SL Uradni list Evropske unije C 467/3

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o preprečevanju radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem

(2016/C 467/02)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, ki:

ŽELIJO OPOZORITI na politično ozadje tega vprašanja, ki je orisano v Prilogi, in zlasti na Deklaracijo o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem (1), ter

UGOTAVLJAJO, da:

— je Evropska unija skupni prostor gradnje območja blaginje in miru, ki ga označuje sobivanje in spoštovanje raznolikosti na podlagi skupnih vrednot in načel iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji;

— je zaradi groženj Evropi, ki jih pomenijo nedavna teroristična dejanja, preprečevanje in zatiranje radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem (2), še toliko bolj nujno. Številni teroristični osumljenci so bili radikalizirani državljani Evropske unije, ki so jih poleg neposrednih stikov pogosto spodnesli od zunaj izvirajoči ideološki vplivi prek prodornih in prilagodljivi tehnoloških sredstev za novačenje in napeljevanje;

— so osebne in socialne okoliščine, ki predstavljajo plodna tla za radikalizacijo, zlasti pri mladih, kompleksne in večplastne, pri njih pa gre lahko za: močan občutek osebne in/ali kulturne odtujenosti, resnično in/ali občuteno nepravičnost, ksenofobijo in diskriminacijo, omejene možnosti za izobraževanje, usposabljanje ali zaposlitev, družbeno marginalizacijo, degradiranost urbanih območij in podeželja, geopolitične interese, izkrivljena ideološka in verska prepričanja, neurejene družinske razmere, osebne travme ali težave z duševnim zdravjem;

— kompleksna naloga doseganja manjše ranljivosti družbe pred radikalizacijo ter odkrivanje in onemogočanje ideoloških sprožilcev za nasilni ekstremizem terjajo medinstitucionalno zavezništvo akterjev z različnih področij;

— se je ključno lotiti vsakršne radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem, ne glede na versko in/ali politično ideologijo, iz katere izhaja;

PRIZNAVAJO, da je za zaščito našega načina življenja in zagotavljanje boljših možnosti za mlade nujno treba vzpostaviti medsektorsko sodelovanje ter zagotoviti podporo EU za ukrepe držav članic na področju preprečevanja radikalizacije (3);

POUDARJAJO pomen krepitve sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne na področju preprečevanja radikalizacije in širjenja človekovih pravic, kot so Združeni narodi (zlasti Unesco), Svet Evrope, OECD in drugi večstranski forumi;

POZDRAVLJAJO sporočilo Komisije (4) o spodbujanju preprečevanja radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem;

Preventivna vloga izobraževanja in mladinskega dela

SE STRINJAJO, da izobraževanje in usposabljanje, vključno s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem, predstavljata prodorno sredstvo za spodbujanje skupnih vrednot (5), npr. s poukom iz človekovih pravic in z državljansko vzgojo, izobraževalnimi programi s poudarkom na naukih iz preteklosti ter vključujočim učnim okoljem, spodbujanjem udeležbe, socialne mobilnosti in vključenosti, saj se tako krepijo temelji družbe in demokratičnega življenja;

SOGLAŠAJO, da so mladinsko delo, amatersko športno udejstvovanje in kulturne dejavnosti lahko učinkovita pot do mladih, ki so izpostavljeni radikalizaciji. Ker prihajajo iz različnih okolij, je nujen individualni pristop;

POUDARJAJO, da je odkrivanje alarmantnega vedenja in ukrepanje že ob zgodnjih znakih radikalizacije ključnega pomena, pri čemer bi morali vsi pristojni akterji (6) komunicirati in tesno sodelovati s starši, vrstniki in širšo družino;

POUDARJAJO, da so kognitivne sposobnosti sicer bistvenega pomena, vendar pa je treba v učnem procesu razvijati tudi socialne, državljanske in medkulturne kompetence, spretnosti komuniciranja in reševanja konfliktov, empatijo, odgovornost, kritično razmišljanje in medijsko pismenost (7);

SOGLAŠAJO, da je treba učitelje, pedagoge (8) in drugo učno osebje bolje usposobiti in opremiti za odzivanje na različnost in potrebe vseh učencev ter za podajanje skupnih vrednot s pozitivnim diskurzom, življenjskimi izkušnjami in miroljubnimi svetovnimi nazori;

MENIJO, da bi bilo treba preprečevanje radikalizacije opreti tudi na ukrepe, ki bi se financirali zlasti v okviru programa Erasmus+, evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Obzorja 2020, Ustvarjalne Evrope, programa Evropa za državljane, programa za pravice, enakost in državljanstvo ter Sklada za notranjo varnost;

Varnostna razsežnost pri reševanju vprašanja radikalizacije

— UGOTAVLJAJO, da radikalizacija, ki vodi v terorizem in nasilni ekstremizem, pomeni velik in spreminjajoč se izziv za varnost naših državljanov, ki se ga je treba celostno lotiti v prvi vrsti v državah članicah, zlasti na lokalni ravni, pa tudi z usklajeno podporo na ravni EU v skladu s Pogodbama;

— UGOTAVLJAJO, da nedavni teroristični napadi in poskusi napadov v Evropi kažejo, da se je globalna teroristična grožnja še bolj decentralizirala, postala še bolj kompleksna in jo je v številnih pogledih težje izslediti, deloma tudi zaradi vse hitrejšega procesa radikalizacije;

— SE ZAVEDAJO, da bi se lahko povečalo število povratnikov, vključno zlasti z vračajočimi se tujimi terorističnimi borci, njihovimi družinami in mladoletniki;

— PRIZNAVAJO, da je za odločen odziv na nadnacionalne grožnje radikalizacije, poleg notranjih preventivnih ukrepov v EU, potrebno hitro zunanje ukrepanje EU za odpravo njenih temeljnih vzrokov, s posebnim poudarkom na sodelovanju z regijo Zahodnega Balkana, Turčijo in severno Afriko in podpori tem regijam;

Boj proti teroristični propagandi in sovražnemu govoru na spletu

— SO SEZNANJENI s potrebo po vključitvi ponudnikov storitev in sodelovanju z njimi v boju proti nezakonitemu sovražnemu govoru na spletu (9) – in sicer ob polnem spoštovanju svobode izražanja– zaradi vloge družbenih medijev kot prvovrstnega instrumenta za ciljno usmerjanje, pridobivanje in aktiviranje potencialnih skrajnežev, da storijo nasilna dejanja, ter POUDARJAJO pomen pristopa, ki bo vključeval raznotere deležnike (10);

— POUDARJAJO vlogo internetnega foruma EU pri razvoju načinov za zmanjšanje dostopnosti terorističnih vsebin na spletu in za krepitev vloge partnerjev civilne družbe pri zagotavljanju alternativnega diskurza na spletu;

— PRIZNAVAJO pomembno delo, ki so ga opravili Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA), omrežje za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN) in njegov center odličnosti ter svetovalna skupina za strateško komuniciranje v zvezi s Sirijo (SSCAT), ter POUDARJAJO pomen ustrezne povezave med nacionalnimi in lokalnimi akterji;

— MENIJO, da imajo lahko pobude na spletu kot tudi drugod, ki predstavljajo alternativen, pozitiven in zmeren diskurz, ključno vlogo pri spodbujanju medsebojnega spoštovanja in preprečevanja radikalizacije; OPOZARJAJO, da sta potrebna nadaljnje vrednotenje in analiza učinka protidiskurza, in

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

— spodbujajo sodelovanje med ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, lokalnimi skupnostmi, lokalnimi in pokrajinskimi upravami, starši, širšimi družinami, akterji na področju mladine, prostovoljci in civilno družbo v prid vključenosti in okrepitvi občutka pripadnosti in pozitivni identiteti;

— poskrbijo za še širšo kompetentnost učiteljev, pedagogov in drugega učnega osebja, tako da bodo zmožni prepoznavanja zgodnjih znakov radikaliziranega vedenja ter „težavnih pogovorov“ (11), ki odpirajo dialog z učenci in drugimi mladimi o občutljivih temah, povezanih z osebnimi občutji, načeli in prepričanji;

— po potrebi uporabljajo obstoječa in razvijajo nova orodja in gradiva za učitelje, pedagoge in drugo učno osebje, vključno z mrežami, v okviru katerih bodo lahko izmenjavali nasvete in napotke o tem, kako ravnati v težavnih primerih, in dežurnimi telefonskimi linijami za mlade;

— pospešujejo svetovljansko in državljansko vzgojo ter prostovoljstvo v prid krepitvi socialnih, državljanskih in medkulturnih kompetenc;

— spodbujajo vključujoče (12) izobraževanje za vse otroke in mlade in se obenem borijo proti rasizmu, ksenofobiji, ustrahovanjem in diskriminaciji na kakršni koli podlagi;

— se ob podpori Komisije in zadevnih agencij EU lotijo vprašanja uporabe interneta za radikalizacijo, ki vodi v terorizem, in za namene novačenja, zlasti z razvojem sodelovanja s ponudniki storitev, sodelovanjem pri strateškem komuniciranju in po potrebi pri enotah za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin, ob tem pa spoštujejo temeljne pravice in ravnajo v skladu z mednarodnopravnimi obveznostmi;

— podpirajo delo internetnega foruma EU in delo Europolovega Evropskega centra za boj proti terorizmu (ECTC), zlasti delo enote EU za prijavljanje internetnih vsebin;

— podpirajo organizacije civilne družbe pri spodbujanju medsebojnega spoštovanja in preprečevanju zločinov iz sovraštva, sovražnega govora in teroristične propagande s pozitivnimi alternativami nasilnemu ekstremističnemu diskurzu in ideologijam, pa tudi z oblikovanjem protidiskurza nasproti nasilnim ekstremističnim ideologijam;

— uporabljajo omrežja na ravni EU za nadaljnjo izmenjavo „najboljših praks“ v zvezi z bojem proti radikalizaciji, kakršen je center odličnosti v okviru mreže EU za ozaveščanje o radikalizaciji;

— s prenosom SSCAT (svetovalne skupine za strateško komuniciranje v zvezi s Sirijo) v okvir Evropske mreže za strateške komunikacije (ESCN) še naprej uporabljajo svetovalne storitve in storitve za izmenjavo informacij, ki jih ponuja ESCN, za boljše razumevanje radikalizacije in polarizacije v skupnostih po Evropi ter odzivanje nanju, na primer z vključevanjem svojega osebja v bruseljsko ESCN;

— še naprej razvijajo programe za deradikalizacijo, umik iz nasilja in rehabilitacijo za povratnike, zlasti tudi za vračajoče se teroristične borce, njihove družine in mladoletnike;

POZIVAJO Komisijo, naj:

— v tesnem sodelovanju z državami članicami na podlagi dobrih praks naprej pripravlja poseben priročnik (13) za mladinske delavce, ki bo mladim v pomoč pri razvijanju njihove demokratične odpornosti, medijske pismenosti, strpnosti, kritičnega razmišljanja in spretnosti reševanja konfliktov;

— spodbuja in podpira medsebojno učenje in raziskovanje za učitelje, pedagoge in drugo učno osebje, strokovnjake, oblikovalce politik in raziskovalce ter tako omogoči izmenjavanje najboljših praks in doseganje boljšega razumevanja problema radikalizacije, med drugim z oblikovanjem strateškega okvira in spletnim zbornikom dobrih praks (14);

— glede na to, da gre pri preprečevanju radikalizacije in boju proti njej za pereč in izredno večplasten izziv, naj organizira konferenco raznoterih deležnikov (15), na kateri se bodo srečali različni sektorji in relevantni deležniki (npr. s področja pravosodja, notranjih zadev, izobraževanja, mladine, športa, kulture in socialnih zadev) ter mladi;

— pospešuje medsebojno razumevanje in spoštovanje med študenti in drugimi mladimi iz EU in tretjih držav z neposrednimi in virtualnimi izmenjavami, na primer z razširitvijo omrežja eTwinning Plus na izbrane države v sosedstvu EU in virtualnimi mladinskimi izmenjavami v okviru Erasmus+;

— spodbuja neposredne stike med mladimi iz prikrajšanih okolij ter pozitivnimi vzorniki, kot so umetniki, športniki ali podjetniki, in vsakršnimi zgodbami o uspehu, ki pritegnejo mlade, da bi jim bile v navdih s stvarnimi življenjskimi izkušnjami (16). V pomoč pri oblikovanju verodostojnih pozitivnih alternativ nasilnemu ekstremističnemu diskurzu bi o svojih izkušnjah lahko spregovorili nekdanji radikaliziranci;

— okrepi sodelovanje s ponudniki storitev, pri čemer naj bo naklonjena močni vlogi digitalne industrije in civilne družbe, ter razvoj pobud za nadaljnje izboljšanje učinkovitosti odstranjevanja terorističnih vsebin (zlasti z razvojem skupne platforme za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin), pa tudi razširjanje alternativnega diskurza, zlasti prek napovedanega programa za opolnomočenje civilne družbe;

— nadgradi delo, ki ga je opravila Agencija EU za temeljne pravice pri spodbujanju medsebojnega spoštovanja, nediskriminacije ter temeljnih svoboščin in solidarnosti po vsej EU;

— upošteva te sklepe pri pripravi in izvajanju predlaganih ukrepov.

(1) Deklaracija o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem, Pariz, 17. marec 2015.

(2) Ob priznavanju, da vsakršna radikalizacija še ne vodi nujno v nasilni ekstremizem, zaradi jedrnatosti tega besedila v nadaljnjem besedilu: radikalizacija.

(3) Bratislavska izjava z dne 16. septembra 2016.

(4) 10466/16.

(5) Pogodba o Evropski uniji, člen 2.

(6) Dok. 9640/16 – Kot so učitelji, pedagoško osebje na univerzah, socialni delavci, mladinski delavci, ponudniki zdravstvenih storitev, prostovoljci, sosedje, športni trenerji, verski in neformalni voditelji ter lokalni policisti.

(7) 9641/16.

(8) V tem besedilu „pedagog“ pomeni osebo, ki izvaja formalno, neformalno in/ali priložnostno poučevanje.

(9) Kodeks ravnanja na področju boja proti nezakonitemu sovražnemu govoru na spletu z dne 31. maja 2016 (Komisija skupaj s Facebookom, Twitterjem, YouTubeom in Microsoftom).

(10) V zvezi s tem opozarjajo na predlog Komisije (dok. 9479/16) o razširitvi nekaterih določb direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, zlasti prepovedi hujskanja k nasilju in sovraštvu, na platforme za izmenjavo videoposnetkov.

(11) Manifest za izobraževanje – opolnomočenje učiteljev in šol, pripravljen v okviru mreže EU za ozaveščanje o radikalizaciji.

(12) Kakor ga omenja Skupno poročilo Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (2015/C-417/04).

(13) Delo, ki poteka v strokovni skupini za mladinsko delo v zvezi z aktivnim državljanstvom, preprečevanjem marginalizacije in nasilne radikalizacije, kakor določa Delovni načrt EU za mladino za obdobje 2016–2018 (UL C 417, 15.12.2015, str. 1).

(14) V okviru mandata delovne skupine ET 2020 za spodbujanje državljanstva ter skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem.

(15) Kakršna je redna konferenca na visoki ravni o radikalizaciji v okviru mreže EU za ozaveščanje o radikalizaciji.

(16) Mrežo bodo lokalno upravljale nacionalne agencije Erasmus+, kar bo med drugim dopuščalo prilagajanje lokalnim okoliščinam.