SL Uradni list Evropske unije C 393/8

Sklepi Sveta z dne 26. novembra 2012 o upravljanju na področju kulture

2012/C 393/03

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB PRIZNAVANJU:

1. dejstva, da je kultura, katere sestavna dela sta ustvarjalnost in inovativnost, vrednota sama po sebi. Ima pomembno javno vrednost in prispeva k doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti, predvidene v strategiji Evropa 2020 in njenih vodilnih pobudah (1);

2. ciljev Evropske unije na področju kulture, določenih v členu 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

3. horizontalnega značaja kulturne politike, zaradi česar je potrebno povezano sodelovanje sektorjev in različnih ravni upravljanja;

4. potrebe, da se v številnih izzivih, s katerimi se soočata kulturni in ustvarjalni sektor, tudi hitro spreminjajoče se okolje, ki je posledica prehoda na digitalizacijo in globalizacije, najdejo nove priložnosti za rast in delovna mesta, za kar so potrebni ukrepi na različnih ravneh upravljanja;

5. izredne dinamike v mejnem področju med kulturnim in ustvarjalnim sektorjem ter znatnih koristi, ki izhajajo iz povezav in partnerstev, vzpostavljenih med sektorji; zato je treba sprejeti celovit pristop k upravljanju na področju kulture;

6. dejstva, da bi bilo treba „upravljanje na področju kulture“ razumeti kot način izvajanja kulturnih politik, pa tudi kot sredstvo za boljšo umestitev kulture v javnopolitični program, in sicer z usklajevanjem kulturnih politik z drugimi sektorskimi politikami;

7. pomena odprte metode koordinacije, ki se uporablja pri izvajanju delovnega načrta Sveta za področje kulture (2) in je eno od sredstev za upravljanje na področju kulture na evropski ravni –

PRIPOROČA, DA SE RAZVIJE NASLEDNJI DVOTIRNI PRISTOP K VPRAŠANJU UPRAVLJANJA NA PODROČJU KULTURE:

I. SPODBUJANJE OBLIKOVANJA POLITIK NA PODLAGI IZSLEDKOV

SVET EVROPSKE UNIJE –

MENI, da sta spodbujanje oblikovanja politik, ki temelji na izsledkih, ter krepitev povezav med kulturo, gospodarstvom, izobraževanjem, raziskovanjem in inovacijami izredno pomembna za države članice, zlasti v času upada gospodarske rasti, ko morajo biti kulturne politike še uspešnejše, učinkovitejše in vzdržnejše;

POZDRAVLJA rezultate strokovnega dela v zvezi s statistiko na področju kulture, tudi v sklopu projekta ESSnet-Culture (3), ki ga skupaj izvajajo Eurostat in skupina petih držav članic in vzpostavlja okvir za znatne izboljšave pri pripravi statističnih podatkov o prispevku kulture, ki jih je mogoče doseči z relativno majhno in stroškovno učinkovito prilagoditvijo nacionalnih statističnih sistemov;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE:

— naj na nacionalni, regionalni in lokalni ravni podpirajo pristop k oblikovanju politik na področju kulture, ki temelji na izsledkih, ter pri tem po možnosti uporabljajo mehanizme vrednotenja in ocenjevanja učinkov, ki upoštevajo ne le kvantitativne, temveč tudi kvalitativne kazalce,

— naj spodbujajo vidike, povezane s kulturno politiko, tudi na drugih področjih politik,

— naj spodbujajo sodelovanje in mrežno povezovanje med kulturnimi in izobraževalnimi ustanovami, raziskovalnimi središči ter podjetji v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, da bi omogočile zbiranje in obdelavo izsledkov raziskav ter njihovo razširjanje med oblikovalci politik,

— naj čim bolje izkoristijo obstoječe strukture in poskušajo zagotoviti, da vladni resorji in ustrezni organi javne uprave, če je potrebno in primerno, upoštevajo rezultate raziskav pri zasnovi svojih raziskav in oblikovanju sektorskih politik;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

— spodbujajo izmenjavo izkušenj, razširjanje najboljših praks na področju kulturne politike ter sinergije med državami članicami, kar zadeva akademske raziskave, povezane s kulturo in upravljanjem na področju kulture,

— določijo kontaktne točke, odgovorne za združevanje in usklajevanje prihodnjih študij in raziskav v okviru ministrstev, pristojnih za kulturo, ali drugih javnih organov, pristojnih za kulturne politike, in Komisije, ter spodbujajo njihovo mrežno povezovanje na evropski ravni,

— čim prej začnejo uporabljati skupni statistični okvir in metodologijo, ki ju je za zbiranje zanesljivih, primerljivih in ažurnih informacij o socialno-ekonomskem vplivu kulture in ustvarjalnega sektorja razvila mreža ESS-net Culture, in naj se na podlagi priporočil, ki jih izda ta mreža, še naprej pripravljajo na izpolnjevanje prihodnjih prednostnih nalog (4),

— spodbujajo, da Eurostat še naprej razvija primerljive statistike o kulturi, skupaj z nacionalnimi statističnimi ustanovami (5) in ministrstvi, pristojnimi za kulturo, ali drugimi javnimi organi, pristojnimi za statistične podatke o kulturi,

— spodbujajo izmenjavo izkušenj in ob sodelovanju Eurostata začnejo razvijati „satelitske račune“ (6) za kulturo, ki bodo pripomogli k oceni prispevka kulture h gospodarstvu, pri čemer naj posebno pozornost namenijo zaposlovanju v sektorju kulture;

II. SPODBUJANJE SINERGIJ IN OBLIKOVANJE INTEGRIRANIH STRATEGIJ ZA BOLJ CELOSTEN PRISTOP H KULTURI

SVET EVROPSKE UNIJE –

meni, da morajo vse ravni upravljanja – zlasti lokalni in regionalni organi, ki imajo tukaj posebno vlogo – združiti moči, da bi v celoti izkoristili gospodarski in družbeni potencial kulturnega in ustvarjalnega sektorja; pri tem SE SEZNANJA s sporočilom Komisije o spodbujanju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za rast in delovna mesta v EU (7), ki je bilo sprejeto 26. septembra 2012 in v katerem je določena celovita strategija v ta namen;

SE ZAVEDA, da je treba kulturo vključiti tudi v druga področja javne politike ter postopkov odločanja na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

POUDARJA, da je treba povečati udeležbo ustreznih dejavnikov civilne družbe ter tako zagotoviti bolj odprto, participativno, učinkovito in usklajeno upravljanje na področju kulture;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

— izboljšajo sodelovanje med sektorji in ministrstvi o kulturnih zadevah ter razvijejo večplastne integrirane strategije, ki vključujejo vse ravni upravljanja,

— spodbujajo lokalne in regionalne organe, naj v okviru lokalnih in regionalnih razvojnih politik vključijo kulturni in ustvarjalni sektor v svoje strategije za pametno specializacijo (8); v ta namen naj vzpostavijo učinkovito partnerstvo med civilno družbo, poslovnim sektorjem in javnimi organi,

— spodbujajo skupna podjetja med javnimi in zasebnimi interesnimi skupinami, naj zagotovijo trajnostne naložbe v kulturni in ustvarjalni sektor, ter se pri tem zavzemajo za boljšo kombinacijo naložb v infrastrukturo in človeške vire,

— spodbujajo participativen pristop k oblikovanju kulturne politike ter v ta namen okrepijo partnerstva med javnimi kulturnimi ustanovami in civilno družbo ter z ustreznimi dialogi in posvetovanji krepijo sodelovanje civilne družbe;

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

— tudi v prihodnje podpira sodelovanje in izmenjavo najboljših praks med strokovnjaki iz držav članic, tudi z uporabo odprte metode koordinacije, in spodbuja strukturirani dialog z zadevnimi interesnimi skupinami,

— še naprej razvija medsektorsko sodelovanje v okviru Komisije, da bi v celoti izkoristili potencial kulturnega in ustvarjalnega sektorja za spodbujanje pametne rasti, socialne kohezije in medkulturnega dialoga v Evropi ter obstoječe postopke za oceno učinka, da bi se kultura vključila v vse ustrezne politike in ukrepe EU;

POZIVA KOMISIJO, DRŽAVE ČLANICE IN PRIHODNJA PREDSEDSTVA, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

— če je mogoče, v celoti izkoristijo obstoječe in prihodnje programe financiranja na ravni EU, tudi na področju raziskav in inovacij (9),

— skupaj opravijo vmesni in končni pregled delovnega načrta Sveta za področje kulture 2011–2014 in pripravijo metodologijo za spremljanje njegovega izvajanja,

— redno in dovolj zgodaj izmenjavajo informacije o politikah in ukrepih EU, ki imajo neposreden ali posreden učinek na kulturna vprašanja in politike, tako da bo zagotovljeno učinkovito usklajevanje na evropski in nacionalni ravni; v ta namen poziva KOMISIJO, da Odboru za kulturne zadeve poroča o svojih ustreznih pobudah, vključno s tistimi v svojih letnih delovnih programih, PRIHODNJA PREDSEDSTVA pa naj poročajo o dejavnostih, ki so jih opravila druga pripravljalna telesa Sveta,

— do konca leta 2013 določijo kontaktne točke, odgovorne za združevanje in usklajevanje prihodnjih študij in raziskav,

— sodelujejo, da bi zagotovile ustrezno ukrepanje na podlagi teh sklepov;

SOGLAŠA, DA:

— se v letu 2015 oceni napredek pri izvajanju teh sklepov (10).

(1) V skladu s sklepi Sveta z dne 19. maja 2011 o prispevku kulture k izvajanju strategije Evropa 2020 (UL C 175, 15.6.2011, str. 1).

(2) Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu za področje kulture 2011–2014 (UL C 325, 2.12.2010, str. 1).

(3) Končno poročilo projekta ESSnet-Culture:

http://ec.europa.eu/culture/news/20121026-ess-net_en.htm

(4) Kot so določene v sklepih Sveta z dne 19. maja 2011.

(5) Brez poseganja v pogajanja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (COM(2011) 928 final – dok. 5089/12) in pogajanja o večletnem finančnem okviru 2014–2020.

(6) Satelitski računi zagotavljajo okvir, povezan z osrednjimi računi, ki omogoča, da se pozornost v okviru nacionalnih računov usmeri na določena področja ali vidike gospodarskega in družbenega življenja. (http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=2385).

(7) 14256/12 (COM(2012) 537 final).

(8) Strategije pametne specializacije so orodje, s pomočjo katerega regije ali mesta določajo lastna sredstva in na podlagi svojih specifičnih profilov razvijajo strategije za ekonomsko in socialno vključevanje. So del predhodnega pogoja, vključenega v predlagani regulativni okvir za kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020. (Sporočilo Komisije o prispevku regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020, COM(2010) 553 final – dok. 14679/10.)

(9) Ti sklepi ne posegajo v pogajanja o večletnem finančnem okviru 2014–2020.

(10) Ocena napredka lahko vključuje naslednje: delovni napredek glede primerljivih statističnih podatkov o kulturi, mrežno povezovanje kontaktnih točk, ki se določijo do leta 2013, ter delovanje izmenjave informacij o politikah in ukrepih EU, ki imajo vpliv na kulturo. Ta seznam ni izčrpen.