ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
P9_TA(2019)0088

Protokol k Sporazumu med EU in Švico o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici, v zvezi z dostopom do sistema Eurodac za namene kazenskega pregona ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici, v zvezi z dostopom do sistema Eurodac za namene kazenskega pregona (15783/2018 – C9-0025/2019 – 2018/0418(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 255/19)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15783/2018),

— ob upoštevanju osnutka Protokola med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici, v zvezi z dostopom do sistema Eurodac za namene kazenskega pregona (15781/2018),

— ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 87(2), točko (a) prvega pododstavka člena 88(2) ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0025/2019),

— ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

— ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0025/2019),

1. odobri sklenitev protokola;
—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za pravne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za promet in turizem (A8-0444/2018),
P8_TC1-COD(2016)0264

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/… Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi skupnega okvira za evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, spremembi uredb (ES) št. 808/2004, (ES) št. 452/2008 in (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES) št. 577/98

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/1700.)
—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0278/2018),
(17)

Komisija je v svojem odgovoru na državljansko pobudo „Pravica do vode“ leta 2014 (22) pozvala države članice, naj v skladu s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije vsem državljanom zagotovijo dostop do najnujnejše oskrbe z vodo. Poleg tega se je zavezala, da si bo „z okoljskimi politikami […] še naprej prizadevala za […] izboljšanje dostopa do varne pitne vode za vse državljane“ (23). To je v skladu s členoma 1 in 2 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. To je tudi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 6 ZN OZN in z njim povezanim ciljem „vsem omogočiti enakopraven dostop do čiste in poceni pitne vode“. Koncept enakopravnega dostopa zajema širok spekter vidikov, kot so razpoložljivost (npr. zaradi geografskih razlogov, pomanjkanja infrastrukture ali posebnih razmer nekaterih delov prebivalstva), kakovost, sprejemljivost ali cenovna dostopnost. Glede cenovne dostopnosti vode je treba opozoriti, da lahko države članice pri določanju tarif za vodo v skladu z načelom povračila stroškov iz Direktive 2000/60/ES , brez poseganja v člen 9(4) navedene direktive upoštevajo spremembe v ekonomskih in socialnih pogojih za prebivalstvo ter lahko zato sprejmejo socialne tarife ali ukrepe za zaščito prebivalstva iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij. Ta direktiva obravnava zlasti vidike dostopa do vode, ki so povezani s kakovostjo in razpoložljivostjo. Da bi obravnavali navedene vidike, se odzvali na evropsko državljansko pobudo in prispevali k izvajanju načela20 evropskega stebra socialnih pravic (24), v skladu s katerim ima „vsakdo […] pravico dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z vodo,“ bi se moralo od držav članic zahtevati, da vprašanje dostopa do poceni vode obravnavajo na nacionalni ravni, pri čemer pa bi morale imeti možnost, da do določene mere same odločajo o točni vrsti ukrepa, ki naj bi se izvedel. To je mogoče z ukrepi, ki so med drugim namenjeni izboljšanju dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, za vse, na primer s preprečitvijo uvedbe strožjih zahtev glede kakovosti vode, ki ni utemeljena z vidika javnega zdravja in zaradi katere bi se voda za državljane podražila, s prosto dostopnimi fontanami v mestih, ter spodbujanju njene uporabe z omogočanjem proste oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, v javnih zgradbah , restavracijah, nakupovalnih in restavracijah rekreacijskih središčih ter tranzitnih in obljudenih območjih, kot so železniške postaje in letališča. Države članice bi morale imeti proste roke pri določanju prave kombinacije teh instrumentov glede na svoje konkretne nacionalne razmere . [Sprememba 28]
—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za proračun in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0264/2018),
—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0375/2017),
6.

Organ za ugotavljanje skladnosti je sposoben izvajati vse naloge ugotavljanja skladnosti, ki so takšnemu organu dodeljene v skladu s členoma 12 in 13 ter za katere je bil priglašen, bodisi da navedene naloge izvede sam organ za ugotavljanje skladnosti bodisi da so izvedene v njegovem imenu in v okviru njegove odgovornosti. Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno ter za vsak postopek certificiranja, za katerega je priglašen, na voljo: (a) potrebno osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti; (b) opise postopkov, glede na katere se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost reprodukcije teh postopkov. Imeti mora ustrezno politiko in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi; (c) postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih se ustrezno upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, njegova struktura in stopnja zahtevnosti zadevne tehnologije. Organ za ugotavljanje skladnosti ima na voljo potrebna sredstva, da ustrezno izvaja strokovne in upravne naloge, povezane z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti.
2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Arabske republike Egipt.
(4) Da bi se izognili resnim motnjam, tudi glede javnega reda, je zato treba določiti začasen sklop ukrepov, s katerimi bi se cestnim prevoznikom v tovornem prometu, ki imajo licenco v Združenem kraljestvu, omogočil prevoz blaga po cesti med ozemljem Združenega kraljestva in ozemljem preostalih sedemindvajsetih držav članic. Da bi zagotovili ustrezno ravnovesje med Združenim kraljestvom in preostalimi državami članicami, bi morale biti tako dodeljene pravice pogojene z dodeljevanjem enakovrednih pravic in bi zanje morali veljati določeni pogoji, ki zagotavljajo pošteno konkurenco.

(4) Da bi se izognili resnim motnjam, tudi glede javnega reda, je zato treba določiti začasen sklop ukrepov, s katerimi bi se cestnim prevoznikom v tovornem prometu, ki imajo licenco v Združenem kraljestvu, omogočil prevoz blaga po cesti med ozemljem Združenega kraljestva in ozemljem preostalih sedemindvajsetih držav članic ali od ozemlja Združenega kraljestva do ozemlja Združenega kraljestva s tranzitom prek ene ali več držav članic . Da bi zagotovili ustrezno ravnovesje med Združenim kraljestvom in preostalimi državami članicami, bi morale biti tako dodeljene pravice pogojene z dodeljevanjem enakovrednih pravic in bi zanje morali veljati določeni pogoji, ki zagotavljajo pošteno konkurenco.
Splošni okvir politike za izvajanje te uredbe predstavljajo pridružitveni sporazumi, sporazumi o partnerstvu in sodelovanju, večstranski sporazumi in drugi sporazumi, ki vzpostavljajo pravno zavezujoč odnos s partnerskimi državami, pa tudi sklepi Evropskega sveta in sklepi Sveta, izjave na vrhu ali sklepi srečanj na visoki ravni s partnerskimi državami, sporočila Komisije ali skupna sporočila Komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

Splošni okvir politike za izvajanje te uredbe predstavljajo pravni red Skupnosti na področju jedrske varnosti in varnega ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, pridružitveni sporazumi, sporazumi o partnerstvu in sodelovanju, večstranski sporazumi in drugi sporazumi, ki vzpostavljajo pravno zavezujoč odnos s partnerskimi državami, pa tudi sklepi Evropskega sveta in sklepi Sveta, izjave na vrhu ali sklepi srečanj na visoki ravni s partnerskimi državami, sporočila Komisije ali skupna sporočila Komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.
(a)

„načelo pravne države“ se razume kot spoštovanje vrednot Unije iz člena 2 PEU in meril za članstvo v Uniji, omenjenih v členu 49 PEU; vključuje načela zakonitosti, vključno s preglednim, odgovornim, demokratičnim in pluralističnim postopkom sprejemanja zakonov ; pravne varnosti; prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti; dostopa do sodstva in učinkovitega sodnega varstva pred neodvisnimi in nepristranskimi sodišči , vključno s temeljnimi pravicami , ki so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah ; delitve oblasti ; nediskriminacije in enakosti pred zakonom;
PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

SKUPNA IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN KOMISIJE

Evropski parlament in Komisija se strinjata o pomenu tesnega sodelovanja v zvezi z izvajanjem sporazumov iz priloge k Uredbi št. (EU) 2019/287 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. februarja 2019 (1) o izvajanju zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasno opustitev preferencialov v nekaterih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in nekaterimi tretjimi državami. Strinjata se, da če Evropski parlament sprejme priporočilo za začetek zaščitne preiskave, bo Komisija podrobno pregledala, ali so izpolnjeni pogoji iz uredbe za začetek po uradni dolžnosti. Če bo Komisija menila, da pogoji niso izpolnjeni, bo pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložila poročilo, vključno z obrazložitvijo vseh dejavnikov, povezanih z začetkom takšne preiskave.

(1) UL L 53, 22.2.2019, str. 1.
Prednostne naloge delovnih programov določi Komisija na podlagi prednostnih nalog svoje politike, prispevkov nacionalnih javnih organov in deležnikov s področja jedrskih raziskav, ki so združeni v organe ali okvire, kot so evropske tehnološke platforme, združenja, iniciative in tehnični forumi za jedrske sisteme in varnost, ravnanje z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim jedrskim gorivom, zaščito pred sevanjem/tveganje nizkega odmerka, zaščitne ukrepe in zaščito na jedrskem področju ter raziskave jedrske fuzije, oziroma vse ustrezne organizacije ali forumi deležnikov s področja jedrske energije .

Prednostne naloge delovnih programov določi Komisija na podlagi prednostnih nalog svoje politike, prispevkov nacionalnih javnih organov in deležnikov s področja jedrskih raziskav, ki so združeni v organe ali okvire, kot so evropske tehnološke platforme, združenja, iniciative in tehnični forumi za sedanje in prihodnje jedrske sisteme in varnost, ravnanje z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim jedrskim gorivom, zaščito pred sevanjem/tveganje nizkega odmerka, zaščitne ukrepe in zaščito na jedrskem področju ter raziskave jedrske fuzije oziroma vse ustrezne organizacije ali forumi zadevnih deležnikov.
(2)

Poročilo o ukrepu 1 akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička „Obravnavanje davčnih izzivov digitalnega gospodarstva“ („Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy“), ki ga je organizacija OECD objavila oktobra 2015, navaja več različnih pristopov za obdavčitev digitalnega gospodarstva, ki so bili nadalje preučeni v vmesnem poročilu OECD „Davčni izzivi, ki jih prinaša digitalizacija – Vmesno poročilo 2018“ („Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018“). Ker je digitalna preobrazba gospodarstva vedno hitrejša, obstaja vse večja in nujna potreba po iskanju rešitev za zagotovitev pravične in učinkovite obdavčitve digitalnih podjetij. Vendar delo OECD v zvezi z obdavčitvijo digitalnega gospodarstva doslej še ni privedlo do zadostnega napredka, kar kaže na potrebo po napredovanju na tem področju na ravni Unije. Ne glede na težave pri doseganju globalnega dogovora in na ukrepanje Unije s to direktivo bi si bilo treba po najboljših močeh vseeno prizadevati zanj na globalni ravni. Ker ni enotnega pristopa na ravni Unije, pa bodo države članice sprejemale enostranske rešitve, ki bodo privedle do regulativne negotovosti ter bodo težavne za družbe, ki poslujejo čezmejno, in za davčne organe. Vzpostaviti bi bilo treba opolnomočen davčni organ v okviru OZN, ki bi deloval kot forum za razpravo o globalnih dogovorih in drugih zadevah, povezanih z mednarodnim davčnim sistemom, k čemur sta pozvala Preiskovalni odbor Evropskega parlamenta o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (PANA) ter Posebni odbor Evropskega parlamenta za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE2).
P8_TC1-COD(2016)0375

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. novembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/… Evropskega parlamenta in Sveta o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1999.)
Bis(pentabromofenil)eter (dekabromodifenil eter) decaBDE)

1163-19-5

214-604-9
—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0316/2018),
PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Stroški delovanja in vzdrževanja informacijskega sistema ETIAS, centralne enote ETIAS in nacionalnih enot ETIAS se bodo v celoti krili iz prihodka, ustvarjenega s pristojbinami. Pristojbino bi bilo zato treba po potrebi prilagoditi glede na stroške. Sem spadajo tako stroški, ki jih imajo države članice EU, kot tudi stroški, ki jih imajo pridružene schengenske države, v skladu z določbami uredbe o sistemu ETIAS. Stroški, ki nastanejo z razvojem informacijskega sistema ETIAS, vključevanjem obstoječih nacionalnih mejnih infrastruktur in povezovanjem z nacionalnimi enotnimi vmesniki ter gostovanjem nacionalnih enotnih vmesnikov, vzpostavitvijo centralne enote ETIAS in nacionalnih enot ETIAS, vključno s stroški, ki jih imajo države članice EU in pridružene schengenske države, bremenijo Sklad za notranjo varnost (meje in vizumi) oziroma njegove naslednike.

Zato se ti stroški ne bi smeli upoštevati pri izračunu prispevka pridruženih schengenskih držav za sistem ETIAS v skladu z zadevnim pridružitvenim sporazumom in z ustreznimi posebnimi ureditvami za sodelovanje pridruženih schengenskih držav v agencijah. To bi bilo treba upoštevati zlasti v okviru pogajanj o naslednikih Sklada za notranjo varnost (meje in vizumi) in posebnih dogovorov za sodelovanje pridruženih schengenskih držav v njem.

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj po sprejetju te uredbe nemudoma predstavi predlog o posebnih dogovorih iz člena 95 te uredbe.
C 11/55

P8_TA(2018)0359

Seznam tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (kodificirano besedilo) (COM(2018)0139 – C8-0116/2018 – 2018/0066(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2020/C 011/13)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0139),

— ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0116/2018),

— ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

— ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0290/2018),

A. ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

(1) UL C 102, 4.4.1996, str. 2.
—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0227/2018),
—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8–0192/2017),
P8_TA(2018)0113

Izrabljena vozila, odpadne baterije in akumulatorji ter odpadna električna in elektronska oprema ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/37)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0593),

— ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0383/2015),

— ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1),

— ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 (2),

— ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. februarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0013/2017),

1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju ( 3 )

2. poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti;

3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

(1) UL C 264, 20.7.2016, str. 98.

(2) UL C 17, 18.1.2017, str. 46.

(3) To stališče nadomešča spremembe, sprejete 14. marca 2017 (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0069).
2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kazahstan.
2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Maroko.
vključevanjem funkcij, praks, politik, postopkov in sprememb pri opravljanju storitev, namenjenih zadovoljevanju potreb invalidov, tudi s pomočjo storitev na osnovi mobilnih naprav, vključno z mobilnimi aplikacijami, potrebnimi za zagotavljanje storitve, z dosledno in primerno dostopnostjo, ki uporabniku omogoča zaznavanje, uporabo in razumevanje, vključno s prilagodljivostjo predstavitve vsebin in interakcije, po potrebi z zagotovitvijo dostopne elektronske alternative; na zanesljiv način, ki omogoča lažjo interoperabilnost z različnimi uporabniškimi sredstvi in podpornimi tehnologijami, ki so na voljo na ravni Unije in mednarodni ravni.

To zadeva storitve, kot so pametno izdajanje vozovnic (elektronska rezervacija, nakup vozovnic, itd.), obveščanje potnikov v realnem času (časovni razporedi, obveščanje o motnjah v prometu, povezovalne storitve, nadaljevanje potovanja z drugimi načini prevoza itd.) in dodatne informacije o storitvi (npr. o osebju na postajah, dvigalih v okvari ali storitvah, ki začasno niso na voljo).
2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kube.
Vsaj pet let po začetku veljavnosti te uredbe in nato na vsakih pet let Komisija zagotovi oceno vpliva načrta na staleže, za katere se uporablja ta uredba, in ribištvo, ki izkorišča te staleže. Rezultate te ocene predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Vsaj tri let po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let Komisija zagotovi oceno vpliva načrta na staleže, za katere velja ta uredba, in ribištvo, ki izkorišča te staleže , ter do kakšne mere so bili doseženi cilji te uredbe, vključno z obnovo ribjih staležev nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, ter napredek pri doseganju dobrega okoljskega stanja . Rezultate te ocene predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija lahko po potrebi prej predloži oceno.
(5)

Da se prepreči obsežna uporaba nižjih stopenj DDV za avdiovizualne vsebine, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabljajo nižjo stopnjo za knjige, časopise in periodične publikacije le, če teh publikacij, tako na kakršnih koli fizičnih nosilcih kot elektronsko dobavljenih publikacij, v celoti ali v pretežnem delu ne tvorijo glasbene ali video vsebine. Glede na to, da je pomembno zagotoviti dostop do knjig, časopisov in periodičnih publikacij za slepe, slabovidne in osebe z drugimi motnjami branja v smislu Direktive … Evropskega parlamenta in Sveta (9a) , se za prilagojene in avdio elektronske knjige, časopise in periodične publikacije ne šteje, da jih v celoti ali v pretežnem delu tvorijo glasbene ali video vsebine. Zato se lahko tudi za te formate uporabijo nižje stopnje DDV.