ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
67.

poziva države članice, naj pripravijo ustrezne načrte za preprečevanje in hitro odzivanje v primeru podnebnih nesreč, kot so vročinski valovi, poplave in suše, v katerih bodo upoštevane posebnosti regij, kot so mejne in obalne regije, in vključeni mehanizmi za čezmejno delovanje, da bi zagotovili delitev odgovornost in solidarnosti med državami članicami in s tretjimi državami; poudarja, da je treba sprejeti prilagoditveno strategijo za območja in mesta, ki so izpostavljena posledicam podnebnih sprememb, in sicer na podlagi novega inovativnega pristopa k preprečevanju in obvladovanju tveganj, ki bo temeljil na ekosistemih, predvsem z opredelitvijo nadomestnih območij, območij za zadrževanje poplav, naravnih zaščit in, kadar je to nujno, umetnih zaščit;
3.

poudarja, da terorizem ne glede na svojo naravo ogroža demokratične družbe v Evropi in evropske vrednote; obžaluje številne žrtve džihadističnih napadov in desničarskega ekstremizma v zadnjih letih; poudarja, kako pomembno je delo organov kazenskega pregona, ki so pomagali preprečiti številne napade; vendar ugotavlja, da je teroristična grožnja v EU še vedno velika; poziva Komisijo, naj zagotovi celovito in hitro izvajanje Direktive (EU) 2017/541 o boju proti terorizmu v vseh državah članicah; pozdravlja novo agendo EU za boj proti terorizmu, ki jo je Komisija predstavila 9. decembra 2020 in ki spodbuja skupni pristop na podlagi obstoječega dela in v njej napovedanih novih pobud za predvidevanje in preprečevanje terorističnih groženj, zaščito pred njimi in odzivanje nanje na podlagi različnih dejavnikov, kot so tisti, ki so omenjeni v poročilih Europola TE-SAT za leto 2020; meni, da bodo ukrepi, vključeni v agendo, zlasti za usklajevanje in okrepljeno sodelovanje na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni ter izmenjavo informacij med pristojnimi organi držav članic o financiranju terorizma, boj proti radikalizaciji na spletu in zunaj njega, preprečevanje in izobraževanje, boj proti sovražnemu govoru, rasizmu in nestrpnosti ter zaščito, pomoč in podporo žrtvam terorizma, v prihodnje prispevali k učinkovitejšemu boju proti grožnjam, ki jih predstavlja terorizem;
F.

ker sta odbor za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk in odbor OZN za pravice invalidov avgusta 2018 podala skupno izjavo, v kateri sta poudarila, da gre pri dostopu do varnega in zakonitega splava ter z njim povezanih storitev in informacij za bistven vidik reproduktivnega zdravja žensk, države pa sta pozvala, naj odpravijo omejitve na področju spolnih in reproduktivnih pravic žensk in deklet, saj to ogroža njihovo zdravje in življenja; ker je dostop do splava človekova pravica, odlašanje s splavom in njegovo odrekanje pa predstavljata obliko nasilja na podlagi spola in lahko pomenita mučenje in/ali kruto, nečloveško in ponižujoče ravnanje; ker so spolne in reproduktivne pravice vključene v cilj trajnostnega razvoja OZN št. 3, nasilje na podlagi spola in škodljive prakse pa so vključeni v cilj trajnostnega razvoja št. 5;
3.

poudarja, da je popolna ali delna zapora meja, ki so jo uvedle države članice med pandemijo COVID-19, močno prizadela možnost svobodnega gibanja; obžaluje dejstvo, da so nagla in neusklajena nenadna zapora meja ter spremljevalni ukrepi ljudem v tranzitu onemogočili nadaljevanje poti in močno prizadeli ljudi, ki živijo v obmejnih regijah, saj omejujejo njihovo možnost prehajanja meje zaradi dela ali zagotavljanja in prejemanja storitev ter za obiskovanje prijateljev ali družinskih članov; poudarja, da je zapora notranjih in zunanjih meja škodljivo vplivala na mednarodno poslovanje, znanost in turizem; poudarja, da bi si morale države članice namesto uvedbe mejnega nadzora prizadevati za sprejetje potrebnih ukrepov, s katerimi bi ljudem omogočile prehajanje meje, hkrati pa zagotavljale največjo možno varnost in varovanje zdravja;
15.

meni, da je treba tehnične stvaritve s tehnologijo umetne inteligence zaščititi v pravnem okviru za pravice intelektualne lastnine, da bi spodbudili naložbe v to obliko ustvarjanja in izboljšali pravno varnost za državljane, podjetja in izumitelje, ki so trenutno med glavnimi uporabniki tehnologij umetne inteligence; meni, da del, ki jih samostojno proizvajajo umetni ustvarjalci in roboti, ni mogoče vedno avtorsko zaščititi, če želimo spoštovati načelo izvirnosti, ki je povezano s fizično osebo, in ker je koncept „intelektualne stvaritve“ vezan na avtorjevo osebnost; poziva Komisijo, naj podpre horizontalni, na dokazih temelječ in tehnološko nevtralen pristop k skupnim enotnim določbam o avtorski pravici za dela, ki jih v Uniji ustvari umetna inteligenca, če velja, da bi ta dela lahko avtorsko zaščitili; priporoča, da bi morebitno lastništvo pravic podeljevali samo fizičnim in pravnim osebam, ki so delo zakonito ustvarile, in samo če je imetnik avtorske pravice ob uporabi avtorsko zaščitenega gradiva to dovolil, razen če veljajo izjeme ali omejitve avtorske pravice; poudarja, da je treba olajšati dostop do podatkov in njihove izmenjave, odprtih standardov in odprtokodne tehnologije, hkrati pa spodbujati naložbe in inovacije;
2.

poudarja, da je strateški odnos med EU in Kitajsko zelo pomemben, ter poziva države članice in institucije EU, naj bodo v komunikaciji s Kitajsko enotne in usklajene; poudarja, da bi morale trgovina in naložbe temeljiti na pravilih in vrednotah, v njihovem osrčju pa bi moral biti večstranski trgovinski sistem; poziva Kitajsko, naj odigra dejavnejšo vlogo v STO in drugih večstranskih pobudah in naj v celoti spoštuje obveznosti STO, pri tem pa čim bolj uskladi pridobljeno gospodarsko moč in svojo razvojno raven; poudarja, da je spoštovanje človekovih pravic pogoj za udeležbo v trgovinskih in naložbenih odnosih z EU, in Kitajsko poziva, naj spoštuje mednarodne obveznosti ter se zaveže spoštovanju človekovih pravic, zlasti glede na potekajoča pogajanja o bilateralnem naložbenem sporazumu; je zelo zaskrbljen zaradi poročil o izkoriščanju in pridržanju ujgurskega prebivalstva v kitajskih tovarnah;
17.

poziva savdske oblasti, naj brezpogojno izpustijo vse zagovornike pravic žensk, zlasti aktivistke gibanja, da se ženskam dovoli vožnja avta, Ludžajn Al Hatlul, Fahad Albutajri, Samar Badavi, Nasimo Al Sada, Nuf Abdulaziz in Mayo Al Zahrani, ter umaknejo vse obtožbe proti njim in Iman Al Nafdžan, Azizi Al Jusef, Amal Al Harbi, Rukuji Al Mharb, Šadan Al Aneji, Abir Namankni in Hatun Al Fasi; odločno obsoja vse oblike mučenja, spolne zlorabe in drugih oblik slabega ravnanja, ki jih doživljajo; zahteva nepristransko preiskavo kršitev njihovih človekovih pravic in naj vsem storilcem sodijo;
A.

ker so dejanja Lukašenkovega režima kazniva ter v nasprotju z evropskimi vrednotami, načeli demokracije in voljo beloruskih prebivalcev; ker je politika EU, ki se izraža kot kritično sodelovanje z Belorusijo, kljub vztrajanju pri bistvenih omejitvah temeljnih svoboščin in človekovih pravic v Belorusiji, privedla do nekaterih rezultatov, in sicer podpisanih sporazumov in okrepljenega sodelovanja na področjih, kot so okolje, povezljivost, čezmejno sodelovanje in upravljanje meja, a tudi do nezadovoljivih rezultatov pri tem, kako režim spoštuje temeljne vrednote vzhodnega partnerstva; ker nezakonita dejanja beloruskega režima ogrožajo te rezultate in je treba odnose med EU in Belorusijo temeljito pregledati zaradi nespoštovanja zavez režima v okviru mednarodnega prava in sporazumov z EU; ker bodo prihodnji odnosi med EU in Belorusijo določeni v prednostnih nalogah partnerstva, o katerih se bosta dogovorili EU in nova, legitimna in demokratično izvoljena oblast v Belorusiji, in bi morali temeljiti na skupnih vrednotah, na katerih je zgrajena EU – demokraciji, pravni državi ter spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin;
15.

poudarja, da je treba odnose EU z Rusijo nemudoma ponovno temeljito in strateško oceniti, in sicer na podlagi naslednjih načel: (a) podpredsednika/visokega predstavnika je treba pozvati, naj pregleda politiko EU do Rusije in pet vodilnih načel za njene odnose z Rusijo ter oblikuje celovito novo strategijo, pri kateri se bo upošteval nadaljnji razvoj dogodkov na področju demokracije, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic s strani ruskega vodstva in oblasti; (b) države članice je treba pozvati, naj Rusijo v mednarodnih forumih (kot so skupina G7 in drugi) nadalje osamijo ter kritično pregledajo sodelovanje EU z Rusijo prek različnih zunanjepolitičnih platform; (c) Svet je treba pozvati, naj prednostno obravnava odobritev mehanizma EU za sankcije zoper kršitelje človekovih pravic po vzoru Magnickega in njegovo vzpostavitev v bližnji prihodnosti, pri čemer bo mehanizem vključeval seznam posameznikov in morda tudi sektorske sankcije zoper ruski režim; (d) v luči primera Navalnega ponovno izraža svoje prejšnje stališče, da je treba projekt Severni tok 2 ustaviti; (e) Svet je treba pozvati, naj sprejme strategijo EU za podporo ruskim disidentom, nevladnim organizacijam in organizacijam civilne družbe ter neodvisnim medijem/poročevalcem, pri čemer naj v celoti izkoristi mehanizme za varstvo človekovih pravic, ustvari dodatne priložnosti za študij v EU za mlade Ruse in pomaga pri ustanovitvi ruske univerze v izgnanstvu v eni od držav članic; (f) Svet je treba tudi pozvati, naj začne nemudoma pripravljati in sprejme strategijo EU za prihodnje odnose z demokratično Rusijo, v katero naj vključi tudi široko ponudbo spodbud in pogojev za krepitev tamkajšnjih teženj po svobodi in demokraciji;
15.

poziva podpredsednika Evropske komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella in države članice EU, naj še naprej pozorno spremljajo razmere in okrepijo svojo podporo nacionalnim in regionalnim oblastem; zato pozdravlja sklepe Sveta z dne 22. junija 2020, vendar vztraja, da morajo zlasti tiste države, ki imajo zgodovinske in prijateljske povezave z Mozambikom, uvesti dodatne diplomatske ukrepe, da bi poudarili nujno potrebo po ukrepanju v zvezi s tem vprašanjem ob upoštevanju regionalne varnosti in humanitarne razsežnosti ter da bi vlade opozorili na geopolitične posledice, ki bodo nastale brez usklajenega regionalnega in mednarodnega odziva;
78.

opominja, da Komisija nima dostopa do informacij, ki si jih države članice izmenjujejo, da bi preprečile in odpravile goljufije znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem (splošneje imenovane davčni vrtiljak); meni, da bi morala imeti Komisija dostop do Eurofisca, zato da bi lahko lažje nadzirala, ocenjevala in izboljševala izmenjavo podatkov med državami članicami; poziva vse države članice, naj v skladu s priporočili Evropskega računskega sodišča sodelujejo na vseh področjih delovanja Eurofisca, da bi spodbudile in pospešile izmenjavo informacij s pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona, kot sta Europol in urad OLAF; poziva države članice in Svet, naj Komisiji omogočijo dostop do teh podatkov, da bi spodbudili sodelovanje ter izboljšali zanesljivost podatkov in boj proti čezmejnemu kriminalu;
25.

pozdravlja posodobljeno metodologijo iz dokumenta „Ocena deklic, ki jim grozi pohabljanje spolovil v Evropski uniji: podrobni vodič (2. izdaja)“, ki ga je objavil EIGE in ki je namenjen zbiranju natančnejših in zanesljivejših podatkov; poziva Komisijo in države članice, naj posodobijo ustrezne podatke in obravnavajo pomanjkanje zanesljivih primerljivih statističnih podatkov na ravni EU o razširjenosti pohabljanja ženskih spolovil in o vrstah tovrstnega pohabljanja, k sodelovanju na področju zbiranja podatkov in raziskav pa vključijo akademike, skupnosti, ki izvajajo tovrstno pohabljanje, in preživele žrtve, in sicer s participativnim pristopom, ki temelji na skupnosti; poziva organizacije, vlade in institucije EU, naj sodelujejo pri pridobivanju natančnejših kvalitativnih in kvantitativnih podatkov o pohabljanju ženskih spolovil ter naj jih dajo na voljo širši javnosti; poleg tega spodbuja izmenjavo dobre prakse in sodelovanje ustreznih organov (policija in tožilstvo), vključno z mednarodnimi razpisi ukrepov;
27.

obsoja rasno in etnično profiliranje, ki ga uporabljajo policija in organi kazenskega pregona, ter meni, da morajo policija in sile kazenskega pregona biti zgled na področju boja proti rasizmu in diskriminaciji; poziva EU in države članice, naj razvijejo politike in ukrepe za boj proti diskriminaciji ter končajo vse oblike rasnega ali etičnega profiliranja na področju kazenskega pregona, v okviru ukrepov proti terorizmu in pri nadzoru priseljevanja; še posebej poudarja, da se morajo nove tehnologije, ki jih uporabljajo organi pregona, zasnovati in uporabljati tako, da ne bodo povzročala diskriminacije rasnih in etničnih manjšin; predlaga ukrepe za boljše usposabljanje pripadnikov policije in organov kazenskega pregona o strategijah proti rasizmu in diskriminaciji, pa tudi za preprečevanje in odkrivanje rasnega profiliranja ter ukrepanje proti njemu; poziva države članice, naj primerov policijskega nasilja in zlorab ne pustijo nekaznovanih, temveč naj jih ustrezno preiščejo, sodno preganjajo in kaznujejo;
v zvezi s tem obžaluje, da je Združeno kraljestvo napovedalo, da se med Unijo in Združenim kraljestvom ne bo več uporabljalo načelo prostega gibanja oseb; meni, da bi moral morebitni sporazum o prihodnjih odnosih med EU in Združenim kraljestvom vključevati ambiciozne določbe o gibanju oseb; ponavlja, da bi morale biti te pravice sorazmerne s stopnjo prihodnjega sodelovanja na drugih področjih; opozarja, da so pravice do prostega gibanja tudi neposredno povezane s drugimi tremi svoboščinami, ki so bistvene za notranji trg, in da so še posebej pomembne za storitve in poklicne kvalifikacije;
B.

ker morajo biti ti ukrepi znanstveno utemeljeni in morajo pri njih na socialno uravnotežen in trajen način sodelovati državljani ter vsi sektorji družbe in gospodarstva, tudi industrija; ker morajo podpirati konkurenčnost naših gospodarstev in jih morajo spremljati močni socialni in vključujoči ukrepi, da se zagotovi pravičen in enakopraven prehod, ki bo podpiral ustvarjanje delovnih mest, hkrati pa upošteva potreba po visoki ravni socialnega varstva in kakovostnih delovnih mestih ter usposabljanju;
9.

poziva podpredsednika/visokega predstavnika in delegacijo EU v Nikaragvi, naj pozorno spremljata razvoj razmer v državi ter še najprej obravnavata težave zapornikov, študentov, protestnikov, družin žrtev in novinarjev v zvezi s človekovimi pravicami, ki so nastale zaradi razmer v državi; poziva Komisijo, naj zagotovi, da njena pomoč pri sodelovanju povečuje podporo civilni družbi, zlasti zagovornikom človekovih pravic, in da nikakor ne prispeva k sedanjim represivnim politikam nikaragovskih oblasti;
4.

ponovno poudarja, da bi bilo treba za naslednji večletni finančni okvir določiti znesek 1 324,1 milijarde EUR v cenah iz leta 2018, kar je 1,3 % bruto nacionalnega dohodka EU-27; poudarja, da ta splošni znesek temelji na oceni, pripravljeni po pristopu od spodaj navzgor, o zahtevani ravni financiranja za vsak posamezni program in politiko EU; v zvezi s tem opozarja, da namerava okrepiti vodilne programe (npr. na področju mladih, raziskav in inovacij, okolja in podnebnih sprememb, infrastrukture, malih in srednjih podjetij, digitalizacije in socialnih pravic), ohraniti financiranje obstoječih politik EU na realno nespremenjeni ravni (zlasti na področju kohezije, kmetijstva in ribištva) in za dodatne pristojnosti (npr. na področju migracij, zunanjega delovanja in obrambe) zagotoviti tudi dodatna finančna sredstva; je trdno prepričan, da se evropska dodana vrednost doseže z združevanjem virov na ravni EU s ciljem učinkovitosti, solidarnosti in splošnega učinka; v zvezi s tem poudarja, da se je treba pri prihodnji porabi še bolj osredotočiti na rezultate;
3.

želi izpostaviti pozitivne plati tega sporazuma, in sicer zagotavlja pravno varnost vsem, na katere bo izstop Združenega kraljestva iz EU vplival, in: — v največji možni meri varuje pravice državljanov EU, ki prebivajo v Združenem kraljestvu, in britanskih državljanov, ki prebivajo v EU, ter ščiti njihove življenjske odločitve, — vsebuje varovalo za mejo med Irsko in Severno Irsko, ki bo obvarovalo velikonočni sporazum in severnoirski mirovni proces, če se v okviru prihodnjega sporazuma ali drugih operativnih ureditev ne bi mogli dogovoriti o rešitvi, poleg tega bo preprečilo vzpostavitev strogo nadzorovane meje in bo podpora sodelovanju med severnim in južnim delom ter gospodarstvu celega otoka ter bo zagotovilo celovitost notranjega trga EU, — določa enoten finančni dogovor z Združenim kraljestvom, kjer so zajete vse pravne obveznosti, ki izhajajo iz neplačanih obveznosti, in opredeljuje zunajbilančne postavke, pogojne obveznosti in druge finančne stroške, ki bodo neposredna posledica izstopa Združenega kraljestva, — vključuje prehodno obdobje do 31. decembra 2020, ki ga je zahtevalo Združeno kraljestvo in ki ga je mogoče enkrat podaljšati za največ dve leti, da bi zagotovili pravno varnost in neprekinjeno delovanje ter pridobili čas za pogajanja o prihodnjim odnosih med EU in Združenim kraljestvom, — obravnava druga vprašanja ločitve, kar bo omogočilo urejen izstop države iz EU, — vsebuje določbe o upravljanju, ki zagotavljajo vlogo Sodišča Evropske unije pri morebitni razlagi sporazuma o izstopu;
—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Odločbe št. 574/2007/ES, zlasti člena 7(2) in člena 17(5) Uredbe (1),
18.

obžaluje, da shema GSP zlasti v primeru 29 držav EBA ni vodila k nikakršnim spremembam, v nekaterih primerih pa k poslabšanju v njihovih profilih diverzifikacije izvoza na ravni izdelkov; obžaluje tudi, da ni dovolj prispevala h gospodarski diverzifikaciji; poziva k sprejetju nadaljnjih ukrepov za okrepitev diverzifikacije izvoza iz držav upravičenk do GSP; obžaluje, da je diverzifikacijo med upravičenkami očitno ovirala ukinitev možnosti kumulacije z državami, za katere je bila uvedena graduacija v okviru GSP, saj te ne morejo več uživati ugodnosti iz pravil o poreklu za upravičenke do GSP; odločno poziva, naj se ta možnost ponovno uvede, zlasti za najranljivejše države; ugotavlja, da se je diverzifikacija izvoza upravičenk do standardnega GSP na ravni vseh sektorjev bistveno zmanjšala; Komisijo poziva tudi, naj razmisli o prenovi in razširitvi seznama izdelkov, za katere bo veljala uredba, in sicer kar zlasti zadeva polizdelke in končne izdelke, ter, po potrebi, o omilitvi pravil o poreklu za najranljivejše države; nadalje poziva države upravičenke do GSP, naj uvedejo učinkovite ukrepe, namenjene diverzifikaciji izdelkov; v zvezi s tem poudarja, da je treba ustvariti dostop do znanja in tehnologije, da bi se izdelki diverzificirali, izvoz pa bi lahko bil vzdržen v svetovni konkurenci, zlasti v Evropi;
44.

ugotavlja počasen napredek na področju varstva okolja in podnebnih sprememb; opozarja, da se je treba uskladiti s pravnim redom EU in zagotoviti učinkovito ter strukturirano izvajanje okoljske zakonodaje v vsej državi, in sicer v skladu s standardi EU in strategijo za približevanje pravnega reda na področju okolja za vso državo; ponovno poudarja, da je treba v skladu z okoljskimi politikami EU hitro obravnavati vprašanje čezmejnega onesnaževanja zraka iz rafinerije nafte v Brodu; poudarja, da mora BiH v celoti spoštovati svoje obveznosti iz Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje in Protokola o strateški presoji vplivov na okolje, zlasti glede dejavnosti v porečju Neretve in na območju reke Trebišnjice; poudarja, da je za načrtovanje in projekte izgradnje hidroelektrarn nujno izpolnjevanje mednarodnih pravnih standardov in okoljske zakonodaje EU, vključno z direktivami o prosto živečih pticah in habitatih ter direktivo o presoji vplivov na okolje; poudarja, da je treba z izboljšanjem kakovosti presoje vplivov na okolje preprečiti morebitne negativne učinke za območja visoke naravne vrednosti in zagotoviti javno udeležbo in posvetovanje s civilno družbo pri ustreznih projektih;
50.

poudarja, da obstajajo različne stroškovno učinkovite možnosti za reševanje vprašanja emisij metana, ki ne vplivajo na porabo mesa in mleka; meni, da bi bilo pri gospodarjenju z gnojem mogoče zmanjšati emisije s sprejetjem preprostih in stroškovno učinkovitih ukrepov, ki zajemajo vse od tehnik skladiščenja do tehnik nanašanja gnoja; nadalje meni, da bi se s spremembo strategij krmljenja (npr. z dodajanjem stročnic, kot sta lucerna in lan) bistveno zmanjšale emisije metana iz črevesja; opozarja, da so snovi, ki ostanejo po anaerobni presnovi, pri kateri organske odpadke razgradijo mikroorganizmi in jih spremenijo v bioplin, bogate s hranili in se lahko uporabijo kot naravno gnojilo;
13.

obsoja blokado interneta, s katero so oblasti prikrile zlorabe človekovih pravic s strani vojske in sil za notranjo varnost ter ovirale neodvisno poročanje in dokumentiranje zlorab med zatrtjem protestov in takoj po volitvah; poudarja, da je dostop do informacij pravica, ki jo morajo oblasti spoštovati v skladu z ustavnimi in mednarodnimi obveznostmi;
9.

obžaluje, da Svet ni proaktiven pri objavljanju večine dokumentov, povezanih z zakonodajnimi dokumenti, kar državljanom ne omogoča, da bi vedeli, kateri dokumenti dejansko obstajajo, in s tem ovira njihovo pravico, da zahtevajo dostop do dokumentov; obžaluje, da Svet objavlja razpoložljive informacije o zakonodajnih dokumentih v registru, ki ni popoln ali uporabniku prijazen; poziva Svet, naj v svoj javni register zabeleži vse dokumente, povezane z zakonodajnimi dokumenti, ne glede na njihovo obliko in klasifikacijo; v zvezi s tem opozarja na prizadevanja Komisije, Parlamenta in Sveta, da bi oblikovali skupno zbirko podatkov za zakonodajne dosjeje in poudarja, da so vse tri institucije odgovorne za hitro dokončanje tega dela;
81.

poziva vse deležnike, tudi proizvajalce vozil, dobavitelje sestavnih delov, razvijalce programske opreme in oblikovalce, sodelujoče države članice in organe, naj sodelujejo pri spodbujanju inovacij, skrbijo za naložbe v infrastrukturo, ki omogoča avtomatizirano mobilnost na avtocestah in mestnih cestah, in pri lajšanju čezmejnega testiranja; poudarja, da je treba povečati naložbe v prilagoditve obstoječe infrastrukture, izgradnjo nove in izboljšanje povezanosti evropskih cest; poudarja, da je opazno nezaupanje evropskih državljanov v avtomatizirano vožnjo, zato bi bilo treba njihovo zaupanje povečati s kampanjami za ozaveščanje; poziva k naložbam v obsežne raziskave umetne inteligence in etične razsežnosti avtonomnega in povezanega prevoza;
12.

poziva delegacije EU in držav članic v Azerbajdžanu, naj podvojijo svoja prizadevanja za podporo in pomoč političnim zapornikom, novinarjem in blogerjem, protikorupcijskim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic in članom civilne družbe;
34.

poziva Komisijo, naj spremlja razvoj na področju blokovne verige, zlasti pilotne projekte/pobude, ki se izvajajo v mednarodni dobavni verigi, ter mednarodne vidike carinskih in regulativnih postopkov; poziva Komisijo, naj pripravi horizontalni strateški dokument, ki bo vključeval ustrezne generalne direktorate, o sprejetju tehnologij blokovnih verig v trgovini in upravljanju dobavne verige ter na področju intelektualne lastnine in zlasti v zvezi z bojem proti ponarejanju; poziva Komisijo, naj oceni sodne in upravljavske vidike blokovne verige in ali veriga podatkovnih blokov ponuja boljše rešitve za obstoječe in nastajajoče tehnologije, ki lahko obravnavajo trenutne izzive v trgovinski politiki EU; poziva Komisijo, naj spremlja razvoj na področju blokovne verige, zlasti pilotne projekte/pobude, ki se izvajajo v mednarodni dobavni verigi; poziva jo, naj pripravi strateški dokument o uporabi tehnologij blokovne verige pri trgovanju in pri upravljanju dobavnih verig; meni, da si je treba prizadevati za podporo akterjev blokovnih verig za projekte in pobude v mednarodni dobavni verigi ter za izvajanje skupnih projektov z vključitvijo identitete, izvora in shranjevanja podatkov različnih partnerjev;