ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
40.

poudarja, da je dejavno sodelovanje in vključevanje moških v ukrepe usklajevanja poklicnega in družinskega življenja, kot je delo s skrajšanim delovnim časom, ključno za uravnoteženje poklicnega in družinskega življenja, saj bi tako moški kot ženske lahko imeli koristi od družinam prijaznih politik zaposlovanja in od enakopravne delitve neplačanega dela in odgovornosti v gospodinjstvu; Komisijo in države članice poziva k odločnemu političnemu ukrepanju za odpravo stereotipov o spolih in spodbujanje moških k enakovredni delitvi nalog z ženskami pri varstvu in vzgoji otrok ter gospodinjstvu, zlasti s spodbudami moškim, da vzamejo starševski in očetovski dopust, kar bo povečalo njihove pravice kot staršev, pripomoglo k večji enakosti med ženskami in moškimi ter ustrezneje porazdelilo odgovornosti za družino in gospodinjstvo ter povečalo možnosti žensk za polno udeležbo na trgu dela; državam članicam predlaga, naj ustrezno izvajajo Direktivo Sveta 2010/18/EU (9) o starševskem dopustu, in sicer z zakonodajnimi in izobraževalnimi ukrepi za enakopravnost moških in žensk;
43.

pozdravlja predlog Komisije za oblikovanje programa s poudarkom na konkurenčnosti podjetij ter malih in srednjih podjetij; pozdravlja nedavno povečanje tveganega kapitala in kapitala poslovnih angelov v številnih državah članicah EU, vendar ponovno poudarja, da bi morala EU še bolj poenostaviti predpise ter dostop malih in srednjih podjetij in drugih gospodarskih subjektov do financiranja, in sicer s spodbujanjem učinkovitih sistemov tveganega kapitala in kapitala poslovnih angelov po vsej EU ter z okrepitvijo vloge zasebnih in javnih kapitalskih naložb pri financiranju dolgoročne rasti podjetij; poziva Komisijo, naj aktivneje sodeluje z mednarodnimi finančnimi institucijami pri ustvarjanju inovativnih mehanizmov za financiranje malih in srednjih podjetij;
23.

poudarja, da varnostne in humanitarne razmere v državi še vedno ogrožajo stabilnost v tej regiji, in poudarja, da so mir, varnost, demokracija in dobro upravljanje osnovni pogoj za dolgoročni razvoj Demokratične republike Kongo;
J.

ker so tibetanska identiteta, jezik, kultura in vera, ki pričajo o zgodovinsko bogati civilizaciji, ogroženi zaradi preseljevanja pripadnikov ljudstva Han na ozemlja, ki so zgodovinsko tibetanska, in zaradi uničevanja tradicionalnega nomadskega načina življenja Tibetancev;
21.

ponavlja, da je resno zaskrbljen zaradi humanitarne krize in krize zaradi pomanjkanje hrane, ki se hitro poglablja, ter poziva Komisijo in države članice, naj povečajo in pospešijo humanitarno pomoč prebivalstvu v stiski; ugotavlja, da je Komisija odobrila dodatnih 9 milijonov EUR v odziv na nove humanitarne potrebe v severnem Maliju; poudarja, da si je treba nujno prizadevati za odprtje humanitarnega prostora ter omogočiti, da bodo zaloge hrane in zdravil prispele v severni Mali; se boji, da bi se lahko brez hitrega sprejetja takih ukrepov humanitarna kriza razmahnila in negativno vplivala tudi na sosednje države;
poziva države članice, naj okrepijo boj proti neformalnemu ali neprijavljenemu delu in "vsiljeni samozaposlitvi", in sicer naj delovni inšpekciji namenijo dovolj sredstev, izvedejo informacijske kampanje o tveganjih in slabih straneh nezakonitega dela, v boju proti neprijavljenemu delu kombinirajo več in boljše izvrševanje veljavne delovne zakonodaje in delovnih standardov, povsod uveljavijo načelo enakega obravnavanja, uveljavijo močnejšo vlogo EU pri spodbujanju več in boljšega sodelovanja in usklajevanja med nacionalnimi delovnimi in socialnimi inšpekcijskimi službami, in sicer skupaj s preventivnimi ukrepi z ustreznimi kontrolami in sankcijami ter skrbnim spremljanjem napredka na tem področju;
2.

poudarja, da gospodarska in družbena nerazvitost v prikrajšanih podeželskih in urbanih območjih Turčije, pa tudi težave zaradi priseljevanja, revščine in prevladujočih patriarhalnih družbenih struktur, povečujejo probleme žensk in ogrožajo njihov položaj; poziva, naj se več pozornosti nameni potrebi po obravnavanju regionalnih razlik pri obravnavanju pravic žensk in glede na to oblikovati politike, pri čemer se je treba zavedati, da so težave in neenakosti, s katerimi se srečujejo ženske kurdskega porekla, na splošno še večje; poziva turško vlado, naj se posveti vsem potrebnim reformam in sodeluje z lokalnimi sveti, da bi vse ženske, tudi ženske kurdskega porekla, uživale enake pravice;
21.

poziva k močni finančni podpori za sporazume o skupnih osnovnih učnih načrtih, ki zagotavljajo natančno opredeljene učne rezultate, med drugim tudi s preučevanjem metodološkega pristopa, ki je bil razvit v okviru projekta Tuning, in na podlagi izkušenj „akademije Tuning“; poziva, naj se posebna pozornost nameni posebni naravi učnih načrtov za humanistične vede, ki so trdnjava demokracije in gonilo za doseganje evropske kohezije, da bi določili posebna znanja in veščine, ki bi jih morali pokrivati študijski programi, in tako spodbudili učenje v obliki, ki združuje merljiva splošna znanja in veščine (ki se odražajo v sposobnosti uporabe znanja) ter poučevanje in raziskave kot izvirno kritično analizo; poudarja, da bi vsi programi in predmeti morali poleg poznavanja osnovne snovi zagotavljati tudi ključne horizontalne sposobnosti, kot so kritično mišljenje, komunikacija in podjetniška znanja in veščine;
17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.
20.

poudarja, da je treba razviti skladen sistem za raziskave socialno-ekonomskih procesov na čezmejnih območjih, tudi na tistih v regijah na zunanjih mejah Evropske unije, skupaj s statistiko za makroregije, da bi dobili zanesljivo, popolno in natančno sliko gospodarstva v smislu regionalnega in makroregionalnega razvoja, ki bi vključevala mesta in podeželje; meni, da je treba izboljšati raziskovalne mehanizme, ki so povezani s plačilno bilanco; ugotavlja tudi, da je treba skrbno spremljati regionalne in nacionalne račune v okviru trdnega sistema vodenja kakovosti za evropsko statistiko;
99.

poziva Komisijo, naj: — vsako leto organizira "evropski dan športa", ki bo promoviral socialno in kulturno vlogo amaterskega in poklicnega športa ter koristi športa za javno zdravje; — s finančno pomočjo in potrebnim nadzorom podpre vsakoletno imenovanje "evropske prestolnice športa" pod vodstvom Zveze evropskih prestolnic športa (ACES); — podpre lokalne, tradicionalne, avtohtone športe, ki so del bogate kulturne in zgodovinske raznolikosti EU ter simbolizirajo geslo "združena v raznolikosti", pri čemer naj krepi ozaveščenost o teh igrah, med drugim tudi s promocijo evropskega zemljevida in evropskih festivalov; — vzpostavi program mobilnosti in ustrezne ukrepe za mlade amaterske športnike in trenerje ter jim tako omogoči učenje novih metod treninga, hkrati pa določi najboljše prakse, razvija evropske vrednote v športu, kot so poštena igra, spoštovanje in socialna vključenost, ter spodbuja medkulturni dialog; — podpre program mobilnosti za izmenjavo športnih trenerjev; — sodeluje z državami članicami in športnimi organizacijami, da skupaj zaščitijo temeljno integriteto množičnega športa; — podpre dejavnosti držav članic na področju zbiranja podatkov in raziskav z namenom izmenjave najboljših praks;
21.

poziva Komisijo, naj v svojih prihodnjih političnih predlogih in odločitvah zagotovi, da bo skupna ribiška politika prispevala k splošnim cilje njene politike, na primer ciljem iz strategije EU 2020; meni, da je treba v tem ključnem reformnem procesu priznati skupno ribiško politiko kot vir razvoja v okviru evropskega projekta rasti ter ustvariti pogoje, ki bodo omogočili, da se v celoti izkoristi potencial skupne ribiške politike; poziva Komisijo, naj pri razvijanju in izvajanju teh politik upošteva posebne značilnosti ribištva in obalnih regij;
17.

poziva Komisijo, naj bolje usklajuje delo svojih različnih služb, da bi imela učinkovitejšo vlogo pri spremljanju cen v vsej verigi preskrbe s hrano ter pri spremljanju trendov v maloprodaji in ustreznih tržnih deležev po vsej EU; poziva k oblikovanju neodvisnega urada varuha pravic v trgovini s hrano, ki bi povezoval ustrezne trgovinske organe in organe za varstvo konkurence ter varuha pravic v trgovini s hrano v državah članicah ter usklajeval in izmenjeval informacije; meni tudi, da bi evropski varuh pravic in nacionalni varuhi pravic morali zagotavljati skladnost z ustrezno zakonodajo ter priporočati pravočasne in primerne sankcije;
32.

v zvezi z železniškim prometom poziva: — naj Komisija v predlogu o odprtju trgov upošteva obveznosti držav članic na področju lokalnega javnega prevoza, da bi izboljšala sedanjo ponudbo storitev, hkrati pa zagotovila pošteno konkurenco in preprečila socialni damping, — k okrepljenemu spodbujanju tehnične uskladitve in interoperabilnosti med državami članicami, in zlasti k uskladitvi pravil o izdaji dovoljenj za vozila do 2015, tako da bo pridobitev dovoljenja pod finančno preglednimi pogoji trajala največ dva meseca, za kar je treba leta 2012 ustrezno prilagoditi pristojnosti in sredstva Evropske železniške agencije, — naj se na ustrezno zasnovan način da svež zagon železniški infrastrukturi, zmanjševanju hrupa in akcijskemu načrtu ERTMS za obdobje do leta 2020, — naj Komisija najpozneje do 31. decembra 2012 poda predlog direktive, ki bo vsebovala določbe o povezavi med upravljanjem železniške infrastrukture in prevoznih dejavnosti, ter predlog za odprtje notranjega trga železniškega potniškega prometa, ki ne bo spodbujal k znižanju kakovosti železniških prometnih storitev in ki bo ohranil obveznosti javne službe, — k neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov in krepitvi njihovih pristojnosti v prid večji učinkovitosti železnic in k njihovemu tesnejšemu sodelovanju v evropskem omrežju ter naj Komisija do leta 2014 poda predlog za nadaljnje podpiranje tega cilja in o ustanovitvi evropskega regulativnega organa, — k večjemu poudarku na izobraževanju in usposabljanju, ki temelji na visokih standardih, ter k pospešitvi čezmejnega priznavanja diplom in kvalifikacij; — naj Komisija oceni učinek, ki ga je imelo odprtje železniškega tovornega prometa na enovagonski tovorni promet, in če se izkaže, da je obsega takšnega prometa upadel, naj najpozneje do 31. decembra 2012 predloži predlog, po katerem se državam članicam dovoli podpiranje te dejavnosti glede na njene gospodarske, družbene in okoljske koristi;
10.

pozdravlja predlog Evropske ustanove za demokracijo, ki je primeren odgovor na glasne zahteve prebivalcev sosednjih držav po demokraciji; poudarja, da bi to moral biti prilagodljiv, hiter in ciljno usmerjen podporni mehanizem in da bi moral dopolnjevati že obstoječe instrumente EU in vzorno delo starih političnih ali nepolitičnih ustanov v Evropi in organizacij civilne družbe, saj morajo biti cilji te pobude oprijemljivi rezultati; poudarja, da Evropska ustanova za demokracijo ne sme ovirati ali podvajati dejavnosti, že začetih v okviru teh ustanov ali obstoječih evropskih programov, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice; poudarja, da morata biti obseg njenega dela in organiziranost jasno opredeljena, sestava in postopki pa enostavni in jasni; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in poljsko predsedstvo, naj predstavijo jasno razmejitev pristojnosti prihodnje Evropske ustanove za demokracijo v razmerju do teh instrumentov in okvirov; vztraja pri pravici pregleda in vključitvi Evropskega parlamenta v njeno strukturo upravljanja, da bi pomagal določiti letne cilje, prednostne naloge, pričakovane rezultate in dodeljena sredstva na splošno ter sodeloval pri nadzoru dejavnosti; izraža pomisleke glede dejstva, da bi se prihodnji sklad lahko delno ali v celoti financiral z drugimi sredstvi, ne iz proračuna EU, in znova opozarja na pravico proračunskega organa, da spremlja in nadzira izvrševanje tega sklada; zato zahteva pojasnilo Komisije in Sveta v zvezi s tem.
17.

obžaluje odločitev Ruske federacije, da prizna volitve in pojasnilo, da so bili protesti notranja zadeva; priporoča, naj Evropska komisija začne dialog, posvetovanja in politično usklajevanje s sosedskimi državami Belorusije, ki niso članice EU in so tradicionalno v posebnih odnosih s to državo ter so tudi partnerice EU, namreč Rusija in Ukrajina, da bi čim bolj izboljšala učinkovitost politike EU do Belorusije in sodelovala z ustrezno uravnoteženim odzivom na demokratični primanjkljaj in kršitve človekovih pravic v Belorusiji, pri čemer bi bilo treba preprečiti njeno mednarodno osamitev;
31.

opozarja, da so se razvite države zavezale, da bodo v obdobju od 2010 do 2012 zbrale nova in dodatna sredstva iz javnih in zasebnih virov v višini vsaj 30 milijard USD, do leta 2020 pa 100 milijard na leto, ki bodo namenjena predvsem ogroženim in najmanj razvitim državam; poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo svoje zaveze in zajamčijo, da bodo sredstva za prilagajanje in omilitev izplačana poleg ciljne stopnje 0,7 % za uradno razvojno pomoč, ter opredelijo, kolikšen delež obljubljene vsote bo zagotovljen z javnim financiranjem; poleg tega poudarja, da je treba uporabiti vsa razpoložljiva domača in mednarodna sredstva iz vseh možnih virov, kar bo prispevalo k uresničitvi tega cilja, ter opredeliti pot za ukrepe dodatnega zmanjšanja emisij v obdobju od leta 2013 do leta 2020; nadalje poziva konferenco pogodbenic, naj opredeli okvir za financiranje boja proti podnebnim spremembam v vmesnem obdobju od 2013 do 2020; poudarja tudi, da bi bilo treba taka financiranja odobriti na podlagi pravičnih, preglednih in nediskriminatornih pravil, ki jih spremljajo učinkovito vzpostavljanje zmogljivosti, zmanjševanje tarifnih in netarifnih ovir za z okoljem povezano blago, storitve in naložbe, konkretna pomoč za infrastrukture z nizkimi emisijami ter dobro opredeljena in predvidljiva pravila;
51.

poudarja, da je trgovina eno najmočnejših orožij v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; zato ponovno obžaluje neusklajenost generalnih direktoratov za pomorske zadeve in ribištvo ter za trgovino, saj si prvi zastavlja vedno več ciljev za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, medtem ko je edini cilj drugega očitno ta, da trge Skupnosti še bolj odpre za uvoz ne glede na izvor proizvodov in ne glede na to, kakšen nadzor je zajamčen, dovoljuje pa tarifne preferenciale in odstopanja od pravil o poreklu, s čimer lahko povzroči le to, da evropske trge prevzamejo flote in države, ki dokazano vsaj dopuščajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov;
25.

nemudoma poziva Unijo in njene države članice, naj pomoč in sanacijo na Haitiju vključijo med svoje glavne prednostne naloge; poudarja, da je prišel čas, ko je Haitiju treba pomagati, da postane gospodarsko ter politično močna in samostojna država; in poziva mednarodno skupnost, naj to priložnost izkoristi za dokončno izkoreninjenje osnovnih vzrokov revščine na Haitiju;
11.

predlaga, da bi morali biti na seji Odbora za peticije, na kateri varuh človekovih pravic predstavi svoje letno poročilo, poleg predstavnikov Evropske komisije navzoči tudi predstavniki zadevnih uprav Evropskega parlamenta, Sveta in drugih institucij, agencij, služb in organov EU, ki so predmet preiskave, posebnega poročila, kritičnih ocen ali drugih ukrepov varuha človekovih pravic, da bi komentirali poročilo in sodelovali v razpravi; poziva predstavnike uprave Parlamenta, Sveta in drugih zadevnih institucij, agencij in organov EU, naj bodo navzoči na prihodnjih sejah, na katerih bo predstavljeno letno poročilo varuha človekovih pravic in bo potekala razprava o njem; meni, da bi slednji s svojo udeležbo na takšnih razpravah in z deljenjem svojih pogledov o dobrem upravljanju in težavah, premaganih s pomočjo priporočil in pripomb Evropskega varuha človekovih pravic, lahko pripomogli k izboljšanju storitev za državljane EU in medinstitucionalnega dialoga ter prispevali k vzpostavitvi prave kulture storitev;
29.

podpira ohranitev obstoječega odstopanja brez pragov za bolnišnice in socialne ustanove; pozdravlja napoved Komisije, da želi od obveznosti priglasitve izvzeti še več storitev splošnega pomena na področju socialne varnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo plačila nadomestil za vse storitve splošnega gospodarskega pomena zadovoljevale bistvene socialne potrebe, kot so opredelile države članice, kot je skrb za starejše in invalide, skrb in socialno vključevanje ranljivih skupin, oskrba otrok in mladine, zdravstvena oskrba in dostop do trga dela so izvzeti iz zahteve za obvestilo;
38.

poudarja, da večina malih in srednjih podjetij ter zlasti majhna in mikropodjetja samostojno nima dostopa do strukturnih skladov zaradi sedanjih upravnih in finančnih omejitev ter da potrebujejo podporo in nasvet svojih predstavniških organizacij na regionalni in lokalni ravni; meni, da je poenostavitev pravil in postopkov nujna za zagotovitev njihovega dostopa do strukturnih skladov; zahteva, naj se zakon o malih podjetjih in njegovi načeli "misliti najprej na male" in "enkrat samkrat" ter načelo sorazmernosti uporabljajo na vseh ravneh odločanja, da se določijo prednostne naložbe, postopki upravljanja, revizije in nadzora, s čimer bi zagotovili boljše črpanje sredstev;
37.

poudarja, da je lahek dostop do javnih naročil za mala in srednja podjetja, ki so gonilna sila evropskega gospodarstva, bistven za ohranjanje zaposlenosti in za trajnostni razvoj, inovacije in rast; poudarja, da bodo poenostavitev postopkov in upravnih formalnosti, pa tudi oblikovanje strategij, prijaznih do malih in srednjih podjetij, ter izvajanje kodeksov dobre prakse olajšali dostop malih in srednjih podjetij do javnih naročil ter jim omogočili enakovrednejše in bolj pošteno sodelovanje; meni, da bi zagotavljanje poenostavljenega, enakega in pravičnega dostopa do javnih naročil za vse gospodarske subjekte privedlo do boljše uporabe denarja davkoplačevalcev; poudarja, da mala in srednja podjetja na splošno nimajo velike specializirane upravne zmogljivosti ter da je treba zato nujno zmanjšati upravno breme, s katerim se morajo soočati;
33.

obžaluje dejstvo, da je preveč postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so zelo dolgi ali so pozno začeti pri Sodišču; poziva države članice in Komisijo, naj povečajo svoja prizadevanja za rešitev postopkov za ugotavljanje kršitev in prosi Komisijo, da prednostno razvrsti kršitve v različnih sektorjih na bolj sistematičen in preglednejši način;
4.

poziva k takojšnji ustavitvi nasilnega ukrepanja proti miroljubnim protestnikom in nadlegovanja njihovih družin, k izpustitvi vseh pridržanih protestnikov, političnih zapornikov, zagovornikov človekovih pravic in novinarjev ter k omogočitvi neomejenega dostopa v državo mednarodnim humanitarnim organizacijam in organizacijam za človekove pravice, pa tudi mednarodnim medijem; poziva sirske oblasti, naj odpravijo vladno cenzuro lokalnih in tujih tiskanih medijev, vladni nadzor nad časopisi in drugimi tiskanimi mediji ter omejitve na internetu in v mobilnih komunikacijskih omrežjih;
52.

poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bo varnostni program upošteval posebne značilnosti vseh zadevnih udeležencev, in uskladi varnostne ukrepe glede pošte in tovora s potrebo po zagotavljanju dinamičnega gospodarstva, ki bo še naprej spodbujalo trgovino, kakovost storitev in razvoj e-poslovanja;
—

ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji ter o odnosih med EU in Rusijo, zlasti resolucij z dne 9. junija 2011 o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo (1), z dne 17. februarja 2011 o pravni državi v Rusiji (2), z dne 17. junija 2010 o sklepih z vrhunskega srečanja med EU in Rusijo (3), z dne 12. novembra 2009 (4) o pripravah na vrhunsko srečanje med EU in Rusijo v Stockholmu, ki je potekalo 18. novembra 2009, in resolucij z dne 17. septembra 2009 o ubojih borcev za človekove pravice v Rusiji (5) in o zunanjih vidikih energetske varnosti (6),
4.

poudarja, da so v veliki meri mestna območja tista, na katerih se evropske politike dejansko izvajajo; poudarja, da se na mestnih območjih, kjer živi 73 % evropskega prebivalstva, ustvari okoli 80 % BDP in porabi do 70 % energije v EU, da so ta območja, tudi po zaslugi malih in srednjih podjetij, pomembna središča inovativnosti, znanja in kulture ter da zato občutno prispevajo h gospodarski rasti; poudarja, da lahko le mesta, ki zagotavljajo visokokakovostne storitve in ustrezno infrastrukturo, privabijo in spodbujajo dejavnosti, ki so usmerjene v prihodnost in imajo visoko dodano vrednost; po drugi strani ugotavlja, da nosijo tudi stroške gospodarske produktivnosti (širitev mestnih območij, gosta poseljenost, zastoji, onesnaževanje, raba zemljišč, podnebne spremembe, nezanesljiva preskrba z energijo, stanovanjska kriza, prostorska segregacija, kriminal, migracije itd.) ter so podvržena velikim socialnim neravnovesjem (visoka brezposelnost, pomanjkanje socialnega varstva, socialna polarizacija itd.), ki ogrožajo njihovo vlogo gonila rasti; poudarja, da na okoliška območja močno vplivajo ne le gospodarske, temveč tudi socialne in ekološke spremembe v mestnih območjih ter meni, da se mora mestna agenda zavzemati za razvoj trajnostnih, pametnih in vključujočih naložb, s čimer bi okrepili vlogo mest; zato meni, da je skupno zavzemanje za mestna območja v EU popolnoma utemeljeno, če želimo zmanjšati splošne učinke rasti in razvoja in se obenem lotiti problematike v zvezi z okoljsko trajnostjo in socialno kohezijo;
1.

poziva madžarske oblasti, naj obravnavajo vprašanja in pomisleke, ki jih je izrazila Beneška komisija, in upoštevajo njena priporočila, bodisi tako, da spremenijo novo ustavo, bodisi s prihodnjimi temeljnimi in rednimi zakoni, da bi zlasti: (a) dejavno iskale soglasje za večjo preglednost in spodbujanje resničnega političnega in družbenega vključevanja ter obsežno javno razpravo o prihodnji pripravi in sprejemanju temeljnih zakonov, ki jih določa nova ustava; (b) sprejele samo osnovni in jasno opredeljen obseg temeljnih zakonov, ki urejajo davčni in pokojninski sistem, družinsko politiko ter kulturno, versko in socialno-ekonomsko politiko, pri čemer bi prihodnjim vladam in demokratično izvoljenim predstavnikom omogočile samostojno odločanje o teh vprašanjih, ter revidirale sedanji mandat proračunskega sveta; (c) v ustavi in njeni preambuli v skladu s členom 21 Listine o temeljnih pravicah zagotovile enako varstvo pravic za vse državljane ne glede na versko, spolno, etnično ali drugo družbeno skupino, ki jim pripadajo; (d) v ustavi, vključno s preambulo, izrecno zagotovile, da bo Madžarska pri iskanju podpore v tujini živečih etničnih Madžarov spoštovala ozemeljsko celovitost drugih držav; (e) znova potrdile neodvisnost pravosodja s ponovno vzpostavitvijo pravice novega madžarskega ustavnega sodišča, da brez izjeme pregleda vso zakonodajo, ki nanaša na proračun, kot to zahteva pravo, ki temelji na Evropski konvenciji o človekovih pravicah, z revizijo določbe o nižji obvezni upokojitveni starosti za sodnike ter z izrecnim jamčenjem neodvisnega upravljanja pravosodnega sistema; (f) v novi ustavi izrecno zaščitile vse temeljne državljanske in socialne pravice v skladu z mednarodnimi obveznostmi Madžarske, prepovedale smrtno kazen, dosmrtno zaporno kazen brez možnosti pogojne izpustitve in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, zagotovile dovolj jamstev glede zaščite temeljnih pravic ter jasno navedle, da se temeljne pravice pridobijo ob rojstvu in so brezpogojne; (g) zagotovile, da reorganizacija sistema parlamentarnih komisarjev ne bo razvodenila obstoječih jamstev o varovanju in spodbujanju pravic na področju varstva narodnostnih manjšin, varstva osebnih podatkov in preglednosti podatkov, ki so pomembni za javnost, ter neodvisnosti ustreznih organov, ki so pristojni za ta področja; (h) zagotovile, da vključitev Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v novo ustavo ne bo povzročala težav pri razlagi in prekrivanja pristojnosti domačih sodišč, novega madžarskega ustavnega sodišča in Sodišča Evropske unije;