OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija (Eurostat) redno zbira statistiko o azilu in upravljanih selitvah v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta. Ta uredba in Uredba Komisije (EU) št. 216/2010, v kateri so opredeljene različne kategorije razlogov za izdajo dovoljenj za prebivanje, sta glavna instrumenta za obvezno statistiko o azilu in upravljanih selitvah. Poleg tega Komisija (Eurostat) zbira statistiko o upravnih dogodkih v zvezi s selitvami na podlagi drugih pravnih instrumentov, v skladu s katerimi je zbiranje podatkov obvezno. Te dodatne statistike se nanašajo na podatke o modrih kartah EU (Direktiva 2009/50/ES), enotnih dovoljenjih (Direktiva 2011/98/EU), sezonskih delavcih (Direktiva 2014/36/EU), premestitvah znotraj podjetja (Direktiva 2014/66/EU) ter raziskovalcih, študentih, pripravnikih, prostovoljcih, učencih in varuškah au pair (Direktiva (EU) 2016/801). Zagotavljajo se v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007.

Selitve v EU so se v zadnjih letih temeljito spremenile. Komisija zaradi obravnavanja izzivov, ki jih predstavljajo te spremembe, izvaja in nadalje razvija celovito migracijsko politiko, predstavljeno v evropski agendi o migracijah, katere namen je izboljšati način upravljanja migracijskih tokov znotraj in zunaj EU ter ki vključuje kombinacijo takojšnjih ukrepov za odzivanje na pritok migrantov v Evropo in strukturno reformo na podlagi štirih stebrov, ki so: (i) zmanjšanje spodbud za nedovoljene selitve; (ii) upravljanje meja: reševanje življenj in varovanje zunanjih meja; (iii) Evropa mora varovati: trdna skupna azilna politika; (iv) nova politika o zakonitih selitvah. V povezavi s tem so zainteresirane strani večkrat trdile, da je treba okrepiti dokazno podlago na teh področjih.

Komisija je vedno priznavala potrebo po izboljšanju zbiranja statistike, zlasti o številu vrnjenih državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, in otrocih. V delovnem programu Eurostata za leto 2018 ima že prednost odzivanje na novo, bolj dinamično okolje politike s posebnim poudarkom na prosilcih za azil in kazenskem pregonu na področju selitev (vključno z vračanjem). V njem je navedeno, da bi se lahko veljavna zakonodaja revidirala, tako da bi obravnavala prednostna vprašanja uporabnikov, vključno z novimi in nastajajočimi zahtevami.

Vsebina in kakovost evropske statistike o selitvah, zbrane v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007, izpolnjujeta nekatere potrebe. Vendar so pomanjkljivosti vse bolj očitne, zlasti ob upoštevanju nedavnega razvoja dogodkov na področju selitev v EU. Potrebni so nadaljnji podatki o več novih vrstah selitev in migrantov, ki morajo biti natančnejši, pogostejši in prihajati hitreje. Veljavni pravni okvir ne zagotavlja takšnih podatkov. Do zdaj je bilo obravnavanje novih potreb povsem prostovoljno (tj. brez revizije Uredbe (ES) št. 862/2007), temeljilo pa je na sporazumu z zadevno skupino strokovnjakov v sodelovanju z državami članicami. Izkušnje, na primer s statistiko o vračanju, pa kažejo, da ta pristop ni vedno učinkovit. To pomeni, da bi bilo treba Uredbo (ES) št. 862/2007 revidirati in izboljšati za zagotovitev boljše razpoložljivosti zadevnih statistik.

V okviru evropske agende o migracijah se razvijajo evropski in nacionalni sistemi za upravljanje azila in upravljanih selitev. Ker se zadevne značilnosti selitev in migrantov spreminjajo, je resnično treba izboljšati statistiko o obojem v skladu s spreminjajočimi se potrebami zainteresiranih strani. To pomeni, da mora biti statistika ustreznejša, da bi se zagotovila trdnejša dokazna podlaga za oblikovanje in oceno politike. Zato je v Poročilu Komisije o napredku pri izvajanju evropske agende o migracijah navedena jasna potreba po določenih spremembah Uredbe (ES) št. 862/2007, in sicer so izpostavljene zelo natančne izboljšave, zlasti glede vračanja (pogostejša statistika), preselitev, dovoljenj za prebivanje in otrok migrantov. V najnovejšem Poročilu o napredku pri izvajanju evropske agende o migracijah, ki mu je sledilo, je navedeno, da Komisija razmišlja, da bi spremenila pravila EU o zbiranju in rednem zagotavljanju statističnih podatkov o selitvah in mednarodni zaščiti, da bi se zagotovil celovit pregled in obravnavale nekatere ugotovljene vrzeli.

Vprašanje je še pomembnejše za oblikovalce politike in ocenjevanje politike na ravni EU. Očitna je potreba po izboljšanju statistike o upravnih dogodkih v zvezi s selitvami, tako da bi ta izražala nedavne in prihodnje spremembe politike ter povečala dovzetnost evropskega statističnega sistema (ESS) za spremembe na področju samih selitev in povezanih politik na ravni EU. Zagotoviti je treba tudi, da bo prostovoljno nacionalno sporočanje podatkov popolnejše in zanesljivejše. Poleg tega je treba razviti mehanizem za nadaljnje izboljšanje statistike o selitvah, da bi se tako povečala odzivnost sistema ESS na nadaljnje spremembe zahtev glede podatkov o selitvah. Če evropska statistika na tem področju ne bo posodobljena, se bodo obstoječe vrzeli med povpraševanjem po taki statistiki in razpoložljivimi statistikami verjetno hitro povečevale, zlasti pri oblikovanju in ocenjevanju politike, zaradi česar se oblikovalci politike ne bodo mogli na podlagi dokazov odzivati na prihodnje izzive v zvezi s selitvami.

Cilj tega predloga je podpreti evropsko agendo o migracijah, tako da se oblikovalcem politike EU in nosilcem odločanja zagotovi boljša in dovolj zgodna statistika, pomembna za politiko, ter okrepiti odzivanje na izzive, ki jih prinašajo selitve. S pobudo se bo zlasti nadgradila evropska statistika na področju azila in upravljanih selitev, tako da se bo statistiki, ki se trenutno zbira prostovoljno, zagotovila pravna podlaga.

Enako se bodo z revizijo Uredbe (ES) št. 862/2007 izboljšale popolnost, natančnost, pravočasnost in zanesljivost sedanjega prostovoljnega sporočanja podatkov, ki ga izvajajo nacionalni organi. Statistika se bo zlasti zagotavljala na področjih, v zvezi s katerimi so zainteresirane strani izrazile jasne potrebe – na področju azila, vračanja (večja pogostost), preselitev, dovoljenj za prebivanje in otrok migrantov.

Da bi se poleg teh specifičnih in nujnih potreb obravnavale tudi druge potrebe ter da bi se podprl prihodnji razvoj migracijske politike na splošno, bo revizija zagotovila vključeno prilagodljivost za nadaljnje izboljšave statistike o selitvah. Omogočila bo tudi odzivnost pri razvoju novih migracijskih kazalnikov, ki bodo z zagotovitvijo dokazne podlage bolje podpirali prednostne naloge agende o migracijah. S tako prilagodljivostjo se bo izboljšala kakovost evropske statistike, in to predvsem z okrepitvijo njenega pomena.