoljenja, pogostost letov, zmogljivosti in proge. To ovira napredek letalskih storitev navkljub rasto čim potrebam. Cilj sporazuma bi torej bil, omogo čiti 
postopno odpiranje dostopa do dveh letals kih trgov s spodbujanjem investicij in 
konkurence ter izboljševanjem storit ev za potnike in tovor.  
Trenutni tržni in regulativni pogoji so takšni , da ni verjetno, da bi bilo ustvarjanje 
odprtega zra čnega prostora takojšenj stva rni cilj, ostaja pa dolgoro čnejši cilj. Takšen 
cilj bi lahko najbolje dosegli postopno, da bi omogo čili nemoten in uravnotežen 
prehod. 
4.3. Zagotavljanje skladnosti z zakonodajo Skupnosti 
V skladu s sodno prakso, ki jo uvaja Sodiš če Evropskih skupnosti (SES) v sodbi z 
dne 5. novembra 2002, se morajo obstoje či dvostranski sporazumi o zra čnih storitvah 
med državami članicami in Rusko federacijo št eti kot kršitev zakonodaje Skupnosti v 
obsegu, v katerem vsebujejo klavzule o dolo čitvi zoper prevoznike drugih držav 
članic ali druge klavzule, ki so izklju čno v pristojnosti Skupnosti. Razen če ne bodo 
ti sporazumi takoj spremenjeni ali nadomeš čeni s sporazumi, ki so skladni z 
zakonodajo Skupnosti, jih morajo zadevne države članice odpovedati. Takšen 
položaj prikrajša letalske družbe, ki obr atujejo med EU in Rusko federacijo, za 
nepogrešljivo pravno varnos t in tveganje, ki vklju čuje bodoči razvoj naših letalskih 
odnosov. 
Dvostranska pogajaja med državami članicami in Rusko federacijo še niso dosegla 
potrebnega usklajevanja obstoje čih sporazumov z zakonodajo Skupnosti. 
Ključni cilj splošnega sporazuma o zra čnem prevozu med Skupnostjo in Rusko 
federacijo bi torej bil razrešitev pere čih pravnih vprašanj v zvezi z obstoje čimi 
dvostranskimi sporazumi med Rusijo in državami članicami. 
4.4. Preleti čez Sibirijo – uresni čitev postopne odprave do leta 2013 
Splošen sporazum o zra čnem prevozu med ES in Rusijo bi zagotovil prehodno 
obdobje za posodobitev sedanjih mehanizmov pla čil za prelete čez Sibirijo 
najkasneje do leta 2013 in da bodo daja tve, uvedene po koncu  prehodnega obdobja, 
pregledne, bodo temeljile na  stroških in ne bodo vodile  k diskriminaciji med 
letalskimi družbami.  
Leta 1997 je Svet pozdra vil pobudo Komisije, da za čne o tem vprašanju neposredna 
posvetovanja z Rusko federacijo. 
Skupnost je lahko pokazala svojo mo č v pogajanjih z Rusijo, katerih višek je bila 
zaveza, ki jo je sprejela ruska vlada dne  21. maja 2004 v okviru pogajanj o pristopu 
Rusije k STO, da se odpravijo nekomerc ialni elementi sedanjega ruskega sistema 
plačil za prelete preko Sibirije ter da se  jih najkasneje do leta 2013 nadomesti s 
sistemom, ki bo temeljil na stroških, bo preg leden in nediskriminatoren. Sklenjeno je 
bilo tudi, da bi bil na čini postopne ukinmitve pla čevanja preletov v prehodnem 
obdobju do leta 2013 pa dolo čeni v okviru pogajanj med Ru sijo in ES o celovitem 
sporazumu o zra čnem prevozu. To je najboljši okvir,  znotraj katerega se lahko ES in 
 
SL 9   SL Rusija sporazumeta o prihodnosti. Go spodarske koristi odprave teh pla čil za letalske 
družbe EU, zlasti za razvoj promet a na pridobitnih in hitro rasto čih trgih na Daljnem 
vzhodu, bi bile znatne. 
Če se nadaljnji napredek o tem vprašanju izkaže za težavnega, bodo lahko sledile 
vzporedne akcije, na primer v okviru Medna rodne organizacije za civilni letalski 
promet ter uporaba člena 15 Čikaške konvencije. 
4.5. Omogočanje tesnejše integracije trga – varnostni in okoljski standardi 
V ozadju liberalizacije ruskega doma čega letalskega trga je  ruska vlada pokazala 
interes za uveljavljanje dialoga z ES o re gulativnih zadevah. To je možno izvesti v 
obliki tehni čne pomoči na regulativnem podro čju, ki temelji na lastnih izkušnjah ES 
z liberaliziranim zakonskim okvirom, a li celo v obliki približevanja letalskih 
zakonodaj. Takšna usmerutev, ki vodi k pove čani regulativni skladnosti in varnosti, 
bi bilo gotovo v interesu Skupnosti in tistih delov industrije, ki želijo razširiti svoje 
storitve v Rusijo ter razviti tesnejše trgovinske vezi z ruskimi družbami.  
Zagotavljanje strožje letalske varnosti in  predpisov o varovanju bi bilo velikega 
pomena in bi zagotovilo, da odpiranje trga spremljajo ustrezne ravni integracije in 
regulativno zbliževanje. Sporazum bi lahko vzpostavil tesno sodelovanje za 
zagotovitev izpolnjevanja najvišjih me dnarodnih varnostnih standardov, popolno 
upoštevaje postopkov, standardov in razvoj a, ki velja ali poteka na ozemlju 
Skupnosti. Skupni mehanizmi in pos topki za sodelovanje na podro čju varnosti bi se 
lahko razvili na podlagi sporazuma. 
V okviru novih letalskih odnosov med Rusko federacijo in ES, vzpostavljenih s 
sporazumom, bi bilo mogo če zagotoviti pomo č za uskladitev standardov za 
certifikacijo, kjer je to primerno, zaradi pr iprave podlag za tesnejše sodelovanje med 
Meddržavnim letalskim odborom (IAC) in Ev ropsko agencijo za varnost v letalstvu 
(EASA). Delovni dogovor med tema orga noma je bil sklenjen julija 2004. 
V zvezi z okoljskimi vprašanji bi spor azum lahko vzpostavil okvir za posvetovanja 
med ES in Rusko federacijo za, med drugim,  olajšanje izvajanja izboljšanja okoljskih 
standardov v Rusiji, predvsem glede hrupa letal. Poleg tega mora sporazum zagotoviti prožnost EU glede ukrepov za ubl ažitve vpliva letalstva na spremembe 
podnebja in druga okoljska vprašanja. 
4.6. Industrijsko sodelovanje – izkoriš čanje medsebojnih prednosti in potreb v 
vesoljski industriji 
Vesoljska industrija EU ima interes za razvoj sodelovanja s svojimi ruskimi kolegi v 
raziskovalnih centrih. Razli čni skupni projekti, vklju čno s projekti na podro čjih 
snovanja, proizvodnje, usposabljanja in varnostnih cer tifikatov, ki vklju čujejo glavne 
družbe EU in Rusije, že potekajo. Leta 2003 je družba Airbus v sodelovanju z rusko 
družbo Kaskol odprla inženirski ce nter (ECAR – Inženirsko središ če Airbusa v 
Rusiji). Industrija EU je vklju čena tudi v ruske razvojne projekte novega, okolju bolj 
prijaznega letalstva kot sta TU 204 in rusk i regionalni reaktivec (RRJ). Sporazum bi 
lahko ustvaril nov okvir za letalske odnose med Rusko federacijo in EU, pod 
okriljem katere bi se lahko razvijalo indus trijsko sodelovanje. Takšno sodelovanje bi 
podpiralo skupno opredeljene letalske in raziskovalne projekte, katerih cilj je 
 
SL 10   SL spremljanje stalnega prestrukturiranja in posodobitve ruske vesoljs ke industrije. To 
lahko vklju čuje raziskave in razvoj obi čajnih standardov (varnost, varovanje in 
okoljski standardi), programi usposabljanj a, kot tudi podpora posodabljanju sistema 
upravljanja ruskega letalskega prom eta in letališke infrastrukture. 
5. ZAKLJU ČKI 
To sporo čilo prikazuje ozadje in argumente, ki pojasnjujejo potrebo po celovitem 
sporazumu o zra čnem prevozu med Skupnostjo in Rusko federacijo, ki bi tema 
dvema partnerjema omogo čil vzpostavitev jasnega in skla dnejga okvira, v katerem bi 
v naslednjih letih konstruktivno r azvili svoje letalske odnose.  
Cilj takšnega okvira bi med drugim bil izboljšanje priložnosti na trgu za obe strani, 
zagotovitev spoštovanja zakonodaje Skupnosti, izvajanje odprave pla čil za prelete 
čez Sibirijo, spodbujanje prib liževanja letalski h zakonodaj, kjer je to primerno, 
vzpostavitev skupnih mehanizmov sodelovanja o okoljskih in varnostnih standardih 
ter pospeševanje sodelovanja na industrijskem podro čju. To bi lahko privedlo do 
pomembnih gospodarskih koristi. 
Sedanje okoliš čine, ko se s tretjimi državami o pravicah v zra čnem prometu in o 
pogojih dostopa pogaja vsaka država članica posebej in ne Skupnost, predstavlja 
veliko oviro. Dokler se bodo države članice pogajale z Rusijo dvostransko, bo precej 
težje dose či znatne koristi glede dostopa do tr ga in integracije, kar bi Skupnost po 
pričakovanjih dosegla, skupaj s ponudbo veli kih priložnosti za sodelovanje na 
regulativnem, tehni čnem in industrijskem podro čju.