SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 7.5.2008 
SEC(2008) 572 kon č. 
  
Priporočilo  
ODLOČBA SVETA 
o razveljavitvi Odlo čbe 2005/182/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem 
(predložila Komisija) 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. O ZADJE  
V členu 104 Pogodbe je dolo čeno, da se morajo države članice izogibati čezmernemu 
primanjkljaju, ter je opredeljen postopek za nj egovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v 
zvezi s čezmernim primanjkljajem je natan čneje dolo čen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o 
„pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“1, ki je del 
Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati 
upoštevanje prora čunske discipline na podlagi dve h meril, in sicer: (a) ali na črtovani ali 
dejanski javnofinan čni primanjkljaj presega referen čno vrednost 3 % BDP (razen če se je 
delež primanjkljaja znatno in stalno zman jševal ter dosegel ravni blizu referen čne vrednosti; 
oziroma če ni preseganje referen čne vrednosti le izjemno in za časno, delež pa ostaja blizu 
referenčne vrednosti); in (b) ali javni dolg presega referen čno vrednost 60 % BDP (razen če se 
delež dolga ne znižuje zadosti in ne  približuje dovolj hitro referen čni vrednosti). 
V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen 
Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za  izvajanje tega postopka. Države članice morajo v 
okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/932,3,4 dvakrat 
na leto sporo čiti podatke o javnofinan čnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih 
spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.  
Na podlagi javnofinan čnega primanjkljaja v višini 3,6 % BDP leta 20035 je Komisija 12. maja 
2004 s sprejetjem poro čila v skladu s členom 104(3) Pogodbe za čela izvajati postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem za Slovaško. Svet je 5. julija 2004 na priporo čilo Komisije 
sklenil, da ima Slovaška čezmerni primanjkljaj v skladu s členom 104(6)6. Hkrati je Svet, tudi 
na podlagi priporo čila Komisije, na Slovaško naslovil priporo čila v skladu s členom 104(7), 
naj čim prej in najpozneje do leta 2007 odpravi čezmerni javnofinan čni primanjkljaj7. 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 
7.7.2005, str. 5). 
2 UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 
(UL L 337, 22.12.2005, str. 1). 
3 Najnovejše obvestilo Slovaške je na voljo na spletni strani: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 Slovaška je lahko izkoriš čala prehodno obdobj e za izvajanje odlo čbe Eurostata z dne 2. marca 2004 o 
razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov, in je zato prijavila zneske primanjkljaja in dolga brez neto 
stroškov svoje pokojninske reforme iz leta 2005 do aprila 2006 (sporo čilo za javnost Eurostata št. 
117/2004 z dne 23. septembra 2004 o prehodnem obdobju za izvajanje odlo čbe iz sporo čila za javnost 
Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004). Ker so v razli čnih dokumentih v okviru postopka v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem, zlasti v priporo čilu Sveta v skladu s členom 104(7), v celoti upoštevane 
posledice odlo čbe Eurostata iz marca 2004, vsi zneski primanjkljaja in dolga, navedeni v tem 
dokumentu, vklju čujejo stroške pokojninske reforme, in so zato popolnoma primerljivi. 
5 SEC(2004) 577. 
6 UL L 62, 9.3.2005, str. 16. 
7 Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Slovaško so na voljo na spletni 
strani:  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
SL 3   SL Svet je slovaškim organom na podlagi člena 104(7) priporo čil, naj „izvajajo ukr epe, ki so bili 
predvideni v srednjero čnem programu, da bi verodostojno in trajnostno dosegli cilj 
zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP najpozneje do leta 2007, v skladu s postopkom za zmanjšanje primanjkljaja, kot je dolo čen v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 o 
konvergen čnem programu, predloženem v maju 2004“; „odlo čno izvajajo ukrepe, ki so bili 
predvideni v konvergen čnem programu iz maja 2004, zlasti ukrepe, namenjene za predlagane 
nadaljnje reforme zdravstvenega varstva in nadaljnjo racionalizacijo  javnega sektorja“; 
„pospešijo fiskalno prilagajanje, če izvajanje strukturnih reform povzro či višjo rast od 
pričakovane v konvergen čnem programu iz maja 2004, zlas ti z dodelitvijo vseh prihodkov, 
višjih od na črtovanih, za hitrejše zmanjšanje pr imanjkljaja“; ter „do 5. novembra 2004 
učinkovito ukrepajo, da bi dosegli  ciljni primanjkljaj za leto 2005“. 
Poleg tega je Svet pozval slovaške organe, naj „utrdijo zavezujo čo naravo triletnega 
proračunskega okvira z uvedbo natan čnih srednjero čnih zgornjih mej odhodkov, ki jih 
sprejme parlament“. 
Tabela 1: Prilagoditev, ki jo  je odobril Svet 5. julija 2004  
% BDP, razen če ni navedeno druga če 2003 2004 2005 2006 2007 
Javnofinan čni saldo 
P.m.: realna rast BDP (%)  –3,6 
4,2 –4,0 
4,1 –3,9 
4,3 –3,9 
5,0 –3,0 
4,7 
Vir: Priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7) in mnenje Sveta o konvergen čnem programu iz maja 2004, obe 
sprejeti 5. julija 2004.  
Komisija je 22. decembra 2004, tj. po izteku roka za sprejetje ukrepov, dolo čenega v 
priporočilu Sveta, v sporo čilu Svetu sklenila, da so ukrepi,  ki jih je do takrat sprejela 
Slovaška, skladni s priporo čilom Sveta, in da trenutno ni so potrebni drugi ukrepi glede 
izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem8. Svet se je na sestanku 18. januarja 
2005 strinjal s to oceno. 
V skladu s členom 104(12) Pogodbe se odlo čba Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na 
podlagi priporo čila Komisije razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi 
članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.  
2. Z ADNJA GIBANJA PRIMANJKLJAJA  
Po podatkih, ki so bili na voljo maja 2004, ko je Komisija za čela izvajati postopek v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem za Slovaško, je prim anjkljaj za leto 2003 znašal 3,6 % BDP, v 
naslednjih letih pa na j bi ostal nad referen čno vrednostjo. Na podlag i podatkov, ki jih je 
zagotovila Komisija (Eurostat) po obvestilu Slovaške pred aprilom 20089, je javnofinan čni 
primanjkljaj med letoma 2003 in 2005 ostal pod  3 % BDP zaradi poznejše revizije podatkov 
(v obvestilu iz aprila 2007), ki je predvsem posledica spre membe v metodi evidentiranja 
davčnih prihodkov na podlagi poslovnih dogodkov. Dejanski primanjkljaj se je leta 2006 
povečal na 3,6 % BDP (predvsem zaradi precejšnjega pove čanja javne porabe v višini 1 % 
BDP, ustvarjanja predhodnih zalog cigaret v pri čakovanju neizbežnega p ovišanja trošarin in 
                                                 
8 SEC(2004) 1630. 
9 Sporo čilo za javnost Eurostata št. 54 z dne 18. aprila 2008. 
SL 4   SL višjih stroškov pokojninske reforme leta 2005), leta 2007 pa je se nato zmanjšal na 2,2 % 
BDP10. 
Leta 2005 se je za čela izvajati pokojninska reform a, ki je vplivala na soci alne prispevke, saj je 
bilo 9 % bruto pla č preusmerjenih v naložbeni (drugi) po kojninski steber. Zaradi širokega 
javnega zanimanja za ta steber in postopnega prehoda so se ti transferji prihodkov po ocenah 
povečali z 0,8 % BDP leta 2005 na 1,2 % BD P leta 2006 in 1,3 % BDP leta 2007. 
Slovaška se je zavezala, da bo davke na cigare te postopoma povišala do najnižjih ravni, ki jih 
zahteva EU. Tako so se davki povišali maja 2004, januarja 2006 in januarja 2008, spet pa naj 
bi se povišali decembra 2008. Pred vsemi dosedan jimi povišanji so bile ustvarjene precejšnje 
predhodne zaloge cigaret na razli čnih stopnjah distribucijske verige. To je povzro čilo nihanja 
v davčnih prihodkih, zaradi česar so nastali dav čni prihodki v približni višini 0,1 %, 0,3 % in 
0,5 % BDP v letih 2003, 2005 in 2007 v tem zaporedj u, sledili pa so jim enaki primanjkljaji v 
naslednjih letih. Poleg tega ima Slovaška terjatve do ve č tujih držav. Zaradi odpisa nekaterih 
izmed teh terjatev se je primanjkljaj v letih 2003, 2005 in 2007 pove čal za 0,4 %, 0,9 % in 
0,1 % BDP v tem zaporedju.  
Glede na primanjkljaj za leto 2003, ki je bil boljš i, kot je bilo prvotno oc enjeno, se je dejanski 
primanjkljaj gibal v skladu z rokom za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki ga je dolo čil 
Svet v priporo čilu na podlagi člena 104(7) Pogodbe, čeprav je bil potek konsolidacije precej 
drugačen. Zlasti je pomembno, da se je leta 2007 dejanski primanjkljaj zmanjšal za skoraj 
1,5 % BDP, tako da je znašal 2,2 % BDP. Na prora čunsko konsolidacijo so ugodno vplivali 
naraščajoč BDP, rast zaposlovanja in  rast prihodkov, ki so omogo čili, da se razmerje med 
odhodki in BDP zmanjšuje hitreje kot razmerje  med prihodki in BDP. Na zmanjšanje 
razmerja med odhodki in BDP s 40,2 % BDP leta 2003 na 36,9 % BDP leta 2007 so vplivale tudi omejitve in reforme odhodkov. Te vklju čujejo omejitve socialnih nadomestil in 
nadomestil za brezposelnost, strožje pogoje za pred časno upokojitev ter postopno povišanje 
upokojitvene starosti. Ustanovitev državnega podjetja za avtoceste v letu 2005 je vladi 
omogočila, da gradnjo avtocest delno financira s posojili zasebnega sektorja. Kar zadeva 
prihodke, je bila leta 2004 uvedena celovita dav čna reforma, na podlagi katere je bila 
obdavčitev preusmerjena s prihodkov na porabo. Skupaj z dav čno reformo iz leta 2005 je 
prispevala k zmanjšanju razmerja med pr ihodki in BDP s 37,4 % BDP leta 2003 na 34,7 % 
BDP leta 2007. 
                                                
 
10 Deleži primanjkljaja se obi čajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega rezultata v 
spomladanskem obvestilu. Za ve čino držav članic EU kot celote so popravki obi čajno razmeroma 
majhni in v povpre čju zanemarljivo ve čji od nič. Za Slovaško je glede na razliko med trenutno 
sporočenim primanjkljajem za leto 2007 in referen čno vrednostjo primanjkljaja malo verjetno, da bi 
morebitni prihodnji popravki javnih financ delež primanjkljaja iz leta 2007 dvignili nad stopnjo 3 % BDP. Dejstvo, da obstajajo nerešena vprašanja glede sektorske razmejitve javne uprave na Slovaškem 
(zlasti glede ustrezne sektorske razvrstitve enot v zdravstvenem varstvu, kot so bolnišnice in 
zdravstvene zavarovalnice v splošni upravi ali sektor gospodarstva), v prihodnosti ne vpliva bistveno na 
tveganje gibanja navzgor ali navzdol zaradi popravkov primanjkljajev. Čeprav podrobni podatki niso na 
voljo, obstajajo znaki, da je finan čni saldo enot, ki jih je treba ponovno razvrstiti znotraj ali zunaj javne 
uprave v skladu s pravili ESR95, zelo majhen. (Glej ugotovitve Eurostata o obisku na Slovaškem 10. in 
11. marca 2008:  
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTA
L, kmalu na voljo). 
SL 5   SL Primanjkljaj za leto 2007 je bil pod 2,9 % BDP, kolikor je znašal urad ni cilj, zastavljen v 
dopolnitvi konvergen čnega programa decembra 2006. Ta boljši rezultat je bil predvsem 
posledica rasti BDP in zaposlenosti,  ki sta bili višji od predvideni h, sofinanciranja za sredstva 
EU, ki je bilo nižje od predvidenega, in pre dhodnih zalog cigaret konec leta 2007, ki so bile 
večje od pričakovanih in ki jih je sprožilo povišanje trošarine za toba čne izdelke januarja 
2008 ter so imele za posledico dodatne prihodke  v višini 0,5 % BDP v primerjavi z 0,25 % 
BDP, kot je predvideno v programu.  
Vendar se cikli čni dvig in deleži rasti za radi strukturnih reform ni so v celoti izkoristili za 
proračunsko konsolidacijo. Posledi čno se je strukturni primanjkljaj (tj. cikli čno prilagojen 
primanjkljaj brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov) še poslabšal  in se s približno 1,5 % 
BDP v letu 2003 pove čal na približno 3 % BDP v letu 2006, nato pa se je do leta 2007 
zmanjšal na približno 2,5 % BDP. Vendar je k poslabšanju strukturnega primanjkljaja delno 
prispevala tudi uvedba dr ugega naložbenega pokojnins kega stebra leta 200511.  
3. P ROJEKCIJE PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2008  IN POZNEJE  
Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pri čakuje, da se bo glavni 
primanjkljaj še naprej zmanjševal in bo leta 2008 dosegel 2,0 % BDP, nato pa se bo v letu 2009 pove čal na 2,3 % BDP (ob obi čajni nespremenjeni politiki), pri čemer se bo rast BDP in 
zaposlovanja izrazito upo časnila, vendar bo še vedno velika. Ukrepi za pove čanje prihodkov, 
vključeni v prora čun za leto 2008, kot sta širitev os nove za davke od dohodkov pravnih oseb 
in dohodnino ter povišanje najvišje zgornje meje za socialne prispevke, naj bi v letu 2008 
ustvarili dodatne prihodke v približni višini 0,25 % BDP. Primanjkljaj v prihodkih zaradi 
ustvarjanja predhodnih zalog cigaret v le tu 2007 bo verjetno izravnan z nadaljnjim 
kopičenjem zalog cigaret zaradi manjšega poviša nja trošarin, predvidenega za konec leta 
2008. Poleg tega bi moralo imeti za časno odprtje drugega pokojni nskega stebra v prvi 
polovici leta 2008, ki omogo ča izstop vsem trenutnim udeležencem in vstop novim 
udeležencem, za posledico enkratni prihode k v približni višini 0,1 % BDP, ker bodo 
prihranki, ustvarjeni v preteklih letih v dr ugem stebru, preneseni v obvezni dokladni steber, če 
se udeleženci odlo čijo izstopiti. Pri odhodkih naj bi se km etijske subvencije še naprej bistveno 
povečevale. Glavni razlog za poslabšanje v le tu 2009, predvideno v spomladanski napovedi, 
je verjetni primanjkljaj v prihodkih v približ ni višini 0,5 % BDP zaradi že omenjenega 
nadaljnjega ustvarjanja precejšnj ih zalog cigaret, ki se pri čakuje v letu 2008. 
Medtem ko je napoved za leto 2008 skladna z zadnjim uradnim ciljem 2 % BDP (ki ga je 
določilo ministrstvo za finance februarja 2008 kot odziv na mnenje Sveta iz februarja 2008 o 
dopolnitvi konvergen čnega programa iz novembra 2007), pa je napoved za leto 2009 bistveno 
presegla zadnji nacionalni cilj 1,7 % BDP (dolo čen aprila 2008 v osnutku novega predloga 
proračuna), ki še ni  podprt z dolo čenimi ukrepi.  
                                                
 
11 V skladu s členom 2(7) Uredbe (ES) št. 1467/97 je treba pri odlo čbi o razveljavitvi odlo čbe o obstoju 
čezmernega primanjkljaja upoštevati neto stroške pokojninske reforme, s katero se uvaja ve čstebrni 
sistem, ki vklju čuje obvezni naložbeni steber, če se je primanjkljaj bistveno in nenehno zmanjševal in 
dosegel stopnjo, ki je blizu referen čni vrednosti. Ker je bil javnofinan čni primanjkljaj leta 2007 pod 3-
odstotno referen čno vrednostjo, ni potrebe za uporabo navedenega člena.  
SL 6   SL Strukturni primanjkljaj naj bi  se med letoma 2007 in 2008 pove čal s približno 2,5 % BDP na 
približno 2,75 % BDP, kar ni skladno s Paktom za stabilnost in rast, v katerem je dolo čeno, da 
mora za države članice euroobmo čja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda 
znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prila goditev višja v obdobju ugodnejših gospodarskih 
razmer. Ob predpostavki, da ne bo sprememb po litik, se bo strukturni primanjkljaj v letu 2009 
še poslabšal in dosegel približno 3 % BDP, in sicer predvsem zaradi primanjkljaja v 
prihodkih, povezanega z ustvarjanjem predhodnih zalog cigaret. 
V skladu z mnenjem Sveta iz februarja 200812 o dopolnitvi konvergen čnega programa iz 
novembra 2007 se zdi, da prora čunska naravnanost v programu ne zadostuje, da bi se lahko 
srednjeročni cilj za Slovaško, in sicer strukturni pr imanjkljaj malo pod 1% BDP, dosegel do 
konca programskega obdobja (2010), kot je predvi deno v programu. Svet je tudi sklenil, da 
sprememba, predvidena v strukt urnem saldu za leto 2008, ni skladna  s Paktom za stabilnost in 
rast in da mora biti bolj ambiciozno zastavljena. 
4. G IBANJE IN NAPOVED DOLGA  
Delež dolga se je postopoma zmanjševal z 42,4 % BDP leta 2003 na 29,4 % BDP leta 2007, 
kar je precej pod referen čno vrednostjo 60 % BDP, razlog za to  pa so predvsem prihodki iz 
privatizacije. Glede na spomladansko na poved služb Komisije za leto 2008 se pri čakuje, da bo 
bruto javni dolg v napovedane m obdobju ostal na splošno stabilen (ob nespremenjeni 
politiki). 
5. S KLEPI  
Po podatkih, ki so bili na voljo maja 2004, je primanjkljaj za leto 2003 znašal 3,6 % BDP, v 
naslednjih letih pa na j bi ostal nad referen čno vrednostjo. Po za dnjih podatkih je 
javnofinan čni primanjkljaj med letoma 2003 in 2005 os tal pod 3 % BDP in se nato leta 2006 
povečal na 3,6 % BDP predvsem zaradi precejšnjega pove čanja javne porabe. Glavni 
primanjkljaj se je nato leta 2007 zmanjšal na  2,2 % BDP. Strukturni  saldo, to je cikli čno 
prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov, se je leta 2006 poslabšal za 
približno 2 % BDP, nato pa se je leta 2007 sp et izboljšal za pribli žno 0,5 % BDP. Glede na 
spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pri čakuje, da se bo glavni primanjkljaj 
še naprej zmanjševal in leta 2008 dosegel 2,0 % BDP, nato pa se bo ob nespremenjeni politiki 
v letu 2009 pove čal na 2,3 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno 
zmanjšal pod zgornjo mejo 3 % BDP. 
Javnofinan čni dolg se je zmanjšal z 42,4 % BDP leta 2003 na 29,4 % leta 2007, kar je precej 
pod referen čno vrednostjo 60 % BDP. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za 
leto 2008 se pri čakuje, da bo delež dolga v napovedane m obdobju ostal na splošno stabilen 
(ob nespremenjeni politiki). 
Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Slovaškem odpravljen. V skladu s tem 
Komisija Svetu priporo ča, naj razveljavi svojo odlo čbo o obstoju čezmernega primanjkljaja 
na Slovaškem. 
                                                 
12 UL C 49, 22.2.2008, str. 44. 
SL 7   SL Tabela 2: Prora čunski razvoj v obdobju 2003–2009  
2008 2009 
% BDP, razen če ni navedeno druga če 2003 2004
 2005 2006 2007
COM  KP (2) COM  
(3) KP (2)
Javnofinan čni saldo  –2,7 –2,4 –2,8 –3,6 –2,2 –2,0 –2,3 
(–2,0) –2,3 –1,8 
(–1,7) 
- Skupaj prihodki  37,4 35,4 35,3 33,5 34,7 34,3 33,0 33,8 31,8 
- Skupaj odhodki  40,2 37,8 38,1 37,2 36,9 36,3 35,3 36,1 33,7 
Od tega:  - odhodki za obresti  2,5 2,2 1,7 1,5 1,4 1,4 1,4 1,4 1,5 
 - bruto naložbe v osnovna 
sredstva  2,6 2,4 
2,1 2,2 1,9 1,9 1,8 1,9 1,4 
Stroški pokojninske reforme  0,0 0,0 0,8 1,2 1,3 1,3 1,3 1,3 1,3 
Predhodne zaloge cigaret (neto u činek) 
0,1 –0,1 0,3 
–0,3 0,5 –0,1 ni 
podatko
v –0,4 ni 
podatko
v 
Primarni saldo  –0,2 –0,2 –1,1 –2,2 –0,8 –0,6 –0,9 –1,0 –0,3 
Enkratni in za časni ukrepi  –0,4 0,0 –0,9 0,0 –0,1 0,1 0,1 0,0 0,0 
Strukturni saldo  (1) –1,4 –1,4 –1,0 –3,1 –2,6 –2,8 –3,1 –3,1 –2,4 
Strukturni primarni saldo (1) 1,1 0,8 0,8 –1,7 –1,2 –1,5 –1,7 –1,7 –0,9 
Bruto javni dolg  42,4 41,4 34,2 30,4 29,4 29,2 30,8 29,7 30,5 
Pm realna rast BDP (%)  4,8 5,2 6,6 8,5 10,4 7,0 6,8 6,2 5,8 
Pm proizvodna vrzel  –3,2 –3,4 –3,2 –1,6 1,9 2,7 2,3 2,5 2,1 
(1) Cikli čno prilagojeni (primarni) saldo brez enkratnih in za časnih ukrepov. 
(2) Cikli čno prilagojeni saldo in strukturni saldo ter proizvodne vrzeli v skladu s programom, kot so jih 
izračunale službe Komisije na podlagi informacij v programu. 
(3) Ob nespremenjeni politiki. 
Vira: Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2008 (COM) in posodobitev konvergen čnega programa iz 
novembra 2007 (KP) (V oklepajih so zadnji nacionalni cilji, zastavljeni februarja in aprila 2008.).  
SL 8   SL Priporočilo  
ODLOČBA SVETA 
o razveljavitvi Odlo čbe 2005/182/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe, 
ob upoštevanju priporo čila Komisije, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Z Odlo čbo Sveta 2005/182/ES
13, ki je sledila priporo čilu Komisije v skladu s členom 
104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odlo čitev, da na Slovaškem obstaja čezmerni 
primanjkljaj. Svet je opozoril, da je javnofinan čni primanjkljaj leta 2003 znašal 3,6 % 
BDP, kar je nad referen čno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe.  
(2) Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta 
(ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospe šitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v 
zvezi s čezmernim primanjkljajem14 po priporo čilu Komisije na Slovaško naslovil 
priporočilo, v skladu s katerim mora Slovaška odpraviti stanje čezmernega 
primanjkljaja najpozneje do leta 2007. Priporo čilo je bilo objavljeno. 
(3) V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odlo čbo Sveta o obstoju čezmernega 
primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po 
mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.  
(4) V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen 
Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v 
okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporo čiti podatke o javnofinan čnem 
primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. 
aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. 
novembra 1993 o uporabi Protoko la o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, 
ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti15. 
(5) Na podlagi podatkov, ki jih je po sporo čilu Slovaške pred 1. aprilom 2008 zagotovila 
Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in 
spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2008 so utemeljene naslednje ugotovitve:  
                                                
 
13 UL L 62, 9.3.2005, str. 16. 
14 UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 
7.7.2005, str. 5). 
15 UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 
(UL L 337, 22.12.2005, str. 1). 
SL 9   SL – zaradi revizije podatkov po odlo čbi Sveta iz leta 2004 o obstoju čezmernega 
primanjkljaja je javnofinan čni primanjkljaj med letoma 2003 in 2005 ostal pod 
3 % BDP. Leta 2006 se je pove čal na 3,6 % BDP, nato pa se je leta 2007 
zmanjšal na 2,2 % BDP, kar je pod referen čno vrednostjo 3 % BDP. To je 
primerljivo s ciljem 2,9 % BDP, zastavljenim v dopolnitvi konvergen čnega 
programa iz decembra 2006;  
– na prora čunsko konsolidacijo so  ugodno vplivali naraš čajoč BDP, rast 
zaposlovanja in rast prihodkov, ki so omogo čili, da se razmerje med odhodki in 
BDP zmanjšuje hitreje kot razmerje med prihodki in BDP. Na zmanjševanje razmerja med odhodki in BDP so vplival e tudi omejitve in reforme odhodkov, 
kot so precejšnje omejitve socialnih nadomestil. Vendar pa se cikli čni dvig in 
deleži rasti zaradi strukturnih reform  niso v celoti izkoristili za prora čunsko 
konsolidacijo. Posledi čno se je strukturni primanjkljaj (tj. cikli čno prilagojen 
primanjkljaj brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov) po ocenah še poslabšal 
in se s približno 1,5 % BDP leta 2003 pove čal na približno 3 % BDP v letu 
2006, nato pa se je do leta 2007 zmanjšal na približno 2,5 % BDP. Vendar se lahko strukturno poslabšanje delno pr ipiše uvedbi drugega naložbenega 
pokojninskega stebra leta 2005, saj so se  transferji v ta steber po ocenah 
povečali z 0,8 % BDP leta 2005 na 1,2 % BDP leta 2006 in 1,3 % BDP leta 
2007. Poleg tega so povišanja trošarin za cigarete, pred katerimi so bile ustvarjene precejšnje predhodne  zaloge cigaret na razli čnih stopnjah 
distribucijske verige, povzro čila velika nihanja v dav čnih prihodkih, zaradi 
česar so v letih 2003, 2005 in  2007 nastali dodatni dav čni prihodki, ki so jim v 
naslednjih letih sledili enaki primanjkljaji; 
– glede na spomladansko napoved služ b Komisije za leto 2008 se pri čakuje, da 
se bo dejanski primanjkljaj v letu še naprej zmanjševal in  dosegel 2,0 % BDP, 
na kar bodo vplivali predvsem možnosti za trajno veliko rast in nekateri ukrepi 
za povečanje prihodkov, kot sta širite v osnove za davke od dohodkov pravnih 
oseb in dohodnino ter povišanje najvišje zgornje meje za socialne prispevke. 
To je skladno z uradnim ciljem primanjkljaja v višini 2 % BDP, zastavljenim februarja 2008. Za leto 2009 pa spom ladanska napoved ob nespremenjeni 
politiki predvideva pove čanje primanjkljaja na 2,3 % BDP. To kaže, da se je 
primanjkljaj verodostojno in trajnostno zmanjšal pod zgornjo mejo 3 % BDP. 
Strukturni saldo se bo po napovedi v letu 2008 pos labšal za približno 0,25 
odstotne to čke BDP in ob nespremenjeni politiki še za približno 0,25 odstotne 
točke v letu 2009. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju 
srednjeročnega cilja za prora čunsko stanje, ki je za Slovaško strukturni 
primanjkljaj malo pod 1 % BDP; 
– javni dolg ostaja precej pod referen čno vrednostjo 60 % BDP. Zmanjšal se je z 
42,4 % BDP leta 2003 na 29,4 % leta 2007. Glede na spomladansko napoved za leto 2008 se pri čakuje, da bo delež dolga v napovedanem obdobju ostal na 
splošno stabilen (ob nespremenjeni politiki). 
(6) Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Slovašk em odpravljen, zato je treba 
Odločbo 2005/182/ES razveljaviti – 
SL 10   SL SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO: 
Člen 1 
Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Slovaškem odpravljen. 
Člen 2 
Odločba 2005/182/ES se razveljavi. 
Člen 3 
Ta odločba je naslovljena na Slovaško republiko. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik