[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 13.10.2010

COM(2010) 577 konč.

PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 9 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2010

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – Komisija

(predložila Komisija)

PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 9K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2010

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

- Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 PDEU v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe Euratom,

- Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[1], in zlasti člena 37 Uredbe,

- splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, sprejetega 17. decembra 2009[2],

- spremembe proračuna št. 1/2010, sprejete 19. maja 2010[3],

- spremembe proračuna št. 2/2010, sprejete 16. junija 2010[4],

- spremembe proračuna št. 3/2010 (deloma prej predlog spremembe proračuna št. 2/2010[5]), sprejete 7. septembra 2010,

- spremembe proračuna št. 4/2010 (prej predlog spremembe proračuna št. 5/2010[6]), sprejete 21. septembra 2010,

- spremembe proračuna št. 5/2010 (prej predlog spremembe proračuna št. 7/2010[7]), sprejete 22. septembra 2010,

- predlogov sprememb proračuna št. 2/2010[8], 3/2010[9], 6/2010[10] in 8/2010[11].

Evropska komisija proračunskemu organu predlaga predlog spremembe proračuna št. 9 k proračunu za leto 2010.

SPREMEMBE IZKAZA PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIH

Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza po oddelkih v proračunskem formatu.

KAZALO

1. Uvod 4

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU 4

2.1. Madeira (Portugalska): zemeljski plazovi in poplave 4

2.2. Francija: nevihta Xynthia 5

3. Financiranje 7

4. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira 9

1. UVOD

Predlog spremembe proračuna (PSP) št. 9 za leto 2010 obsega naslednja elementa:

- uporabo Solidarnostnega sklada EU v višini 66,9 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil v zvezi s posledicami zemeljskih plazov in hudih poplav na Madeiri (Portugalska) ter posledicami nevihte Xynthia v Franciji,

- ustrezno zmanjšanje odobritev plačil v višini 66,9 milijona EUR s proračunske vrstice 06 04 14 03 — Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva – Evropsko omrežje za pridobivanje vetrne energije na morju.

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU

2.1. Madeira (Portugalska): zemeljski plazovi in poplave

Februarja 2010 so nenavadno in neobičajno obilne padavine na otoku Madeira sprožile zemeljske plazove in povzročile hude poplave, ki so poškodovale javno in zasebno infrastrukturo ter oškodovale podjetja in kmetijstvo.

Portugalska je zato vložila vlogo za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije.

Službe Komisije so vlogo temeljito proučile v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002[12] ter zlasti členi 2, 3 in 4 Uredbe. Povzetek najpomembnejših elementov ocene:

1. Komisija je vlogo prejela 20. aprila 2010 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 20. februarja 2010. Na zahtevo služb Komisije so bile 15. julija 2010 predložene dodatne informacije, ki so bile potrebne za dokončno oceno vloge.

2. Gre za naravno nesrečo. Portugalski organi so skupno neposredno škodo ocenili na 1,080 milijarde EUR. Ta znesek pomeni 0,68 % bruto nacionalnega dohodka Portugalske.

3. Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega prag 0,6 % BND, določen za uporabo Solidarnostnega sklada za Portugalsko, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ in tako spada v glavno področje uporabe Uredbe (ES) št. 2012/2002. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

4. Poplave so povzročile hudo uničenje in škodo, najbolj na področju hidrologije – po ocenah je bilo skupaj poškodovanih 130 km plovnih poti na rekah in manjših vodotokih, kar je 45 % skupne škode. Tudi ceste in mostovi, komunalna omrežja in infrastrukture ter domovi in zasebno premoženje so utrpeli resno škodo, ki je prizadela okoli 800 hiš, od tega jih je bila polovica popolnoma uničenih, in za več kot 700 oseb je bilo treba zagotoviti začasno nastanitev. Podjetja in kmetijstvo so utrpeli za okoli 122 milijonov EUR neposredne škode. Posledice poplav so bile še zlasti hude, ker je bilo najbolj prizadeto središče prestolnice Madeire, Funchal, kjer je treba po odstranitvi na tisoče kubičnih metrov ruševin popolnoma obnoviti nabrežje. Čeprav v skladu z Uredbo (ES) št. 2012/2002 dejstvo, da je Madeira otok in ena najbolj oddaljenih regij, samo po sebi ni merilo „večje nesreče“, ga ni mogoče spregledati pri oceni gospodarskih posledic te nesreče.

5. Stroški ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah 165,24 milijona EUR in so razčlenjeni v 4 kategorije: A) takojšnja usposobitev infrastrukture, B) zagotovitev začasne nastanitve in reševalnih služb, C) zagotovitev preventivne infrastrukture in takojšnja zaščita kulturne dediščine ter D) ureditev prizadetih območij/predelov.

6. Prizadeta regija je upravičena do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013) kot „regija postopnega uvajanja pomoči“. Portugalski organi so izjavili, da razmišljajo o možnostih financiranja dela obnove, ki bi presegala nujne ukrepe, in sicer v okviru ustreznih operativnih programov, ki bi se sofinancirali iz strukturnih skladov.

7. Kar zadeva kritje upravičene škode z zavarovanjem, so portugalski organi navedli, da ob vložitvi vloge niso mogli določiti morebitnega zavarovalnega kritja za upravičene stroške. Če bi se izkazalo, da zavarovalno kritje obstaja, kriti ukrepi ne bi bili upravičeni do financiranja iz Solidarnostnega sklada.

Iz zgoraj navedenih razlogov se predlaga, da se vloga Portugalske v zvezi s katastrofalnimi poplavami na Madeiri februarja 2010 sprejme na podlagi merila „večje nesreče“ in da se uporabi Solidarnostni sklad.

2.2. Francija: nevihta Xynthia

Februarja 2010 je večji del Francije prizadela nevihta Xynthia, pri čemer je bila najbolj prizadeta regija ob atlantski obali, tj. departmaja Charente-Maritime in Vendée. Zaradi nevihte je umrlo 53 oseb, skoraj 80 pa jih je bilo ranjenih. Poplavilo je obsežne predele, vključno s stanovanjskimi območji; jezovi in nasipi, javna in zasebna infrastruktura, cestno in železniško omrežje ter kmetijstvo in podjetja pa so utrpeli hudo škodo.

Francija je zato vložila vlogo za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije.

Službe Komisije so vlogo temeljito proučile v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002[13] ter zlasti členi 2, 3 in 4 Uredbe. Povzetek najpomembnejših elementov ocene:

8. Komisija je vlogo prejela 7. maja 2010 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 27. februarja 2010. Francoski organi so 24. junija in 20. julija predložili dva dodatna dosjeja z natančnejšo oceno škode in gospodarskih posledic nesreče.

9. Gre za naravno nesrečo, ki zato spada v področje uporabe Solidarnostnega sklada.

10. Čeprav je nevihta prizadela večji del Francije in je skupna škoda ocenjena na 2,4 milijarde EUR, so francoski organi vlogo omejili na najbolj prizadet predel v dveh departmajih, in sicer Charente-Maritime in Vendée, ki se nahajata neposredno ob atlantski obali.

11. Za ta predel so francoski organi skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 1 425,43 milijona EUR. Ta znesek pomeni 41,12 % običajnega praga za uporabo Solidarnostnega sklada, določenega za Francijo v letu 2010, v višini 3 466,57 milijona EUR (tj. 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002). Gre za drugo največjo škodo vseh časov, v zvezi s katero je bila kdaj vložena vloga za uporabo Solidarnostnega sklada za t. i. regionalno nesrečo.

12. Ker skupna škoda ne presega običajnega praga, je bila vloga proučena na podlagi meril t. i. „neobičajne nesreče v regiji“, opredeljenih v zadnjem pododstavku člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, ki določa pogoje uporabe Solidarnostnega sklada „v izjemnih okoliščinah“. V skladu s temi merili lahko regija izjemoma prejme pomoč iz Sklada, kadar to regijo prizadene neobičajna nesreča, zlasti naravna, ki prizadene večji del prebivalstva ter resno in trajno vpliva na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije. Na podlagi Uredbe je treba posebno pozornost nameniti oddaljenim in izoliranim regijam, kot so otoške in najbolj oddaljene regije, opredeljene v členu 349 PDEU. Zadevna regija ne spada v to kategorijo. V skladu z Uredbo je treba vloge, predložene na podlagi meril „neobičajne nesreče v regiji“, proučiti „zelo strogo“.

13. Eden od pogojev, ki jih določa Uredba (ES) št. 2012/2002 za uporabo Solidarnostnega sklada v izjemnih okoliščinah, je ta, da mora nesreča prizadeti večji del prebivalstva regije, na katero se nanaša vloga. Predel, ki ga zadeva vloga Francije, sestavlja sklenjeno območje 46 obalnih občin departmajev Charente-Maritime in Vendée. Poleg tega vključuje na podobčinski ravni manjše dele urbanih središč La Rochelle in Rochefort. Na tako opredeljenem predelu živi 101 336 prebivalcev, za katere se trdi, da jih je nevihta znatno prizadela. V vlogi so opisane različne vrste škode, ki jih je utrpelo prebivalstvo: osebno oškodovanje, prekinitev gospodarskih dejavnosti, motnje pri zagotavljanju glavnih komunalnih storitev in telekomunikacij, motnje v prometu itd. Veliko hiš je bilo poplavljenih in uničenih. Železniške, cestne in trajektne povezave so bile prekinjene, fiksne in mobilne telefonske zveze so bile motene. Jezovi, mehanizmi obalne zaščite in infrastruktura so bili hudo poškodovani. Po poročanjih so tudi kmetijske površine in gojišča ostrig utrpeli znatno škodo. Na podlagi predloženih informacij je mogoče sklepati, da so ti pojavi prizadeli večji del prebivalstva.

14. Glede zahteve, da je treba dokazati resen in trajen vpliv na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije, je v vlogi opisana destabilizacija kmetijskih dejavnosti, zlasti zaradi dolgoročnih učinkov zasoljevanja na približno 32 000 ha kmetijskih površin, ki jih je poplavila morska voda, in posledično izgube letin v več naslednjih letih. Sektor gojenja ostrig in klapavic v regiji, ki je v tem pogledu najpomembnejša v Franciji, je utrpel znatne izgube, ki so prizadele približno 1 050 gojiteljev, od katerih jih je veliko na robu stečaja. Gospodarsko pomembni sektor turizma ima izgube zaradi škode na plažah, obalnih objektih in kampih ter zaradi uničenih avtodomov za najem in zmanjšanja števila rezervacij. Skupne izgube v turizmu bodo po pričakovanjih presegale enoletni dobiček. Predložene informacije se sklicujejo tudi na močan občutek negotovosti in ranljivosti tam živečega prebivalstva glede moči morja, zlasti ker poplavna zaščita še ni do konca obnovljena. Za obnovitev približno 200 km poplavne zaščite bodo potrebna večletna obsežna gradbena dela. Poleg tega bodo potrebne naložbe lokalnih organov v ukrepe v zvezi s poplavami močno vplivale na finančna sredstva teh organov, kar bo imelo negativne posledice za druge storitve za prebivalstvo. Na splošno je mogoče trditi, da glavni sektorji regionalnega gospodarstva (turizem, kmetijstvo in gojenje ostrig) očitno trpijo zaradi posledic nevihte. Čeprav obe gospodarski središči regije, mesti La Rochelle in Rochefort, nista utrpeli večje škode zaradi nevihte, nimata velikega pomena za gospodarstvo podeželskega zaledja ter ne bosta mogli prispevati k zmanjševanju opisanih destabilizacijskih dejavnikov.

15. Stroški ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah 473,842 milijona EUR in so razčlenjeni v 4 kategorije: A) takojšnja usposobitev infrastrukture, B) zagotovitev začasne nastanitve in reševalnih služb, C) zagotovitev preventivne infrastrukture ter D) ureditev prizadetih območij/predelov.

16. Prizadete regije so upravičene do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013) kot „regije konkurenčnosti in zaposlovanja“.

17. Francoski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

Iz zgoraj navedenih razlogov se predlaga, da se vloga Francije v zvezi s posledicami nevihte Xynthia sprejme na podlagi merila „neobičajne nesreče v regiji“ in da se uporabi Solidarnostni sklad.

3. Financiranje

Skupni letni proračun, ki je na voljo za Solidarnostni sklad, znaša 1 milijardo EUR. Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev Sklada, Komisija meni, da bi morala biti pomoč iz Sklada progresivna. To pomeni, da bi bilo treba v skladu z dosedanjo prakso za delež škode, ki presega prag (0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002, pri čemer se upošteva nižji znesek), nameniti večjo intenzivnost pomoči kot za delež škode pod tem pragom. Stopnja, ki se je v preteklosti uporabljala za dodelitev sredstev za večje nesreče, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom za uporabo Sklada in 6 % nad pragom. Metodologija za izračun pomoči iz Solidarnostnega sklada je bila določena v Letnem poročilu o Solidarnostnem skladu za obdobje 2002–2003, sprejela pa sta jo Svet in Evropski parlament.

Predlaga se, da se tudi tokrat uporabijo enaki deleži in odobrijo naslednji zneski pomoči:

(v EUR) |

Neposredna škoda | Prag | Znesek na podlagi stopnje 2,5 % | Znesek na podlagi stopnje 6 % | Skupni znesek predlagane pomoči |

Portugalska – poplave na Madeiri 2010 | 1 080 000 000 | 958 406 000 | 23 960 150 | 7 295 640 |

Skupaj | 31 255 790 |

(v EUR) |

Neposredna škoda | Prag | Znesek na podlagi stopnje 2,5 % | Znesek na podlagi stopnje 6 % | Skupni znesek predlagane pomoči |

Francija – nevihta Xynthia 2010 | 1 425 430 000 | 3 466 573 000 | 35 635 750 | – |

Skupaj | 35 635 750 |

Po dodelitvi tega zneska nadomestila bo ostalo na voljo vsaj še 25 % sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije za dodelitev v zadnjem četrtletju leta, kakor zahteva člen 4(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002.

Trenutno predvidene potrebe na proračunski vrstici 06 04 14 03 (Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva – Evropsko omrežje za pridobivanje vetrne energije na morju) dovoljujejo prerazporeditev odobritev plačil v višini 66 891 540 EUR na proračunsko vrstico 13 06 01 za kritje zadevnih potreb za uporabo Solidarnostnega sklada EU. Tako stanje na proračunski vrstici 06 04 14 03 je bilo napovedano že v obvestilu o proračunskih napovedih iz junija 2010[14] in ne bo vplivalo na končno izvajanje programa.

4. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira

Finančni okvir Razdelek/podrazdelek | Finančni okvir 2010 | Proračun 2010 (vključno s PSP 1–8/2010) | PSP 9/2010 | Proračun 2010 (vključno s PSP 1–9/2010) |

|OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP | | 1. TRAJNOSTNA RAST | | | | | | | | | | 1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | |–66 891 540 |14 861 853 253 |11 275 379 263 | |1b. Kohezija za rast in zaposlovanje |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | Skupaj | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 714 133 303 | |–66 891 540 |64 249 445 345 |47 647 241 763 | | Razlika do zgornje meje[15] | | |–194 445 345 | | | |–194 445 345 | | | 2. OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE NARAVNIH VIROV | | | | | | | | | | Od tega odhodki, povezani s trgom, in neposredna izplačila |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Skupaj | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Razlika do zgornje meje | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. DRŽAVLJANSTVO, SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA | | | | | | | | | | 3a. Svoboda, varnost in pravica |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Državljanstvo |668 000 000 | |681 022 500 |672 410 000 |+66 891 540 |+66 891 540 |747 914 040 |739 301 540 | | Skupaj | 1 693 000 000 | |1 687 509 870 |1 410 980 370 |+66 891 540 |+66 891 540 |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | Razlika do zgornje meje[16] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EU KOT GLOBALNI AKTER[17] |7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | Razlika do zgornje meje | | | –18 300 000 | | | | –18 300 000 | | | 5. UPRAVA[18] |7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Razlika do zgornje meje | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | SKUPAJ | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 514 475 302 |122 966 449 450 |+66 891 540 |0 |141 581 366 842 |122 966 449 450 | | Razlika do zgornje meje | | | 518 729 198 |11 651 432 550 | | |518 729 198 |11 718 324 090 | |

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] UL L 64, 12.3.2010.

[3] UL L 183, 16.7.2010.

[4] UL L 206, 6.8.2010.

[5] COM(2010) 108.

[6] COM(2010) 320.

[7] COM(2010) 383.

[8] COM(2010) 108.

[9] COM(2010) 149.

[10] COM(2010) 315.

[11] COM(2010) 533.

[12] Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

[13] Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

[14] SEC(2010) 767/2.

[15] Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ni vključen v izračun razlike do zgornje meje v okviru razdelka 1a (500 milijonov EUR). 195 milijonov EUR nad zgornjo mejo se financira z uporabo instrumenta prilagodljivosti.

[16] Vključeni znesek Solidarnostnega sklada Evropske unije (EUSF) se vnese dodatno, poleg ustreznih razdelkov, kakor je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 (UL C 139, 14.6.2006).

[17] Pri razliki v razdelku 4 za leto 2010 se ne upoštevajo odobritve, povezane z rezervo za nujno pomoč (248,9 milijona EUR).

[18] Za izračun razlike do zgornje meje v razdelku 5 se upošteva opomba (1) k finančnemu okviru za obdobje 2007–2013, in sicer za znesek v višini 80 milijonov EUR pri prispevkih osebja za sistem pokojninskega zavarovanja.