[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.11.2006

COM(2006) 695 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Izčrpno poročilo o delovanju Jamstvenega sklada {SEC(2006) 1460}

KAZALO

1. Uvod 3

2. Delovanje Sklada in glavne spremembe v obdobju med letoma 2003 in 2006 3

2.1. Posli, ki jih pokriva Sklad 3

2.1.1. Glavne značilnosti jamstev, danih EIB 4

2.1.2. Makrofinančna pomoč in posli Euratom, ki jih pokriva Sklad 4

2.2. Oblikovanje rezervacij Sklada 4

3. Razvoj in delovanje Sklada v obdobju med letoma 2003 in 2006 5

3.1. Zaščita proračuna Unije pred zahtevki zaradi neizpolnjevanja obveznosti 5

3.2. Razvoj premoženja Sklada 5

3.3. Proračunska disciplina 6

4. Parametri Jamstvenega sklada 6

4.1. Absorpcijska sposobnost 7

4.2. Glavni parametri 7

4.3. Pogoji jamstev Skupnosti za EIB (novi finančni sistem za obdobje med letoma 2007 in 2013) 7

5. Novi mehanizem oblikovanja rezervacij 8

5.1. Ozadje 8

5.2. Osnovna načela novega mehanizma oblikovanja rezervacij 8

6. Obeti 10

6.1. Naslednja širitev 10

6.2. Novi mandat EIB za zunanja posojila 10

6.3. Pregled institucionalnih dogovorov o upravljanju premoženja Sklada 10

7. Sklep 11

1. UVOD

Z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994 („Uredba o Skladu“) je bil ustanovljen Jamstveni sklad („Sklad“) za zunanje ukrepe, za poplačilo upnikov Skupnosti v primeru zamude porabnika posojila, ki ga odobri ali zanj da jamstvo Skupnost.

Prvi pregled delovanja Sklada je bil opravljen leta 1998 v skladu s členom 9 Uredbe o Skladu[1]. Komisija je pripravila tudi predlog za spremembo Uredbe o Skladu. V skladu z Uredbo št. 1149/1999 z dne 25. maja 1999[2], ki je med drugim spremenila člen 9 Uredbe o Skladu, je treba pripraviti še dve izčrpni poročili o delovanju Sklada ob sklenitvi prvega sporazuma o pristopu..., pa tudi pred 31. decembrom 2006 , ob koncu trenutnih finančnih načrtov za obdobje med letoma 2000 in 2006, kar je to poročilo.

Na podlagi podpisa sporazuma o pristopu, ki ga je 19. aprila 2003 podpisalo deset držav, je bilo drugo izčrpno poročilo o delovanju Sklada, sprejeto oktobra 2003[3].

To poročilo dopolnjuje delovni dokument osebja Komisije („Priloga“)[4], ki vsebuje grafikone, preglednice in dodatke.

2. DELOVANJE SKLADA IN GLAVNE SPREMEMBE V OBDOBJU MED LETOMA 2003 IN 2006

2.1. Posli, ki jih pokriva Sklad

Jamstveni sklad je bil ustanovljen leta 1994, da bi se omejile proračunske posledice zaradi unovčenja jamstev, zagotovljenih iz proračuna Skupnosti za posojilne posle v tretjih državah, in da bi se izboljšala proračunska disciplina.

Posojilni posli, ki jih pokriva Sklad, so povezani s tremi inštrumenti, upravičenimi do jamstva iz proračuna Skupnosti: z jamstvi Evropske investicijske banke (EIB) za zunanja posojila, z zunanjimi posojili Euratom in s posojili za makrofinančno pomoč EU tretjim državam.

Sklad pokriva tveganja v zvezi s posojili in jamstvi za posojila tretjim državam . Po izčrpnem poročilu iz leta 2003 je Komisija predlagala spremembo Uredbe o Skladu, da bi se upoštevale prihodnje širitve Evropske unije. Ta druga sprememba Sklada je bila sprejeta z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2273/2004 z dne 22. decembra 2004[5]. Kot je določeno v tej spremembi, se kritje Sklada v zvezi s posojili z jamstvi odpravi, če tretja država postane država članica, in ta jamstva se krijejo neposredno iz proračuna Unije. Z uporabo te uredbe se je na začetku leta 2005 v proračun Skupnosti povrnil znesek v višini skoraj 339 milijonov EUR, povezan s širitvijo, in tako se je Sklad zmanjšal.

Na koncu leta 2005 je Sklad pokrival 13,680 milijarde EUR posojil z jamstvi, od tega 13,554 milijarde EUR za neplačane in 126 milijonov za obračunane obresti, premoženje Sklada pa je bilo 1,324 milijarde (glej grafikon 1 v Prilogi).

2.1.1. Glavne značilnosti jamstev, danih EIB

Največji del kritja Sklada zadeva jamstva za tista posojila, ki jih EIB odobri v tretjih državah[6]. Če prejemnik posojila z jamstvom ne izvrši plačila v roku, EIB zahteva od Komisije, naj v skladu z ustrezno jamstveno pogodbo plača dolgovane zneske dolžnika, ki zamuja s plačilom. Če ima EIB poleg jamstva Skupnosti drugega javnega ali zasebnega garanta, mora aktivirati ta jamstva tretjih strank, preden zahteva plačilo iz jamstva EU.

Jamstvo Skupnosti vključuje vsa kreditna tveganja pri posojilnih poslih z jamstvi v tretjih državah, razen če veljajo dogovori o delitvi tveganja; v tem primeru jamstvo Skupnosti pokriva samo določena politična tveganja, nepolitična tveganja pa nosi in blaži EIB.

2.1.2. Makrofinančna pomoč in posli Euratom, ki jih pokriva Sklad

Pri tej vrsti poslov, ki jih pokriva Sklad, si Skupnosti sposojajo na finančnem trgu in izkupiček posojajo naprej (na podlagi kritnega posojila) državam nečlanicam (makrofinančna pomoč) ali gospodarskim družbam (Euratom).

Odplačila posojil se časovno razporedijo tako, da ustrezajo odplačilom dolgov, ki jih morajo plačati Skupnosti. Če prejemnik posojila zamudi z vračilom, mora Komisija uporabiti svoje vire, da v roku vrne dolg. Če se zamuda podaljša na tri mesece po roku plačila, Komisija neizpolnjevanje obveznosti krije iz Sklada.

2.2. Oblikovanje rezervacij Sklada

Sredstva za Sklad se zagotavljajo na podlagi vključitve določbe o „rezervi za posojila in jamstva za posojila državam nečlanicam in v državah nečlanicah“) v splošni proračun Evropske unije. Letna količina rezerve je določena v finančnih načrtih za obdobje med letoma 2000 in 2006 ter pri cenah iz leta 1999 znaša 200 milijonov EUR.

Osnova za oblikovanje rezervacij se razlikuje glede na veljavno stopnjo jamstva. Vsa posojila Euratom in posojila za makrofinančno pomoč imajo 100-odstotno stopnjo jamstva, torej stopnja oblikovanja rezervacij velja za celotni znesek posojila. Splošne zgornje meje za jamstva za posojila, ki se odobrijo EIB, se razlikujejo glede na zadevni portfelj posojil. V okviru vsakega portfelja imajo posamezna posojila EIB dejansko 100-odstotno jamstvo, dokler se ne doseže splošna zgornja meja[7]. Za določitev zneska, za katerega je treba oblikovati rezervacije v Skladu, je treba najprej pomnožiti skupne zneske posojil z ustreznimi odstotki jamstev. Rezultati tega izračuna se potem pomnožijo s stopnjo oblikovanja rezervacij, ki trenutno znaša 9 odstotkov.

Sporazum o novem finančnem sistemu za obdobje med letoma 2007 in 2013 predvideva spremembo vira financiranja Sklada s sedanje ločene rezerve v proračunu v skladu z začasno postavko 6 na financiranje prek proračunske postavke 4 (obvezni izdatki). To je bistvena sprememba načina zagotavljanja potrebnih proračunskih virov za Sklad[8]. Letni znesek v višini 200 milijonov EUR pri trenutnih cenah, kar je 1,4 milijarde EUR za obdobje med letoma 2007 in 2013, je predviden za oskrbovanje Sklada v finančnih okvirih, na katerih temelji sporazum o novem finančnem sistemu.

3. RAZVOJ IN DELOVANJE SKLADA V OBDOBJU MED LETOMA 2003 IN 2006[9]

3.1. Zaščita proračuna Unije pred zahtevki zaradi neizpolnjevanja obveznosti

Od ustanovitve leta 1994 Sklad učinkovito izpolnjuje svoj glavni cilj, tako da preprečuje kakršne koli motnje izvajanja proračuna, ki bi lahko nastale zaradi neizpolnjevanja obveznosti pri posojilnih poslih z jamstvom proračuna Unije. Grafikon 2 v Prilogi prikazuje, kako uspešen je bil Sklad pri odpravljanju posledic unovčenja jamstev Skupnosti.

Če Sklada ne bi bilo, bi morale Skupnosti večkrat uporabiti proračunska sredstva za plačilo aktiviranih jamstev, zaradi česar bi bilo treba preusmeriti odobrena proračunska sredstva med izvajanjem proračuna. Od leta 2003 so se prek Sklada urejale štirje zahtevki v skupnem znesku 9,2 milijona EUR; pri vseh je šlo za jamstva, dana EIB za posojila v Republiki Argentini (glej preglednico 1 v Prilogi, v kateri je podroben pregled vseh prilivov in odlivov Sklada).

Sklad si je povrnil ves kapital in obresti, ki jih je Republika Argentina dolgovala v obdobju med letoma 2003 in 2005. Sklad si mora povrniti samo še zamudne obresti v višini 1,4 milijona USD (1,2 milijona EUR).

Majhne izgube Sklada zaradi neizpolnjevanja obveznosti v zadnjem času se ne smejo napačno razlagati kot znak zmanjšanega tveganja za Sklad. V preteklosti so letne izgube največji znesek v višini 303 milijonov EUR dosegle v letu 1995. Trenutno je najvišje posamezno tveganje za eno državo 1,8 milijarde EUR in v primeru državljanske vojne bi se lahko zahtevki za izplačila iz Sklada precej povečali, kot kažejo izkušnje z nekdanjo Zvezno republiko Jugoslavijo.

3.2. Razvoj premoženja Sklada

V grafikonu 2 v Prilogi je prikazano, kako se je zmanjševal obseg Sklada od leta 2001, ko je dosegel vrh pri 1,8 milijarde EUR.

Razen sprememb neto zneskov posojil z jamstvi zaradi novih posojilnih poslov in amortizacije starih posojil se je obseg Sklada zmanjšal predvsem zaradi pristopa desetih novih držav članic k Evropski uniji 1. maja 2004.

Poleg oblikovanja rezervacij prek proračunske rezerve so drugi glavni vir prihodkov Sklada obresti od njegovega premoženja, ki jih upravlja EIB pod nadzorom Komisije. Obresti, ki jih Sklad zasluži od premoženja, od leta 2003 padajo skupaj z obsegom Sklada. Ta trend je še spodbujalo splošno zniževanje tržnih obrestnih mer. Na koncu leta 2005 je skupno premoženje Sklada znašalo 1 299,4 milijona EUR (tržna vrednost brez obračunanih obresti). 75,8 % tega zneska je bilo vloženega v obveznice, 24,1 % v hranilne vloge, 0,1 % pa ga je bilo na tekočih računih. Prihodki od obresti so v letu 2005 znašali 51,6 milijona EUR. Neto prihodki od vlaganj Sklada, in sicer prihodki od obresti minus plačilo za storitve EIB in drugi stroški, so znašali 50,7 milijona EUR.

Še ena pomembna sprememba je odločitev Komisije, da bo svoja finančna poročila v letu 2005 oblikovala po načelih mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (IPSAS). Učinek te odločitve, zaradi katere se bo povečala nestanovitnost pri vrednotenju portfelja Sklada, je pojasnjen v Dodatku 1 v Prilogi.

3.3. Proračunska disciplina

Zaradi rezerve za oblikovanje rezervacij Sklada in pravil Sklada se je nova zmogljivost glede posojil/jamstev omejila na približno 3 milijarde EUR na leto (odvisno od stopnje jamstva) v obdobju finančnih načrtov med letoma 2000 in 2006 (glej preglednico 2 v Prilogi). Načeloma je treba vsakič, ko se odloča o novem posojilu ali jamstvu za posojilo, iz rezerve predvideti določen del ciljnega zneska tega posojila ali jamstva. Stopnja oblikovanja rezervacij in višina rezerve torej določata celoten znesek možnih posojil ali jamstev.

Z odpravo rezerve leta 2007 tega mehanizma v sedanji obliki ne bo več. Vendar pa se bo proračunska disciplina ohranjala z drugimi mehanizmi. Ohranjajo se bistveni elementi proračunske discipline, ki bodo zagotavljali, da se bodo posojila z jamstvi razvijala popolnoma v skladu s Svetom in Evropskim parlamentom:

- v obdobju med letoma 2007 in 2013 bo mandat za večletna zunanja posojila EIB omejen (ta odločitev Sveta zajema približno 90 % celotnega obsega posojil);

- posojila za makrofinančno pomoč so odvisna od posameznih odločitev Sveta in

- posojila Euratom imajo zgornjo mejo 4 milijarde eurov, od česar je bilo približno 85 % sredstev že porabljenih. Ostanek znaša približno 600 milijonov EUR.

4. PARAMETRI JAMSTVENEGA SKLADA

Ena od nalog tega poročila je preveriti ustreznost delovanja Sklada in njegove parametre skozi čas ter predlagati izboljšave, kjer je to potrebno. Kar zadeva delovanje Sklada, se je izkazalo, da je mehanizem oblikovanja rezervacij mogoče izboljšati in Komisija je aprila 2005 vložila zakonodajni predlog (glej poglavje 5).

To poglavje ugotavlja, da ni razlogov, ki bi upravičili spremembo parametrov Sklada. Ker pa predloga Komisije za novi mandat za zunanja posojila EIB in novi mehanizem oblikovanja rezervacij še vedno nista sprejeta ter bosta morda spremenjena, namerava Komisija poslati novo izčrpno poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu. Poročilo bo končano najpozneje leta 2010 ali prej, če bo treba spremeniti katerega od parametrov Sklada. V poročilu bodo pregledani parametri Sklada po sprejetju odločitve o mehanizmu oblikovanja rezervacij glede na izkušnje, pridobljene pri novem mandatu EIB.

4.1. Absorpcijska sposobnost

Sposobnost Sklada za absorpcijo načrtovanih/predvidenih garantiranih poslov Komisije (makroekonomska pomoč in Euratom) ter EIB sta pomembna kazalnika za ocenjevanje ustreznosti parametrov Sklada. Med letoma 2002 in 2006 (glej preglednico 2 v Prilogi) je bila absorpcijska sposobnost Sklada dovolj velika za načrtovane in predvidene posojilne posle. Zaradi tega ni mogoče opredeliti neposrednih razlogov za spreminjanje parametrov Sklada.

4.2. Glavni parametri

Glavni parameter, ki ga je treba analizirati, da se zagotovi stabilen srednjeročni razvoj Sklada, je ciljna vrednost. Stopnja oblikovanja rezervacij in stopnja jamstev za EIB ne bosta več pomembni, ko bo sprejet predlog Komisije o novem mehanizmu oblikovanja rezervacij, saj se bo znesek za Sklad določal samo z uporabo ciljne vrednosti za dolgovane zneske.

Službe Komisije menijo, da je trenutna ciljna vrednost (razmerje med vrednostjo premoženja Sklada in celotnim zneskom dolgovanih posojil z jamstvom), ki znaša 9 %, skladna s trenutnim profilom tveganj Sklada. Ker ni verjetno, da bi novi mandat EIB za zunanja posojila v bližnji prihodnosti močno spremenil profil tveganja Sklada zaradi količine obstoječih posojil, ni mogoče opredeliti razlogov za spreminjanje tega parametra.

4.3. Pogoji jamstev Skupnosti za EIB (novi finančni sistem za obdobje med letoma 2007 in 2013)

Stopnja pokritja z jamstvi za mandat EIB za zunanja posojila vpliva na potrebe po rezervacijah za Sklad samo v skladu s sedanjimi pravili za oblikovanje rezervacij. Ko bo sprejet nov mehanizem oblikovanja rezervacij, ta parameter ne bo več vplival na raven oblikovanja rezervacij Sklada.

Poleg tega se zdi, da je glede na nizko stopnjo neizpolnjevanja obveznosti v preteklosti in na dodatno varnost, ki jo predstavljajo jamstva tretjih strank, 65-odstotna stopnja pokritja portfelja posojil EIB dovolj preudarna. Poleg tega se bo letno razmerje kritja tveganja v obdobju med letoma 2007 in 2013 rahlo poslabšalo, kot je prikazano v preglednici 3 v Prilogi.

Na podlagi tega ni videti, da bi bilo trenutno primerno predlagati kakršno koli spremembo stopnje kritja.

Omeniti je treba tudi, da v skladu s predlogom Komisije o novem mandatu EIB za zunanja posojila jamstva, dana EIB, vključujejo poleg posojil, ki jih daje EIB, tudi jamstva, ki jih da EIB drugim finančnim ustanovam. Poleg tega predlog Komisije pojasni naravo pokritja z jamstvi, ki bo omejeno na tveganja na področju suverenosti ali politična tveganja. Vpliv teh sprememb na splošni profil tveganj Sklada bo mogoče oceniti v okviru naslednjega izčrpnega poročila, ki bo predloženo najpozneje leta 2010.

5. NOVI MEHANIZEM OBLIKOVANJA REZERVACIJ

5.1. Ozadje

Aprila 2005 je Komisija sprejela predlog[10] (glej Dodatek 2 v Prilogi za podrobnejšo predstavitev predloga) za novi mehanizem oblikovanja rezervacij za Sklad, in sicer pravila, ki določajo, kako se premoženje Sklada usklajuje s ciljnim zneskom Sklada. Predlagana sprememba je v skladu s potrebami, opredeljenimi v drugem izčrpnem poročilu o delovanju Sklada iz leta 2003. Ob koncu pisanja tega poročila je Svet še vedno razpravljal o predlogu, vendar pa je dobil pozitivno mnenje Evropskega parlamenta[11] in Evropskega računskega sodišča[12].

Motiv za novi mehanizem oblikovanja rezervacij je bil dvojen.

Prvič, izkušnje so pokazale, da so sedanja pravila pogosto povzročila čezmerne rezervacije Sklada in torej ne najboljšo uporabo proračunskih sredstev. Ta težava je večinoma nastajala zaradi nezanesljivih napovedanih številk v zvezi s posojili EIB v postopku oblikovanja rezervacij. Poleg tega se zaradi sedanjih pravil opravi več nakazil v Sklad in iz njega v obdobju enega leta, kar povzroča nepotrebne upravne postopke, ki ne vključujejo samo služb Komisije, ampak tudi dve veji proračunskega organa.

Drugič, kot je navedeno zgoraj, medinstitucionalni sporazum od 1. januarja 2007 predvideva spremembo proračunskega vira za financiranje Sklada, in sicer financiranje prek proračunske postavke 4, namesto temu namenjene rezerve. Trenutni mehanizem oblikovanja rezervacij ni skladen s to novo proračunsko ureditvijo. Ohranitev sedanjega mehanizma oblikovanja rezervacij bi pomenila, da bi bila ogrožena proračunsko načrtovanje in preglednost (glej Dodatek 3 v Prilogi).

Poleg tega bi bilo zelo težko ali celo nemogoče zagotavljati sredstva za Sklad v skladu z Uredbo o Skladu, če bi se proti koncu leta sprejela nepredvidena, in zato nepredvidena tudi v proračunu, odločitev o posojilih za makrofinančno pomoč. V tem primeru bi bilo zaradi pomanjkanja sredstev v proračunski postavki za Sklad zelo težko ali nemogoče zagotoviti dovolj sredstev za proračunsko postavko za Sklad, zaradi česar Skupnost ne bi mogla zagotoviti potrebne pomoči.

Opozoriti je treba tudi, da bi pri sedanjem mehanizmu oblikovanja rezervacij ter ob upoštevanju dejstva, da je za obdobje med letoma 2007 in 2013 predvidenih 1,4 milijarde EUR za zagotavljanje sredstev za Sklad, znašal najvišji znesek mandata EIB za zunanja posojila samo 17 milijard EUR (ob predvidevanju, da ne bi prišlo do izgub zaradi neizpolnjevanja obveznosti ter da bi posojila v zvezi z Euratom in makroekonomsko pomočjo znašala 4,5 milijarde EUR; za podrobnosti glej preglednico 4 v Prilogi).

5.2. Osnovna načela novega mehanizma oblikovanja rezervacij[13]

Predlagani novi mehanizem temelji na oblikovanju rezervacij glede na dolgovani znesek posojil in posojil z jamstvom, torej na dejanskih neto izplačilih (izplačila minus amortizacija minus storn irani zneski). To je glavna razlika med novim in sedanjim sistemom, v katerem oblikovanje rezervacij temelji na posojilih neodvisno od dejansko izplačanih zneskov, saj se izplačila vršijo skozi več let.

V nasprotju s sedanjim sistemov več letnih nakazil med Skladom in proračunom je v skladu z novim sistemom oblikovanja rezervacij dovolj samo eno nakazilo na leto. To edino letno nakazilo se določi kot razlika med ciljnim zneskom Sklada ob koncu leta in vrednostjo premoženja Sklada ob koncu leta.

Na začetku naslednjega leta bodo v postopek načrtovanja proračuna vključene ustrezne količine rezervacij in predvidene v proračunu za naslednje leto, ko bodo ti zneski dejansko plačani.

Izgube Sklada zaradi neizpolnjevanja obveznosti bi neposredno povzročile povečane potrebe pri oblikovanju rezervacij. Da bi se ohranil glavni namen Sklada, in sicer blažiti pretrese proračuna Unije, je bil v predlog vključen mehanizem za nemoteno delovanje novega mehanizma oblikovanja rezervacij, ki bo letne zneske omejil na največ 100 milijonov EUR na leto. To pomeni, da se bodo izgube, ki bodo presegale to mejo, plačevale nazaj v Sklad skozi več let.

Da bi se preprečilo, da bi Sklad v zelo malo verjetnem primeru niza velikih izgub padel pod kritično raven 50 odstotkov ciljne vrednosti, je predvideno, da se v takem primeru ohrani predpis, v skladu s katerim bi Komisija proračunskemu organu predložila poročilo o izjemnih ukrepih za dopolnitev Sklada.

V sklepu lahko zapišemo, da so glavne prednosti predloga za novi mehanizem oblikovanja rezervacij:

- izboljšati učinkovitost uporabe proračunskih sredstev in zmanjšati število letnih nakazil med proračunom Unije in Skladom na eno nakazilo;

- oblikovati rezervacije na podlagi spreminjanja zabeleženih neto izplačil, s čimer se izboljša preglednost in poveča natančnost proračunskega načrtovanja.

Opozoriti je treba tudi, da je ta predlog samo tehnična izboljšava, ki ne spremeni načela Sklada, da mora biti vrednost njegovega premoženja enakovredna ciljnemu znesku (9 % celotnega zneska neplačanih posojil z jamstvom).

Novi mehanizem oblikovanja rezervacij bo veliko strožji pri ohranjanju povezave med količino posojil z jamstvom in premoženjem Sklada na pregleden način. Celotne proračunske potrebe v naslednjem finančnem sistemu bodo z novim mehanizmom ostale precej nižje, kot bi bile s sedanjim mehanizmom. Vendar pa bodo kakršni koli „pretresi“, kot so pomembni zahtevki za izplačila iz Sklada ali odlivi zaradi pristopa novih držav ali nihanja vrednosti premoženja Sklada zaradi računovodskih standardov IPSAS, neposredno vplivali na potrebe Sklada glede sredstev. Za nekoliko večjo nestanovitnost potreb glede oblikovanja rezervacij, ki bo posledica izboljšanega mehanizma, bo treba poskrbeti v proračunu.

6. OBETI

6.1. Naslednja širitev

V letu 2007 bosta dve novi državi članici postali polnopravni članici Unije; v skladu z Uredbo o Skladu se kritje Sklada v zvezi s posojili z jamstvi odpravi, če tretja država postane država članica, in ta jamstva se nato krijejo neposredno iz proračuna Unije. Zaradi tega bo na začetku leta 2007 iz premoženja Sklada v proračun Unije povrnjen znesek, ki je povezan s širitvijo in ki po predvidevanjih znaša približno 260 milijonov EUR[14], tako da se bo obseg Sklada zmanjšal.

6.2. Novi mandat EIB za zunanja posojila

Če bo sprejet predlog Komisije[15] o novem mandatu EIB za posojila v višini 33 milijard EUR za obdobje med letoma 2007 in 2013, bi bilo za novi mehanizem oblikovanja rezervacij glede na simulacije v normalnih okoliščinah potrebnih manj kot 1,4 milijarde EUR pod nominalnimi pogoji, predvidenimi v finančnem sistemu za to obdobje. Celo v malo verjetnem primeru daljšega niza velikih izgub zaradi zahtevkov za izplačila jamstev in/ali neugodnih sprememb vrednosti premoženja Sklada bi bil ta znesek zadosten (za podrobnosti glej preglednico 5 v Prilogi).

6.3. Pregled institucionalnih dogovorov o upravljanju premoženja Sklada

Pri uporabi Uredbe o Skladu EIB upravlja premoženje Sklada v imenu Komisije in pod njenim nadzorom. Izkušnje kažejo, da EIB to nalogo vedno opravlja zelo zadovoljivo.

Vendar pa se z vidika stroškov postavlja vprašanje, ali bi morala premoženje Sklada upravljati EIB ali Komisija. V vprašalniku Evropskega parlamenta iz leta 2003 (CoCoBu) o postopku razrešnice v letu 2002 je bilo predlagano, da bi lahko portfelj upravljale službe Komisije za nižjo ceno, zato je treba razmisliti o tem, da bi se upravljanje premoženja Sklada preneslo na Komisijo. Poleg tega je Evropsko računsko sodišče večkrat sprožilo vprašanje o ustreznosti provizij, ki jih za upravljanje premoženja Sklada prejema EIB. Poleg teh provizij, tudi visoke oportunitetne stroške krijejo službe Komisije, ki vlagajo precej človeških virov v pripravo ter spremljanje investicijske strategije in ustrezno upravljanje likvidnosti[16].

Službe Komisije imajo dejansko same ustrezna sredstva in veliko izkušenj pri upravljanju premoženja. Službe Komisije na primer upravljajo portfelj ESPJ v likvidaciji, ki ima približno tak obseg in strukturo kot Sklad. Dejavnosti služb Komisije pri upravljanju sklada so popolnoma revidirane, se nadzorujejo z obvladovanjem tveganja in so skladne z dobro bančno prakso.

Zaradi tega Komisija proučuje, ali naj sama prevzame upravljanje premoženja Sklada. Ko bo ta presoja končana, bo Komisija morda predstavila predlog za spremembo člena 6 Uredbe o Skladu.

7. SKLEP

Od leta 1994 je Sklad zadovoljivo opravljal svojo glavno nalogo kot blažilnik pretresov proračuna Unije. Če bo sprejet novi predlog Komisije, bo izboljšal učinkovitost proračuna.

Na tej stopnji nadaljnji zakonodajni predlogi niso potrebni. Vendar pa je treba najpozneje leta 2010 ali prej, če bi se izkazalo, da je treba spremeniti kak parameter Sklada, pripraviti novo izčrpno poročilo.

[1] Parlament in Svet sta redno podrobno obveščena o vseh vidikih Sklada. Upravljanje Sklada se analizira v letnem poročilu (glej zadnje poročilo COM(2006)366 in njegovo prilogo SEC(2006)891).Poročilo proračunskemu organu o jamstvih, ki jih krije splošni proračun, se objavlja na pol leta (glej zadnje poročilo COM(2006)452 in njegovo prilogo SEC(2006)1071).

[2] Člen 1.4 Uredbe št. 1149/1999.

[3] COM(2003)604 z dne 13.10.2003.

[4] SEC(2006)[….].

[5] UL L 396, 31.12.2004, str. 28.

[6] 90 % vseh zapadlih jamstev dne 31.12.2005.

[7] Trenutna stopnja jamstva za mandat EIB za zunanja posojila je 65 %. Ta stopnja se predlaga tudi za novi mandat EIB za zunanja posojila. V preteklosti in za določene mandate se je ta stopnja spreminjala (100 %, 75 % oziroma 70 %).

[8] Z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17.5.2006 (UL C 139, 14.6.2006, str. 1) se je spremenil proračunski vir za zagotavljanje sredstev za Sklad. Posledice te spremembe in s tem povezan predlog Komisije za novi mehanizem oblikovanja rezervacij so obravnavani v poglavju 5.

[9] Zadnji končni podatki, ki so na voljo, so z dne 31. decembra 2005. Vse številke za leto 2006 v tem poročilu in njegovi prilogi so ocene, razen če je navedeno drugače.

[10] COM(2005)130 z dne 5.4.2005.

[11] SP (2006) 1094 OD z dne 17.3.2006.

[12] Mnenje št. 9/2005 (UL C 313, 9.12.2005, str. 6).

[13] Za več podatkov glej Dodatek 3 v Prilogi.

[14] Končne številke bodo znane šele ob koncu tega leta.

[15] COM(2006)323, SEC(2006)789 in 790 z dne 22.6.2006

[16] Na primer, službe Komisije imajo potrebne podatke o tokovih Euratoma in posojil za makrofinančno pomoč ter o izrednih tokovih, ki jih povzročijo dogodki, kakršna je širitev, ter nadzor in odnose z Evropskim računskim sodiščem.