SL Uradni list Evropske unije C 197/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Letni program dela Unije za evropsko standardizacijo za leto 2018

(COM(2017) 453 final)

(2018/C 197/03)

Samostojni poročevalec: Juan MENDOZA CASTRO

Zaprosilo Evropska komisija, 9. 10. 2017 Pravna podlaga člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 18. 12. 2017 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 17. 1. 2018 Plenarno zasedanje št. 531 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 195/1/0

1. Sklepi in priporočila

1.1 Odbor pozdravlja program dela za standardizacijo za leto 2018, zlasti socialne in okoljske ukrepe, vendar priporoča, da se v naslednjih programih na kratko predstavi, v kolikšni meri so bili izpolnjeni predhodni programi.

1.2 Priporoča, da se vsi ukrepi s področja IKT vključijo v en dokument.

1.3 Poziva Komisijo, naj s pozornim spremljanjem zagotovi, da ne bi prihajalo do zlorabe patentnih ureditev in zaprtih standardov.

1.4 Odbor poudarja vlogo Komisije v evropskem sistemu za standardizacijo, ki je bistven za razvoj notranjega trga in Uniji na svetovni ravni zagotavlja vodilno vlogo na tem področju.

1.5 Poziva Komisijo, naj še naprej zagotavlja ustrezna proračunska sredstva in kadre, da bo mogoče izpolniti cilje Uredbe (EU) št. 1025/2012.

1.6 Poudarja, da je treba podrobno spremljati delo glavnih akterjev na področju standardizacije. EESO bi lahko prednostno vzpostavil poseben forum o vključujočnosti evropskega sistema za standardizacijo.

1.7 Odbor na splošno meni, da je 27 ukrepov, načrtovanih za leto 2018, primernih, vendar izpostavlja naslednje vidike: — digitalni enotni trg: EESO je zaskrbljen, ker standarde, ki se dejansko uporabljajo na svetovni ravni, pogosto določajo velika industrijska podjetja izven EU, kar ima negativne posledice, — novi standardi za etanol: EESO močno priporoča, da se upošteva varstvo okolja, — Odbor predvsem pozdravlja različne ukrepe za občutno izboljšanje zdravja okolja in ljudi, — standardi za medicinske naprave: EESO predlaga, da se upošteva tudi stroškovna učinkovitost, — uskladitev meril za določanje emisij v sektorju prometa: EESO poudarja, da je bil od sprejetja prvih ukrepov leta 1995 dosežen skromen napredek.

1.8 EESO podpira Komisijo pri vprašanju mednarodnega sodelovanja, vendar jo želi opozoriti, da se sedaj vse več standardov pripravlja na mednarodni ravni, pri tem pa manjka usklajeni prispevek EU.

1.9 Odbor priporoča, naj evropske organizacije za standardizacijo poenostavijo postopke za organizacije iz Priloge III, da bodo lahko sodelovale pri pripravi standardov, in s tem znižajo ovire za učinkovito sodelovanje.

1.10 EESO pozdravlja različne ukrepe iz skupne pobude za standardizacijo, vendar tudi predlaga, da se upoštevajo posredni učinki določanja standardov pri vprašanjih, kot so selitev delovnih mest, vključujoča družba, izobraževanje, usposabljanje itd.

2. Predlogi Komisije

2.1 V letnem delovnem načrtu EU so obravnavani in izpostavljeni izzivi in ugotovitve v zvezi s standardnimi patenti, standardizacijo IKT, mednarodno razsežnostjo standardizacije in avtomatiziranimi vozili.

2.2 Načrt prav tako odraža skupno pobudo za standardizacijo iz junija 2016 ( 1 )

2.3 Ukrepi so namenjeni podpori naslednjih strateških prednostnih nalog, katerih cilj je podpiranje zadevnih pobud iz delovnega programa Komisije za leto 2017 in potreb po standardizaciji za leto 2018, ki izhajajo iz teh pobud: — strategija za enotni digitalni trg, — strategija za energetsko unijo, — evropska vesoljska strategija, — akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo, — evropski obrambni akcijski načrt, — bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo.

2.4 Komisija bo organizirala medinstitucionalno usposabljanje za zakonodajalce in sozakonodajalce, da bi se izboljšalo njihovo razumevanje uporabe standardov pri izvajanju zakonodaje in politik.

2.5 Hkrati vabi evropske organizacije za standardizacijo, naj nadaljujejo in okrepijo prizadevanja za olajšanje dela organizacij iz Priloge III in vseh zainteresiranih strani ter se posebej osredotočijo na notranje predpise in postopke ter delo na mednarodni ravni, zlasti v okviru Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) in Mednarodne elektrotehniške komisije (IEC).

3. Splošne ugotovitve

3.1 EESO pozdravlja delovni program Komisije za leto 2018, ki zajema socialne in ključne okoljske vidike, vključno s pomembnimi temami s področja krožnega gospodarstva, podnebnih sprememb in čiste energije. Pri tem poudarja, da bi bilo treba v naslednjih delovnih programih na kratko predstaviti, v kolikšni meri so bili izpolnjeni predhodni letni programi.

3.2 Poenostaviti je treba platforme in mehanizme za usklajevanje na področju IKT, da ne bi prihajalo do podvajanja dela in morebitne neusklajenosti. Vse ukrepe za standardizacijo na tem področju bi bilo treba vključiti v en dokument.

3.3 Odprti standardi so pomembni za industrijski in tehnološki razvoj v EU. Odbor poziva Komisijo, naj prepreči zlorabo standardov in uporabo, ki je v nasprotju z načeli konkurence na področju patentnih ureditev in zaprtih standardov. V primeru standardnih patentov Odbor podpira načela poštenih, razumnih in nediskriminatornih licenc.

3.4 EU je s svojim standardizacijskim modelom vodilna v svetu. EESO izpostavlja delo Komisije na tem področju. Enotnost in doslednost korpusa evropskih standardov se zagotavlja s temeljnim načelom „en standard, en preskus – sprejet povsod v Evropi“. S tem se podjetjem omogoča naložbena in tudi pravna ter finančna varnost.

3.5 Evropski sistem za standardizacijo (ESS) ima posebno vlogo in pomen za industrijo, MSP, potrošnike in delavce, zato EESO poziva Komisijo, naj še naprej zagotavlja proračunska sredstva in kadre, da bo mogoče izpolniti cilje Uredbe (EU) št. 1025/2012.

3.6 Odbor poziva k pozornem spremljanju prizadevanj glavnih akterjev na področju standardizacije, da bo ESS postal bolj vključujoč. EESO bi lahko prednostno vzpostavil poseben forum o vključujočnosti ESS. Ta bi bil zadolžen za organizacijo letnega javnega posvetovanja za oceno napredka na tem področju.

3.7 Ker trenutno še nimamo zadovoljivega odgovora glede sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi James Elliott ( 2 ) , v kateri se evropski standardi prvič priznavajo kot zakoni EU, EESO poudarja, kako pomembno je, da Komisija v tesnem sodelovanju z drugimi evropskimi institucijami izvaja potrebne pristojnosti nadzora nad postopki standardizacije, ter poziva k medinstitucionalni razpravi o tem vprašanju.

3.8 EESO predlaga Evropski komisiji, naj preuči postopek posvetovanja o predhodnem osnutku letnega programa dela Unije, saj ni bilo nobene strateške vizije, strukture, konteksta ali obrazložitve utemeljitev podanih predlogov.

4. Pripombe v zvezi z ukrepi za leto 2018

Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe

4.1 Določitev standardiziranih pravil za proizvodnjo gnojil (tudi organskih) (3)

Odbor je že ugotovil, da nekatere opredelitve in standardi glede gnojil, pridobljenih iz sekundarnih surovin, niso jasni. Zato priporoča, da se nova uredba tesneje poveže in uskladi z veljavno direktivo o odpadkih (4) in se tako izboljša njeno izvajanje, opozarja pa tudi na pomen okoljskih pomislekov v zvezi z gnojili.

Enotni digitalni trg

4.2 Izboljšanje kakovosti fiksnih in brezžičnih/mobilnih storitev (5)

4.2.1 Nobenega dvoma ni, da ima standardizacija pomembno vlogo na tem področju, saj onemogoča razdrobljenost trga, ki bi lahko privedla do protikonkurenčnega ravnanja ( 6 )

4.2.2 EESO pri strategiji za enotni digitalni trg v celoti podpira Komisijo, vendar želi poudariti, da pomembno vpliva na organiziranje trga dela v Evropi, saj vse več delavcev v spletni množici (t. i. crowd workers ) dela za platforme v delovnih razmerjih, ki so pogosto zelo kratkotrajna in nestalna.

4.2.3 Digitalizacija industrije je svetovni trend, ki se bo v naslednjih nekaj letih le še krepil. Standardi IKT so bistveni za razvoj digitalnih tehnologij v številnih industrijskih sektorjih. Vendar pa standarde, ki se dejansko uporabljajo na svetovni ravni, določajo velika industrijska podjetja izven EU.

4.2.4 Sprejemanje nacionalnih, evropskih ali mednarodnih standardov v uradnih organih za standardizacijo (Evropski odbor za standardizacijo, Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo, Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde) je za hitro spreminjajočo se digitalno tehnologijo predolgotrajno. Podjetja zato oblikujejo svoje standarde, in to precej hitreje ter po svojih pravilih.

4.2.5 Obstaja nevarnost, da bo razvoj standardov postal nepregleden in nevključujoč.

4.3 Določitev pravil za lažji razvoj tehnologije 5G v 26-gigaherčnem pasu (24,25–27,50 GHz) in drugih pasovih z večjo valovno dolžino (7)

EESO meni, da je ta ukrep bistven za ohranitev vodilnega položaja EU pri uvajanju tehnologij 5G.

4.4 Določitev skupnih standardov za izboljšanje radijskih komunikacijskih sistemov, izmenjavo podatkov o potnikih in voznih redih ter varnost IT (8)

EESO meni, da bi bilo treba ravno tako poenotiti tehnološke spremembe in nove poslovne modele, ki izhajajo iz turizma. Poleg tega bi bilo treba spodbujati razvoj povezanih pametnih storitev pri izdajanju vozovnic in obveščanju potnikov.

4.5 Interoperabilnost in izmenjava podatkov med operaterji za učinkovitejše prometne in logistične storitve (9)

Komisija poleg standardov predlaga tudi dopolnitvene ukrepe. Kljub temu se je treba zavedati velikih izzivov, s katerimi se bo panoga morala soočiti glede na sedanje stanje: „večkratno pošiljanje podatkov v različne sisteme zaradi mozaika medsebojno nezdružljivih standardov; nepovezanost sistemov in pomanjkljivo zaupanje v varstvo občutljivih podatkov; nepriznavanje elektronskih prevoznih dokumentov v organih, bankah, zavarovalnicah; pomanjkanje kritične mase deležnikov, ki bi si izmenjevali podatke in preizkušali nove poslovne priložnosti“ (10).

Trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost

4.6 Razvoj novih senzorjev in metod merjenja za oceno kakovosti zunanjega zraka (11) ; spremljanje emisij amoniaka (NH3), klora in klorovega dioksida v zrak ter emisij vodikovega fluorida (ali skupne količine plinastih fluoridov) iz industrijskih sektorjev (12) ; varovanje zdravja pred policikličnimi aromatskimi ogljikovodiki (13)

Odbor pozdravlja predlagane izboljšave, s katerimi se občutno prispeva k boljšemu zdravju okolja in ljudi. Izpostavljenost prebivalstva policikličnim aromatskim ogljikovodikom, med katerimi je bilo za številne ugotovljeno, da so rakotvorni, že dolgo vzbuja skrb. Obstaja več zakonodajnih aktov EU, ki že omejujejo prisotnost teh snovi v nekaterih živilih, vodi in zunanjem zraku.

4.7 Okoljsko primerna zasnova: zmanjšanje potrošnje številnih izdelkov (npr. računalnikov) (14) ; označevanje energetske učinkovitosti centraliziranih sistemov (15) ; zelena infrastruktura (16)

EESO opozarja na odpornost ključne infrastrukture EU pri soočanju z neizogibnimi posledicami podnebnih sprememb ter na počasen odziv sistema standardizacije na to pomembno vprašanje. Standardi lahko okrepijo razvoj zelene infrastrukture, prispevajo k učinkovitejši rabi virov v gradbeništvu in povečajo odpornost proti učinkom podnebnih sprememb.

4.8 Razvoj standardov za 20/25-odstotni delež etanola v bencinu (trenutno 10 %) (17)

Če bo Komisija sklenila, da za razvoj teh standardov zadolži Evropski odbor za standardizacijo, EESO zelo priporoča, da se upoštevajo tudi ekološki vpliv monokulturnih nasadov, škoda, povzročena vodi in tlom, zaradi uporabe pesticidov in gnojil, erozija tal, spiranje hranil, povečano izkoriščanje sladkovodnih virov ter izguba biotske raznovrstnosti in življenjskega prostora prostoživečega rastlinstva in živalstva (18).

4.9 Uskladitev meril za določanje emisij v sektorju prometa (19)

EESO meni, da bi morala Komisija za ta ukrep, ki je nedvomno potreben, podati konkretnejše predloge. Omeniti velja, da so bili prvi ukrepi za zmanjšanje emisij v sektorju prometa sprejeti leta 1995 (20).

Notranji trg

4.10 Krepitev vloge Evropskega odbora za pripravo standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh (CESNI) (21)

Zaradi izjemno velikega števila trenutnih zahtev, ki veljajo za pomorski prevoz na kratkih razdaljah (22), je ukrepe treba sprejeti, vendar EESO meni, da bi moral biti predlog bolj dorečen.

4.11 Načrt za standardizacijo izdelkov in storitev, temelječih na evropskem globalnem navigacijskem satelitskem sistemu, izvajanje načrta in izboljšanje združljivosti storitev Galileo z letalskim trgom (23)

EESO v celoti podpira ta predlog, saj je bil svetovni trg izdelkov in storitev, temelječih na globalnih satelitskih navigacijskih sistemih, t. i. podrejeni trg, v letu 2013 vreden 200 milijard EUR (24).

4.12 Elektronsko javno naročanje (25)

Usklajevanje je pomemben korak k demokratizaciji trga, ki naj bi bil pregleden in dostopen, kar je potrebno za obširno uporabo javnih sredstev. Hkrati je treba ohraniti nizke stroške vzpostavljanja, prilagajanja in vzdrževanja obstoječih platform. Zato je standardizacija ključnega pomena (26).

4.13 Razvoj standardov za tiskalnike in drugo opremo (27)

EESO se strinja, da so potrebni novi usklajeni standardi, saj potrošniki pričakujejo, da bodo novi in inovativni izdelki, kot so 3D-tiskalniki, roboti in avtonomna vozila, varni tako kot običajnejši izdelki. Nujno je, da novi izdelki ne ogrožajo varnosti potrošnikov.

4.14 Posodobitev zahtev glede varnosti in učinkovitosti medicinskih naprav (28)

EESO se strinja s Komisijo, da nova uredba krepi zahteve glede varnosti in učinkovitosti medicinskih naprav, da bo mogoče ohraniti stik s tehnološkim in znanstvenim napredkom. To je glavni cilj. Vendar nove tehnologije tudi najbolj poganjajo hitro naraščajoče izdatke za zdravstvo, zato EESO predlaga, da se upošteva tudi stroškovna učinkovitost.

4.15 Posodobitev varnostnih in higienskih zahtev za gradbene proizvode v stiku s pitno vodo (29)

EESO obžaluje, da celo po desetih letih razprav evropski standardi za to področje še vedno niso pripravljeni. V skladu z odločitvijo o spremembi trenutnega mandata (M/136) (30) morata organa za standardizacijo prve rezultate predstaviti do konca leta 2018.

4.16 Podpora delu v zvezi z bistvenimi zahtevami za brezpilotne zrakoplove (31)

EESO ugotavlja, da se v javnosti vse bolj razpravlja o uporabi tehnologije brezpilotnih zrakoplovov za rekreacijo in komercialno uporabo, pa tudi o tveganjih za varnost in zaščito. Za vzpostavitev komercialnega trga na svetovni ravni so mednarodni standardi odločilnega pomena. Bistveno je, da ti standardi omogočijo nastanek usklajenega zračnega prostora na svetovni ravni, v katerega bodo lahko brezpilotni zrakoplovi rutinsko vstopali in ki bo omogočil širitev tržnih priložnosti, ne da bi bili ogroženi varnost in splošna učinkovitost zračnega prostora. Med najpomembnejšimi standardi, ki se trenutno razvijajo, so standardi za zaznavanje in izogibanje ter standardi za vodenje in nadziranje (32).

4.17 Revizija usklajenih meril za eksplozive za civilno uporabo (zlasti detonatorje) (33)

Glavni cilj tega ukrepa je povečati varnost eksplozivov za civilno uporabo, saj močno razširjeni izdelki (zlasti elektronski detonatorji) v sedanjih usklajenih standardih sploh niso zajeti. Odbor vsekakor meni, da je predlog v celoti ustrezen.

4.18 Interoperabilnost: nove tehnične specifikacije za interoperabilnost železniškega sistema (34)

EESO pozdravlja predlog kot nov korak na dolgi poti do povezovanja železniških sistemov v Evropi. Tokrat se v standardih za tirna vozila, ki se uporabljajo za tirno širino 1 520 mm, daje prednost povezavi z evropsko tirno širino, ki je 1 435 mm.

4.19 Zaščita zdravja delavcev pred tveganjem, povezanim z eksplozivnimi atmosferami (35)

EESO se s tem v celoti strinja, saj nova direktiva o eksplozivnih atmosferah določa, da se naloge posodobijo v skladu z novim zakonodajnim okvirom.

4.20 Izboljšanje varnosti potrošnikov (36)

EESO upa, da so novi standardi skladni z načelom, da morajo biti zaradi varstva potrošnikov blago in storitve, ki so potrošnikom na voljo, takšni, da njihova uporaba v običajnih ali predvidljivih pogojih ne pomeni nevarnosti za zdravje potrošnikov, če so nevarni, pa se lahko na podlagi hitrih in enostavnih postopkov umaknejo s trga (37).

Območje pravosodja in temeljnih pravic

4.21 Standardizacija: določitev zahtev za naprave za odkrivanje, ki se uporabljajo za zaščito pred terorističnimi napadi (na vseh področjih, razen v letalstvu) (38)

EESO sicer v celoti podpira ta ukrep, vendar poudarja, da je sodelovanje med EU in ZDA ključnega pomena, saj obe pestijo teroristične grožnje (39). Med drugim velja omeniti tudi vprašanja v zvezi s kibernetsko varnostjo in grožnje, značilne za sektor prometa.

EU kot močnejši mednarodni akter

4.22 Razvoj: podpora držav članic v prizadevanjih za vzpostavitev skupnih evropskih obrambnih zmogljivosti (minimalni standardi) (40)

Dokler ni znanih več informacij o študiji, ki jo pripravlja Komisija, in sklepu, ki bo nato sprejet, EESO podpira razvoj skupnih standardov za vojaško opremo in tudi opremo z dvojno uporabo, pri čemer se obstoječi standardi, zlasti Natovi standardi, ne smejo podvajati (41).

5. Mednarodno sodelovanje

5.1 EESO podpira pobudo Komisije za okrepitev političnega dialoga z mednarodnimi akterji s področja standardizacije, vendar želi opozoriti, da se sedaj vse več standardov pripravlja na mednarodni ravni, pri tem pa manjka usklajeni prispevek EU.

5.2 Prenos razvoja standardov na mednarodno raven ima nekatere posledice: deležniki iz družbe, MSP in organi za nadzor trga ne morejo več sodelovati, saj nimajo dovolj sredstev, da bi aktivno vplivali na mednarodno dogajanje na tem področju.

5.3 Mednarodne standarde je mogoče tudi neposredno uporabiti na nacionalni ravni, s čimer se zaobide evropska organizacija za standardizacijo, zato je vse več možnosti, da se bo usklajenost na notranjem trgu zmanjšala.

6. Vključujočnost

EESO pozdravlja ukrepe Komisije za spremljanje napredka pri doseganju zares vključujočega evropskega sistema za standardizacijo. Odbor evropske organizacije za standardizacijo izrecno spodbuja, naj poenostavijo postopke za organizacije iz Priloge III, da bodo lahko sodelovale pri pripravi standardov, in s tem znižajo ovire za učinkovito sodelovanje.

7. Uresničevanje skupne pobude za standardizacijo

7.1 EESO pozdravlja različne ukrepe iz skupne pobude za standardizacijo. V zvezi s študijo na ravni EU o gospodarskih in družbenih vplivih ter dostopu do standardov v EU in državah članicah Efte tudi predlaga, da se upoštevajo posredni učinki določanja standardov, pri čemer naj bo poudarek na vprašanjih, kot so selitev delovnih mest, vključujoča družba, izobraževanje, usposabljanje itd.

7.2 EESO pozdravlja pobude za pospešitev sprejemanja standardov, vendar ga skrbi, da se bo s tem poslabšala preglednost pripravljalnega dela, ki je podlaga za standarde.

V Bruslju, 17. januarja 2018 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) COM(2015) 550 final.

(2) C-613/14 – James Elliott Construction.

(3) COM(2016) 157 final.

(4) UL C 389, 21.10.2016, str. 80.

(5) COM(2016) 176 final.

(6) Poročilo Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) o omogočanju interneta stvari, 12. 2. 2016.

(7) Direktiva 2014/53/EU (UL L 153, 22.5.2014, str. 62).

(8) Direktiva (EU) 2016/797 (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).

(9) COM(2011) 144 final, COM(2009) 8 final, COM(2013) 913 final, SWD(2013) 524 final, C(2015) 2259 final.

(10) Glej Forum za digitalne prometne in logistične storitve – Ozadje (Digital Transport and Logistics Forum – Background), 2015.

(11) Direktiva 2008/50/ES (UL L 152, 11.6.2008, str. 1); Direktiva 2004/107/ES (UL L 23, 26.1.2005, str. 3).

(12) Direktiva 2010/75/EU (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(13) Uredba (ES) št. 1907/2006 (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(14) Direktiva 2009/125/ES (UL L 285, 31.10.2009, str. 10).

(15) Direktiva 2009/28/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

COM(2016) 767 final.

(16) COM(2013) 249 final; COM(2013) 216 final; COM(2014) 445 final.

(17) Direktiva 2009/28/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

(18) Projekt Trg biogoriv (Biofuel Marketplace), maj 2006.

(19) Direktiva 2003/87/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

(20) COM(95) 302 final.

(21) Direktiva (EU) 2016/1629 (UL L 252, 16.9.2016, str. 118).

(22) Evropski standard o določitvi tehničnih zahtev za plovila za celinsko plovbo, izdaja 2015/1.

(23) COM(2016) 705 final.

(24) Stališče organizacije Galileo Services o glavnih prednostnih nalogah delovnega programa „Vesolje“ 2018–2020 v okviru programa Obzorje 2020.

(25) COM(2013) 453 final; direktive o javnem naročanju (2017/24/EU); COM(2015) 192 final.

(26) UL C 67, 6.3.2014, str. 96.

(27) Direktiva 2006/42/ES, Direktiva 95/16/ES (prenovitev) (UL L 157, 9.6.2006, str. 24).

(28) Uredba (EU) 2017/745 (UL L 117, 5.5.2017, str. 1); Uredba (EU) 2017/746 (UL L 117, 5.5.2017, str. 176).

(29) Uredba (EU) št. 305/2011 (UL L 88, 4.4.2011, str. 5); Direktiva Sveta 98/83/ES (UL L 330, 5.12.1998, str. 32).

(30) Spremenjeni mandat Evropskega odbora za standardizacijo/Evropskega odbora za elektrotehnično standardizacijo.

(31) COM(2015) 613 final.

(32) ISO. Kako bodo standardi vplivali na industrijo brezpilotnih zrakoplovov (How standards will target the drone industry).

(33) Direktiva 2014/28/EU (UL L 96, 29.3.2014, str. 1).

(34) Direktiva (EU) 2016/797 (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).

(35) Direktiva 2014/34/EU (UL L 96, 29.3.2014, str. 309).

(36) Direktiva 2001/95/ES (UL L 11, 15.1.2002, str. 4).

(37) UL C 271, 19.9.2013, str. 81.

(38) COM(2014) 247 final; COM(2015) 624 final; COM(2012) 417 final.

(39) Prednosti usklajevanja standardizacije med ZDA in EU (The Benefits of U.S.-European Security Standardisation). Nacionalni institut za standarde in tehnologijo (National Institute of Standards and Technology). Ministrstvo za trgovino ZDA, junij 2012.

(40) COM(2016) 950 final.

(41) UL C 288, 31.8.2017, str. 62.