[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.2.2006

COM(2006) 75 konč.

DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE

Prispevek k medinstitucionalnim pogajanjemo predlogu obnoveMEDINSTITUCIONALNEGA SPORAZUMAo proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Evropski svet v svojih sklepih na decembrskem zasedanju poziva: „ Svet, naj na podlagi skupnega stališča in glede na dosegljive sprejemljive pogoje doseže sporazum z Evropskim parlamentom in Komisijo o novem Medinstitucionalnem sporazumu, ki bi kazal rezultat teh sklepov .“

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 18. januarja 2006 izjavil: „ pripravljen je začeti konstruktivna pogajanja s Svetom na osnovi znanih stališč pod pogojem, da [je] avstrijskemu predsedstvu zaupan resničen pogajalski mandat “.

Evropski parlament, Svet in Komisija so soglašali o vrsti (tristranskih) srečanj za zagotovitev strukturiranega okvira za pogajanja.

Komisija je 1. februarja 2006 sprejela delovni dokument o predlogu za spremembo Medinstitucionalnega sporazuma. Predlog je spremljal dopis predsednika Barrosa, ki predvsem pojasnjuje „ nekatera vprašanja, ki niso vključena v predlog za MIS, a so pomembna za bližajoča se pogajanja“.

Namen tega delovnega dokumenta Komisije je, da nekatera vprašanja, omenjena v dopisu predsednika Barrosa, dobijo bolj formalno obliko, in da se jih predloži na tristranskem srečanju z dne 21. februarja kot konkretne elemente pogajanj.

Poleg teh posameznih točk je uradni odgovor na številne druge točke, doslej obravnavane med medinstitucionalnimi razpravami, že vključen v osnutek Medinstitucionalnega sporazuma, ki ga je 1. februarja predstavila Komisija.

Te točke vključujejo predvsem prilagodljivost, za katero je Komisija predlagala različne instrumente, ki bi povečali njeno vsebino in obseg, da bi se pravilno odzvali na spreminjajoče se potrebe in izzive. Predlagani Medinstitucionalni sporazum, kot sedanja finančna perspektiva, tudi vključuje poseben razdelek za upravne odhodke vseh institucij. Komisija je, kar zadeva proračunsko disciplino, obdržala v osnutku z dne 1. februarja vse obstoječe določbe, vključno o SZVP. Glede klavzule o pregledu je Komisija predlagala, da bo predložila obsežno belo knjigo, ki bo zajemala vse vidike finančnega okvira, prihodke in odhodke. Ta naloga bo vključevala obsežna posvetovanja, ki se bodo kazali v predlogih, ki bodo sledili, za morebitno spremembo različnih vidikov proračuna. V tem kontekstu je treba med drugim tudi zastaviti vprašanje, ali Evropska unija potrebuje preglednejša in neodvisnejša lastna sredstva za nadomestitev obstoječega sistema. Komisija v zvezi s tem opozarja, da namerava Evropski parlament organizirati konferenco, na kateri bodo tudi nacionalni parlamenti.

NOVI FINANčNI INSTRUMENTI

Namen Komisije v obdobju prihodnjega finančnega okvira je povečati učinek sredstev EU z izboljšanjem sinergij med delovanjem proračuna EU in dejavnostmi Evropske investicijske banke (EIB). Zlasti je že predlagala ustanovitev sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja, da bi povečala financiranje raziskav, in oblikuje poseben instrument za zbiranje sredstev za vzpostavitev vseevropskih omrežij – transportnih projektov. Prav tako v tesnem sodelovanju z EIB in Evropskim investicijskih skladom pripravlja posebne ukrepe za MSP, da na primer podpre tvegani kapital za družbe s hitro rastočo tehnologijo.

Predlagano besedilo o novih finančnih instrumentih

Evropski parlament, Svet in Komisija soglašajo, da je uvedba mehanizmov za sofinanciranje potrebna za okrepitev učinka proračuna EU s povečanjem finančne spodbude. Soglašajo, da je treba spodbujati vse vrste finančnih instrumentov, ki delujejo kot katalizator za javne in zasebne vlagatelje. Cilj bi moral biti povečanje rizičnega kapitala EIB na 10 milijard EUR v obdobju 2007–2013 za raziskave in razvoj. Poleg tega je treba instrumente v korist vseevropskih omrežij ter malih in srednjih podjetij okrepiti. Komisija bo skladno s tem oblikovala predloge in bo proračunskemu organu poročala o dejavnostih, ki jih financirajo EIB, Evropski investicijski sklad ter EBOR (pomembna v primeru novih držav članic), da podpirajo naložb na vseh teh področjih.

Finančna uredba

Komisija se zaveda potrebe po boljšem izvrševanju proračuna, ne da bi zanikala napredek, dosežen z zadnjo prenovitvijo v letu 2002[1]. Zato je Komisija že predlagala obsežnejšo revizijo Finančne uredbe in njenih veljavnih izvedbenih predpisov. Komisija meni, da mora revizija Finančne uredbe izhajati iz pravega usklajevalnega postopka po skupni izjavi iz leta 1975[2].

Predlagano besedilo o Finančni uredbi

Institucije so skupaj odgovorne za revizijo Finančne uredbe, da izboljšajo izvrševanje proračuna ter povečajo razpoznavnost in korist financiranja EU za državljane, ne da bi zanikala napredek, dosežen z zadnjo prenovitvijo v letu 2002. Tako kot v letu 2002 Evropski parlament, Svet in Komisija soglašajo, da se revizija Finančne uredbe uspešno izpelje s pravim usklajevalnim postopkom na podlagi njihovega spremenjenega predloga, ki ustvarja učinkovito soglasje med Evropskim parlamentom in Svetom. Prav tako si prizadevajo za tesno in konstruktivno medinstitucionalno sodelovanje za hitro sklenitev izvedbenih predpisov, da poenostavijo postopke financiranja in hkrati zagotovijo visoko zaščito finančnih interesov Unije.

Evropski parlament in Svet sta trdno odločena, da bosta pogajanja o Finančni uredbi zaključila pravočasno, da bo ta lahko začela veljati 1. januarja 2007.

Potrjevanje v državah članicah

Komisija je začela izvajati izjemno pomembne reforme za izboljšanje finančnega upravljanja vseh sektorjev proračuna. Komisija je v svojem sporočilu COM(2006) 9 z dne 17. januarja 2006 opredelila akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole v skladu s stališči, ki sta jih izrazila Računsko sodišče in Evropski parlament. Treba je zagotoviti ustrezno nadaljevanje tega akcijskega načrta, še zlasti na področju nacionalnih deklaracij in opredelitve dovoljene ravni tveganja.

Predlagano besedilo o zagotovitvi učinkovite in integrirane notranje kontrole za sredstva Skupnosti

Evropski parlament, Svet in Komisija soglašajo, da je pomembno okrepiti notranjo kontrolo brez povečevanja upravnega bremena, za katerega je poenostavitev osnovnega prava predpogoj. V zvezi s tem bo prednost dodeljena upravni odgovornosti v okviru skupnega upravljanja, in sicer v obliki nacionalnih deklaracij. Države članice bodo imenovale organe, odgovorne za deklaracije, pred septembrom 2006.

Demokratična presoja in skladnost zunanjih ukrepov

Komisija je odločena, da bo spodbujala skladnost politike pri zunanjih ukrepih Evrope ter se izogibala nepotrebnim pomnožitvam in togosti instrumentov zunanjih ukrepov. Komisija soglaša, da predlagana racionalizacija instrumentov ne bi smela zmanjšati moči zakonodajnega organa niti proračunskega organa. Komisija je pripravljena konstruktivno delati na predlaganem besedilu zunanjih uredb.

Predlagano besedilo o demokratični presoji in skladnosti zunanjih ukrepov

Evropski parlament, Svet in Komisija priznavajo potrebo po racionalizaciji različnih instrumentov zunanjih ukrepov. Soglašajo, da taka racionalizacija instrumentov ob povečevanju skladnosti ukrepov EU ne bi smela zmanjšati moči zakonodajnega organa niti proračunskega organa. Besedilo zadevnih uredb bi moralo izražati ta načela in vključevati oris večletnega okvira.

Agencije

Izraženi so bili pomisleki o povečanju števila agencij in potreba po zagotovitvi, da to ne bo povzročilo prenosa pristojnosti Skupnosti na medvladne strukture. Komisija tudi ugotavlja, da bi morebitne težave lahko izhajale iz vzpostavitve novih agencij med finančnim okvirom 2007–2013, še zlasti ko bi bilo njihovo financiranje v že tako ozkih zgornjih mejah. Da bi odgovorila na te pomisleke, Komisija predlaga, naj proračunski organ med tristranskim srečanjem na podlagi analize Komisije prouči finančni vpliv ustanovitve nove agencije, če je ta predvidena.

Predlagano besedilo o agencijah

Komisija bo pred sprejetjem kakršne koli odločitve o ustanovitvi nove agencije ocenila proračunske posledice za zadevni razdelek odhodkov. Na podlagi teh podatkov se obe veji proračunskega organa zavezujeta v okviru proračunskega sodelovanja, da bosta dosegli sporazum o financiranju zadevne agencije, preden bo postala veljavna osnovna pravna podlaga.

Lastni viri

Osnutek Medisntitucionalnega sporazuma, ki ga je Komisija predstavila 1. februarja, že vsebuje klavzulo o pregledu. Komisija bo v skladu s to določbo predložila obsežno belo knjigo, ki bo zajemala vse vidike proračuna EU, prihodke in odhodke. Ta naloga, ki se bo začela izvajati potem, ko bo dosežen končni sporazum med institucijami o vseh elementih naslednje finančne perspektive, bo sad podrobne priprave in obsežnega posvetovanja. Glede revizije sistema lastnih sredstev in da bi podal smernice v zvezi s predlogi Komisije, želi Evropski parlament sklicati konferenco, na kateri bodo Evropski parlament in nacionalni parlamenti.

Predlagano besedilo o lastnih sredstvih

V okviru prihodnje revizije sistema lastnih sredstev institucije opozarjajo na namen Evropskega parlamenta, da organizira konferenco, na kateri bodo predstavniki Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov.

Finančno programiranje

Finančno programiranje ima še naprej poglavitno vlogo pri letnem proračunskem postopku. Komisija namerava spoštovati obveze, ki jih je v preteklosti sprejela glede obveščanja obeh vej proračunskega organa o finančnem programiranju.

Predlagano besedilo o finančnem programiranju

Evropski parlament, Svet in Komisija priznavajo pomembnost finančnega programiranja in ohranjajo sporazum, dosežen v zvezi s tem, med usklajevalnim sestankom z dne 16. julija 2004. Komisija mora predvsem dvakrat letno dopolniti finančno programiranje in ga po potrebi obravnavati na vsakem tristranskem srečanju, ki ga predvideva Medinstitucionalni sporazum z dne …

[1] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, z dne 25. junija 2002.

[2] Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o usklajevalnem postopku med Evropskim parlamentom in Svetom, 4.3.1975, UL C 89, z dne 22. aprila 1975, str. 1.