SL Uradni list Evropske unije C 229/1

Poslovnik Konference odborov parlamentov Evropske unije za evropske zadeve

2011/C 229/01

UVODNE DOLOČBE

Poslovnik je namenjen olajšanju in izboljšanju dela Konference odborov parlamentov Evropske unije za evropske zadeve (1) (v nadaljnjem besedilu: COSAC), ki je bila ustanovljena 16.–17. novembra 1989 v Parizu.

Poslovnik se lahko uporablja za srečanja drugih parlamentarnih odborov, ki jih skliče parlament države članice, katera predseduje Svetu (v nadaljnjem besedilu: parlament predsedujoče države).

Člani COSAC-a si prizadevajo za delovanje v skladu s smernicami za medparlamentarno sodelovanje v Evropski uniji, ki jih je sprejela Konferenca predsednikov parlamentov Evropske unije 19.–21. junija 2008 v Lizboni, in v skladu s svojo parlamentarno prakso (2).

Ta poslovnik, ki ga je COSAC sprejel na XLV. zasedanju 29.–31. maja 2011 v Budimpešti, nadomešča poslovnik, ki ga je sprejel na XXXVIII. zasedanju 14.–16. oktobra 2007 v Estorilu.

1. NALOGE IN PRISTOJNOSTI COSAC-a

1.1 COSAC omogoča redno izmenjavo mnenj brez poseganja v pristojnosti parlamentarnih teles Evropske unije.

1.2 Lizbonska pogodba daje COSAC-u pooblastila, da predloži kakršne koli prispevke, za katere meni, da je o njih primerno seznaniti Evropski parlament, Svet in Komisijo, ter da spodbuja izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom, vključno z njihovimi delovnimi telesi. Organizira lahko tudi medparlamentarne konference o določenih temah, zlasti za razpravo o vprašanjih skupne zunanje in varnostne politike, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko.

1.3 Prispevki COSAC-a za nacionalne parlamente niso zavezujoči in ne prejudicirajo njihovih stališč.

2. ORGANIZACIJA ZASEDANJ

2.1 Plenarna zasedanja

Med vsakim predsedstvom se organizira eno plenarno zasedanje COSAC-a, pri čemer se upošteva različne parlamentarne prakse držav članic, volilna obdobja in dneve državnih praznikov v državah članicah. Datum naslednjega zasedanja se določi in objavi najpozneje do predhodnega zasedanja.

2.2 Izredna zasedanja

Izredna zasedanja COSAC-a se organizira, če tako presodi absolutna večina predsednikov odborov nacionalnih parlamentov za evropske zadeve in predstavnikov Evropskega parlamenta.

2.3 Srečanja predsednikov

Pred vsakim plenarnim zasedanjem COSAC-a se v dogovoru s predsedniško trojko COSAC-a organizira pripravljalno srečanje predsednikov odborov za evropske zadeve in predstavnika(-ov) Evropskega parlamenta. Vsak parlament zastopata dva poslanca.

2.4 Izredna srečanja predsednikov

Izredna srečanja predsednikov odborov za evropske zadeve in predstavnikov ustreznega telesa Evropskega parlamenta se organizira na pobudo parlamenta predsedujoče države po posvetovanju s predsedniško trojko ali če tako presodi absolutna večina predsednikov odborov nacionalnih parlamentov za evropske zadeve in predstavnikov Evropskega parlamenta.

2.5 Predsedniška trojka COSAC-a

Predsedniško trojko COSAC-a sestavljajo delegacije nacionalnih parlamentov države, ki predseduje, države, ki je predsedovala, in države, ki bo predsedovala, ter Evropskega parlamenta. Vsak parlament zastopata dva poslanca.

2.6 Delovne skupine

COSAC se lahko odloči, da za preučitev določenega vprašanja, povezanega z dejavnostmi Evropske unije, ustanovi delovno skupino. Takšno delovno skupino lahko po potrebi ustanovi tudi absolutna večina predsednikov odborov nacionalnih parlamentov za evropske zadeve in predstavnikov Evropskega parlamenta. Delovno skupino vodi predsednik odbora parlamenta predsedujoče države za evropske zadeve. Sekretariat parlamenta predsedujoče države ob pomoči sekretariata COSAC-a opravlja vlogo sekretariata za delovno skupino.

2.7 Gradivo za zasedanja

Dnevni red vseh omenjenih zasedanj se vsem nacionalnim parlamentom in Evropskemu parlamentu posreduje najkasneje dva tedna pred zasedanji, najkasneje v dveh tednih po njih pa se vsem nacionalnim parlamentom in Evropskemu parlamentu posreduje zapisnik zasedanj.

2.8 Kraj zasedanj

Zasedanja potekajo v predsedujoči državi članici. Izredna zasedanja, srečanja predsednikov, srečanja predsedniške trojke COSAC-a in srečanja delovnih skupin pa lahko potekajo drugje.

2.9 Sklic

Plenarna zasedanja COSAC-a, srečanja predsednikov odborov za evropske zadeve, izredna zasedanja in srečanja delovnih skupin skliče parlament predsedujoče države.

2.10 Priprava zasedanj

Delegacije lahko pošljejo dopise/gradivo glede točk dnevnega reda sekretariatu parlamenta predsedujoče države, parlament predsedujoče države pa lahko oblikuje tudi gradivo za razpravo na konferenci.

2.11 Načrtovanje zasedanj

COSAC pripravi tekoči dolgoročni koledar svojih zasedanj.

3. SESTAVA

3.1 Plenarna in izredna zasedanja

Vsak nacionalni parlament zastopa največ šest članov njegovega(-ih) odbora(-ov) za evropske zadeve. Evropski parlament zastopa šest poslancev. Vsak parlament določi sestavo svoje delegacije.

3.2 Opazovalci iz parlamentov držav kandidatk

Na plenarna in izredna zasedanja COSAC-a so kot opazovalci povabljeni po trije poslanci parlamenta vsake države kandidatke. Dva poslanca parlamenta vsake države kandidatke sta kot opazovalca povabljena na srečanja predsednikov odborov za evropske zadeve.

3.3 Drugi opazovalci, strokovnjaki in posebni gostje

Predsedstvo povabi opazovalce iz generalnega sekretariata Sveta in Komisije, lahko pa povabi tako opazovalce iz veleposlaništev držav članic Evropske unije in, po posvetovanju s predsedniško trojko, tudi iz drugih nacionalnih parlamentov kot tudi strokovnjake in posebne goste.

3.4 Dostop javnosti do zasedanj

Zasedanja COSAC-a so javna, razen če ni drugače določeno.

4. POIMENOVANJE ZASEDANJ

4.1 Plenarna in izredna zasedanja so poimenovana „Konferenca odborov parlamentov Evropske unije za evropske zadeve – COSAC“, pred imenom je zaporedna rimska številka zasedanja, ki ji sledita datum in kraj zasedanja.

5. DNEVNI RED

5.1 Vsako leto pred zadnjim plenarnim zasedanjem delegacije nakažejo teme, za katere predlagajo, da se jih obravnava naslednje leto. O tem se razpravlja na koncu zasedanja. Predsedniška trojka, ob ustreznem upoštevanju določb člena 10 Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, priloženega k Lizbonski pogodbi, na začetku vsakega predsedstva predlaga eno ali več tem iz delovnega programa Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije, ali iz predlogov, ki so jih na prej omenjenem zasedanju podali člani COSAC-a.

5.2 Glavna zadeva na vsakem osnutku dnevnega reda izhaja iz vloge COSAC-a kot telesa za izmenjavo informacij in najboljših praks med parlamenti Evropske unije, zlasti glede praktičnih vidikov parlamentarnega nadzora.

5.3 Osnutek dnevnega reda pripravi predsednik odbora parlamenta predsedujoče države za evropske zadeve po posvetovanju s predsedniki odborov za evropske zadeve in predstavnikom(-i) Evropskega parlamenta. Delegacije lahko parlamentu predsedujoče države predlagajo, naj na dnevni red vključi ali z njega umakne določeno točko.

5.4 O končnem dnevnem redu se odloči na samem zasedanju.

6. JEZIKI

6.1 Vsaka delegacija je odgovorna za prevod gradiva, ki ga predloži, v angleški in/ali francoski jezik.

6.2 Udeleženi parlamenti bodo prejeli konferenčno gradivo v angleškem in/ali francoskem jeziku. Vsak parlament je odgovoren za prevod v svoj uradni(-e) jezik(-e).

6.3 Na plenarnih zasedanjih je zagotovljeno tolmačenje v uradne jezike EU.

6.4 Prispevki COSAC-a so pripravljeni v enem izvirniku v angleškem in francoskem jeziku, pri čemer sta obe besedili enako verodostojni.

7. PRISPEVKI COSAC-a

7.1 COSAC lahko v skladu s Protokolom o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, priloženim k Lizbonski pogodbi, prispevke naslovi na Evropski parlament, Svet in Komisijo.

7.2 Vsaka delegacija lahko COSAC-u predlaga sprejetje prispevkov. Osnutek prispevka se oblikuje, če to predlaga parlament predsedujoče države po posvetovanju s predsedniško trojko, če tako oceni absolutna večina predsednikov odborov nacionalnih parlamentov za evropske zadeve in predstavnikov Evropskega parlamenta ali če tako na zasedanju odloči COSAC.

7.3 Osnutek prispevkov se delegacijam pošlje dovolj zgodaj pred zasedanjem COSAC-a, da imajo dovolj časa za pregled in pripombe.

7.4 Končni osnutek prispevkov se pripravi na pripravljalnem srečanju predsednikov med zasedanjem COSAC-a. Vsebuje ugotovitve in pripombe vseh delegacij, tudi morebitne izjave glede glasovanja.

7.5 Na splošno si COSAC prizadeva doseči sprejetje prispevkov s širokim soglasjem. Če to ni mogoče, se prispevki sprejmejo s kvalificirano večino najmanj treh četrtin oddanih glasov. Ta tričetrtinska večina oddanih glasov mora hkrati predstavljati vsaj polovico vseh glasov.

7.6 Vsaka delegacija ima dva glasova.

7.7 Prispevki so po sprejetju objavljeni v Uradnem listu Evropske unije v uradnih jezikih Evropske unije.

7.8 Parlament predsedujoče države sprejete prispevke pošlje predsednikom Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter jih pozove k odzivu.

8. VLOGA PARLAMENTA PREDSEDUJOČE DRŽAVE

8.1 Odbor parlamenta predsedujoče države za evropske zadeve predseduje COSAC-u v času njenega predsedovanja.

8.2 Sekretariat parlamenta predsedujoče države pripravi gradivo za zasedanja, pri tem mu pomaga sekretariat COSAC-a.

8.3 Zasedanja vodi(-ta) predsednik(-a) odbora parlamenta predsedujoče države za evropske zadeve.

8.4 Predsednik odbora parlamenta predsedujoče države za evropske zadeve predlaga urnik zasedanja in dolžino govorov; ta je štiri minute, razen če se na zasedanju določi drugače.

8.5 Sekretariat parlamenta predsedujoče države sestavi kratek zapisnik zasedanja na podlagi osnutka, ki ga je pripravil sekretariat COSAC-a.

8.6 Predsednik odbora parlamenta predsedujoče države za evropske zadeve predstavi sklepe razprave, ki jih je pripravila predsedniška trojka.

8.7 Sekretariat parlamenta predsedujoče države med mandatom zagotovi sekretariat za dejavnosti COSAC-a. Sekretariat COSAC-a mu nudi podporo.

9. SEKRETARIAT COSAC-a

9.1 Sekretariat COSAC-a sestavljajo uradniki parlamentov predsedniške trojke ter stalni član, ki sekretariatu pomaga pri njegovih dejavnostih.

9.2 Uradnike parlamentov predsedniške trojke imenujejo njihovi parlamenti, in sicer za nepodaljšljivo obdobje osemnajstih mesecev.

9.3 Stalnega člana imenujejo predsedniki COSAC-a na predlog predsedniške trojke. Je uradnik iz nacionalnega parlamenta in to funkcijo opravlja dve leti z možnostjo enkratnega podaljšanja.

9.4 Sekretariat COSAC-a parlamentu predsedujoče države pomaga pri vseh nalogah. Člani sekretariata COSAC-a opravljajo naloge v okviru politične odgovornosti predsedstva COSAC-a in predsedniške trojke ali v skladu s sklepi, sprejetimi na zasedanjih COSAC-a. Stalni član usklajuje dejavnosti sekretariata COSAC-a pod vodstvom parlamenta predsedujoče države.

9.5 Stroške napotitve stalnega člana sekretariata v Bruselj ter druge nujne tehnične stroške sekretariata skupaj poravnajo parlamenti, ki želijo prispevati. Znesek in pogoji plačila za sofinancirane izdatke se določijo po dogovoru vseh udeleženih parlamentov.

10. SKLEPI IN SPOROČILA COSAC-a

10.1 Če se COSAC odloči za sprejetje sklepov ali objavo sporočila, njihov osnutek pripravi predsedniška trojka.

10.2 Osnutek sklepov je delegacijam posredovan dovolj zgodaj pred zasedanjem COSAC-a, da imajo dovolj časa za pregled in pripombe.

10.3 Sekretariat parlamenta predsedujoče države pošlje sklepe in/ali sporočila nacionalnim parlamentom, Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

11. SPREMEMBA POSLOVNIKA

11.1 Delegacije COSAC-a lahko vložijo predloge za spremembo poslovnika. Predlogi se v pisni obliki predložijo vsem parlamentom Evropske unije vsaj en mesec pred zasedanjem COSAC-a.

11.2 Predlogi za spremembo poslovnika se uvrstijo na dnevni red prvega zasedanja COSAC-a, ki sledi predložitvi predlogov.

11.3 Za sprejetje predlogov je potrebno soglasje med delegacijami, navzočimi na zasedanju. Vzdržani glasovi delegacij ne preprečijo sprejetja predloga.

11.4 Sklepčnost je zagotovljena s prisotnostjo vsaj dveh tretjin delegacij.

11.5 Vsaka delegacija ima en glas.

12. ZAČETEK VELJAVNOSTI

12.1 Ta poslovnik je napisan v enem izvirniku v angleškem in francoskem jeziku, pri čemer sta obe besedili enako verodostojni, in je preveden v uradne jezike Evropske unije. Poslovnik začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

(1) Izraz „Parlamenti Evropske unije“ pomeni nacionalne parlamente držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: nacionalni parlamenti) in Evropski parlament.

(2) Kot je zapisano v Protokolu o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, je način nadzora nacionalnih parlamentov nad svojimi vladami v zvezi z dejavnostmi Evropske unije predmet ustavne ureditve in prakse vsake države članice.