[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.9.2007

COM(2007) 535 konč.

2004/0156 (COD)

Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih radionavigacijskih programov (EGNOS in Galileo)

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1) Predlog uredbe, ki ga je Komisija sprejela julija 2004

Komisija je 14. julija 2004 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uvajalne in obratovalne faze Evropskega satelitskega radionavigacijskega programa[1]. Navedeni predlog je imel dva glavna cilja.

Prvič, program Galileo je dosegel visoko stopnjo zrelosti in je močno presegel okvir preprostega raziskovalnega projekta. Zato ga je treba podpreti s posebnim pravnim instrumentom, povezanim s prihodnjim evropskim vesoljskim programom in primernejšim za zadovoljevanje njegovih potreb ter za zagotavljanje ustreznega in dobrega finančnega poslovodenja.

Drugič, predlog je obravnaval financiranje dela programa Galileo iz proračuna Skupnosti v obdobju finančnega okvira 2007–2013. V predlogu je bila tako omenjena finančna pomoč Evropske skupnosti v višini ene milijarde EUR za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Svet je 21. aprila 2005 dosegel sporazum (delni splošni pristop) o predlogu uredbe Komisije, z izjemo proračunskega dela, dokončna odobritev pa je odvisna od zaključkov pogovorov o finančnem okviru 2007–2013. Glavna sprememba, ki jo je uvedel Svet, je povezana z vključitvijo programa EGNOS v predlog uredbe.

Tudi Parlament je v prvi obravnavi pregledal besedilo in 5. septembra 2005 o njem izrekel na splošno zelo ugodno mnenje. Tako kot Svet je Parlament v predlog uredbe želel vključiti program EGNOS.

Treba je poudariti, da je bilo julija 2004, ko je Komisija sprejela predlog uredbe, predvideno, da bosta uvajalna in obratovalna faza programa Galileo predmet koncesije v zasebnem sektorju. Finančni prispevek Evropske skupnosti bi moral biti v ta namen omejen na tretjino stroškov uvajanja sistema in na plačilo letnih subvencij prihodnjemu koncesionarju v prvih letih obratovanja.

2) Spremembe v poteku programa

Glede na težave, ki so se pojavile pri pogajanjih o koncesijski pogodbi, je Svet ministrov za promet 22. marca 2007 Komisijo pozval, naj oceni celotni napredek v zvezi s projektom Galileo, čim prej predstavi možne rešitve za zagotovitev dolgoročnih javnih finančnih obveznosti, predvidi scenarij za čim hitrejšo zagotovitev storitev satelitskega navigacijskega sistema EGNOS in nazadnje oceni napredek pogajanj o koncesijski pogodbi ter predstavi podrobne alternativne scenarije.

Evropski parlament je v resoluciji z dne 26. aprila 2007[2] izrazil podobno zahtevo, zlasti za izboljšanje javnega upravljanja programa ob zagotavljanju jasne politične odgovornosti in vodilne vloge Komisije.

Komisija je na zahteve Parlamenta in Sveta odgovorila v sporočilu z dne 16. maja 2007[3]. Najprej ju je pozvala, da sprejmeta na znanje neuspeh pogajanj o koncesijski pogodbi, ponovno potrdita potrebo po vzpostavitvi avtonomnega sistema satelitske navigacije in potrdita, da lastnosti sistema Galileo v tem pogledu popolnoma izpolnjujejo ambicije Evropske unije. Za zagotovitev uspešnega nadaljevanja programa je Komisija predložila naslednje glavne predloge:

- Zagotoviti, da bo Evropska skupnost sama uvajala celotno konstelacijo sistema Galileo, medtem ko bo njegovo obratovanje pozneje lahko predmet javno-zasebnega partnerstva.

- Izbrati Evropsko vesoljsko agencijo, da vodi uvajanje sistema. Delovala bi v imenu Evropske unije, po njenem pooblastilu in njenih pravilih.

- Okrepiti in prestrukturirati javno upravljanje evropskih programov GNSS s tem, da se Komisiji kot zastopnici Evropske skupnosti zaupa politično odgovornost in vodilno vlogo.

- Takoj ukrepati, da bo EGNOS, ki bo dosegel operativno zmogljivost v začetku leta 2009, lahko ponudil svoje storitve kot predhodnik sistema Galileo.

Komisija je maja 2007 izjavila, da je novi predlagani scenarij edini, ki lahko omogoči celotno obratovanje sistema konec leta 2012. Zaradi zdaj predvidenega načrta političnih odločitev se je ta datum prestavil na sredino leta 2013. Predvideva proračunsko obveznost v višini 3,4 milijarde EUR v obdobju 2007–2013, kar je za 2,4 milijarde več od prvotno predvidenega zneska v predlogu Komisije z dne 14. julija 2004. Tako izrazito povečanje prispevka iz proračuna Skupnosti je zlasti posledica prevzema odgovornosti Evropske skupnosti za celotno fazo uvajanja sistema.

Po sporočilu Komisije je Svet ministrov za promet junija 2007 sprejel resolucijo, v kateri večinoma soglaša s predlogi Komisije. Svet zlasti:

- ugotavlja, da pogajanja o koncesijski pogodbi niso uspela in da jih je treba končati;

- poziva Komisijo, naj nadaljuje izvajanje sistema EGNOS, ki se lahko certificira, in pri tem zagotovi začetno razpoložljivost njegovih storitev do leta 2008;

- potrjuje interes sistema Galileo kot glavnega projekta Evropske unije in podpira njegovo uvedbo do konca leta 2012;

- soglaša, da bi bilo za uvajanje sistemov Galileo in EGNOS s strani javnega sektorja potrebno dodatno javno financiranje;

- od Komisije zahteva, da mu do septembra 2007 predstavi podrobne predloge za financiranje, priporočeno politiko javnih naročil, ki mora hkrati upoštevati, kar je doseženo, pa tudi nujnost konkurenčnega postopka, vključenost zasebnega sektorja v fazo obratovanja ter nenazadnje za zagotovitev gospodarnega upravljanja programa s strani javnega sektorja, ki temelji na jasni razdelitvi odgovornosti med Komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo, Nadzornim organom za evropski GNSS, državami članicami in Svetom.

Parlament je v resoluciji z dne 20. junija 2007[4] prav tako podprl predloge, ki jih je Komisija predložila v sporočilu z dne 16. maja 2007, zlasti kar zadeva financiranje programov s strani Skupnosti in potrebo po izboljšanju njihovega javnega upravljanja.

3) Predlog sprememb besedila, ki ga je Komisija prvotno predlagala

Predlogi Komisije za spremembo prvotnega predloga uredbe upoštevajo opustitev načrta koncesije za uvajalno fazo in različne pripombe Evropskega parlamenta in Sveta.

Prvič, besedilo odslej v celoti vključuje program EGNOS. Skupaj s programom Galileo ga označuje kot enega od dveh stebrov evropske politike na področju satelitske radionavigacije. Oba sistema in programa sta tudi jasno opredeljena.

Drugič, predlagano besedilo upošteva opustitev načrta koncesije v uvajalni fazi programa Galileo in v celoti prevzem odgovornosti Evropske skupnosti za to fazo. Znesek proračunskih sredstev, potrebnih za financiranje programov v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013, zdaj znaša 3 405 milijonov EUR. V obstoječem finančnem načrtu (2007–2013) je že predviden znesek 1 005 milijonov EUR za zakonodajni predlog Komisije za izvajanje uvajalne in obratovalne faze programa Galileo[5]. Predlaga se, da se navedenemu znesku prišteje dodatni znesek 2 100 milijonov EUR, katerega sprostitev bo predmet revizije trenutnega finančnega okvirja (2007–2013). Sredstva izhajajo iz neporabljenih razlik iz razdelkov 2 in 5 za leti 2007 in 2008. Zato bo besedilo spremenjenega predloga določalo, da je v proračunu Skupnosti za obdobje 2007–2013 za evropske programe GNSS treba predvideti znesek 3 105 milijonov EUR. K financiranju navedenih stroškov bo prispeval tudi znesek 300 milijonov EUR, ki je v okviru 7. okvirnega programa za raziskave in razvoj namenjen evropskim programom GNSS[6].

Znesek krije tudi stroške, povezane z zamudo pri izvajanju razvojne faze programa Galileo, ki bo zaključena šele leta 2010. Nazadnje, iz analiz, ki jih je Komisija izvedla pred kratkim[7], izhaja, da bo uvajalna faza sistema Galileo končana sredi leta 2013.

Tretjič, besedilo omogoča obratovanje sistema EGNOS od leta 2009 dalje z enoletno zamudo zaradi predhodnega ugotavljanja sposobnosti.

Četrtič, namen predloga je izboljšati javno upravljanje programov. Postavljanje pogajanj o koncesijski pogodbi pod vprašaj je povzročilo pravno praznino glede vloge nadzornega organa v uvajalni in obratovalni fazi programa Galileo, ker so naloge, zaupane nadzornemu organu z Uredbo (ES) 1321/2004[8], temeljile predvsem na imenovanju koncesionarja. Zato bo morala Komisija predložiti predlog spremembe Uredbe (ES) 1321/2004, takoj ko bo Evropska unija sprejela potrebne politične odločitve, da se zagotovi trden in usklajen okvir javnega upravljanja programov.

Vendar se lahko že zdaj sprejmejo nekateri ukrepi. Predlagano besedilo krepi javno upravljanje na dva načina:

- z določanjem jasne razdelitve pristojnosti med Evropsko skupnostjo, ki jo zastopa Komisija, Evropskim nadzornim organom za GNSS in Evropsko vesoljsko agencijo, ter z zaupanjem izvajanja programov Komisiji. Evropski nadzorni organ za GNSS poleg svoje osnovne vloge, da omogoča uvajanje storitev sistemov na komercialne trge, pomaga Komisiji pri vseh elementih, povezanih z izvajanjem programov. Tehnični vidiki pa so zaupani Evropski vesoljski agenciji. Naročila, ki jih le-ta sklene, morajo upoštevati predpise Skupnosti o javnih naročilih;

- predvideno vzpostavitvijo odbora za evropske programe GNSS, ki bo Komisiji pomagal pri izvajanju te uredbe in zagotavljal enotnost vodenja programov, hitrejše sprejemanje odločitev in enak dostop do informacij.

Za izvajanje programov je treba zagotoviti ustrezne elemente in vire. Med drugim mora naloge, ki bi jih moral izvajati koncesionar, zdaj prevzeti Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov, strokovnjakov držav članic in specializirane skupine.

4) Sklepi

Ob upoštevanju sprememb pri izvajanju programa Galileo od začetka leta 2007, zlasti tega, da Evropska skupnost neposredno prevzema odgovornost za fazo uvajanja sistema, in dodatnega stroška v višini 2 100 milijonov EUR kot posledice za proračun Skupnosti v finančnem okviru 2007–2013, je treba spremeniti predlog Uredbe Komisije z dne 14. julija 2004[9].

2004/0156 (COD)

Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih radionavigacijskih programov (EGNOS in Galileo)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 156 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[10],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[11],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[12],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[13],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Namen evropske satelitske radionavigacijske politike je Evropski skupnosti zagotoviti dva globalna navigacijska satelitska sistema (GNSS). Navedena sistema se vzpostavita prek programov EGNOS in Galileo. Vsaka od infrastruktur ima satelite in prizemne postaje.

(2) Programa EGNOS in Galileo v celoti izpolnjujeta zahteve načela subsidiarnosti. Vzpostavitev infrastruktur satelitske radionavigacije presega finančne in tehnične zmogljivosti posamične države članice, ki nastopa sama, in raven Skupnosti je najprimernejša raven za izvedbo teh programov, ki sta dober primer dodane vrednosti Evropske skupnosti, kadar jasno določi svoje cilje in vire.

(3) Namen programa Galileo je vzpostavitev prve svetovne infrastrukture za satelitsko radionavigacijo in določanje položaja, posebej prilagojeno za civilne namene. Sistem, ki izhaja iz programa Galileo, je popolnoma neodvisen od drugih obstoječih sistemov ali sistemov, ki bi še lahko bili razviti v svetu.

(4) Namen programa EGNOS je izboljšati kakovost signalov ameriškega sistema GPS in ruskega sistema GLONASS ter zagotoviti njuno zanesljivost na obsežnem geografskem območju.

(5) Evropski parlament, Svet in Evropski ekonomsko-socialni odbor so vseskozi v celoti podpirali evropske programe GNSS.

(6) Satelitska radionavigacija je tehnologija, ki omogoča izboljšati vsakodnevno življenje evropskih državljanov na številnih področjih. Njen razvoj je v skladu z lizbonsko strategijo in drugimi politikami Skupnosti, na primer prometno politiko, kot je predstavljena v Beli knjigi[14] Komisije, zlasti kar zadeva upravljanje tovora, zaračunavanje pristojbin za infrastrukture in varnost cestnega prometa.

(7) Evropski programi GNSS predstavljajo enega od prednostnih projektov, vključenih v pobudo rasti, ki jo je predlagala Komisija in potrdil Evropski svet. Šteje se tudi kot eden od poglavitnih dosežkov prihodnjega evropskega vesoljskega programa iz Sporočila o evropski vesoljski politiki[15].

(8) Program Galileo obsega opredelitveno, razvojno, uvajalno in obratovalno fazo. Uvajalna faza bi se morala začeti leta 2008 in končati leta 2013. Sistem naj bi bil pripravljen za uporabo sredi leta 2013.

(9) Opredelitvena in razvojna faza programa Galileo, ki sestavljata raziskovalni del programa, sta bili v veliki meri financirani iz proračuna Skupnosti za vseevropska omrežja. Ker ni pravega odziva zasebnega sektorja, mora Evropska skupnost v celoti financirati uvajalno fazo. Obratovanje sistema bo lahko predmet koncesijskih pogodb za storitve ali javnih naročil za storitve z zasebnim sektorjem.

(10) Zelo pomembno je, da Evropska skupnost zagotovi financiranje sistema EGNOS z vsemi elementi, ki zagotavljajo njegovo delovanje, nadaljnji obstoj in trženje. Obratovanje sistema EGNOS bo lahko predmet javnega naročila za storitve z zasebnim sektorjem, dokler se ne vključi v obratovanje sistema Galileo.

(11) Uredba Sveta (ES) št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995[16] o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij določa pravila, ki se uporabljajo za finančno pomoč Skupnosti pri projektih Skupnosti v zvezi s sistemi satelitskega določanja položaja in navigacije.

(12) Z Uredbo Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004[17] o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radionavigacijskega sistema se ustanavlja Evropski nadzorni organ za GNSS (v nadaljnjem besedilu „nadzorni organ“).

(13) Da bi zagotovili nadaljevanje programov Galileo in EGNOS, je treba vzpostaviti ustrezen finančni in pravni okvir, ki bo Evropski skupnosti omogočil nadaljnje financiranje programov. Treba je tudi navesti znesek, potreben za financiranje zaključka razvojne in uvajalne faze sistema Galileo in začetek obratovanja sistemov Galileo in EGNOS v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

(14) Stroški naložbe in obratovanja sistemov Galileo in EGNOS v obdobju 2007–2013 so glede na trenutne cene danes ocenjeni na 3,4 milijarde EUR. V obstoječem finančnem načrtu (2007–2013) je že predviden znesek 1 005 milijonov EUR za zakonodajni predlog Komisije za izvajanje uvajalne in obratovalne faze programa Galileo[18]. Predlaga se, da se navedenemu znesku prišteje dodatni znesek 2 100 milijonov EUR, katerega sprostitev bo predmet revizije trenutnega finančnega okvirja (2007–2013). Sredstva izhajajo iz neporabljenih razlik iz razdelkov 2 in 5 za leti 2007 in 2008. Zato bo besedilo spremenjenega predloga določalo, da je v proračunu Skupnosti za obdobje 2007–2013 za evropske programe GNSS treba predvideti znesek 3 105 milijonov EUR. K financiranju navedenih stroškov bo prispeval tudi znesek 300 milijonov EUR, ki je v okviru 7. okvirnega programa za raziskave in razvoj namenjen evropskim programom GNSS[19].

(15) Treba je poudariti, da stroški naložbe in obratovanja sistemov Galileo in EGNOS, trenutno ocenjeni za obdobje 2007–2013, ne upoštevajo nepredvidenih finančnih obveznosti, ki bi jih Evropska skupnost utegnila nositi, zlasti obveznosti, povezanih s sistemom izvenpogodbene odgovornosti zaradi javnega značaja lastništva sistemov.

(16) Prihodke, ustvarjene z obratovanjem sistemov Galileo in EGNOS, mora prejeti Evropska skupnost za kompenzacijo naložb, ki jih je predhodno prevzela. Mehanizem delitve prihodkov pa se bo lahko določil v morebitnih pogodbah, sklenjenih z zasebnim sektorjem za obratovanje sistemov.

(17) Učinkovito javno upravljanje programov Galileo in EGNOS predpostavlja jasno razdelitev pristojnosti med Evropsko skupnostjo, nadzornim organom in Evropsko vesoljsko agencijo, ter zagotavljanje izvajanja programov s strani Evropske skupnosti, ki jo zastopa Komisija. Komisija mora vzpostaviti ustrezne instrumente in imeti potrebne vire, zlasti kar zadeva pomoč.

(18) Glavna naloga nadzornega organa je pomagati Komisiji pri vseh elementih, povezanih s potekom programov. Poleg tega mora upravljati sredstva, ki so mu posebej dodeljena za programe ali mu jih dodeli Komisija v skladu s členom 54(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002[20] o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006[21].

(19) Evropska vesoljska agencija, ki ima strokovno znanje na tehničnem področju, bo z Evropsko skupnostjo sklenila večletni sporazum, ki bo pokrival tehnične vidike, povezane z izvajanjem programov. Da bi Komisiji, ki zastopa Evropsko skupnost, omogočili polno izvajanje njenega pooblastila za nadzor, mora sporazum zlasti vključevati splošne pogoje upravljanja sredstev, zaupanih Evropski vesoljski agenciji, in predvideti, da se pri naročilih, oddanih na podlagi sporazuma, upoštevajo predpisi Skupnosti o javnih naročilih. V tem okviru je treba ustrezno upoštevati obstoječe dosežke in odobrene naložbe ter po potrebi tudi veljavne sporazume.

(20) Za uporabo te uredbe mora Komisiji pomagati odbor, imenovan „odbor za evropske programe GNSS “. Ker je za učinkovito javno upravljanje treba zagotoviti enotnost vodenja programov, hitrejše sprejemanje odločitev in enak dostop do informacij, morajo biti predstavniki upravnega odbora nadzornega organa povezani z delom odbora za evropske programe GNSS.

(21) Ker sta evropska satelitska radionavigacijska programa dosegla visoko stopnjo zrelosti in trenutno močno presegata okvir preprostih raziskovalnih projektov, ju je treba podpreti s posebnim pravnim instrumentom, primernejšim za zadovoljevanje njunih potreb ter za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja.

(22) Ta uredba določa finančni okvir za nadaljevanje programov, ki predstavlja prednostni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju za proračunski organ v letnem proračunskem postopku.

(23) Evropski parlament in Svet je treba redno obveščati o izvajanju programov Galileo in EGNOS –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO :

POGLAVJE I

PREDMET IN SPLOŠNA NAČELA

Člen 1

Evropski sistemi in programi GNSS

Programa EGNOS in Galileo (v nadaljnjem besedilu „programa“) vključujeta vse dejavnosti, potrebne za opredelitev, razvoj, validacijo, izgradnjo, obratovanje, prenavljanje in izboljšanje evropskih globalnih satelitskih navigacijskih sistemov (GNSS), tj. sistema EGNOS in sistema, ki izhaja iz programa Galileo (v nadaljnjem besedilu „sistema“).

Sistem EGNOS je infrastruktura, ki uporablja signale, ki sta jih prvotno oddajala ameriški sistem GPS in ruski sistem GLONASS. Izboljšuje njuno zanesljivost na geografskem območju, ki zajema zlasti Evropo. Sestavlja ga več transponderjev, nameščenih na satelite in prizemne postaje.

Sistem, ki izhaja iz programa Galileo, je infrastruktura avtonomnega GNSS, sestavljena iz konstelacije satelitov in prizemnih postaj.

Člen 2

Predmet

Ta uredba določa podrobna pravila za nadaljevanje izvajanja programov, vključno s pravili o finančnem prispevku Evropske skupnosti.

Člen 3

Faze programa Galileo

Faze programa Galileo so naslednje:

- opredelitvena faza, v kateri se je oblikovala zgradba sistema ter so se določili njegovi sestavni deli in se je v celoti financirala iz sredstev Skupnosti v okviru petega okvirnega programa za raziskave in razvoj;

- razvojna in validacijska faza, ki zajema izdelavo in izstrelitev prvih satelitov, namestitev prvih zemeljskih komponent ter vsa dela in postopke za validacijo sistema v orbiti. Ta faza se financira iz sredstev Skupnosti in Evropske vesoljske agencije;

- uvajalna faza, ki obsega namestitev vseh vesoljskih in zemeljskih infrastruktur ter postopke, povezane z namestitvijo;

- obratovalna faza, ki zajema upravljanje, vzdrževanje ter nenehno izboljševanje infrastrukture ter prenavljanje sistema, postopke certificiranja in standardizacije, povezane s programom, trženje sistema in vse ostale dejavnosti, potrebne za razvoj sistema in dober potek programa.

Člen 4

Financiranje programa Galileo

1. Razvojno in validacijsko fazo sta financirali Evropska skupnost in Evropska vesoljska agencija. Zaključila naj bi se leta 2010.

2. Uvajalno fazo v celoti financira Evropska skupnost. Trajala naj bi se od leta 2008 do 2013.

3. Obratovalna faza naj bi se začela leta 2013. V tej fazi bo obratovanje sistema po potrebi predmet koncesijskih pogodb za storitve ali javnih naročil za storitve, sklenjenih z zasebnim sektorjem. Te pogodbe se lahko sklenejo pred letom 2013. Znesek finančnega prispevka Evropske skupnosti v obratovalni fazi bo odvisen od stopnje udeležbe zasebnega sektorja, ki bo izhajala iz vsebine morebitnih pogodb, po predhodni odobritvi proračunskega organa.

4. V pogodbah ali sporazumih, ki jih sklene Evropska skupnost, so določeni pogoji in načini za morebitno udeležbo tretjih držav pri dodatnem financiranju programa.

Člen 5

Obratovanje sistema EGNOS

Obratovanje sistema EGNOS zajema zlasti vodenje infrastrukture, vzdrževanje, nenehno izboljševanje ter prenavljanje sistema, postopke certificiranja in standardizacije, povezane s programi, ter trženje sistema.

Člen 6

Financiranje obratovanja sistema EGNOS

1. Evropska skupnost zagotavlja financiranje obratovanja sistema EGNOS, ne da bi to vplivalo na morebitno udeležbo zasebnega sektorja.

2. Sprva bo obratovanje sistema EGNOS prednostno predmet javnega naročila za storitve z zasebnim sektorjem. Nato pa bo morda postalo sestavni del obratovalne faze sistema Galileo.

POGLAVJE II

PRISPEVEK IN PRORAČUNSKI MEHANIZMI

Člen 7

Zadevne dejavnosti

Prispevek Skupnosti, ki se na podlagi te uredbe odobri za programe, je dodeljen z namenom financirati:

1. dejavnosti, povezane z dokončanjem razvojne in validacijske faze programa Galileo,

2. dejavnosti, povezane z uvajalno fazo programa Galileo, vključno z dejavnostmi vodenja in spremljanja te faze ter dejavnostmi za olajšanje uvedbe sistema na trg;

3. dejavnosti, povezane z obratovanjem sistemov ter s predhodnimi ali pripravljalnimi ukrepi.

Člen 8

Proračunska sredstva

1. Znesek, potreben za izvajanje dejavnosti iz člena 7 te uredbe, razen dejavnosti, povezanih z obratovanjem sistema, ki izhaja iz programa Galileo, znaša glede na trenutne cene 3 105 milijonov EUR za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

2. Letna sredstva odobri proračunski organ v mejah večletnega finančnega okvira. Izvajajo se v skladu z določbami finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.

3. Proračunske obveznosti, ki se nanašajo na programe, se izvršujejo v letnih obrokih.

4. Znesek, omenjen v prvem odstavku tega člena, ne upošteva nepredvidenih finančnih obveznosti, ki bi jih Evropska skupnost utegnila nositi, zlasti obveznosti, povezanih z javnim značajem lastništva sistemov. V takem primeru bo Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložila ustrezne predloge.

Člen 9

Prihodki od obratovanja

Prihodke od obratovanja sistemov prejme Evropska skupnost. Plačajo se v proračun Skupnosti in namenijo evropskim programom GNSS. Če se obseg namenskih prihodkov izkaže za bistveno večjega od predvidenega, se načelo dodelitve spremeni.

Mehanizem delitve prihodkov se lahko določi v morebitni(-ih) pogodbi(-ah), sklenjeni(-ih) z zasebnim sektorjem.

POGLAVJE III

JAVNO UPRAVLJANJE PROGRAMOV

Člen 10

Splošni okvir upravljanja programov

Javno upravljanje programov temelji na načelu stroge razdelitve pristojnosti med Evropsko skupnostjo, ki jo zastopa Komisija, Nadzornim organom za evropski GNSS (v nadaljnjem besedilu „nadzorni organ“) in Evropsko vesoljsko agencijo.

Evropska skupnost, ki jo zastopa Komisija, zagotavlja izvajanje programov brez poseganja v določbe Uredbe (ES) št. 1321/2004. Komisija v ta namen vzpostavi ustrezne instrumente in razpolaga z viri, potrebnimi za izpolnitev svoje naloge. Za pomoč pri spremljanju in vodenju programov se lahko obrne na neodvisne strokovnjake. Lahko se obrne tudi na strokovnjake iz držav članic in naroči finančne ali strokovne revizije.

Člen 11

Načrtovanje in dodelitev sredstev

1. Evropska komisija upravlja sredstva, dodeljena programoma na podlagi te uredbe.

2. Komisija sestavi večletni delovni program, ki je skladen s cilji iz Priloge k tej uredbi.

3. Komisija sprejme večletni delovni program in njegove morebitne spremembe v skladu s postopkom iz člena 14(2) te uredbe.

4. Spremembe Priloge sprejme Komisija. Ukrepi, namenjeni spremembi nebistvenih elementov te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).

5. Ukrepi, ki se financirajo po tej uredbi, se izvajajo v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002.

Člen 12

Vloga nadzornega organa

Nadzorni organ Komisiji pomaga pri vseh elementih programa, pri katerih ga Komisija zaprosi za pomoč, ne da bi to vplivalo na naloge, ki so mu zaupane z Uredbo (ES) št. 1321/2004. Zagotavlja upravljanje in nadzor uporabe sredstev, ki mu jih za programe posebej dodeli Evropska skupnost. Nadzornemu organu so ta sredstva dana na razpolago s sklepom o prenosu pooblastil v skladu s členom 54(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in določbami Uredbe (ES) št. 1321/2004.

Komisija na podlagi sklepa o prenosu pooblastil iz prejšnjega odstavka z nadzornim organom sklene pogodbo o prenosu pooblastil. Pogodba o prenosu pooblastil določa splošne pogoje upravljanja sredstev, zaupanih nadzornemu organu, in zlasti ukrepe, ki jih je treba izvesti, povezano financiranje, postopke upravljanja ter ukrepe spremljanja in nadzora.

Člen 13

Vloga Evropske vesoljske agencije (ESA)

Evropska skupnost, ki jo zastopa Komisija, sklene z Evropsko vesoljsko agencijo večletni sporazum za tehnične vidike, povezane z izvajanjem programov, zlasti za izvajanje dejavnosti v uvajalni fazi programa Galileo, na podlagi sklepa o prenosu pooblastil, ki ga je Komisija sprejela v skladu s členom 54(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

V sporazumu so določeni splošni pogoji upravljanja sredstev, zaupanih Evropski vesoljski agenciji, in zlasti ukrepi, ki jih je treba izvesti, povezano financiranje, postopki upravljanja, ukrepi spremljanja in nadzora, ukrepi, ki se uporabljajo v primeru pomanjkljivega izvajanja sporazuma ter sistem lastništva opredmetenih in neopredmetenih sredstev.

Naročila, sklenjena na podlagi navedenega sporazuma, morajo upoštevati predpise Skupnosti o javnih naročilih, brez poseganja v ukrepe, potrebne za zaščito bistvenih interesov varnosti Evropske skupnosti ali javne varnosti. Naročila morajo upoštevati zgradbo in skupnostno naravo programov.

Člen 14

Komitologija

1. Komisiji pomaga odbor, imenovan „odbor za evropske programe GNSS“.

2. V primeru sklicevanja na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, v skladu z določbami člena 8 Sklepa.

3. V primeru sklicevanja na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, v skladu z določbami člena 8 Sklepa.

4. Predstavniki upravnega odbora nadzornega organa sodelujejo pri delu odbora za evropske programe GNSS. Predstavniki upravnega odbora za satelitske navigacijske programe Evropske vesoljske agencije prav tako lahko sodelujejo pri delu odbora za evropske programe GNSS pod pogoji, določenimi v njegovem poslovniku.

5. V pogodbah ali sporazumih, ki jih sklene Evropska skupnost, je lahko predvidena udeležba tretjih držav ali mednarodnih organizacij pri delu odbora za evropske programe GNSS, pod pogoji, določenimi v njegovem poslovniku.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

Komisija zagotovi, da se pri izvajanju ukrepov, financiranih s to uredbo, zaščitijo finančni interesi Skupnosti, in sicer z uporabo ukrepov za preprečevanje goljufij, podkupovanja in katerih koli drugih nezakonitih dejavnosti, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95[22] in (Euratom, ES) št. 2185/96[23] ter Uredbo (ES) št. 1073/1999[24] Evropskega parlamenta in Sveta.

Pri ukrepih Skupnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, se za „nepravilnost“ v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 šteje vsaka kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali vsako neizpolnjevanje pogodbene obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega operaterja in ki je ali bi lahko z neupravičenim stroškom škodovala splošnemu proračunu Skupnosti ali proračunom, ki jih ta upravlja.

Pogodbe, sporazumi in konvencije, izhajajoče iz te uredbe, vključno s sporazumi ali konvencijami, sklenjenimi s tretjimi državami udeleženkami, zlasti določajo finančno spremljanje in nadzor s strani Komisije ali predstavnika, ki ga ta imenuje, in revizije s strani Računskega sodišča, po potrebi na kraju samem.

Člen 16

Obveščanje Evropskega parlamenta in Sveta

Komisija zagotavlja izvajanje te uredbe. Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predstavi poročilo o izvajanju programov ob predložitvi predhodnega predloga proračuna. Leta 2010 bo izveden vmesni pregled, na podlagi katerega se bosta Evropski parlament in Svet seznanila z napredkom programov.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, dne […]

Za Svet

Predsednik

[…]

Priloga

Cilji evropskih programov GNSS

Evropska sistema in programa GNSS ter splošni cilji in faze programov so določeni v členih 1, 3 in 5 te uredbe.

Namen posebnih ciljev programa Galileo je zagotoviti, da se signali, ki jih oddaja sistem, lahko uporabijo za pet spodaj opisanih funkcij:

- Ponuditi „odprto storitev“ (imenovano „Open Service“ ali OS), ki je brezplačna za uporabnika in zagotavlja informacije o določanju položaja in časa ter je namenjena množičnim uporabam satelitske radionavigacije.

- Ponuditi „storitev varovanja življenj“ (imenovano „Safety of Life Service“ ali SoL), ki je namenjena uporabnikom, za katere je varnost bistvenega pomena, in ki izpolnjuje zlasti zahteve letalskega, pomorskega in železniškega sektorja. Storitev izpolnjuje tudi zahtevo po stalnosti in vsebuje funkcijo celovitosti, ki omogoča, da je uporabnik obveščen v primeru nepravilnega delovanja sistema.

- Ponuditi „komercialno storitev“ (imenovano „Commercial Service“ ali CS), ki z večjo učinkovitostjo ter s podatki, ki imajo večjo dodano vrednostjo od podatkov, dobljenih z „odprto storitvijo“, omogoča razvoj aplikacij za poslovne ali komercialne namene.

- Ponuditi „vladno storitev“ (imenovano „Public Regulated Service“ ali PRS), namenjeno izključno uporabnikom, pooblaščenim s strani vlad, za občutljive aplikacije, ki zahtevajo visoko raven stalnosti storitve. „Vladna storitev“ uporablja močne in šifrirane signale.

- Sodelovati pri storitvi iskanja in reševanja (imenovani „Search and Rescue Support Service“ ali SAR) sistema COSPAS-SARSAT, z odkrivanjem nujnih signalov, ki jih oddajajo radijski oddajniki, in vračanjem sporočil tem oddajnikom.

Namen posebnih ciljev programa EGNOS je omogočiti, da sistem EGNOS izpolnjuje naslednje tri funkcije:

- Ponuditi „odprto storitev“, ki je brezplačna za uporabnika in zagotavlja informacije o določanju položaja in časa ter je namenjena množičnim uporabam satelitske radionavigacije v območju, ki ga sistem pokriva.

- Ponuditi „storitev razširjanja komercialnih podatkov“, ki z večjo učinkovitostjo ter s podatki, ki imajo večjo dodano vrednostjo od podatkov, dobljenih z „odprto storitvijo“, omogoča razvoj aplikacij za poslovne ali komercialne namene.

- Ponuditi „storitev varovanja življenj“ („Safety of Life Service“), ki je namenjena uporabnikom, za katere je varnost bistvenega pomena, in ki izpolnjuje zlasti zahteve letalskega, pomorskega in železniškega sektorja. Storitev izpolnjuje zlasti zahtevo po stalnosti in vsebuje funkcijo celovitosti, ki omogoča, da je uporabnik obveščen v primeru nepravilnega delovanja sistema.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Spremenjeni predlog uredbe Sveta o nadaljevanju izvajanja evropskih programov satelitske radionavigacije (GNSS) (EGNOS in Galileo)

2. OKVIR ABM/ABB (UPRAVLJANJE PRORAčUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI/OBLIKOVANJE PRORAčUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI)

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

NASLOV 06 – ENERGETIKA IN PROMET

Poglavje 06 02 – Notranji, zračni in pomorski promet

Naslov 06 06 – Raziskave v zvezi z energetiko in prometom

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice:

Postavka 06 01 04 11 – Program Galileo – Upravni odhodki ( treba je ustvariti novo proračunsko vrstico )

Člen 06 02 10 – Program Galileo

Člen 06 06 02 – Raziskave v zvezi s prometom (vključno z aeronavtiko)

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

2008-2013

3.3. Značilnosti proračuna

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

06 01 04 11 | neobvezni | nedif. | DA | NE | NE | št. 1a - konkurenčnost za rast in kohezijo |

06 02 10 | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 1a - konkurenčnost za rast in kohezijo |

06 06 02 | neobvezni | dif. | NE | DA | DA | št. 1a - konkurenčnost za rast in kohezijo |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

Predstavitev finančnih sredstev upošteva:

4. sedanje finančno načrtovanje 2007–2013: 1 005 mio EUR[25]

5. dodatne zneske 2008–2013: 2 100 mio EUR

6. znesek 300 000 EUR v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj

7. skupaj: 2007-2013: 3 405 mio EUR

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ[30] | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Svet je že julija 1999 ugotovil, da „zaradi razvoja satelitskega navigacijskega sistema za civilno uporabo ena od najpomembnejših ključnih tehnologij postaja vse bolj neodvisna“ in da „razvoj satelitskega navigacijskega sistema za civilno uporabo nudi evropski industriji možnost krepitve njene sposobnosti in sodelovanja pri številnih novih priložnostih, ki jih odpira ta tehnologija“. Od takrat sta Svet in Evropski svet večkrat poudarila strateško pomembnost tega programa in od Komisije zahtevala, naj sprejme vse potrebne ukrepe za njegovo izvedbo.

14. julija 2004 je Komisija sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uvajalne in obratovalne faze Evropskega satelitskega radionavigacijskega programa[31]. Navedeni predlog je imel dva glavna cilja. Prvič, ker je program Galileo dosegel visoko stopnjo zrelosti in odslej močno presega okvir preprostega raziskovalnega projekta, ga je smiselno podpreti s posebnim pravnim instrumentom, skladnim s prihodnjim evropskim vesoljskim programom in primernejšim za zadovoljevanje njegovih potreb ob zagotavljanju dobrega finančnega poslovodenja.

Drugič, gre za financiranje dela programa Galileo, ki spada v proračun Skupnosti v obdobju finančnega okvira 2007–2013. V predlogu je bila tako omenjena finančna pomoč Evropske skupnosti v višini ene milijarde EUR za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. Svet je 21. aprila 2005 dosegel sporazum (delni splošni pristop) o predlogu uredbe Komisije, z izjemo proračunskega dela, dokončna odobritev pa je odvisna od izida razprave o finančnem okviru 2007–2013. Glavna sprememba, ki jo je uvedel Svet, je povezana z vključitvijo programa EGNOS v predlog uredbe.

Tudi Parlament je proučil besedilo v prvi obravnavi in 5. septembra 2005 o njem izrekel na splošno zelo ugodno mnenje. Tako kot Svet je Parlament želel v predlog uredbe vključiti program EGNOS.

Treba je poudariti, da je bilo julija 2004, ko je Komisija sprejela predlog uredbe, predvideno, da bosta uvajalna in komercialna obratovalna faza programa Galileo predmet koncesije v zasebnem sektorju. Finančni prispevek Evropske skupnosti mora biti v ta namen omejen na tretjino stroškov uvajanja sistema in na plačilo letnih subvencij bodočemu koncesionarju v prvih letih obratovanja.

Glede na težave, ki so se pojavile pri pogajanjih o koncesijski pogodbi, sta Svet za promet na zasedanju 22. marca 2007 in Evropski parlament od Komisije med drugim zahtevala, da čim prej predstavi možne rešitve za zagotovitev dolgoročnih javnih finančnih obveznosti.

Komisija je na zahteve Parlamenta in Sveta odgovorila v sporočilu z dne 16. maja 2007. Najprej ju je pozvala, naj se seznanita z neuspehom pogajanj o koncesijski pogodbi. Za zagotovitev zadovoljivega nadaljevanja programa je Komisija nato dala nekaj glavnih predlogov, zlasti, da naj Evropska skupnost sama zagotovi namestitev celotnega sklopa sistema Galileo, obratovanje sistema pa bi bilo potem lahko predmet javno-zasebnega partnerstva.

Komisija je menila, da je novi predlagani scenarij edini, ki lahko omogoči popolno obratovanje sistema Galileo konec leta 2012. Predvideva proračunsko obveznost v višini 3,4 milijarde EUR v obdobju 2007–2013, kar je 2,4 milijarde več kot prvotno predvideni znesek v predlogu, ki ga je Komisija sprejela dne 14. julija 2004. Takšno občutno povečanje prispevka iz proračuna Skupnosti je predvsem posledica prevzema odgovornosti Evropske skupnosti za celotno fazo namestitve sistema.

Po sporočilu Komisije je Svet za promet junija 2007 sprejel resolucijo, s katero je:

- ugotovil, da pogajanja o koncesijski pogodbi niso uspela in da jih je primerno končati;

- pozval Komisijo, naj nadaljuje izvajanje sistema EGNOS, ki se lahko certificira, in pri tem zagotovi začetno razpoložljivost njegovih storitev za leto 2008;

- potrdil interes programa Galileo kot temeljnega projekta Evropske unije in podprl namestitev sistema Galileo do konca leta 2012;

- se je strinjal, da bi bilo za uvajanje sistemov Galileo in EGNOS s strani javnega sektorja potrebno dodatno javno financiranje;

- od Komisije zahteval, da mu pred septembrom 2007 predstavi podrobne predloge za financiranje, priporočeno politiko javnih naročil, ki mora hkrati upoštevati, kar je doseženo, pa tudi nujnost konkurenčnega postopka, vključenost zasebnega sektorja v fazo obratovanja ter nenazadnje za zagotovitev gospodarnega upravljanja programa s strani javnega sektorja, ki temelji na jasni razdelitvi odgovornosti med Komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo, Nadzornim organom za evropski GNSS, državami članicami in Svetom.

Parlament je prav tako podprl predloge, ki jih je Komisija predložila v svojem sporočilu z dne 16. maja 2007, zlasti glede financiranja programov s strani Skupnosti.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Programa EGNOS in Galileo v celoti ustrezata zahtevam načela subsidiarnosti. Vzpostavitev satelitske radionavigacijske infrastrukture dejansko presega finančne in tehnične zmožnosti države članice, ki deluje sama, zato je raven Skupnosti najbolj primerna za dobro izpeljavo programov, ki so dober primer dodane vrednosti Evropske skupnosti, kadar jasno opredeli svoje cilje in vire.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Cilj evropske politike satelitske radionavigacije je Evropski skupnosti zagotoviti dva satelitska radionavigacijska sistema (GNSS), imenovana EGNOS in Galileo. Vsaka izmed infrastruktur vsebuje satelite in prizemne postaje.

Predlogi, ki jih je Komisija oblikovala za spremembo predloga prvotne uredbe, upoštevajo tako opustitev načrta koncesije za fazo uvajanja kot tudi razne opombe, ki sta jih izrazila Evropski parlament in Svet.

Prvič, besedilo odslej v celoti vključuje program EGNOS. Skupaj s programom Galileo ga priznava kot enega od dveh stebrov evropske politike v zvezi s satelitsko radionavigacijo in jasno opredeljuje oba programa in sistema.

Drugič, besedilo dopušča polno obratovanje sistema EGNOS z letom 2009. Pomembno je, da Evropska skupnost z letom 2009 zagotovi financiranje obratovanja sistema EGNOS, ki zajema vse elemente, ki omogočajo njegovo delovanje, njegov nadaljnji obstoj in njegovo komercializacijo. Obratovanje sistema EGNOS bo lahko predmet javnega naročila storitev z zasebnim sektorjem do leta 2013, po letu 2013 pa bo lahko vključeno v obratovanje sistema Galileo.

Tretjič, predlagano besedilo upošteva opustitev načrta koncesije za fazo uvajanja programa Galileo in da je odgovornost za to fazo v celoti prevzela Evropska skupnost brez prave vključenosti zasebnega sektorja. Obratovanje sistema bo lahko predmet koncesijskih pogodb za storitve ali javnih naročil storitev z zasebnim sektorjem.

Četrtič, predlagano besedilo teži k izboljšanju javnega upravljanja programov na dva načina:

- s predvideno strogo delitvijo pristojnosti med Evropsko skupnostjo, ki jo zastopa Komisija, Nadzornim organom za evropski GNSS in Evropsko vesoljsko agencijo ter z dodelitvijo vodilne vloge in odgovornosti za izvajanje programov Evropski komisiji;

- z vzpostavitvijo odbora za evropske programe GNSS.

Operativni cilji in predvideni ukrepi:

Operativni cilj št. 1 : Nadaljevanje izvajanja programa Galileo.

Ukrep št. 1: Časovno zahtevni deli

Bistvo tega ukrepa je zagotoviti zgodnjo nabavo časovno zahtevnih delov (deli satelitov, ki jih je zaradi njihove omejene razpoložljivosti na trgu treba nabaviti pred proizvodnjo satelita), ki so združljivi s proizvodno(-imi) linijo(-ami) satelitov, v skladu s pogajanji o pogodbi o polnem uvajanju. Ta ukrep je časovno kritičen za celotno načrtovanje programa Galileo.

Ukrep št. 2: Celi sateliti

Cilj je zagotoviti, da so rezultati pogajanj o pogodbi o polnem uvajanju in izvajanje pogodbe v skladu s cilji Komisije za program Galileo. Skrbno bo treba preverjati polno spoštovanje odločitev Sveta pri politiki javnih naročil kot tudi združljivost z mednarodnimi obveznostmi.

Ukrep št. 3: Lansirniki

Cilj je zagotoviti, da je izstrelitveni načrt, ki ga predlaga ESA, v skladu s splošno politiko Komisije, kot tudi s politiko obvladovanja tveganj programov in načrti za omejevanje tveganj. Pri tem izstrelitvenem načrtu se lahko predvidi morebitno mednarodno sodelovanje.

Ukrep št. 4: Nadomestni lansirnik in dva nadomestna satelita na tleh

Glej zgoraj, s posebnim poudarkom na omejevanju tveganj, vključno z nepredvidenimi dogodki.

Ukrep št. 5: Zemeljski segment

Cilj je zagotoviti, da so rezultati pogajanj o pogodbi o polnem uvajanju in izvajanje pogodbe v skladu s cilji Komisije za program Galileo. Skrbno bo treba preverjati polno spoštovanje odločitev Sveta pri politiki javnih naročil kot tudi združljivost z mednarodnimi obveznostmi.

Ukrep št. 6: Delovanje

Cilj je zagotoviti, da so rezultati pogajanj o pogodbi o polnem uvajanju in izvajanje pogodbe v skladu s cilji in ukrepi Komisije za dejavnosti Galileo. Skrbno bo treba preverjati polno spoštovanje odločitev Sveta v prihodnji fazi obratovanja programa Galileo .

Ukrep št. 7: Sistemski inženiring

Cilj je zagotoviti, da so rezultati pogajanj o pogodbi o polnem uvajanju in izvajanje pogodbe v skladu s cilji Komisije za program Galileo. Skrbno bo treba preverjati polno spoštovanje odločitev Sveta in združljivost z mednarodnimi obveznostmi.

Operativni cilj št. 2 : EGNOS (en sam ukrep).

Cilj je zagotoviti, da so ukrepi, ki jih izvajata ESA in GSA v zvezi z nadgradnjo programa EGNOS, začetno delovanje in izbira gospodarskega operaterja programa EGNOS v skladu s cilji Komisije. Skrbno bo treba preverjati polno spoštovanje odločitev Sveta in združljivost z mednarodnimi obveznostmi.

5.4. Metoda izvedbe

- Komisija sestavi večletni delovni program. Večletni delovni program in njegove spremembe sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 14 te uredbe.

- Nadzornemu organu za evropski GNSS se priznava splošna vloga podpore Komisiji. Zagotavlja tudi upravljanje in nadzor nad uporabo sredstev, ki mu jih Evropska skupnost posebej dodeli za te programe. Navedena sredstva so nadzornemu organu na razpolago s pogodbo o prenosu pooblastil v skladu s členom 54(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in z določbami Uredbe (ES) št. 1321/2004.

- Evropska vesoljska agencija, ki razpolaga s tehničnim znanjem, bo z Evropsko skupnostjo sklenila večletni sporazum, ki bo pokrival tehnične vidike izvajanja programov in zlasti dejavnosti, povezane s fazo uvajanja programa Galileo. Da se Komisiji, ki zastopa Evropsko skupnost, zagotovi polno izvajanje nadzornih pristojnosti, mora sporazum vključevati splošne pogoje upravljanja s sredstvi, ki so bila zaupana Evropski vesoljski agenciji, in vnaprej določiti, da naročila, sklenjena na podlagi sporazuma, spoštujejo pravila Skupnosti o javnih naročilih.

- Komisija je v imenu EU kot lastnice sistema odgovorna predvsem za zagotovitev izpolnjevanja političnih in mednarodnih obveznosti ter vizije EU, določitev in dogovor o celotnih tehničnih specifikacijah in zahtevah sistema ter za spremljanje in nadzor doslednega izpolnjevanja takih zahtev v fazah konstrukcije, uvajanja in obratovanja. V zvezi s tem:

1. bodo Komisiji svetovali izkušeni strokovnjaki, ki prihajajo s področij, kot so projektno vodenje, vesoljski inženiring, finance ter trženje tehnologij in ki neodvisno delujejo kot ocenjevalci programa.

2. Komisija namerava sestaviti primerno organizirano in sestavljeno ekipo Galileo, ki bo prevzela celotno vodenje, nadzorovanje in obvladovanje tveganj, poročanje in arbitražo vseh prvin programa. GSA in svetovalci za projektno vodenje, najeti na podlagi delovnih pogodb, zagotavljajo podporo tem prizadevanjem, zlasti kar zadeva spremljanje in nadzor obvladovanja tveganj, pregled dokumentacije, sodelovanje na sestankih o napredovanju programa, spremljanje in poročanje o napredku, ter pomagajo pri iskanju tehničnih, stroškovnih in terminskih kompromisov.

3. Komisijo lahko podpirajo tudi drugi strokovnjaki in specialisti. Naloga teh strokovnjakov je svetovanje vodji programa, ne bodo pa imeli izvršnih pristojnosti. S tem se ponuja izvrstna priložnost, da se v polni meri izkoristi znanje, ki je na voljo na nacionalni ravni.

( Centralizirano upravljanje

( neposredno Komisija (glej 5.3)

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije,

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( mednarodne organizacije (Evropska vesoljska agencija)

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Komisija sestavi večletni delovni program, ki določa financirane ukrepe, prispevek Skupnosti, pričakovane rezultate in kazalce uspešnosti. Večletni delovni program in njegove spremembe sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 14 te uredbe.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje:

Od leta 1999 je Komisija izvedla vrsto raziskav in izdala sporočila v zvezi z različnimi vidiki programov EGNOS in Galileo (opredelitev, stroški/koristi, upravljanje, javno-zasebno partnerstvo itd.). Vsi ti dokumenti so na razpolago.

6.2.2. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja:

Komisija zagotovi izvajanje programov. S tem namenom bo vsako leto ob predstavitvi predhodnega predloga proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu predstavila poročilo o izvajanju programov.

Med drugim bo leta 2010 izveden vmesni pregled, na podlagi katerega bosta Evropski parlament in Svet obveščena o stanju napredovanja programov EGNOS in Galileo.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

V skladu s členom 15 te uredbe dogovori, sporazumi o financiranju ter vsaka iz njih izhajajoča pogodba ali izvedbeni instrument izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) po potrebi izvajata preglede na kraju samem.

8. CILJI PREDLOGA Z VIDIKA STROšKOV FINANCIRANJA

8.1. Zneski morajo biti izraženi po trenutnih cenah brez izdatkov za tehnično in upravno pomoč

Zneski morajo biti izraženi po trenutnih cenah brez izdatkov za tehnično in upravno pomoč in se nanašati na obdobje od leta 2007 do 2013 v skupnem znesku 3 378 mio EUR, od katerih se 300 000 EUR financira v okviru 7OP za raziskave in tehnološki razvoj (Člen 06 06 02–Raziskave v zvezi s prometom (vključno z aeronavtiko)

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

(Navedba ciljev, ukrepov in realizacij) | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | SKUPAJ |

Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |

Uradniki in začasno osebje[33] (XX 01 01) | A */ AD | 15 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |

B*,C*/ AST | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 |

Osebje, financirano[34] iz člena XX 01 02 | 9[35] | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |

SKUPAJ | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Programski okvir zagotavlja približno 10 milijard EUR za nabavo, delovanje, obratovanje in raziskovalno-razvojne pogodbe. Predlagana ekipa Galileo, ki jo vodi direktor, bo poskrbela za celotno upravljanje, nadzorovanje tveganj in tudi za poročanje in arbitražo programov. Opravljala bo zlasti naslednje naloge:

1. Institucionalne naloge

1.1. Poročanje Svetu in Evropskemu parlamentu

1.2. Povezava z Računskim sodiščem

2. Operativne naloge

2.1. Poročanje o upravljanju programa novemu Evropskemu svetu GNSS

2.2. Nadzorstvo v odboru GSA

2.3. Celoten program in obvladovanje tveganj ob pomoči zunanjega svetovalnega sveta

2.4. Nadzorstvo nad naročili ESA, upravljanje temeljnih tehničnih in varnostnih zahtev

2.5. Nadzorstvo nad pogodbami o delovanju/obratovanju programa EGNOS/Galileo (neposredno ali preko GSA)

2.6. Nadzorstvo nad dejavnostmi GSA, izvršenimi v imenu COM (R&R, druge)

3. Mednarodna pogajanja (dogovori in frekvenčne/varnostne zadeve)

4. Pravne in finančne zadeve

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po kadrovskih predpisih)

Potrebe po človeških virih bo pokrival proračun dodeljen za upravljanje DG v okviru postopka letne dodelitve proračunskih sredstev.

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

Statutarno osebje / Uradniki: 8 AD + 3 AST

Kot tudi:

Pogodbeni uslužbenec: 1 GF II

Napoteni nacionalni izvedenec: 2

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto 2008

2 EPDČ - delovanje

14 EPDČ raziskave

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP 2009

5 EPDČ

Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za obdobje 2008–2013, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | SKUPAJ |

1. Tehnična in upravna pomoč (vključno s povezanimi stroški za osebje) |

Izvajalske agencije |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja[36] | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 21,000 |

– zunanja[37] | 1,500 | 1,500 | 1,500 | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 6,000 |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 5,000 | 5,000 | 5,000 | 4,000 | 4,000 | 4,000 | 27,000 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 2,457 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 2,874 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 |

Izračun - Uradniki in začasno osebje/Osebje financirano iz člena XX 01 02

a) Uradniki in začasni uslužbenci

Povprečni letni strošek osebja, ki ga zaposluje Komisija, tako uradnikov kot začasnega osebja, znaša 117 000 EUR/leto (v letu 2008) vključno s posrednimi stroški (režijski stroški) (21 uradnikov x 117 000 EUR = 2 457 000 EUR za leto 2008 in 26 uradnikov x 117 000 EUR = 3 042 000 EUR za naslednja leta).

b) Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Povprečni letni strošek za napotene nacionalne izvedence znaša 48 000 EUR/leto (8 napotenih nacionalnih izvedencev x 48 000 = 384 000 EUR)

Povprečni letni strošek za pogodbenega uslužbenca iz GF II znaša 33 000 EUR/leto.

Skupni letni strošek za osebje, financirano iz člena XX 01 02, torej znaša 417 000 EUR .

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 2,400 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,300 |

XX 01 02 11 03 – Odbori[38] | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,500 |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi | - | - | - | - | - | - | - |

2. Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) | - | - | - | - | - | - | - |

3. Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) | - | - | - | - | - | - | - |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 4,200 |

[1] COM(2004) 477.

[2] Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. aprila 2007 o pogajanjih o koncesijski pogodbi za program Galileo.

[3] COM(2007) 261.

[4] Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. junija 2007 o financiranju Evropskega programa satelitske radionavigacije (GALILEO) v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 in večletnim finančnim okvirom 2007–2013.

[5] COM(2004) 477 konč./2.

[6] Naslov 6 proračuna.

[7] COM(2007) 534, 19.9.2007.

[8] UL L 246, 20.7.2004, str. 1.

[9] COM(2004) 477 konč., 14.7.2004, kakor je bil spremenjen s COM(2004) 477 konč./2, 24.5.2006.

[10] UL C […], […], str. […].

[11] UL C […], […], str. […].

[12] UL C […], […], str. […].

[13] ….

[14] COM(2001) 370,12.9.2001.

[15] COM(2007) 212, 26.4.2007.

[16] UL L 228, 23.9.1995, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) 807/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 143, 30.4.2004, str. 46).

[17] UL L 246, 20.7.2004, str. 1, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1942/2006 z dne 12. decembra 2006 (UL L 367, 22.12.2006, str. 18).

[18] COM(2004) 477 konč./2.

[19] Naslov 6 proračuna.

[20] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[21] UL L 390, 30.12.2006, str. 1.

[22] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[23] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[24] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[25] COM(2004) 477 / COM(2004) 477 konč./2.

[26] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[27] Znesek 100 mio EUR je v proračun 2007 vpisan pod proračunsko vrstico 060210. Kljub temu ga Komisija ne bo mogla uporabiti, ker temeljni akt ne bo sprejet v letu 2007. Komisija zato načrtuje prenos tega zneska v obliki odobritev za prevzem obveznosti v TEN-T (s predvideno vrnitvijo v proračunsko vrstico 060210 leta 2009) in dostopnost odobritev plačil preko skupne prerazporeditve.

[28] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz členov xx 01 04 in xx 01 05.

[29] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[30] Izmed 35 delovnih mest je 21 novih, medtem ko preostalih 14 že obstaja.

[31] COM(2004) 477.

[32] V znesku 895 mio EUR , navedenem v tej tabeli, je vključen znesek 100 mio EUR v odobritvah za prevzem obveznosti, ki naj bi se leta 2009 prenesel s proračunske vrstice 06 03 03 – „Finančna podpora za projekte skupnega interesa v vseevropskem prometnem omrežju“ na proračunsko vrstico 06 02 10 – „Program Galileo“, in to na podlagi zahtevka za prerazporeditev, ki ga bo Komisija predlagala v letu 2007 (glej tudi opombo k zasenčenemu okencu tabele v točki „ 4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)“).

[33] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[34] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[35] 8 napotenih nacionalnih izvedencev in 1 pogodbeni uslužbenec.

[36] Pogodbeni svetovalci na podlagi razpisa (10 uslužbencev za 1 450 EUR/dan/osebo za 20 delovnih dni na mesec za 12 mesecev + 20 000 EUR za letne potne stroške).Potrebuje se dodatno usposobljeno osebje za: vodenje programa Galileo / finančno upravljanje/obvladovanje tveganj / politiko GNSS/mednarodno/poročanje / pregled nad naročili ESA / pregled nad pogodbami o delovanju/obratovanju.

[37] Glej točko 5.4a.

[38] „Odbor za evropske programe GNSS“.