Med plinsko krizo leta 2009 med Rusijo in Ukrajino je večina držav članic v srednji in vzhodni Evropi ostala brez plina, vsem potrebam po uvozu pa ni bilo mogoče zadostiti. Vzrok ni bilo pomanjkanje plina v Evropi, temveč obstoječa infrastruktura, ki ni bila ustrezno tehnično opremljena in dovolj zmogljiva, da bi bilo pretok plina mogoče preusmeriti z vzhodno-zahodne smeri na zahodno-vzhodno smer. Program EEPO je zagotovil podporo za obravnavo te vrzeli in zdaj infrastruktura v srednji in vzhodni Evropi omogoča pretok plina v obratni smeri.

Plinska infrastruktura je bistvenega pomena za verigo oskrbe z energijo od proizvajalca do končnega uporabnika. Plinovodi, skladišča in terminali za ponovno uplinjanje utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) so fizični elementi, ki zagotavljajo dobavo plina uporabnikom kamor koli in kadar koli. Plinsko infrastrukturo je treba v prihodnjih letih nadgraditi in izboljšati. Vzpostavitev manjkajočih povezav med državami članicami bo pomagala zagotoviti zanesljivost oskrbe s plinom ter odziv na nove in naraščajoče zahteve po prilagodljivosti.

Projekte izvajajo sistemski operaterji prenosnih omrežij v posamezni državi članici ali nosilci projekta. Razporejenih je bilo 2 267 574 462 EUR, od katerih je bilo okoli 1 094 297 460 EUR izplačanih upravičencem do 30 junija 2015. Plačila so odvisna od trdne zaveze nosilcev projekta, da projekt izvedejo s sprejetjem končne naložbene odločitve.

Nekaj težav še vedno ostaja zlasti pri integriranju električne energije iz vetrnih elektrarn na morju v omrežje ter zajemanju in shranjevanju CO2. Razlog za to so predvsem visoki stroški novih tehnologij in višje finančno tveganje, kot je bilo sprva pričakovano.

Večina projektov je zaključenih, nosilci projektov pa bodo končni zahtevek za izplačilo predložili do konca letošnjega leta. Položaj na področju plinske in elektroenergetske infrastrukture je na splošno pozitiven; preostalih osem projektov dobro napreduje, en projekt pa je začasno prekinjen.

V tem poročilu je za vsak del programa EEPO naveden doseženi napredek pri izvajanju projektov in Evropskega sklada za energijsko učinkovitost. To poročilo je pripravljeno na podlagi poročila, ki je bilo sprejeto leta 2014 . Zajema izvajanje projektov med 31. avgustom 2014 in 30. junijem 2015 ter izplačila, izvršena v tem obdobju.

Informacije o vseh projektih EEPO, ki so bili sprejeti leta 2010, so zbrane na interaktivnem zemljevidu GD za energetiko, ki je na voljo na spletni strani direktorata: http://ec.europa.eu/energy/eepr/projects/ .

Energetska infrastruktura in inovacije, ki so gonilna sila Evropskega energetskega programa za oživitev (EEPO), so danes še vedno enako pomembne, kot so bile leta 2009, ko je bil program EEPO vzpostavljen.

– projekti elektroenergetske infrastrukture:

Vključevanje večjega deleža električne energije iz različnih obnovljivih virov zahteva velike naložbe v novo infrastrukturo. Hkrati so zaradi slabe povezanosti s sosednjimi državami in notranjim trgom z energijo številne države članice še vedno „energetski otoki“.

1.1 doseženi rezultati

Do zdaj je bilo zaključenih 31 od 44 infrastrukturnih projektov (v primerjavi s 27 zaključenimi v začetku leta 2014), osem jih dobro napreduje, en projekt pa je prekinjen. Poleg tega je bila septembra 2014 finančna pomoč ustavljena za štiri projekte (Nabucco, Galsi, Poseidon in projekt za pretok plina v obratni smeri v Romuniji). V sektorju električne energije je zaključenih devet projektov. Preostali štirje projekti dobro napredujejo, za nekatere se pričakuje, da bodo zaključeni do konca letošnjega leta ali najkasneje do leta 2016. V plinskem sektorju je zaključenih 22 projektov; pet jih napreduje po načrtu, en je začasno prekinjen, štirje pa so bili ustavljeni. Vsi projekti za pretok v obratni smeri in povezovalni projekti v srednji in vzhodni Evropi so zaključeni, razen projekt za pretok plina v obratni smeri v Romuniji, ki ga je Komisija ustavila septembra 2014.

Sredstva iz programa EEPO so pomagala, da se je zagotovilo financiranje projektov in da je bilo mogoče preprečiti ali omejiti zamude. Tako sta se izboljšali varnost in zanesljivost plinskega omrežja, povečali sta se dobava in raznolikost, prav tako pa so bila odpravljena problematična ozka grla.

Od zadnjega poročila o izvajanju EEPO 2014 je bil dosežen pomemben napredek pri projektih elektroenergetske infrastrukture in plinske infrastrukture. Finančna pomoč, izplačana v letih 2014 in 2015, je pomagala okrepiti dansko prenosno omrežje zemeljskega plina, ki je bilo dokončano konec leta 2014. Nova infrastruktura bo povečala prenosne zmogljivosti za plin od vstopne točke Ellund na dansko-nemški meji in zagotovila operativno povezavo med nemškim omrežjem in danskim prenosnim omrežjem. Poleg tega se je z novim plinovodom občutno povečala zanesljivost oskrbe z zemeljskim plinom na Danskem. To nadomešča izčrpavanje polij na morju in krepi zanesljivost oskrbe z zemeljskim plinom na Danskem, Švedskem in v baltski regiji, kar omogoča boljše povezovanje trgov.

Druga zgodba o uspehu je dokončanje projekta „Nordbalt 02“ konec leta 2014, s čimer je bila uresničena potrebna posodobitev litovskega notranjega prenosnega omrežja za izboljšanje pretoka električne energije prek povezovalnih vodov.

Še en dokončan projekt je razvoj in posodobitev poljskega prenosnega omrežja zemeljskega plina na čezmejni povezovalni točki med Poljsko in Nemčijo. Financiranje iz programa EEPO je omogočilo posodobitev in gradbena dela na vozlišču v Lasowu ter na povezovalnih plinovodih na Poljskem.

Program EEPO je podprl tudi gradnjo 48-kilometrskega odseka plinovoda za pretok plina v obratni smeri med mesti Portalegre in Guarda ter Cantanhede in Mangualde, ki je bil zaključen konec leta 2014. Projekt bo okrepil zanesljivost oskrbe na Pirenejskem polotoku, saj bo v prihodnosti razširjen s tretjo povezavo s španskim plinskim omrežjem.

Še en dokončan projekt, povezava med Francijo in Španijo, bo omogočil priključitev obnovljivih virov energije na omrežje in prispeval k povezovanju francoskega in španskega trga z električno energijo ter h krepitvi zanesljivosti oskrbe z električno energijo na regionalni, nacionalni in evropski ravni.

Nova 225 MW podvodna povezava s kablom med Italijo in Malto je uradno začela delovati spomladi 2015. Projekt je odpravil izoliranost malteškega omrežja od preostale Evrope, saj je zagotovil podporni sistem, ki bo po potrebi nadoknadil oskrbo z energijo zaradi nestalnosti obnovljivih virov energije. Izboljšal bo zanesljivost oskrbe, zmanjšal porabo fosilnega goriva in spodbujal širitev obnovljivih virov energije na Malti.

Dokončanje infrastrukturnega sistema EU za oskrbo z električno energijo napreduje zaradi odprave ozkih grl in nadaljnjega povezovanja „energetskih otokov“, kot so tri baltske države, Pirenejski polotok, Irska, Sicilija in Malta.

Predvideno je, da bo večina od osmih tekočih projektov zaključena med letoma 2015 in 2016, le dva pa bosta zaključena do leta 2018 oziroma 2019.

Program EEPO podpira razvoj ključnih evropskih projektov s področja energetske infrastrukture v okviru sedanjih prednostnih nalog energetske politike. Smernice za vseevropsko energetsko infrastrukturo zagotavljajo ukrepe za pravočasen razvoj projektov skupnega interesa v okviru osmih opredeljenih prednostnih koridorjev. Projekti skupnega interesa so upravičeni zlasti do ugodnosti iz pospešenih postopkov za pridobitev dovoljenj (največ tri leta in pol) in regulativnih spodbud za lažje izvajanje čezmejnih projektov, upravičeni pa so lahko tudi do sredstev iz instrumenta za povezovanje Evrope.

V skupnem proračunu, ki za obdobje 2014–2020 znaša 30,44 milijarde EUR in zajema promet, energijo in telekomunikacije, je energiji namenjene 5,35 milijarde EUR.

Instrument za povezovanje Evrope omogoča projekte in zagotavlja podporo projektom, ki so ključnega pomena za evropsko energetsko politiko. Poleg tega so pravila za financiranje s strani Instrumenta za povezovanje Evrope zelo stroga – projekt jih lahko črpa le v skrajni sili, ko noben drug instrument, kot so financiranje prek tarif ali dolgoročno financiranje prek dolžniških instrumentov, ne zadostuje za pridobitev financiranja.

2. Projekti pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju

2.1 Doseženi rezultati

Ta podprogram EEPO je sestavljalo devet projektov, pri čemer je bila podpora v višini 565 milijonov EUR razdeljena med dve glavni vrsti dejavnosti, in sicer: