[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.9.2007

COM(2007) 538 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU

o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 (povzetek) – resolucije Evropskega parlamenta[SEC(2007) 1185]

KAZALO

PREAMBULA 3

I – ODGOVORI KOMISIJE NA PRIPOROČILA EP V RESOLUCIJI O RAZREŠNICIZA SPLOŠNI PRORAČUN 4

a) Horizontalna vprašanja 4

b) Sektorska vprašanja 6

c) Posebna poročila, ki jih je objavilo Računsko sodišče 9

II – RAZREŠNICA EP ZA ERS 9

III – Priporočila v resolucijah za posamezne agencije 10

PREAMBULA

Zaradi prevajalskih omejitev je Poročilo Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov Evropskega parlamenta (EP) o razrešnicah za proračunsko leto 2005[1] v vseh uradnih jezikih EU objavljeno v tej obliki povzetka. Popolni odgovori Komisije na vsako posamezno priporočilo Parlamenta so na voljo v delovnem dokumentu Komisije[2], ki je objavljen v angleščini, francoščini in nemščini. Obe poročili o nadaljnjem ukrepanju se nanašata na resolucije, ki jih je Evropski parlament sprejel 24. aprila 2007.

V vsakem poglavju[3] tega strnjenega poročila so navedeni tudi sklici na ustrezne številke priporočil v zgoraj omenjenem celotnem delovnem dokumentu Komisije. Ti sklici bodo bralcem pomagali v delovnem dokumentu najti vsa priporočila (in ukrepe, ki jih Komisija načrtuje ali jih je že sprejela), povezana z določenim poglavjem ali pomembna zanj.

Obe poročili sta bili pripravljeni v skladu s členom 276(3) Pogodbe ES in členom 180b Pogodbe Euratom ter členom 119(5) finančne uredbe ERS in podobnimi določbami prejšnje začasne finančne uredbe ERS, ki navajajo, da „Komisija ukrene vse potrebno glede ugotovitev, izraženih v sklepih o razrešnici, in drugih ugotovitev Evropskega parlamenta o izvrševanju odhodkov, pa tudi glede pojasnil, priloženih priporočilom Sveta, ki se nanašajo na razrešnico. Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi omenjenih ugotovitev in pojasnil, zlasti pa o navodilih, ki jih je dala službam, odgovornim za izvrševanje proračuna. Tudi ta poročila se predložijo Računskemu sodišču“[4].

V sklepih o razrešnicah za splošni proračun, za ERS in za agencije je Komisija naštela skupno 163 priporočil, ki jih je Evropski parlament naslovil na Komisijo. Komisija meni, da so bili za 52 priporočil že sprejeti zahtevani ukrepi, čeprav bo treba v nekaterih primerih proučiti njihove rezultate. Za ostalih 99 priporočil Komisija soglaša, da bo sprejela ukrepe, ki jih je priporočil Parlament. Z 12 priporočili pa se Komisija ne more strinjati in zato ne bo sprejela zahtevanih ukrepov[5].

I – ODGOVORI KOMISIJE NA PRIPOROČILA EP V RESOLUCIJI O RAZREŠNICI ZA SPLOŠNI PRORAČUN

V spodnjem povzetku so navedeni odgovori Komisije na posebne zahteve Parlamenta v resolucijah o razrešnicah za leto 2005.

a) Horizontalna vprašanja

Izjava o zanesljivosti (delovni dokument Komisije, točke 1–7)

Kar zadeva računovodske izkaze, je Komisija, če je bilo to mogoče, popravila napake, ki jih je izpostavilo Sodišče v reviziji iz leta 2005. Poleg tega je Komisija napake in njihove vzroke, da se ne bi več pojavljali v prihodnosti, upoštevala pri načrtovanju in sestavi računovodskih izkazov za leto 2006. Glede poročil o predfinanciranju bo računovodja Komisije proračunskemu organu pošiljal šestmesečna poročila o predfinanciranju.

Pri deljenem upravljanju je Komisija od držav članic zahtevala, naj zagotovijo, da so upravičenci do strukturnih skladov seznanjeni s kontrolami in tveganjem preklica financiranja. Objavljene so bile dodatne smernice o informacijah, ki jih bodo morale države članice poslati Komisiji glede izterjav in preklicev financiranja zaradi nepravilnosti, in spremenjene so bile določbe o poročanju. Smernice glede zaključka za programe iz let 2000–06 je Komisija objavila avgusta 2006. Objavljene so bile tudi smernice, ki prikazujejo dobre prakse v kontrolah upravljanja na operativni ravni in kontrolah plačilnih organov.

Če Komisija ugotovi pomanjkljivosti v nacionalnih sistemih kontrol v zvezi z odhodki za kmetijske in strukturne ukrepe, določi roke za potrebne izboljšave in, če ni takojšnjega ukrepanja, lahko prekine plačila ali uporabi finančne popravke. Ti ukrepi spodbujajo države članice, da izboljšajo svoje kontrole. Poleg tega je Komisija Svetu predložila predlog spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike, vključno z določbo za nov pregleden in učinkovit mehanizem, ki bo Komisiji omogočal nadaljnjo poenostavitev obstoječe možnosti za zmanjšanje ali prekinitev plačil državi članici v primeru resnih in trajnih pomanjkljivosti nacionalnih sistemov kontrol.

Izjave o državnem upravljanju (delovni dokument Komisije, točka 8)

Ker ima 27 držav članic različne vladne strukture in strukture upravljanja sredstev EU v zvezi z deljenim upravljanjem, Komisija meni, da priprava ene same izjave ne bi prinesla opaznih rezultatov. Vendar bo Komisija še naprej podpirala takšne pobude državnih uprav v skladu z revidirano finančno uredbo (člen 53b(3)), v katerem je v zvezi z deljenim upravljanjem zapisano: „Države članice bodo vsako leto na ustrezni nacionalni ravni pripravile povzetek razpoložljivih revizij in izjav“. Vzorci izjav so vključeni tudi v ustrezno sektorsko zakonodajo.

Točka 44 Medinstitucionalnega sporazuma (delovni dokument Komisije, točka 9)

Letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov vsebujejo oceno delovanja sistemov upravljanja in kontrole. V poročilih generalnih direktoratov o upravljanju sredstev z deljenim upravljanjem se ta ocena nanaša tudi na raven držav članic.

Prekinitev plačil in finančni popravki (delovni dokument Komisije, točke 10–21)

Komisija bo v skladu z zakonodajo nadaljevala svojo prakso prekinitve plačil in uporabe finančnih popravkov, kadar bodo ugotovljene resne pomanjkljivosti sistema v državah članicah v programih z deljenim upravljanjem. V skladu s pravili za strukturne sklade za obdobje 2007–2013 lahko generalni direktor zaustavi plačila za določen program do šest mesecev. Poleg tega je Komisija Svetu predložila predlog spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike, vključno z določbo za nov pregleden in učinkovit mehanizem, ki bo Komisiji omogočal nadaljnjo poenostavitev obstoječe možnosti za zmanjšanje ali prekinitev plačil državi članici v primeru resnih in trajnih pomanjkljivosti nacionalnih sistemov kontrol. Računovodski izkazi Evropskih skupnosti za leto 2006 že vključujejo podatke o finančnih popravkih, ki jih je določila Komisija. Po predvidevanjih bodo za leto 2007 vključene dodatne informacije o finančnih popravkih, ki so jih določile države članice.

Sistem notranjih kontrol Komisije (delovni dokument Komisije, točke 22–26)

Komisija je julija 2007 predložila vmesno poročilo o napredku o izvajanju akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole, na začetku leta 2008 pa bo predložila končno poročilo o izvajanju akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole. Končno poročilo bo prvič obravnavalo učinek različnih ukrepov na zagotovilo, v njem pa bodo sprejeti sklepi za nadaljnje utrjevanje integriranega okvira notranje kontrole. Ker je rok za nekatere ukrepe konec decembra 2007 bo imela Komisija za oceno in zbiranje rezultatov različnih ukrepov na voljo omejeno obdobje, zaradi česar končnega poročila ne bo mogoče predložiti pred začetkom leta 2008.

Politična odgovornost in odgovornost Komisije na področju upravljanja (delovni dokument Komisije, točke 27–40)

Kar zadeva letna poročila o dejavnostih, bo Komisija nadaljevala usklajevanje predstavitve sistemov upravljanja in notranje kontrole in si prizadevala za boljšo obrazložitev posledic pridržkov, ki so jih izrazili generalni direktorji. Poleg tega bo Komisija še naprej proučevala kazalce o zakonitosti, pravilnosti in dobrem finančnem poslovodenju po „družinah“ služb. Predložitev zagotovila generalnih direktorjev na ravni posameznih držav članic je že praksa Komisije v primerih, v katerih se pridržki nanašajo na slabosti pri kontrolah v posameznih državah članicah.

S sprejetjem zbirnega poročila Komisija prevzema svojo politično odgovornost za upravljavske dejavnosti generalnih direktorjev in vodij služb na podlagi zagotovil in pridržkov, ki so jih ti izrazili v letnih poročilih o dejavnostih. Zbirno poročilo, ki ga podpiše generalni sekretar Komisije, kakor priporoča Evropski parlament, ne bi povečalo odgovornosti Komisije, ampak bi povzročilo zmedo in morebitno prekrivanje različnih nalog in odgovornosti. Reforma Komisije iz leta 2000 se je osredotočila na zagotavljanje, da so odredbodajalci na podlagi prenosa izključno odgovorni za izvajanje svojih dejavnosti. Delitev upravljavskih odgovornosti med odredbodajalci na podlagi prenosa in strukturo kolegija ni mogoče uskladiti z možnostjo, da en generalni direktor oceni zanesljivost dela drugega.

Komisija bo še naprej izvajala svojo pobudo za preglednost. Začela je že izvajati številne pobude, kakor je objava podatkov o upravičencih donacij EU.

b) Sektorska vprašanja

Prihodki (delovni dokument Komisije, točki 41–42)

Pridržke v zvezi z določenimi elementi v letnih izkazih držav članic o DDV je Komisija uvrstila v svoja poročila o kontroli. Komisija še naprej skupaj s državami članicami, tako s posameznimi državami članicami kot tudi v Svetovalnem odboru za lastna sredstva, proučuje možnost, kako jim lahko pomaga pri hitrejšem zbiranju podatkov, ki jih Komisija potrebuje, da prekliče zadržke.

Kar zadeva lastna sredstva iz naslova BND, bo Komisija izvedla bolj neposredno preverjanje izbranih nacionalnih agregatov v okviru obiskov za preverjanje BND v obdobju 2007–2009. Glede Komisija bo predlagala, da se posredno merjene storitve finančnega posredništva za namen lastnih sredstev vključijo v BND takrat, kadar meni, da so to zmožne izvesti enotno vse države članice. To se pričakuje v letu 2008.

Skupna kmetijska politika (delovni dokument Komisije, točke 43–45)

Komisija tako kot Evropski parlament pozdravlja ugotovitev Sodišča, da integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) ob ustrezni uporabi pomeni učinkovit sistem spremljanja, ki zmanjšuje tveganja napak ali nepravilnih odhodkov v okviru skupne kmetijske politike (SKP). Komisija si še naprej prizadeva za spremljanje celotne in pravilne uporabe IAKS v vseh državah članicah. V primeru pomanjkljivosti bo Komisija nemudoma določila finančne popravke.

Naknadni pregledi se izvajajo na podlagi Uredbe (EGS) št. 4045/89, v kateri je predviden sistem naknadne kontrole, ki dopolnjuje sektorske predplačilne sisteme za številne ukrepe SKP. Ta sistem pomeni dodatno kontrolo, ki zagotavlja, da se transakcije opravljajo v skladu s pravili, ali kako drugače omogoča izterjavo kakršnih koli odkritih neupravičeno plačanih zneskov.

Komisija je sprejela ukrepe za odpravo težav, ugotovljenih pri pregledih, v zvezi s sektorjema razvoja podeželja in izvoznih nadomestil. Komisija je tudi odpravila pomanjkljivosti, ugotovljene v sektorju oljčnega olja, postopki potrditve obračuna pa so v teku. Večji del proizvodnje oljčnega olja je bil vključen v shemo enotnega plačila. Pomoč se tako ne plačuje več na podlagi proizvedene količine, ampak temelji na površini in se kontrolira v okviru IAKS. To naj bi znatno zmanjšalo tveganja napak.

Strukturni ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 46–51)

Komisija izvaja vse ukrepe, ki jih je priporočil Evropski parlament. Nepretrgano opravlja svojo nalogo izvajanja kontrol za celotno revizijsko delo, usklajevanje dejavnosti ter razširjanje smernic in dobre prakse. Če ugotovi pomanjkljivosti v sistemih držav članic, pripravi priporočila za njihovo izboljšanje, v resnih primerih pa pripravi akcijske načrte za odpravo težav in jih skrbno spremlja. Če se pomanjkljivosti ne odpravijo, prekine plačila, namenjena programu ali zadevni državi članici. Komisija je aprila 2007 prekinila plačila ESRR za nekatere programe v Angliji. Komisija bo po potrebi proučila prekinitve plačil v drugih primerih. Komisija v zvezi s preteklimi odhodki, na katere so vplivale sistemske težave, poziva države članice, naj preverijo te odhodke in odpravijo napake.

Komisija si v skladu s svojo nalogo izvajanja kontrol prizadeva za izboljševanje sistemov in učinkovitejše delovanje sistemov kontrol v celoti. Akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole je še bolj spodbudil ta proces. Letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov dajejo njihovo oceno o učinkovitosti kontrolnih sistemov v različnih državah članicah na podlagi obširne revizije Komisije in opozarjajo na primere, v katerih je proračun Skupnosti resno izpostavljen tveganjem. Komisija pri državah članicah in programih, za katere so v letnih izjavah generalnega direktorja navedeni pridržki, in pri drugih sistemih z resnimi pomanjkljivostmi skrbno spremlja izvajanje dogovorjenih akcijskih načrtov.

Notranje politike, vključno z raziskavami (delovni dokument Komisije, točke 52–67)

Komisija se v celoti strinja s pomisleki, ki jih je navedel Parlament o neodpravljenih težavah, ki so bile ugotovljene v prejšnjih letih. Še naprej izboljšuje svoje sisteme kontrol v okviru akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole. Na raziskovalnem področju je bil uveden večletni pristop za zmanjšanje tveganja, povezanega z vračilom precenjenih stroškov, vključno z občutnim povečanjem števila naknadnih revizij. Poleg tega so bili vpeljani „dogovorjeni postopki“ za zagotovitev obveznih postopkov za potrdila o finančnih izkazih in potrdila o metodologiji, opisani v vzorcu sporazuma o dodelitvi sredstev za 7. okvirni raziskovalni program (OP7). Zaradi teh ukrepov naj bi se na podlagi boljšega preprečevanja, odkrivanja in popravkov zmanjšala pogostost napak.

V okviru OP7 so bili sprejeti tudi ukrepi za poenostavitev pravil za vračilo stroškov, vključno z uporabo pavšalnih zneskov za države, ki so partnerice v mednarodnem sodelovanju, v okviru sporazumov o donacijah za posredne ukrepe. Zahteve za evidentiranje časa raziskovalcev so jasno določene v pravilniku za potrdila o finančnih izkazih in o metodologiji, priloženi k sporazumu o donaciji, potrditi pa jih morajo revizorji. Komisija je leta 2007 izdala tudi navodila za upravičence.

Kar zadeva nacionalne agencije, sklepi o vzpostavitvi nove generacije programov na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih, zagotavljajo celovite preglede in kontrole v zvezi z upoštevanjem postopkov in mehanizmov notranjih kontrol, da se zagotovi in preveri zakonitost in pravilnost transakcij ter dejanska izvedba in upravičenost dejavnosti.

Podrobni odgovori Komisije na priporočila Evropskega parlamenta na določenem področju v okviru notranjih politik so na voljo v priloženem delovnem dokumentu.

Zunanji ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 68–80)

Komisija se zaveda tveganj na ravni organizacij, ki projekte izvajajo, zato je v preteklih letih sprejela številne ukrepe za ublažitev morebitnih učinkov tveganj. Sem spadata uporaba in izboljšanje standardnih pogodbenih določb. Na začetku leta 2006 so bile na primer revidirane standardne pogodbe o donacijah in standardne pogodbe o storitvah, plačljivih po enotnih cenah. Zdaj je vključen še standardni pravilnik za revizorje za preverjanje odhodkov, ki jih morajo pred končnimi plačili predložiti upravičenci sredstev Skupnosti. Namen revizije novega pravilnika je bil izboljšati preverjanje skladnosti s pogodbenimi pogoji, vključno s tistimi, ki se nanašajo na postopke javnih naročil. Skupni informacijski sistem Relex (CRIS) v EuropeAid omogoča opravljanje ustreznih analiz, vključno po vrsti izvajalske organizacije ali načinu upravljanja. Sistem se nenehno izboljšuje in izpopolnjuje v skladu z razvojem potreb poslovodenja.

Resolucija Evropskega parlamenta o razrešnici za leto 2005 vsebuje tudi nekatera priporočila glede razvojne politike in zunanjih odnosov. Odgovori Komisije na ta priporočila so na voljo v priloženem delovnem dokumentu v točkah, ki se nanašajo na zunanje ukrepe in evropske razvojne sklade.

Predpristopna strategija (delovni dokument Komisije, točke 81–84)

Po priporočilu Evropskega parlamenta bo Komisija še naprej skrbno spremljala dejansko delovanje nadzornih sistemov in sistemov kontrole za odhodke, namenjene programom v okviru predpristopne strategije, zlasti v plačilnih agencijah SAPARD/IPARD. Poleg tega je Komisija pri vzpostavljanju skupnih projektov z mednarodnimi institucijami posebej pozorna na strokovno znanje, izkušnje in dodano vrednost, ki jih te institucije ali Komisija lahko zagotavljajo, ter na polno upoštevanje finančne uredbe.

Upravni odhodki in vprašanja v zvezi z agencijami (delovni dokument Komisije, točke 85–96 in 150–163)

Komisija je zadovoljna, da revizije Sodišče niso našle pomembnih napak, ki bi vplivale na zakonitost in pravilnost upravnih odhodkov. Kar zadeva stroške vzdrževanja stavb agencij, bo Komisija pripravila okvirni načrt obnove, ki ga bo predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija bo proučila tudi, če je bila žrtev kartela v zvezi z dvigali, ki ga omenja Evropski parlament. Poleg tega Komisija potrjuje, da se invalidske pokojnine dodeljujejo in podaljšujejo le na podlagi zdravniških dokazil.

Komisija je 27. junija 2007 sprejela poročila o napredku Bolgarije in Romunije glede spremljevalnih ukrepov po pristopu (COM(2007) 377 in COM(2007) 378), vključno s področji reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, in ju predložila Svetu in Evropskemu parlamentu.

Evropski parlament je pripravil številna priporočila Komisiji v zvezi z regulativnimi agencijami v resolucijah o razrešnici za splošni proračun ter v resolucijah o razrešnici za posamezne agencije[6].

Komisija ima enake pomisleke kot Evropski parlament glede dobrega upravljanja in boljše ureditve agencij. Po njenem mnenju bi sprejetje osnutka Medinstitucionalnega sporazuma o skupnem okviru za evropske regulativne agencije (COM(2005) 59) pomenil velik korak v smer izvajanja priporočil Parlamenta o vprašanji kot so ocena učinka, premisleki o stroškovni učinkovitosti, vrednotenje in letno poročanje. Zato Komisija upa, da bo Svet glede teh pomembnih vprašanj lahko dosegel napredek v bližnji prihodnosti. Komisija popolnoma spoštuje samostojnost regulativnih agencij, pri tem pa jim še naprej daje izčrpne napotke in jih podpira. Dogovori o ravni storitev, sklenjeni s številnimi regulativnimi agencijami v letu 2006 na različnih področjih uprave in usposabljanja[7], so za to dober primer.

C) POSEBNA POROčILA, KI JIH JE OBJAVILO RAčUNSKO SODIščE

Evropski parlament je Komisiji pripravil priporočila v zvezi z desetimi posebnimi poročili, ki jih je Računsko sodišče objavilo leta 2005 in leta 2006. Odgovori Komisije na ta priporočila so na voljo v delovnem dokumentu Komisije (točke 97–131).

II – RAZREŠNICA EP ZA ERS

Komisija je ukrepala ali namerava ukrepati v zvezi z večino vprašanj, ki jih je izpostavil Parlament o Evropskih razvojnih skladih (ERS). Natančni podatki so navedeni v delovnem dokumentu Komisije (točke 132–149), vendar bi Komisija želela poudariti naslednje točke:

Računovodski izkazi

Komisija redno obvešča Parlament o posodobitvi svojega računovodskega sistema, vključno z informacijsko platformo za računovodske izkaze Evropskega razvojnega sklada (glej COM(2007)343 z dne 21. junija 2007). Po prehodu se informacije v celoti pošljejo Računskemu sodišču in Parlamentu. Letni računovodski izkazi ERS za leti 2005 in 2006 so bili kljub zamudi pri prehodu pripravljeni v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov.

Nadzorni sistemi in sistemi kontrole

Glavni nadzorni sistemi in sistemi kontrole Komisije so se v zadnjih letih nenehno izboljševali, med drugim na podlagi priporočil Sodišča. Kakovost že tako obširnih kontrolnih pregledov na ravni organizacij, ki izvajajo projekte, se je še izboljšala, zlasti z uporabo in izboljšanjem standardnih pogodbenih določb. To vključuje na primer standardni pravilnik in vzorec poročanja za zunanje revizorje za izvajanje preverjanj odhodkov, ki jih pri sporazumih o standardnih donacijah in pogodbah o storitvah na podlagi plačila pred končnimi plačili predložijo upravičenci sredstev Skupnosti. Ta nov pravilnik je bil revidiran z namenom, da se okrepi preverjanje skladnosti s pogodbenimi pogoji. Po potrebi bodo ti ukrepi dopolnjeni še s pregledom trenutne revizijske strategije EuropeAid.

Sodelovanje z državami članicami

Nova finančna uredba bo prispevala k tesnejšemu sodelovanju in okrepila sofinanciranje z državami članicami ter še bolj poudarila učinkovitost pomoči. Komisija pri izvajanju svojih ukrepov v veliki meri vključuje zasebna podjetja, ki so izbrana na podlagi postopkov javnih razpisov, njihova strokovna usposobljenost in finančna zmogljivost pa se preverja v izbirnem postopku.

III – PRIPOROčILA V RESOLUCIJAH ZA POSAMEZNE AGENCIJE

Evropski parlament je pripravil številna priporočila Komisiji v zvezi z regulativnimi agencijami v resolucijah o razrešnici za splošni proračun ter v resolucijah o razrešnici za posamezne agencije. Povzetek odgovorov Komisija na nekatera horizontalna vprašanja v zvezi z agencijami je naveden zgoraj pri splošnem proračunu. Odgovori Komisije na priporočila o drugih horizontalnih zadevah in na priporočila, naslovljena nanjo v zvezi s posameznimi agencijami, so na voljo v delovnem dokumentu Komisije (točke 87–93 in 150-163).

* * *

[1] Razrešnica za splošni proračun za leto 2005, razrešnica za ERS za leto 2005, Razrešnica za agencije za leto 2005.

[2] Delovni dokument služb Komisije, Priloga k Poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005.

[3] To strnjeno poročilo in tudi celotni delovni dokument sta sestavljena v skladu s strukturo resolucij, ki vsebujejo priporočila Evropskega parlamenta.

[4] Glej tudi člen 147 finančne uredbe, ki ureja splošni proračun.

[5] Glej priporočila 2, 8, 29, 33, 36, 68, 86, 107, 134, 153, 162 in 163.

[6] Resolucija o razrešnici za splošni proračun in resolucije o razrešnici za posamezne agencije vsebujejo priporočila Komisiji o horizontalnih zadevah v zvezi z agencijami in o posebnih zadevah za posamezne agencije. Odgovori Komisije na ta priporočila so na voljo v točkah 87–93 in 150–163 v delovnem dokumentu.

[7] Glej tudi druge primere, navedene v točki 152 delovnega dokumenta.