ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

priporoča, naj se posebna pozornost nameni projektom, ki skušajo prilagoditi kraje in regije novim demografskim razmeram in odpravljati neenakosti, ki nastajajo zaradi tega, in sicer s: 1) prilagoditvijo družbene in mobilnostne infrastrukture demografskim spremembam in migracijskim tokovom; 2) oblikovanjem posebnega blago in storitev za starajoče se prebivalstvo; 3) podporo zaposlitvenim priložnostim za starejše, ženske in migrante, kar prispeva k vključevanju v družbo; 4) zmogljivejšimi digitalnimi povezavami in oblikovanjem platform, ki omogočajo in spodbujajo sodelovanje in stike državljanov iz odročnejših regij z različnimi upravnimi, socialnimi in političnimi službami organov na vseh ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni in evropski);
57.

obžaluje, da je Računsko sodišče kritično ocenilo neučinkovitost projektov za energetsko učinkovitost iz strukturnih skladov EU (2007 do 2013); poziva Komisijo, naj nemudoma začne izvajati ustrezne izboljšave s posebnim poudarkom na obrazložitvi in spremljanju projektov ter skrajšanju obdobja za povračilo stroškov za financirane projekte; poziva k pripravi izboljšanih smernic in k intenzivnejšemu nadzoru Komisije z namenom boljšega izkoriščanja strukturnih skladov in sklada EFSI v kombinaciji z zasebnimi naložbami za izvedljive projekte v zvezi z energetsko učinkovitostjo, predvsem za stavbe; meni, da bi moralo biti financiranje projektov energetske učinkovitosti iz strukturnih skladov in sklada EFSI namenjeno porabnikom, ki so bolj občutljivi na cene energije, kot so panoge, podvržene selitvi virov CO2, MSP ter gospodinjstva na pragu revščine; meni, da je daleč najpomembneje razviti instrumente, orodja in inovativne modele financiranja, da bi sprostili javna sredstva in pritegnili zasebno financiranje na lokalni, nacionalni, regionalni in evropski ravni, s katerimi bi podprli naložbe v ključne sektorje energetske učinkovitosti, kot je obnova stavb, pri čemer bi posebno pozornost namenili ranljivim skupinam in upoštevali posebnosti dolgoročnih naložb;
77.

je zaskrbljen, ker je trenutna raven mednarodnega sodelovanja pri primerih trgovine z ljudmi nezadostna, zlasti če so v te primere vključene izvorne in tranzitne države, in ker to močno ovira učinkovit boj proti trgovini z ljudmi; poziva k boljši usklajenosti in sodelovanju ter stalni izmenjavi podatkov pri preiskovanju mednarodne trgovine z ljudmi in boju proti njej, povečanju finančne in tehnične pomoči ter krepitvi čezmejne komunikacije, sodelovanja in gradnje zmogljivosti na vladni ravni in ravni kazenskega pregona, v kar je treba vključiti mejne policiste, uradnike na področju priseljevanja in azila, kriminaliste in agencije za podporo žrtvam, civilno družbo in agencije OZN, tudi v zvezi s tem, kako se odkrivajo in zaščitijo žrtve, ter pri razpravah o tem, kako naj se obravnavajo izvorne, tranzitne in namembne države, ki niso ratificirale Palermskega protokola OZN o trgovanju; poziva EU, naj oblikuje regionalni pristop, ki bo osredotočen na tihotapske poti in zagotavljanje odziva, prilagojenega vrsti izkoriščanja v različnih regijah; poleg tega poudarja uporabnost mednarodnih programov izmenjave oseb, ki se poklicno ukvarjajo z bojem proti trgovini z ljudmi;
53.

meni, da je ključnega pomena, da Komisija in države članice razvijejo projekte, ki se osredotočajo na razvoj kmetijskih praks z učinkovitejšo uporabo virov in v razvoj sort poljščin, tudi posebnih lokalnih sort, za ohranitev in izboljšanje strukture prsti in izmenjave hranil, zlasti glede na vse bolj omejeno razpoložljivost vode in nekaterih ključnih sestavin gnojil, kot so fosfati; poziva Komisijo, naj prednostno vlaga v krožno gospodarstvo in v kmetijsko prakso, pri kateri se upoštevajo podnebne spremembe, z ustreznimi finančnimi spodbudami za raziskave in vključevanje kmetov; poudarja, da bi treba ustrezno ovrednotiti, širiti in spodbujati prednosti akvaponike, kroženja hranil v zaprtih krogih, agroekologijo, tudi agrogozdarstvo, konzervacijsko kmetijstvo in trajnostno upravljanje gozdov, sapropel, kratke prehranske verige, pašo na pašnikih in proizvodnjo z majhnimi vložki;
22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Filipini.
31.

poudarja, da lahko otroci vse življenje trpijo posledice revščine in socialne izključenosti, ki lahko privedeta do medgeneracijskega prenašanja revščine; poudarja, da sta revščina in socialna izključenost, ki grozita otrokom v vseh državah članicah, v veliki meri odvisni od stopnje izobrazbe njihovih staršev, zlasti mater, in od položaja njihovih staršev na trgu dela, socialnih razmer, v katerih živijo, in od oblik družinske podpore, ki jo zagotavljajo države članice; priporoča državam članicam, naj vsem mladim v vseh starostnih obdobjih, tudi že v ranem otroštvu, zagotovijo dostop do kakovostnega, brezplačnega javnega šolstva; poudarja pomen šolskega svetovanja za otroke, saj jim omogoča, da v celoti uresničijo svoj potencial; poudarja, da je treba s ciljno usmerjenimi programi podpirati redno izobraževanje najstniških mater, za katere zgodnja opustitev šolanja pomeni prvi korak v revščino; poudarja, da je treba vzpostaviti celovit sklop ukrepov za reševanje problematike revščine med otroki in za spodbujanje njihove blaginje, ki mora biti osnovana na treh temeljih: na dostopu do ustreznih sredstev in usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, na dostopu do kakovostnih storitev in na udeležbi otrok pri sprejemanju odločitev, ki jih zadevajo, pa tudi na kulturnih, prostočasnih in športnih dejavnostih; poudarja, da je treba zagotoviti lažji dostop do informacij na enakopravni osnovi, zlasti glede socialne varnosti, izobraževanja odraslih, zdravstvenega varstva in razpoložljive gospodarske podpore;
4.

meni, da bi bilo prav, da so v primerih, ko je netarifne ovire lahko upravičiti kot sorazmerne, informacije o drugačnih nacionalnih regulativnih zahtevah enostavno dostopne in da je s tem povezano zagotavljanje informacij in izvajanje postopkov čimbolj prijazno za uporabnika; meni, da se sedanji sistem, ki temelji na različnih vrstah kontaktnih točk, kamor med drugim sodijo kontaktne točke za proizvode in enotne kontaktne točke, izvaja po državah članicah nedosledno in je prezapleten; opozarja na pomen krepitve in racionalizacije obstoječih orodij enotnega trga za MSP, da se poenostavi njihova čezmejna širitev; poziva Komisijo in države članice, naj dajo večji poudarek usklajevanju in izboljšavi teh sistemov, zlasti potrebi po hitrem izboljšanju enotnih kontaktnih točk, in poziva Komisijo, naj do konca leta 2016 poroča Parlamentu o napredku in naslednjih korakih; poudarja, da je bolj odprta in glede regulativnih zahtev dostopnejša država članica bolj privlačna za naložbe od zunaj;
36.

poudarja velik potencial javno-zasebnih partnerstev v kmetijstvu na podlagi jasno opredeljenega in čvrstega zakonodajnega okvira za lastninske pravice in varnost posesti zemlje, da se preprečuje prilaščanje zemlje in zagotavlja rastoča in učinkovita produktivnost kmetijstva; pozdravlja program EU za krepitev upravljanja z zemljišči v afriških državah, ki se je začel izvajati leta 2014; priporoča, naj EU in njene delegacije odigrajo vedno večjo vlogo v sodelovanju s partnerskimi vladami, pa tudi z EIB, Mednarodnim skladom za kmetijski razvoj (IFAD) in drugimi podobnimi telesi, ter pri pritegnitvi zasebnega sektorja k razvijanju rešitev za izzive v kmetijstvu, ki bodo temeljile na trgu; poudarja, da je treba oblikovati finančne spodbude za preprečevanje izključevanja revnih odročnih populacij in kmetov, ki gojijo pridelke, ki komercialno niso zanimivi oziroma verjetno ne bodo pritegnili pozornosti kmetijsko-poslovnih partnerjev; poudarja, da bi morala jamstva vključevati ocene socialnih in okoljskih tveganj, posvetovanja z legitimnimi predstavniki prizadetih skupnosti z njihovo poprejšnjo in ozaveščeno privolitvijo, kar zadeva projekte, in pravno podporo za te skupnosti, če jo potrebujejo; poziva Komisijo, naj projekte pospremi s postopki spremljanja in naj se pogaja o reviziji pogodb v primerih, ko so se te izkazale kot škodljive za lokalno prebivalstvo;
16.

priporoča, naj države članice že od začetka postopkov, povezanih z otroki, in nato v vseh fazah staršem zagotovijo popolne in jasne informacije o postopkih in njihovih morebitnih posledicah; poziva jih tudi, naj starše obvestijo o pravilih o pravni podpori in pomoči, na primer s seznamom dvojezičnih odvetnikov, specializiranih za to področje, in z nudenjem tolmačenja, da bi se izognili primerom, kjer starši izrazijo privolitev, ne da bi v celoti razumeli, k čemu so se zavezali; priporoča tudi, da se staršem, ki imajo težave s pismenostjo, nudi ustrezna podpora;
—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2016 z naslovom „Technical assessment of the experience made with the Anti-Contraband and Anti-Counterfeit Agreement and General Release of 9 July 2004 among Philip Morris International and affiliates, the Union and its Member States“ (Tehnična ocena izkušenj, pridobljenih s Sporazumom o boju proti tihotapljenju in ponarejanju cigaret in splošnim odpustom z dne 9. julija 2004, sklenjenim med družbo Philip Morris International in njenimi povezanimi družbami ter Unijo in njenimi državami članicami) (SWD(2016)0044),
34.

v zvezi s finančno pomočjo EU drugim državam, konkretno makrofinančno pomočjo, poziva k bolj poglobljeni predhodni in naknadni oceni učinka glede sorazmernosti predlaganih ukrepov, da bo pomoč učinkovita in bo dejansko pomagala našim partnerjem v stiski; vztraja, da je treba določiti pogoje za izplačilo pomoči in uvesti ustrezen nadzor nad uporabo teh sredstev, vključno z ukrepi za preprečevanje in boj proti goljufijam in korupciji ter podrobnim nadzorom Parlamenta; poziva k tesnejšemu povezovanju zunanjih instrumentov EU z združevanjem trgovinske, razvojne in zunanje in varnostne politike; poudarja, da morajo v tej zvezi države članice pokazati več zavezanosti;
5.

želi spomniti vse strani, da so bolnišnice in zdravstveno osebje izrecno zaščiteni z mednarodnim humanitarnim pravom in da so namerni napadi na civiliste in civilno infrastrukturo vojna hudodelstva; poziva k nepristranski in neodvisni preiskavi vseh domnevnih kršitev mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, vključno z najnovejšimi napadi na humanitarno infrastrukturo in osebje; poziva vse strani, naj spoštujejo človekove pravice in svoboščine vseh državljanov Jemna in poudarja, kako pomembno je izboljšati varnost vseh tistih, ki delajo za mirovne in humanitarne misije v državi, vključno s humanitarnimi delavci, zdravniki in novinarji;
29.

poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za odpravo razlik v plačilu med spoloma in sprejmejo dejavnejše ukrepe za večjo udeležbo žensk na trgu dela; poziva države članice in Komisijo, naj po potrebi in v skladu z načelom subsidiarnosti ter s pomočjo socialnih partnerjev spodbujajo družinam prijazne politike, ki krepijo vzdrževanje drugih vzdrževanih oseb in zmožnost staršev, kot so na primer določbe o ustreznem porodniškem in očetovskem dopustu in dostopu do cenovno ugodne nege otrok za zagotovitev njihove dobrobiti, da bi osebam, ki imajo obveznost oskrbe, omogočili enak dostop do trga dela, da bi bolje uskladili poklicno in zasebno življenje, kar je zlasti pomembno za vključevanje žensk na trg dela; spodbuja države članice, naj preučijo, zakaj je rodnost v EU še vedno nizka, in razmislijo o uporabi ugodnejše fiskalne diferenciacije glede na število otrok v gospodinjstvu; poziva države članice, naj zagotovijo pomoč družinam ne le v obliki finančne podpore, temveč tudi s storitvami;
16.

podpira mobilnost mladih in učiteljev ter vse oblike sodelovanja med šolami in univerzami, kot so skupne izobraževalne platforme, skupni študijski programi in skupni projekti, saj so to sredstva za spodbujanje razumevanja in spoštovanja kulturne raznolikosti, poleg tega pa mladim zagotavljajo socialne, državljanske in medkulturne kompetence in veščine; meni, da omogočanje stika z drugimi kulturami v zgodnjem otroštvu otrokom pomaga pridobiti osnovne življenjske veščine in kompetence, ki so potrebne za njihov osebni razvoj, prihodnjo zaposlitev in dejavno državljanstvo EU; poudarja, da sta tudi vključitev namenskih obiskov šol v različnih državah članicah in nadnacionalna mobilnost otrok orodje za graditev temeljev evropske kulture, umetnosti, jezikov in vrednot; spodbuja mobilnost, zlasti za učitelje na osnovnih in sekundarnih ravneh, da bi izmenjali izkušnje in razvili lastna orodja za spoprijemanje z nastajajočimi družbenimi izzivi in odziv nanje; poudarja vlogo in pomen programa Erasmus+, ki spodbuja evropsko zavest pri mladih, ustvarja občutek skupne pripadnosti ter goji kulturo medkulturnega dialoga, saj spodbuja mobilnost mladih in povečuje njihovo zaposljivost; zlasti spodbuja sprejetje nadaljnjih ukrepov za olajšanje dostopa in vključevanja prikrajšanih skupin in oseb s posebnimi potrebami v ukrepe mobilnosti Erasmus +;
E.

ker se hišne živali, s katerimi se nezakonito trguje, pogosto gojijo v neprimernih razmerah, niso socializirane in so bolj izpostavljene tveganju bolezni in ker je 70 % novih bolezni, ki so se v zadnjih desetletjih pojavile pri ljudeh, živalskega izvora, poleg tega pa so živali, ki se običajno gojijo kot hišne, prenašalci in gostitelji številnih zoonoz, tudi stekline;
28.

v zvezi s tem poudarja pozitiven učinek sekundarnih kovin, ki pripomogel k bistvenemu zmanjšanju vhodnih surovin in energije; zato poziva Komisijo, naj olajša razvoj in delovanje trgov sekundarnih kovin; spodbuja vzpostavljanje krožnega gospodarstva v vsakem obratu proizvodnje navadnih kovin, da bi povezali izkoriščanje stranskih proizvodov in recikliranih kovin s ciljem povečanja njihove konkurenčnosti; poziva, da se uvede obveznost vzpostavitve krožnega gospodarstva v vsakem obratu proizvodnje navadnih kovin, da bi povezali izkoriščanje stranskih proizvodov in recikliranih kovin s ciljem povečanja njihove konkurenčnosti; si prizadeva za cilj doseči hiter napredek pri recikliranju redkih zemeljskih kovin in nujno potrebnih kovin, ki se uporabljajo v Uniji; poziva k oblikovanju močnih povezav med sektorjem recikliranja navadnih kovin in drugo industrijo, da bi okrepili velikosti in odpornost industrijske baze, zlasti v regijah, ki jih je prizadelo krčenje industrijske dejavnosti; s tem v zvezi poudarja velik potencial nadomestnih proizvodov in materialov ter večjo uporabo odpadne kovine, med drugim tudi na področju proizvodnje jekla in aluminija; poudarja, da se večina navadnih kovin lahko reciklira večkrat s porabo deleža energije, ki se uporablja za primarno proizvodnjo; izraža zaskrbljenost zaradi velike izgube energije za Evropo, ki je posledica zakonitega in nezakonitega izvoza aluminija in bakra v države, kot sta Kitajska in Indija, države, ki so same uvedle prepoved izvoza aluminija; meni, da bi morali visoki okoljski standardi in načela krožnega gospodarstva biti temeljni za razvojne in inovativne naložbe v industrijski sektor navadnih kovin v Evropi; poziva Komisijo, naj oblikuje ekonomske pobude za recikliranje kovin, vključno z nujno potrebnimi surovinami, ki so trenutno neekonomične, kot so redke zemeljske kovine, ter preuči, kako bi bilo mogoče podpreti trge za reciklirane materiale med drugim z zelenimi certifikati za reciklirane materiale, zahtevami za okoljsko primerno zasnovo in davčnimi spodbudami, ter zagotovi, da bodo proračuni kohezijske politike in Evropskega sklada za strateške naložbe tudi naravnani tako, da bodo spodbujali učinkovito ravnanje z viri in recikliranje; meni, da je treba izboljšati zakonodajo o odpadkih, da bo podpirala delovanje trga odpadnega jekla v EU, na primer z revizijo direktive o izrabljenih vozilih in drugo zakonodajo o odpadkih; predlaga, da se sprejmejo ukrepi, ki bodo določili cilje glede zbiranja, okrepili odgovornost proizvajalcev in razširili področje uporabe zakonodaje za izdelke na koncu življenjske dobe, na primer v zvezi s tovornjaki, avtobusi in motornimi kolesi; poudarja, da so potrebni usposobljeni in kvalificirani ljudje za obvladovanje prehoda k bolj trajnostnim proizvodnim procesom in proizvodom, ter poziva k oblikovanju evropske strategije za usposabljanje in izobraževanje, s katero bi podprli podjetja, raziskovalne inštitute in socialne partnerje pri prizadevanjih, da bi skupaj preučili potrebe po znanju in spretnostih za okoljsko trajnost;
27.

poziva EU in njene države članice, naj izpostavijo vprašanje izobraževanja otrok v izrednih razmerah in dolgotrajnih krizah na Svetovnem humanitarnem vrhu in zagotovijo, da dobi ta tema ustrezno mesto v končnem dokumentu vrha; jih tudi poziva, naj spodbujajo skupne standarde za okvir za izobraževanje ter razširjanje najboljše prakse o alternativnih načinih učenja, na primer gradiv za samostojno učenje in učenje na daljavo; poudarja, da bi morali oblikovati mehanizme, orodja in zmogljivosti za usklajevanje izobraževalnih načrtov in proračunov med humanitarnim odzivom, okrevanjem/tranzicijo in razvojem;
U.

ker so na prvotnem seznamu prezrte nekatere med najbolj škodljivimi invazivnimi tujerodnimi vrstami v Evropi; ker nekatere vrste kopenskih rastlin in sesalcev izpolnjujejo ustrezna merila in je zanje na voljo groba ocena tveganja, vendar niso uvrščene na seznam; ker nanj prav tako niso uvrščene nekatere med vrstami sesalcev, ki se v zadnjih letih v Evropi najhitreje širijo, pa tudi ne nekatere rastlinske vrste, ki so razširjene in se hitro širijo ter imajo znaten in dobro dokumentiran škodljiv vpliv na zdravje ljudi;
30.

poudarja potrebo po stalnem, jasnem in preglednem sodelovanju na medinstitucionalni ravni in meni, da bi moral takšen postopek vključevati najmanj naslednje korake: — Komisija bi morala nemudoma obvestiti Parlament o priporočilih za posamezne države in priporočilih Sveta, ki so pomembna z vidika evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter programov finančne pomoči ali njihovih sprememb ter ki so lahko povod za zahtevo za reprogramiranje, podano v skladu s členom 23(1) uredbe o skupnih določbah; — Komisija bi morala nemudoma obvestiti Parlament o vseh zahtevah za reprogramiranje na podlagi člena 23(1) uredbe o skupnih določbah ali predlogu za sklep o začasni ustavitvi plačil na podlagi člena 23(6) uredbe o skupnih določbah, kar bi Parlamentu omogočilo, da bi z resolucijo podal svoje stališče pred sprejetjem nadaljnjih ukrepov; — Komisija bi morala upoštevati stališče, ki ga poda Parlament, in vse elemente, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga iz člena 23(15) uredbe o skupnih določbah, in mnenja, ki so bila podana v tem dialogu; — Komisija bi morala na poziv Parlamenta pojasniti, ali so se v postopku upoštevala mnenja Parlamenta, in tudi vse druge nadaljnje ukrepe, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga; — Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor bi bilo treba obvestiti o vseh zahtevah za reprogramiranje ter pridobiti njuno mnenje; — Parlament, Svet in Komisija bi morali vzpostaviti dialog z vidika uporabe člena 23 uredbe o skupnih določbah, tako da bi zagotovili medinstitucionalno usklajevanje in ustrezen pretok informacij, ki bi omogočala spremljanje uporabe katerega koli postopka na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah;
D.

ker lahko zapleteni postopki občutno obremenijo upravičence, zlasti mala in srednja podjetja, nevladne organizacije in občine, ki potrebujejo financiranje EU, in ker ti subjekti na splošno nimajo finančnih in kadrovskih virov ali strokovnega znanja, da bi se lahko uspešno prijavili za nepovratna sredstva Unije in jih tudi upravljali; ker naj Komisija in države članice nadaljujejo svoja prizadevanja za vzpostavitev orodja za ocenjevanje tveganja ARACHNE in njegovo lažjo uporabo za upravne organe in sisteme nadzora operativnih programov, ki morajo zagotoviti ustrezno ravnovesje med poenostavitvijo ter odkrivanjem in preprečevanjem nepravilnosti, tudi goljufij;
G.

ker dosedanji rezultati sektorskega sodelovanja v splošnem niso bili zadovoljivi; ker je vendar prišlo do napredka pri spremljanju, upravljanju in nadziranju ribolova, zmogljivosti sanitarnih inšpekcij in sodelovanju Gvineje Bissau v regionalnih organih za ribištvo; ker so mogoče dodatne izboljšave, tako da bi sporazum bolje podpiral preglednost in odgovornost pri sektorskem sodelovanju in prispeval k trajnostnemu razvoju ribiškega sektorja Gvineje Bissau ter z njo povezane industrije in dejavnosti, s čimer bi večji delež dodane vrednosti, ki nastaja z izkoriščanjem njenih naravnih virov, ostal v državi;
23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, vladi in parlamentu Tajske, parlamentom in vladam držav članic, visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice in vladam Združenja držav jugovzhodne Azije.
23.

zagovarja izboljšave in odločnejše izvajanje enotne revizije prek usklajevanja s kontrolnimi dejavnostmi, ki jih izvajajo različne institucije, in poziva k zmanjšanju upravne obremenitve, ki izhaja iz revizij, da odgovorni organi kmetov ne bodo obiskovali ločeno in da Komisija in Računsko sodišče ne glede na število predpisov v istem letu ne bosta izvajali pretiranih ali prepogostih kontrol, s čimer bi zmanjšali obremenitev kmetov z zmanjšanjem števila inšpekcij; poziva k združevanju revizijskih nalog in kontrol, ki jih opravijo certifikacijski organi in drugi organi držav članic; ugotavlja, da so nasveti iz smernic za kmete o izvajanju skupne kmetijske politike, ki jih pripravljajo tako nacionalni organi kot Komisija, pogosto v nasprotju z merili za ocenjevanje, ki jih uporablja Računsko sodišče, to pa vodi h globam, ki so nesorazmerne in nepričakovane;
22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucije posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za skupno zunanjo in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, izraelskemu parlamentu, predsedniku in vladi Izraela, palestinskemu zakonodajnemu svetu in palestinskim oblastem, generalnemu sekretarju Arabske lige, parlamentom in vladam Egipta, Jordanije in Libanona ter generalnemu komisarju Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu.
25.

poziva Komisijo, naj spremlja podjetja iz EU v tujini in pripravi zaključke glede zgodb o uspehu, modelov in primerov dobre prakse, da bi oblikovali smernice, prav tako pa naj razmisli o vzpostavitvi virtualnih dokumentacijskih centrov ali opazovalnic, s katerimi bi olajšali dostop podjetij iz EU, zlasti malih in srednjih podjetij, do informacij glede možnosti javno-zasebnih partnerstev; poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavitev uporabnikom prijaznih platform in omrežij, da bi spodbudili strukturiran dialog med deležniki in zagotavljali tehnično podporo v zvezi s pravnim okvirom in pričakovanimi izzivi; poziva Komisijo, naj izvede študijo o vplivu prostotrgovinskih sporazumov Unije in njihovem izvajanju glede dostopa podjetij iz EU do tujih javno-zasebnih partnerstev; meni, da bi takšna študija omogočila vpogled v dejanske vplive prostotrgovinskih sporazumov na področju javno-zasebnih partnerstev in bi morebiti omogočila opredelitev ovir, ki še niso bile odpravljene;
Q.

ker so neodvisni svetovalci, ki so v imenu Komisije ocenili zahtevke, aprila 2014 priporočili, da se specifična izjema za kvantne točke s kadmijem za uporabo v zaslonih odobri za krajše obdobje, kot je bilo zaprošeno (do 30. junija 2017 – eno leto manj, kot je potrdila Komisija), saj so rešitve z manjšimi količinami kadmija in celo brez njega že v zadnji fazi raziskav; ker je to priporočilo torej izhajalo iz dejstva, da takrat zasloni še niso vsebovali kvantnih točk brez kadmija;