o pooblastilu Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

S sprejetjem Avstrije in Romunije bi se Konvencija iz leta 1980 uporabljala med Urugvajem, Kolumbijo, Salvadorjem in vsemi državami članicami EU razen Danske. V zvezi s Panamo se bo Konvencija iz leta 1980 začela uporabljati z vsemi državami članicami EU.

Ker mednarodni protipravni odvzem otrok spada v izključno zunanjo pristojnost Evropske unije, je odločitev o sprejetju pristopa Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja treba sprejeti na ravni EU v obliki sklepa Sveta. Avstrija in Romunija morata tako v zvezi s pristopom Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja podati izjavo o sprejetju v interesu Evropske unije.

Konvencija iz leta 1980 že velja med Salvadorjem in 25 državami članicami EU. Samo Avstrija, Danska in Romunija še niso sprejele pristopa Salvadorja h Konvenciji.

Konvencija iz leta 1980 že velja med Kolumbijo in 25 državami članicami EU. Samo Avstrija, Danska in Romunija še niso sprejele pristopa Kolumbije h Konvenciji.

Konvencija iz leta 1980 že velja med Urugvajem in 25 državami članicami. Samo Avstrija, Danska in Romunija še niso sprejele pristopa Urugvaja h Konvenciji.

Konvencija iz leta 1980 že velja med Panamo in 26 državami članicami EU. Samo Avstrija in Romunija še nista sprejeli pristopa Paname h Konvenciji.

Namen Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz leta 1980), ki jo je do danes ratificiralo 97 držav, vključno z vsemi državami članicami EU, je povrniti razmere v prejšnje stanje, in sicer s hitro vrnitvijo neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok s pomočjo sistema sodelovanja med centralnimi organi, ki so jih določile podpisnice Konvencije.

Iz razprav na srečanju strokovnjakov z dne 24. aprila 2017 je razvidno, da države članice v tej fazi ne ugovarjajo temu, da bi Avstrija in Romunija sprejeli pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja h Konvenciji iz leta 1980.

Komisija se je z Avstrijo in Romunijo posvetovala o njuni pripravljenosti, da sprejmeta pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja h Konvenciji iz leta 1980, in ti sta podali ugodno mnenje.

Ta predlog je oblikovan po vzoru že sprejetih sklepov Sveta o isti zadevi in ne presega tistega, kar je potrebno za dosego cilja doslednega ukrepanja EU na področju mednarodnega protipravnega odvzema otrok, in sicer z zagotavljanjem, da Avstrija in Romunija sprejmeta pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja k Haaški konvenciji iz leta 1980 v določenem časovnem okviru.

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

Uredba (ES) št. 2201/2003 zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

Omembe je vredna tudi povezava s spodbujanjem uporabe mediacije za reševanje čezmejnih družinskih sporov. Direktiva o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah se uporablja tudi za družinsko pravo v okviru skupnega evropskega pravosodnega prostora. Haaška konvencija iz leta 1980 prav tako spodbuja sporazumno rešitev družinskih sporov. Eden od priročnikov o dobrih praksah v skladu s Haaško konvencijo iz leta 1980, ki ga je objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu, je posvečen uporabi mediacije za reševanje mednarodnih družinskih sporov glede otrok, ki spadajo na področje uporabe Konvencije. Na pobudo Evropske komisije je bil ta priročnik preveden v vse uradne jezike EU, razen v angleščino in francoščino, ter v arabščino, da se podpre dialog z državami, ki Konvencije še niso ratificirale, in pomaga pri iskanju konkretnih načinov za reševanje problemov, ki jih povzroča mednarodni protipravni odvzem otrok pri državah, ki Konvencije niso ratificirale.

Ta predlog je očitno povezan s splošnim ciljem varstva otrokovih pravic iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Sistem Haaške konvencije iz leta 1980 je oblikovan tako, da ščiti otroke pred škodljivimi učinki starševskega protipravnega odvzema in zagotavlja, da lahko otrok vzdržuje stike z obema staršema, na primer z zagotovitvijo učinkovitega uveljavljanja pravice do stikov.

Med junijem 2015 in decembrom 2016 je že bilo sprejetih deset sklepov Sveta, da bi se sprejel pristop desetih tretjih držav k Haaški konvenciji iz leta 1980 o mednarodnem protipravnem odvzemu otrok (Maroka, Singapurja, Ruske federacije, Albanije, Andore, Sejšelov, Armenije, Republike Koreje, Kazahstana in Peruja).

Eden glavnih ciljev Uredbe je preprečevanje protipravnih odvzemov otrok med državami članicami z vzpostavitvijo postopkov za zagotovitev hitre vrnitve otroka v državo članico običajnega prebivališča. Uredba Bruselj IIa v ta namen v členu 11 vključuje postopek iz Haaške konvencije iz leta 1980 in ga dopolnjuje s pojasnitvijo nekaterih njegovih vidikov, zlasti zaslišanja otroka, roka za izdajo odločbe potem, ko je bil vložen zahtevek za vrnitev, in razlogov za to, da se otrok ne vrne. Prav tako uvaja določbe, ki urejajo primere nasprotujočih si odločb o tem, da se otrok vrne oziroma ne vrne, izdanih v različnih državah članicah.

(2)Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (v nadaljnjem besedilu: Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje.

o pooblastilu Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

Ker predlog zadeva samo pooblastilo Avstriji in Romuniji, da sprejmeta pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja h Konvenciji iz leta 1980, je spremljanje njegovega izvajanja omejeno na to, ali Avstrija in Romunija spoštujeta besedilo izjave in rok za predložitev izjave ter njeno sporočitev Komisiji, kot je določeno v sklepu Sveta.

Tako kot za deset sklepov Sveta, ki so že bili sprejeti v letih 2015 in 2016 ter zadevajo sprejetje pristopa več tretjih držav k Haaški konvenciji iz leta 1980, zaradi narave tega zakonodajnega akta posebna ocena učinka ni bila izvedena. V vsakem primeru se je ob upoštevanju tega, da Konvencija že velja s 26 oziroma 25 državami članicami EU, ter pripravljenosti Avstrije in Romunije, da sprejmeta pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja, štelo, da posebna ocena razmer v Panami, Urugvaju, Kolumbiji in Salvadorju ni potrebna.

Komisija in strokovnjaki držav članic so glede na to, da Konvencija že velja s 26 državami članicami v zvezi s Panamo in s 25 državami članicami v zvezi z Urugvajem, Kolumbijo in Salvadorjem, menili, da v takih primerih posebna ocena razmer v zadevni tretji državi ni potrebna.

(3)Uredba Bruselj IIa dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok.

(4)Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980.

(5)Unija spodbuja tretje države k pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

(6)Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok.

(7)Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se navedena konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop.

(8)Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice.

(9)Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije.

(10)Panama je listino o pristopu h Konvenciji iz leta 1980 predložila 2. februarja 1994. Konvencija je v Panami začela veljati 1. maja 1994.

(11)Vse zadevne države članice, razen Avstrije in Romunije, so že sprejele pristop Paname k Haaški konvenciji iz leta 1980. Panama je sprejela Bolgarijo, Ciper, Estonijo, Latvijo, Litvo, Malto in Slovenijo. Ocena razmer v Panami je privedla do sklepa, da lahko Avstrija in Romunija v interesu Unije sprejmeta pristop Paname v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

(12)Urugvaj je listino o pristopu h Konvenciji iz leta 1980 predložil 18. novembra 1999. Konvencija je v Urugvaju začela veljati 1. februarja 2000.

(13)Vse zadevne države članice, razen Avstrije in Romunije, so že sprejele pristop Urugvaja k Haaški konvenciji iz leta 1980. Urugvaj je sprejel Bolgarijo, Estonijo, Latvijo in Litvo. Ocena razmer v Urugvaju je privedla do sklepa, da lahko Avstrija in Romunija v interesu Unije sprejmeta pristop Urugvaja v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

(14)Kolumbija je listino o pristopu h Konvenciji iz leta 1980 predložila 13. decembra 1995. Konvencija je v Kolumbiji začela veljati 1. marca 1996.

(15)Vse zadevne države članice, razen Avstrije in Romunije, so že sprejele pristop Kolumbije k Haaški konvenciji iz leta 1980. Kolumbija je sprejela Bolgarijo, Estonijo, Latvijo, Litvo in Malto. Ocena razmer v Kolumbiji je privedla do sklepa, da lahko Avstrija in Romunija v interesu Unije sprejmeta pristop Kolumbije v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

(16)Salvador je listino o pristopu h Konvenciji iz leta 1980 predložil 5. februarja 2001. Konvencija je v Salvadorju začela veljati 1. maja 2001.

(17)Vse zadevne države članice, razen Avstrije in Romunije, so že sprejele pristop Salvadorja k Haaški konvenciji iz leta 1980. Salvador je sprejel Bolgarijo, Estonijo, Latvijo in Litvo. Ocena razmer v Salvadorju je privedla do sklepa, da lahko Avstrija in Romunija v interesu Unije sprejmeta pristop Salvadorja v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

(18)Avstrija in Romunija bi morali biti zato pooblaščeni, da v interesu Unije predložita izjavo o sprejetju pristopa Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja v skladu s pogoji iz tega sklepa. Druge države članice Unije, ki so že sprejele pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja k Haaški konvenciji iz leta 1980, ne bi smele predložiti novih izjav o sprejetju, saj obstoječe izjave po mednarodnem javnem pravu ostajajo veljavne.

(19)Uredba Bruselj IIa zavezuje Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

(20)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1