[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.10.2009

COM(2009)562 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

o ponovni uvedbi vizumske obveznosti za državljane Češke republike za Kanado v skladu s členom 1(4)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 851/2005 glede mehanizma vzajemnosti

KAZALO

1. Uvod 3

2. Ponovna uvedba vizumske obveznosti 14. julija 2009 3

3. Ukrepi po ponovni uvedbi vizumske obveznosti 14. julija 2009 4

3.1. Stališče Kanade 5

3.1.1. Prošnje za azil 5

3.1.2. Postopek za pridobitev vizuma 6

3.1.3. Kršitev predpisov o priseljevanju 6

3.2. Stališče Češke republike 6

3.2.1. Prošnje za azil 7

3.2.2. Postopek za pridobitev vizuma 7

3.3. Delovna skupina strokovnjakov Kanade in Češke republike 7

4. Ocena 8

5. Sklepne ugotovitve 8

Uvod

Češka republika je 14. julija 2009 v skladu s členom 1(4)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 851/2005, obvestila Komisijo in Svet, da Kanada od 14. julija 2009 enostransko uporablja režim vizumov za češke državljane. To obvestilo je bilo objavljeno v Uradnem listu z dne 6. avgusta 2009[1], kar pomeni, da Komisija v skladu s členom 1(4)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 851/2005, v 90 dneh po tej objavi poroča Svetu, torej do 6. novembra 2009.

To poročilo vsebuje pregled ukrepov, ki jih je Komisija sprejela po tem obvestilu.

Ponovna uvedba vizumske obveznosti 14. julija 2009

Kot je omenjeno v četrtem poročilu o vizumski vzajemnosti[2], je Kanada 31. oktobra 2007 odpravila vizumsko obveznost za češke državljane.

Kanadski organi so 13. julija 2009 na več načinov, med drugim z uradno diplomatsko noto, češke organe obvestili, da bo naslednji dan znova uvedena vizumska obveznost za češke državljane.

Sektor za državljanstvo in priseljevanje (Citizenship and Immigration Canada) je v obvestilu za javnost z dne 13. julija 2009 objavil naslednje:

„ Od 12.01 po srednjeevropskem poletnem času 14. julija 2009 bodo češki državljani potrebovali vizum za potovanje v Kanado, je danes povedal minister za državljanstvo, priseljevanje in večkulturnost Jason Kenney. Češki državljani lahko v prvih 48 urah zaprosijo za vstop ob prihodu v Kanado. Po 23.59 po srednjeevropskem poletnem času 15. julija 2009 se bo zahteval vizum.

Odkar je bila oktobra 2007 odpravljena vizumska obveznost za češke državljane, so ti vložili skoraj 3 000 vlog, medtem ko so jih leta 2006 manj kot pet. Češka republika je zdaj glede na število vlagateljev prošenj za status begunca druga med državami izvora. Razmeroma visoka stopnja odobritve prošenj za status begunca, ki jih vložijo češki državljani, prikriva skrb vzbujajoče dejstvo, da je več kot polovica prošenj opuščenih ali umaknjenih, preden Urad za priseljevanje in begunce (Immigration and Refugee Board) sprejme končno odločitev, kar kaže, da številni prosilci najbrž niso begunci [3].

[…]

Kanada redno pregleduje svojo vizumsko politiko do drugih držav. Države se zavedajo, da se vizumska obveznost lahko znova uvede, če ne bodo izpolnjevale pogojev za izvzetje iz te obveznosti.

Ta sprememba pomeni, da morajo državljani Češke republike, ki želijo potovati v Kanado, najprej vložiti vlogo za vizum za začasno bivanje in izpolnjevati zahteve za ta vizum. Prosilec mora prepričati uradnika za vizume, da je njegov obisk Kanade začasen, da njegovo bivanje v Kanadi ne bo preseglo odobrenega obdobja, da ima dovolj denarja za kritje stroškov bivanja v Kanadi, da je zdrav, da v preteklosti ni bil kaznovan in da ne pomeni varnostnega tveganja za Kanadčane. Te zahteve so enake za vse, ki želijo obiskati Kanado.

Prosilci iz Češke republike vložijo vloge pri kanadskem uradu za vizume na Dunaju v Avstriji, ki zdaj sprejema vloge državljanov iz več drugih evropskih držav.“

Kanada je isti dan uvedla vizumsko obveznost tudi za mehiške državljane. Tudi v tem primeru je bil glavni razlog veliko prošenj za status begunca iz Mehike, zaradi česar je bila Mehika država izvora z največ prošnjami za status begunca v Kanadi.

Odkar je bila 1. novembra 2007 odpravljena vizumska obveznost in zlasti v obdobju pred ponovno uvedbo vizumske obveznosti 14. julija 2009, so kanadski in češki organi večkrat razpravljali o naraščajočem številu čeških prosilcev za status begunca v Kanadi – večina jih je romskega izvora.

Ukrepi po ponovni uvedbi vizumske obveznosti 14. julija 2009

Češka republika je 20. julija 2009 Komisijo in Svet obvestila , da je Češka republika v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 s 16. julijem 2009 uvedla vizumsko obveznost za imetnike kanadskih diplomatskih in službenih potnih listov.

Svet je večkrat obravnaval vprašanje ponovne uvedbe vizumske obveznosti za češke državljane za Kanado: Svet za splošne zadeve in zunanje odnose 27. julija 2009 in 14. septembra 2009, Svet za pravosodje in notranje zadeve 21. septembra 2009 in Odbor stalnih predstavnikov (Coreper) 23. julija 2009. Države članice so ob teh priložnostih izrazile zaskrbljenost zaradi tega položaja in izjavile, da mora Komisija hitro rešiti to vprašanje, ki se ne sme zaostriti.

Komisija se je po ponovni uvedbi vizumske obveznosti s češkimi in kanadskimi organi redno posvetovala o tem vprašanju, predvsem na sestankih strokovnjakov s češkimi organi 14. in 30. julija 2009 ter na tristranskem sestanku generalnega direktorja Generalnega direktorata za pravosodje, svobodo in varnost, kanadskega veleposlanika Hornbyja in češke stalne predstavnice Vicenove 24. julija 2009. Poleg tega je Komisija spremljala češko delegacijo na posvetovanjih s kanadskimi organi v Ottawi 10. septembra 2009. Poleg tega se je o tem vprašanju razpravljalo na ministrski trojki EU-Kanada 1. oktobra 2009 v Ottawi.

Stališče Kanade

Prošnje za azil

Kanada je pojasnila, da te odločitve ni sprejela zlahka. Njen azilni sistem je bil preobremenjen zaradi prošenj za status begunca. Uvedba vizumske obveznosti je pomagala rešiti nesorazmerno velik naval prosilcev za azil iz Češke republike v letih 2008 in 2009. Kanada je Češko republiko že na začetku in celo pred odpravo vizumske obveznosti 1. novembra 2007 opozorila, da bi lahko zaradi velikega navala čeških prosilcev za azil ponovno uvedla vizumsko obveznost[4]. Vseeno pa je Kanada navedla, da ponovna uvedba vizumske obveznosti ne odseva obravnave manjšin v EU ali posebej v Češki republiki. Odločitve o statusu begunca v Kanadi v vsakem primeru posebej sprejme Urad za priseljevanje in begunce (IRB), to je upravno sodišče, ločeno od vlade[5].

Kanada je pojasnila, da je „ uvedba vizumske obveznosti za Češko republiko del širšega sistematičnega pristopa k reformi kanadskega azilnega sistema. Kanadski azilni sistem je preobremenjen zaradi prošenj, ki jih je vsako leto več, večina pa jih je neutemeljenih, umaknjenih ali opuščenih. “

Kanada je navedla, da je po odpravi vizumske obveznosti 1. novembra 2007 prejela skoraj 3 000 prošenj za azil iz Češke republike. Od 196 primerov, o katerih je kanadski urad za priseljevanje in begunce leta 2008 sprejel odločitev, je bilo ugodeno 84 prošnjam (tj. 43 %). Od januarja do julija 2009 je urad sprejel odločitev v 391 primerih, od tega je ugodil 86 prošnjam (tj. 22 %). Kanada je od uvedbe vizumske obveznosti prejela zelo malo prošenj za azil od čeških državljanov, tako da se je stopnja prošenj za azil vrnila na raven v obdobju pred izvzetjem iz vizumske obveznosti.

Urad za priseljevanje in begunce zbira podatke o socialnih, političnih in gospodarskih razmerah ter stanju človekovih pravic iz različnih virov po svetu, da na njihovi podlagi sprejme odločitve. V zvezi s tem je v Češki republiki od 21. do 31. marca 2009 opravil misijo za ugotavljanje dejstev[6]. Po tej misiji je objavil dva dokumenta: junija 2009 „ Poročilo o misiji za ugotavljanje dejstev o državni zaščiti “[7] in julija 2009 „ Poročilo o misiji za ugotavljanje dejstev o položaju in obravnavi Romov ter možnosti za notranjo preselitev “[8].

Kanada je pojasnila, da pojem „varna država izvora“, kot ga je predlagala Češka republika, v skladu s kanadsko zakonodajo pravno ni mogoč[9]. Kanada je priznala, da je potrebna reforma njenega azilnega sistema, da se zmanjšajo zamude in zlorabe, in da je treba sistem poenostaviti, tako da bo zagotavljal hitrejšo zaščito resničnim žrtvam preganjanja in hkrati hitreje izločil tiste, ki vložijo neutemeljene prošnje.

Postopek za pridobitev vizuma

Kanada je pojasnila, da je konzulat v Pragi zaprla zaradi odprave vizumske obveznosti 1. novembra 2007. Za zdaj ne načrtuje ponovnega odprtja. Splošna politika je, da kanadski konzulati pokrivajo večja območja, tako da Kanada nima konzulatov v vseh državah. Kanada je poudarila, da češkim državljanom ni treba na Dunaj, da vložijo vlogo za izdajo vizuma, ampak lahko uporabijo potovalne agencije v petih mestih (Brno, Liberec, Praga, Přerov in Velke Meziřiči), pošljejo vlogo po pošti na kanadsko veleposlaništvo na Dunaju ali pa vlogo oddajo v nabiralniku na kanadskem veleposlaništvu v Pragi. Največ se uporablja sistem oddaje vloge prek potovalnih agencij.

Prosilci za vizum morajo v nujnih primerih potovati na Dunaj, kjer lahko dunajski konzulat vloge obravnava v enem dnevu. Potovanje se olajša tudi z izdajo vizumov za večkratni vstop. Poleg tega je stopnja ugoditve prošnjam 99-odstotna. Zato za večino čeških prosilcev ni potreben pogovor za vizum. Večina pogovorov s tistimi, za katere je potreben, se opravi po telefonu, razen v izjemnih okoliščinah.

Kršitev predpisov o priseljevanju

Kar zadeva povečanje števila kršitev predpisov o priseljevanju, se je delež teh kršitev z 1 % vseh čeških potnikov, ki so potovali v Kanado leta 2006, ko je še veljala vizumska obveznost, povečal na 6,7 % leta 2008. Ta delež se je še posebej povečal na 30,1 % od januarja do maja 2009. Kršitve predpisov o priseljevanju zajemajo vse dokumentirane kršitve kanadske zakonodaje o priseljevanju, posameznike, ki jim je bil vstop zavrnjen v kanadskem vstopnem pristanišču, in prestrezanje posameznikov na poti v Kanado. Ker kršitve predpisov o priseljevanju zajemajo samo dokumentirane kršitve, je število prijavljenih lahko manjše od dejanskega.

Stališče Češke republike

Češka republika pričakuje, da bo Kanada v nekaj mesecih, ne letih, odpravila sedanjo vizumsko obveznost za češke državljane, ki potujejo v Kanado.

Prošnje za azil

Češka republika se je v preteklih mesecih posvetovala s Kanado o naraščajočem številu čeških prosilcev za azil v Kanadi in ponovila željo, da konstruktivno preuči vse ukrepe, s katerimi bi lahko odpravili to težavo. Češka republika je v zvezi s tem predlagala dve mogoči rešitvi: da državi vzajemno priznata druga drugo kot varno državo izvora in da Kanada spremeni azilno zakonodajo, da bi zmanjšala privlačnost Kanade za migrante, ki zaprosijo za azil iz ekonomskih razlogov. Češka republika je še pojasnila, da so se zato, ker so kanadski organi odobrili azil češkim prosilcem (kar se ji zdi samo po sebi absurdno), povečale spodbude za češke državljane, da zlorabijo kanadski azilni sistem.

Češka republika se ne strinja, da se kanadska ponovna uvedba vizumske obveznosti uporablja kot del širšega sistematičnega pristopa k reformi kanadskega azilnega sistema, saj ne obravnava vzrokov, ampak samo posledice preobremenjenega sistema. Razlog za povečanje števila prošenj čeških državljanov za status begunca v Kanadi ni položaj manjšin in človekovih pravic v Češki republiki sam po sebi, temveč velikodušen in popustljiv kanadski azilni sistem, ki ponuja boljše materialne pogoje in prihodek, skupaj s socialnimi prejemki, ki se dodelijo prosilcem za status begunca.

Poleg obeh zgoraj navedenih razlogov sta dva druga razloga za izseljevanje Romov, ki se običajno navajata, brezposelnost in občutek ogroženosti (zaradi širjenja desnega ekstremizma), tega pa so se češki organi lotili z nedavnim ukrepom.

Treba je opozoriti, da je Kanada glavni cilj čeških Romov migrantov, saj je bil v 90. letih prejšnjega stoletja že uspešen prvi val izseljevanja, zato se zdaj številni poskušajo pridružiti družinam v Kanadi.

Češka republika je v zvezi z manjšinami, in zlasti Romi, ponovila, da se položaj Romov v Češki republiki ne razlikuje zelo od njihovega položaja v drugih državah članicah EU, kjer živijo večje romske skupnosti, in predložila dokumente o položaju manjšin, zlasti Romov, v Češki republiki ter nadaljnji nedavni okrepitvi zakonodaje in politike za vključevanje manjšin, zlasti romskih skupnosti[10].

Postopek za pridobitev vizuma

Češka republika stalno ponavlja zahtevo po ponovnem odprtju kanadskega konzulata v Pragi, dokler Kanada ne uvede znova izvzetja iz vizumske obveznosti. Češki republiki se zdi nesprejemljivo, da morajo češki državljani potovati na Dunaj, da lahko vložijo vlogo za vizum, in bi bilo zato po njenem mnenju odprtje urada za vizume v Pragi majhen korak naprej.

Delovna skupina strokovnjakov Kanade in Češke republike

Po zavezi Češke republike in Kanade, da bosta sodelovali pri reševanju vprašanj, nastalih potem, ko je Kanada znova uvedla vizumsko obveznost za češke državljane, je bila oblikovana delovna skupina strokovnjakov Kanade in Češke republike. Češka delegacija se je po dveh telefonskih konferencah 20. in 27. avgusta 2009 srečala s kanadskimi organi v Ottawi 10. septembra 2009 in razpravljala o tem vprašanju in nadaljnjih ukrepih. Komisija se je udeležila tega srečanja.

Kanada je poleg vprašanja ponovne uvedbe vizumov in vizumskega postopka za češke državljane pojasnila svoj postopek za migracije in begunce ter predložila podatke o večkulturnosti. Češka republika je predložila predstavitve svoje zakonodaje in politike v zvezi z varstvom manjšin v Češki republiki. Dogovorjeno je bilo, da se bodo redno srečevali v taki sestavi.

Ocena

Tokrat se je prvič zgodilo, da je tretja država znova uvedla vizumsko obveznost za državljane neke države članice. Ta zelo obžalovanja vreden položaj je treba čim prej odpraviti. Kanada se zaveda, da skupna vizumska politika Evropske unije temelji na načelu vzajemnosti.

Posebej nezadovoljivo je, da češki državljani ne morejo dobiti vizumov na kanadskem veleposlaništvu v Pragi. Komisija priznava, da Kanada ponuja več olajšav v postopku za izdajo vizumov za češke državljane v Češki republiki (glej odstavek 3.1.2 zgoraj), vendar poziva Kanado, naj se vrne k prejšnji ureditvi postopka za izdajo vizumov za češke državljane in znova odpre prostore za izdajo vizumov v Češki republiki.

Komisija pozdravlja pripravljenost obeh strani za dialog ter spodbuja Kanado in Češko republiko, naj nadaljujeta posvetovanja v okviru delovne skupine strokovnjakov Kanade in Češke republike, da bi rešili vsa vprašanja v zvezi s ponovno uvedbo vizumske obveznosti; npr. Kanada naj pojasni svoj azilni sistem in kršitve predpisov o priseljevanju, ki so jih storili češki državljani, Češka republika pa naj pojasni izvajanje svojih programov in politik v zvezi z manjšinami, zlasti romskimi skupnostmi. Komisija poziva Kanado, naj jasno opredeli ukrepe, ki jih namerava sprejeti za odpravo vizumske obveznosti za češke državljane v bližnji prihodnosti.

Komisija ugotavlja, da se je Češka republika odločila zahtevati vizume za imetnike kanadskih diplomatskih in službenih potnih listov. Če ukrepi, navedeni v prejšnjem odstavku, ne bodo zadovoljivo uvedeni do konca leta 2009, bo Komisija priporočila uvedbo ali ponovno uvedbo vizumske obveznosti za nekatere kategorije kanadskih državljanov (imetnike diplomatskih in službenih potnih listov).

Sklepne ugotovitve

Žal je treba, kar zadeva Kanado, obžalovati prvo razveljavitev vizumske vzajemnosti in ponovno uvedbo vizumske obveznosti za Češko republiko od uvedbe novega mehanizma vizumske vzajemnosti. Ta zelo obžalovanja vreden položaj je treba čim prej odpraviti.

Čeprav Kanada zagotavlja več olajšav v postopku za izdajo vizumov za češke državljane v Češki republiki, Komisija v pričakovanju ponovne uvedbe potovanj brez vizuma za češke državljane poziva Kanado, naj se vrne k prejšnji ureditvi postopka za izdajo vizumov za češke državljane in znova odpre prostore za izdajo vizumov v Češki republiki. Komisija spodbuja Kanado in Češko republiko k nadaljevanju posvetovanja v okviru delovne skupine strokovnjakov Kanade in Češke republike, da bi rešili vsa vprašanja v zvezi s ponovno uvedbo vizumske obveznosti, in znova izraža pripravljenost olajšati te pogovore in sodelovati pri njih. Komisija poziva Kanado, naj jasno opredeli ukrepe, ki jih namerava sprejeti za odpravo vizumske obveznosti za češke državljane v bližnji prihodnosti. Komisija bo poleg tega priporočila uvedbo ali ponovno uvedbo vizumske obveznosti za nekatere kategorije kanadskih državljanov, če Kanada ne bo sprejela pozitivnih ukrepov za olajšanje formalnosti za češke državljane, ki želijo obiskati Kanado, in utrla poti za ponovno uvedbo potovanj brez vizuma za te državljane.

[1] UL C 184, 6.8.2009, str. 2.

[2] COM(2008) 486 konč./2, str. 6.

[3] Komisija je v prvem poročilu o vizumski vzajemnosti (COM(2006) 3 konč., str. 14, opomba 13) opozorila, da „ je Kanada odpravila vizumsko obveznost […] za Češko republiko […] leta 1996. Vendar jo je leta 1997 ponovno uvedla za Češko republiko […] po množičnem prihodu prosilcev za azil iz [te] držav[e]. Organi Kanade so poudarili, da so pred ponovno odpravo vizumske obveznosti potrebne temeljite presoje, da bi se izognili ponovitvi takšnih okoliščin. “

[4] Kanadsko veleposlaništvo v Češki republiki je 19. oktobra 2007 v skladu z odpravo vizumske obveznosti za češke državljane poslalo diplomatsko noto Ministrstvu za zunanje zadeve Češke republike, v katerem je Kanada izrazila upanje, da potem, ko bo vizumska obveznost odpravljena, ne bo več potrebe po njeni ponovni uvedbi. Zato je Kanada zaprosila za zagotovila za okrepljeno sodelovanje na področju migracij in kazenskega pregona, da bi preprečili, da bi nekateri dejavniki, kot sta naval prosilcev za azil ali povečanje števila lažnih ali spremenjenih čeških potnih listov, lahko privedli do ponovne uvedbe vizumske obveznosti.

[5] Urad za priseljevanje in begunce je upravno sodišče, ki je neodvisno od Kanadskega urada za državljanstvo in priseljevanje in Kanadske agencije za meje ter Ministrstva za državljanstvo, priseljevanje in večkulturnost.

[6] Cilj misije urada za priseljevanje in begunce je bil rešiti vprašanje informacijskih vrzeli v zvezi s položajem in obravnavanjem čeških Romov ter njihovim dostopom do državne zaščite in možnostjo notranje preselitve.

[7] Fact-finding Mission Report on State Protection, junij 2009 (http://www2.irb-cisr.gc.ca/en/research/publications/index_e.htm?docid=388&cid=64).

[8] Fact-finding Mission Report on the Situation and Treatment of Roma and Potential for Internal Relocation (http://www2.irb-cisr.gc.ca/en/research/publications/index_e.htm?docid=386&cid=64).

[9] Kanada je z ZDA podpisala sporazum o varnih tretjih državah. Ta sporazum je bil podpisan 5. decembra 2002, veljati pa je začel 29. decembra 2004. V skladu s tem sporazumom morajo prosilci za status begunca, ki pridejo v Severno Ameriko, vložiti prošnjo v prvi varni državi, v katero pridejo, to je v Kanadi ali ZDA. Vendar je treba pojem varne tretje države razlikovati od pojma varne države izvora, saj pojem varne države izvora pomeni, da se načeloma osebi iz take varne države izvora ne podeli azil. To vseeno ne izključuje individualnih obravnav prošenj in se ne more navajati kot razlog za nesprejemljivost.

[10] Raziskava Evropske unije o manjšinah in diskriminaciji, Podatki na kratko, Agencija Evropske unije za temeljne pravice, april 2009 (http://fra.europa.eu/fraWebsite/attachments/EU-MIDIS_ROMA_EN.pdf).