EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.11.2019 COM(2019) 619 final 2019/0272(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje. Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ES odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu, ki med drugim zajema načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih bioloških virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah. Unija je v skladu s Sklepom Sveta 86/238/EGS od 14. novembra 1997 pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev atlantskega tuna (v nadaljnjem besedilu: Konvencija ICCAT). Konvencija določa okvir za regionalno sodelovanje pri ohranjanju in upravljanju tunov in tunom podobnih vrst v Atlantskem oceanu in sosednjih morjih z ustanovitvijo Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT). ICCAT je pristojna za sprejemanje odločitev (priporočil) o ohranjanju in upravljanju ribištva v okviru svojih pristojnosti, ki so za pogodbenice obvezujoče. Navedena priporočila so naslovljena predvsem na pogodbenice Konvencije ICCAT, vendar vsebujejo tudi obveznosti za gospodarske subjekte (npr. poveljnike plovil). Priporočila ICCAT začnejo veljati šest mesecev po njihovem sprejetju in jih je, kar zadeva Unijo, treba čim hitreje prenesti v pravo Unije. ICCAT je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja je upoštevano mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko, da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, ker se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, ki so bili v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna uvedeni po sprejetju Priporočila 17-17 o spremembi Priporočila 14-04. Namen tega predloga je prenesti priporočilo ICCAT 18-02 v pravo EU, da se Uniji omogoči izpolnjevanje njenih mednarodnih obveznosti, gospodarskim subjektom pa zagotovi pravna varnost glede pravil in obveznosti. V načrtu upravljanja se v določenih okoliščinah zahtevajo zavržki in izpusti modroplavutega tuna. Zahteva se, naj ribiška plovila, vključno s plovili, ki izvajajo rekreacijski ribolov, zavržejo količine modroplavutega tuna, ki presežejo dodeljeno kvoto plovila in/ali mejno vrednost dovoljenega prilova. Prav tako je treba zavreči modroplavute tune, ujete na krovu plovil, katerih velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, razen določene meje dopustnega odstopanja, ki jo države članice določijo v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz Konvencije ICCAT, Delegirana uredba (EU) 2015/98 omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna, kot jo določa člen 15 osnovne uredbe. Zato bo s to uredbo določen načrt upravljanja za modroplavutega tuna, ki ne zajema obveznosti zavržka in izpusta, saj se uporabljajo določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Stalež modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju urejajo: –načrt za obnovo staleža modroplavutega tuna iz Uredbe (EU) 2016/1627, –tehnični ukrepi na podlagi člena 9(4) Uredbe (EU) 2019/1241 in Priloge III k njej ter na podlagi člena 8 Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 in točke 6(1) Priloge II k njej, –člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, –člen 4(a), (b) in (c) Uredbe Sveta (ES) št. 1936/2001 ter –člen 53 Uredbe (EU) 2019/833.

Med pogajanji je bilo stališče EU skladno s cilji člena 2(2), člena 28(1) in (2) ter členov 29 in 33 osnovne uredbe. Priporočilo ICCAT 18-02, ki se v zakonodajo prenaša s to uredbo, zagotavlja načrt upravljanja, ki je prožnejši od veljavnih pravil za obnovo, nekateri ukrepi pa so natančnejši ali bolj omejevalni, kot je nadzor v ribogojnicah. Glavne razlike bi bilo mogoče povzeti, kot sledi: (a)odprte sezone: v tej uredbi se zagotovi 10 dni daljša odprta sezona za plovila z zaporno plavarico kot v Uredbi (EU) 2016/1627, razen če države članice v letnih ribolovnih načrtih določijo drugače; (b)v tej uredbi se omejitev prilova poveča na 20 % v primerjavi s 5 % iz Uredbe (EU) 2016/1627; (c)ribolovna zmogljivost: na podlagi te uredbe lahko lovi do 20 % več plovil z zaporno plavarico (referenčno obdobje 2018) kot na podlagi Uredbe (EU) 2016/1627, poleg tega je priznana nova sektorska kvota za mali ribolov na Azorih, Madeiri in Kanarskih otokih; (d)zmogljivost gojenja: s to uredbo bi bilo lahko v ribogojnicah 7 % več rib; (e)prenosi v ribogojnici in naključne kontrole: nadzorni sistem za modroplavutega tuna je okrepljen, kar zadeva spremljanje živih rib v ribogojnicah. Izvaja se z naključnimi kontrolami, ki temeljijo na analizi tveganja, in oceni prenosa z uporabo stereoskopskih kamer. •Skladnost z drugimi politikami Unije Načrt je skladen z drugimi politikami Unije. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Predlog temelji na členu 43(2) PDEU, saj vsebuje določbe, potrebne za doseganje ciljev skupne ribiške politike. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Predlog je v izključni pristojnosti Unije (člen 3(1)(d) PDEU). Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. • Sorazmernost S predlogom se bo zagotovilo, da so pravo Unije glede upravljanja ribolova modroplavutega tuna ter zlasti vsa pravila in obveznosti iz načrta upravljanja, ki ga je potrdila ICCAT, skladni z mednarodnimi obveznostmi in da Unija ravna v skladu z odločitvami, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, katerih pogodbenica je Unija. S predlogom se zagotavlja prenos, ne da bi se preseglo tisto, kar je potrebno za doseganje zastavljenega cilja. •Izbira instrumenta Izbrani instrument je uredba Evropskega parlamenta in Sveta. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti veljavne zakonodaje

Ni relevantno. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Posvetovanje z upravami držav članic je bilo opravljeno na seji delovne skupine na zasedanju Sveta 25. in 26. oktobra 2018, Odbor stalnih predstavnikov pa je 31. oktobra 2018 potrdil stališče EU, da ga je EU zavzela na letnem zasedanju ICCAT 12.–19. novembra 2018, ko je bilo pod vodstvom Unije sprejeto Priporočilo 18-02. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Prenaša se priporočilo, ki ga je ICCAT sprejela v skladu z znanstvenim mnenjem svojega Stalnega odbora za raziskave in statistiko. •Ocena učinka Ni relevantno. Prenaša se priporočilo, ki se za države članice neposredno uporablja. •Ustreznost in poenostavitev ureditve Ta predlog ni povezan s programom REFIT. •Temeljne pravice Ta predlog ne vpliva na varstvo temeljnih pravic državljanov. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračunskih posledic ni. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Ni relevantno. •Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Se ne uporablja. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga (f)Prenos podlage za določitev ribolovnih možnosti za leti 2019 in 2020

Dodelitev ribolovnih možnosti za modroplavutega tuna za leta 2018, 2019 in 2020 je bila dogovorjena na 25. rednem zasedanju ICCAT. Preglednica, v kateri so zbrane navedene informacije, je bila vstavljena v Priporočilo ICCAT 17-07 kot odstavek 5. Vendar je več pogodbenic Konvencije izrazilo nezadovoljstvo zaradi svoje kvote ter zahtevalo dostop do nedodeljenih rezerv ICCAT (tj. nedodeljenih kvot) in njihovo uporabo. V ta namen se je na vmesnem zasedanju pododbora 2 ICCAT v Madridu marca 2018 razpravljalo o morebitni prilagoditvi kvote za modroplavutega tuna za leti 2019 in 2020 z uporabo nedodeljenih rezerv. Pogodbenice Konvencije so se na splošno strinjale, da bi bilo treba s prilagoditvijo kvot obravnavati zlasti potrebe ladjevja za mali ribolov iz posebnih otočij v Grčiji (Jonski otoki), Španiji (Kanarski otoki) ter na Portugalskem (Azori in Madeira). Na navedenem zasedanju je bilo dogovorjeno zlasti, da se delež EU za leto 2019, ki je bil prvotno določen na 17 536 ton, poveča za 87 ton iz rezerve za uporabo v malem ribolovu, s čimer je skupna kvota EU za leto 2019 znašala 17 623 ton. Ta kvota je priznana v Priporočilu 18-02 in se v pravu Unije izvaja z Uredbo Sveta 2019/124 o določitvi ribolovnih možnosti za države članice. (g)Izvedbena pooblastila Predpisi ICCAT, s katerimi se ureja ribolov živega modroplavutega tuna (dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v kletko za rejo, gojenjem, nabiranjem in prestavitvijo), so zelo dinamični. Redno se razvijajo nove tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova (tj. uporaba stereoskopskih kamer ali alternativnih metod), ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, določenih v tej uredbi. Zato je treba sprejeti izvedbene akte za člen 7 o „prestavitvi“ ter oddelka 6 in 7, v katerih se obravnavajo „dejavnosti prestavitve“ in „dejavnosti dajanja v kletko za rejo“. (h)Prenesena pooblastila Člen 65 te uredbe določa podroben seznam primerov, v katerih se zahteva prenos pooblastil za obravnavo pogostih sprememb priporočil, ki jih sprejme ICCAT. Glavne dejavnike, s katerimi bi bilo mogoče razložiti okoliščine, v katerih se zahteva prenos pooblastil, je mogoče povzeti, kot sledi: –Stalni odbor za raziskave in statistiko razvija postopek ocenjevanja strategije upravljanja, da bi ocenil različne postopke upravljanja ribištva, ki so odporni proti glavnim virom negotovosti v zvezi s staležem modroplavutega tuna. S postopkom ocenjevanja strategije upravljanja naj bi se kratkoročno zagotovili izbirni postopki upravljanja (tj. za obdobje 2020–2021). Glede na to se uvedejo prenesena pooblastila za hiter prenos načrta v pravo Unije, saj načrt upravljanja za modroplavutega tuna vsebuje vmesni cilj upravljanja, ki bi ga morala ICCAT revidirati od leta 2020; –Uredba (EU) 2016/1627 za načrt obnovitve modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku ne določa delegiranih pooblastil za spremembo načrta v skladu z letnimi sklepi ICCAT. To je povzročilo kritične razmere v letu 2018, ko Priporočila 18-02 ni bilo mogoče prenesti na podlagi prenesenih pooblastil, nekatere države članice pa so Komisijo pozvale, naj ga za ribolovno sezono izvede s sozakonodajnim aktom junija 2019. S to uredbo se uvajajo prenesena pooblastila za pravočasno izvedbo prihodnjih sprememb načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, tako da bodo za floto EU veljali enaki konkurenčni pogoji kot za flote tretjih držav.



2019/0272 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega:

(1)Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje. (2)Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ES odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ki vsebujeta načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah. (3)Unija je pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: Konvencija). (4)Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT), ustanovljena s Konvencijo, je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja se upošteva mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko ICCAT, da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, saj se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, uvedenih v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna (vzpostavljenega s Priporočilom 17-17 o spremembi Priporočila 14-04). (5)S Priporočilom 18-02 se razveljavlja Priporočilo 17-07 o spremembi Priporočila 14-04 o vzpostavitvi načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, ki se je v pravu Unije izvajal z Uredbo (EU) 2016/1627. (6)S to uredbo bi se morala v celoti ali delno, kadar je to ustrezno, izvajati naslednja priporočila ICCAT: 06-07, 18-10, 96-14, 13-13 in 16-15. (7)Stališča Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, da se zagotovi upravljanje ribiških virov v skladu s cilji skupne ribiške politike, zlasti s ciljem, da se progresivno obnovijo in ohranijo populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY), in s ciljem zagotavljanja pogojev za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem. Glede na poročilo Stalnega odbora za raziskave in statistiko iz leta 2018 je ulov modroplavutega tuna pri ribolovni umrljivosti F0,1 v skladu z ribolovno umrljivostjo, ki je skladna z doseganjem največjega trajnostnega donosa (Fmsy). Za biomaso staleža se šteje, da je na ravni, ki zagotavlja največji trajnostni donos. B0,1 navedeno raven presega za srednjo in nizko raven prirasta ter je ne dosega za visoko raven prirasta. (8)V načrtu upravljanja se upoštevajo posebnosti različnih vrst orodja in ribolovnih tehnik. Pri njegovem izvajanju bi si morale Unija in države članice prizadevati za spodbujanje dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in manj vplivajo na okolje, ter orodja in tehnik, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in malem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev. (9)Za zagotovitev skladnosti s skupno ribiško politiko je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Zlasti je z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 vzpostavljen sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili skupne ribiške politike. V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011 so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 je vzpostavljen sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že vključujejo določbe, kot so dovoljenja za ribolov in dovoljenja za gospodarski ribolov ter nekatera pravila o sistemih za spremljanje plovil, ki zajemajo številne ukrepe iz Priporočila ICCAT 18-02. Zato navedenih določb ni treba vključiti v to uredbo. (10)Z Uredbo (EU) št. 1380/2013 je uveden koncept najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Zaradi zagotovitve doslednosti bi bilo treba koncept najmanjše velikosti, ki ga je določila ICCAT, prenesti v pravo Unije kot najmanjšo referenčno velikost ohranjanja. (11)V skladu s Priporočilom ICCAT 18-02 je treba ujetega modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zavreči, enako pa velja tudi za ulov modroplavutega tuna, ki presega omejitve prilova, določene v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz Konvencije ICCAT, člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98 omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Z Delegirano uredbo (EU) 2015/98 so uvedene nekatere določbe Priporočila ICCAT 18-02, ki določajo obveznost zavržkov modroplavutega tuna za plovila, ki presežejo dodeljeno kvoto ali mejno vrednost dovoljenega prilova. Področje uporabe navedene delegirane uredbe vključuje plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov. Takih obveznosti zavržkov in izpusta zato ni treba vključiti v to uredbo in ta uredba zato ne bo vplivala na ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98. (12)Pogodbenice Konvencije so na letnem zasedanju leta 2018 priznale potrebo po okrepitvi nadzora nad nekaterimi dejavnostmi v zvezi z modroplavutim tunom. Zato je bilo na letnem zasedanju leta 2018 dogovorjeno, naj pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnice, zagotovijo popolno sledljivost dejavnosti dajanja v kletke za rejo ter izvajajo naključne kontrole na podlagi analize tveganja. (13)V Uredbi (EU) št. 640/2010 je določen elektronski dokument o ulovu za modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: dokument eBCD), s čimer se izvaja Priporočilo ICCAT 09-11 o spremembi Priporočila 08-12. Priporočili 17-09 in 11-20 o uporabi dokumenta eBCD sta bili pred kratkim razveljavljeni s priporočiloma 18-12 in 18-13. Uredba (EU) št. 640/2010 je zato zastarela, Komisija pa načrtuje sprejetje nove uredbe za izvajanje najnovejših predpisov ICCAT o dokumentu eBCD. Posledično ta uredba ne bi smela vsebovati sklicevanj na Uredbo (EU) št. 640/2010, ampak splošnejša sklicevanja na program za dokumentacijo o ulovu, ki ga priporoča ICCAT. (14)Ob upoštevanju, da pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatera priporočila ICCAT in da bodo navedena priporočila v prihodnosti verjetno dodatno spremenjena, bi bilo treba za hiter prenos prihodnjih priporočil ICCAT o spremembi ali dopolnitvi načrta upravljanja ICCAT v pravo Unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejema akte v zvezi z naslednjimi vidiki: roki za ciljno ribolovno umrljivost, potrebno za ohranjanje biomase staleža na ravni, skladni z največjim trajnostnim donosom; roki za sporočanje informacij, obdobji za ribolovne sezone; najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja; deleži in parametri, informacijami, ki se predložijo Komisiji; nalogami za nacionalne in regionalne opazovalce, razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos rib; razlogi za zaseg ulova in odreditvijo izpusta rib. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, na katerih se pripravljajo delegirani akti. (15)Komisija na zasedanjih ICCAT zastopa Unijo in vsako leto pristane na več povsem tehničnih priporočil ICCAT, ki se nanašajo zlasti na omejitve zmogljivosti, zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki, obrazce poročila o ulovu, deklaracije o pretovarjanju in prenosu, minimalne informacije za dovoljenja za ribolov, minimalno število ribiških plovil na podlagi programa ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor; specifikacije programa inšpekcijskega nadzora in opazovanja, standarde za snemanje s kamero, protokol o izpustu, standarde za ravnanje z mrtvimi ribami, deklaracije o dajanju v kletko za rejo ali standarde za sisteme za spremljanje plovil, ki se izvajajo s prilogami I–XV k tej uredbi. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje delegiranega akta o spremembi ali dopolnitvi prilog I–XV v skladu s spremenjenimi ali dopolnjenimi priporočili ICCAT. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (16)Priporočila ICCAT, s katerimi se ureja ribolov živega modroplavutega tuna (dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v kletko za rejo, gojenjem, nabiranjem in prestavitvijo), so zelo dinamična. Nenehno se razvijajo nove tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova (npr. stereoskopske kamere in alternativne metode), ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, določenih v tej uredbi. Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi pravili za prestavitev živih modroplavutih tunov, dejavnosti prestavitve in dejavnosti dajanja v kletko za rejo. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (17)Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne posegajo v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku. (18)S to uredbo se bo zagotovil nov in celovit načrt upravljanja za modroplavutega tuna, zato bi bilo treba iz uredb (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 črtati določbe v zvezi z modroplavutim tunom. Kar zadeva člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, je bil del, ki se nanaša na sredozemsko mečarico, vključen v Uredbo (EU) 2019/1154. Črtati bi bilo treba tudi nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1936/2001. Uredbe (EU) 2017/2107, (ES) št. 1936/2001 in (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. (19)S priporočilom ICCAT 18-02 je bilo Priporočilo 17-07 razveljavljeno, saj zaradi stanja staleža niso bili več potrebni nujni ukrepi, določeni z načrtom za obnovo staleža modroplavutega tuna, vzpostavljenim z navedenim priporočilom. Uredbo (EU) 2016/1627, s katero se je izvajal navedeni načrt obnove, bi bilo zato treba razveljaviti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1

Predmet urejanja Ta uredba določa splošna pravila za enotno in učinkovito izvajanje večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju s strani Unije, kakor ga je sprejela Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT). Člen 2

Področje uporabe Ta uredba se uporablja za: (a)ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov ter: –lovijo modroplavutega tuna na območju Konvencije in –pretovarjajo modroplavutega tuna, ujetega na območju Konvencije, ali ga prevažajo na krovu, vključno zunaj območja Konvencije; (b)ribogojnice Unije; (c)ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije ter na območju Konvencije lovijo modroplavutega tuna; (d)plovila tretjih držav, ki se inšpekcijsko pregledajo v pristaniščih držav članic in na krovu prevažajo modroplavute tune, ujete na območju Konvencije, ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz modroplavutih tunov, ujetih v vodah Unije, in ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih. Člen 3

Cilj Cilj te uredbe je ohraniti biomaso modroplavutega tuna nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Člen 4

Razmerje do drugih aktov Unije Če v tej uredbi ni določeno drugače, se določbe te uredbe uporabljajo brez poseganja v druge akte Unije, s katerimi se ureja sektor ribištva, zlasti: (1)Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike; (2)Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje; (3)Uredbo (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot; (4)Uredbo (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT). Člen 5

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (5)„ICCAT“ pomeni Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku; (6)„Konvencija“ pomeni Mednarodno konvencijo za ohranitev tunov v Atlantiku; (7) „ribiško plovilo“ pomeni vsako motorno plovilo, ki se uporablja za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna, vključno s plovili za ulov, plovili za predelavo rib, podpornimi plovili, vlačilci, plovili, ki opravljajo pretovarjanje, ter plovili za prevoz, opremljenimi za prevoz proizvodov iz tuna, in pomožnimi plovili, razen kontejnerskih plovil; (8)„živi modroplavuti tun“ pomeni modroplavutega tuna, ki se določeno obdobje ohranja živ v pasti ali se živ prenese na gojišče, da v kletko za rejo, goji in nazadnje nabere ali izpusti; (9)„SCRS“ pomeni Stalni odbor za raziskave in statistiko ICCAT; (10)„rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske biološke vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport; (11)„vlačilec“ pomeni vsako plovilo za vlečenje kletk; (12)„plovilo za predelavo“ pomeni plovilo, na krovu katerega so ribiški proizvodi pred pakiranjem obdelani po enem ali več od naslednjih postopkov: filetiranje ali rezanje na kose, zamrzovanje in/ali predelava; (13)„pomožno plovilo“ pomeni vsako plovilo za prevoz mrtvih modroplavutih tunov (nepredelanih) iz kletke za prenos/gojenje, zaporne plavarice ali pasti v določeno pristanišče in/ali na plovilo za predelavo; (14)„past“ pomeni ribolovno orodje, pritrjeno na dno, ki običajno vključuje vlečno mrežo, ki modroplavutega tuna usmerja v ograjen prostor ali več ograjenih prostorov, kjer ostane do nabiranja ali gojenja; (15)„zaporna plavarica“ pomeni vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar mreži omogoča, da se naguba in zapre; (16)„dajanje v kletko za rejo“ pomeni premestitev živega modroplavutega tuna v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa; (17)„plovilo za ulov“ pomeni plovilo, ki se uporablja za gospodarski ulov virov modroplavutega tuna; (18)„ribogojnica“ pomeni morsko območje, jasno opredeljeno z geografskimi koordinatami, ki se uporablja za pitanje ali gojenje modroplavutega tuna, ulovljenega s pastmi in/ali zapornimi plavaricami. V ribogojnici bi se lahko ribe gojile na več lokacijah, pri čemer je vsaka od njih opredeljena z geografskimi koordinatami z jasno opredelitvijo zemljepisne dolžine in širine za vsako od točk mnogokotnika; (19)„gojenje“ ali „pitanje“ pomeni dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa; (20)„nabiranje“ pomeni usmrtitev modroplavutega tuna v ribogojnicah ali pasteh; (21)„stereoskopska kamera“ pomeni kamero z dvema ali več objektivi in z ločenim tipalom ali filmskim trakom za vsak objektiv, s katerim se lahko posnamejo tridimenzionalne slike, da se izmeri dolžina ribe; (22)„plovilo za mali priobalni ribolov“ je plovilo za ulov, ki ima vsaj tri od naslednjih petih značilnosti: (a)skupna dolžina < 12 m;

(b)plovilo lovi izključno v vodah v pristojnosti države članice zastave; (c)ribolovna potovanja so krajša od 24 ur; (d)največje število članov posadke je določeno na štiri osebe ali (e)plovilo lovi z uporabo tehnik, ki so selektivne in imajo zmanjšan vpliv na okolje; (23)„skupna ribolovna dejavnost“ pomeni vsako dejavnost med dvema ali več plovili z zaporno plavarico, kjer se ulov enega plovila z zaporno plavarico pripiše enemu ali več plovilom z zaporno plavarico na podlagi predhodno dogovorjenega ključa za dodelitev; (24)„dejavni ribolov“ pomeni, da katero koli plovilo za ulov lovi modroplavutega tuna med določeno ribolovno sezono; (25)„dokument BCD“ pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna; (26)„dokument eBCD“ pomeni elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna; (27)„območje Konvencije“ pomeni geografsko območje, opredeljeno v členu 1 Konvencije; (28)„pretovarjanje“ pomeni raztovarjanje vseh ali nekaterih ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo. Vendar se razkladanje mrtvih modroplavutih tunov iz mreže zaporne plavarice, pasti ali z vlačilcev na pomožno plovilo ne šteje kot pretovarjanje; (29)„kontrolni prenos“ pomeni vsak dodatni prenos, ki se izvede na zahtevo izvajalcev ribolova/gojenja ali nadzornih organov zaradi preverjanja števila prenesenih rib; (30)„nadzorna kamera“ pomeni stereoskopsko kamero in/ali konvencionalno videokamero za namene nadzora, določenega v tej uredbi; (31)„pogodbenica Konvencije“ pomeni pogodbenico Konvencije in sodelujočo nepogodbenico, pravni subjekt ali pravni subjekt v ribiškem sektorju; (32)„veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali“ pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov; (33)„prenos“ pomeni vsak prenos: (a)živih modroplavutih tunov iz mreže plovila za ulov v kletko za prenos; (b)živih modroplavutih tunov iz kletke za prenos v drugo kletko za prenos; (c)kletke z živimi modroplavutimi tuni z vlačilca na drug vlačilec; (d)živih modroplavutih tunov iz ene ribogojnice v drugo ali iz ene kletke v drugo v isti ribogojnici; (e)živih modroplavutih tunov iz pasti v kletko za prenos neodvisno od prisotnosti vlačilca;

(34)„gospodarski subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodne verige, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture; (35)„skupina ribolovnega orodja“ pomeni skupino ribiških plovil, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, za katero je bila dodeljena skupinska kvota; (36)„ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila, s katerim se izmeri intenzivnost ribolovnih dejavnosti. Ta meritev se med ribolovnimi orodji razlikuje. Pri ribolovu s parangalom se izmeri s številom trnkov ali številom trnkov, ki se pomnoži s številom ur. Za plovila z zapornimi plavaricami se izmeri z dnevi dejavnosti plovila (trajanje ribolova, ki se mu prišteje trajanje iskanja); (37)„pristojna država članica“ pomeni državo članico zastave ali državo članico, pristojno za območje, na katerem je zadevna ribogojnica ali past. POGLAVJE II Upravljalni ukrepi Člen 6

Pogoji, povezani z ukrepi za upravljanje ribištva (1)Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je ribolovni napor njenih plovil za ulov in pasti sorazmeren z ribolovnimi možnostmi za modroplavutega tuna, ki so navedeni državi članici na voljo v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, vključujejo določitev individualnih kvot za njihova plovila za ulov, daljša od 24 metrov, vključena v seznam plovil z dovoljenjem za ribolov iz člena 25. (2)Ko se šteje, da je individualna kvota plovila izčrpana, država članica v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 od zadevnih plovil za ulov zahteva, naj takoj odplujejo v pristanišče, ki ga določi. (3)Dejavnosti na podlagi zakupa pri ribolovu modroplavutega tuna niso dovoljene. Člen 7

Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani (1)Prenos neporabljenih kvot in prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani, nista dovoljena. (2)Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani, dovoli, če Komisija razvije okrepljen sistem nadzora in o njem poroča sekretariatu ICCAT. Navedeni sistem je sestavni del načrta inšpekcijskih pregledov iz člena 13, ki ga pripravi država članica, ter vključuje vsaj ukrepe iz člena 26(3) in člena 52. (3)Države članice, pristojne za ribogojnice, pred začetkom ribolovne sezone zagotovijo temeljito oceno vseh živih modroplavutih tunov, ki se prestavijo po množičnih nabiranjih v ribogojnicah pod njihovo pristojnostjo. V ta namen se vsi prestavljeni živi modroplavuti tuni, za katere se v letu ulova ni izvedlo množično nabiranje v ribogojnicah, prenesejo v druge kletke z uporabo sistemov stereoskopskih kamer ali nadomestnih metod, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, v skladu s členom 50. Vedno se zagotovi popolnoma dokumentirana sledljivost. Nadzor nad prestavitvijo modroplavutih tunov iz let, v katerih se nabiranje ni izvedlo, se izvede letno z uporabo enakega postopka vzorčenja, ki temelji na oceni tveganja. (4)Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pravil za razvoj okrepljenega sistema nadzora za prestavitev živih modroplavutih tunov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 67. Člen 8

Prenosi kvot (1)Kvote se med Unijo in drugimi pogodbenicami Konvencije prenašajo le s predhodnim dovoljenjem zadevnih držav članic in/ali pogodbenic Konvencije. Komisija sekretariat ICCAT uradno obvesti 48 ur pred prenosom kvot. (2)Prenos kvot znotraj skupin ribolovnih orodij, kvot za prilov in individualnih ribolovnih kvot posamezne države članice je dovoljen, če zadevne države članice Komisijo vnaprej obvestijo o takih prenosih, tako da lahko Komisija obvesti sekretariat ICCAT, preden prenos začne veljati. Člen 9

Odbitki od kvot v primeru prelova (3)Kadar države članice presežejo kvoto, ki jim je bila dodeljena, in te neskladnosti ni mogoče odpraviti z izmenjavo kvot v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se uporabljata člena 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 10

Letni ribolovni načrti (1)Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni ribolovni načrt. Navedeni načrt vsebuje vsaj naslednje informacije: (a)kvote, dodeljene vsaki skupini ribolovnega orodja, vključno s kvotami za prilov; (b)kjer je primerno, metodo, ki se uporablja za dodelitev in upravljanje kvot; (c)ukrepe za zagotovitev upoštevanja individualnih kvot; (d)odprte ribolovne sezone za vsako kategorijo ribolovnega orodja; (e)informacije o določenih pristaniščih; (f)pravila o prilovu in (g)število plovil, daljših od 24 metrov, razen plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, in plovil z zaporno plavarico, ki imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. (2)Države članice lahko dodelijo sektorske kvote manjšim plovilom za mali priobalni ribolov z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna in tako dodelitev vključijo v svoje ribolovne načrte. Poleg tega v svoje načrte spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov vključijo tudi dodatne ukrepe za natančno spremljanje, kako navedena flota porablja kvoto. Države članice lahko dajo dovoljenje različnemu številu plovil, da bi v celoti izkoristile svoje ribolovne možnosti, ter pri tem uporabijo parametre iz odstavka 1. (3)Portugalska in Španija lahko dodelita sektorske kvote plovilom z vabami, ki delujejo v vodah Unije otočij Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. Sektorska kvota je vključena v njune letne ribolovne načrte, dodatni ukrepi za spremljanje njene porabe pa so jasno določeni v njunih letnih načrtih spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov. (4)Kadar države članice dodelijo sektorske kvote v skladu z odstavkom 2 ali 3, se ne uporablja zahteva glede najnižje kvote petih ton, opredeljena v veljavnem aktu Unije o dodelitvah ribolovnih možnosti. (5)Zadevna država članica Komisiji vse spremembe letnega ribolovnega načrta pošlje vsaj tri delovne dni pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša. Komisija spremembo posreduje sekretariatu ICCAT vsaj en delovni dan pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša. Člen 11

Dodelitev ribolovnih možnosti Države članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter si prizadevajo tudi za pravično porazdelitev nacionalnih kvot med posamezne segmente flote, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in malemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje. Člen 12

Letni načrti upravljanja ribolovne zmogljivosti Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti. Države članice v navedenem načrtu število ribiških plovil prilagodijo tako, da je ribolovna zmogljivost sorazmerna ribolovnim možnostim, ki so plovilom za ulov dodeljene za zadevno obdobje veljavnosti kvote. Države članice ribolovne zmogljivosti prilagodijo z uporabo parametrov, opredeljenih v veljavnem aktu Unije o dodelitvi ribolovnih možnosti. Prilagoditev ribolovnih zmogljivosti za plovila z zaporno plavarico je omejena na največ 20-odstotno odstopanje v primerjavi z izhodiščno ribolovno zmogljivostjo iz leta 2018. Člen 13

Letni načrti inšpekcijskih pregledov Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt inšpekcijskih pregledov za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Države članice svoje zadevne načrte predložijo Komisiji. Navedeni načrti se pripravijo v skladu s: (a)cilji, prednostnimi nalogami in postopki ter referenčnimi merili za dejavnosti inšpekcijskih pregledov, določenimi v posebnemu programu nadzora in inšpekcijskih pregledov za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

(b)nacionalnim programom nadzora za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Člen 14

Letni načrti upravljanja gojenja (1)Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja gojenja. (2)Vsaka država članica v letnem načrtu upravljanja gojenja zagotovi, da sta skupna zmogljivost vnosa in skupna zmogljivost gojenja sorazmerni z ocenjeno količino modroplavutega tuna, ki je na voljo za gojenje. (3)Države članice svojo zmogljivost gojenja tuna omejijo na skupno zmogljivost gojenja, registrirano v „evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna“, ali dovoljeno zmogljivost, ki je bila ICCAT prijavljena leta 2018. (4)Največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna v ribogojnice države članice je omejen na količino vnosa, ki so jo ribogojnice navedene države članice v „evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna“ registrirale leta 2005, 2006, 2007 ali 2008. (5)Če mora država članica povečati največji vnos divjega ulovljenega tuna v eni ali več od svojih ribogojnic, je navedeno povečanje sorazmerno z ribolovnimi možnostmi, dodeljenimi navedeni državi članici, vključno z uvozom živih modroplavutih tunov. (6)Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da sta znanstvenikom, ki jim je Stalni odbor za raziskave in statistiko naložil izvedbo poskusov, da bi ugotovili stopnje rasti med obdobjem pitanja, na voljo dostop do ribogojnic in pomoč pri izvajanju njihovih nalog. Člen 15

Posredovanje letnih načrtov (1)Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna vsako leto do 31. januarja Komisiji pošlje naslednje načrte: (a)letni ribolovni načrt za plovila za ulov in pasti, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, pripravljen v skladu s členom 10; (b)letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti, pripravljen v skladu s členom 12; (c)letni načrt inšpekcijskih pregledov, pripravljen v skladu s členom 13, in (d)letni načrt upravljanja gojenja, pripravljen v skladu s členom 14. (2)Komisija zbere načrte iz odstavka 1 in jih uporabi za pripravo letnega načrta Unije. Načrt Unije vsako leto do 15. februarja posreduje sekretariatu ICCAT v obravnavo in odobritev. (3)Če država članica katerega od načrtov iz odstavka 1 Komisiji ne posreduje v roku ali če Komisija ugotovi resno neskladnost z določbami te uredbe, kakor je opredeljeno v končnih poročilih o inšpekcijskih pregledih, se lahko odloči, da ne bo potrdila predloženih načrtov, in načrt Unije sekretariatu ICCAT posreduje brez načrtov zadevne države članice. POGLAVJE III

Tehnični ukrepi Člen 16

Ribolovne sezone (1)Ribolov modroplavutega tuna z zaporno plavarico se v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoli v obdobju od 26. maja do 1. julija. (2)Hrvaška lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 10 zahteva, naj se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njeno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju (ribolovno območje FAO 37.2.1) za namene gojenja dovoli do 15. julija.

(3)Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, ki Komisiji predloži dokaze, da nekatera njena plovila z zaporno plavarico, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, zaradi vetra, ki je na Beaufortovi lestvici dosegel moč 4 ali več, med letom niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, prenese največ 10 izgubljenih dni do 11. julija navedenega leta za plovila, ki so bila med letom prizadeta. Neaktivnost zadevnih plovil in v primeru skupne ribolovne dejavnosti vseh sodelujočih plovil se ustrezno utemelji z vremenskimi poročili in položaji VMS. (4)Ribolov na modroplavutega tuna z velikimi plovili za pelagični ribolov s parangali je v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoljen v obdobju od 1. januarja do 31. maja. (5)Države članice v letnih ribolovnih načrtih določijo ribolovne sezone za svoje flote, razen za plovila z zaporno plavarico in velika plovila za pelagični ribolov s parangali. Člen 17

Obveznost iztovarjanja Določbe tega poglavja ne posegajo v člen 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z morebitnimi veljavnimi odstopanji od navedenega člena. Člen 18

Najmanjša referenčna velikost ohranjanja (1)Prepovedano je loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prenašati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo modroplavutega tuna, katerega teža je nižja od 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti je krajša od 115 cm, tudi če je ujet kot prilov ali v okviru rekreacijskega ribolova. (2)Z odstopanjem od odstavka 1 se najmanjša referenčna velikost ohranjanja modroplavutega tuna, tj. 8 kg ali 75 cm do repne plavuti, uporablja v naslednjih primerih: (a)modroplavuti tun je ulovljen v vzhodnem Atlantskem oceanu s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo; (b)modroplavutega tuna v Sredozemskem morju ulovi flota za mali priobalni ribolov, ki lovi sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami, in (c)modroplavuti tun je za namene gojenja ulovljen v Jadranskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Hrvaške. (3)Posebni pogoji, ki se uporabljajo za odstopanja iz odstavka 2, so določeni v Prilogi I. (4)Države članice plovilom, za ribolov katerih veljajo odstopanja iz odstavkov 2 in 3 Priloge I, izdajo dovoljenje za ribolov. Zadevna plovila so navedena v seznamu plovil za ulov iz člena 25. (5)Ribe, katerih velikost ne dosega najmanjših referenčnih velikosti iz tega člena in ki se zavržejo mrtve, se vštejejo v kvoto zadevne države članice. Člen 19

Naključni ulov rib, katerih velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti (1)Z odstopanjem od člena 18(1) se za vsa plovila za ulov in pasti, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, dovoli naključni ulov največ 5 % modroplavutega tuna, ki tehta med 8 in 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti znaša med 75 in 115 cm. (2)Petodstotni delež iz odstavka 1 se izračuna na podlagi skupnega ulova modroplavutega tuna, zadržanega na krovu plovila ali znotraj pasti, kadar koli po vsaki ribolovni dejavnosti. (3)Naključni ulov se odšteje od kvote države članice, ki je pristojna za plovilo za ulov ali past. (4)Za naključni ulov modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti, se uporabljajo členi 30, 32, 33 in 34. Člen 20

Prilov

(1)Vsaka država članica v svoji kvoti določi prilov modroplavutega tuna in o tem obvesti Komisijo, ko ji posreduje svoj letni ribolovni načrt. (2)Stopnja dovoljenega prilova, ki ne presega 20 % skupnega ulova na krovu ob koncu vsakega ribolovnega potovanja, in metodologija za izračun navedenega prilova glede na skupni ulov na krovu sta jasno določeni v letnem ribolovnem načrtu iz člena 10. Delež prilova se lahko izračuna po teži ali številu osebkov. Izračun po številu osebkov se uporablja le za tuna in tunu podobne vrste, ki jih upravlja ICCAT. Stopnja dovoljenega prilova za floto plovil za mali priobalni ribolov se lahko izračuna na letni ravni. (3)Ves prilov mrtvega modroplavutega tuna, obdržan na krovu ali zavržen, se odšteje od kvote države članice zastave ter evidentira in sporoči Komisiji v skladu s členoma 30 in 31. (4)Pri državah članicah brez kvote za modroplavutega tuna se zadevni prilov odšteje od posebne kvote Unije za prilov modroplavutega tuna, določene v skladu s členom 43(3) Pogodbe in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013. (5)Če je bila celotna kvota, dodeljena državi članici, že izčrpana, nadaljnji ulov modroplavutega tuna ni dovoljen, države članice pa sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. V navedenem primeru sta predelava in trženje mrtvega modroplavutega tuna prepovedana, vsi ulovi pa se evidentirajo. Države članice informacije o takih količinah takega prilova mrtvega modroplavutega tuna letno sporočijo Komisiji, ta pa navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT. (6)Plovila, ki modroplavutega tuna ne lovijo dejavno, vse količine modroplavutega tuna, ki jih obdržijo na krovu, jasno ločijo od drugih vrst in tako omogočijo nadzornim organom, da spremljajo upoštevanje tega člena. Navedeni prilov se lahko trži, če ima dokument eBCD. Člen 21

Uporaba zračnih sredstev Za iskanje modroplavutega tuna je prepovedana uporaba vseh zračnih sredstev, vključno z zrakoplovi, helikopterji ali vsemi vrstami brezpilotnih zračnih vozil. POGLAVJE IV

Rekreacijski ribolov Člen 22

Posebna kvota za rekreacijski ribolov (1)Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna ureja rekreacijski ribolov tako, da mu dodeli posebno kvoto. Pri taki dodelitvi se upoštevajo morebitni mrtvi modroplavuti tuni, vključno v okviru ribolova na način „ulovi in izpusti“. Države članice Komisijo o kvoti, dodeljeni rekreacijskemu ribolovu, obvestijo, ko ji posredujejo svoje ribolovne načrte. (2)Ulov mrtvih modroplavutih tunov se sporoči in všteje v kvoto zadevne države članice. Člen 23

Posebni pogoji za rekreacijski ribolov (1)Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna ureja rekreacijski ribolov z izdajanjem dovoljenj za ribolov plovilom za rekreacijski ribolov. Države članice na zahtevo Komisije dajo na voljo seznam rekreacijskih plovil, ki jim je bilo dodeljeno dovoljenje za ribolov. Seznam vsebuje naslednje informacije: (a)ime plovila; (b)registrsko številko; (c)številko v evidenci ICCAT (če obstaja); (d)morebitna prejšnja imena ter (e)ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti.

(2)V okviru rekreacijskega ribolova je prepovedano uloviti, obdržati na krovu, pretovoriti ali iztovoriti več kot enega modroplavutega tuna na plovilo na dan. (3)Trženje modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, je prepovedano. (4)Vsaka država članica evidentira podatke o ulovu, vključno s težo in dolžino vsakega modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, ter jih vsako leto do 30. junija sporoči Komisiji za preteklo leto. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT. (5)Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za čim boljšo zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, zlasti mladic, ulovljenega živega v okviru rekreacijskega ribolova. Vsak iztovorjeni modroplavuti tun je cel, očiščen in/ali brez drobovja. Člen 24

Ulov, označevanje in izpust (1)Države članice, ki v severovzhodnem Atlantiku odobrijo ribolov na način „ulovi in izpusti“, ki ga izvajajo izključno rekreacijska plovila, lahko z odstopanjem od člena 22(1) omejenemu številu navedenih plovil dovolijo, da lovijo modroplavutega tuna za namen ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“, ne da bi jim bilo treba dodeliti posebno kvoto. Taka plovila delujejo v okviru znanstvenega projekta raziskovalnega inštituta, ki je vključen v znanstvenoraziskovalen program. Rezultati projekta se sporočijo ustreznim organom države članice zastave. (2)Za plovila, ki izvajajo znanstvene raziskave v okviru raziskovalnega programa ICCAT za modroplavutega tuna, se ne šteje, da izvajajo dejavnosti ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“ iz odstavka 1. (3)Države članice, ki odobrijo dejavnosti ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“: (a)predložijo opis navedenih dejavnosti in ukrepov, ki se uporabljajo zanje, kot sestavni del svojih ribolovnih načrtov in načrtov inšpekcijskih pregledov iz členov 11 in 14; (b)skrbno spremljajo dejavnosti zadevnih plovil, da se zagotovi njihova skladnost z določbami te uredbe; (c)zagotovijo, da dejavnosti označevanja in izpusta izvaja usposobljeno osebje, da se zagotovi visoka stopnja preživetja osebkov, in (d)Komisiji letno predložijo poročilo o izvedenih znanstvenih dejavnostih, in sicer vsaj 50 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu. Komisija zadevno poročilo posreduje ICCAT 60 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu. (4)Vsak modroplavuti tun, ki pogine med dejavnostmi ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“, se sporoči in odšteje od kvote države članice zastave. POGLAVJE V

Nadzorni ukrepi ODDELEK 1

Seznami in evidence plovil in pasti Člen 25

Seznami in evidence plovil (1)Države članice Komisiji vsako leto elektronsko in v obliki, določeni v zadnji različici smernic ICCAT za predložitev podatkov in informacij, en mesec pred začetkom veljavnosti dovoljenja predložijo naslednja seznama plovil: (a)seznam vseh plovil za ulov, ki jim je bilo izdano dovoljenje za aktivni ribolov modroplavutega tuna, in (b)seznam vseh drugih ribiških plovil, ki se uporabljajo za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna.

Komisija te informacije sekretariatu ICCAT pošlje 15 dni pred začetkom ribolovne dejavnosti, da se lahko navedena plovila vnesejo v evidenco plovil ICCAT z dovoljenjem, in če je primerno, v evidenco plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije. (2)Med koledarskim letom je lahko ribiško plovilo vključeno v oba seznama iz odstavka 1, pod pogojem, da ni v oba seznama vključeno hkrati. (3)Informacije o plovilih iz odstavka 1(a) in (b) vsebujejo ime plovila ter registrsko številko flote Unije (CFR), kakor je opredeljena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218. (4)Komisija naknadne predložitve ne sprejme. (5)Naknadne spremembe seznamov iz odstavkov 1 in 3 se med koledarskim letom sprejmejo le, če priglašeno ribiško plovilo ni moglo izvajati ribolova zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takih primerih zadevna država članica o tem takoj obvesti Komisijo ter pri tem navede: (a)vse podatke o ribiškem(-ih) plovilu(-ih), ki naj bi nadomestilo(-a) navedeno ribiško plovilo, ter (b)podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja. (6)Komisija po potrebi med letom spremeni informacije o plovilih iz odstavka 1, tako da sekretariatu ICCAT zagotovi posodobljene informacije v skladu s členom 7(6) Uredbe (EU) 2017/2403. Člen 26

Dovoljenja za ribolov za plovila (1)Države članice izdajo dovoljenja za ribolov plovilom, vključenim v enega od seznamov, opisanih v členu 25(1) in (5). Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in se izdajo v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe. (2)Brez poseganja v člen 20(6) se za ribiška plovila Unije, ki niso v evidenci ICCAT iz člena 25(1), šteje, da ne smejo loviti, zadrževati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. (3)Ko se šteje, da je individualna kvota, dodeljena plovilu, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano plovilu, in sme zahtevati, naj plovilo nemudoma odpluje v pristanišče, ki ga določi. Člen 27

Seznami in evidence pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna (1)Vsaka država članica v okviru svojih ribolovnih načrtov v elektronski obliki pošlje Komisiji seznam pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija navedene informacije pošlje sekretariatu ICCAT, da se lahko navedene pasti uvrstijo v evidenco pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna. (2)Države članice izdajo dovoljenja za ribolov za pasti, vključene v seznam iz odstavka 1. Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in so v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe. (3)Za pasti Unije, ki niso v evidenci pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna, se šteje, da niso odobrene za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Zadrževanje modroplavutega tuna, ulovljenega z navedenimi pastmi, na krovu, njegovo prenašanje, dajanje kletko za rejo ali iztovarjanje je prepovedano. (4)Ko se šteje, da je kvota, dodeljena pastem, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano zanje. Člen 28

Informacije o ribolovnih dejavnostih (1)Vsaka država članica Komisiji vsako leto do 15. julija uradno sporoči podrobne informacije o ulovu modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v predhodnem letu. Komisija navedene informacije posreduje ICCAT vsako leto do 31. julija. Te informacije vključujejo: (a)ime in številko ICCAT vsakega plovila za ulov;

(b)obdobje veljavnosti dovoljenj(-a) vsakega plovila za ulov; (c)skupni ulov vsakega plovila za ulov, vključno z ničelnim ulovom, v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a); (d)skupno število dni, ko je posamezno plovilo za ulov lovilo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a), ter (e)skupni ulov v obdobju, za katero ni bilo izdano dovoljenje (prilov). (2)Države članice za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in nimajo dovoljenja za dejavni ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, vendar so ulovila modroplavutega tuna kot prilov, Komisiji pošljejo naslednje informacije: (a)ime in številko ICCAT plovila ali številko plovila iz nacionalnega registra, če ni registrirano pri ICCAT, in (b)skupni ulov modroplavutega tuna. (3)Države članice Komisiji uradno sporočijo vse informacije o vseh plovilih, ki niso vključena v odstavka 1 in 2, vendar se zanje ve ali domneva, da so lovila modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT takoj, ko so na voljo. Člen 29

Skupne ribolovne dejavnosti (1)Kakršne koli skupne ribolovne dejavnosti za modroplavutega tuna se dovolijo le, če sodelujoča plovila pridobijo dovoljenje države ali držav članic zastave. Da plovilo z zaporno plavarico pridobi dovoljenje, mora biti opremljeno za ribolov modroplavutega tuna, imeti individualno kvoto in izpolnjevati obveznosti poročanja iz člena 31. (2)Kvota, dodeljena skupni ribolovni dejavnosti, je enaka vsoti kvot, dodeljenih sodelujočim plovilom z zaporno plavarico. (3)Plovila Unije z zaporno plavarico ne sodelujejo pri skupnih ribolovnih dejavnostih s plovili z zaporno plavarico iz drugih pogodbenic Konvencije. (4)Obrazec vloge za dovoljenje za sodelovanje pri skupni ribolovni dejavnosti je določen v Prilogi IV. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da od svojih plovil z zaporno plavarico, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti, pridobi naslednje informacije: (a)zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja za skupno ribolovno dejavnost; (b)identiteto zadevnih nosilcev dejavnosti; (c)individualne kvote plovil; (d)ključ za dodelitev zadevnih ulovov med plovila in (e)informacije o namembnih ribogojnicah. (5)Vsaka država članica vsaj deset dni pred začetkom skupne ribolovne dejavnosti Komisiji pošlje informacije iz odstavka 4 v obliki, določeni v Prilogi IV. Komisija navedene informacije najmanj pet dni pred začetkom ribolovne dejavnosti posreduje sekretariatu ICCAT in državi zastave drugih ribiških plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti. (6)V primeru višje sile se roka iz odstavka 5 ne uporabljata za informacije o namembnih ribogojnicah. V takih primerih države članice Komisiji takoj, ko je mogoče, pošljejo posodobljene informacije ter opis dogodkov, ki pomenijo višjo silo. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.

ODDELEK 2

Evidentiranje ulova Člen 30

Zahteve glede evidentiranja (1)Poveljniki plovil Unije za ulov vodijo ribolovni ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v skladu s členi 14, 15, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in oddelkom A Priloge II k tej uredbi. (2)Poveljniki vlačilcev, pomožnih plovil in plovil za predelavo iz Unije evidentirajo svoje dejavnosti v skladu z zahtevami iz delov B, C in D Priloge II. Člen 31

Poročila o ulovu, ki jih pošiljajo poveljniki plovil in upravljavci pasti (1)Poveljniki plovil Unije za ulov svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi pošiljajo dnevna poročila o ulovu v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila niso obvezna za plovila v pristanišču, razen če sodelujejo v skupni ribolovni dejavnosti. Podatki v poročilih so iz ladijskih dnevnikov in vključujejo datum, uro, lokacijo (zemljepisno širino in dolžino) ter težo in število modroplavutih tunov, ujetih na območju Konvencije, vključno z izpusti in zavržki mrtvih rib. Poveljniki poročila pošiljajo v obliki, določeni v Prilogi III. (2)Poveljniki plovil z zapornimi plavaricami pripravijo dnevna poročila iz odstavka 1 za vsako ribolovno dejavnost, in sicer tudi v primeru dejavnosti z ničelnim ulovom. Poveljnik plovila ali njegovi pooblaščeni zastopniki poročila svoji državi članici zastave posredujejo do 9. ure po greenwiškem srednjem času za prejšnji dan. (3)Upravljavci pasti ali njihovi pooblaščeni zastopniki, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, pripravijo dnevna poročila, ki jih morajo svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi poslati v razmaku vsakih 48 ur v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila vključujejo registrsko številko ICCAT pasti, datum in uro ulova, težo in število ujetih modroplavutih tunov, vključno z ničelnim ulovom, izpusti in zavržki mrtvih rib. Navedene informacije pošljejo v obliki, določeni v Prilogi III. (4)Poveljniki plovil za ulov, razen plovil z zaporno plavarico, svojim državam članicam zastave poročila iz odstavka 1 posredujejo najpozneje v torek do 12. ure po greenwiškem srednjem času za predhodni teden, ki se je končal v nedeljo. ODDELEK 3

Iztovarjanje in pretovarjanje Člen 32

Določena pristanišča (1)Vsaka država članica, ki ji je bila dodeljena kvota za modroplavutega tuna, določi pristanišča, v katerih je odobreno iztovarjanje ali pretovarjanje modroplavutega tuna. Informacije o določenih pristaniščih se vključijo v letni ribolovni načrt iz člena 10. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o vsaki spremembi informacij o določenih pristaniščih. Komisija navedene informacije nemudoma sporoči sekretariatu ICCAT. (2)Da je pristanišče opredeljeno kot določeno pristanišče, država članica pristanišča zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji: (a)določena so obdobja iztovarjanja in pretovarjanja; (b)določeni so kraji iztovarjanja in pretovarjanja ter (c)določeni so postopki inšpekcijskih pregledov in nadzora, s katerimi se med vsemi obdobji iztovarjanja in pretovarjanja ter na vseh krajih iztovarjanja in pretovarjanja zagotovijo inšpekcijski pregledi v skladu s členom 34. (3)S plovil za ulov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil je prepovedano iztovarjanje ali pretovarjanje vsake količine modroplavutega tuna, ulovljenega v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, na vsakem kraju, ki ni pristanišče, ki so ga določile pogodbenice Konvencije in države članice. Izjemoma se lahko mrtvi modroplavuti tuni, nabrani iz pasti/kletke, prenesejo na plovilo za predelavo rib s pomočjo pomožnega plovila, kolikor se to izvede v prisotnosti nadzornega organa. Člen 33

Predhodno obvestilo o iztovarjanju

(1)Za poveljnike ribiških plovil Unije, ki so dolga 12 metrov ali več in vključena na seznam plovil iz člena 25, se uporablja člen 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, se pošlje predhodno obvestilo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009. (2)Poveljniki ribiških plovil Unije, ki so krajša od 12 metrov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil, vključenih na seznam plovil iz člena 25, ali njihovi zastopniki pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim časom prihoda v pristanišče uradno sporočijo: (a)predvideni čas prihoda; (b)ocenjeno količino modroplavutega tuna, zadržanega na krovu; (c)informacije o geografskem območju ulova; (d)zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiških plovil. (3)Kadar lahko države članice v skladu z veljavno zakonodajo Unije uporabljajo krajši rok za obveščanje, kot je štiri ure pred predvidenim časom prihoda, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, sporočijo v ustreznem času pred prihodom. Kadar so ribolovna območja od pristanišča oddaljena manj kot štiri ure, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, spremenijo kadar koli pred prihodom v pristanišče. (4)Organi države članice pristanišča vodijo evidenco vseh predhodnih obvestil za tekoče leto. (5)Vsa iztovarjanja v Uniji nadzorujejo zadevni nadzorni organi države članice pristanišča, ki preverijo delež na podlagi sistema ocenjevanja tveganja, ki zajema kvote, velikost flote in ribolovni napor. Vse informacije o takem nadzornem sistemu, ki ga je sprejela vsaka država članica, so navedene v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 13. (6)Poveljniki plovila Unije za ulov ne glede na skupno dolžino plovila v 48 urah po končanem iztovarjanju pristojnim organom države članice ali pogodbenice Konvencije, v kateri se je iztovarjanje izvedlo, in svoji državi članici zastave predložijo deklaracijo o iztovarjanju. Poveljnik plovila za ulov je odgovoren za popolnost in točnost deklaracije ter ju potrdi. V deklaraciji o iztovarjanju so navedeni vsaj količine iztovorjenega modroplavutega tuna in območje, na katerem so bile ulovljene. Ves iztovorjeni ulov se stehta. Država članica pristanišča v 48 urah po koncu iztovarjanja organom države zastave ali pogodbenice Konvencije pošlje evidenco iztovarjanja. Člen 34

Pretovarjanje (1)Ribiškim plovilom Unije, ki na krovu prevažajo modroplavutega tuna, ali plovilom tretjih držav v vodah Unije je v vseh okoliščinah prepovedano pretovarjanje na morju. (2)Brez poseganja v zahteve iz člena 52(2) in (3) ter členov 54 in 57 Uredbe (EU) 2017/2107 lahko ribiška plovila ulov modroplavutega tuna pretovarjajo samo v določenih pristaniščih, kot so navedena v členu 32 te uredbe. (3)Poveljnik prejemnega ribiškega plovila ali njegov zastopnik ustreznim organom države pristanišča vsaj 72 ur pred predvidenim prihodom v pristanišče sporoči informacije, navedene v predlogi deklaracije o pretovarjanju iz Priloge V. Za pretovarjanje je potrebno predhodno dovoljenje države članice zastave ali pogodbenice Konvencije zastave zadevnega ribiškega plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje. Poleg tega poveljnik plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje, ob pretovarjanju svoji državi članici zastave ali pogodbenici Konvencije sporoči datume, ki se zahtevajo v Prilogi V. (4)Država članica pristanišča opravi inšpekcijski pregled prejemnega plovila ob prihodu ter preveri količine in dokumentacijo o pretovarjanju. (5)Poveljniki ribiških plovil Unije deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo in svoji državi članici zastave pošljejo v 15 dneh po koncu pretovarjanja. Poveljniki ribiških plovil, s katerih bo potekalo pretovarjanje, deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo v skladu s Prilogo V. Deklaracija o pretovarjanju vključuje referenčno številko dokumenta eBCD za lažje navzkrižno preverjanje podatkov, navedenih v deklaraciji. (6)Država pristanišča v petih dneh po koncu pretovarjanja organu pogodbenice Konvencije ali države članice zastave ribiškega plovila, s katerega je potekalo pretovarjanje, pošlje evidenco o pretovarjanju. (7)Pristojni organi držav članic določenih pristanišč inšpekcijsko pregledajo vsa pretovarjanja. ODDELEK 4

Obveznosti poročanja Člen 35

Mesečna poročila o količinah

Vsaka država članica pred 15. dnem vsakega meseca Komisiji pošlje podatke o količinah modroplavutega tuna, ki so jih ribiška plovila ali pasti, ki plujejo pod njeno zastavo oziroma so registrirane v navedeni državi članici, v predhodnem mesecu ujeli, iztovorili, pretovorili ali dali v kletke za rejo. Informacije se predložijo glede na vrsto ribolovnega orodja, in sicer tudi v primeru prilova, ulova v športnem in rekreacijskem ribolovu ter ničelnega ulova. Komisija navedene informacije takoj posreduje sekretariatu ICCAT. Člen 36

Informacije o izčrpanju kvot (1)Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpane 80 % kvote, dodeljene skupini ribolovnega orodja. (2)Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpana kvota, dodeljena skupini ribolovnega orodja ali skupni ribolovni dejavnosti ali plovilu z zaporno plavarico. Skupaj z navedenimi informacijami se predloži uradna dokumentacija, ki dokazuje prekinitev ribolova ali vrnitev v pristanišče in ki jo je država članica izdala za ribolovno floto, skupino ribolovnih orodij, skupno ribolovno dejavnost ali plovila z individualno kvoto, pri čemer sta v njej jasno navedena datum in ura prekinitve. (3)Komisija sekretariatu ICCAT sporoči datume izčrpanja kvote Unije za modroplavutega tuna. ODDELEK 5

Opazovalni programi Člen 37

Nacionalni opazovalni program (1)Vsaka država članica zagotovi, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev, ki se jim izda uradni identifikacijski dokument, na plovila in pasti, dejavna v ribolovu modroplavutega tuna, zajetih vsaj: (a)20 % njenih dejavnih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami (daljših od 15 m); (b)20 % njenih dejavnih plovil s parangali (daljših od 15 m); (c)20 % njenih dejavnih plovil za prevoz vabe (daljših od 15 m); (d)100 % vlačilcev; (e)100 % dejavnosti nabiranja iz pasti. Države članice z manj kot petimi plovili za ulov, ki spadajo v kategorije iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka ter imajo dovoljenje za dejavni ribolov modroplavutega tuna, zagotovijo, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev zajetih vsaj 20 % časa, ko so plovila dejavna pri ribolovu modroplavutega tuna. (2)Naloge nacionalnega opazovalca so zlasti: (a)spremljanje skladnosti ribiških plovil in pasti s to uredbo; (b)evidentiranje ribolovne dejavnosti in poročanje o njej, vključno s: (a)količino ulova (vključno s prilovom) in sestavo ulova (zadržan na krovu ali zavržen mrtev ali živ); (b)območjem ulova, opredeljenim z zemljepisno dolžino in širino;

(c)merilom napora (npr. število nizov, število trnkov itd.), kot je opredeljeno v operativnem priročniku ICCAT za različna ribolovna orodja; (d)datumom ulova; (c) preverjanje vnosov v ladijski dnevnik; (d)opazovanje in evidentiranje plovil, ki morda izvajajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi ukrepi ICCAT. (3)Nacionalni opazovalci poleg nalog iz odstavka 2 opravljajo tudi znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem potrebnih podatkov. (4)Podatki in informacije, zbrani v okviru opazovalnega programa vsake države članice, se zagotovijo Komisiji, ta pa jih pošlje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko ali sekretariatu ICCAT, kakor je primerno. (5)Za namene odstavkov 1 do 3 vsaka država članica zagotovi: (a) reprezentativno časovno in prostorsko pokritost za zagotovitev, da Komisija prejme ustrezne in primerne podatke in informacije o ulovu, naporu ter drugih znanstvenih in upravljalnih vidikih, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova; (b) zanesljive protokole za zbiranje podatkov; (c) opazovalce, ki so pred napotitvijo ustrezno usposobljeni in odobreni; (d)kolikor je mogoče majhno oviranje dejavnosti plovil in pasti, ki lovijo na območju Konvencije. Člen 38

Regionalni opazovalni program ICCAT (1)Države članice zagotovijo učinkovito izvajanje regionalnega opazovalnega programa ICCAT, kakor je določen v tem členu in Prilogi VIII. (2)Države članice zagotovijo, da je regionalni opazovalec ICCAT prisoten: (a)na vseh plovilih z zapornimi plavaricami z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna; (b)pri vseh prenosih modroplavutega tuna s plovil z zapornimi plavaricami; (c)pri vseh prenosih modroplavutega tuna iz pasti v kletke za prenos; (d)med vsakim prenosom iz ene ribogojnice v drugo; (e)pri vseh dajanjih modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah; (f)pri vsakem nabiranju modroplavutega tuna v ribogojnicah ter

(g)med izpustom modroplavutega tuna iz kletk za gojenje v morje. (3)Plovila z zapornimi plavaricami brez regionalnega opazovalca ICCAT ne smejo loviti modroplavutega tuna. (4)Države članice zagotovijo, da je v celotnem obdobju dejavnosti dajanja v kletko za rejo vsaki ribogojnici dodeljen en regionalni opazovalec ICCAT. V primerih višje sile in po tem, ko pristojni organi zadevne države članice za navedene okoliščine potrdijo, da pomenijo višjo silo, lahko regionalni opazovalec ICCAT deluje v dveh ribogojnicah, da se zagotovi neprekinjenost dejavnosti gojenja. Vendar država članica, pristojna za zadevni ribogojnici, nemudoma zahteva napotitev dodatnega regionalnega opazovalca. (5)Naloge regionalnih opazovalcev ICCAT so zlasti: (a)opazovanje in spremljanje ribolova in gojenja v skladu z ustreznimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT, vključno prek dostopa do posnetkov stereoskopskih kamer, posnetih ob dajanju rib v kletke za rejo, ki omogoča merjenje dolžine in oceno ustrezne teže; (b)podpisovanje deklaracij ICCAT o prenosu in dokumentov BCD, kadar so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z njihovimi opažanji. V nasprotnem primeru regionalni opazovalec ICCAT navede svojo prisotnost v deklaracije o prenosu in dokumente BCD ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali; (c)znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem vzorcev. (6)Poveljniki in posadka ter upravljavci ribogojnic, pasti in plovil regionalnih opazovalcev nikakor ne ovirajo pri opravljanju nalog in jih ne ustrahujejo, ne posegajo v njihove naloge ali vplivajo nanje. ODDELEK 6

Dejavnosti prenosa Člen 39

Dovoljenje za prenos (1)Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali njegov zastopnik ali upravljavec ribogojnice ali pasti, od koder zadevni prenos izvira, pred vsako dejavnostjo prenosa državi članici zastave ali državi članici, pristojni za ribogojnico ali past, pošlje predhodno uradno obvestilo o prenosu, v katerem so navedeni: (a)ime in številka plovila za ulov, ribogojnice ali pasti v evidenci ICCAT; (b)predvideni čas prenosa; (c)ocenjena količina modroplavutega tuna za prenos; (d)informacije o lokaciji (zemljepisna širina/dolžina), na kateri se bo prenos izvajal, in identifikacijske številke kletk; (e)ime vlačilca, število prenesenih kletk in po potrebi številka v evidenci ICCAT ter (f)namembno pristanišče, ribogojnica ali kletka za modroplavutega tuna. (2)Države članice za namene odstavka 1 vsaki kletki za prenos dodelijo edinstveno številko. Če je pri prenosu ulova, ki ustreza eni ribolovni dejavnosti, treba uporabiti več kletk za prenos, je potrebna le ena deklaracija o prenosu, vendar se številke vseh uporabljenih kletk za prenos evidentirajo v deklaraciji o prenosu, pri čemer se jasno navede količina modroplavutega tuna, ki se prenese v posamezni kletki. (3)Za dodelitev številk kletkam se uporablja sistem enotnega številčenja, ki je sestavljen iz najmanj tričrkovne kode, ki označuje zastavo vlačilca, nato tej kodi sledijo tri številke. Edinstvene številke kletk so trajne in jih ni mogoče prenesti z ene kletke na drugo. (4)Država članica iz odstavka 1 poveljniku ribiškega plovila ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kakor je primerno, dodeli in sporoči številko dovoljenja za vsako dejavnost prenosa. Številka dovoljenja vključuje tričrkovno kodo države članice, štiri številke, ki označujejo leto, in tri črke, ki označujejo odobreno (AUT) ali zavrnjeno dovoljenje (NEG), tem pa sledijo zaporedne številke.

(5)Država članica iz odstavka 1 prenos odobri ali zavrne odobritev prenosa v 48 urah po prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu. Dejavnost prenosa se ne začne brez predhodno izdanega dovoljenja. (6)Dovoljenje za prenos ne vpliva na potrditev dejavnosti dajanja v kletko za rejo. Člen 40

Zavrnitev dovoljenja za prenos in izpust modroplavutega tuna (1)Država članica, pristojna za plovilo za ulov, vlačilec, ribogojnico ali past, zavrne odobritev prenosa, če ob prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu meni, da: (a)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, ni imela zadostne kvote; (b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali ni imela dovoljenja za dajanje v kletko za rejo; (c)plovilo za ulov, za katero je navedeno, da je ulovilo ribe, ni imelo veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 26, ali (d)vlačilec, za katerega je navedeno, da je prejel prenos rib, ni registriran v evidenci ICCAT o drugih ribiških plovilih iz člena 25 ali ni opremljen s popolnoma delujočim sistemom za spremljanje plovil ali enakovredno napravo za sledenje. (2)Če prenos ni odobren, država članica iz odstavka 1, če je primerno, poveljniku plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kot je ustrezno, nemudoma izda nalog za izpust, da ga obvesti, da prenos ni odobren, in od njega zahteva, naj ribe izpusti v morje v skladu s Prilogo XII. (3)Vlačilec se v primeru tehnične okvare sistema VMS med prevozom v ribogojnico nadomesti z drugim vlačilcem s popolnoma delujočim sistemom VMS ali pa se takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 72 urah namesti ali uporabi nov operativni sistem VMS. Navedeni 72-urni rok se lahko izjemoma podaljša v primeru višje sile ali upravičenih operativnih omejitev. Tehnična okvara se nemudoma sporoči Komisiji, ta pa o tem obvesti sekretariat ICCAT. Poveljnik ali njegov zastopnik od trenutka, ko je bila odkrita tehnična okvara, do njene odprave nadzornim organom države članice zastave z ustreznimi telekomunikacijskimi sredstvi vsake štiri ure sporoči posodobljene geografske koordinate ribiškega plovila. Člen 41

Deklaracija o prenosu (1)Poveljniki plovil za ulov ali vlačilcev ali upravljavci ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolnijo deklaracijo ICCAT o prenosu, ki je v skladu z obliko, določeno v Prilogi IV, in jo pošljejo pristojni državi članici. (2)Organi države članice, pristojne za ribiško plovilo, ribogojnico ali past, od koder prenos izvira, oštevilčijo obrazce deklaracije o prenosu. Številka obrazca deklaracije vsebuje tričrkovno kodo države članice, ki ji sledijo štiri številke, ki označujejo leto, in tri zaporedne številke, ki jim sledijo tri črke „ITD“ (MS-20**/xxx/ITD). (3)Prenosu je priložena izvirna deklaracija o prenosu. Izvod deklaracije obdrži poveljnik ribiškega plovila ali upravljavec pasti ali ribogojnice. (4)Poveljniki plovil, ki izvajajo dejavnosti prenosa, poročajo o svojih dejavnostih v skladu s Prilogo II. (5)Informacije v zvezi z mrtvimi ribami se evidentirajo v skladu s postopki iz Priloge XIII. Člen 42

Spremljanje z videokamero (1)Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti zagotovi, da se prenos spremlja z videokamero v vodi, da se preveri število rib, ki se prenesejo. Snemanje z videokamero se izvaja v skladu z minimalnimi standardi in postopki iz Priloge X. (2)Države članice kopije videoposnetkov predložijo Komisiji, ta pa jih na zahtevo posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko. Člen 43

Preverjanje, ki ga izvajajo regionalni opazovalci ICCAT, in izvajanje preiskav

(1)Regionalni opazovalci ICCAT na krovu plovila za ulov ali pasti iz člena 38 in Priloge VIII: (a)evidentirajo opravljene dejavnosti prenosa in o njih poročajo; (b)opazujejo in ocenjujejo prenesene ulove ter (c)preverjajo vnose v predhodnem dovoljenju za prenos iz člena 39 in deklaraciji ICCAT o prenosu iz člena 41. (2)Če se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec, ustrezni nadzorni organi ali poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec pasti ali ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, pristojna država članica začne preiskavo. Taka preiskava se konča pred dajanjem v kletko za rejo in vsekakor v 96 urah po začetku preiskave, razen v primerih višje sile. Dokler niso znani izsledki preiskave, se dajanje v kletko za rejo ne odobri, ustrezni oddelek dokumenta BCD pa se ne potrdi. (3)Kadar pa je kakovost videoposnetka preslaba ali ta ni dovolj jasen, da bi se prenesene količine lahko ocenile, lahko poveljnik plovila ali upravljavec ribogojnice ali pasti od organov pristojne države članice zahteva odobritev za izvedbo nove dejavnosti prenosa in predložitev ustreznega videoposnetka regionalnemu opazovalcu. Če rezultati navedenega prostovoljnega kontrolnega prenosa niso zadovoljivi, pristojna država članica začne preiskavo. Če se po njej potrdi, da kakovost videoposnetka ne omogoča ocene količin, vključenih v prenos, nadzorni organi pristojne države članice odredijo dejavnost kontrolnega prenosa in ustrezni videoposnetek predložijo regionalnemu opazovalcu ICCAT. Novi prenosi se izvedejo kot kontrolni prenosi, dokler kakovost videoposnetka ne omogoči ocene prenesenih količin. (4)Regionalni opazovalec ICCAT brez poseganja v preverjanja, ki jih izvedejo inšpektorji, deklaracijo o prenosu podpiše le, če so njegova opažanja v skladu z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT ter so informacije iz deklaracije o prenosu skladne z njegovimi opažanji, vključujejo pa tudi videoposnetek, ki je v skladu z odstavki 1, 2 in 3. Opazovalec ICCAT preveri tudi, da je bila deklaracija ICCAT o prenosu posredovana poveljniku vlačilca ali upravljavcu ribogojnice ali zastopniku pasti, kjer je primerno. Če se opazovalec ICCAT ne strinja z deklaracijo o prenosu, v deklaracije o prenosu in dokumente BCD navede svojo prisotnost ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali. (5)Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolni deklaracijo ICCAT o prenosu in jo pošlje pristojni državi članici v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI. Države članice deklaracijo o prenosu posredujejo Komisiji, ta pa jo nemudoma pošlje sekretariatu ICCAT. Člen 44

Izvedbeni akti Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev operativnih postopkov za uporabo določb iz tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 67. ODDELEK 7

Dejavnosti dajanja v kletko za rejo Člen 45

Dovoljenje za dajanje v kletko za rejo in morebitna zavrnitev dovoljenja (1)Pred začetkom dejavnosti dajanja v posamezno kletko za rejo je kletke za prenos prepovedano pritrjevati na dno v radiju 0,5 navtične milje od ribogojnic. V ta namen morajo biti v načrtih upravljanja gojenja iz člena 14 na voljo geografske koordinate, ki ustrezajo mnogokotniku, na katerem je ribogojnica. (2)Država članica, pristojna za ribogojnico, pred vsako dejavnostjo dajanja v kletko za rejo državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov ali past, ki je ulovila modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo, zaprosi za odobritev. (3)Pristojni organ države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo, če meni, da: (a)plovilo za ulov ali past, ki je ulovila ribe, nima zadostne kvote za modroplavutega tuna; (b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali (c)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, nima veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 26. (4)Če država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo:

(a)o tem obvesti pristojni organ države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, ter (b)od navedenega pristojnega organa zahteva, naj zaseže ulov in ribe izpusti v morje. (5)Dajanje v kletko za rejo se ne začne brez odobritve, ki jo v enem delovnem dnevu na zahtevo izda država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali past, ali država članica, pristojna za ribogojnico, če se s tem strinjajo organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovila za ulov ali past. Če organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovilo za ulov ali past, ne odgovorijo v enem delovnem dnevu, lahko pristojni organi države članice, pristojne za ribogojnico, odobrijo dejavnost dajanja v kletko za rejo. (6)Ribe se dajo v kletke za rejo pred 22. avgustom posameznega leta, razen če pristojni organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, navedejo utemeljene razloge, vključno z višjo silo, ki jih predložijo skupaj s poročilom o dajanju v kletko za rejo. Ribe se v kletke za rejo nikakor ne dajo po 7. septembru vsakega leta. Člen 46

Dokumentacija o ulovu modroplavutega tuna Države članice, pristojne za ribogojnice, prepovejo dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo, ki ga ne spremljajo dokumenti, ki jih ICCAT zahteva v okviru programa za dokumentacijo o ulovu iz Uredbe (EU) št. 640/2010. Dokumentacija mora biti točna in popolna, potrditi pa jo mora država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali pasti. Člen 47

Inšpekcijski pregledi Države članice, pristojne za ribogojnice, sprejmejo ustrezne ukrepe za inšpekcijski pregled vsake dejavnosti dajanja v kletko za rejo v ribogojnicah. Člen 48

Spremljanje z videokamero Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da njihovi nadzorni organi dejavnosti dajanja v kletko za rejo spremljajo z videokamero v vodi. Za vsako dejavnost dajanja v kletk za rejo se posname videoposnetek v skladu s postopki iz Priloge X. Člen 49

Začetek in izvajanje preiskav Če se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec ICCAT, ustrezni nadzorni organi držav članic in/ali upravljavec ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, država članica, pristojna za ribogojnico, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov in/ali past, začne preiskavo. Država članica, ki izvaja preiskave, lahko uporabi druge razpoložljive informacije, vključno z rezultati programov za dajanje v kletko za rejo iz člena 50. Člen 50

Ukrepi in programi za ocenjevanje števila in teže modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo (1)Države članice zagotovijo, da program, pri katerem se uporabljajo sistemi stereoskopskih kamer ali nadomestne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, zajema 100 % vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo, da se ocenita število in teža rib. (2)Navedeni program se izvaja v skladu s postopki iz Priloge XI. Nadomestne metode se lahko uporabijo le, če jih ICCAT potrdi na letnem zasedanju. (3)Države članice, pristojne za ribogojnico, državi članici ali pogodbenici Konvencije, pristojni za plovila za ulov, in subjektu, ki izvaja regionalni program opazovanja v imenu ICCAT, sporočijo rezultate tega programa. (4)Ko rezultati programa pokažejo, da se količine modroplavutega tuna v kletkah razlikujejo od količin iz poročil o ulovu in/ali prenosu, država članica, pristojna za ribogojnico, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov ali past, začne preiskavo. (5)Država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, izda nalog za izpust v skladu s postopki iz Priloge XII za količine v kletkah, ki presegajo količine, za katere je bilo prijavljeno, da so ulovljene in prenesene, če: (a)se preiskava iz odstavka 4 ne konča v 10 delovnih dneh od poročanja o rezultatih programa za eno samo dejavnost dajanja v kletko za rejo ali vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti ali (b)če rezultat preiskave kaže, da število in/ali povprečna teža modroplavutega tuna presegata število ali težo modroplavutega tuna, katerega ulov in prenos sta bila prijavljena.

Presežek se izpusti v prisotnosti nadzornih organov. (6)Rezultati programa se uporabijo za odločitev, ali so potrebni izpusti, deklaracije o dajanju v kletko za rejo in ustrezni oddelki dokumenta BCD pa se ustrezno izpolnijo. Ko je izdan nalog za izpust, upravljavec ribogojnice zahteva prisotnost nacionalnega nadzornega organa in regionalnega opazovalca ICCAT za spremljanje izpusta. (7)Države članice Komisiji rezultate programa pošljejo vsako leto do 1. septembra. Komisija navedene informacije vsako leto do 15. septembra v oceno posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko. (8)Živi modroplavuti tun se iz ene kletke za rejo v drugo ne prenese brez dovoljenja in prisotnosti nadzornih organov države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico. Vsak prenos se evidentira, da se nadzoruje število osebkov. Nacionalni nadzorni organi spremljajo navedene prenose in zagotovijo, da se vsak prenos med gojenjem evidentira v sistemu eBCD. (9)Razlika med količinama modroplavutega tuna iz poročil o ulovu s plovilom za ulov ali pastjo in količinami, ugotovljenimi z nadzornimi kamerami ob dajanju v kletke za rejo, ki znaša 10 % ali več, pomeni morebitno neskladnost zadevnega plovila za ulov ali pasti. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih nadaljnjih ukrepov. Člen 51

Deklaracija o dajanju v kletko za rejo (1)Država članica, pristojna za ribogojnico, v enem tednu po zaključku dejavnosti dajanja v kletko za rejo državi članici ali pogodbenici Konvencije, katere plovila ali pasti so ulovile modroplavutega tuna, in Komisiji predloži deklaracijo o dajanju v kletko za rejo v skladu s Prilogo XIV. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT. (2)Za namen odstavka 1 se dejavnost dajanja v kletko za rejo ne šteje za dokončano, dokler ni zaključena morebitna začeta preiskava ali dokler niso končane vse dejavnosti izpusta, ki so bile odrejene. Člen 52

Prenosi v ribogojnici in naključne kontrole (1)Države članice, pristojne za ribogojnice, vzpostavijo sistem sledljivosti, vključno s snemanjem prenosov znotraj ribogojnice z videokamero. (2)Nadzorni organi držav članic, pristojnih za ribogojnice, na podlagi analize tveganja izvajajo naključne kontrole modroplavutega tuna, ki se goji v kletkah za rejo, med zaključkom dejavnosti dajanja v kletke za rejo v enem letu in prvim dajanjem v kletke za rejo v naslednjem letu. (3)Za namene odstavka 2 vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, določi najmanjši delež rib, ki ga je treba nadzirati. Navedeni delež se določi v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 13. Vsaka država članica Komisiji sporoči rezultate naključnih kontrol, ki se izvedejo vsako leto. Komisija navedene informacije sekretariatu ICCAT posreduje aprila naslednjega leta. Člen 53

Dostop do videoposnetkov in zahteve v zvezi z njimi (1)Vsaka država članica, pristojna za ribogojnico, zagotovi, da se videoposnetki iz členov 48 in 50 na zahtevo dajo na voljo nacionalnim inšpektorjem, pa tudi regionalnim inšpektorjem in inšpektorjem ICCAT ter nacionalnim opazovalcem. (2)Vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preprečitev kakršne koli nadomestitve, montaže ali manipulacije izvirnega videoposnetka. Člen 54

Poročilo o dajanju v kletko za rejo Države članice, za katere velja obveznost predložitve deklaracij o dajanju v kletko za rejo na podlagi člena 51, Komisiji vsako leto do 31. julija pošljejo poročilo o dajanju v kletko za rejo za prejšnje leto. Komisija pošlje navedene informacije sekretariatu ICCAT vsako leto do 1. avgusta. Poročilo vsebuje naslednje informacije: (a)skupno količino modroplavutega tuna, ki se v ribogojnici goji v kletkah, vključno z izgubo, navedeno v številu in teži, med prevozom do kletk v ribogojnici, ki so ga izvedla ribiška plovila in pasti; (b)seznam plovil, ki lovijo, zagotavljajo ali prevažajo modroplavutega tuna za namene gojenja (ime plovila, zastava, številka dovoljenja, vrsta orodja), in pasti; (c)rezultate programa vzorčenja za oceno količine ulovljenega modroplavutega tuna po velikosti, pa tudi datum, uro in območje ulova ter uporabljeni način ribolova za izboljšanje statistike za namene ocenjevanja staležev.

V skladu s programom vzorčenja je treba velikost (dolžino ali težo) v kletkah vzorčiti na enem vzorcu (= 100 osebkov) za vsakih 100 ton živih rib ali na vzorcu, ki ga sestavlja 10 % skupnega števila rib v kletki. Vzorci velikosti se vzamejo med nabiranjem v ribogojnici in med mrtvimi ribami med prevozom v skladu s smernicami ICCAT za predložitev podatkov in informacij. Za ribe, ki se gojijo več kot eno leto, se oblikujejo druge dodatne metodologije vzorčenja. Vzorčenje se izvede med vsakim nabiranjem in zajema vse kletke; (d)količine modroplavutega tuna, danega v kletko, oceno rasti in smrtnosti v ujetništvu ter prodane količine v tonah. Te informacije predloži ribogojnica; (e)količine modroplavutega tuna, danega v kletke za rejo v prejšnjem letu, in (f)količine, razčlenjene po njihovem izvoru, ki so se tržile v prejšnjem letu. Člen 55

Izvedbeni akti Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev postopkov za uporabo določb tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 67. ODDELEK 8

Spremljanje in nadzor Člen 56

Sistem za spremljanje plovil (1)Države članice zastave z odstopanjem od člena 9(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 za svoja ribiška plovila s skupno dolžino 12 metrov ali več uvedejo sistem za spremljanje plovil v skladu s Prilogo XV. (2)Ribiška plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov, ki so vključena v seznam plovil iz točke (a) člena 25(1) ali seznam plovil iz točke (b) člena 25(1), začnejo ICCAT posredovati podatke sistema VMS vsaj pet dni pred začetkom veljavnosti svojega dovoljenja in nadaljujejo posredovanje teh podatkov vsaj pet dni po izteku veljavnosti svojega dovoljenja, razen če je bil Komisiji predhodno poslan zahtevek za umik plovila iz evidence plovil ICCAT. (3)Poveljnik ali njegov zastopnik za namene nadzora zagotovi, da se prenos podatkov sistema VMS s plovil za ulov z dovoljenjem za dejavni ribolov modroplavutega tuna ne prekine, ko so plovila v pristanišču. (4)Države članice zagotovijo, da njihovi centri za spremljanje ribištva Komisiji in organu, ki ga ta določi, v realnem času in v obliki „https data feed“ posredujejo sporočila sistema VMS, ki jih dobijo od ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo. Komisija navedena sporočila z elektronskimi sredstvi pošlje sekretariatu ICCAT. (5)Države članice zagotovijo, da: (a)se sporočila VMS, prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji pošljejo vsaj vsaki dve uri; (b)se v primeru tehnične okvare sistema VMS nadomestna sporočila, v skladu s členom 25(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011 prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo v 24 urah po tem, ko jih prejmejo njihovi centri za spremljanje ribištva; (c)so sporočila, posredovana Komisiji, oštevilčena z zaporednimi številkami (s posebno identifikacijsko številko), da se prepreči podvajanje; (d)so sporočila, posredovana Komisiji, skladna s členom 24(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011. (6)Vsaka država članica zagotovi, da se vsa sporočila, ki so na voljo njenim inšpekcijskim plovilom, obravnavajo zaupno in se uporabljajo samo za inšpekcijske preglede na morju. ODDELEK 9

Inšpekcijski pregledi in izvrševanje Člen 57

Program ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor

(1)Dejavnosti skupnega mednarodnega inšpekcijskega nadzora se izvajajo v skladu s programom ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor (v nadaljnjem besedilu: program ICCAT) za mednarodni nadzor zunaj voda v nacionalni pristojnosti, določenim v Prilogi IX k tej uredbi. (2)Države članice, katerih ribiška plovila imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, določijo inšpektorje in izvajajo inšpekcijske preglede na morju v skladu s programom ICCAT. (3)Če dejavnosti ribolova modroplavutega tuna na območju Konvencije kadar koli izvaja več kot 15 ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države članice, zadevna država članica na podlagi ocene tveganja napoti inšpekcijsko plovilo za izvajanje inšpekcijskih pregledov in nadzora na morju na območje Konvencije za celotno obdobje, ko so na njem navedena plovila. Navedena obveznost se šteje za izpolnjeno, če države članice sodelujejo pri napotitvi inšpekcijskega plovila ali če se na območje Konvencije napoti inšpekcijsko plovilo Unije. (4)Komisija ali organ, ki ga določi, lahko programu ICCAT dodeli inšpektorje Unije. (5)Za namene odstavka 3 Komisija ali organ, ki ga določi, usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov za Unijo. Komisija lahko v sodelovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje skupne programe inšpekcijskih pregledov, ki bodo Uniji omogočili, da izpolni obveznosti iz programa ICCAT. Države članice, katerih ribiška plovila izvajajo ribolov modroplavutega tuna, sprejmejo ukrepe, potrebne za lažje izvajanje navedenih programov, zlasti v zvezi s potrebnimi človeškimi in materialnimi viri ter obdobji in geografskimi območji uporabe teh virov. (6)Države članice Komisiji vsako leto do 1. aprila sporočijo imena inšpektorjev in inšpekcijskih plovil, ki jih nameravajo med letom dodeliti programu ICCAT. Na podlagi navedenih informacij Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje načrt za sodelovanje Unije v programu ICCAT za vsako posamezno leto ter ga pošlje sekretariatu ICCAT in državam članicam. Člen 58

Inšpekcijski pregledi v primeru kršitev Država članica zastave zagotovi, da se fizični pregled ribiškega plovila, ki pluje pod njeno zastavo, v njenih pristaniščih izvede pod njenim nadzorom ali da ga, kadar plovilo ni v njenih pristaniščih, izvede inšpektor, ki ga je imenovala, če: (a)zadevno ribiško plovilo ni izpolnilo zahtev glede evidentiranja in poročanja iz členov 30 in 31 ali (b)je zadevno ribiško plovilo kršilo določbe te uredbe ali storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Člen 59

Navzkrižno preverjanje (1)Vsaka država članica v skladu s členom 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009 preveri informacije in pravočasno predložitev poročil o inšpekcijskih pregledih in poročil opazovalcev, podatkov sistema VMS in po potrebi dokumentov eBCD, ladijskih dnevnikov svojih ribiških plovil, dokumentov o prenosih/pretovarjanju in dokumentov o ulovu. (2)Vsaka država članica navzkrižno preveri vsa iztovarjanja, vsa pretovarjanja ali dajanje v kletko za rejo, kar zadeva količino rib po vrstah, evidentirano v ladijskem dnevniku ribiških plovil, ali količino rib po vrstah, evidentirano v deklaraciji o pretovarjanju, in količino, evidentirano v deklaraciji o iztovarjanju ali deklaraciji o dajanju v kletko za rejo in katerem koli drugem ustreznem dokumentu, kot je račun in/ali potrdilo o prodaji. ODDELEK 10

Izvrševanje Člen 60

Izvrševanje Država članica, pristojna za ribogojnico(-e) modroplavutih tunov, brez poseganja v člene 89 do 91 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in zlasti dolžnost držav članic, da sprejmejo ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribiškim plovilom, sprejme ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribogojnico, če je bilo v skladu z njeno zakonodajo ugotovljeno, da ta ribogojnica ne izpolnjuje določb členov 45 do 55. Ukrepi lahko v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje vključujejo začasni preklic dovoljenja ali izbris ribogojnice modroplavutega tuna iz evidence in naložitev denarnih kazni, odvisno od teže kaznivega dejanja. POGLAVJE 6

Trženje Člen 61

Ukrepi za trženje (1)Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 so v Uniji prepovedani trgovina, iztovarjanje, uvoz, izvoz, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna, ki mu ni priložena točna, popolna in potrjena dokumentacija, določena v tej uredbi, členu 4b Uredbe (ES) št. 1936/2001 in zakonodaji Unije o izvajanju predpisov ICCAT o programu za dokumentacijo o ulovu.

(2)V Uniji so trgovina, uvoz, iztovarjanje, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, predelava, izvoz, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna prepovedani, če: (a)modroplavutega tuna ulovijo ribiška plovila ali pasti države zastave, ki nima določene kvote, omejitve ulova ali dodeljenega ribolovnega napora za modroplavutega tuna v skladu s pogoji ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ali (b)modroplavutega tuna ulovi ribiško plovilo ali past, katere individualna kvota je bila ob ulovu izčrpana oziroma so bile takrat ribolovne možnosti njene države izčrpane. (3)Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 so v Uniji prepovedani trgovina, uvoz, iztovarjanje, predelava in izvoz modroplavutega tuna iz ribogojnic za pitanje ali ribogojnic za gojenje, ki niso skladne z uredbami iz odstavka 1. POGLAVJE 7

Končne določbe Člen 62

Ocena Države članice Komisiji na njeno zahtevo nemudoma predložijo podrobno poročilo o izvajanju te uredbe. Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, vsako leto do datuma, ki ga določi ICCAT, sekretariatu ICCAT predloži podrobno poročilo o izvajanju Priporočila ICCAT 18-02. Člen 63

Financiranje Za namene Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta se za to uredbo šteje, da je večletni načrt v smislu člena 9 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Člen 64

Zaupnost Podatki, zbrani in izmenjani na podlagi te uredbe, se obravnavajo v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti v skladu s členoma 112 in 113 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Člen 65

Postopek za spremembe (1)Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih