SL Uradni list Evropske unije C 276/9

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 276/06

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„ACEITE DE LA COMUNITAT VALENCIANA“

ES št.: ES-PDO-0005-0720-23.09.2008

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime

„Aceite de la Comunitat Valenciana“

2. Država članica ali tretja država

Španija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Ekstra deviško oljčno olje, pridobljeno izključno iz oljk (Olea Europea L.) naslednjih domorodnih sort avtonomne skupnosti Valencija: Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga in Blanqueta. Deleži posameznih sort: Serrana: 20–40 %; Villalonga: 20–40 %; Farga: 10–25 %; Blanqueta: 10–25 % in Morrudas: 5–10 %.

Ekstra deviško oljčno olje z zaščiteno označbo porekla „Aceite de la Comunitat Valenciana“ ima naslednje značilnosti:

Ekstra deviško oljčno olje:

— kislost: < 0,5°

— peroksidno število: < 15 meq O2/kg

— K270 < 0,15

— K232 < 2,50

— voski ≤ 250

— Delta K ≤ 0,01

— vsebnost oleinske kisline med 70 % in 82 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost linolejske kisline več kot 8 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost palmitinske kisline med 9,5 % in 12 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost linolenske kisline manj kot 1 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost palmitoleinske kisline med 0,6 % in 2,5 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost arahidonske kisline manj kot 0,6 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost lignocerinske kisline manj kot 0,2 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— mediana napake = 0

— mediana sadežnosti > 3 in < 6

— mediana pikantnosti > 1 in < 3

— mediana grenkobe > 1 in < 3

— razmerje med mediano sadežnosti ter mediano grenkobe in pikantnosti mora biti tako, da olju daje uravnotežen značaj.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Opis sort oljk:

SERRANA

Zreli plodovi so jajčaste oblike in vijolično-črne barve z lenticelami. Sorta omogoča povprečno in preprosto pridelavo, je odporna proti suši in pozebi, vendar občutljiva za oljčno muho in pegavost listov.

Zgodaj dozori in ima dobro vsebnost maščobe. Goji se predvsem v okrožju Alto Palancia, v naravnih rezervatih Calderona in Espadán Sierras ter v okolici, deloma pa tudi v sosednjih okrožjih.

FARGA

Farga je zelo stara sorta, ki izvira s severa province Castellón. Plodovi so majhni do povprečno veliki ter podolgovate in asimetrične oblike.

Dozori zgodaj in srednje dobro obrodi, vendar se količina pridelka po letih razlikuje. Vsebnost maščobe je precejšnja. Goji se v vseh okrožjih regije Maestrazgo, ki leži na severu province Castellón, nekaj nasadov pa je tudi v obmejnih okrožjih La Plana Alta in Alcalatén.

BLANQUETA

Ta sorta izvira iz okolice mesta Muro de Alcoy. Plod je okrogel, ko je zrel, pa postane vinsko rdeče do črne barve.

Obira se zgodaj, vsebnost maščobe pa je povprečna.

VILLALONGA

Ta sorta izvira z juga province Valencija. Plodovi so okrogli in veliki ter imajo dobro vsebnost maščobe. Ko so zreli, so črne barve.

Sorta je občutljiva za pozebo in sušo, goji pa se skoraj po vsej provinci Valencija, v večini province Alicante, nekaj nasadov pa je tudi v provinci Castellón.

MORRUDA

Plodovi so srednje veliki, nekoliko asimetrični in vijolično črne barve. Vsebnost maščobe je povprečna..

Sorta je trpežna in daje manjši pridelek, nasadi pa so enakomerno razpršeni po vsej avtonomni skupnosti Valencija. Na splošno ni zelo pogosta sorta, je pa pomembna za nekatere kraje.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava oljk in priprava končnega proizvoda potekata na geografskem območju, navedenem v 4. točki.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Olje „Aceite de la Comunitat Valenciana“ lahko pakira katero koli podjetje, saj geografskih omejitev ni.

Pakirano mora biti v posodo, ki zagotavlja ustrezno hranjenje proizvoda in je lahko izdelana iz PET, primerne za uporabo za živila, stekla, prevlečene kovine ali keramike. Prednost ima embalaža, ki najbolje zaščiti proizvod pred izpostavljenostjo svetlobi, toploti itn.

Največja prostornina embalaže je 5 litrov, dovoljena pa so pakiranja po 100 cm3, 250 cm3, 500 cm3, 750 cm3, 1 l, 2 l, 2,5 l, 3 l in 5 l.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Besedilo ali etikete, ki označujejo olje, opisano v tej specifikaciji, morajo vključevati navedbi „Denominación de Origen Protegida“ in „Aceite de la Comunitat Valenciana“.

Proizvod mora imeti tudi označbo skladnosti ali sekundarno etiketo, ki se v pakirnici pritrdi tako, da je ni mogoče znova uporabiti, in ki omogoča sledljivost proizvoda. Na takih sekundarnih etiketah morata biti navedba „Denominación de Origen Protegida Aceite de la Comunitat Valenciana“ in logotip.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Območje, na katerem se pridelujejo oljke, ki se uporabljajo za proizvodnjo olja „Aceite de la Comunitat Valenciana“, vključuje občine petinšestdesetih poselitvenih središč avtonomne skupnosti Valencija. To so: Albocàsser, Tirig, La Salzadella, Sant Mateu, Les Coves de Vinromà, Figueroles, Les Useres, San Juan de Moró, Serra Engarzeran, Torre Endomenech, Vall d’Alba, Vilafamés, Ayódar, Fanzara, Almedijar, Altura, Azuébar, Chóvar, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja, Castellnovo, Teresa, Vall d’Almonacid, Viver, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Artana, Tales, Gátova, Casinos, Alcublas, Gestalgar, Sot de Chera, Villar del Arzobispo, Requena, Utiel, Venta del Moro, Ayora, Cortes de Pallas, Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Millares, Navarrés, Font de la Figuera, Moixent, Vallada, Albaida, Beniatjar, Ontinyent, Alfafara, Alqueria d'Aznar, Cocentaina, Millena, Muro d'Alcoi, Alcoi, Biar, Cañada de Biar, Sax, Villena, Banyeres de Mariola in Onil.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Območje ima značilno sredozemsko podnebje, za katero so značilne mile zime, majhna količina padavin, ki pade večinoma jeseni in spomladi, ter zelo suha poletja. Zaradi vpliva Sredozemlja, Iberskega gorovja in atlantskih vremenskih vzorcev ima geografsko območje enakomerno podnebje. Podnebni dejavniki so zlasti stalni med glavnim obdobjem rasti, tj. med cvetenjem, v zadnjih fazah debeljenja oljk in ko se v plodovih tvori maščoba. Tako:

— so povprečne letne temperature na območju gojenja oljk med 12 °C in 16 °C, z večjimi odstopanji pozimi (povprečje med 6 °C in 10 °C) in poleti (ko je povprečje višje in se giba med 22 °C in 26 °C). Te temperature spodbujajo fenološki razvoj oljk;

— se povprečne padavine gibajo med 500 in 600 mm na leto z nekaterimi nihanji, od 200 do 300 mm na leto v najbolj suhih letih pa do 700–800 mm.

Tla so večinoma apnenčasta, ponekod so tudi območja proda, laporja in sadre. V nižjih plasteh so večinoma kamnine iz mezozoika, ki vsebujejo predvsem apnenec iz obdobja krede in jure (z nekaj laporja in peščenjaka). V višjih plasteh je mlajši sedimentni material, ki vsebuje predvsem kamnine iz terciarja in kvartarja s sredozemsko rdečo prstjo (terra rossa). Ta ima dobro teksturo in strukturo, je dobro odcedna in zlasti primerna za gojenje oljk.

Za relief tega geografskega območja so značilna hribovita območja in doline, ki obdajajo Ibersko in Betijsko gorovje, ko se na vzhodu spuščata proti obali. Ker je od obale proti zahodu razširjeno intenzivno sadjarstvo, zlasti pridelava agrumov, za katere je potrebno namakanje, je gojenje oljk omejeno na nadmorsko višino od 300 m do 600 m, zaradi česar so okoljske in ekološke razmere na območjih gojenja oljk na opredeljenem geografskem območju zelo enotne. Oljke skupaj z mandljevci in rožičevci prevladujejo v kmetijski pokrajini vzhodnega Pirenejskega polotoka, ki se imenuje tudi „arbolado de secano“.

Človeški dejavniki

Oljčni nasadi so del avtonomne skupnosti Valencija že več kot dva tisoč let, že od časov Rimljanov. Gojenje oljk je dokazano za okrožje Maestrazgo de Castellón na območjih ob znameniti poti Via Augusta, ki je povezovala Rim in Cadiz. Še danes tam raste veliko dreves, starih več kot tisoč let, o čemer se je mogoče prepričati po zaslugi pobud zadrug iz Maestrazga, ki ponujajo številne turistične poti po „tisočletni industriji oljčnega olja“.

Omeniti je treba tudi prispevek botanika Cavanillesa, ki je napisal delo „Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia“ (Zapiski o naravoslovju, geografiji, kmetijstvu, ljudeh in proizvodih Kraljestva Valencija), (1795–1797). Zapiski o kmetijstvu ter zlasti gojenju oljk in pridelavi oljčnega olja so zelo zanimivi in zajemajo celotno območje pridelave v avtonomni skupnosti Valencija. V zapiskih se pogosto omenjata „oljčno olje“ in gojenje oljk.

Gojenje oljk je kot gospodarska dejavnost globoko zakoreninjeno v vseh okrožjih pridelave, kar je predvsem posledica stalnosti gojenja te rastline. Na podlagi te dejavnosti se je razvil kmetijsko-industrijski in gospodarski sistem ter omogočil družbeni in gospodarski napredek na podeželskih območjih, obenem pa tudi nadaljnje gojenje okoljsko trajnostnega pridelka na območjih, na katerih vremenske razmere in tla ne omogočajo druge pridelave.

Razporeditev enot rabe na opredeljenem geografskem območju je posebnost te regije: zelo majhni nasadi, enote rabe s strmimi pobočji in omejenim dostopom, terase, obdane s suhimi zidovi, tla, ki jih zelo ogrožajo dezertifikacija in gozdni požari ter relativno revna prst z malo organskimi snovmi in majhno sposobnostjo zadrževanja vode. Zaradi vseh teh dejavnikov so nasadi oljk na opredeljenem geografskem območju ključnega ekološkega pomena za ekosistem.

Za gospodarjenje z zemljišči na opredeljenem geografskem območju zato skrbijo družinska gospodarstva, ki delujejo na majhnih posestvih na sušnih območjih, na katerih proizvodnja oljčnega olja poteka prek sistema zadrug, domača poraba pa je velika. Kmetje prenašajo znanje in veščine, povezane s pridelavo in predelavo, iz roda v rod.

Študija podnebnih, talnih, okoljskih in družbenih razmer na geografskem območju skupaj s fenološkim razvojem oljk, ki se tam gojijo, je pokazala, da opredeljeno geografsko območje zagotavlja enotne razmere za gojenje oljk. V študiji je bilo ugotovljeno, da je ekologija oljčnih nasadov na celotnem opredeljenem geografskem območju enaka.

5.2 Posebnosti proizvoda

Posebnosti olja „Aceite de la Comunitat Valenciana“ so predvsem posledica njegove sortne sestave. Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga in Blanqueta so domorodne sorte opredeljenega geografskega območja. Olju dajejo posebne značilnosti, zaradi katerih ima edinstveno sestavo maščobnih kislin in organoleptične lastnosti.

Olje, ki se proizvaja na opredeljenem geografskem območju, ima zato zelo uravnoteženo sestavo maščobnih kislin z relativno velikimi deleži oleinske, linolejske in linolenske kisline, zato ima visoko razmerje med nasičenimi in nenasičenimi maščobnimi kislinami.

Z organoleptičnega vidika olje „Aceite de la Comunitat Valenciana“ spada med olja z največjim razponom in raznolikostjo arom. Stopnja sadežnosti je večja kot 5 in vsebuje arome zelenih oljk, mandljev, zelenih listov, agrumov, banane in trave. Stopnji pikantnosti in grenkobe sta med 1 in 3. Razmerje med stopnjo sadežnosti ter stopnjama grenkobe in pikantnosti zato daje olju uravnotežen značaj.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Glavni dejavniki, ki dajejo olju „Aceite de la Comunitat Valenciana“ edinstvene značilnosti in ki dokazujejo povezavo med kakovostjo proizvoda in geografskim okoljem, so:

Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga in Blanqueta so domorodne sorte opredeljenega geografskega območja. Na opredeljenem geografskem območju so simbol zgodovine, bogastva in raznolikosti sort na vzhodu Pirenejskega polotoka. To so sorte, ki so dobro prilagojene tamkajšnjim razmeram, saj so jih lokalni kmetje izbirali in razmnoževali dolga stoletja.

Zaradi značilnosti sort in orografskih značilnosti opredeljenega geografskega območja je obdobje, v katerem ni pridelave, zelo dolgo in traja od oktobra do februarja. Proizvodnja je omejena zaradi značilnih majhnih gospodarstev. Kmetje se pri načrtovanju pridelave odločijo, kdaj bodo začeli obirati plodove na posameznem zemljišču, ki ga obdelujejo, glede na zrelost oljk na majhnem deležu proizvedenih plodov, zaradi česar je mogoče natančneje načrtovati obiranje. To omogoča stalno oddajanje obranih plodov enotne stopnje zrelosti v mletje, zato ni potrebno vmesno skladiščenje, kar zagotavlja kakovostne surovine za proizvodnjo olja z značilnimi organoleptičnimi in fizikalno-kemičnimi lastnostmi.

Ker so nasadi na nadmorski višini od 300 m do 600 m, so dnevna in nočna nihanja temperatur ugodna za sestavine v plodovih, ki zagotavljajo ustrezne stopnje sadežnosti, grenkobe in pikantnosti. Tla, na katerih se običajno gojijo oljke, so manj rodovitna in vsebujejo veliko apnenca, kar je tudi eden od dejavnikov, ki zagotavlja značilne organoleptične lastnosti plodov.

Za območje pridelave so značilne posebne podnebne razmere, kar zadeva temperature in padavine. Koncentracija dežja jeseni in spomladi je izjemno ugodna za rast oljk in kakovost pridelanega olja, saj zelo omehča aromo in okus olja. Spomladanske padavine omogočajo dobro rast pridelka, kar vpliva na letine v naslednjih letih. Mile temperature Sredozemskega morja pozimi in poleti pa vplivajo na večjo kompleksnost arome, ki daje olju „Aceite de la Comunitat Valenciana“ edinstvene lastnosti.

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.agricultura.gva.es/pc_aceitecomunitatvalenciana

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Prim. opombo 2.