EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 11.7.2019 COM(2019) 331 final 2019/0151(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o EvropskeFMT:Style

CR Minor Change Added,DblUnderlinem inštitutFMT:Style

CR Minor Change Added,DblUnderlineu za inovacije in tehnologijo (prenovitev) (Besedilo velja za EGP) {SEC(2019) 275 final} - {SWD(2019) 330 final} - {SWD(2019) 331 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (uredba o EIT), sprejeta leta 2008, določa poslanstvo in naloge Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu: EIT) ter okvir za njegovo delovanje. Uredba je bila leta 2013 spremenjena, med drugim zato, da bi se uskladila s programom Obzorje 2020. Splošna naloga EIT je s povečanjem inovacijske zmogljivosti držav članic in Unije spodbuditi trajnostno evropsko gospodarsko rast in konkurenčnost. EIT zlasti krepi inovacijsko zmogljivost Unije in obravnava družbene izzive s povezovanjem v okviru trikotnika znanja, tj. visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij. EIT deluje prek svojih skupnosti znanja in inovacij (v nadaljnjem besedilu: SZI), tj. obsežnih evropskih partnerstev, ki s povezovanjem izobraževalnih, raziskovalnih in poslovnih organizacij obravnavajo specifične družbene izzive. EIT zagotavlja nepovratna sredstva za SZI, spremlja njihove dejavnosti, podpira sodelovanje med SZI ter razširja rezultate in dobre prakse. Zunanja ocena EIT, izvedena leta 2017, je potrdila, da so razlogi za njegovo ustanovitev utemeljeni in da njegov model povezovanja v okviru trikotnika znanja, temelječ na inovacijah, ostaja relevanten. V obdobju 2021–2027 bo EIT financiran s programom Unije Obzorje Evropa. EIT je zato sestavni del predloga Komisije za vzpostavitev programa Obzorje Evropa in eden od treh elementov njegovega stebra „Inovativna Evropa“. Predlog za vzpostavitev programa Obzorje Evropa določa proračun za EIT v naslednjem večletnem finančnem okviru ter njegovo utemeljitev, vključno z dodano vrednostjo, področji ukrepanja ter splošnimi smernicami dejavnosti. Vendar predlog za program Obzorje Evropa ne daje pravne podlage za nadaljevanje dejavnosti EIT po letu 2021. Pravna podlaga EIT ostaja uredba o EIT. Poleg tega člen 17 uredbe o EIT zahteva, da Komisija vsakih sedem let Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog strateškega inovacijskega programa (v nadaljnjem besedilu: SIP), v katerem so opredeljene strateške dolgoročne prednostne naloge in finančne potrebe EIT, ki morajo biti v skladu z veljavnim okvirnim programom Unije za raziskave in inovacije. Uredba o EIT v nasprotju s SIP načeloma ni časovno omejena. Glede na to, da se več določb iz uredbe o EIT neposredno sklicuje na tekoči program Obzorje 2020, vzpostavljen za obdobje 2014–2020, je treba navedene določbe spremeniti, da bodo združljive z naslednjimi okvirnimi programi Unije za raziskave in inovacije. Zato se predlaga, da bi bila nova uredba o EIT časovno nevtralna, tako da spremembe ob koncu vsakega večletnega finančnega okvira načeloma ne bi bile potrebne ali pa bi bile le manjše. Nadaljevanje delovanja EIT v okviru vsakega novega večletnega finančnega okvira bi bilo odvisno od ustreznega financiranja na podlagi prispevka Unije. Prispevek Unije se lahko zagotovi s finančnim prispevkom iz okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije ter drugih programov Unije. SIP EIT bi moral zagotoviti skladnost s cilji zadevnega okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije ter z zahtevami glede večletnega strateškega načrtovanja, spremljanja in drugimi zahtevami navedenega programa ter spodbujati sinergije z drugimi ustreznimi programi v vsakem novem večletnem finančnem okviru. Ker je bila uredba o EIT leta 2013 že bistveno spremenjena, sedanji predlog pa vsebuje nadaljnje bistvene spremembe, se predlaga sprememba uredbe o EIT z zakonodajno tehniko prenovitve, da bi zagotovili večjo pravno jasnost in boljšo berljivost. Časovna nevtralnost prenovljene uredbe bo omogočila tudi osredotočanje na glavna načela delovanja EIT/SZI. To bo v kombinaciji z močnejšo vlogo SIP pri usklajevanju EIT s programom financiranja v vsakem večletnem finančnem okviru v sedmih letih izboljšalo splošno skladnost zakonodajnega okvira EIT, olajšalo uporabo njegovih določb in poenostavilo zakonodajni postopek. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Za obdobje 2014–2020 so cilji, utemeljitev, dodana vrednost EU, proračun, splošne smernice dejavnosti in kazalniki uspešnosti EIT opredeljeni v uredbi o programu Obzorje 2020. Uredba o EIT ob tem določa poslanstvo in naloge EIT ter okvir za njegovo delovanje. V SIP so določena strateška dolgoročna prednostna področja in finančne potrebe EIT za vsako sedemletno obdobje. Predlog za program Obzorje Evropa je potrdil pomen in prispevek EIT in njegovih SZI pri uresničevanju strateških prednostnih nalog EU na področju inovacij. V njem so predlagani proračun za EIT za obdobje 2021–2027 ter področje uporabe, dodana vrednost in glavna področja dejavnosti EIT, hkrati pa je poudarjena spremenjena vloga EIT, ki bo omogočila večji prispevek k ciljem programa Obzorje Evropa. EIT je vključen v program Obzorje Evropa kot del stebra III („Inovativna Evropa“). Vendar se bodo sinergije in dopolnjevanja ustvarili tudi z drugimi elementi programa. EIT bo prek svojih SZI prispeval tudi k obravnavanju globalnih izzivov v okviru stebrov II („Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“) in I („Odlična znanost“). V okviru predloga za program Obzorje Evropa se SZI obravnavajo kot institucionalizirana evropska partnerstva. Prispevek SZI k drugim zadevnim dejavnostim v okviru programa Obzorje Evropa bo podprt s procesom večletnega strateškega načrtovanja, ki bo vključeval interdisciplinarne in medsektorske vidike ter zagotavljal, da se vse dejavnosti v okviru programa Obzorje Evropa učinkovito usklajujejo. Poleg tega je v predlogu za program Obzorje Evropa poudarjeno, da bodo predlogi za prihodnje skupnosti znanja in inovacij EIT v skladu z uredbo o EIT navedeni v strateškem inovacijskem programu in da bodo v njih upoštevani rezultati procesa strateškega načrtovanja ter prednostne naloge stebra „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“. Za uresničitev ciljev programa Obzorje Evropa bo pomembno tudi tesno sodelovanje zlasti z Evropskim svetom za inovacije (EIC), da se zagotovijo sinergije in večji učinek. EIT in EIC se dopolnjujeta: EIC bo opredeljeval, razvijal in uvajal prodorne inovacije ter podpiral hitro širitev inovativnih podjetij, ki na evropski in mednarodni ravni izvajajo inovacije, ki oblikujejo trg, EIT pa bo s povezovanjem v okviru trikotnika znanja prispeval k razvoju inovacijskih zmogljivosti na evropski ravni in ravni držav članic ter podpiral inovacijske ekosisteme. Poseben poudarek EIT bo na človeškem kapitalu, podjetniškem izobraževanju, okrepljenem regionalnem ozaveščanju ter podpori za ustanavljanje in razvoj podjetij na posebnih tematskih področjih. •Skladnost z drugimi politikami Unije

Kot je opisano zgoraj, je v predlogu Komisije za prenovitev uredbe o EIT poudarjena vloga SIP pri spodbujanju sinergij, in to ne le z okvirnim programom Unije za raziskave in inovacije, temveč tudi z drugimi ustreznimi programi Unije v zadevnem večletnem finančnem okviru. Najpomembneje pa je, da SIP ustvari ustrezne sinergije in dopolnjevanje med dejavnostmi EIT ter drugimi pobudami, politikami in instrumenti Unije. EIT bo v zvezi s tem izvajal ciljno usmerjene dejavnosti. Poleg tega predlog krepi vlogo skupine predstavnikov držav članic, ki bo pomagala zagotoviti sinergije in dopolnjevanje med dejavnostmi EIT in SZI ter nacionalnimi programi in pobudami. PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga EU ima na podlagi člena 173 PDEU (naslov XVII) v industrijski politiki deljeno pristojnost. V skladu s členom 173(1) Unija in države članice skrbijo za zagotovitev pogojev, ki so potrebni za konkurenčnost industrije Unije. Zato je njihovo ukrepanje v skladu s sistemom odprtih in konkurenčnih trgov namenjeno tudi podpiranju boljšega izkoriščanja industrijskega potenciala politike inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja. Člen 173(3) določa, da se lahko Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku iz člena 294 odločita o posebnih ukrepih v podporo ukrepanju držav članic za doseganje navedenih ciljev, pri čemer je izključena kakršna koli harmonizacija zakonov in drugih predpisov držav članic. Ta določba je pravna podlaga sedanje uredbe o EIT in SIP za obdobje 2014–2020. Predlagana okrepitev dejavnosti EIT, vključno na področju izobraževanja in regionalne razsežnosti, temelji na inovacijah in stremi k uresničitvi cilja iz člena 173 PDEU. •Subsidiarnost in sorazmernost Predlog za prenovitev uredbe o EIT spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Unije, ter v primerjavi z nacionalnimi in regionalnimi pobudami in rešitvami zagotavlja jasno dodano vrednost EU v smislu ekonomije obsega, razsežnosti in hitrosti naložb na področju raziskav in inovacij. Poleg tega ukrepanje na ravni EU ne bi posegalo v dejavnosti na nacionalni ravni niti ne bi zahtevalo harmonizacije zakonov in drugih predpisov držav članic. EIT na edinstven način vzpostavlja inovacijske ekosisteme za izobraževanje, raziskave, podjetja in druge zainteresirane strani po vsej EU. Dejavnosti sodelovanja, ki jih podpira EIT, vodijo k večji kakovosti ukrepov, inovacijam ter internacionalizaciji partnerjev in organizacij SZI, vzpostavitvi čezmejnih, multidisciplinarnih mrež, večjemu sektorskemu sodelovanju in geografskemu dosegu. EIT je tudi edini instrument v okviru programa Obzorje Evropa s posebnim poudarkom na izobraževanju kot ključnemu gonilu inovacij, rasti in konkurenčnosti. REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Notranja ocena Predlog temelji na zunanji oceni EIT, ki je bila izvedena leta 2017 in je potrdila, da so razlogi za ustanovitev EIT utemeljeni in da njegov model povezovanja v okviru trikotnika znanja, temelječ na inovacijah, ostaja relevanten. Model EIT se osredotoča na strukturne pomanjkljivosti inovacijskih zmogljivosti v EU (na ključnih tematskih področjih), kot so omejena podjetniška kultura, nizka raven sodelovanja med akademskimi ustanovami in industrijo ter nezadosten razvoj človeškega potenciala, njegov cilj pa je prispevati k premostitvi inovacijskega razkoraka med EU in njenimi glavnimi tekmicami. Odprto javno posvetovanje Predlog upošteva rezultate odprtega javnega posvetovanja, ki je potekalo kot sestavni del priprave ocene učinka Evropske komisije za podporo njenima predlogoma za revizijo uredbe o EIT in nov strateški inovacijski program EIT za obdobje 2021–2027. Namen odprtega javnega posvetovanja je bil zbrati informacije, mnenja in stališča širokega kroga zainteresiranih strani o 1) izzivih in priložnostih v evropskem raziskovalnem in inovacijskem prostoru , 2) političnih ciljih EIT ter 3) možnostih politike za spopadanje z izzivi. Ocena učinka Ta predlog je podprt z oceno učinka, ki zajema predloga za spremembo uredbe o EIT (prenovitev) in za SIP EIT za obdobje 2021–2027. Navedena ocena učinka temelji na oceni učinka, ki je bila izvedena za program Obzorje Evropa. Odbor za regulativni nadzor je 5. aprila 2019 izdal pozitivno mnenje. V oceni učinka, ki je priložena temu predlogu, so bile opredeljene naslednje možnosti politike: izhodiščna možnost in dve različni možnosti, ki obravnavata težave in tehnična vprašanja iz ocene učinka. Izhodiščna možnost 1 pomeni nadaljevanje dejavnosti EIT, kot se izvajajo trenutno, izvedejo se zgolj prilagoditve, potrebne za uskladitev s predlogom za program Obzorje Evropa. Možnost 2 nadgrajuje izhodiščno možnost. Poleg tega predvideva sprejetje več tehničnih ukrepov za okrepitev delovanja EIT in predlaga nov ukrep za spodbujanje podjetniškega izobraževanja v Evropi. Možnost 3 se od možnosti 2 razlikuje po tem, da predvideva ustanovitev vozlišča EIT v vsaki državi članici, da bi se povečal učinek dejavnosti EIT po vsej Evropi. Možnost 2 je bila opredeljena kot prednostna možnost, saj zagotavlja najboljše ravnovesje med doseganjem ciljev pobude ob upoštevanju razpoložljivih virov ter zagotavljanjem največjih gospodarskih in družbenih učinkov. Vključevala bo tudi pomembne izboljšave EIT v naslednjem programskem obdobju.

•Temeljne pravice Predlog Komisije spoštuje temeljne pravice in upošteva načela Listine EU o temeljnih pravicah. PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračunske posledice predloga ter potrebni človeški in upravni viri so podrobno opisani v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga. DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Spremljanje in ocenjevanje, ki se bosta v naslednjem programskem obdobju še okrepila in izboljševala, sta temeljni orodji za merjenje učinka EIT. Glede na naravo modela povezovanja v okviru trikotnika znanja bo pomembno, da se uporablja okvir za spremljanje, ki omogoča prožnost na vseh ustreznih ravneh in zagotavlja skladnost s splošnimi cilji programa Obzorje Evropa in želenimi učinki. Spremljanje Vsi vložki, izložki, rezultati in učinki, opredeljeni v oceni učinka, ki je priložena temu predlogu, se bodo spremljali s kazalniki. Ti kazalniki že obstajajo in jih EIT že uporablja. V nasprotnem primeru bodo razviti novi kazalniki, da bo EIT lahko spremljal doseganje svojih ciljev. Vzporedno in ob polnem upoštevanju obstoječih orodij za spremljanje si bo treba prizadevati za tesno usklajenost med določbami o spremljanju EIT in tistimi za program Obzorje Evropa. EIT bo na primer svoja orodja za spremljanje uskladil s potmi do učinkov iz programa Obzorje Evropa, s katerimi se želi celoviteje obravnavati potreba po kazalnikih znanstvenega, gospodarskega in družbenega učinka. EIT bo odgovoren za redno spremljanje operativne uspešnosti SZI in stalno prilagajanje svojih sistemov spremljanja in poročanja. Rezultati takega spremljanja bodo vključeni v postopke poslovnega načrtovanja SZI in odločanje EIT o dodelitvi proračuna in pripravi okvirnih sporazumov o partnerstvih s SZI kot upravičenkami. Rezultate spremljanja bi bilo treba stalno vključevati v proces oblikovanja politik. Ocena Oceno uspešnosti EIT bo izvedla Komisija v skladu z zahtevami spremenjene uredbe o EIT in jo bo vključila v skupno oceno programa Obzorje Evropa, ki bo izvedena na vmesni stopnji in naknadno. Vključevala bo oceno sinergij EIT z drugimi instrumenti programa. V zvezi s SZI se bo za ocenjevanje njihove uspešnosti v naslednjem programskem obdobju (podrobno opisano v predlogu za nov SIP) uporabil poseben okvir kazalnikov. Ta okvir temelji na sedanjih in prejšnjih kazalnikih ter zapolnjuje vrzeli in pomanjkljivosti, ugotovljene v obstoječem sistemu za merjenje uspešnosti. Usklajen je tudi z okvirom kazalnikov programa Obzorje Evropa. •Pojasnitev ključnih sprememb v posameznih določbah predloga Člen 5 – Organi EIT: predlog krepi vlogo izvršnega odbora kot posebnega organa EIT, poudarja odgovornost direktorja upravnemu odboru in krepi neodvisnost notranje revizijske funkcije. Člen 6 – Naloge: predlog podrobneje določa obstoječe naloge EIT in poudarja pomen njegove vloge pri zagotavljanju ustrezne ravni usklajevanja ter olajševanju komuniciranja in tematskega sodelovanja med SZI. Uvaja novo nalogo EIT, in sicer oblikovanje in usklajevanje podpornih ukrepov, ki jih izvajajo SZI za razvoj podjetniške in inovacijske zmogljivosti visokošolskih institucij ter za njihovo vključevanje v inovacijske ekosisteme. Člen 10 – Načela ocenjevanja in spremljanja SZI: predlog posodablja sklic na okvirni program Unije za raziskave in inovacije v zvezi s kazalniki za stalno spremljanje in redno zunanje ocenjevanje SZI. Člen 11 – Trajanje, nadaljevanje in prenehanje SZI: predlog krepi celovit vmesni pregled vsake SZI pred iztekom začetnega okvirnega sporazuma o partnerstvu in uvaja memorandum o sodelovanju kot neobvezno sredstvo za zagotovitev povezave med EIT in SZI tudi po izteku veljavnosti okvirnega sporazuma o partnerstvu. Člen 17 – Financiranje SZI: predlog prvi odstavek sedanjega člena 14 o finančnih sredstvih EIT z nekaj spremembami prestavlja v spremenjeni prvi odstavek člena 20 o proračunu EIT. Poleg tega določa načelo revidiranega modela financiranja EIT, tako da lahko prispevek EIT k SZI do 100 % skupnih upravičenih stroškov dejavnosti SZI z dodano vrednostjo pokriva le v začetnih fazah delovanja SZI. Ta prispevek se postopoma zmanjšuje v skladu s stopnjami sofinanciranja, opredeljenimi v SIP. Predlog poudarja tudi pomen finančne vzdržnosti SZI v okviru mehanizma EIT za konkurenčno dodeljevanje. Člen 20 – Proračun EIT: predlog opredeljuje financiranje EIT in vir finančnega prispevka EIT za SZI.

Priloga I – Statut EIT: predlagane so spremembe statuta EIT, da se pojasnijo vloge upravnega odbora, izvršnega odbora in direktorja EIT, okrepi vloga upravnega odbora pri spremljanju, nadzoru in usmerjanju SZI ter pojasni vloga Komisije v zvezi z EIT, da se upoštevajo njene obveznosti glede spremljanja in dobrega finančnega poslovodenja. Predlog vsebuje novo zahtevo za soglasje Komisije pri omejenem številu strateških vprašanj, o katerih odloča upravni odbor (npr. načela za spremljanje in dodeljevanje finančnih sredstev). Nazadnje, predlog odpravlja pojem „pogodbe za določen čas“ za osebje EIT, da se zagotovita strokovna kontinuiteta in razvoj osebja po zgledu ureditve, ki velja za agencije EU. ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo 2019/0151 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi Evropskemga inštitutua za inovacije in tehnologijo (prenovitev) (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe Ö o delovanju Evropske unije Õ o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 157(3) Ö 173(3) Õ Pogodbe, ob upoštevanju predloga Ö Evropske Õ komisije, ð po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ï ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z s Ö rednim zakonodajnim Õ postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, ob upoštevanju naslednjega: ò novo (1)Uredba (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta je bila bistveno spremenjena. Ker so potrebne nove spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno uredbo prenoviti.

ê 294/2008 uvodna izjava 1 (prilagojeno) Lizbonska agenda za rast in delovna mesta poudarja potrebo po razvoju pogojev, ki bi bili ugodni za naložbe v znanje in inovacije v Evropi, da bi izboljšali konkurenčnost, povečali rast in število delovnih mest v Evropski uniji. ê 294/2008 uvodna izjava 2 (prilagojeno) (2)Države članice nosijo glavno odgovornost za ohranjanje ugodnih razmer v podporo evropski industriji, konkurenčnosti in inovacijam. Vendar pa narava in razsežnost inovacijskih izzivov v Evropski Uuniji zahtevata tudi sprejemanje ukrepov na ravni Skupnosti Ö Unije Õ. ê 294/2008 uvodna izjava 3 (prilagojeno) Skupnost bi morala zagotoviti podporo za spodbujanje inovacij, zlasti v sklopu Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, Okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, Celostnega programa za vseživljenjsko učenje in strukturnih skladov. ê 294/2008 uvodna izjava 4 (prilagojeno) (3)Na ravni Skupnosti bi bilo tTreba bi bilo vzpostaviti ,novo pobudo Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu „EIT“), ki bo s spodbujanjem povezovanja v okviru trikotnika znanja – visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije – na celotnem območju EvropskeuUnije dopolnjeval obstoječe politike in pobude SkupnostiÖ Unije Õ in držav članic. ê 294/2008 uvodna izjava 5 (prilagojeno) Evropski svet z dne 15. in 16. junija 2006 je Komisijo pozval, naj pripravi uraden predlog za ustanovitev EIT in ga predstavi jeseni 2006. ê 294/2008 uvodna izjava 6 (prilagojeno) EIT bi moral v prvi vrsti prispevati k razvoju inovacijske zmogljivosti Skupnosti in držav članic, in sicer tako, da zagotovi sodelovanje visokega šolstva ter raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti na najvišji ravni. EIT naj bi s tem in olajšal in pospešil povezovanje in sodelovanje ter ustvaril sinergije med skupnostmi inovacij v Evropi. ò novo

(4)EIT bi moral predvsem prek svojih skupnosti znanja in inovacij (v nadaljnjem besedilu: SZI) okrepiti inovacijske ekosisteme, ki obravnavajo svetovne izzive. V prvi vrsti bi moral prispevati k razvoju inovacijske zmogljivosti Unije in držav članic na najvišji ravni. Da bi EIT uresničil ta cilj, bi moral olajšati in pospešiti povezovanje in sodelovanje ter ustvariti sinergije med različnimi inovacijskimi skupnostmi v Evropi. ê 294/2008 uvodna izjava 22 (prilagojeno) ð novo (5)V strateškem inovacijskem programu (v nadaljnjem besedilu „SIP“) bi bilo treba določiti strateško in dolgoročno pomembna prednostna področja ter Ö in Õ finančne potrebe EIT za obdobje sedmih letð , ki zajema ustrezni večletni finančni okvir. ï ð SIP bi moral zagotoviti skladnost z okvirnim programom Unije za raziskave in inovacije ter spodbujati sinergije z drugimi programi Unije v večletnem finančnem okviru ter drugimi zadevnimi pobudami, politikami in instrumenti Unije, zlasti tistimi, ki podpirajo izobraževanje in regionalni razvoj. ï Glede na to, da ima SIP pomembno vlogo na področju inovacijske politike Skupnosti Ö Unije Õ, in zaradi posledičnega političnega pomena njegovega družbeno-gospodarskega vpliva v Skupnosti Ö Uniji Õ bi ga morala Evropski parlament in Svet sprejeti na podlagi predloga Komisije, oblikovanega na podlagi osnutka ð ki temelji na prispevku ï, ki ji ga predloži EIT. ê 294/2008 uvodna izjava 7 (prilagojeno) ð novo (6)ð V skladu z okvirnim programom Unije za raziskave in inovacije ï EIT bi se moral EIT s svojimi Ö dejavnostmi Õ aktivnostmi odzvati na strateške dolgoročne izzive za inovacije v Evropi, zlasti na meddisciplinarnih in/ali interdisciplinarnih področjih, vključno s področji, ki so že bila opredeljena na evropski ravni. S tem bi EIT spodbujal stalen dialog s civilno družbo. ê 294/2008 uvodna izjava 8 (prilagojeno) (7)EIT bi moral prednostno obravnavati prenos svojih visokošolskih, raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v poslovno okolje ter komercialno uporabnost teh dejavnosti, poleg tega pa podpirati ustanavljanje novih Ö zagonskih Õ podjetij („start-up“), odcepljenih podjetij („spin-off“) in ter malih in srednje velikih podjetij (MSP). ê 294/2008 uvodna izjava 9 (prilagojeno) ð novo (8)EIT bi moral delovati predvsem na podlagi k odličnosti usmerjenih Ö in Õsamostojnih ð obsežnih evropskih ïpartnerstev med visokošolskimi Ö institucijami Õ ustanovami, raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi Ö zainteresiranimi stranmi Õ interesnimi skupinami, ki bi v inovacijskem procesu predstavljala trajnostna in dolgoročno samostojnea strateškea omrežja mreže. Ta partnerstva bi moral izbrati upravni odbor EIT na podlagi preglednega postopka, ki bi temeljil na odličnosti, ð v skladu z merili okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije za izbor evropskih partnerstev, ïimenovala pa bi se skupnosti znanja in inovacij (v nadaljnjem besedilu „SZI“). ò novo (9)Ob upoštevanju specifičnosti SZI je treba določiti posebne minimalne pogoje za oblikovanje SZI, ki odstopajo od pravil za sodelovanje in razširjanje okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije. Podobno bodo morda za dejavnosti SZI z dodano vrednostjo potrebna posebna pravila o lastništvu, pravicah dostopa, izkoriščanju in razširjanju.

ê 294/2008 uvodna izjava 9 ð novo (10)Upravni odbor bi moral tudi voditi dejavnosti EIT ð ter usklajevati poročanje, spremljanje in ocenjevanje ï in ocenjevati dejavnosti SZI ð v skladu z določbami okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije. ï . Pri izbiri članov upravnega odbora bi bilo treba zagotoviti ravnotežje med tistimi z izkušnjami iz poslovnega in visokošolskega in/ali raziskovalnega okolja ter člani iz inovacijskega sektorja. ê 294/2008 uvodna izjava 10 (11)Če naj bi EIT in SZI prispevali h konkurenčnosti ter okrepili mednarodno privlačnost in inovacijsko zmogljivost evropskega gospodarstva, bi morali biti sposobni pritegniti partnerske organizacije, raziskovalce in študente iz vsega sveta, tudi s spodbujanjem njihove mobilnosti, ter sodelovati z organizacijami iz tretjih držav. ê 294/2008 uvodna izjava 11 (prilagojeno) ð novo (12)Razmerja med EIT in SZI bi morali urejati pogodbeni sporazumi ð okvirni sporazumi o partnerstvu in sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev ï , v katerih bi bile določene pravice in obveznosti SZI ter ki bi zagotovili ustrezno raven usklajevanja ter opredelili mehanizem za spremljanje in Ö ocenjevanje Õ vrednotenje dejavnosti in rezultatov SZI. ð Okvirni sporazum o partnerstvu bi moral zagotoviti nadaljevanje finančnega prispevka EIT za SZI tudi po izteku ustreznega večletnega finančnega okvira. Z odstopanjem od Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) bi moral imeti EIT možnost, da tak okvirni sporazum o partnerstvu sklene za začetno obdobje sedmih let in ga podaljša za največ še eno sedemletno obdobje. ï ê 294/2008 uvodna izjava 12 (prilagojeno) ð novo (13)Visoko šolstvo je treba podpreti kot sestavni del celovite inovacijske strategije, saj je v tem smislu pogosto spregledano. Sporazumð Okvirni sporazumi o partnerstvu in sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev ïmed EIT in SZI bi morali zagotoviti, da stopnje izobrazbe in diplome, ki se podelijo v okviru SZI, podelijo sodelujoče visokošolske Ö institucije Õ ustanove, ki bi jih morali spodbuditi, da jih štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT. ð Poleg tega bi moral EIT okrepiti in razširiti obseg stopenj izobrazbe in diplom z znakom EIT, da bi se povečala njihova prepoznavnost tudi zunaj skupnosti EIT. ï EIT bi moral s svojimi dejavnostmi in delom pomagati spodbujati mobilnost ð študentov, raziskovalcev in osebja ï v evropskem raziskovalnem in visokošolskem prostoru ter prenosljivost štipendij, podeljenih raziskovalcem in študentom v okviru SZI. Vse te dejavnosti bi se morale izvajati brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Svetaz dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij. ê 294/2008 uvodna izjava 13 EIT bi moral oblikovati jasne in pregledne smernice za upravljanje intelektualne lastnine, ki bodo pospeševale uporabo intelektualne lastnine pod ustreznimi pogoji. Te smernice bi morale določati, da je treba ustrezno upoštevati prispevke različnih partnerskih organizacij SZI, ne glede na njihovo velikost. Če bi se dejavnosti financirale v sklopu okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj, bi se uporabljala pravila iz teh programov. ê 294/2008 uvodna izjava 14 (prilagojeno) (14)Sprejeti bi bilo treba ustrezne določbe, ki bodo zagotavljale odgovornost in preglednost EIT. Ustrezna pravila, ki urejajo Ö upravljanje in Õ delovanje EIT, so bi morala biti sprejeta v statutu EIT.

ê 294/2008 uvodna izjava 15 (prilagojeno) ð novo (15)EIT bi moral imeti pravno osebnost, da bi se zagotovila njegova funkcionalna samostojnost in neodvisnost ð od nacionalnih organov in zunanjih pritiskov ï, sam bi moral upravljati svoj proračun, njegovi prihodki pa bi morali vključevati prispevek SkupnostiÖ Unije Õ. ê 294/2008 uvodna izjava 16 (prilagojeno) ð novo (16)EIT bi si moral prizadevati za pridobitev čim večjega finančnega prispevka iz zasebnega sektorja in iz prihodka, ustvarjenega z lastnimi dejavnostmi. Zato se pPričakuje se, da bodo industrija ter finančni in storitveni sektor znatno prispevali v proračun EIT in zlasti v proračun SZI. SZI bi si morale prizadevati, da bi zasebni sektor prispeval čim več ð in da bi dosegle finančno vzdržnost ï . SZI in njihove partnerske organizacije bi morale objaviti dejstvo, da opravljajo svoje dejavnosti v okviru EIT in da prejemajo finančni prispevek iz splošnega proračuna Evropske Uunije. ê 294/2008 uvodna izjava 17 S prispevkom Skupnosti k EIT bi se morali financirati stroški, ki nastanejo pri ustanavljanju ter upravnih in usklajevalnih dejavnostih EIT in SZI. Da bi se izognili dvojnemu financiranju, te dejavnosti ne bi smele biti hkrati upravičene do prispevka iz drugih programov Skupnosti, kot so Okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, Program za vseživljenjsko učenje ali strukturni skladi. Poleg tega v primeru, da SZI ali njene partnerske organizacije neposredno zaprosijo za pomoč Skupnosti iz teh programov ali skladov, njihovih prošenj ne bi smeli obravnavati prednostno glede na druge prošnje. ê 294/2008 uvodna izjava 18 (prilagojeno) (17)V zvezi s subvencijo Skupnosti in vsemi drugimi donacijami Ö finančnim prispevkom Unije Õ v breme splošnega proračuna Evropske Uunije bi se moral uporabljati proračunski postopek Skupnosti Ö Unije Õ. Revizijo računovodskih izkazov bi moralo opravljati Računsko sodišče v skladu Ö s finančno uredbo Õ z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti . ê 294/2008 uvodna izjava 19 Ta uredba za obdobje od 2008 do 2013 določa finančna sredstva, ki mora biti v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju za proračunski organ prednostni referenčni okvir . ê 294/2008 uvodna izjava 20 (prilagojeno) (18)EIT je organ, ki ga Skupnosti Ö Unija Õustanavljajo v smislu člena 70185(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 Ö finančne uredbe Õ, zato bi moral svoja finančna pravila sprejeti v skladu z navedeno uredbo. Iz tega razloga bi se morala za EIT uporabljati Ö Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/715 z dne 18. decembra 2018 o okvirni finančni uredbi za organe, ustanovljene na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom, iz člena 70 finančne uredbeÕ Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 .

ê 294/2008 uvodna izjava 21 (prilagojeno) ð novo (19)EIT bi moral pripraviti letno ð konsolidirano ï poročilo o izvedenih dejavnostih, ki jih je izvedel ð in rezultatih dejavnosti ï v preteklem koledarskem letu, in tekoči triletni delovni program ð . Prav tako bi moral pripraviti enotni programski dokument ï z načrtovanimi pobudami ð glede na letno in večletno načrtovanje programa, ï s katerim se bo EIT lahko odzval na notranji in zunanji razvoj na področju znanosti, tehnologije, visokega šolstva, inovacij in drugih ustreznih področjih. Ta dokumenta bi moral poslati v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali imeti pravico, da predložijo svoje mnenje o osnutku prvega triletnega delovnega programa EIT. ê 294/2008 uvodna izjava 23 (prilagojeno) ð novo (20)Komisija bi morala sprožiti neodvisnao zunanjae Ö ocenjevanja Õ vrednotenja delovanja EIT, ð vključno s SZI ï , na podlagi katerihega se bo zlasti lahko pripravil SIP. ð S temi ocenjevanji bi bilo treba preučiti, kako EIT izpolnjuje svoje naloge; zajemati bi morala vse dejavnosti EIT in SZI ter oceniti njihovo relevantnost, uspešnost, učinkovitost, dodano vrednost EU in usklajenost. Vključiti bi jih bilo treba v ocenjevanja programa s strani Komisije, ki so predvidena v okvirnem programu Unije za raziskave in inovacije. ï Po potrebi bi morala pripraviti predloge za spremembo te uredbe. ê 294/2008 uvodna izjava 24 (prilagojeno) Treba si je prizadevati za postopno oziroma večfazno izvajanje dejavnosti EIT in ob tem upoštevati njegov dolgoročni razvoj. Da bi se ustrezno ocenilo delovanje EIT in SZI ter uvedle morebitne izboljšave, je potrebna začetna faza z omejenim številom SZI. Upravni odbor bi moral v 18 mesecih po imenovanju izbrati dve ali tri SZI na področjih, ki pomagajo Evropski uniji pri soočanju z današnjimi in jutrišnjimi izzivi, kar vključuje področja, kot so podnebne spremembe, obnovljivi viri energije ter naslednja generacija informacijske in komunikacijske tehnologije. Izbiro in imenovanje naslednjih SZI bi bilo treba omogočiti po sprejetju prvega SIP, ki bi moral vključevati tudi podrobnosti glede delovanja EIT zaradi upoštevanja dolgoročne perspektive. ê 294/2008 uvodna izjava 25 (prilagojeno) (21)Ker cilja Ö ciljev Õ Ö te uredbe Õ načrtovanega ukrepa, in sicer ustanovitve EIT, države članice ne morejo zadovoljivo dosečiin ker ta cilj Ö, temveč se Õ zaradi obsega in nadnacionalnosti lažje dosežejo SkupnostÖ na ravni Unije Õ, Skupnost lahko Ö Unija Õ sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe Ö o Evropski uniji Õ. Skladno V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov presega tistega, ki so kar je potrebnoi za doseganje navedenihega ciljeva – ê 294/2008 (prilagojeno) SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 VsebinaÖ Predmet urejanja Õ Ustanovi se Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu: „EIT“).

Člen 2 Opredelitev pojmov Za namene te uredbe V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: ê 1292/2013 člen 1.1(a) (1)„inovacija“ pomeni postopek, vključno z rezultatom tega postopka, v okviru katerega nastajajo nove ideje kot odziv na družbene in gospodarske potrebe ter povpraševanje, na podlagi teh idej pa se ustvarijo novi izdelki, storitve ali poslovni in organizacijski modeli, ki se uspešno predstavijo na obstoječem trgu ali so sposobni ustvarjati nove trge in ki družbi prinašajo vrednost; ê 1292/2013 člen 1.1(b) (prilagojeno) ð novo (2)„skupnost znanja in inovacij“ (SZI) pomeni samostojno ð obsežno evropsko ï partnerstvo visokošolskih Ö institucij Õ zavodov, raziskovalnih organizacij, družb in drugih zainteresiranih strani v inovacijskem procesu v obliki strateške mreže, ne glede na njeno točno pravno obliko, na podlagi srednje- do dolgoročnega inovacijskega načrtovanja za izpolnitev ciljev EIT in za prispevek k doseganju ciljev, določenih v Uredbi (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020) ð okvirnem programu Unije za raziskave in inovacije ï ; ê 1292/2013 člen 1.1(c) 3.„kolokacijski center“ pomeni geografsko območje, na katerem imajo sedež glavni partnerji trikotnika znanja, ki lahko sodelujejo na enostaven način, predstavlja pa tudi kontaktno točko za dejavnost SZI na tem območju; ê 1292/2013 člen 1.1(e) (prilagojeno) ð novo (3)5.„partnerska organizacija“ pomeni organizacijo ð pravni subjekt ï, ki je članica SZI in lahko vključuje zlasti visokošolske Ö institucije Õ zavode, ð izvajalce poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ï raziskovalne organizacije, javne ali zasebne družbe, finančne institucije, regionalne in lokalne organe, fundacije in neprofitne organizacije; ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo

(4)6„raziskovalna organizacija“ pomeni vsak javni ali zasebni pravni subjekt, katerega eden od glavnih ciljev je izvedba raziskav ali tehnološki razvoj; (5)7„visokošolska Ö institucija Õ ustanova“ pomeni univerzo ali kakršno koli visokošolsko Ö institucijo Õ ustanovo, ki v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso omogoča pridobitev stopenj izobrazbe in diplom,ð zlasti ï na magistrski in doktorski ravni, ne glede na njeno poimenovanje v nacionalnem okviru; ò novo (6)„skupnost EIT“ pomeni EIT in aktivno skupnost vseh posameznikov in pravnih subjektov, ki so prejeli ali prejemajo finančna sredstva in podporo EIT; ê 294/2008 8.„stopnje izobrazbe in diplome“ pomenijo kvalifikacije, za katere sodelujoče visokošolske ustanove na podlagi visokošolskih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru SZI, podelijo magisterij ali doktorat; ê 1292/2013 člen 1.1(f) ð novo (7)9„strateški inovacijski program“ (SIP) pomeni dokument politike, ki zajema prednostna področja in dolgoročno strategijo EIT za prihodnje pobude, ð njegovo sposobnost ustvarjanja najboljše inovacijske dodane vrednosti, ï vključno s pregledom načrtovanih visokošolskih, raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, v sedemletnem obdobjuð , ki zajema ustrezni večletni finančni okvir ï ; ê 1292/2013 člen 1.1(g) (8)9a„regionalna inovacijska shema“ (RIS) pomeni shemo ozaveščanja, namenjeno partnerstvom med visokošolskimi zavodi, raziskovalnimi organizacijami, družbami in drugimi zainteresiranimi stranmi za spodbujanje inovacij v vsej Uniji; ê 1292/2013 člen 1.1(h) ð novo (9)10. „forum zainteresiranih strani“ pomeni platformo, ki se je lahko udeležijo ð institucije Unije, ï predstavniki nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, organiziranih interesnih skupin in posameznih subjektov s poslovnega, visokošolskega in raziskovalnega področja, iz združenj, civilne družbe in grozdnih organizacij ter drugih zainteresiranih strani iz trikotnika znanja;

ò novo (10) „poslovni načrt SZI“ pomeni dokument, ki opisuje cilje in načrtovane dejavnosti SZI z dodano vrednostjo; ê 1292/2013 člen 1.1(h) ð novo (11). „dejavnosti SZI z dodano vrednostjo“ pomenijo dejavnosti, ki jih ð v skladu s poslovnim načrtom SZI ï izvajajo partnerske organizacije ali po potrebi pravni subjekti SZI in ki prispevajo k povezovanju trikotnika znanja – visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije –, vključno z dejavnostmi ustanavljanja, upravljanja in usklajevanja SZI, in k splošnim ciljem EIT;. ò novo (12) „memorandum o sodelovanju“ pomeni sporazum med EIT in SZI, katerega namen je, da SZI ostane dejavna članica skupnosti EIT tudi po izteku okvirnega sporazuma o partnerstvu, ko ne prejema več finančnih sredstev EIT; (13) „finančna vzdržnost“ pomeni sposobnost SZI, da po izteku okvirnega sporazuma o partnerstvu samostojno financira svoje dejavnosti v trikotniku znanja. ê 1292/2013 člen 1.2 (prilagojeno) ð novo Člen 3 Naloga in cilji Naloga EIT je s povečanjem inovacijske zmogljivosti držav članic in Unije prispevati k trajnostni evropski gospodarski rasti in konkurenčnosti Ö Unije Õ , da bi se spoprijeli z večjimi izzivi, pred katerimi je evropska družba. To bo dosegel s spodbujanjem sinergije in sodelovanja ter povezovanja visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij na najvišji ravni, tudi s spodbujanjem podjetništva. Splošni in posebni cilji ter kazalniki rezultatov EIT za obdobje od 2014 do 2020 so opredeljeni v programu Obzorje 2020. ò novo EIT prispeva k izpolnjevanju splošnega cilja in specifičnih ciljev okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije.

ê 294/2008 Člen 417 SIP 1. EIT najpozneje do 30. junija 2011 in nato vsakih sedem let pripravi osnutek sedemletnega SIP in ga predloži Komisiji. ê 1292/2013 člen 1.14(a) (prilagojeno) ð novo 12. V SIP se opredelijo prednostna področja in dolgoročna strategija za EIT ð v zadevnem sedemletnem obdobju, pri čemer se upošteva okvirni program Unije za raziskave in inovacije ï, vsebuje pa tudi oceno njegovega družbeno-gospodarskega učinka in sposobnosti ustvarjanja najboljše inovacijske dodane vrednosti. SIP upošteva rezultate spremljanja in Ö ocenjevanja Õ vrednotenja EIT iz člena 1916. ê 1292/2013 člen 1.14(b) ð novo 2a. SIP vsebuje analizo morebitnih in ð je usklajen s cilji okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije, zahtevami glede strateškega večletnega načrtovanja, poročanja, spremljanja in ocenjevanja ter drugimi zahtevami in spodbuja sinergije z drugimi zadevnimi programi Unije v ustreznem večletnem finančnem okviru, zlasti tistimi, ki podpirajo izobraževanje in regionalni razvoj. Vzpostavlja ï ustrezneih sinergije in dopolnjevanja med dejavnostmi EIT ter drugimi pobudami, ð politikami in ï instrumenti in programi Unije. ê 294/2008 (prilagojeno) 3. SIP vključuje oceno finančnih potreb in virov ob upoštevanju dolgoročnega razvoja prihodnjega delovanja in financiranja EIT. Vsebuje pa tudi okvirni finančni načrt, ki pokriva obdobje finančnega okvira Ö ustreznega večletnega finančnega okvira Õ. ò novo 4. EIT predloži prispevek k predlogu Komisije za SIP.

ê 1292/2013 člen 1.14(c) 54. SIP v skladu s členom 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije na predlog Komisije sprejmeta Evropski parlament in Svet. ê 294/2008 Člen 54 Organi EIT 1. Organi EIT so naslednji: ê 1292/2013 člen 1.3(a) (prilagojeno) ð novo (a)upravni odbor, ki ga sestavljajo člani na visoki ravni z izkušnjami na področju visokošolskega izobraževanja, raziskav, inovacij in podjetništva. Odgovoren je za vodenje dejavnosti EIT, za izbor, imenovanje ð , spremljanje ï in vrednotenje Ö ocenjevanje Õ SZI ter za vse druge strateške odločitve;. (b)Pomaga mu izvršni odbor, ð sestavljen iz izbranih članov in predsednika upravnega odbora. ï Ö Upravnemu odboru pomaga pri izvajanju njegovih nalog Õ ð in v sodelovanju z direktorjem organizira sestanke upravnega odbora ï; ê 1292/2013 člen 1.3(c) (prilagojeno) ð novo (c)direktor, ki ga imenuje upravni odbor in je odgovoren upravnemu odboru za upravno in finančno poslovodenje EIT ter je zakoniti zastopnik EIT; Ö , odgovoren za njegovo delovanje in dnevno upravljanje. Õ ð Direktor je odgovoren upravnemu odboru in mu redno poroča o razvoju EIT ter poteku vseh dejavnosti, za katere je odgovoren ï; ê 294/2008 ð novo (d)notranja revizijska funkcija, ð ki deluje povsem neodvisno in v skladu z zadevnimi mednarodnimi standardi in ï ki upravnemu odboru in direktorju svetuje v zvezi s finančnim poslovodenjem in administrativnim upravljanjem ter strukturami za nadzor znotraj EIT, v zvezi z organizacijo finančnih povezav s SZI in z vsem, za kar jo zaprosi upravni odbor.

2. Komisija lahko imenuje opazovalce, ki sodelujejo na sestankih upravnega odbora. 23. Podrobna pravila v zvezi z organi EIT so določena v statutu EIT, ki je priložen tej uredbi. Člen 65 Naloge EIT za dosego svojega cilja ð zlasti ï : ê 1292/2013 člen 1.4(a) (a)v skladu s SIP opredeli svoje glavne prednostne naloge in dejavnosti; ê 294/2008 (b)krepi ozaveščenost med morebitnimi partnerskimi organizacijami in spodbuja njihovo udeležbo pri dejavnostih EIT; ê 1292/2013 člen 1.4(b) (prilagojeno) ð novo (c)v skladu s členom 97 na prednostnih področjih izbere in imenuje SZI ter zs ð okvirnimi sporazumi o partnerstvu in sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev ïsporazumi opredeli njihove pravice in dolžnosti, jim zagotovi ustrezno podporo, uporablja ustrezne ukrepe za nadzor kakovosti, Ö ter Õ stalno spremlja in vrednoti Ö ocenjuje Õ njihove dejavnosti;, (d) zagotavlja ustrezno raven usklajevanja in olajšuje komuniciranje in tematsko sodelovanje med SZI ð ter objavlja razpise za dejavnosti med SZI in skupne storitve ï ; ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo (d)spodbuja sprostitev sredstev iz javnih in zasebnih virov ter svoja sredstva porabi v skladu s to uredbo. Še posebej si prizadeva znaten in čedalje večji delež svojega proračuna zbrati iz zasebnih virov in iz prihodka, ustvarjenega z lastnimi dejavnostmi;

(e)v državah članicah ð zunaj skupnosti EIT ï spodbuja Ö krepi Õ priznavanje stopenj izobrazbe in diplom, ki jih podeljujejo Ö sodelujoče Õ visokošolske Ö institucije Õ ustanove, ki so partnerske organizacije in ki lahko štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT, ð ter jih razširjajo tudi na programe vseživljenjskega učenja ï; ê 1292/2013 člen 1.4(c) (f)spodbuja razširjanje najboljših praks za povezovanje v okviru trikotnika znanja, vključno med SZI, da bi se s tem razvila skupna kultura inovacij in prenosa znanja, in sodelovanje pri dejavnostih ozaveščanja, tudi v okviru RIS; ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo (g)si prizadeva, da bi postal svetovno pomemben organ za razvoj ð spodbuja ï odličnosti na področjih visokega šolstva, raziskav in inovacij ð , zlasti ï Ö s promoviranjem SZI kot odličnih inovacijskih partneric Õ; ê 1292/2013 člen 1.4(d) (h)spodbuja multidisciplinarne pristope k inovacijam, na primer povezovanje tehnoloških, družbenih in netehnoloških rešitev, organizacijskih pristopov in novih poslovnih modelov; ê 1292/2013 člen 1.4(e) (prilagojeno) ð novo (i)zagotavlja dopolnjevanje in sinergijo med dejavnostmi EIT in drugimi programi Unije, kadar je potrebno; (j)v Uniji in zunaj nje promovira SZI kot odlične inovacijske partnerje; (jk) ustanovi Ö organizira redna srečanja Õ foruma zainteresiranih strani, na katerem predstavi svoje dejavnosti, izkušnje, najboljše prakse ter prispevek k politikam in ciljem Unije na področjih inovacij, raziskav in izobraževanja in zainteresiranim stranem omogoči, da izrazijo svoja stališča;. Srečanje tega foruma se skliče vsaj enkrat letno. (k)ð vsaj dvakrat na leto ï Ö organizira sestanke skupine Õ pPredstavnikovi držav članic, ð in sicer neodvisno od sestankov ï se v okviru tega foruma ðzainteresiranih straniï sestanejo v posebni sestavi, da se zagotovijota ustrezno komuniciranje in izmenjava informacij z EIT, in se obvestijo o dosežkih EIT in SZI, jim svetujejo in z njimi delijo izkušnje Öobveščanje o dosežkih EIT in SZI ter svetovanje in deljenje izkušenj z EIT in SZIÕ. Posebna sestava ð Skupina ï predstavnikov držav članic v okviru foruma zainteresiranih strani zagotavlja tudi ustrezneo sinergijeo in dopolnjevanje med dejavnostmi EIT in SZI ter nacionalnimi programi in pobudami, vključno z možnostjo nacionalnega sofinanciranja dejavnosti SZI;. ò novo

(l)pripravi in usklajuje podporne ukrepe SZI za razvoj podjetniške in inovacijske zmogljivosti visokošolskih institucij ter njihovo vključevanje v inovacijske ekosisteme. ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo 2. EIT je pristojen za ustanovitev sklada (v nadaljnjem besedilu „Sklad EIT“), katerega posebni cilj je spodbujanje in podpiranje dejavnosti EIT. Člen 76 SZI 1. SZI se Ö zlasti Õ ukvarjajo zlasti z: (a)inovacijskimi dejavnostmi in vlaganji z evropsko dodano vrednostjo ð , vključno s podpiranjem ustanavljanja in razvoja inovativnih podjetij, ï ki vključujejo vse razsežnosti visokega šolstva in raziskav za doseganje kritične mase ter podpirajo razširjanje in uporabo rezultatov; ê 1292/2013 člen 1.5(a) (prilagojeno) ð novo (b)vrhunskimi, v inovacije usmerjenimi raziskavami ð preizkusi, izdelavo prototipov in predstavitvami ï na področjih ključnih gospodarskih in družbenih interesov, ki se opirajo na rezultate evropskih Ö raziskav na ravni Unije Õ in nacionalnih raziskav in obetajo krepitev evropske konkurenčnosti Ö Unije Õ na mednarodni ravni ter najdejo Ö iščejo Õ rešitve za večje družbene izzive, pred katerimi je evropska družba; ê 1292/2013 člen 1.5(a) (prilagojeno) ð novo (c)izobraževalnimi dejavnostmi in dejavnostmi usposabljanja ð , zlasti ï na magistrski in doktorski ravni, ter strokovnimi programi Ö strokovnega Õ usposabljanja v disciplinah, ki bi lahko zadostile prihodnjim evropskim družbeno-gospodarskim potrebam in ki širijo nabor talentov Unije ter spodbujajo razvoj Ö spretnosti Õ sposobnosti, povezanih z inovacijami, izboljšanje vodstvenih in podjetniških Ö spretnosti Õ sposobnosti, mobilnost raziskovalcev in študentov ter izmenjavo znanja, mentorstvo in mreženje med prejemniki diplom ter in usposabljanj z oznakom EIT; ê 1292/2013 člen 1.5(a) (d)dejavnostmi ozaveščanja in razširjanjem najboljših praks v inovacijskem sektorju, s poudarkom na razvoju sodelovanja med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami in podjetji, vključno s storitvenimi in finančnimi sektorji;

ê 1292/2013 člen 1.5(a) (e)prizadevanjem za sinergijoe in dopolnjevanje med dejavnostmi SZI in obstoječimi evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi programi, kadar je primerno. ê 1292/2013 člen 1.5(b) (prilagojeno) ð novo 2. ð Brez poseganja v okvirne sporazume o partnerstvu in sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev med EIT in SZI imajo ï SZI imajo precejšnjo avtonomijo pri opredelitvi svoje notranje organizacije in sestave ter natančnega načrta dela in delovnih metod. Za SZI velja zlasti, da: (a)vzpostavljajo ð notranje ï mehanizme upravljanja, ki odražajo trikotnik znanja – visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije; (b)si zlasti prizadevajo za zagotavljajo sprejemanje novih članov, če ti v partnerstvo prinašajo dodano vrednost; (c)delujejo odprto in pregledno, v skladu s svojimi notranjimi pravili; (d)pripravljajo Ö in izvajajo Õ poslovne načrte s cilji in ključnimi kazalniki uspešnosti; (e)razvijajo Ö pripravljajo in izvajajo Õ strategije za finančno vzdržnost. ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo 3. Razmerje med EIT in SZI urejajo pogodbeni ð okvirni sporazumi o partnerstvih in sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev ï sporazumi. ò novo Člen 8 Pravila za sodelovanje in razširjanje rezultatov

Uporabljajo se pravila za sodelovanje in razširjanje rezultatov iz okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije. Z odstopanjem od navedenih pravil: (a)so v členu 9(3) in (4) te uredbe določeni minimalni pogoji za oblikovanje SZI; (b)se za dejavnosti SZI z dodano vrednostjo lahko uporabljajo posebna pravila glede lastništva, pravic dostopa, izkoriščanja in razširjanja rezultatov. ê 294/2008 Člen 97 Izbor SZI ê 1292/2013 člen 1.6(a) ð novo 1. EIT na podlagi konkurenčnega, odprtega in preglednega postopka izbere in imenuje partnerstvo, iz katerega bo nastala SZI. ðUporabljajo se merila za izbor evropskih partnerstev iz okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije.ï ðUpravni odbor EIT lahko ta merila podrobneje opredeli, tako daï EIT v skladu z načeli odličnosti in ob upoštevanju pomembnosti za področje inovacij sprejme in objavi podrobna merila za izbor SZI. Pri izbirnem postopku sodelujejo tudi zunanji in neodvisni strokovnjaki. ê 1292/2013 člen 1.6(b) 21a. EIT začne postopek izbora in imenovanja SZI v skladu s prednostnimi področji in časovnim okvirom, opredeljenim v SIP. ê 1292/2013 člen 1.6(c) 2. Izbirna merila za imenovanje SZI lahko v skladu z načeli iz odstavka 1 med drugim vključujejo: (a)obstoječo in potencialno inovacijsko zmogljivost, vključno s podjetništvom, v okviru partnerstva ter njegovo odličnost na področju visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij; (b)zmogljivost partnerstva za doseganje ciljev SIP in s tem prispevanje k uresničevanju splošnega cilja in prednostnih nalog programa Obzorje 2020; (c)multidisciplinarni pristop k inovacijam, vključno s povezovanjem tehnoloških, družbenih in netehnoloških rešitev;

(d)zmogljivost partnerstva za zagotavljanje trajnostnega in dolgoročnega samostojnega financiranja, vključno z znatnim in čedalje večjim prispevkom iz zasebnega sektorja, industrije in storitev; (e)ustrezno uravnoteženo sodelovanje pri partnerstvu organizacij, dejavnih v trikotniku znanja – visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije; (f)prikaz načrta upravljanja intelektualne lastnine, ki je ustrezen za zadevni sektor, vključno z načinom, kako se upoštevajo prispevki različnih partnerskih organizacij; (g)ukrepe v podporo udeležbi zasebnega sektorja in sodelovanju z njim, vključno s finančnim sektorjem in zlasti MSP, ter za pomoč pri ustanavljanju novih podjetij, odcepljenih podjetij ter MSP, da bi lahko rezultate dejavnosti SZI izkoristili v komercialne namene; (h)pripravljenost za pripravo konkretnih ukrepov sodelovanja z javnim sektorjem in tretjimi sektorji, kakor je ustrezno; (i)pripravljenost sodelovanja z drugimi organizacijami in omrežji zunaj SZI z namenom izmenjave najboljših praks in odličnosti; (j)pripravljenost za pripravo konkretnih predlogov za vzpostavljanje sinergije s pobudami Unije in drugimi ustreznimi pobudami. ê 1292/2013 člen 1.6(d) ð novo 3. Minimalni pogoj za oblikovanje SZI je, da sodelujejo vsaj tri ð neodvisne ïpartnerske organizacije, ustanovljene v vsaj treh različnih državah članicah. Vse take partnerske organizacije morajo biti med seboj neodvisne v smislu člena 8 Uredbe (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta . ê 1292/2013 člen 1.6(e) (prilagojeno) ð novo 4. Poleg pogoja iz odstavka 3 se ima vsaj dve tretjini partnerskih organizacij v SZI ustanovi sedež v državah članicah; v vsaki SZI sodelujejota vsaj ena visokošolska Ö institucija Õ ustanova ð , ena raziskovalna organizacija ï in eno zasebno podjetje. ê 1292/2013 člen 1.6(f) (prilagojeno) ð novo 5. EIT sprejme in objavi merila in postopke za financiranje, spremljanje in vrednotenje Ö ocenjevanje Õ dejavnosti SZI pred začetkom postopka izbora novih SZI. O njih se takoj obvesti posebna sestava ð skupinaï predstavnikov držav članic ð iz člena 6(k)ï v okviru foruma zainteresiranih strani.

ê 1292/2013 člen 1.7 (prilagojeno) ð novo Člen 107a Načela Ö ocenjevanja Õ vrednotenja in spremljanja SZI EIT na podlagi glavnih kazalnikov uspešnosti, določenih med drugim v Uredbi (EU) št. 1291/2013 ð okvirnem programu Unije za raziskave in inovacije ï in v SIP, ter v ð tesnem ï sodelovanju s Komisijo organizira stalno spremljanje in redno zunanje Ö ocenjevanje Õ vrednotenje neposrednih učinkov, rezultatov in vplivov vsake SZI. Rezultati takega spremljanja in Ö ocenjevanja Õ vrednotenja se objavijo, o njih pa se poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Člen 117b Trajanje, nadaljevanje in prenehanje SZI 1. Odvisno od rezultatov stalnega spremljanja ter rednih vrednotenj in posebnosti posameznih področij SZI običajno deluje od sedem do petnajst let. ê 1292/2013 člen 1.7 (prilagojeno) ð novo 2 1. ð Z odstopanjem od člena 130(4)(c) finančne uredbe ïEIT lahko sklene vzpostavi okvirni sporazum o partnerstvu s SZI za začetno obdobje sedmih let. 3 2. ð Glede na rezultat celovitega vmesnega pregleda pred iztekom začetnega sedemletnega obdobja lahko ï Uupravni odbor lahko odloči, da se Ö začetno Õ prvotno določeno obdobje okvirnega sporazuma o partnerstvu s SZI podaljša ð za še eno obdobje največ sedmih let ali pa da se finančni prispevek EIT ustavi in se okvirni sporazum o partnerstvu ne podaljša. Upravni odbor upošteva zlasti doseženo stopnjo finančne vzdržnosti SZI, njeno sposobnost sprejemanja novih članov in ï v okviru ð omejitve ïfinančnegaih sredstev prispevka iz člena 2019 če je to najustreznejši način za doseganje ð ter relevantnost glede na ï ciljev EIT. 4 3. Če Ö ocene Õ vrednotenja SZI pokažejo neustrezne rezultate ð ali pomanjkanje evropske dodane vrednosti ï , upravni odbor sprejme ustrezne ukrepe, vključno z zmanjšanjem, spremembo ali umikom finančnega pomoči Ö prispevka Õ Ö EIT Õ ali prekinitvijo ð odpovedjo ï Ö okvirnega Õ sporazuma Ö o partnerstvu Õ. ò novo 4. Glede na rezultat končnega pregleda pred iztekom štirinajstega leta okvirnega sporazuma o partnerstvu lahko EIT sklene memorandum o sodelovanju s SZI. ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo

Člen 128 Stopnje izobrazbe in diplome 1. Stopnje izobrazbe in diplome v povezavi z dejavnostmi visokega šolstva iz točke (c) člena 76(1)(c) podeljujejo sodelujoče visokošolske Ö institucije Õ ustanove v skladu z nacionalnimi predpisi in postopki akreditacije. ð Okvirni sporazumi o partnerstvu in sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev ï Sporazum med EIT in SZI določajo, da se te stopnje izobrazbe in diplome lahko štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT. 2. EIT sodelujoče visokošolske Ö institucije Õ ustanove spodbuja, da: (a)podeljujejo skupne ali večkratne stopnje izobrazbe in diplome, kar odraža povezovalno vlogo SZI. Lahko pa jih podeli tudi ena sama visokošolska Ö institucija Õ ustanova; ê 1292/2013 člen 1.8 (baa)razširjajo najboljše prakse pri horizontalnih vprašanjih; ê 294/2008 (prilagojeno) (cb)upoštevajo: (i)dejavnosti Skupnosti Ö Unije Õ, ki se izvajajo v skladu s členoma 149 Ö 165 Õ in 150 Ö 166 Õ Pogodbe; (ii)dejavnosti, ki se izvajajo v okviru evropskega visokošolskega prostora. Člen 139 Ö Operativna Õ nNeodvisnost EIT in usklajenost zs Ö ukrepanjem na ravni ÕÖ Unije Õ Skupnostjo, državami članicami ali medvladnio dejavnostjo Ö ravni Õ 1. EIT svoje dejavnosti izvaja neodvisno od nacionalnih organov in zunanjih pritiskov. 2. Dejavnosti EIT se uskladijo z drugimi dejavnostmi in instrumenti, ki se izvajajo na ravni Skupnosti Ö Unije Õ, zlasti na področju visokega šolstva, raziskav in inovacij. 3. EIT ustrezno upošteva tudi politike in pobude na regionalni, nacionalni in medvladni ravni, da se izkoristijo najboljše prakse, uveljavljeni koncepti in obstoječi viri. ê 294/2008 (prilagojeno)

ð novo Člen 1411 Pravni status 1. EIT je organ Skupnosti Ö Unije Õ in ima pravno osebnost. V vsaki državi članici ima največjo možno pravno sposobnost, ki jo nacionalne zakonodaje priznavajo pravnim osebam. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je stranka v sodnem postopku. 2. Za EIT se uporablja Protokol Ö št. 7 Õ o privilegijih in imunitetah Evropskeih skupnosti Ö unije Õ. Člen 1512 Odgovornost 1. EIT je edini odgovoren za izpolnjevanje svojih obveznosti. 2. Pogodbeno odgovornost EIT urejajo posamezne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevne pogodbe. Sodišče je pristojno v skladu s katero koli arbitražno klavzulo iz pogodbe, ki jo sklene EIT. 3. V primeru nepogodbene obveznosti EIT v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, povrne vsakršno škodo, ki jo pri izvajanju svojih nalog povzroči EIT ali njegovi uslužbenci. Sodišče je pristojno v vseh sporih, povezanih z odškodninami za takšno škodo. 4. Vsa plačila, ki jih izvede EIT v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 2 in 3 ter stroški in izdatki, nastalimi v tej zvezi, se upoštevajo kot odhodki EIT in se krijejo iz virov EIT. 5. Za tožbe proti EIT je v skladu s členoma 230 Ö 263 Õ in 232 Ö 265 Õ Pogodbe pristojno Sodišče. Člen 1613 Preglednost in dostop do dokumentov 1. EIT ð in SZI ï zagotovijo, da se njegove Ö njihove Õ dejavnosti izvajajo čim bolj pregledno. EIT ð in SZI ï zlasti oblikujejo dostopno, brezplačno spletno mesto, ki nudi informacije o Ö njihovih Õ dejavnostih EIT in posameznih SZI. ê 1292/2013 člen 1.10 2. EIT svoj poslovnik, posebna finančna pravila iz člena 221(1) ter podrobna merila za izbor SZI iz člena 97 objavi pred objavo razpisa za zbiranje predlogov za izbor SZI.

ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo 3. EIT nemudoma objavi svoj tekoči triletni delovni program ð enotni programski dokument ï in ð konsolidirano ï letno poročilo o dejavnostih iz člena 1815. 4. Brez poseganja v odstavka 5 in 6 EIT tretjim stranem ne sme razkrivati pridobljenih zaupnih informacij, za katere se je upravičeno zahtevala zaupna obravnava. 5. Za člane organov EIT velja zahteva glede zaupnosti iz člena 287 Ö 339 Õ Pogodbe ES. Za podatke, ki jih EIT prejme v skladu s to uredbo, velja Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov . 6. Za dokumente EIT se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 glede dostopa javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Upravni odbor sprejme praktične rešitve za uporabo navedene uredbe najpozneje v šestih mesecih po ustanovitvi EIT. 7. Uradni dokumenti in objave EIT se prevedejo v skladu z ð Za EIT se uporablja ïUredbao Ö Sveta Õ št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti. Prevajalske storitve, ki so potrebne Ö za delovanje EIT Õ, zagotavlja Prevajalski center za organe Evropske unije, ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/1994. Člen 1714



Finančna sredstva Ö Financiranje SZI Õ 1. EIT se financira s prispevkom iz splošnega proračuna Evropske unije v okviru finančnih sredstev, določenih v členu 19, ter iz drugih zasebnih in javnih virov. ê 1292/2013 člen 1.11(a) (prilagojeno) ð novo 12. SZI se financirajo zlasti iz naslednjih virov: (a)prispevkov partnerskih organizacij, ki so znatni vir financiranja; (b)prostovoljnih prispevkov držav članic, Ö povezanih držav ali Õ tretjih držav ali njihovih javnih organov; (c)prispevkov mednarodnih organov ali institucij; (d)prihodkov, ustvarjenih z lastnimi sredstvi in dejavnostmi SZI, ter licenčnin iz naslova pravic intelektualne lastnine; (e)premoženja, vključno s tistim, ki ga upravlja Sklad EIT;

(f)volil, donacij in prispevkov posameznikov, institucij, skladov ali drugih nacionalnih organov Ö, ustanovljenih v skladu z nacionalno zakonodajo Õ ; (g)Ö finančnega Õ prispevka EIT; (h)finančnih instrumentov, vključno s tistimi, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije. Prispevki lahko vključujejo prispevke v naravi. ê 294/2008 23. Načini za dostop do sredstev EIT se določijo v finančnih pravilih EIT iz člena 221(1). ò novo 3. Glede na ustrezno spremljanje ocenjenih finančnih potreb SZI, ki se opravi vsako leto, se proračunske obveznosti za dejavnosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, lahko razčlenijo v letne obroke preko več let. ê 1292/2013 člen 1.11(b) (prilagojeno) ð novo 4. S Ö finančnim Õ prispevkom EIT za SZI se lahko ð v začetnih fazah delovanja SZI ï krije do 100 % skupnih upravičenih stroškov dejavnosti SZI z dodano vrednostjo. ð Tak prispevek se sčasoma postopoma zmanjša v skladu stopnjami sofinanciranja iz SIP. ï ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo 5. SZI ali njihove partnerske organizacije lahko zaprosijo za pomoč Skupnosti Ö finančni prispevek Unije Õ, zlasti v okviru programov in skladov Skupnosti Ö Unije Õ, in sicer v skladu s tam določenimi pravili, njihove prošnje pa se obravnavajo enako kot vse druge prošnje. V takem primeru se tovrstnia pomoč Ö prispevek Õ ne Ö krije stroškov Õ nameni za dejavnosti, ki se že financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije Ö v okviru drugega programa Unije Õ. ê 1292/2013 člen 1.11(c)

6. Prispevek EIT v povprečju ne sme presegati 25 % skupnega financiranja SZI. ò novo 6. Prispevki partnerskih organizacij k financiranju SZI se določijo v skladu s stopnjami sofinanciranja iz odstavka 4 tega člena in upoštevajo strategijo SZI za finančno vzdržnost. ê 1292/2013 člen 1.11(c) (prilagojeno) ð novo 7. EIT razvije konkurenčen mehanizem pregleda za Ö konkurenčno Õ dodelitev ustreznega deleža svojega finančnega prispevka za SZI. Ta mehanizem vključuje oceno poslovnih načrtov SZI in njihove uspešnosti, ki se meri s stalnim spremljanjem ð , ter zlasti njihovega napredka pri doseganju finančne vzdržnosti ï . ê 1292/2013 člen 1.12 (prilagojeno) ð novo Člen 1815 Načrtovanje programov in poročanje 1. EIT ð v skladu s svojimi finančnimi pravili ïsprejme ð enotni programski dokument ï tekoči triletni delovni program, ki temelji temelječ na SIP in , ko je ta sprejet, vsebuje Ö naslednje: Õ (a) izjavo o glavnih prednostnih nalogah in ter načrtovanih pobudah EIT in SZI;, (b)vključno z oceno finančnih potreb in virov.; (c) Program vsebuje tudi ustrezne kazalnike za spremljanje dejavnosti SZI in EIT, pri čemer se uporablja pristop, usmerjen k rezultatom Ö v učinke Õ.; EIT Komisiji predloži predhodni tekoči triletni delovni program, in sicer do 31. decembra v letu, ki se konča dve leti pred začetkom veljavnosti zadevnega triletnega delovnega programa (v nadaljnjem besedilu: leto N – 2). ò novo (d) druge elemente iz finančnih pravil.

ê 1292/2013 člen 1.12 (prilagojeno) ð novo Komisija v treh mesecih po predložitvi delovnega programa poda mnenje o posebnih ciljih EIT, kot so opredeljeni v programu Obzorje 2020, ter o dopolnjevanju EIT s politikami in instrumenti Unije. EIT upošteva mnenje Komisije in, v primeru nestrinjanja, utemelji svoje stališče. Končni delovni program pošlje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Direktor končni delovni program na zahtevo predstavi pristojnemu odboru Evropskega parlamenta. 2. EIT sprejme ð konsolidirano ï letno poročilo Ö o dejavnostih Õ vsako leto do 30. junija. V njem Ö , v katerem Õ se navedejo Ö celovite informacije o Õ dejavnostih, ki so jih v predhodnem koledarskem letu izvajali EIT in SZI, ter in ð o prispevku EIT k ciljem okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije in ï Ö politikam ter ciljem Unije na področju inovacij, raziskav in izobraževanja. V njem se prav tako Õ ovrednotijo rezultatie glede na zastavljene cilje, kazalnike in časovnico, tveganja, povezana z izvajanimi dejavnostmi, ter uporaba sredstev in splošno delovanje EIT. ð Konsolidirano letno poročilo o dejavnostih vključuje dodatne celovite informacije v skladu s finančnimi pravili EIT. ï EIT letno poročilo pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu ter ju najmanj enkrat letno obvešča o svojih dejavnostih in o prispevku k programu Obzorje 2020 in politikam ter ciljem Unije na področju inovacij, raziskav in izobraževanja. ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo Člen 1916 Spremljanje in Ö ocenjevanje Õ vrednotenje EIT 1. Da bi zagotovili visoko kakovost rezultatov, znanstveno odličnost in najučinkovitejšo porabo virov ð sredstev ï, mora EIT zagotoviti, da se bodo njegove dejavnosti, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, redno in sistematično spremljale ter neodvisno Ö ocenjevale Õ vrednotile ð v skladu z njegovimi finančnimi pravili ï. Rezultati Ö ocen Õ vrednotenj se objavijo. 2. Komisija do junija 2011 in vsakih tri leta po začetku veljavnosti novega finančnega okvira predvidi Ö ocene Õ vrednotenje EIT ð s pomočjo neodvisnih strokovnjakov, izbranih po preglednem postopku v skladu s svojimi finančnimi pravili ï . To vrednotenje temelji na neodvisnem zunanjem ocenjevanju Ö Z navedenimi ocenami se Õ in preverja, kako EIT izpolnjuje svoje naloge,. Oobsegajo pa vse dejavnosti EIT in SZI ter ocenjujejo ð evropsko ï dodano vrednost EIT, vpliv, uspešnost, trajnost, učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo ð usklajenost ï in/ali dopolnjevanje sz ð povezanimi ï obstoječimi nacionalnimi politikami in politikami Skupnosti Ö Unije Õ v podporo visokemu šolstvu, raziskavam in inovacijam ð , vključno s sinergijami z drugimi deli okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije ï. Upoštevajo se stališča Ö zainteresiranih strani Õinteresnih skupin na evropski in , pa tudi nacionalni ravni ð ter se vključijo v ocene programa, ki jih Komisija opravi na podlagi okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije ï . ê 1292/2013 člen 1.13(b) (prilagojeno) ð novo 32 a. Komisija lahko opravi dodatnea Ö ocene Õ vrednotenja strateško pomembnih tem ali vprašanj s pomočjo neodvisnih strokovnjakov, ð izbranih na podlagi preglednega postopka, ï da preuči napredek EIT pri doseganju zastavljenih ciljev ter opredeli dejavnike, ki prispevajo k izvajanju dejavnosti, in najboljše prakse. Komisija pri tem Ö pri teh dodatnih ocenah Õ v celoti upošteva upravni učinek na EIT in SZI. ê 294/2008 (prilagojeno) 43. Komisija rezultate Ö ocen Õ vrednotenj skupaj s svojimi Ö opombami Õ mnenjem in, kjer je to potrebno, vse predloge za spremembo te uredbe posreduje Ö sporoči Õ Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Upravni odbor ugotovitve iz Ö ocen Õ vrednotenj ustrezno upošteva v programih in pri delovanju EIT.

ê 294/2008 (prilagojeno) Člen 18 Začetna faza 1. Upravni odbor v 12 mesecih po imenovanju Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži osnutek prvega tekočega triletnega delovnega programa iz člena 15(a). Evropski parlament, Svet in Komisija lahko v treh mesecih od dneva prejetja osnutka prvega triletnega delovnega programa upravnemu odboru predložijo svoje mnenje v zvezi s katero koli zadevo iz tega osnutka. V primeru, da je tako mnenje predloženo EIT, upravni odbor odgovori v roku treh mesecev in navede vse prilagoditve prednostnih nalog in načrtovanih dejavnosti. 2. EIT v roku 18 mesecev od datuma imenovanja upravnega odbora izbere in imenuje dve ali tri SZI v skladu z merili in postopki iz člena 7. 3. Komisija pred koncem leta 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog prvega SIP na podlagi osnutka, ki ga pripravi EIT. Poleg vsebine SIP, ki jo določa člen 17, prvi SIP vsebuje tudi: (a)podrobne specifikacije in pogoje v zvezi z delovanjem EIT; (b)načine sodelovanja med upravnim odborom in SZI; (c)načine financiranja SZI. 4. Upravni odbor lahko po sprejetju prvega SIP v skladu s členom 17(4) izbere in imenuje dodatne SZI skladno z določbami členov 6 in 7. ê 1292/2013 člen 1.15 (prilagojeno) ð novo Člen 2019 Proračunske obveznosti Ö Proračun EIT Õ 1. Finančna sredstva iz programa Obzorje 2020 za izvajanje te uredbe v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 so določena v višini 2711,4 milijarde EUR po tekočih cenah. ò novo 1. Prihodki EIT so sestavljeni iz prispevka Unije. Vključujejo lahko tudi prispevek iz drugih zasebnih in javnih virov.

Prispevek Unije se lahko zagotovi s finančnim prispevkom iz okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije ter drugih programov Unije brez poseganja v zneske, določene v zadevnem večletnem finančnem okviru. ê 1292/2013 člen 1.15 ð novo 2. Ta znesek pomeni prednostni referenčni znesek za Evropski parlament in Svet v proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju . 23. Letna proračunska sredstva v mejah finančnega okvira odobrita Evropski parlament in Svet. Finančni prispevek EIT za SZI se zagotovi iz teh finančnih sredstev ð iz prispevka Unije iz odstavka 1 ï . ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo Člen 2120 Priprava in sprejetje letnega proračuna 1. ð Vsebina in struktura proračuna EIT se določita v skladu z njegovimi finančnimi pravili. ï Odhodki EIT obsegajo kadrovske in upravne stroške ter stroške za infrastrukturo in poslovanje. Upravni Ö odhodki Õ izdatki se omejijo na najnižjo možno raven. 2. Proračunsko leto se ujema s koledarskim letom. 23. Direktor pripravi načrt prihodkov in odhodkov EIT za naslednje proračunsko leto in ga pošlje upravnemu odboru. 4. Prihodki in odhodki so uravnoteženi. ê 1292/2013 člen 1.16(a) ð novo 35. Upravni odbor sprejme osnutek načrta ð prihodkov in odhodkov EIT ï, skupaj z osnutkom kadrovskega načrta, in predhodnim tekočim triletnim delovnim programom, ter ju ð kot del enotnega programskega dokumenta do datuma, določenega v finančnih pravilih EIT ï do 31. decembra leta N – 2 pošlje ð Evropskemu parlamentu, Svetu in ïKomisiji.

ê 1292/2013 člen 1.16(b) 6. Komisija na podlagi tega načrta v predlog splošnega proračuna Unije vključi ocene po njenem mnenju potrebnega zneska subvencije, ki bremeni splošni proračun. ê 294/2008 (prilagojeno) 7. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo EIT. 48. Upravni odbor sprejme proračun EIT, ki je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi. 59. Upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ, da namerava izvajati projekt, ki ima lahko za financiranje proračuna EIT znatne finančne posledice, zlasti če gre za projekte v zvezi z nepremičninami, kot je najem ali nakup stavb. O tem obvesti Komisijo. 610. Za vsako večjo spremembo proračuna velja isti postopek. Člen 2221 Izvrševanje in nadzor proračuna 1. EIT sprejme svoja finančna pravila v skladu s členom 185(1) 70(3) Ö finančne uredbe Õ Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Ta pravila ne smejo odstopati od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, razen če to zahtevajo posebne operativne potrebe EIT ter s predhodnim soglasjem Komisije. Da bi EIT lahko dosegel svoje cilje ter privabil in obdržal partnerje iz zasebnega sektorja, je treba Ö ustrezno Õ upoštevati potrebo po ustrezni operativni prožnosti. ê 1292/2013 člen 1.17(a) (prilagojeno) ð novo 21a. Finančni prispevek za EIT ð iz okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije ter drugih programov Unije ïse Ö izvršuje Õ izvaja v skladu sz ð pravili navedenih programov ï Uredbo (EU) št. 1290/2013 in Uredbo (EU) št. 1291/2013. ê 294/2008 32. Proračun EIT izvršuje direktor. 43. Računovodski izkazi EIT se konsolidirajo z računovodskimi izkazi Komisije.

ê 1292/2013 člen 1.17(b) 4. Evropski parlament na priporočilo Sveta pred 15. majem leta N + 2 podeli direktorju razrešnico za izvrševanje proračuna EIT za leto N. ê 294/2008 (prilagojeno) ð novo Člen 2322 Zaščita finančnih interesov Skupnosti Ö Unije Õ 1. Za boj proti goljufijam, podkupovanju in drugim nezakonitim dejanjem se za EIT v celoti uporablja Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta . 2. EIT pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF). Upravni odbor formalizira ta pristop in sprejme potrebne ukrepe za pomoč OLAF pri izvedbi notranjih preiskav. 3. Vse sprejete odločitve in pogodbe ð okvirni sporazumi o partnerstvu ali sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev ï, ki jih sklene EIT, izrecno določajo, da lahko OLAF in Računsko sodišče na kraju samem izvajata inšpekcijske preglede dokumentov vseh pogodbenikov in podizvajalcev, ki so prejeli finančna sredstva Skupnosti Ö Unije Õ, tudi v prostorih končnih upravičencev. ê 1292/2013 člen 1.19 ð novo Člen 2422a Prenehanje delovanja EIT V primeru prenehanja delovanja EIT se njegova likvidacija izvede pod nadzorom Komisije, v skladu z zakonodajo, ki se uporablja. V ð okvirnih sporazumih o partnerstvu ali sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev ï sporazumih s SZI in aktu o ustanovitvi Sklada EIT se določijo ustrezne določbe, ki se uporabljajo v takem primeru. ê 294/2008 ð novo

Člen 2523 Statut Sprejme se Statut EIT, kakor je določen v Prilogi I . ò novo Člen 26 Razveljavitev Uredba (ES) št. 294/2008 se razveljavi. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III. ê 294/2008 Člen 2724 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik



OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja (programski sklop) 1.3. Ukrep, na katerega se predlog/pobuda nanaša 1.4. Utemeljitev predloga/pobude 1.4.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude 1.4.2. Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. 1.4.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti 1.4.4. Skladnost in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti 1.5 Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic 1.6 Načrtovani načini upravljanja 1.7 Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju 2.2. Upravljavski in kontrolni sistemi 2.2.1. Utemeljitev načinov upravljanja, mehanizmov financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol 2.2.2. Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje 2.2.3. Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku) 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelek večletnega finančnega okvira in predlagane nove odhodkovne proračunske vrstice

3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2. Povzetek ocenjenih posledic za odobritve za upravne zadeve 3.2.3. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Sprememba Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) ter Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027 1.2. Zadevna področja (programski sklop) Obzorje Evropa – okvirni program za raziskave in inovacije (2021–2027) 1.3. Ukrep, na katerega se predlog/pobuda nanaša ◻ Nov ukrep ◻ Nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa X Podaljšanje obstoječega ukrepa ◻ Združitev ali preusmeritev enega ali več ukrepov v drug/nov ukrep 1.4. Utemeljitev predloga/pobude 1.4.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) je sestavni del predloga Komisije za program Obzorje Evropa (2021–2027) v okviru stebra „Odprte inovacije“, vendar ima ločeno pravno podlago (uredba o EIT).

Predlog za program Obzorje Evropa je potrdil pomen in prispevek EIT in njegovih SZI pri uresničevanju strateških prednostnih nalog EU na področju inovacij. V njem so predlagani proračun za EIT za obdobje 2021–202 ter področje uporabe, dodana vrednost in glavna področja dejavnosti EIT, hkrati pa je poudarjena spremenjena vloga EIT, ki bo omogočila večji prispevek k ciljem programa Obzorje Evropa. Cilj pobude je uredbo o EIT uskladiti s programom Obzorje Evropa in izboljšati delovanje EIT, pri tem pa upoštevati izkušnje iz preteklih let. Njen namen je tudi predlagati nov strateški inovacijski program (SIP), ki bo določal strategijo in prednostne naloge EIT za obdobje 2021–2027 ter opredelil njegove cilje, ključne ukrepe, pričakovane rezultate in potrebne vire. Splošna naloga EIT v obdobju 2021–2027 je s povečanjem inovacijske zmogljivosti držav članic in Unije prispevati k trajnostni evropski gospodarski rasti in konkurenčnosti. To bo možno doseči s spodbujanjem in povezovanjem izobraževanja, raziskav in inovacij na najvišji ravni. EIT bo še naprej deloval predvsem prek svojih skupnosti znanja in inovacij (SZI), obsežnih evropskih partnerstev, ki obravnavajo specifične družbene izzive. S spodbujanjem povezovanja treh strani trikotnika znanja bo še naprej krepil inovacijske ekosisteme, ki obkrožajo SZI. Vsaka SZI bo ohranila svojo organizacijsko strukturo, temelječo na „kolokacijskih centrih“, tj. geografskih središčih, ki združujejo akterje trikotnika znanja ter omogočajo geografsko bližino in tesnejše sodelovanje. EIT bo izvajal dejavnosti, katerih cilj je: (1) krepitev trajnostnih inovacijskih ekosistemov po vsej Evropi; (2) spodbujanje razvoja podjetniških in inovacijskih spretnosti z vidika vseživljenjskega učenja in podpora podjetniški preobrazbi visokošolskih institucij v EU; (3) prenos novih rešitev za svetovne izzive na trg. EIT bo pri izvajanju svojih dejavnosti razvijal sinergije in zagotovil dodano vrednost v okviru programa Obzorje Evropa. Izvajanje bo potekalo prek podpore za SZI in dejavnosti, ki jih usklajuje EIT. Podpora za SZI: EIT bo okrepil osem obstoječih SZI, spodbujal njihovo rast in učinek ter jim pomagal pri prehodu k finančni vzdržnosti. To bo zlasti zadevalo prve tri SZI, ustanovljene leta 2009 (za podnebje, digitalne tehnologije in inovativne energije), katerih okvirni sporazumi o partnerstvu bodo prenehali veljati po letu 2024. EIT bo za spoprijemanje s prihodnjimi globalnimi družbenimi izzivi in potrebami ustanovil še dve novi SZI na posebnih tematskih področjih (razpisa predvidena za leti 2021 in 2024). EIT bo zagotovil podporo SZI, ki se ukvarjajo z dejavnostmi v okviru trikotnika znanja, in sicer z: 1 – dejavnostmi izobraževanja in usposabljanja za novo generacijo talentov z močnim poudarkom na podjetništvu, vključno z oblikovanjem in izvajanjem programov z znakom EIT, zlasti na magistrski in doktorski ravni (znak EIT); 2 – dejavnostmi, ki podpirajo inovacije, za razvoj izdelkov in storitev, ki se odzivajo na specifične poslovne priložnosti; 3 – dejavnostmi za ustanavljanje in podpiranje podjetij, kot so pospeševalne sheme za pomoč podjetnikom pri pretvarjanju njihovih zamisli v uspešna podjetja in pospeševanju procesa rasti. Dejavnosti, ki jih usklajuje EIT: EIT bo podpiral visokošolske institucije, da bi se bolje vključile v inovacijske vrednostne verige in ekosisteme. Prek svojih SZI bo izvajal podporne ukrepe, ki bodo v okviru različnih projektov na strateških področjih za gradnjo zmogljivosti združevali visokošolske institucije in druge ključne akterje na področju inovacij, kot so podjetja. Partnerji bodo imeli skupne cilje in si bodo prizadevali za vzajemno koristne rezultate in cilje. Ta ukrep bo zagotovil vključujoč pristop k privabljanju tudi tistih visokošolskih institucij, ki niso partnerke SZI, interdisciplinarni in medsektorski pristop ter povezavo s strategijo Evropske komisije za pametno specializacijo, ustreznimi tematskimi platformami in EIT RIS. S pomočjo regionalne inovacijske sheme in novih dejavnosti, ki jih bo usklajeval EIT, bo EIT povečal regionalni domet inovacij in s tem povezan učinek. 1.4.2. Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same.

Razlogi za ukrepanje na evropski ravni (predhodno) Narava in obseg inovacijskih izzivov zahtevata mobiliziranje akterjev in virov na evropski ravni s spodbujanjem čezmejnega sodelovanja. Obstaja potreba po odpravljanju izoliranosti disciplin in elementov v vrednostnih verigah ter spodbujanju vzpostavitve ugodnega okolja za učinkovito izmenjavo znanja in strokovnega znanja ter za razvoj in privabljanje podjetniških talentov. V oceni učinka programa Obzorje Evropa so opredeljene posamezne strukturne pomanjkljivosti v inovacijski zmogljivosti EU, ki jih je treba obravnavati na ravni EU in na katere bi se osredotočil EIT. Zlasti morajo evropske visokošolske institucije spodbujati podjetništvo, preseči meje posameznih disciplin in institucionalizirati močno zunajdisciplinarno sodelovanje med akademskim svetom in industrijo na ravni EU. Dostop do podjetniškega talenta, skupaj z dostopom do strokovnih storitev, kapitala in trgov na ravni EU, ter povezovanje ključnih inovacijskih akterjev okrog skupnega cilja so ključni elementi za spodbujanje inovacijskega ekosistema. Zato je treba usklajevati prizadevanja po vsej EU, da se ustvari kritična masa medsebojno povezanih podjetniških grozdov in ekosistemov po vsej EU. Tako obsežno ukrepanje presega tisto, kar lahko države članice storijo same, in zahteva posredovanje na ravni EU. Pričakovana ustvarjena dodana vrednost Unije (naknadno) EIT naj bi izpolnil cilje za obdobje 2021–2027, kot so določeni v predlogu za program Obzorje Evropa. Posebne koristi naložb EU v EIT bodo: – spodbujanje ustvarjanja novih okolij, ki bodo ugodna za sodelovanje in inovacije; – krepitev inovacijskih zmogljivosti v akademskem in raziskovalnem sektorju; – nova generacija podjetnikov; – ustvarjanje in razvoj inovativnih podjetij; – širši regionalni domet inovacijskih dejavnosti EIT. 1.4.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti EIT je bil ustanovljen leta 2008, da bi z izboljšanjem inovacijske zmogljivosti in uspešnosti EU pomagal reševati glavne družbene izzive. Leta 2017 je bilo z vmesno oceno EIT ugotovljeno, da EIT ostaja zelo pomemben in ima jasno dodano vrednost za EU. Je edini instrument, ki vzpostavlja vseevropske inovacijske mreže, ki združujejo izobraževanje, raziskave, podjetja in druge zainteresirane strani. EIT je ustvaril evropski inovacijski ekosistem z več kot 1 200 partnerji iz poslovnega, raziskovalnega in izobraževalnega sektorja, ki so organizirani v 8 skupnosti znanja in inovacij (SZI) z več kot 40 kolokacijskimi centri. Dejstvo, da je več kot 50 % partnerjev iz poslovnega sektorja (industrija, MSP in zagonska podjetja), kaže, da je instrument blizu trga. Skupnost EIT prinaša rezultate: na trg je bilo danih več kot 600 novih izdelkov in storitev, podprtih je bilo več kot 1 250 zagonskih in inovativnih podjetij, zbranih je bilo več kot 890 milijonov EUR zunanjih naložb ter ustvarjenih več kot 6 000 delovnih mest. Na trg dela zdaj vstopajo prve kohorte približno 1 700 diplomantov magistrskih študijev z znakom EIT. Zasnova EIT kot neodvisnega organa omogoča njegovo prožnost, avtonomnost ter prilagodljivo, poslovno naravnano odločanje. Obdobje za dodelitev nepovratnih sredstev je 4 mesece, medtem ko v programu Obzorje 2020 traja 6 mesecev. Pravila za konkurenčno financiranje, finančno vzdržnost in poenostavitev spodbujajo inovacije v SZI. Upravni stroški EIT so zelo nizki, saj znašajo manj kot 2 % celotnega proračuna v primerjavi s povprečno 4,6 % za program Obzorje 2020. Glavne izboljšave EIT bodo v obdobju 2021–2027 usmerjene zlasti v: – nadaljnjo poenostavitev postopkov za učinkovito upravljanje SZI (npr. uvedba novega mehanizma sofinanciranja, večletnost nepovratnih sredstev itd.); – podpiranje boljšega vključevanja visokošolskih institucij v inovacijske vrednostne verige in ekosisteme; – obravnavanje več svetovnih izzivov z ustanovitvijo dveh novih SZI; – krepitev odprtosti in preglednosti SZI ter njihovo uskladitev s predlaganim pristopom za evropska partnerstva v okviru programa Obzorje Evropa; – povečanje učinka EIT na regionalni in lokalni ravni ter zlasti v državah z manjšo inovacijsko uspešnostjo;

– povečanje prepoznavnosti dejavnosti EIT v državah članicah in širše; – povečanje sinergij in dopolnjevanja s programom Obzorje Evropa ter drugimi instrumenti EU in držav članic. 1.4.4. Skladnost in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti Zaradi svojega širokega obsega delovanja in posebne vloge ima EIT možnost, da ustvarja sinergije in dopolnjevanja z drugimi programi ali instrumenti EU, tudi z večjo podporo za SZI pri načrtovanju in izvajanju njihovih dejavnosti. Neizčrpen seznam v nadaljevanju navaja konkretne primere, v katerih bo EIT srednje- do dolgoročno prispeval k sinergijam v programu Obzorje Evropa in širše. Obzorje Evropa: Pričakujejo se močne sinergije med EIT in celotnim programom Obzorje Evropa. Poleg podpore za ekosisteme bodo za učinek stebra odprtih inovacij zlasti pomembne sinergije z EIC. V okviru stebra [Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost] lahko EIT prek svojih SZI sodeluje z evropskimi partnerstvi, prispeva k nalogam, podpira ukrepe na strani povpraševanja in zagotavlja storitve izkoriščanja za spodbujanje prenosa tehnologije in pospeševanje trženja rezultatov, doseženih v okviru tematskih grozdov ali drugih evropskih partnerstev. Erasmus: Program Erasmus in EIT bosta vzpostavila sinergije med svojimi skupnostmi. Sodelovanje bo usmerjeno v zagotavljanje, da imajo udeleženci programa Erasmus na partnerskih institucijah za izobraževanje in usposabljanje SZI dostop do poletnih šol SZI ali drugih ustreznih dejavnosti usposabljanja (na primer v zvezi s podjetništvom in upravljanjem inovacij), ter v vzpostavljanje stikov z mrežo diplomantov SZI. Kjer bo to mogoče, bodo zagotovljene sinergije s Pobudo o mrežah evropskih univerz, kar bi lahko pomagalo pri vključevanju dejavnosti izobraževanja in usposabljanja EIT, da bi se dosegel sistemski učinek. Program za digitalno Evropo (DEP): Kolokacijski centri SZI bodo sodelovali z evropskimi vozlišči za digitalne inovacije, da bi podprli digitalno preobrazbo industrije in organizacij javnega sektorja. Skladi kohezijske politike (zlasti ESRR in skladi ESI+): SZI EIT bodo prek kolokacijskih centrov spodbujale regionalno in medregijsko sodelovanje med akterji v okviru trikotnika znanja (izobraževanje, raziskave, podjetja) in organi upravljanja v sinergiji s prizadevanjem Evropske komisije za medregionalno sodelovanje in naložbe v povezane prednostne naloge pametne specializacije. InvestEU: SZI EIT si bodo prizadevale za sodelovanje svetovalnega vozlišča InvestEU za zagotavljanje tehnične podpore in pomoči podjetjem, ki jih podpirajo SZI, za pripravo, razvoj in izvajanje projektov. Ustvarjalna Evropa: Program bo posebej pomemben za dejavnosti prihodnje SZI na področju kulturne in ustvarjalne industrije. Razvile se bodo močne sinergije in dopolnjevanja s programom na področjih, kot so ustvarjalne spretnosti, delovna mesta in poslovni modeli.

1.5. Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic X Časovno omejeno X od [1. 1.] 2021 to [31. 12.] 2027 X finančne posledice med letoma 2021 in 2027 za odobritve za prevzem obveznosti ter med letoma 2021 in 2029 za odobritve plačil. ◻ Časovno neomejeno izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, ki mu sledi izvajanje v celoti. 1.6. Načrtovani načini upravljanja

◻ Neposredno upravljanje – Komisija: ◻ z lastnimi službami, vključno s svojim osebjem v delegacijah Unije, ◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. X Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo: ◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, ◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), ◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, X organom iz členov 70 in 71 finančne uredbe, ◻ subjektom javnega prava, ◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, ◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, ◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. EIT bo uporabljal okvir za ocenjevanje in spremljanje, ki omogoča prožnost na vseh ustreznih ravneh ter zagotavlja skladnost s splošnimi cilji programa Obzorje Evropa in želenimi učinki. Zlasti bodo zagotovljene zanke povratnih informacij med Komisijo, EIT in SZI, da se bodo cilji uresničevali dosledno, usklajeno in učinkovito. SPREMLJANJE Spremljanje EIT bo potekalo na naslednjih ravneh:

1. Ena od glavnih nalog EIT bo spremljanje izvrševanja operativnega proračuna, zlasti prek SZI. Komisija bo sodelovala pri oblikovanju vseh ustreznih orodij za merjenje učinka in spremljanje, ki jih razvija ali uporablja EIT, da se zagotovi združljivost in skladnost s celotnim sistemom za spremljanje v okviru programa Obzorje Evropa, vključno s ključnimi potmi do učinkov, okvirom meril za evropska partnerstva in procesom strateškega načrtovanja. EIT bo odgovoren za redno spremljanje operativne uspešnosti in rezultatov SZI ter stalno prilagajanje svojih sistemov spremljanja. Rezultati takega spremljanja bodo vključeni v postopke poslovnega načrtovanja SZI in odločanje EIT o dodelitvi proračuna, pripravi okvirnih sporazumov o partnerstvih in posebnih sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev s SZI kot upravičenkami. 2. Pri spremljanju lastnih dejavnosti EIT (izložkov, rezultatov in učinkov dejavnosti) se bodo uporabljali kvantitativni in kvalitativni kazalniki za srednjeročno obdobje. Po odobritvi polne finančne avtonomije EIT januarja 2018 je bil med EIT in Komisijo (GD EAC) podpisan memorandum o soglasju. V njem so opredeljeni načini sodelovanja med njima in podrobne ureditve glede zagotavljanja finančnega prispevka iz splošnega proračuna Evropske unije za EIT. S tem spremljanjem dejavnosti EIT se bo z analizo kazalnikov opazovala stopnja uresničevanja SIP in enotnega programskega dokumenta. Prav tako se bo na primer merila uspešnost EIT pri podpiranju SZI in upravljanju projektov, povezanih z dejavnostmi, ki jih usklajuje EIT, intenzivnost in domet dogodkov za ozaveščanje (število delavnic in dogodkov za širjenje dobrih praks), dejavnosti razširjanja informacij in mednarodnih dejavnosti ter vpliv EIT v širših evropskih agendah na področju inovacij, raziskav in izobraževanja. 3. Redno ocenjevanje dejavnosti EIT, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, bo Komisija izvedla v letih 2023 in 2026 v skladu z uredbo o EIT in uredbo o programu Obzorje Evropa. Ocenjene bodo uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost EU dejavnosti EIT. Ocenjevanji bosta temeljili na neodvisnih zunanjih ocenjevanjih in bosta vključeni v vmesno in naknadno oceno celotnega programa Obzorje Evropa, da se zagotovijo sinergije med EIT in drugimi deli programa. Poleg tega lahko Komisija kadar koli izvede nadaljnja ocenjevanja v zvezi z vprašanji strateškega pomena. Sinergije načrtovanih dejavnosti EIT z drugimi programi EU bi bilo treba zagotoviti z oceno enotnega programskega dokumenta EIT, ki bi jo izvedla Komisija. POROČANJE EIT je organ Unije, ki prejema subvencijo iz proračuna Evropske unije. Z vidika finančnega upravljanja in kontrole se bo EIT obravnaval kot druga telesa, ustanovljena na podlagi Pogodbe. To pomeni, da za EIT velja medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. V zvezi s poročanjem o izvajanju sistema spremljanja: • Enotni programski dokument EIT, sprejet vsako leto, vsebuje večletni (n+3) in letni program dela (n+1). Programa določata skupno strateško načrtovanje programov za leta n+1 do n+3, vključno s cilji, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti za spremljanje doseganja ciljev in rezultatov. Poleg tega bo enotni programski dokument med drugim vseboval načrt prihodkov in odhodkov, programski dokument o virih, informacije o nepremičninski politiki, strategijo za doseganje večje učinkovitosti in sinergij, strategijo za sisteme organizacijskega upravljanja in notranje kontrole, vključno s strategijo za boj proti goljufijam, kakor je bila nazadnje posodobljena, in navedbo ukrepov za preprečevanje ponavljanja primerov nasprotja interesov, nepravilnosti in goljufij. • Letno poročilo o dejavnostih za predhodno leto (n-1) bo vključevalo rezultate postopka spremljanja za leto n-1 ter opis, kako in v kolikšni meri so bili doseženi cilji. Upoštevati bi moralo poročila SZI o stroških in uspešnosti za predhodno leto (n-1) delovanja. Pogoji za poročanje SZI so bili določeni na podlagi okvirnega sporazuma o partnerstvu in sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev (poročanje o uspešnosti in stroških). Za povečanje uspešnosti in stroškovne učinkovitosti ter na podlagi izkušenj, ki jih je EIT pridobil med izvajanjem sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstvih s strani SZI, se bo za postopek upravljanja nepovratnih sredstev izvedlo več ukrepov za poenostavitev, katerih cilja bosta zmanjšanje upravnega bremena za SZI in povečanje kakovosti zbranih podatkov. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistemi 2.2.1. Utemeljitev načinov upravljanja, mehanizmov financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol Ker je EIT v celoti vključen v program Obzorje Evropa, so predlagani mehanizmi za financiranje, načini plačevanja in strategija kontrole usklajeni s tistimi iz programa Obzorje Evropa, da se za upravičence in zainteresirane strani zagotovi usklajen pristop v zvezi s pravili za upravičenost in dobrim finančnim poslovodenjem. Uspešnost EIT v obdobju 2014–2020 je bila s stopnjo napake, ki je bila vseskozi pod 2 %, med najboljšimi v raziskovalni skupnosti, zaradi prilagojene zasnove EIT pa nizko stopnjo napake spremlja tudi kontrolni pristop, ki s skrbno uporabo zunanjega izvajanja ohranja nizke stroške kontrole brez poslabšanja uspešnosti in učinkovitosti. 2.2.2. Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje Ob upoštevanju jasne potrebe po učinkovitem in uspešnem upravljanju evropskega proračuna in zagotavljanju dobrega finančnega poslovodenja ima EIT vzpostavljen sistem notranjih kontrol, ki daje razumno zagotovilo, da je tveganje napake v večletnem obdobju odhodkov v mejah oziroma celo nižje od odstotkov, predlaganih v programu Obzorje Evropa. Okvir notranjih kontrol EIT bo temeljil tudi na: standardih Komisije za notranje kontrole, internih postopkih EIT, predhodnih preverjanjih vseh odhodkov, ki so jih prijavile SZI in jih je financiral EIT, revizijskih potrdilih, predhodnem potrjevanju metodologij prijavljanja stroškov, naknadnih revizijah vzorca zahtevkov, rezultatih projektov in zunanjem ocenjevanju. EIT ima vzpostavljeno organizacijsko strukturo ter sisteme in postopke notranjega upravljanja in kontrole, ki so primerni za opravljanje nalog EIT. To je bilo opravljeno v skladu s standardi, ki jih je sprejel upravni odbor na podlagi enakovrednih standardov, ki jih je določila Komisija, in ob upoštevanju tveganj, povezanih z upravljavskim okoljem in naravo financiranega ukrepa.

Postopek za obvladovanje tveganj se izvede vsako leto, da bi ublažili morebitna tveganja, povezana z izvajanjem vseh dejavnosti EIT. V zvezi s tem bi moral EIT pri določanju okvira notranje kontrole upoštevati tveganja izvedenih dejavnosti, posebne značilnosti populacije in ponavljanje upravičencev, pogostost dodeljenih nepovratnih sredstev in obseg transakcij ter se izogibati prekrivanju financiranja. Številni ukrepi za poenostavitev, ki so bili sprejeti od leta 2014, so prispevali k znižanju stopnje napak. Stopnja napake, ugotovljena pri naknadnem preverjanju nepovratnih sredstev EIT, je precej pod ravnjo pomembnosti, ki je 2 %. Kontrolni sistem, ki ga je vzpostavil EIT, daje razumno zagotovilo za ustrezno obvladovanje tveganj v zvezi z učinkovitostjo in uspešnostjo dejavnosti, zagotavlja zakonitost in pravilnost povezanih transakcij ter dosega ravnovesje med zaupanjem in kontrolo. Revizijska strategija kot del kontrolnega sistema, ki ga izvaja EIT, temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem proračunu EIT, zlasti prek nepovratnih sredstev, dodeljenih SZI na letni osnovi. Ta reprezentativni vzorec se lahko dopolni z izborom na podlagi ocene tveganj v zvezi z odhodki med predhodnim preverjanjem vseh zahtevkov, pridobljene izkušnje pa se bodo uporabile pri oceni kontrolnega okvira ocen tveganj za izvajanje nepovratnih sredstev. Revizije odhodkov se bodo še naprej izvajale usklajeno ter v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. Kar zadeva notranji kontrolni okvir EIT, je EIT pripravil celovito strategijo, vključno z nadzorno strukturo, za izvajanje notranje kontrole v celotnem ciklu odhodkov. Njegovo višje vodstvo zagotovi, da upravni odbor to celovito strategijo uradno sprejme in izvaja. Glavni elementi te strategije so postopki načrtovanja in poročanja, ki so v skladu s standardi Komisije in povezani s pristopom obvladovanja tveganja. Poleg tega je EIT razvil tudi več standardnih operativnih postopkov. Gre za podrobna pisna navodila za doseganje enotnosti izvajanja določenega postopka; navodila običajno zajemajo več nalog ali področij v EIT, enoti, oddelku ali skupini. Revizijska potrdila o računovodskih izkazih zagotovijo SZI in različni partnerji, pri čemer neodvisni revizorji, ki jih najame EIT, potrdijo zakonitost in skladnost zneskov, prijavljenih v finančnih poročilih. 2.2.3. Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku) Na podlagi najnovejše ocene so stroški kontrol EIT pod 3 % upravljanih sredstev, tveganje napake pa znaša 1 %. Korektivni ukrepi se redno izvajajo s potrdili o računovodskih izkazih in naknadnih revizijah. Kombinacija majhnosti ter uspešnega in učinkovitega pristopa k zunanjemu izvajanju omogoča, da stroški kontrol ostanejo nizki, stopnja zagotovila pa zadostna, kar je razvidno iz nedavnih izjav o zanesljivosti, ki jih je podalo Evropsko računsko sodišče. 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe, npr. iz strategije za boj proti goljufijam. EIT sprejme ustrezne u