SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 25.2.2010 
SEC(2010) 66 final 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK PRESOJE VPLIVA 
  
Spremni dokument k 
 
Poročilu Komisije Svetu in Evropskemu parl amentu o trajnostnih zahtevah glede 
uporabe trdnih in plinastih virov biomase v elektroenergetiki, ogrevanju in hlajenju 
   
COM(2010) 11 final 
SEC(2010) 65 final 
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Da bi dosegla cilje za leto 2020, dogovorjene v skladu z Direktivo o energiji iz obnovljivih 
virov1, mora EU pove čati porabo biomase za energetske na mene. Direktiva vsebuje trajnostni 
sistem za pogonska biogoriva in druga teko ča biogoriva. Člen 17(9) Direktive zahteva, da 
Komisija do 31. decembra 2009 predloži poro čilo o zahtevah glede trajnostnega sistema za 
uporabo biomase, razen pogonskih biogoriv in drugih teko čih biogoriv, v energetske namene.  
Trdna in plinasta biomasa lahko izvira iz  kmetijstva, gozdarstva ali odpadkov. Ker viri 
biomase niso neiz črpni, je pomembna u činkovita in trajnostna raba vira. 
Zaradi podnebnih sprememb lahko pride do nepravilnega delova nja trga, tržne cene pa ne 
odražajo morebitnih negativnih vplivov na biot sko raznovrstnost, vodo, tla in ekosistemske 
storitve.  
Ker politika energije iz obnovljivih virov spodbuja države članice, da podprejo ve čjo uporabo 
biomase, predpisi ali mehanizmi oblikovanja cen za proizvodnjo biomas e pa ne upoštevajo 
negativnih zunanjih u činkov, kot je izsekavanje gozdov, lah ko pride do regulativnih napak.  
Danes se te pomanjkljivosti v ve čji meri ne opazijo, zlasti ne v EU. Vendar pa je morda 
primerno oblikovati varovala pr ed njihovim nastankom v pri hodnosti, ko se za energetske 
namene pri čakuje večja poraba biomase in pove čana količina uvožene biomase.  
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Z biomaso se z lahkoto tr guje. Iz tega sledi, da lahko zaradi samostojnega ukrepanja držav 
članic pride do razdora notranjega trga za tr govce z biomaso, dobavite lje in proizvajalce 
biomase. Vseevropsko ukrepanje lahko zagotov i doseganje skupnega varovanja okolja ob 
preprečevanju izkrivljanj notranjega trga.  
3. CILJI POBUDE EU 
Splošni cilj politike je zajam čiti trajnostno uporabo biomase za energetske namene. Posebni 
cilji pa so zagotoviti, da uporaba biomase za ogrevanje in elektri čno energijo privede do (1) 
trajnostne proizvodnje, (2) visokega u činka toplogrednih plinov (GHG) v primerjavi s 
fosilnimi gorivi in (3) u činkovite energetske pret vorbe biomase v elektri čno energijo ter 
ogrevanje in hlajenje. 
Operativni cilj je pripraviti trajnostne zahteve glede trdnih in plinastih oblik biomase, ki se 
uporabljajo v elektroenergetiki in ogrevanju, če so: 
– učinkovite pri obravnavanju problem ov trajnostne rabe biomase,  
– stroškovno u činkovite pri doseganju ciljev in  
– skladne z obstoje čimi politikami. 
                                                 
1 Direktiva 2008/28/ES. 
 
SL 3   SL 4. MOŽNE POLITIKE  
Preglednica 1: Preglednica povzetkov možnosti 
A. Proizvodnja biomase Politični scenarij 
 
Možnost A1: brez novega ukrepa EU Prostovoljni sistemi nadaljujejo s pripravljanjem sistemov 
certificiranja za trajnostno proizv odnjo biomase in gospodarjenje z 
zemljišči.  
Možnost A2: smernice za 
intenzivnejše metode v gozdarstvu Smernice za vprašanja rabe zemljiš č v zvezi s pove čano 
bioenergetsko proizvodnjo v gozdovih, npr. pove čanje uporabe štorov 
ter vej in listja. 
Možnost A3: minimalna merila za 
biotsko raznovrstnost in rabo 
zemljišč  Merila za biotsko raznovrstnost in rabo zemljiš č ali tako imenovana 
'neustrezna' obmo čja v skladu z Direktivo o energiji iz obnovljivih 
virov naj veljajo za vso biomaso. Vprašanja gospodarjenja z gozdovi 
so izključena iz podro čja uporabe.  
Možnost A4a: možnost A3 + 
poročanje o izvoru biomase Kot možnost A3 + zahteve glede poro čanja o izvoru biomase za 
države članice. 
Možnost A4b: možnost A3 + 
poročanje o trajnostnem 
gospodarjenju z gozdovi 
(Sustainable Forest Management - 
SFM) Kot možnost A3 + zahteve glede obveznega poro čanja o trajnostnem 
gospodarjenju z gozdovi za države članice.  
Možnost A5: možnost A3 + 
minimalne obveznosti SFM Kot možnost A3 + obveznosti za države članice, da kot svoj cilj v 
zvezi z energijo iz obnovljivih virov upoštevajo samo gozdno 
biomaso iz gozdov, s katerimi gospodarijo na trajnostni na čin. 
Možnost A6: možnost A3 + 
upoštevanje LULUCF Kot možnost A3 + dokazilo o dobri praksi, če država izvora ne 
upošteva emisij LULUCF. 
B. Prihranki GHG:  
Možnost B1: brez novega ukrepa EU Zahteve glede u činka GHG bi se lahko razvile v prostovoljnih 
sistemih. 
Možnost B2: ozna čevanje u činka 
GHG Oznaka u činka GHG za zagotovitev info rmacij porabnikom elektri čne 
energije ali toplote in za spodbujanje razmišljanja o življenjskem 
ciklu GHG za proizvodne procese. Za zagotovitev skladnosti zahtev 
bi bila potrebna skupna metodologija GHG za ozna čevanje. 
Obveznost bi se lahko naložila ponudnikom elektri čne energije in 
toplote, u činek GHG pa bi bil lahko na razpolago na podlagi potrdil o 
izvoru, za namene obveš čanja. 
Možnost B3: postavitev minimalnih 
zahtev glede prihranka GHG – 35 % 
(povečanje na 50–60 % leta 
2017/2018)  Zahteva po najmanj 35 % prihranka GHG za biomaso iz kmetijstva in 
gozda (v primerjavi s fosilno razli čico) - ista minimalna zahteva kakor 
za pogonska biogoriva in druga teko ča biogoriva v Direktivi o 
energiji iz obnovljivih virov. 
Možnost B4: minimalne zahteve 
GHG v skladu z možnostjo 
prihrankov GHG  Uvedba minimalne zahteve glede GHG v skladu z najboljšo 
razpoložljivo tehnologijo (Best Available Technology - BAT) za vsak 
postopek pridobivanja. 
C. Pretvorba  
Možnost C1: brez novega ukrepa EU Obstoječa politika energetske u činkovitosti bo prinesla rezultate pri 
povečanju učinkovitosti uporabe vseh energetskih virov, vklju čno z 
 
SL 4   SL biomaso.  
Možnost C2: dodatna vrednost za 
boljši izkoristek kon čne pretvorbe 
ali kazen za nižji izkoristek kon čne 
pretvorbe Države članice naj zagotovijo dodatno vrednost/kazen (tj. finan čno 
spodbudo/breme) za izboljšanje u činkovitosti z razli čnimi ravnmi 
subvencij.  
Možnost C3: prepoved neu činkovite 
rabe ali minima lni standardi 
učinkovitosti Prepoved nekaterih neu činkovitih tehnoloških možnosti za biomaso 
ali uvajanje minimalnih zahtev. Mala (v glavnem stanovanjska) 
uporaba je zunaj podro čja uporabe, ker se obravnava z drugo politiko 
EU.  
Možnost C4: ozna čevanje 
učinkovitosti Označevanje za ozaveš čanje o izkoristku (kon čne pretvorbe) postopka 
pridobivanja biomase ali naprave na biomaso, npr. kotla na biomaso, 
z zagotavljanjem vpogleda v njeno u činkovitost, npr. z ozna čevanjem 
prihrankov energije na potrdilu o izvoru. 
Možnost C5: izboljšanje 
učinkovitosti v dobavni verigi Metodologija življenjskega cikla GHG za vklju čitev izkoristka 
končne pretvorbe.  
Možnosti A2, A4b, A6, C4 in C5 so opustili, ker menijo, da orodja politik niso dovolj 
učinkovita za obravnavanje ugotovljenih problemov. 
5. PRESOJA VPLIVOV  
5.1. Vplivi na okolje 
Nobeno politi čno orodje ne more zagotoviti, da se  bodo gozdovi po pridelavi biomase 
obnovili. Možnosti A3 in A4a zagotavljata, da se obmo čja z veliko biotsko raznovrstnostjo, 
kakor so pragozdovi, ne morejo pretvoriti v obmo čja za proizvodnjo biomase in da morajo 
območja z veliko zalogo ogljika, kakor so gozdovi, ostati obmo čja z veliko zalogo ogljika tudi 
po proizvodnji biomase. Možnost A5 bi zahte vala dokazilo o trajnostnem gospodarjenju z 
gozdovi, vendar je takšno dokazilo težko preveriti  brez globalno dogovorjen ih skupnih zahtev 
glede trajnostnega gos podarjenja z gozdovi.  
Pri preučevanju koristi GHG pri razli čnih možnostih je o čitno, da so pri ve čini verig trdne 
biomase, ki se uporablja v elektroenergetiki in ogrevanju, znatni prihranki v primerjavi z 
uporabo fosilnih razli čic (glejte diagram 1)2.  
Diagram 1: Možnosti prihrankov GHG iz zal og trdne biomase v elektroenergetiki in 
ogrevanju 
                                                 
2 Predpostavlja se, da so emisije zaradi rabe zemljiš č nič. Vključene so izgube zaradi pretvorbe energije 
na podlagi predpostavk o 25-odstotnem izkoristku elektri čne pretvorbe in 85-odstotnem izkoristku 
toplotne pretvorbe. 
 
SL 5   SL Prihranki GHG iz trdne biomase, ki se uporablja v elektroenergetiki in ogrevanju
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
FR gozdni odpadki (EU)
FR odpadki (tropski)
FR peleti (EU/procesno gorivo les) 
FR peleti (EU procesno gorivo NG) 
FR peleti (tropski/procesno gorivo les)
FR peleti (tropski/procesno gorivo NG)
FR oglje (EU)
FR oglje (tropsko)
Briketi iz odpadkov sladkornega trsa (procesno gorivo les)
Briketi iz odpadkov sladkornega trsa (procesno gorivo NG)
Bale iz odpadkov sladkornega trsa
Miskantus
SRC odpadki (EU)
SRC odpadki (tropski)
SRC peleti (EU/procesno gorivo les)
SRC peleti (EU/ NG kot procesno gorivo)
SRC peleti (tropski/procesno gorivo les)
SRC peleti (tropski/ NG kot procesno gorivo)
surovine iz trdne biomasePrihranki GHG v % 
(v primerjavi s fosilnim gorivom EU)Električna
energija
Toplota
 
*SRC se nanaša na hitro rasto č les, FR na ostanke iz gozdov in NG na zemeljski plin 
Ob upoštevanju visokega u činka toplogrednega p lina glavnih zalog ozna čevanje teh emisij 
(možnost B2) verjetno ne bo privedlo do dodatn ih prihrankov GHG. Možnost B3 bo privedla 
do med 5 in 20 % dodatnih prihrankov GHG in za gotovila, da se zahteve postavijo v skladu z 
Direktivo o energiji iz obnovljivih virov, da bi  zagotovili skladnost za zaloge, ki se lahko 
uporabijo bodisi za promet bodisi za elektroe nergetiko in ogrevanje. Možnost B4 bo 
zagotovila nekaj dodatnih prihrankov GHG, ker bo prinesla izboljšave v verigi, kakor je 
uporaba lesa namesto zemeljskega plina za pred elavo goriva. Pri peletizaciji bo preusmeritev 
z zemeljskega plina na les kot procesno gori vo zagotovila izboljšavo z okrog 35 % prihrankov 
GHG v proizvodnji elektri čne energije.  
Pri možnosti izkoristka pretvorbe so pozitivni vplivi na  okolje odvisni od u činkovitosti 
političnih možnosti za nadomestitev razli čic fosilnega goriva. Najve čje izboljšave 
učinkovitosti lahko izvirajo iz uporabe toplote v obratih, ki proizvajajo samo elektri čno 
energijo (tj. preusmeritev na soproizvodnjo elektri čne energije in toplote). Postavitev 
minimalnih standardov izkoristka (možnost C3) sa mo za biomaso in ne tudi za fosilna goriva 
bi lahko povzro čila negativne vplive na okolje, saj lahko uporabo biomase ovirajo višji 
stroški. Zagotavljanje dodatne vrednosti a li kazni (možnost C2) v podpornih sistemih bi 
preprečila preusmerjanje z biomase na fosilna goriva, saj dodatna vrednost obi čajno pomeni 
dodatno spodbudo k drugim spodbudam za uporabo energije iz obnovljivih virov (npr. ve č 
zelenih certifikatov, cenovna pr emija kot dodatek k tarifam za napajanje, subvencija za 
naložbe itd.). 
5.2. Ekonomski u činki 
5.21. Stroški javne uprave Stroški javne uprave za preverjanje izvora bi omase (veriga nadzora) v okviru možnosti A3, 
A4a, A5 so bili ocenjeni z uporabo standardnega  stroškovnega modela EU. Ocenjeni so bili 
skupni stroški za EU-27. Za četni ocenjeni stroški znašajo med 0,3 in 1,1 milijona EUR, teko či 
 
SL 6   SL stroški pa med 0,1 in 0,2 milijona EUR na leto. Teko či stroški vklju čujejo stroške zahtev v 
zvezi z letnim poro čanjem Komisiji v skladu z možnostjo A4 a. Dodatni stroški bodo nastali v 
zvezi s preverjanjem gospodinjske uporabe bi omase s pregledi. V okvi ru možnosti A5 lahko 
dodatni stroški nastanejo v odvis nosti od zahtev glede trajnostne ga gospodarjenja z gozdovi.  
Stroški za možnosti B3 in B4 so v istem r azponu kakor stroški v okviru možnosti A3, A4a in 
A5, saj so najvišji stroški povezani z zagotovi tvijo zakonodaje. Administrativno breme se 
lahko zniža z enotnim pragom za prihranke GHG v okviru možnosti B3. Razvijanje privzetih vrednosti za razli čne postopke pridobivanja,  ki uporabljajo razli čne procese (npr. les ali 
zemeljski plin, ki se uporablja ta kot procesno gorivo) bi omogo čilo uporabo enotnega praga, 
vendar pa bi odražalo raz like v emisijah pri razli čnih procesih (kakor v okviru možnosti B4). 
Pri možnostih za pove čanje izkoristka energetske pretvorb e so stroški javnih organov nižji, 
kadar se politika lahko kombinira z obstoje čimi ukrepi (npr. dodana vrednost k obstoje čemu 
podpornemu sistemu), višji pa, kadar se postavijo  minimalni standardi za  tehnologije, ki so 
različne in razpršene (npr. daljinsko ogrevan je). Administrativni stroški so izra čunani z 
uporabo standardnega stroškovnega modela EU: razpon stroškov za možnost C2 je od 
400 000 do 1,6 milijona EUR, za možnost C3 pa od 700 000 od 3,7 milijona EUR. 
5.2.2. Stroški gospodarskih subjektov 
Za oceno stroškov zagotovitve dokazila o iz voru biomase je bil uporabljen standardni 
stroškovni model EU . Ocenjeni teko či stroški certificiranja verige  nadzora v okviru možnosti 
A3 in A4 so med 800 in 3 000 EUR na leto za posamezne proizvajalce biomase. Morebitni 
stroški za izvajanje minimalnih trajnostnih za htev za gozd (možnost A5 ) so višji, med 2 000-
24 000 EUR na leto.  
V okviru možnosti B2, B3 in B4 se ugotavlja, da so stroški certifici ranja GHG 10-20% višji, 
kadar morajo subjekti prikazati dejanske prihranke GHG bioenergetske verige. Stroški, 
izračunani za EU-27, so pokazali, da so teko či stroški predelovalcev, proizvajalcev, trgovcev 
in proizvajalcev energije 60-70% višji, kadar se naloži certificiranje GHG, v primerjavi s 
certificiranjem, ki vklju čuje samo certificiranje CoC. Za posamezne proizvajalce energije z 
zmogljivostjo, ve čjo od 1 MW, lahko teko či stroški znašajo med 898 in5 643 EUR na leto.  
Ocenjeni so bili stroški pove čevanja učinkovitosti zaradi uporabe proizvedene toplote, 
uporabe pribitkov za pove čanje proizvodnje elektri
čne energije ali toplote, pove čevanja 
velikosti obratov ali izboljšanja  tehnologije. Možnost za minima lne zahteve glede izkoristka 
(možnost C3), ki bi zahtevala uporabo toplote, bi lahko povzro čila znatne stroške za 
dokazovanje skladnosti, med 50 in 200 m ilijonov EUR na napravo. Težko je re či, kolikšne 
stroške bi izvajalcem povzro čila dodana vrednost v podpornem si stemu (možnost C2) in ali bi 
jim sploh povzro čila stroške, ker je podpora prostovoljn i ukrep, kjer lahko podjetje prosto 
izkoristi dodatno vrednost.  
5.2.3. Ekonomska razpoložljivost biomase 
Pri razvoju politike energije iz  obnovljivih virov je Komisija temeljila svoje predpostavke na 
razpoložljivosti biomase v študiji, ki jo je  izvedla Evropska agencija za okolje (EEA)3, ki je 
                                                 
3 EEA (2007): Environmentally compatible bio-en ergy potential from European forests (Okoljsko 
združljiv bioenergetski potencial iz evropskih gozdov). Kopenhagen, Evropska agencija za okolje. 
 
SL 7   SL ocenila, da bo v letu 2020 brez škode za okolje za energetske namene na voljo okrog 235 
Mtoe biomase.  
Posodobljena ocena iz širše literature ugotav lja, da se ocene potencialov biomase zelo 
razlikujejo. Te razlike ve činoma izhajajo iz predpostavk o razpoložljivosti zemljiš č, na katere 
močno vplivajo predpostavke o razvoju produktivnosti.  
Študije razpoložlji vosti doslej seveda niso upoštevale vpliv a trajnostnega mer ila na stroške. 
Presoja vpliva je ugotovila, da temeljne študije obi čajno omejujejo analizo na splošno 
razpoložljiva kmetijska zemljiš ča in izklju čujejo obmo čja z veliko biotsko raznovrstnostjo ali 
varovana naravna obmo čja4. Zato se pri čakuje, da bo levji delež potenciala biomase 
izpolnjeval merila za izklju čitev zemljiš č in ne bo imel nobenega vpliva na njihovo 
ekonomsko razpoložljivost. 
Možnosti B1 in B2 ne nalagajo minimalnih meril in zato ne bi im ele nobenega vpliva na 
ekonomsko razpoložljivost biomase. Možnost B3 bi postavila 50 do 60-odstotni najmanjši 
prag za vse obstoje če/nove elektroenergetske in toplot ne obrate od leta  2017 oziroma 2018. 
Ugotovili so, da se za številne ve rige biomase, ki s svojimi tipi čnimi vrednostmi do leta 2008 
ne izpolnjujejo 50 do 60-odstotnih pragov (uporablje nih iz Priloge V k Direktivi o energiji iz 
obnovljivih virov) predvideva doseganje teh pr agov do leta 2020 s tehnološkimi izboljšavami 
in izboljšanjem u činkovitosti. Ocenjeni doda tni stroški za iz vedbo izboljšav v teh verigah za 
doseganje zahtev glede prihrankov GHG znaš ajo okrog 38 do 62 milijonov EUR za leto 2020. 
Glede možnosti za pove čan izkoristek pretvorbe so verjetno vsi vplivi pozitivni zaradi manjše 
uporabe biomase za nadomestitev ve č fosilnega goriva.  
5.3. Socialni vplivi 
5.3.1. Gospodinjstva  Trajnostna merila za biomaso ne bi povzro čila velikih vplivov na gospodinjstva, ker se 
obveznosti glede prihrankov GHG verjetno ne bodo naložile gospodinjstvom zaradi težave pri 
spremljanju malih uporabnikov.  
5.3.2. Zaposlovanje 
Učinki na zaposlovanje se štejejo za zanemar ljive. Nekaj vplivov na zaposlovanje lahko 
nastane zaradi trajnostnih meril, kadar merila povzro čajo naložbene u činke, tj. pove čanje 
povpraševanja v storitvah, povezanih z biomaso, in  sektorjih, ki proizvajajo tehnologijo za 
biomaso.  
6.
 PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Presoja kaže, da je na pr oizvodni strani stroškovno naju činkovitejša politi čna možnost za 
postavitev minimalnih zahtev za prepre čevanje proizvodnje biomase na zemljiš čih z veliko 
biotsko raznovrstnostjo in prepre čevanje negativne spremembe rabe  tal (tj. ista merila kot v 
                                                 
4 Dornburg in drugi (2008): Assessment of global biomass potentials and their links to good, water, 
biodiversity, energy demand and economy (Ocena globalnih potencialov biomase in njihovih povezav s 
koristjo, vodo, biotsko raznovrstnostjo, povpraševanjem po energiji in gospodarstvom). Bilthoven, 
MNP. 
 
SL 8   SL Direktivi o energiji iz obnovljivih virov). Postav itev minimalnih pragov ali obveznosti v zvezi 
s trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi bi lahko povzro čila visoke stroške industriji.  
Glede učinkov toplogrednih vplivov je pomembna skladnost z Direktivo o energiji iz 
obnovljivih virov. Priporo ča se vseevropsko usklajena metodologija GHG za izra čun emisij v 
življenjskem ciklu. Za prepre čitev izkrivljenj na tržiš ču se priporo ča politična možnost, ki 
postavlja minimalne zahteve glede prihrankov GHG na 35 % in pove čanje na 50 % od leta 
2017 za obstoje če obrate in 60 % od leta 2018 za nove ob rate, ker je skladna z Direktivo o 
energiji iz obnovljivih virov. Odpadkom in predelavi ostankov, ki obi čajno dosegajo visoke 
prihranke GHG, teh zahtev ni treba izpolnjevati. 
V zvezi z izboljšanjem izkoristka en ergetske pretvorbe bi bila ve čina politi čnih možnosti 
učinkovita le, če bi zajemala tudi fosilne razli čice. Ni priporo čljivo postavljati standardov 
izkoristka samo za pridobivanje biomase, ker to lahko spodbudi ve čajo uporabo energije iz 
fosilnih virov. Možnost C2 je predno stna možnost, kjer bi bile države članice odgovorne za 
spodbujanje visokih izkoris tkov pretvorbe s svojimi podpornimi sistemi za velike 
elektroenergetske in toplotne naprave (ve č kot 1 MW).  
Pri preučevanju vprašanja, ali naj bodo te politi čne možnosti v obliki obve znih meril ali pa 
priporočil državam članicam, se upošteva, da bo biomasa izvirala iz EU in se bo tudi uvažala 
iz držav zunaj EU. Zdaj znaša uvoz bi omase iz držav zunaj EU okrog 3 %.  
Zavezujoča merila bi povzro čila, da bi se za cilj v zvez i z energijo iz obnovljivih virov 
upoštevala le biomasa, ki se šteje za trajnostno v okviru vseevropskega sistema. Prostovoljni 
pristop na podlagi priporo čil Komisije državam članicam ne bi dopuš čal zavrnitve 
upoštevanja biomase, ki ne iz polnjuje obveznosti nacionalnega sistema, za cilje v zvezi z 
energijo iz obnovljivih virov. Države članice pa bi se seveda lahko odlo čile odkloniti finan čno 
pomoč biomasi, ki ne izpolnjuje nacionalnih meril.  
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Ključni kazalec za izpolnjevanje ciljev je pove čana poraba biomase brez povzro čanja 
izsekavanja in drugih negativni h vplivov na okolje. Sistemi poro čanja in spremljanju so na 
razpolago na ravni EU prek Eurostat a, vendar se morajo okrepiti, vklju čno s tistimi na 
nacionalni ravni, da bi zagotovili to čnejše rezultate.