EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 31.5.2018 COM(2018) 381 final 2018/0205(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uskladitvi obveznosti poročanja na področju okoljske politike ter posledični spremembi direktiv 86/278/EGS, 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU, uredb (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 ter uredb Sveta (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005 (Besedilo velja za EGP)



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija je junija 2017 objavila celovito oceno preverjanja ustreznosti v zvezi s spremljanjem okoljske politike EU in poročanjem o njej (v nadaljnjem besedilu: ocena preverjanja ustreznosti) ter pripravila akcijski načrt. Z ukrepom 1 je bilo ugotovljeno, da je mogoče delno racionalizacijo poročanja najbolje doseči s spremembo ustreznih zakonodajnih določb. Za izvedbo tega ukrepa je mogoče pripraviti vsako zakonodajno spremembo posebej ali skupaj v enem predlogu, s katerim se spreminja več aktov okoljske zakonodaje le v zvezi z določbami o poročanju (v nadaljnjem besedilu: predlog za uskladitev). Ta predlog za uskladitev je bil pripravljen na podlagi dokazov iz ocene preverjanja ustreznosti in drugih vrednotenj, pred kratkim izvedenih v zvezi s posameznimi zakonodajnimi akti. Cilji predloga za uskladitev so izboljšati dokazno podlago za izvajanje politike EU, izboljšati preglednost za javnost in poenostaviti poročanje za zmanjšanje upravnega bremena. •Skladnost z veljavnimi določbami politike na tem področju Predlog je del dejavnosti za boljše pravno urejanje na področju okoljske politike. Dosledni pristopi k okoljskemu poročanju in spremljanju stanja okolja so bili del ocene preverjanja ustreznosti. Predlog prispeva tudi k prednostnemu cilju 4 iz odstavka 65 sedmega okoljskega akcijskega programa, v skladu s katerim mora imeti javnost dostop do jasnih okoljskih informacij na nacionalni ravni. Z njim bo javnosti tudi omogočen pregled nad dogajanjem na področju okolja v Evropi kot celoti, nacionalnim javnim organom pa bo pomagal pri reševanju čezmejnih vprašanj. Predlog se zato navzkrižno sklicuje na zahteve iz Direktive 2003/4/ES o dostopu do informacij o okolju in Direktive 2007/2/ES o prostorskih informacijah ter zagotavlja skladnost z njimi. V okviru ocene preverjanja ustreznosti je bila izvedena medsektorska in celovita analiza obveznosti poročanja iz vseh zadevnih zakonodajnih aktov okoljske zakonodaje. Preverjena je bila tudi skladnost obstoječih obveznosti. Posledično je bilo opredeljenih več zakonodajnih aktov, katerih obveznosti poročanja bi bilo zaradi racionalizacije mogoče spremeniti. Predlog je bil pripravljen, da bi se ustrezno zagotovil dosleden pristop v različnih zakonodajnih aktih: ·z izboljšanjem preglednosti; ·z zagotavljanjem dokazne podlage za prihodnje ocene; ·s poenostavitvijo in zmanjšanjem upravnega bremena za države članice in Komisijo. Skladen je tudi z nedavnim predlogom Komisije za revizijo direktive o pitni vodi, v katerem so se upoštevali rezultati ocene preverjanja ustreznosti. •Skladnost z drugimi politikami Unije Skladnost z drugimi politikami EU je bila analizirana v okviru preverjanja ustreznosti okoljskega poročanja in spremljanja stanja okolja. V splošnem smislu posodobitve upravljanja informacij je v skladu s strategijo za enotni digitalni trg in upošteva politiko boljšega pravnega urejanja, npr. z zmanjšanjem upravnega bremena. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga V skladu s prvotnimi zakonodajnimi akti, ki se spreminjajo, so pravna podlaga za ta predlog členi 114, 192(1) in 207. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) EU ima pri zakonskem urejanju okolja deljeno pristojnost z državami članicami. To pomeni, da lahko EU sprejema zakonodajo le, kolikor to dopuščata Pogodbi, ter da mora upoštevati načela nujnosti, subsidiarnosti in sorazmernosti. Cilj predloga je optimizirati že obstoječe obveznosti v zvezi z izvajanjem spremljanja, poročanjem in preglednostjo v zakonodaji EU, da se med drugim zmanjša breme za države članice. Glede na naravo ukrepa, določenega v predlogu za uskladitev, je to mogoče doseči le na ravni EU, na nacionalni ravni pa ne. S tem pristopom se krepi subsidiarnost in informacije o izvajanju približujejo državljanom.

•Sorazmernost V predlogu za uskladitev se upoštevajo ugotovitve nedavnih ocen in so pretvorjene v zakonodajne spremembe za zagotovitev, da Evropska komisija prave informacije dobiva v pravi obliki in pravočasno. Kot je bilo ugotovljeno v oceni preverjanja ustreznosti, je poročanje trenutno precej učinkovito, upravno breme pa je zmerno, upravičeno in sorazmerno (letni stroški so ocenjeni na 22 milijonov EUR). Koristi, kot sta boljše izvajanje in boljše obveščanje javnosti, nedvoumno odtehtajo stroške. Zaradi bolj medsektorske in strateške racionalizacije postopka za poenostavitev in zmanjšanje bremen se pričakuje večja učinkovitost. Predlog je sorazmeren, ker poenostavlja poročanje, kjer je to smiselno, izboljšuje preglednost in obveščanje javnosti, kjer to še ni bilo doseženo, in/ali izboljšuje dokazno podlago, kjer se je ta izkazala za nezadostno za oceno v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje. •Izbira instrumenta Izbrani pravni instrument je uredba. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti veljavne zakonodaje Ta predlog temelji na rezultatih ocene preverjanja ustreznosti v zvezi s spremljanjem okoljske politike EU in poročanjem o njej. V oceno je bilo zajetih 181 obveznosti poročanja, ki so navedene v 58 aktih okoljske zakonodaje EU. V skladu s temi obveznostmi se zahtevajo številčne in geoprostorske informacije, večinoma pa informacije v obliki besedila, ki jih je najtežje sporočati, strukturirati in analizirati. Pogostost poročanja se razlikuje. Približno polovico poročil je treba predložiti na dve ali več let, približno polovica poročil pa je potrebna za pripravo poročila Komisije drugim institucijam EU. Razlikujejo se tudi načini obdelave podatkov, vendar se zdi, da najbolje delujejo, če podatke obdeluje Evropska agencija za okolje. Ugotovljeno je bilo, da so pri nekaterih medsektorskih vprašanjih (na primer racionalizacija postopka, ki je podoben v vseh državah članicah) in določenih zakonodajnih aktih še možne izboljšave. Spodaj naštete ocene so zagotovile dodatne, podrobnejše dokaze v zvezi z obveznostmi poročanja v navedenih zakonodajnih aktih: ·Direktiva 2002/49/ES (direktiva o okoljskem hrupu); ·Direktiva 2004/35/ES (direktiva o okoljski odgovornosti); ·Direktiva 2007/2/ES (direktiva INSPIRE) — infrastruktura za prostorske informacije; ·direktivi 2009/147/ES in 92/43/EGS (tj. direktivi o pticah in habitatih); ·Direktiva 2010/63/ES (direktiva o poskusih na živalih); ·Uredba (ES) št. 166/2006 (uredba o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal (Evropski RIPO)). •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Ocena preverjanja ustreznosti je vključevala številna posvetovanja, kot je javno posvetovanje, v okviru katerega so posamezniki, javni organi, podjetja in nevladne organizacije iz vse EU predložili odgovore. Države članice so v postopku zelo dejavno sodelovale ter podprle cilja racionalizacije in poenostavitve poročanja. Zlasti je k temu ključno prispevala pobuda, ki so jo vodile države članice, tj. projekt Make It Work. Odbor regij je pripravil in 7. aprila 2016 sprejel mnenje, v katerem je Komisijo pozval, naj preuči možnost povečanja učinkovitosti in odpravi nepotrebna upravna bremena pri spremljanju stanja okolja in okoljskem poročanju, zlasti z avtomatizacijo orodij za poročanje in iskanjem sinergij med obveznostmi poročanja v skladu z različnimi instrumenti. Komisija je novembra 2015, aprila 2016, septembra 2016 in decembra 2016 organizirala tudi številne dogodke, namenjene razpravi o okoljskem poročanju z različnimi zainteresiranimi stranmi, tudi nevladnimi organizacijami (NVO), podjetji in javnimi organi. Na teh posvetovanjih se je izkazalo, da je po mnenju sodelujočih glede načel in ciljev poročanja najpomembnejše načelo to, da bi se morale informacije zbirati enkrat, nato pa deliti, kjer je mogoče, za več namenov. Na vprašanje, ali „bi bilo treba obveznosti poročanja določiti v posameznih zakonodajnih aktih“, je večina vseh skupin zainteresiranih strani, tj. NVO (56 %), javni organi (75 %), posamezniki (85 %), podjetja (75 %), odgovorila pritrdilno. EU velja za najustreznejšo raven upravljanja za harmonizacijo postopkov poročanja. Sodelujoči so na splošno menili, da imajo lahko informacijski sistemi velike možnosti za podpiranje racionalizacije postopkov poročanja in zmanjšanje upravnega bremena. Posvetovanje s strokovnjaki iz držav članic je potekalo v različnih tematskih skupinah, ki so se ukvarjale z izvajanjem specifičnih obveznosti poročanja. Na splošno so ti strokovnjaki široko podprli specifične namene na svojem predmetnem področju. Na nekaterih tematskih področjih so že bile sprejete proaktivne pobude za racionalizacijo poročanja, ki presegajo preprosto spreminjanje zakonodaje (npr. priprava registra industrijskih obratov na podlagi direktive o industrijskih emisijah, ki koristi tudi veliko drugim področjem poročanja). S temi posvetovanji so bila zajeta vsa zadevna vprašanja, zaradi česar ni bilo dodatnega spletnega javnega posvetovanja o podrobnostih sedanjega predloga. Vendar pa je pred sprejetjem tega predloga potekalo usmerjeno posvetovanje s strokovnjaki, ki se ukvarjajo z različnimi zakonodajnimi akti. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Ni relevantno. •Ocena učinka Ocena učinka ni bila izvedena, ker so se dokazi zbirali zlasti z omenjenimi ocenami.

•Ustreznost in poenostavitev ureditve Ker ta predlog za revizijo več obstoječih zakonodajnih aktov spada v okvir programa Komisije za ustreznost in uspešnost predpisov (program REFIT ), je Komisija preverila možnosti za poenostavitev in zmanjšanje bremen. Analiza je pokazala, da so izboljšave postopkov možne v zvezi s poročanjem na tem področju. S temi izboljšavami se bodo znižali stroški ali povečale koristi, zlasti s širšo uporabo najučinkovitejših postopkov ter povečanjem uporabe elektronskih orodij in predlog. Za to bo morda potrebna začetna naložba, ki pa se bo srednje- in dolgoročno povrnila. Zaradi pomanjkanja podatkov, kot je pojasnjeno v oceni preverjanja ustreznosti poročanja, podrobni stroški in koristi, ki izhajajo iz predlaganih ukrepov za poenostavitev, niso bili kvantificirani. Vendar pa so bile v Prilogi 9 h končnemu poročilu o projektu „Podpora preverjanju ustreznosti obveznosti spremljanja in poročanja, ki izhajajo iz okoljske zakonodaje EU“, preverjene koristi racionalizacije obveznosti okoljskega poročanja EU v zvezi z več nedavnimi ali tekočimi pobudami za racionalizacijo v obdobju 2012–2020. Pričakuje se, da bo rezultat manjše breme v zvezi z obveznostmi poročanja na podlagi okoljske zakonodaje EU. Vseh koristi zmanjšanja bremena v finančnem smislu ni bilo mogoče kvantificirati. Vendar je bilo v projektu na podlagi razpoložljivih podatkov ocenjeno, da se s temi spremembami skupaj letna upravna bremena za države članice v EU-28 zmanjšajo za najmanj od 1,4 milijona EUR do 2,0 milijona EUR. Zato bo zmanjšanje bremena zaradi tega predloga verjetno enako obsežno. Vprašanja, obravnavana v tem predlogu: ·pomembnost nekaterih obveznosti poročanja in potreba po njih nista več jasni; ·časovni okvir in pogostost obveznosti poročanja ne izpolnjujeta glavnih potreb v okviru cikla politike; ·razširitev dostopa do informacij in delitev informacij z javnostjo; ·vloge Komisije in evropskih agencij niso vedno jasne in izrecne; ·uskladitev vsebine, časovnih okvirov in postopkov s ciklom ocenjevanja v okviru agende za boljše pravno urejanje. Predlog je torej oblikovan za namen ustreznosti in poenostavitve ureditve. •Temeljne pravice Z informacijskimi sistemi, ki podpirajo boljše poročanje, bi bilo mogoče izpostaviti vprašanja, ki vplivajo na več pravic iz Listine o temeljnih pravicah, kot sta pravica do dobrega upravljanja in pravica do učinkovitega pravnega sredstva (člena 41 in 47). Nobena določba tega predloga se ne bi smela razlagati ali izvajati na način, ki ni združljiv z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ni relevantno. 5.DRUGI ELEMENTI •Izvedbeni načrti ter ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja Za lažje izvajanje predlaganih sprememb je bil pripravljen podroben izvedbeni načrt. V njem so poudarjeni glavne težave in izzivi ter posebni ukrepi, ki so načrtovani za njihovo obravnavo. Za ta predlog ni načrtovano posebno spremljanje, saj je v njem predlagana vrsta sprememb v več zakonodajnih aktih, ocena novih določb pa se pričakuje v okviru spremenjenih posameznih pravnih aktov.



Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Preglednica 1: Pregled aktov in tem, ki jih zajema predlog uredbe

Zajeti pravni akti Izboljšanje preglednosti in subsidiarnosti Poenostavitev/odprava poročanja Uskladitev časovnega okvira poročanja Poenostavitev vseevropskih pregledov/pojasnitev vlog institucij Priprava za prihodnja vrednotenja (1) Direktiva 86/278/EGS (direktiva o blatu iz čistilnih naprav) ü ü (2) Direktiva 2002/49/ES (direktiva o hrupu) ü ü ü ü (3) Direktiva 2004/35/ES (direktiva o okoljski odgovornosti) ü ü (4) Direktiva 2007/2/ES (direktiva INSPIRE) ü ü ü ü (5) Direktiva 2009/147/ES (direktiva o pticah) ü ✓ (6) Direktiva 2010/63/ES (direktiva o poskusih na živalih) ü ü ü ü (7) Uredba (ES) št. 166/2006 (uredba o Evropskem RIPO) ü ü ü ü (8) Uredba (EU) št. 995/2010 (EUTR) ü ü ü ü (9) Uredba Sveta (ES) št. 338/97 (CITES) ü (10) Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 (uredba FLEGT) ü ü ü ü Št. zajetih aktov 8 7 3 8 5

·Pojasnilo splošnih izrazov, uporabljenih v preglednici 1 Izboljšanje preglednosti in subsidiarnosti v osmih pravnih aktih: V okviru tega predloga to pomeni izboljšanje preglednosti in omogočanje uporabniku prijaznejšega dostopa javnosti do okoljskih informacij, v skladu z zahtevami iz Direktive 2007/2/ES in Direktive 2003/4/ES, zahtevami za dostop javnosti do informacij in morebitnimi izjemami na podlagi zaupnosti in varstva osebnih podatkov (glej zlasti člen 4(1) in (2) Direktive 2003/4/ES). Boljša preglednost bo olajšala delo institucijam Evropske unije, državam članicam, posameznikom in drugim zainteresiranim stranem. To vpliva tudi na subsidiarnost, saj bodo države članice informacije o izvajanju okoljske zakonodaje EU posameznikom lahko zagotovile neposredno in ne le prek sistemov za izmenjavo informacij na ravni EU, kot se to izvaja zdaj. Primerjava podatkov na ravni EU temelji na informacijah, ki jih objavijo države članice, to pa krepi subsidiarnost in odgovornost na nacionalni ravni. Poenostavitev / odprava poročanja v sedmih pravnih aktih: Da bi se zmanjšalo upravno breme, hkrati pa javnosti zagotovilo več informacij, ter na podlagi ugotovitev ocene preverjanja ustreznosti bi bilo koristno zmanjšati količino besedilnega poročanja, da bi se zmanjšale zamude pri obdelavi informacij. V nekaterih primerih bi bilo koristno poenostaviti ali odpraviti postopek sporočanja besedilnih informacij in se osredotočiti na izboljšanje dostopa javnosti do informacij. Uskladitev časovnega okvira poročanja v treh pravnih aktih: V nekaterih primerih so bili vzpostavljeni mehanizmi poročanja, ne da bi bile usklajene različne zahteve znotraj istega pravnega akta ali med različnimi pravnimi akti. Če bi bili datumi in časovni okviri teh različnih tokov poročanja usklajeni, bi to pomagalo zmanjšati upravno breme. Če bi se zmanjšala pogostost ali bi se državam članicam zagotovilo več časa med različnimi koraki poročanja, bi se prav tako zmanjšalo upravno breme in/ali izboljšala učinkovitost postopka. Poenostavitev vseevropskih pregledov/pojasnitev vlog institucij v osmih pravnih aktih: Za pravni red na področju varstva okolja je zdaj značilnih veliko tokov poročanja. Zato bi bilo treba pojasniti vlogi, ki ju v zadevnih postopkih poročanja že imata Komisija in v nekaterih primerih tudi Evropska agencija za okolje. Zagotavljanje rednega pregleda dejanskih informacij v zvezi z izvajanjem zakonodaje in stanjem okolja v EU se poenostavi, če se aktualne informacije objavljajo z uporabo sodobne informacijske tehnologije (npr. na spletnih straneh), namesto da se pripravljajo papirna poročila, ki jih sprejme Komisija. Pač pa bi morala biti formalna vloga Komisije usmerjena v izvedbo ocen, kjer je to ustrezno (glej spodaj). Naloge, katerih vključitev v zakonodajo se zdaj predlaga, ne bodo vplivale na proračun Evropske agencije za okolje za naloge, ki jih ta opravi na drugih področjih, kot je podnebna politika. Sredstva za delo, ki ga Evropska agencija za okolje opravlja na drugih področjih, kot so podnebni ukrepi, ne bodo prerazporejena za naloge, določene v tem predlogu. Za druge zakonodajne akte, ki zdaj niso zajeti, bosta vloga in zagotavljanje sredstev za Evropsko agencijo za okolje v zvezi s podporo za Komisijo pri okoljskem poročanju obravnavana po zaključku ocene, ki se še izvaja. Priprava za prihodnje ocene v petih pravnih aktih: V skladu s smernicami za boljše pravno urejanje bi bilo treba redno ocenjevati delovanje pravnega reda na tem področju. Če želi Komisija imeti informacije o izvajanju zakonodaje EU na tem področju in izpolnjevanju ciljev zakonodaje, bi morala izvajati ocene in od držav članic zahtevati zagotavljanje informacij, potrebnih za te ocene. ·Pojasnila v zvezi s potrebo po spremembi zakonodaje v tem predlogu Direktiva 86/278/EGS Treba je spremeniti obveznosti poročanja iz členov 10 in 17 Direktive Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu. Države članice bi morale še naprej zbirati in vsako leto objavljati zadevne podatke, obveznosti poročanja Komisiji pa bi bilo treba poenostaviti. Hkrati bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj zagotovijo višjo raven preglednosti, pri čemer se bodo ustrezne informacije zagotovile na enostavno dostopen način, elektronsko, in sicer v skladu z zahtevami iz Direktive 2003/4/ES in Direktive 2007/2/ES, zlasti v zvezi z dostopom javnosti, izmenjavo podatkov in storitvami. Direktiva 2002/49/ES Predlaganih je več sprememb določb Direktive 2002/49/ES o poročanju in spremljanju, in sicer na podlagi rezultatov nedavnih ocen, drugega poročila o izvajanju, zahtev iz člena 11(4) same Direktive, ter potreba po uskladitvi določb Direktive 2002/49/ES z zahtevami iz Direktive 2007/2/ES. Med ocenjevanjem so predstavniki pristojnih organov držav članic predlagali podaljšanje obdobja med poročanjem o kartiranju hrupa in poročanjem o akcijskih načrtih z enega na dve leti. Zaradi te prilagoditve bi lahko države članice bolje pripravile akcijske načrte – ki morajo temeljiti na kartah hrupa – in se v zvezi z njimi učinkovito posvetovale z javnostjo, kot je zahtevano v Direktivi. Povratne informacije, prejete v okviru ocenjevanja, ne kažejo na to, da bi sam postopek poročanja pomenil večje upravno breme, saj vključuje predvsem elektronsko pošiljanje dokumentacije, ki že obstaja (kart hrupa in akcijskih načrtov), Komisiji. Mehanizem poročanja upravlja Evropska agencija za okolje, za predložitev informacij Komisiji pa ga uporabljajo skoraj vse države članice. Če bodo mehanizmi poročanja postali obvezni za vse države članice, bosta lahko Komisija in Evropska agencija za okolje, ki za Komisijo ocenjuje podatke, pridobili boljši in hitrejši pregled nad izpostavljenostjo ljudi v EU hrupu, s čimer bosta prihranili čas in nepotrebno administrativno delo. To bo olajšalo uresničevanje ciljev Direktive. Pooblastilo za pripravo podrobnih tehničnih specifikacij za metodologijo, ki jo je treba upoštevati pri sporočanju podatkov, se prenese na Komisijo, pri čemer se za sprejetje uporabi postopek komitologije. V skladu z Direktivo 2007/2/ES bodo morali biti za hrup pomembni geoprostorski podatki z geoprostorsko značilnostjo najdljivi in razpoložljivi prek metapodatkov in omrežnih storitev na nacionalnih geoportalih. Hkrati Direktiva 2002/49/ES določa, da morajo biti podatki na voljo javnosti. S predlaganimi spremembami se pojasnjuje obveznost objave podatkov na nacionalnih geoportalih, s čimer je zagotovljena uskladitev obeh direktiv.

Direktiva 2004/35/ES V vrednotenju Direktive v okviru programa REFIT je bilo ugotovljeno, da je mogoče razpoložljivost informacij še izboljšati, zlasti v zvezi z nekaterimi ključnimi podatki, ki lahko vplivajo na okolje in zdravje ljudi. S tem bi se: ·javnost obveščala o primerih okoljske škode, zlasti kjer bi ta verjetno prizadela ljudi; ·izvajalcem in organom omogočilo, da v takih primerih sprejmejo preventivne in sanacijske ukrepe, ter ·Komisiji zagotovila potrebna dokazna podlaga in omogočila ustrezna ocena v zvezi z namenom in izvajanjem Direktive. Za zmanjšanje upravnega bremena bi moral biti poudarek na zagotavljanju, da so informacije na voljo elektronsko ali na spletu, da izpolnjujejo ustrezne standarde EU ter da jih je enostavno uporabljati, so dovolj kakovostne in primerljive. Tako bi morale javno dostopne okoljske informacije izpolnjevati zahteve iz Direktive 2007/2/ES, zlasti v zvezi s storitvami in dostopnostjo podatkov za javnost in organe. Direktiva 2007/2/ES Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju direktive INSPIRE in vrednotenje REFIT sta bili dokončani leta 2016. V poročilu o izvajanju je bilo priporočeno, naj Komisija pregleda in po potrebi spremeni predpise iz Direktive 2007/2/ES. Za poenostavitev izvajanja Direktive in zmanjšanje upravnega bremena, povezanega s spremljanjem s strani držav članic, se bo obveznost poročanja vsaka tri leta odpravila, ohranile se bodo le zahteve glede spremljanja na podlagi kazalnikov spremljanja, izračunanih neposredno iz metapodatkov v zbirkah prostorskih podatkov in storitvah v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih države članice zagotovijo v skladu z Direktivo 2007/2/ES. To bo pomagalo zagotoviti, da bodo informacije o izvajanju ažurne in pregledno na voljo javnosti. V praksi bodo države članice pozvane, naj po potrebi zagotovijo letne posodobitve informacij za posamezne države, ki jih je Komisija že objavila. Komisija bo državam članicam zagotovila enostavna orodja in postopke za posodabljanje teh informacij. Ker je predvideno, da Evropska agencija za okolje opravi letni pregled, ni dodatne potrebe, da bi Komisija pripravila poročilo za Svet in Evropski parlament, saj bodo zadevne informacije javno dostopne na spletu in vsako leto posodobljene. Zato se bo obveznost poročanja odpravila. Poleg tega se namesto poročila o izvajanju predlaga redna ocena, ki bi jo Komisija izvedla na podlagi kazalnikov spremljanja in v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje. Direktiva 2009/147/ES Preverjanje ustreznosti zakonodaje EU o naravi, ki zajema direktivi 2009/147/ES in 92/43/EGS, je bilo končano leta 2016. Ugotovljeno je bilo, da se v direktivi o pticah sicer zahteva poročanje vsaka tri leta, a poročanje v praksi sledi šestletnemu ciklu poročanja, kot je določen v direktivi o habitatih, pri čemer je poudarek podoben: zagotavljanje najnovejših informacij o stanju in trendih vrst. Potreba po bolj racionaliziranem izvajanju obeh direktiv pojasnjuje potrebo po prilagoditvi zakonodaje, da bi se ta bolj približala vzpostavljeni praksi v državah članicah. To bo tudi olajšalo pripravo poročil o uporabi direktiv, ki jih države članice vsakih šest let predložijo Komisiji. V obliki poročanja, ki se zdaj uporablja, morajo države članice v poročilu zagotoviti ustrezne podatke, potrebne za oceno napredka pri izvajanju. Zlasti je treba sporočati informacije o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic ter poročati o grožnjah in pritiskih nanje, sprejetih ukrepih za ohranitev in prispevku mreže posebnih območij varstva k ciljem Direktive. Direktiva 2010/63/EU Cilj obstoječih obveznosti v zvezi s preglednostjo in poročanjem iz Direktive 2010/63/EU je izboljšati razumevanje razlogov za uporabo živih živali v znanstvene in izobraževalne namene ter za preskušanje in njeno vrednost, poleg tega pa omogočiti objektivnejšo oceno dejanske škode, ki se povzroči dobrobiti živali. Te obveznosti vključujejo zbiranje informacij o izvajanju Direktive, statistične podatke, izjeme od metod usmrtitve in zlasti objavo netehničnih povzetkov odobrenih projektov, v katerih se uporabljajo žive živali. Države članice morajo tudi izvesti retrospektivno oceno nekaterih projektov, da se: ·ugotovi, ali je uporaba živali omogočila doseganje ciljev, določenih za projekt; ·oceni dejanska škoda, povzročena živalim, ter ·opredelijo elementi, ki lahko dodatno prispevajo k izvajanju zahteve za zamenjavo, zmanjšanje in izboljšanje uporabe živali. Države članice lahko objavijo rezultate teh retrospektivnih ocen projektov. Vendar pa tretjina držav članic trenutno ne zahteva, naj se netehnični povzetki projektov posodobijo s temi rezultati. To močno ovira širši dostop znanstvene skupnosti, širše javnosti in oblikovalcev politik do bistvenih informacij o dejanskih koristih, rezultatov raziskav in informacij o škodi, nastali zaradi uporabe živih živali. Če ni sistematičnega razširjanja, lahko to tudi upočasni uporabo novih načinov za izvajanje zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja, s čimer se izniči sam namen obveznosti izvedbe retrospektivnih ocen.

Ta vprašanja je Komisija tudi obravnavala v poročilu o Direktivi, objavljenem 8. novembra 2017, v katerem je podala posebna priporočila o preglednosti in netehničnih povzetkih projektov v spremnem dokumentu služb Komisije, zlasti pa naslednja priporočila: –41. Države članice bi morale zagotoviti pravočasno objavo netehničnih povzetkov projektov. –43. Komisija, države članice in zainteresirane strani bi morale preučiti možnosti za centralni repozitorij vseh netehničnih povzetkov projektov (ali omogočiti enostaven dostop do njih na podlagi iskanja) na ravni EU, ob upoštevanju pravnih zahtev in jezikovnih omejitev. Obstaja letna obveznost v zvezi z objavo nacionalnih statističnih podatkov o uporabi živih živali in predložitvijo teh podatkov Komisiji. Poročila o izvajanju je treba Komisiji predložiti vsakih pet let. Ta poročila bi bilo treba na ravni EU dati na voljo hitreje, pri tem pa uporabiti elektronska orodja in centralno dostopne zbirke podatkov, ki omogočajo iskanje. Obveznosti Komisije vključujejo pripravo formalnega statističnega poročila za Evropski parlament in Svet vsaka tri leta ter poročanje Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih pet let, za kar so izhodišče poročila držav članic o izvajanju. Te obveznosti bi bilo treba nadomestiti z elektronsko predložitvijo podatkov centralnim repozitorijem podatkov. Statistične podatke bi bilo treba posodobiti vsako leto in tako nadomestiti sedanjo togo zahtevo po sporočanju podatkov, ki so stari do pet let. Uredba (ES) št. 166/2006 Obveznosti poročanja v Uredbi (ES) št. 166/2006 je treba spremeniti, da se racionalizirajo in poenostavijo obveznosti poročanja na tem področju ter poskuša uresničiti cilj boljšega pravnega urejanja; zahtevane spremembe so navedene v nadaljevanju. ·Obveznosti poročanja, določene v členu 7, je treba spremeniti, tako da se opusti sklic na obliko poročanja v Prilogi III ter se namesto tega Komisiji podelijo izvedbena pooblastila za določitev navedene oblike z izvedbenimi akti (komitologija), Priloga III pa se ustrezno razveljavi. To bi izboljšalo skladnost s poročanjem na podlagi Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah, ki zajema skoraj enake dejavnosti. To bo omogočilo bolj racionaliziran pristop in večjo interoperabilnost podatkov, zbranih na podlagi Direktive 2010/75/EU in Uredbe (ES) št. 166/2006, v skladu z določbami Direktive 2007/2/ES. Omogočilo bo tudi razvoj in uporabo učinkovitejših in skladnih elektronskih orodij za poročanje, ki se bodo razvila in vzdrževala s pomočjo Evropske agencije za okolje. ·Razveljaviti bi bilo treba tudi posebne obveznosti poročanja za države članice v členu 16 in ustrezne obveznosti poročanja Komisije v členu 17, saj imajo navedene informacije omejeno vrednost in/ali ne izpolnjujejo potreb politike. S tem se prepreči pretirano upravno breme. ·Skladnost z obveznostmi poročanja za podobne industrijske komplekse, ki jih vsebujejo drugi zakonodajni akti EU (npr. Direktiva 2010/75/EU o industrijskih emisijah in Direktiva 2012/18/EU o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi), je treba izboljšati s spremembo člena 11 o zaupnosti, da se pojasni, da je treba Komisiji sporočiti tudi zaupne informacije, ki pa ne bodo javno objavljene. Uredba (EU) št. 995/2010 Za izboljšanje in olajšanje dostopa javnosti do informacij o izvajanju Uredbe (EU) št. 995/2010 bi bilo treba podatke držav članic o izvajanju Uredbe dati javnosti na voljo z vseevropskim pregledom, ki ga vodi Komisija. S tem predlogom se spreminja pogostost zagotavljanja podatkov o tem, kako se Uredba izvaja, tako da bodo ti vsako leto posodobljeni in bodo zajemali predhodno koledarsko leto, kar je v skladu z uredbo FLEGT. Tako bodo podatki primerljivi z drugimi razpoložljivimi podatkovnimi nizi, na primer tistimi, ki zagotavljajo informacije o trgovini z lesom med EU in državami nečlanicami EU. Komisiji, ki ji pomaga odbor iz člena 18 Uredbe, bodo podeljena izvedbena pooblastila za določitev potrebne oblike in postopka, v skladu s katerima bodo države članice sporočale informacije na podlagi Uredbe. S predlogom se Komisiji nalaga tudi objava letnih vseevropskih pregledov izvajanja Uredbe. Formalno poročanje Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu bo na vrsti vsaj vsakih šest let, pri čemer se bo poročalo o rezultatih rednega pregleda delovanja in uspešnosti Uredbe. Uredba Sveta (ES) št. 338/97 Z Uredbo Sveta (ES) št. 338/97 se v pravu EU izvajajo določbe Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (v nadaljnjem besedilu: konvencija CITES), katere pogodbenice so EU in vse njene države članice. V členu VIII(7) konvencije CITES je določeno, da morajo pogodbenice Konvencije vsako leto poročati o trgovini z vrstami, navedenimi na seznamu CITES, vsaki dve leti pa morajo poročati tudi o številu ukrepov, sprejetih za izvajanje konvencije CITES (v nadaljnjem besedilu: poročila o izvajanju). Te določbe so bile v pravo EU uvedene s členom 15(4) Uredbe Sveta (ES) št. 338/97. Pogodbenice konvencije CITES so na 17. konferenci pogodbenic konvencije CITES leta 2016 odločile: ·da bi bilo treba pogostost poročil o izvajanju spremeniti, tako da jih pogodbenice konvencije CITES ne predložijo več vsaki dve leti, ampak jih predložijo eno leto pred konferenco pogodbenic, ki običajno poteka vsaka tri leta; ·da bi morale vse pogodbenice konvencije CITES sekretariatu CITES vsako leto do 31. oktobra predložiti novo letno poročilo o nezakoniti trgovini, ki vključuje ukrepe v predhodnem letu. Člen 15(4) Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 je torej treba spremeniti, tako da bodo upoštevane te odločitve, in sicer s spremembo pogostosti predložitve poročil o izvajanju in uvedbo zahtev glede letnih poročil držav članic EU o nezakoniti trgovini v pravo EU. Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 Za izboljšanje in olajšanje dostopa javnosti do informacij o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 bi morali biti podatki o izvajanju Uredbe, ki jih zagotovijo države članice, javno dostopni na nacionalni ravni in z vseevropskim pregledom teh podatkov, ki ga pripravi Komisija.

Dovoljenja FLEGT so bila prvič izdana novembra 2016. Izkušnje, ki so jih Komisija in države članice pridobile v prvem letu izdajanja dovoljenj FLEGT, kažejo, da so nekatere določbe Uredbe o poročanju postale zastarele. Zlasti je opis vsebine poročil držav članic v členu 8(1)(a), (b) in (c) dvoumen, notranje neskladen in omogoča različne razlage. Tudi če ti opisi niso izčrpni, zagotavljajo nepopolno podlago za spremljanje napredka sheme izdajanja dovoljenj in izvajanja Uredbe. Zato se predlaga, naj se ti odstavki črtajo. Namesto njih se s predlogom uvaja mehanizem za izvedbo preverjanj, ki jih izvaja odbor iz člena 11 Uredbe, pri čemer lahko Komisija uveljavlja svoja izvedbena pooblastila ter določi obliko in postopek, v skladu s katerima bodo države članice sporočale potrebne informacije. Predlog določa tudi reden pregled uredbe FLEGT vsakih šest let (usklajen s pregledom, potrebnim v skladu z uredbo o lesu) namesto sedanjega enkratnega pregleda iz člena 9 ter vključuje obveznost formalnega poročanja Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih. Glavne pravne določbe predlagane uredbe Skladno s temi ugotovitvami in splošnimi cilji predloga v zvezi z racionalizacijo in posodobitvijo poročanja, pospešitvijo razpoložljivosti podatkov in zmanjšanjem upravnega bremena so predlagane spremembe strogo omejene na obveznosti poročanja, in sicer so naslednje: Člen 1 Spreminja Direktivo Sveta 86/278/EGS, tako da spreminja člena 10 in 17 o zahtevah za informacije in poročanje. Člen 2 Spreminja člen 8 Direktive 2002/49/ES v zvezi z roki za predložitev akcijskih načrtov, člen 9 za večjo preglednost s sklicevanjem na Direktivo 2003/4/ES in Direktivo 2007/2/ES in člen 10 o elektronski razpoložljivosti informacij v repozitorijih podatkov ter posodablja Prilogo VI za vzpostavitev mehanizma za zagotavljanje informacij o izvajanju. Člen 3 Direktivo 2004/35/ES spreminja s: –črtanjem člena 14(2); –nadomeščanjem člena 18 z zahtevo po informacijah o izvajanju in dokazni podlagi; –posodobitvijo Priloge VI z informacijami iz člena 18(1) o primerih okoljske škode in odškodninskih primerih. Člen 4 Direktivo 2007/2/ES spreminja s: –spremembo člena 21(2) o spremljanju; –črtanjem člena 21(3) o poročanju ter –nadomestitvijo člena 23 z določbami za vzpostavitev rednega vseevropskega pregleda in pripravo na prihodnje vrednotenje Direktive. Člen 5 Spreminja člen 12 Direktive 2009/147/ES, tako da cikel poročanja s treh let podaljšuje na šest let. Člen 6

Črta člen 57 Direktive 2010/63/EU in spreminja naslednje določbe: –člen 43(2)–(4) v zvezi z določbami, ki se nanašajo na povzetke projektov, in vzpostavitvijo spletne zbirke podatkov; –člen 51 v zvezi z izvajanjem podeljenih pooblastil ter –člen 54 v zvezi z informacijami o spremljanju izvajanja in zagotavljanju statističnih podatkov. Člen 7 Spreminja Uredbo (ES) št. 166/2006 s: –črtanjem zahtev po poročanju vsaka tri leta v členih 16 in 17; –spremembo člena 7 za pospešitev bolje integriranega poročanja na podlagi direktive o industrijskih emisijah; –razveljavitvijo oblike poročanja v Prilogi III, namesto česar se Komisiji podelijo izvedbena pooblastila za določitev oblike in pogostosti poročanja o Evropskem RIPO s postopkom v odboru iz člena 19(2), ter –spremembo člena 11 o zaupnosti za zagotovitev, da se Komisiji sporočijo vsi zadevni podatki, prepreči pa se njihovo razkritje javnosti. Člen 8 Spreminja Uredbo (EU) št. 995/2010 z nadomestitvijo člena 20(1)–(4) o spremljanju izvajanja in dostopu do informacij, pri čemer se določi pogostost vseevropskih pregledov na vsako leto in posodobijo določbe o vrednotenju Uredbe. Člen 9 Spreminja Uredbo Sveta (ES) št. 338/97 z nadomestitvijo odstavkov (b), (c) in (d) člena 15(4), v katerih se zahteva objava vseevropskega pregleda. Člen 10 Spreminja Uredbo (ES) št. 2173/2005 z nadomestitvijo členov 8 in 9 v zvezi z zahtevami za informacije in zahtevo po vseevropskem pregledu na podlagi podatkov, ki jih zberejo države članice. Posodablja tudi določbe o vrednotenju Uredbe. Člen 11 Določa začetek veljavnosti osnutka predloga uredbe. 2018/0205 (COD)

Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uskladitvi obveznosti poročanja na področju okoljske politike ter posledični spremembi direktiv 86/278/EGS, 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU, uredb (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 ter uredb Sveta (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005 (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 114, 192(1) in 207 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Za obravnavo potrebe po informacijah o izvajanju in skladnosti bi bilo treba spremeniti več aktov okoljske zakonodaje, pri tem pa upoštevati rezultate poročila Komisije z naslovom Ukrepi za racionalizacijo okoljskega poročanja in z njim povezanega preverjanja ustreznosti. (2)Dostopnost do podatkov bi morala nujno zagotoviti, da ostane upravno breme za vse subjekte čim bolj omejeno. Potrebno je aktivno razširjanje na nacionalni ravni v skladu z direktivama 2003/4/ES in 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter njunimi izvedbenimi predpisi, da se zagotovi ustrezna infrastruktura za dostop javnosti, poročanje in izmenjavo podatkov med javnimi organi. (3)Podatki, ki jih sporočajo države članice, so za Komisijo bistveni za spremljanje, pregled in oceno uspešnosti zakonodaje glede na njene cilje, da prispevajo k morebitnemu prihodnjemu vrednotenju zakonodaje v skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Primerno je več zakonodajnim aktom s področja okolja dodati določbe za njihovo prihodnje vrednotenje, in sicer na podlagi podatkov, zbranih med izvajanjem, ki so po možnosti dopolnjeni z dodatnimi znanstvenimi in analitičnimi podatki. Glede na to so potrebni ustrezni podatki, ki bodo omogočili boljšo oceno učinkovitosti, uspešnosti, ustreznosti, skladnosti in dodane vrednosti EU zakonodaje Unije, zato je treba zagotoviti ustrezne mehanizme poročanja, ki se lahko v ta namen uporabljajo tudi kot kazalniki. (4)Spremeniti je treba obveznosti poročanja iz členov 10 in 17 Direktive Sveta 86/278/EGS. Obveznosti poročanja Komisiji bi bilo treba poenostaviti, hkrati pa bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj zagotovijo višjo raven preglednosti, pri čemer se bodo ustrezne informacije zagotavljale na enostavno dostopen način, elektronsko, v skladu z zahtevami iz Direktive 2003/4/ES in Direktive 2007/2/ES, zlasti v zvezi z dostopom javnosti, izmenjavo podatkov in storitvami. (5)V skladu z vrednotenjem Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta je potrebna racionalizacija rokov za poročanje za karte hrupa in akcijske načrte, da se zagotovi dovolj časa za javno posvetovanje o akcijskih načrtih. Zato se, in sicer samo enkrat, rok za pregled ali revizijo akcijskih načrtov odloži za eno leto, tako da rok za naslednji (četrti) krog akcijskih načrtov ni 18. julij 2023, ampak 18. julij 2024. Od četrtega kroga naprej bodo imele države članice med pripravo kart hrupa in dokončanjem pregleda ali revizije akcijskih načrtov na voljo približno dve leti in ne le eno leto kot zdaj. Za naslednje kroge načrtovanja ukrepov bo nato spet veljal petletni cikel za pregled ali revizijo. Poleg tega bi moralo poročanje držav članic potekati elektronsko, da bi se bolje izpolnili cilji Direktive 2002/49/ES in zagotovila podlaga za pripravo ukrepov na ravni Unije. Okrepiti je treba tudi udeležbo javnosti, in sicer z zahtevo po javnem dostopu do nekaterih informacij, hkrati pa to obveznost uskladiti z drugimi zakonodajnimi akti Unije, kot je Direktiva 2007/2/ES, in sicer brez podvajanja praktičnih zahtev. (6)V skladu z ugotovitvami vrednotenja Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta v okviru programa REFIT je mogoče razpoložljivost informacij zlasti v zvezi z nekaterimi ključnimi podatki še izboljšati. To se bo uporabljalo za obveščanje javnosti o primerih okoljske škode, zlasti kjer bi taki primeri javnost verjetno prizadeli, da se izvajalcem in organom omogoči sprejetje potrebnih preventivnih in sanacijskih ukrepov v takih primerih ter da se Komisiji zagotovi potrebna dokazna podlaga za izvedbo rednih vrednotenj Direktive. Potrebo po zagotavljanju višje ravni preglednosti še dodatno poudarjajo zahteve iz Direktive 2003/4/ES, da je treba javnosti zagotoviti informacije, ki lahko pomenijo neposredno nevarnost za zdravje ljudi ali okolje. Tudi spletne informacije bi morale izpolnjevati zahteve iz Direktive 2007/2/ES, zlasti v zvezi s storitvami in dostopnostjo podatkov za javnost in organe. (7)Na podlagi poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive 2007/2/ES in vrednotenju REFIT je primerno, da se zaradi poenostavitve izvajanja navedene direktive in zmanjšanja upravnega bremena, povezanega s spremljanjem s strani držav članic, od teh ne zahteva več, da Komisiji vsaka tri leta pošljejo poročilo, od Komisije pa ne, da Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi zbirno poročilo, saj je bila v preverjanju ustreznosti poročanja potrjena omejena uporaba takih poročil. (8)S preverjanjem ustreznosti direktiv 2009/147/ES in 92/43/EGS je bilo ugotovljeno, da se v skladu z Direktivo 2009/147/ES zahteva triletni cikel poročanja, a da se ta zahteva v praksi uresničuje z enakim šestletnim ciklom poročanja kot za Direktivo 92/43/EGS, pri čemer je primarni poudarek podoben: zagotavljanje najnovejših informacij o stanju in trendih vrst. S potrebo po racionaliziranem izvajanju obeh direktiv se utemeljuje potreba po prilagoditvi zakonodaje praksi, in sicer z zagotovitvijo šestletne ocene stanja in hkratnim priznavanjem, da države članice izvajajo potrebne dejavnosti spremljanja za nekatere ranljive vrste. Ta skupna praksa bi morala tudi olajšati pripravo šestletnih poročil o uporabi direktiv, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji. Za zagotovitev ocene napredka politike bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj sporočajo zlasti informacije o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic ter poročajo o grožnjah in pritiskih nanje, sprejetih ukrepih za ohranitev in prispevku mreže posebnih območij varstva k ciljem Direktive.

(9)Spremeniti je treba obveznosti poročanja iz členov 43, 54 in 57 Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta. Za izboljšanje preglednosti in zmanjšanje upravnega bremena te določbe vključujejo vzpostavitev centralne zbirke podatkov za netehnične povzetke projektov in povezanih retrospektivnih ocen, ki imajo odprt dostop in omogočajo iskanje; podelitev izvedbenih pooblastil Komisiji za določitev enotnega obrazca za predložitev netehničnih povzetkov projektov in povezanih retrospektivnih ocen; informacije o izvajanju; ter nadomestitev obveznosti Komisije v zvezi s triletnim statističnim poročanjem z zahtevo po vzpostavitvi dinamične centralne zbirke podatkov, ki jo gosti Komisija, in vsakoletno objavo informacij. (10)V skladu z ugotovitvami vrednotenja Uredbe (ES) št. 166/2006 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru programa REFIT je treba spremeniti ali odpraviti obveznosti poročanja, določene v navedeni uredbi. Za izboljšanje skladnosti s poročanjem iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta je treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za določitev vrste, oblike in pogostosti zagotavljanja informacij v skladu z Uredbo (ES) št. 166/2006 ter odpraviti obliko poročanja, ki je zdaj določena v navedeni uredbi. Spremeniti je treba tudi člen 11 Uredbe (ES) št. 166/2006 o zaupnosti, da se zagotovi večja preglednost poročanja Komisiji. Za zmanjšanje upravnega bremena za države članice in Komisijo je treba tudi odpraviti obveznosti poročanja iz členov 16 in 17 Uredbe (ES) št. 166/2006, saj se nanašajo na informacije, ki imajo omejeno vrednost ali ne ustrezajo potrebam politike. (11)Za izboljšanje in olajšanje dostopa javnosti do informacij o izvajanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta bi morala Komisija podatke o izvajanju navedene uredbe, ki jih zagotovijo države članice, dati na voljo javnosti z vseevropskim pregledom teh podatkov; za izboljšanje doslednosti informacij in olajšanje spremljanja izvajanja Uredbe bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za določitev oblike in postopka, v skladu s katerima bodo države članice zagotovile informacije, pogostost in obdobje zagotavljanja informacij pa bi bilo treba uskladiti s tistima iz Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005. (12)Poročanje iz Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 je treba racionalizirati in uskladiti z zahtevami za poročanje iz Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (v nadaljnjem besedilu: konvencija CITES), ki je bila podpisana 3. marca 1973 v Washingtonu, D.C., in katere pogodbenice so Evropska unija in vse njene države članice. Zahteve za poročanje iz konvencije CITES so bile spremenjene na 17. konferenci pogodbenic konvencije CITES leta 2016, da bi se prilagodila pogostost poročanja za ukrepe v zvezi z izvajanjem konvencije CITES in ustvaril nov mehanizem poročanja o nezakoniti trgovini z vrstami, navedenimi na seznamu CITES. Te spremembe je treba upoštevati v Uredbi (ES) št. 338/97. (13)Za izboljšanje in olajšanje dostopa javnosti do informacij o izvajanju Uredbe (ES) št. 2173/2005 bi morali biti podatki o izvajanju navedene uredbe, ki jih zagotovijo države članice, javno dostopni na podlagi vseevropskega pregleda, ki ga pripravi Komisija. Na podlagi izkušenj, ki so jih Komisija in države članice pridobile v prvem letu izdajanja dovoljenj za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov, je treba posodobiti določbe Uredbe v zvezi s potrebo po poročanju. Komisiji bi moral pri izvajanju izvedbenih pooblastil za določitev oblike in postopka, v skladu s katerima države članice zagotavljajo informacije, pomagati odbor, vzpostavljen s členom 11 navedene uredbe. Določbe o vrednotenju Uredbe je treba posodobiti. (14)Evropska agencija za okolje že opravlja pomembne naloge v zvezi s spremljanjem okoljske zakonodaje EU in poročanjem o njej, kar pa bi bilo treba izrecno uvesti v zadevno zakonodajo. Za druge zakonodajne akte bosta vloga in zagotavljanje sredstev za Evropsko agencijo za okolje v zvezi s podporo Komisiji pri okoljskem poročanju obravnavana po zaključku ocene, ki se še izvaja – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1

Spremembe Direktive Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu Direktiva 86/278/EGS se spremeni: 1.Člen 10 se nadomesti z naslednjim: „Člen 10 1. Države članice zagotovijo vodenje javno dostopnih tekočih evidenc, v katerih je zabeleženo naslednje: (a) količine proizvedenega blata in količine blata, dobavljenega za uporabo v kmetijstvu; (b) sestava in lastnosti blata glede na parametre iz Priloge II A; (c) vrsta izvedene obdelave, kot je določena v členu 2(b); (d) imena in naslovi prejemnikov blata ter kraj njegove uporabe; (e) vse druge informacije v zvezi s prenosom in izvajanjem te direktive, ki jih države članice Komisiji zagotovijo v skladu s členom 17. Storitve v zvezi s prostorskimi podatki, kot so opredeljene v členu 3(4) Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta*, se uporabijo za predstavitev zbirk prostorskih podatkov, vključenih v informacije v teh evidencah. 2. Evidence iz odstavka 1 se javnosti dajo na voljo za vsako koledarsko leto, in sicer najpozneje tri mesece po koncu zadevnega koledarskega leta, v zbirni obliki, kot je določena v Prilogi k Odločbi Komisije 94/741/ES**, ali drugi obliki iz člena 17. Države članice Komisiji sporočijo elektronsko lokacijo informacij, ki se javnosti dajo na voljo v skladu z odstavkom 1.

3. Informacije o metodah obdelave in rezultati analiz se na zahtevo sporočijo pristojnim organom. * Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1). ** Odločba Komisije (94/741/ES) z dne 24. oktobra 1994 o vprašalnikih za poročila držav članic o izvajanju določenih direktiv v sektorju odpadkov (izvajanje Direktive Sveta 91/692/EGS) (UL L 296, 17.11.1994, str. 42)."; 2.Člen 17 se nadomesti z naslednjim: „Komisija je pooblaščena, da z izvedbenim aktom določi obliko, v skladu s katero morajo države članice zagotoviti informacije o izvajanju Direktive 86/278/EGS, kot se to zahteva s členom 10 te direktive. Zadevni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(2). Službe Komisije objavijo vseevropski pregled, vključno s kartami, na podlagi podatkov, ki jih države članice zagotovijo v skladu s členoma 10 in 17.“ Člen 2

Spremembe Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa Direktiva 2002/49/ES se spremeni: 1.V členu 3 se doda naslednja točka: „(x) ‚repozitorij podatkov‛ informacijski sistem, ki ga upravlja Evropska agencija za okolje ter vsebuje informacije in podatke o okoljskem hrupu, dane na voljo prek nacionalnih vozlišč za sporočanje in izmenjavo podatkov pod nadzorom držav članic. “ 2. Člen 8(5) se nadomesti z naslednjim: „Akcijski načrti se v primeru pomembnejšega dogajanja, ki bi utegnilo vplivati na obstoječe razmere na področju hrupa, pregledajo in, če je potrebno, popravijo, in to vsaj vsakih pet let po datumu njihove odobritve. Pregledi in revizije, ki bi v skladu s prvim pododstavkom morali biti izvedeni leta 2023, se odložijo in izvedejo najpozneje 18. julija 2024.“ 3.Člen 9(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Države članice zagotovijo, da so strateške karte hrupa, ki so jih pripravile in po potrebi sprejele, in akcijski načrti, ki so jih pripravile, dostopni in razširjeni v javnosti skladno z ustrezno zakonodajo EU, zlasti z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta* in Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta**, ter v skladu s prilogama IV in V k Direktivi 2002/49/ES, vključno z razpoložljivimi informacijskimi tehnologijami. * Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (UL L 41, 14.2.2003, str. 26). ** Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).“ 4.Člen 10(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Države članice zagotovijo, da se informacije iz strateških kart hrupa in povzetki akcijskih načrtov, kot je navedeno v Prilogi VI, pošljejo Komisiji v šestih mesecih od datumov, določenih v členih 7 oziroma 8. V ta namen države članice informacije v repozitorij podatkov, ki bo vzpostavljen v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(3), pošljejo le v elektronski obliki. Kadar želi država članica posodobiti informacije, opiše razlike med posodobljenimi in prvotnimi informacijami ter razloge za posodobitev, ko da posodobljene informacije na voljo v repozitorij podatkov.“ 5.Točka 3 Priloge VI se nadomesti z naslednjim: „3. Mehanizem za izmenjavo informacij

Komisija, ki ji pomaga Evropska agencija za okolje, razvije obvezen mehanizem za izmenjavo digitalnih informacij za izmenjavo informacij iz strateških kart hrupa in povzetkov akcijskih načrtov, kot je navedeno v členu 10(2), v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(3).“ Člen 3

Spremembe Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode Direktiva 2004/35/ES se spremeni: 1.Člen 14(2) se črta. 2.Člen 18 se nadomesti z naslednjim: „Člen 18 Informacije o izvajanju in dokazna podlaga Države članice zagotovijo, da so ustrezne in najnovejše informacije, vsaj o neposredni nevarnosti škode, javnosti na voljo na spletu v obliki odprtih podatkov, v skladu s Prilogo VI k tej direktivi ter členom 7(4) Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta*. Za vsak izredni dogodek se navedejo najmanj informacije iz Priloge VI k tej direktivi. 2. Storitve v zvezi s prostorskimi podatki, kot so opredeljene v členu 3(4) Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta**, se uporabijo za predstavitev zbirk prostorskih podatkov, kot je prostorska lokacija izrednih dogodkov, vključena v informacije iz odstavka 1 tega člena. 3. Službe Komisije objavijo vseevropski pregled, vključno s kartami, na podlagi podatkov, ki jih države članice zagotovijo v skladu z odstavkom 1. 4. Komisija redno opravlja vrednotenje te direktive. Vrednotenje med drugim temelji na naslednjih elementih: (a)izkušnjah, pridobljenih z izvajanjem te direktive; (b)zbirkah prostorskih podatkov držav članic, vzpostavljenih v skladu s tem členom, in povezanih vseevropskih pregledih iz odstavka 3. * Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (UL L 41, 14.2.2003, str. 26). ** Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).“ 3.Priloga VI se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA VI INFORMACIJE IN PODATKI, NAVEDENI V ČLENU 18(1) Informacije iz člena 18(1) se nanašajo na emisije, dogodke ali izredne dogodke, ki povzročijo okoljsko škodo ali pomenijo neposredno nevarnost škode, in sicer se za vsak primer navedejo naslednje informacije in podatki: 1. obseg in vrsta okoljske škode, datum nastanka in/ali odkritja škode. Obseg okoljske škode se označi kot majhen, srednji, velik ali zelo velik. Vrsta okoljske škode se razvrsti kot škoda na vodah, morskem okolju, tleh, naravi/ekosistemih ali škoda, povzročena zdravju ljudi zaradi onesnaževanja;

2. dejavnost, ki je povzročila okoljsko škodo, vključno z oznako dejavnosti v skladu s Prilogo III, kadar škoda spada v področje uporabe te direktive; 3. ali in kdaj so se začeli postopki za ugotavljanje odgovornosti, vključno z navedbo, v okviru katere pravne ureditve (upravna, civilna, kazenska odgovornost), in zlasti ali se je tak postopek začel v skladu s to direktivo; 4. ali in kdaj so se začeli izvajati preventivni in/ali sanacijski ukrepi, zlasti ali so se začeli izvajati v skladu s to direktivo; 5. datumi, ko bodo na voljo, kdaj so bili postopki ter preventivni in/ali sanacijski ukrepi iz točk 3 in 4 zaključeni ali dokončani; 6. izid sanacijskega postopka, s posebnim poudarkom na primarni, dopolnilni in/ali kompenzacijski sanaciji v skladu s to direktivo, kadar je primerno; 7. stroški, nastali v zvezi z naslednjim: (a) preventivnimi in sanacijskimi ukrepi, ki: (i) jih lahko plača odgovorna stranka ali se izterjajo od nje; (ii) se od odgovorne stranke ne izterjajo; (b) previdnostnimi ukrepi izvajalcev v zvezi z naslednjim: (i) kritjem finančnega varstva; (ii) sistemi okoljskega upravljanja ali okoljske varnosti; (iii) uvedbo tehnologije za zmanjševanje ali omilitev onesnaževanja; (c) upravnimi zahtevami: (i) izvajalcev; (ii) pristojnih organov.“ Člen 4

Spremembe Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) Direktiva 2007/2/ES se spremeni: 1.Člen 21 se spremeni: (a)v odstavku 2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„2. Države članice najpozneje do 31. marca vsako leto posodobijo in objavijo svoja zbirna poročila. Ta poročila, ki jih javnosti dajo na voljo službe Komisije ob pomoči Evropske agencije za okolje, vključujejo kratek opis:“; (b) odstavek 3 se črta. 2.Člen 23 se nadomesti z naslednjim: „Evropska agencija za okolje v skladu s členom 21 vsako leto objavi in posodobi vseevropski pregled na podlagi metapodatkov in podatkov, ki jih države članice zagotovijo z omrežnimi storitvami. Vseevropski pregled vključuje, kakor je primerno, kazalnike učinkov, rezultatov in vplivov te direktive, karte vseevropskega pregleda in poročila držav članic o pregledu. Komisija redno opravlja vrednotenje te direktive. Vrednotenje med drugim temelji na naslednjih elementih: (a)izkušnjah, pridobljenih z izvajanjem te direktive; (b)informacijah, ki jih države članice zberejo v skladu s členom 21, in vseevropskih pregledih, ki jih pripravi Evropska agencija za okolje; (c)ustreznih znanstvenih in analitičnih podatkih; (d) drugih informacijah, vključno z ustreznimi znanstvenimi in analitičnimi podatki, potrebnimi v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje, zlasti z uporabo učinkovitih in uspešnih postopkov za upravljanje informacij.“ Člen 5

Spremembe Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic Člen 12 Direktive 2009/147/ES se spremeni: 1.Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. hkrati s poročilom, pripravljenim v skladu s členom 17 Direktive Sveta 92/43/EGS*, predložijo poročilo o izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to direktivo, in glavnih vplivih teh ukrepov. To poročilo vsebuje zlasti informacije o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic, zaščitenih s to direktivo, o grožnjah in pritiskih nanje, sprejetih ukrepih za njihovo ohranitev in prispevku mreže posebnih območij varstva k ciljem, navedenim v členu 2 te direktive. * Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).“ 2.V odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim: „2. Komisija, ki ji pomaga Evropska agencija za okolje, na podlagi informacij iz odstavka 1 vsakih šest let pripravi zbirno poročilo.“ Člen 6

Spremembe Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene Direktiva 2010/63/EU se spremeni: 1.Člen 43 se spremeni: (a)odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2. Države članice od 1. januarja 2021 zahtevajo, da se v netehničnem povzetku projekta navede, ali naj se projekt naknadno oceni in do katerega roka naj se retrospektivna ocena izvede. Države članice zagotovijo, da se netehnični povzetek projekta v šestih mesecih po zaključku retrospektivne ocene posodobi z njenimi rezultati. 3. Države članice do 31. decembra 2020 objavijo netehnične povzetke odobrenih projektov in morebitne njihove posodobitve. Od 1. januarja 2021 države članice najpozneje šest mesecev po odobritvi Komisiji elektronsko predložijo in objavijo netehnične povzetke projektov ter njihove morebitne posodobitve.“; (b)doda se naslednji nov odstavek 4: „4. Komisija uvede enotni obrazec za predložitev informacij iz odstavkov 1 in 2 v skladu z regulativnim postopkom iz člena 56(3). Službe Komisije vzpostavijo in vodijo zbirko podatkov z netehničnimi povzetki projektov in njihovimi morebitnimi posodobitvami, ki ima odprt dostop in omogoča iskanje.“ 2.Člen 54 se spremeni: (a)naslov člena ter odstavka 1 in 2 se nadomestijo z naslednjim: „Informacije o izvajanju in zagotavljanju statističnih podatkov 1. Države članice do 30. septembra 2023, nato pa vsakih pet let Komisiji pošljejo informacije o izvajanju te direktive ter zlasti njenih členov 10(1), 26, 28, 34, 38, 39, 43 in 46. Države članice elektronsko predložijo in objavijo zadevne podatke z obrazcem, ki ga je Komisija uvedla v skladu z odstavkom 4. Službe Komisije objavijo vseevropski pregled na podlagi podatkov, ki jih predložijo države članice. 2. Države članice letno zberejo in javno objavijo statistične informacije o uporabi živali v postopkih, vključno s podatki o dejanski težavnosti postopkov ter o izvoru in živalskih vrstah primatov razen človeka, ki se uporabljajo v postopkih. Države članice najpozneje do 30. septembra naslednjega leta te statistične informacije elektronsko predložijo Komisiji, za kar ne uporabijo zbirne oblike, ampak obliko, ki jo Komisija določi v skladu z odstavkom 4. Komisija vzpostavi in vodi zbirko podatkov s temi statističnimi informacijami, ki ima odprt dostop in omogoča iskanje. Službe Komisije letno javno objavijo statistične informacije, ki jih države članice predložijo v skladu s tem odstavkom, in zbirno poročilo o teh statističnih informacijah.“; (b)odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: „4. Komisija uvede enotni obrazec in določi vsebino informacij za predložitev informacij iz odstavkov 1, 2 in 3 v skladu z regulativnim postopkom iz člena 56(3).“ 3.Člen 57 se črta. Člen 7

Spremembe Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 166/2006 z dne 18. januarja 2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal ter spremembi direktiv Sveta 91/689/EGS in 96/61/ES Uredba (ES) št. 166/2006 se spremeni: 1.Drugi pododstavek člena 5(1) se nadomesti z naslednjim: „Upravljavec vsakega industrijskega kompleksa, ki izvaja eno ali več dejavnosti, opredeljenih v Prilogi I, z zmogljivostjo dejavnosti nad v njej navedenimi vrednostmi zmogljivosti, pristojnemu organu elektronsko posreduje informacije, potrebne za identifikacijo industrijskega kompleksa, v skladu z obliko iz člena 7(2), razen če so zadevne informacije pristojnemu organu že na voljo.“

2.Člen 7(2) in (3) se nadomesti z naslednjim: „2. Države članice Komisiji vsako leto elektronsko predložijo poročilo, ki vsebuje vse podatke iz člena 5(1) in (2), v obliki in do datuma, ki ju Komisija določi z izvedbenima aktoma v skladu s postopkom iz člena 19(2). Datum poročanja je vsekakor najpozneje devet mesecev po koncu leta poročanja. 3. Službe Komisije, ki jim pomaga Evropska agencija za okolje, informacije, ki jih sporočijo države članice, vključijo v Evropski RIPO v dveh mesecih od zaključka poročanja s strani držav članic v skladu z odstavkom 2.“ 3.Člen 11 se nadomesti z naslednjim: „Člen 11 Zaupnost Če država članica meni, da so njene informacije zaupne v skladu s členom 4 Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta*, je v poročilu iz člena 7(2) te uredbe za zadevno leto poročanja ločeno za vsak industrijski kompleks navedeno, katerih informacij ni mogoče javno objaviti in zakaj. Razlogi se javno objavijo. Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).“ 4.Člena 16 in 17 se črtata. 5.Priloga III se črta. Člen 8

Sprememba Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode V členu 20 se naslov ter odstavki (1), (2) in (3) nadomestijo z naslednjim: „Člen 20 Spremljanje izvajanja in dostop do informacij 1. Države članice do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji zagotovijo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko in postopek, v skladu s katerima države članice te informacije dajo na voljo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2). 2. Službe Komisije na podlagi informacij iz odstavka 1 javnosti letno dajo na voljo vseevropski pregled na podlagi podatkov, ki jih predložijo države članice. Službe Komisije pri pripravi tega pregleda upoštevajo napredek pri sklepanju in delovanju prostovoljnih sporazumov o partnerstvu FLEGT v skladu z Uredbo (ES) št. 2173/2005 ter njihov prispevek k zmanjševanju navzočnosti nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov iz takega lesa na notranjem trgu. 3. Komisija do 3. decembra 2015 in potem vsakih šest let na podlagi informacij in izkušenj z uporabo te uredbe pregleda delovanje in učinkovitost te uredbe, med drugim v zvezi s preprečevanjem dajanja nezakonito pridobljenega lesa ali lesnih proizvodov iz takega lesa na trg. Pri tem zlasti upošteva upravne posledice za mala in srednja podjetja ter obseg proizvodov. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih pregleda, takim poročilom pa po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge.“ Člen 9

Spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost Uredba (ES) št. 2173/2005 se spremeni: 1.Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8 1. Države članice do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji dajo na voljo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. 2. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko in postopek, v skladu s katerima države članice dajo na voljo informacije iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(3). 3. Službe Komisije na podlagi informacij iz odstavka 1 javnosti letno dajo na voljo vseevropski pregled na podlagi podatkov, ki jih predložijo države članice.“ 2.Člen 9 se nadomesti z naslednjim: „Člen 9 Komisija do decembra 2021 in potem vsakih šest let na podlagi informacij in izkušenj z uporabo te uredbe pregleda delovanje in učinkovitost te uredbe. Pri tem bi morala upoštevati napredek pri izvajanju prostovoljnih sporazumov o partnerstvu. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih pregleda, takim poročilom pa po potrebi priloži predloge za izboljšanje shem izdajanja dovoljenj FLEGT.“ Člen 10

Spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi Člen 15(4) Uredbe (ES) št. 338/97 se spremeni: 1.Točke (b), (c) in (d) se nadomestijo z naslednjim: „(b) Službe Komisije na podlagi podatkov iz točke (a), ki jih predložijo države članice, vsako leto do 31. oktobra javnosti dajo na voljo vseevropski pregled o vnosu osebkov vrst, za katere se uporablja ta uredba, v Unijo ter izvozu in ponovnem izvozu takih osebkov iz nje, ter sekretariatu Konvencije sporočijo informacije o vrstah, za katere se uporablja Konvencija. (c) Brez poseganja v člen 20 upravni organi držav članic eno leto pred vsakim zasedanjem konference pogodbenic Konvencije Komisiji sporočijo vse informacije, ki se nanašajo na zadevno preteklo obdobje in so potrebne za pripravo poročil iz člena VIII.7(b) Konvencije, ter enakovredne informacije o določbah te uredbe, ki ne spadajo na področje uporabe Konvencije. Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 18(2) določi informacije, ki jih je treba sporočati, in obliko sporočila. (d) Komisija na podlagi podatkov iz točke (c), ki jih predložijo države članice, javnosti da na voljo vseevropski pregled o izvajanju in uveljavljanju te uredbe.“ 2.Doda se naslednja nova točka (e): „(e) Upravni organi držav članic vsako leto pred 15. aprilom Komisiji sporočijo vse informacije, ki se nanašajo na predhodno leto in so potrebne za pripravo letnega poročila o nezakoniti trgovini iz Resolucije konference pogodbenic CITES 11.17 (Rev. CoP17).“ Člen 11 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od XXX. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet