SL    SL 
 
 
 EVROPSKA  
KOMISIJA   
Bruselj, 26.9.2017  
COM(2017) 546 final  
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU  
Vmesna ocena Uredbe (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o določbah za 
upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v 
zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom , spremembi 
direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 
882/2004 in (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/128/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta 
in Sveta ter r azveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 
2009/470/ES  
{SWD(2017) 314 final}  
{SWD(2017) 315 final}  
{SWD(2017) 316 final}   
 
2 
 POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU  
Vmesna ocena Uredbe  (EU) št.  652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o določbah za 
upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v 
zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom1, spremembi 
direktiv Sveta  98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ ES, uredb  (ES) št.  178/2002, (ES) 
št. 882/2004 in (ES) št.  396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive  2009/128/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št.  1107/2009 Evropskega parlamenta 
in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta  66/399/EGS in 76/894/EGS ter 
Odločbe  Sveta  2009/470/ES  
1. Uvod  
Uredba  (EU) št.  652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta je začela veljati konec junija  2014 
in je vzpostavila skupni finančni okvir (CFF)  na področju prehranske verige, zdravja in 
dobrobiti živali ter zdravj a rastlin in rastlinskega razmnoževalnega materiala (v nadaljnjem 
besedilu: „uredba o  CFF“).  
To poročilo je pripravljeno v skladu s členom  42 („Ocenjevanje“) uredbe o  CFF, ki od 
Komisije zahteva, da pripravi ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži vmes no 
ocenjevalno poročilo o naslednjih ukrepih v zvezi s porabo sredstev:  
 veterinarski programi za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje (v nadaljnjem 
besedilu: „veterinarski programi“), ki jih izvajajo države članice in katerih cilj je postopno 
odprav iti bolezni živali in zoonoze ter uvesti ukrepe za obvladovanje bolezni;  
 programi za fitosanitarne preiskave  v zvezi s prisotnostjo škodljivih organizmov na 
ozemlju Unije;  
 veterinarski in fitosanitarni nujni ukrepi , katerih cilj je pravočasno ukrepanje v 
izrednih razmerah, povezanih z zdravjem živali in rastlin;  
 dejavnosti referenčnih laboratorijev Evropske unije , katerih cilj je zagotoviti 
visokokakovostno in enotno testiranje v  EU ter podpreti dejavnosti Komisije pri 
obvladovanju tveganja na področju laboratorijskih analiz;  
 program „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ , ki je pobuda za usposabljanje, 
namenjena zaposlenim v nacionalnih organih, ki sodelujejo pri uradnem nadzoru na 
področjih zakonodaje o hrani in krmi ter pravil o zdravju in dobrobiti  živali ter zdravju 
rastlin.  
Znotraj trenutnega večletnega finančnega okvira zneski, dodeljeni za sklop zgoraj navedenih 
dejavnosti, predstavljajo skoraj celoten proračun na področju prehranske verige.  
                                                            
1 UL L  189, 27.6.2014, str.  1. 
 
3 
 To poročilo opisuje rezultat vmesne ocene na podlagi z unanje podporne študije2 in notranjega 
vrednotenja, izvedenega na ravni Komisije. Poročilu je priložen delovni dokument služb 
Komisije, ki podaja pregled tehničnega in finančnega izvajanja dejavnosti CFF ter povzema 
ugotovitve zunanje podporne študije.  
Program EU za porabo sredstev zagotavlja finančno podporo za doseganje ciljev zakonodaje 
EU o hrani in krmi. Njegov prispevek k doseganju ciljev je tesno povezan s prispevkom 
nacionalne porabe sredstev in ukrepov, ki pravno zavezujejo države članice k ukre panju.  
Obseg vmesne ocene zajema izvajanje uredbe o  CFF v letih  2014, 2015 in, na podlagi 
razpoložljivih predhodnih podatkov, 2016. Nepopolni podatki, ki so na voljo za leto  2016, 
pomenijo omejitev za izvedbo te ocene.  
2. Ozadje in cilji uredbe o  CFF  
Uredba o  CFF je bila sprejeta z namenom izboljšanja delovanja porabe sredstev za dejavnosti, 
ki se izvajajo na področju prehranske verige, in osredotočanja na prednostne naloge pri 
financiranju EU, ki zagotavljajo pravo dodano vrednost. Uredba je posodobila in 
racionalizirala obstoječe finančne določbe v enotnem okviru z usklajenimi postopki, 
standardiziranimi stopnjami plačil, pojasnjenimi upravičenimi stroški in ukrepi.  
Z operativnega vidika je bila večina dejavnosti in ukrepov deležna podpore že pred 
letom  2014 . Novi ukrepi so bili sprejeti  na fitosanitarnem področju, in sicer možnost 
sofinanciranja izvedbe programov preiskav v zvezi s prisotnostjo škodljivih organizmov na 
rastlinah na ozemlju Unije.  
Splošni cilj politike uredbe o  CFF je prispevati k visoki rav ni zdravja ljudi, živali in rastlin v 
prehranski verigi in na področjih, povezanih z njo, s preprečevanjem in izkoreninjenjem 
bolezni in škodljivih organizmov ter zagotavljanjem visoke ravni varstva potrošnikov in 
okolja, obenem pa krepiti konkurenčnost ži vilske industrije in industrije krme v Uniji ter 
spodbujati ustvarjanje delovnih mest.  
Ta splošni cilj je razdeljen na štiri posamezne cilje, enega za vsako področje porabe sredstev 
iz uredbe o  CFF, in sicer: varnost hrane, zdravje in dobrobit živali, zdra vje rastlin in uradni 
nadzor.  
Posamezne cilje spremlja šest posebnih kazalnikov uspešnosti, prav tako določenih v uredbi 
o CFF, ki so zagotovili podlago za izvedbo sektorske ocene ukrepov, ki se izvajajo na vsakem 
od štirih zajetih področij porabe sredstev . 
Za doseganje cilja uredbe o  CFF je bila določena najvišja meja za skupne odhodke v višini 
1 891 936 000 EUR  za sedemletno obdobje  2014 –2020, ki ga zajema sedanji večletni finančni 
okvir.  
                                                            
2 Vmesna ocena Uredbe  (EU) št.  652/2014, ki jo je izvedlo podjetje IBF International consulting (glej 
priloženi delovni dokument služb Komisije).  
 
4 
 Odhodke CFF v prvi vrsti sestavlja neposredno sofinanciranje držav članic, ki so skoraj 
izključne prejemnice sredstev EU na tem področju. Države članice prejmejo povračilo 
upravičenih stroškov, ki nastanejo pri izvajanju upravičenih ukrepov. Finančni prispevek 
Unije je večinoma v obliki nepovratnih sredstev.  
3. Rezultati vme sne ocene izvajanja uredbe o  CFF  
V skladu z določbami člena  42 uredbe o  CFF vmesno ocenjevalno poročilo zajema naslednje 
vidike:  
 doseganje ciljev  CFF (člen  2(1)) glede učinkovitosti porabe sredstev in njene dodane 
vrednosti na ravni Unije;  
 možnosti poenost avitve;  
 nadaljnjo ustreznost vseh ciljev;  
 prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije v smislu pametne, trajnostne in 
vključujoče rasti.  
Poročilo upošteva rezultate ocene dolgoročnega vpliva predhodnih ukrepov.  
Pri ocenjevanju se upošteva napredek z upor abo šestih kazalnikov CFF, navedenih v 
členu  2(2)3.  
3.1 Doseganje ciljev uredbe o  CFF: učinkovitost in dodana vrednost EU  
Splošni cilj politike, ki je predstavljen v ozadju tega poročila, dopolnjujejo štirje posamezni 
cilji, eden za vsako od štirih zajeti h področij porabe sredstev.  
 Zdravje živali : prispevati k doseganju višjega zdravstvenega statusa živali v Uniji in 
podpirati izboljšanje dobrobiti živali.  
 Zdravje rastlin : prispevati k pravočasnemu odkrivanju škodljivih organizmov in 
njihovemu izkoreninjenju, kadar so navedeni škodljivi organizmi vstopili v Unijo.  
 Uradni nadzor : prispevati k izboljšanju učinkovitosti, uspešnosti in zanesljivosti 
uradnega nadzora in drugih dejavnosti, ki se izvajajo za učinkovito izvajanje pravil Unije 
ter skladn ost z njimi (na področjih, ki jih zajema uredba o  CFF).  
 Varnost hrane : prispevati k visoki ravni varnosti hrane in sistemov za pridelavo hrane ter 
drugih proizvodov, ki lahko vplivajo na varnost hrane, ter hkrati izboljšati trajnostno 
pridelavo hrane.  
Te posamezne cilje spremlja šest zgoraj omenjenih kazalnikov iz uredbe o  CFF, ki 
zagotavljajo splošen pristop k spremljanju napredka pri porabi sredstev na tem področju. Za 
konkretno spremljanje in merjenje uspešnosti dejavnosti CFF so službe Komisije te k azalnike 
                                                            
3 Tabela  1 delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu.  
 
5 
 pretvorile v obširen sklop enaindvajsetih operativnih tehničnih kazalnikov z opredelitvijo 
posebnih ciljev za vsakega od njih4 za leti  2017 in  2020. Ta sklop kazalnikov zagotavlja 
informacije o tehnični uspešnosti ukrepov CFF, vendar ne omogoča oc ene stroškovne 
učinkovitosti programa. Ocenjevanje učinkovitosti ukrepov CFF je omejeno zlasti, ker ni na 
voljo kazalnikov stroškovne učinkovitosti.  
3.1.1  Zdravje živali  
Doseganje ciljev  
Izvajanje veterinarskih ukrepov predstavlja največji del odhodkov pro računa za uredbo 
o CFF, pri čemer so samo veterinarski programi presegli 75  % skupne porabe sredstev v 
letih 2014 in  2015. Plačila za veterinarske programe so v letu  2014 znašala 
136 milijonov  EUR od 180  milijonov  EUR, v letu  2015 pa 148  milijonov  EUR od 
194 milijonov  EUR. Ta pomembnost za proračun se odraža tudi v dejstvu, da je 12 od 21 
tehničnih kazalnikov, ki se spremljajo v tem okviru, povezanih s tem področjem porabe. 
Izbrani kazalniki se osredotočajo na prednostne bolezni živali in zoonoze; omogočajo  
spremljanje geografskega razvoja območij EU, ki so prosta določenih bolezni živali, in 
merjenje tehničnih parametrov, kot so razširjenost, pojavnost in število primerov bolezni. 
Analiza teh kazalnikov za obdobje  2014 –2016 kaže zmanjševanje epidemij za vse  prednostne 
bolezni, ki jim EU namenja finančno podporo v okviru veterinarskih programov, z vse večjim 
številom držav članic ali regij, ki postajajo proste bolezni živali, in splošno zmanjšanje vseh 
parametrov, ki se spremljajo.  Zgovoren primer so program i EU za odpravo stekline: ta 
bolezen je skoraj izkoreninjena pri prostoživečih živalih v EU (popolno izkoreninjenje se 
pričakuje do leta  2020) in število primerov se je zmanjšalo z  80 v letu  2014 na samo  18 v 
letu 2016, kar je občutno zmanjšalo znatno tveg anje za zdravje ter omogočilo proste premike 
mačk in psov znotraj  EU. Še en dober primer je povečano število držav članic, ki so proste 
goveje bruceloze: konec leta  2016 sta dve od petih držav članic s programom, ki ga 
sofinancira EU, v obravnavanem obdobj u izkoreninili to bolezen; v preostalih treh državah 
članicah se je glavni kazalnik uspešnosti, tj. spremljanje razvoja razširjenosti v čredi, v istem 
obdobju zmanjšal za 25  %, kar pomeni, da so korak bliže popolnemu izkoreninjenju bolezni. 
Kljub temu je t reba opozoriti, da se razmere na nekaterih območjih niso izboljšale po 
pričakovanjih, kar velja za primere goveje tuberkuloze (v 1 državi članici od 5  držav s 
programom, ki ga sofinancira EU) ter ovčje in kozje bruceloze  (v 1 državi članici in nekaterih 
regijah v drugi državi članici od 6  držav s programom, ki ga sofinancira EU). Medtem ko 
kazalniki salmoneloze in bruceloze pri živalih kažejo napredek, pri ljudeh še niso pokazali 
pričakovanih rezultatov 2 -odstotnega zmanjšanja števila okužb na leto v trilet nem 
ocenjevalnem obdobju.  
Izvajanje nujnih ukrepov v primeru izbruhov veterinarskih bolezni je ključno tudi pri 
doseganju višjega zdravstvenega statusa živali v EU ter pri zaščiti gospodarstva EU pred 
resno in večjo veterinarsko krizo. Zaradi zgodnjega odk rivanja in takojšnjega izvajanja nujnih 
ukrepov, ki jih sofinancira EU, so bile vse nedavne epidemije uspešno zaustavljene, večje 
                                                            
4 Podrobnosti o obeh operativnih tehničnih kazalnikih so na voljo v Prilogi  4 k delovnemu dokumentu 
služb Komisije.  
 
6 
 gospodarske posledice, kot so trgovinske omejitve ali prepoved izvoza, pa preprečene. 
Nedaven primer je boj proti epidemiji vo zličastega dermatitisa, nalezljive virusne bolezni 
goveda, ki se prenaša z okuženo slino ali žuželkami, ki se je v EU razširila iz Turčije. 
Leta 2016 je bila ta bolezen prisotna v sedmih državah jugovzhodne Evrope, vključno z 
Grčijo, Bolgarijo in državami Balkana. Vse te države so se zatekle k množičnemu cepljenju s 
podporo banke cepiv EU proti vozličastemu dermatitisu, ki je bila vzpostavljena takoj po 
izbruhu. Rezultat te kampanje cepljenja je bila uspešna zajezitev bolezni: v letu  2016 ni bila 
prizadeta nobena dodatna država članica, na območjih cepljenja pa se bolezen ni več pojavila.  
Učinkovitost  
Izboljšanje zdravstvenega statusa živali spremlja postopno zmanjšanje finančnih sredstev, 
potrebnih na tem področju, ki so se v primeru veterinarskih programo v v triletnem 
ocenjevalnem obdobju znižala za 11  milijonov  eurov.  
Manj predvidljiva je poraba sredstev za nujne ukrepe, ki je vsako leto drugačna zaradi 
dejavnikov, ki jih je težko napovedati in obvladovati, vključno s podnebnimi spremembami in 
globalizac ijo vektorjev ter cikličnim pojavljanjem nekaterih endemičnih bolezni.  
Poudariti je treba, da nedavno posebno poročilo Računskega sodišča5, objavljeno aprila  2016, 
ocenjuje strategijo Komisije v zvezi z boleznimi živali kot smotrno in dobro razvito, vklju čno 
s trdnim okvirom za prednostno razvrstitev proračunskih sredstev v prednostne programe. 
Poročilo ugotavlja, da programi držav članic izpolnjujejo zahtevana merila ter da so v 
splošnem dobro zasnovani in ustrezno izvajani. Poleg tega imajo države članic e ustrezne 
sisteme za ugotavljanje izbruhov bolezni živali in omogočanje njihovega izkoreninjenja. 
Kljub temu je treba opozoriti, da poročilo Računskega sodišča ugotavlja tudi, da ni na voljo 
mednarodnih standardnih modelov in ekonomskih kazalnikov, ki bi Komisiji omogočali, da 
prikaže stroškovno učinkovitost veterinarskih odhodkov.  
Dodana vrednost EU  
Doseganje višjega zdravstvenega statusa živali je rezultat pravnih ukrepov, vzpostavljenih na 
ravni EU s tehnično in finančno podporo, ki jo EU zagotavlja drž avam članicam. Ko obstaja 
sum za bolezen ali ko je bolezen potrjena, se začnejo v okviru sistema nujnih ukrepov 
nemudoma izvajati številni ukrepi za preprečevanje in obvladovanje, vključno z začasnim 
zapiranjem mej za premike dovzetnih pošiljk in regionali zacijo6 bolezni. Zaradi raznolikosti 
ukrepov za obvladovanje bolezni živali, ki jih je treba sprejeti, in dejstva, da številne bolezni 
ne upoštevajo mej, je potreben centraliziran sistem upravljanja za ustrezno usklajevanje in 
organizacijo izvajanja posebn ih dejavnosti v državah članicah.  
Proračunske omejitve v nekaterih državah članicah, zlasti tistih, ki jih je prizadela 
gospodarska kriza ali se soočajo z drugimi ovirami, lahko omejijo ali odložijo izvajanje 
ukrepov, potrebnih za obvladovanje izbruha bol ezni. Finančni prispevek EU zato podpira 
                                                            
5 http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_06/SR_ANIMAL_DISEASES_SL.pdf.  
6 Regionalizacija je novejša metodologija za obvladovanje bolezni z ločevanjem območij, ki so prosta 
bolezni, in prizadetih območij na podlagi epidemioloških meril.  
 
7 
 sistem EU za krizno upravljanje v primeru izbruha . Dober primer usklajevanja EU je nedavno 
ravnanje na ravni EU ob izbruhu afriške prašičje kuge, ki se je v EU razširila iz Rusije 
leta 2014. Že v zelo zgodnjih fazah  epidemije te bolezni – za katero ni na voljo nobenega 
cepiva – je Komisija dejavno spodbujala skupno strategijo med prizadetimi državami 
članicami, sosednjimi tretjimi državami in sosednjimi državami članicami s tveganjem na 
podlagi zakonodaje EU in najbo ljših znanstvenih dognanj. Komisija je tehnično in finančno 
podprla posebne ciljne ukrepe za podporo politiki. To usklajeno ukrepanje je zajezilo bolezen 
v obdobju, ki ga zajema trenutna ocena, ter omejilo stroške za proračun EU in za nacionalne 
proračune.  Preprečilo je tudi večje motnje v trgovini, tako znotraj EU kot z državami, ki niso 
članice EU.  
3.1.2  Zdravje rastlin  
Doseganje ciljev  
Medtem ko se finančna podpora EU za izvajanje nujnih ukrepov za zdravje rastlin zagotavlja 
že več let, je financiranje programov preiskav v zvezi z zdravjem rastlin še v začetni fazi.  
Programi preiskav so bili prvič vzpostavljeni leta  2015; ocenjevanje njihovih rezultatov je 
bilo zato zaradi kratkega obdobja in odsotnosti predhodnih ukrepov omejeno. Kljub temu so 
države čl anice EU pozdravile njihovo uvedbo že prvo leto, pri čemer je 17  držav EU program 
vpeljalo leta  2015, 22  držav pa leta  2016. V letu  2015 je izvajanje programov preiskav 
omogočilo odkritje številnih novih nastajajočih tveganj na ozemlju Unije, na primer ras tlinske 
bakterije Xylella  fastidiosa . 
Sredstva, ki so na voljo za podporo izvajanju nujnih ukrepov in programov preiskav v zvezi s 
prisotnostjo škodljivih organizmov, v proračunu uredbe o  CFF predstavljajo majhen del 
skupnih odhodkov. Leta  2014 je poraba s redstev za izvedbo nujnih ukrepov znašala 
7,7 milijona  EUR, leta  2015 pa 12,2  milijona  EUR, medtem ko je poraba sredstev za 
programe preiskav leta  2015 znašala 4,2  milijona  EUR.  
Za spremljanje rezultatov izvajanja nujnih fitosanitarnih ukrepov Komisija spr emlja število 
primerov za izbor prednostnih škodljivih organizmov, vključno z nekaterimi uničujočimi 
patogeni, kot je Xylella  fastidiosa . Na področju zdravja rastlin je cilj izkoreninjenja v primeru 
izbruha mogoče doseči le, če se začnejo odločilni ukrepi izvajati takoj in ne šele takrat, ko je 
škodljivi organizem na tem območju že endemičen. Do težav pri doseganju izkoreninjenja 
lahko pride zaradi pomanjkanja učinkovitih rešitev za zatiranje, velikega števila dovzetnih 
rastlinskih vrst, dinamike populacije  ter življenjskega cikla škodljivih organizmov in njihovih 
vektorjev, prisotnih v gozdovih, parkih in nasadih z visoko gospodarsko, socialno in okoljsko 
vrednostjo. V primerih, ko izkoreninjenje ni izvedljivo, je glede na trenutna znanstvena 
dognanja edina  možnost omejevanje. To poudarja pomen zgodnjega odkrivanja, ki se doseže s 
programi preiskav.  
 
8 
 Učinkovitost  
Cilj izvajanja programov preiskav je odkrivanje prisotnosti prednostnih škodljivih 
organizmov na ozemlju EU. V ta namen je znotraj sedanjega večletn ega finančnega okvira 
predvideno postopno povečanje finančnih sredstev, ki bo podprlo cilj povečanja pokritosti 
ozemlja Unije s temi preiskavami do leta  2020.  
Tako kot v primeru nujnih veterinarskih ukrepov je tudi poraba sredstev za nujne fitosanitarne 
ukrepe spremenljiva in manj predvidljiva zaradi nastajajočih tveganj, ki so posledica 
podnebnih sprememb, svetovne trgovine in gibanja popotnikov po vsem svetu. V 
obdobju  2014 –2016 je poraba sredstev v glavnem zadevala le štiri pomembnejše škodljive 
organizm e: nujne ukrepe proti borovi ogorčici in bakteriji Xylella fastidiosa , skupaj z vrstama 
Anoplophora glabripennis  in Pomacea insularum , katerim so bila namenjena skoraj vsa 
plačila (91  %). V obravnavanem obdobju je finančna podpora EU za izvajanje nujnih uk repov 
prispevala k preprečevanju nadaljnjega vnosa in širjenja zgoraj navedenih škodljivih 
organizmov na druge dele ozemlja Unije.  
Dodana vrednost EU  
Posredovanje EU podpira obvladovanje izbruhov bolezni rastlin, pri čemer EU zagotavlja 
finančni prispevek , ki je na ravni držav članic potreben za izvedbo nujnih ukrepov s ciljem 
preprečitve nadaljnjega širjenja zadevnih škodljivih organizmov na druge dele ozemlja Unije.  
Poleg tega podpora Unije spodbuja usklajevanje med državami članicami v zvezi s 
preiskavami škodljivih organizmov na rastlinah, ki si zaslužijo več pozornosti zaradi svojega 
vpliva na gospodarstvo, okolje in družbo.  
Izvajanje programov preiskav in nujnih ukrepov na ozemlju EU, ki jih sofinancira EU, na 
splošno prispeva k ohranjanju kmetijske proizvodnje z varovanjem zdravja rastlin, biotske 
raznovrstnosti in gozdov, skupaj s konkurenčnostjo kmetijstva.  
3.1.3  Uradni nadzor  
Doseganje ciljev  
Finančna podpora EU za sistem uradnega nadzora je usmerjena v dva glavna instrumenta, ki 
zajemata skoraj 100  % nastalih upravičenih stroškov: testiranje, ki ga izvaja mreža 
43 referenčnih laboratorijev Evropske unije, ter usposabljanja na številnih prednostnih 
področjih va rnosti hrane, ki jih zagotavljajo referenčni laboratoriji Evropske unije in pobuda 
„Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“. Razviti so bili štirje operativni kazalniki7 za 
spremljanje uspešnosti glavnih sofinanciranih ukrepov na področju uradnega nadzora.  
Referenčni laboratoriji Evropske unije so med drugim prispevali k nenehnemu posodabljanju 
diagnostičnih orodij za pravočasno odkrivanje patogenov. To je ključnega pomena za enotno 
izvajanje nadzora po vsej EU, saj zagotavlja zaupanje v zanesljivost rezult atov testiranj in 
enake konkurenčne pogoje. 85 -odstotna povprečna stopnja uspešnosti laboratorijev, ki 
                                                            
7 Priloga  4 k delovnemu dokumentu služb Komisije.  
 
9 
 sodelujejo pri preskusih strokovne usposobljenosti8, ki jih izvaja mreža referenčnih 
laboratorijev Evropske unije, dokazuje uspešno uporabo metod testira nja referenčnih 
laboratorijev po vsej EU. S stalnim usposabljanjem v okviru letne delavnice, ki jo organizira 
vsak referenčni laboratorij Evropske unije, bi lahko nacionalni referenčni laboratoriji, ki 
sodelujejo pri uradnem nadzoru, nadgradili svoje znanj e. Povprečna stopnja zadovoljstva 
udeležencev z vsebino usposabljanja je bila višja od 87  %. 
Pobuda „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ je v obravnavanih treh letih zajela 52  tem, ki 
so ključnega pomena za področja CFF. Program se je zdel koristen tak o udeležencem iz držav 
članic EU kot tudi udeležencem iz tretjih držav, pri čemer je bila stopnja zadovoljstva za vsa 
obravnavana leta višja od 90  %. Zelo visoka je tudi stopnja uspešnosti testov, ki so jih opravili 
udeleženci po usposabljanju, in znaša pr ibližno 88  %. Usposabljanja so podprla države 
članice pri skupnem razumevanju njihovih obveznosti in spoznavanju načinov najboljšega 
izvrševanja zadevne zakonodaje EU. Program „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ se je 
izkazal kot koristen tudi pri odz ivanju na nove potrebe, zlasti ob kriznih dogodkih, ko je 
prispeval tako k preprečevanju kot k pripravljenosti na krize. Nazoren primer je usposabljanje 
v okviru navedene pobude na področju preiskav izbruhov okužb, ki se prenašajo s hrano, ki je 
bilo organ izirano v vseh treh obravnavanih letih in osredotočeno na teme, kot so 
pripravljenost na izbruh, obvladovanje izbruha in krizno obveščanje, ter namenjeno 
nacionalnim ekipam javnega zdravstva, veterinarskim organom in agencijam za varnost 
hrane.  
Učinkovitos t 
Obe dejavnosti 100 -odstotno financira EU, vsaka pa letno obremeni proračun EU za približno 
15 milijonov  eurov. Kljub temu je ta omejeni strošek referenčnim laboratorijem Evropske 
unije omogočil testiranja na visoki ravni in usposabljanje več sto nacional nih referenčnih 
laboratorijev na leto, program „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ pa je na leto 
usposobil približno 6  000 uradnikov nacionalnih pristojnih organov, ki sodelujejo pri uradnem 
nadzoru.   
Dodana vrednost EU  
Dodana vrednost EU, ki jo zagotavljajo dejavnosti referenčnih laboratorijev Evropske unije in 
program „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“, je povezana z naravo teh dejavnosti: mreža 
laboratorijev zagotavlja, da vse države članice EU delujejo znotraj doslednega in enotnega 
regulativnega okvira, program usposabljanja EU pa spodbuja skupen pristop k izvajanju 
zakonodaje EU. Ta prispevek k usklajevanju predpisov na ravni Unije ter izmenjavi 
strokovnega znanja in izkušenj na področju varnosti hrane in povezanih področjih je 
pomemben  primer pozitivnega sodelovanja znotraj EU, ki ga ne bi bilo mogoče doseči z 
ločenim prizadevanjem na nacionalni ravni in brez finančne podpore EU.  
                                                            
8 Pri preskušanju strokovne usposobljenosti se ugotavlja uspešnost posameznih laboratorijev pri posebnih testih 
ali meritvah in se uporablja za  spremljanje stalne uspešnosti laboratorijev. Drugo ime zanj je tudi 
medlaboratorijska primerjava. Kot je razvidno že iz samega izraza, preskušanje strokovne 
usposobljenosti primerja merljive rezultate, pridobljene v različnih laboratorijih.  
 
10 
 3.1.4  Varnost hrane  
Doseganje cilja varnosti hrane je treba obravnavati s celostnega vidika, glede na to, da  je 
horizontalni cilj, ki izhaja iz izvajanja in izvrševanja zakonodajnega okvira skupaj s 
prispevkom EU in nacionalnih programov za porabo sredstev. Dejavnosti na področju zdravja 
živali in rastlin ter uradnega nadzora prispevajo k visoki ravni varnosti h rane in sistemov za 
pridelavo hrane, kar je v interesu vseh državljanov EU. Pogoj za varno hrano so varne in 
zdrave živali in rastline ter nadzorni sistem visokega standarda. Tako je doseganje visoke 
ravni zdravja živali in rastlin ter uradnega nadzora nep osredno povezano z izpolnjevanjem te 
zahteve.  
Učinkovito izvajanje zahtev EU na zgoraj navedenih področjih v EU in v državah zunaj EU, 
ki izvažajo živali, rastline in proizvode v EU, je ključno za ohranjanje visokih ravni varnosti 
hrane.  
Visoki standardi E U spodbujajo trgovino znotraj EU in ustvarjajo priložnosti za 
konkurenčnost evropskih podjetij na svetovnem trgu. Visoke ravni varnosti so bistvenega 
pomena za stabilnost trgov in zaupanje potrošnikov ter Evropo ščitijo pred gospodarskimi in 
človeškimi str oški izbruhov bolezni.  
V obdobju, ki je zajeto v oceno, so službe Komisije opravile približno 200  revizij in 
inšpekcijskih pregledov na leto. Ti so prispevali k več ključnim prednostnim nalogam 
Komisije, in sicer: k regulativnemu okolju, ki spodbuja delov na mesta, rast in naložbe z 
zagotavljanjem visokih ravni varnosti, podprtemu s trdnimi sistemi nadzora in izvrševanja; k 
bolj poglobljenemu in pravičnejšemu notranjemu trgu z zagotavljanjem enakih konkurenčnih 
pogojev, na katerem lahko državljani in podjet ja zaupajo v enotne in visoke ravni varnosti ter 
pregledne informacije o stanju izvajanja nadzora v državah članicah in državah, ki niso 
članice EU, ki oblikovalce politik obveščajo o učinkovitosti ureditve v zadevnih sektorjih.  
Komisija s svojimi revizijs kimi izkušnjami zagotavlja pomembne povratne informacije o 
učinkovitosti, vplivu in dodani vrednosti zakonodaje in dejavnosti EU.  
Če doseganje sektorskih ciljev, analiziranih v prejšnjih oddelkih, prispeva k pozitivni oceni 
splošne varnosti hrane na ravni  EU, ugleda živilskih proizvodov EU ni treba posebej 
poudarjati. Agroživilska proizvodnja EU je po svetu cenjena zaradi svoje kakovosti in visokih 
varnostnih standardov ter predstavlja največji proizvodni sektor v Evropi in ima vodilno 
vlogo v svetu. V tem  okviru ima proračun EU za varnost hrane ključno vlogo pri prispevanju 
k njeni konkurenčnosti.  
 
11 
 3.2 Poenostavitev  
V skladu s sporočilom Komisije „Proračun za strategijo Evropa  2020“9 je bila uredba o  CFF 
predvidena z namenom posodobitve in poenostavitve obs toječih finančnih določb. 
Poenostavitev in racionalizacija sta bili doseženi z:  
 nadomestitvijo predhodnega pravnega okvira, ki je bil prezapleten in pogosto zastarel, z 
enim samim zakonodajnim aktom, ki zajema celotno področje prehranske verige;  
 racionaliz acijo stopenj financiranja z opredelitvijo samo treh standardnih stopenj, in sicer: 
50 %, 75  % in 100  %; 
 usklajevanjem postopkov na fitosanitarnem in veterinarskem področju znotraj usklajenega 
okvira za zagotovitev jasnosti, preglednosti in trdnega regulat ivnega okolja;  
 zmanjšanjem uporabe komitologije in sklepov Komisije z namenom skrajšanja časa za 
pogodbe in plačila.  
Dodaten korak k splošni poenostavitvi sistema je bila uvedba sistema stroškov na enoto, ki se 
uporablja za povračilo stroškov za dejavnost i za izvajanje veterinarskih programov. Sistem 
zajema približno 50  % upravičenih stroškov in je trenutno v postopku revizije z namenom 
nadaljnje širitve na druga področja. Novi sistem je po mnenju Komisije in držav članic 
poenostavil zahtevke za financiran je in povračila.  
Kar zadeva zahteve za poročanje, so se nekaterim državam članicam te zdele nesorazmerne 
samo za najmanjše veterinarske programe in nujne ukrepe.  
3.3 Prispevek k pametni, trajnostni in vključujoči rasti  
Po zadnjih podatkih Eurostata je v letu 2015 proizvodnja celotne agroživilske industrije v EU 
ocenjena na več kot 410  milijard  eurov ter tako predstavlja največji proizvodni sektor v 
Evropi in ima vodilno vlogo v svetu z nenehnim povečevanjem izvoza kmetijskih proizvodov. 
Ta sektor skupno z agotavlja približno 44  milijonov delovnih mest v EU, od tega 22  milijonov 
na kmetijah.  
Konkurenčnost evropske proizvodnje hrane je odvisna od njenega ugleda, pri čemer igra 
proračun EU za varnost hrane ključno vlogo pri prispevanju k varnosti in kakovosti evropskih 
živilskih proizvodov.  
Toda vidiki, kot so globalizacija trgovine, podnebne spremembe, zahteve trgovinskih 
partnerjev in vedenje potrošnikov v primeru prehrambnih kriz, predstavljajo izzive za sistem 
proizvodnje EU. V tem spreminjajočem se svetu s i strategija za rast Evropa  202010 prizadeva, 
da bi EU postala pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo. Te tri prednostne naloge, 
ki se medsebojno dopolnjujejo, bi morale EU in državam članicam pomagati pri doseganju 
visoke ravni zaposlenosti, produ ktivnosti in socialne kohezije.  
                                                            
9 COM(2011)  500 final z dne 22. junija 2011.  
10 COM(2014)  130 final z dne 19. marca 2014.  
 
12 
 Na agroživilskem področju je te cilje mogoče doseči samo, če je zagotovljena visoka raven 
zdravja za ljudi, živali in rastline v prehranski verigi in na področjih, povezanih z njo, ter če 
se izvajajo ukrepi za aktivno prepre čevanje in izkoreninjenje bolezni in škodljivih 
organizmov.  
3.4 Ustreznost  
V skladu z vodilnim načelom Rimske  deklaracije11 ukrepi CFF prispevajo k varni in stabilni 
Evropi, v kateri imajo državljani dostop do kakovostne hrane, ki izpolnjuje najstrožje 
mednarodne standarde; tveganja, povezana z zdravjem ljudi in javnim zdravjem, so omejena 
zaradi dolgoročnega ukrepanja EU na tem področju in njenega pravočasnega odziva v 
izrednih razmerah. Pri preprečevanju pojava ali širjenja epidemij na ozemlju Unije imajo  
ukrepi prehranske verige ključno vlogo pri varovanju gospodarstva EU, na katerega lahko 
veterinarske, fitosanitarne in prehrambne krize uničujoče vplivajo in v njem povzročijo 
velikanske stroške tako za javne proračune kot za celoten agroživilski sektor. To vpliva na 
socialno razsežnost Evrope, saj ima pozitiven učinek na varovanje interesov vseh državljanov 
EU, od začetnih proizvajalcev do končnih potrošnikov. Ta sistem navsezadnje prispeva k 
močnejši agroživilski industriji EU na svetovnem prizorišču z u stvarjanjem ekonomije obsega 
na notranjem trgu EU, kar spodbuja izvoz kmetijskih proizvodov EU.  
3.5 Dolgoročni vpliv predhodnih ukrepov  
Večina dejavnosti, ki jih trenutno zajema uredba o  CFF, je bila že sofinanciranih na podlagi 
prejšnje zakonodaje. Mnoge od njih, zlasti ukrepi za zdravje živali, po svoji naravi zahtevajo 
dolgoročno naložbo za doseganje uspeha.  
Med glavnimi dosežki, ki so rezultat dolgoročnega vpliva ukrepov, izvedenih pred 
letom  2014, je dober primer izkoreninjenje bovine spongiformne ence falopatije pri govedu, 
smrtonosne bolezni, ki se prenaša na ljudi z uživanjem okuženih proizvodov iz govejega 
mesa. Dolgoročno sofinanciranje EU je imelo pri odpravljanju te bolezni ključno vlogo, ki se 
kaže v zmanjšanju števila pozitivnih primerov z več k ot 2000 v letu  2001 na samo 5 primerov 
v letu  2016, kar pomeni, da je bolezen skoraj izkoreninjena. To je omogočilo umik številnih 
dragih zaščitnih ukrepov in ustvarjanje novih trgovinskih priložnosti.  
Še en dober primer je povezan s pomembno zoonozo, kot je steklina, ki je skoraj 
izkoreninjena pri prostoživečih živalih v EU (popolno izkoreninjenje se pričakuje do 
leta 2020), kjer se je število primerov zmanjšalo s 726 v letu  2010 na samo 18 v letu  2016, kar 
je omogočilo proste premike mačk in psov znotraj EU.  
Ugotovljeno je bilo tudi zmanjšanje števila okužb z bakterijo Salmonella  spp. v populacijah 
perutnine (npr. pri kokoših nesnicah) po začetku izvajanja programov nadzora salmonele, ki 
jih sofinancira EU. To je prineslo tudi koristi za zdravje ljudi, saj je salmoneloza pomembna 
zoonoza, eden glavnih vzrokov za okužbo ljudi z njo pa je uživanje jajc. Število potrjenih 
primerov okužbe pri ljudeh, analizirano v obdobju, daljšem od časovnega okvira ocenjevanja, 
se je zmanjšalo s 105  450 v letu  2010 na 94  600 v letu  2015. Kljub temu pa je mogoče vsako 
                                                            
11 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/05_the_rome_agenda_sl_web.pdf.  
 
13 
 leto opaziti obdobja pogostejših o kužb pri ljudeh zaradi več dejavnikov, kot je na primer 
prekinitev hladne verige jajc.  
3.6 Področje, ki bi ga bilo treba dodatno proučiti  
V okviru proračuna EU za obdobje  2014 –2020 za krize v kmetijskem sektorju ni na voljo 
rezerve za program za hrano in krmo. V primeru izbruhov večjih veterinarskih in 
fitosanitarnih epidemij, kot se je zgodilo v nedavnem primeru aviarne influence12, katerih 
proračunske posledice morda niso vključene v trenutni program, bi bila finančna podpora za 
izvajanje dejavnosti izkor eninjenja in pravočasno obvladovanje širjenja teh epidemij lahko 
težavna.  
Financiranje dejavnosti za zdravje rastlin je še vedno v začetni fazi in ga bo treba dodatno 
proučiti za ustrezno odzivanje na potrebe na tem področju, npr. glede povezovanja med 
programi preiskav in nujnimi ukrepi. Medtem je treba opozoriti, da si učinkovitost nujnih 
ukrepov za zdravje rastlin zasluži posebno pozornost. V zvezi s tem je treba upoštevati, da je 
izkoreninjenje nekaterih škodljivih organizmov pogosto bolj zapleteno kot na področju 
zdravja živali zaradi velikega števila gostiteljskih vrst, časovnega zamika simptomov in 
prisotnosti njihovih vektorjev. V primerih, ko izkoreninjenje ni več mogoče, je pristop 
omejevanja še vedno učinkovit način preprečevanja nadaljnjega širje nja škodljivega 
organizma na druge dele ozemlja Unije.  
Za prilagoditev finančnih orodij, ki se uporabljajo na teh področjih porabe sredstev, so bile 
uvedene nekatere prilagoditve določb trenutne finančne uredbe13, predvsem v zvezi z 
nepovratnimi sredstvi. V endar pa izkušnje kažejo, da ob upoštevanju značilnosti odhodkov za 
varnost hrane (nekonkurenčno financiranje, sestavljeno iz povračil državam članicam) 
nepovratna sredstva niso vedno najboljše orodje na specifičnem področju veterinarskih in 
fitosanitarnih  ukrepov.  
Kar zadeva finančno podporo za druge dejavnosti, bi bilo treba razmisliti o tem, kako 
nepovratna sredstva za spodbujanje bolj trajnostnega ravnanja nekaterih akterjev v prehranski 
verigi prispevajo k agendi za trajnostni razvoj do leta  2030, kot je navedeno v sporočilu 
Komisije „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“. Nadalje bi bilo treba proučiti, kako 
bi lahko možnost darovanja hrane, ki je varna za uživanje, podprli z razširitvijo nepovratnih 
sredstev na organizacije, ki se ukvarjajo s p rerazporejanjem varne hrane, kot je predlagano v 
posebnem poročilu „Boj proti potrati hrane“ Evropskega  računskega  sodišča.  
4. SKLEPNE UGOTOVITVE  
Ugotovljeno je bilo, da je okvir EU za varnost hrane ter zdravje živali in rastlin na splošno 
enoten, njegova uporaba in izvrševanje v vseh državah članicah pa sta v veliki meri dosledna. 
To zagotavlja, da so tako državljani kot podjetja prepričani, da je ta okvir pošten in učinkovit 
pri spodbujanju visokih varnostnih standardov v ključnem sektorju gospodarstva EU . Naložbe 
                                                            
12 Epidemija je izbruhnila leta  2015 in še ni bila odpravljena. Dosedanji stroški trenutno  presegajo 
110 milijonov  EUR.  
13 Uredba  (EU)  št. 966/2012 ( UL L 298, 26.10.2012, str.  1). 
 
14 
 EU v nadzor, obvladovanje ter izkoreninjenje bolezni in škodljivih organizmov prispevajo k 
varnosti in trgovini v celotni prehranski verigi. Vmesna ocena uredbe o  CFF kaže, da sedanji 
finančni okvir dobro deluje v svojem političnem kontekstu: vse  dejavnosti, ki prejemajo 
finančno podporo EU na tem področju, služijo za doseganje splošnih in posebnih ciljev 
uredbe o  CFF, tj. izboljšanja zdravja ljudi, živali in rastlin, pa tudi splošnih prednostnih nalog 
Komisije, vključno z delovanjem učinkovitega notranjega trga in podporo trgovini z 
državami, ki niso članice EU.  
Finančni instrument uredbe o  CFF se je izkazal tudi kot prilagodljiv za izpolnjevanje 
nastajajočih potreb po sofinanciranju, zlasti v primeru izbruhov. Dejavnosti, ki se financirajo 
v okvi ru uredbe o  CFF, podpirajo okvir EU za hrano in krmo, kar prispeva k varni in stabilni, 
uspešni in trajnostni, socialni in močnejši EU na svetovnem prizorišču.