SL Uradni list Evropske unije C 375/2

Izjave v zvezi z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem pomorskem in ribiškem skladu ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1)

2013/C 375/02

Izjava Komisije o členu 123(5)

Namen tega člena je zagotoviti jamstva, da so revizijski organi resnično neodvisni, tam kjer velikost programa dejavnosti pomeni, da je tveganje večje, ne da bi pod vprašaj postavljali organizacijske ukrepe tistih revizijskih organov, ki so se v programskem obdobju 2007–2013 izkazali za učinkovito neodvisne in zanesljive.

Komisija si bo dejavno prizadevala za uporabo določb člena 73(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 in člena 73(3) Uredbe Sveta št. 1198/2006, da bo lahko v primerih, kjer bo ugotovila, da so merila izpolnjena, državo članico čim prej, vsekakor pa pred koncem leta 2013, obvestila o tem, da se načeloma lahko zanese na mnenje revizijskega organa.

Izjava Komisije o členu 22

1. Komisija meni, da je okvir uspešnosti v glavnem namenjen spodbujanju učinkovitega izvajanja programov za doseganje načrtovanih rezultatov in da bi bilo treba ukrepe iz odstavkov 6 in 7 uporabljati ob upoštevanju tega namena.

2. Kadar Komisija deloma ali v celoti začasno ustavi vmesno plačilo za prednostno nalogo iz odstavka 6, lahko država članica še naprej vlaga zahtevke za plačilo v zvezi s to prednostno nalogo, da se prepreči prenehanje obveznosti za program v skladu s členom 86.

3. Komisija potrjuje, da bo uporabljala določbe člena 22(7), da ne bo prišlo do dvojne izgube sredstev zaradi nedoseganja ciljev, povezanega z nezadostnim črpanjem sredstev za prednostno nalogo. Kadar zaradi uporabe členov od 86 do 88 uredbe o skupnih določbah del prevzetih obveznosti za program preneha in se zato zniža znesek podpore za prednostno nalogo, ali kadar je ob izteku programskega obdobja znesek, dodeljen prednostni nalogi, nezadostno porabljen, se ustrezni cilji, določeni v okviru uspešnosti, sorazmerno prilagodijo za namen uporabe člena 22(7).

Izjava Komisije o kompromisnem besedilu glede kazalnikov

Komisija potrjuje, da bo v treh mesecih po sprejetju uredb izpopolnila smernice o skupnih kazalnikih za ESRR, ESS, Kohezijski sklad in evropsko teritorialno sodelovanje v posvetovanju z ustreznimi mrežami za ocenjevanje, v katerih sodelujejo nacionalni strokovnjaki za ocenjevanje. Te smernice bodo vključevale opredelitve posameznih skupnih kazalnikov in metodologijo za zbiranje podatkov o skupnih kazalnikih in poročanje o njih.

Skupna izjava Sveta in Komisije o členu 145(7)

Svet in Komisija potrjujeta, da sklicevanje na izraz „veljavno pravo“ v zvezi z oceno hudih pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistemov upravljanja in nadzora za namene člena 145(7) vključuje razlage tega prava, ki jih je oblikovalo Sodišče Evropske unije, Splošno sodišče Evropske unije ali Komisija (vključno s pojasnjevalnimi opombami Komisije) in so se uporabljale na dan predložitve ustreznih izjav o upravljanju, letnih poročil o nadzoru in revizijskih mnenj Komisiji.

Izjava Komisije o postopnem izvajanju dejavnosti operativnih programov kohezijske politike iz programskega obdobja 2007–2013 v programskem obdobju 2014–2020

Države članice se morajo ravnati po splošnem načelu, da so vse dejavnosti operativne, oziroma da so zaključene in v uporabi do trenutka predložitve dokumentov o zaključku, da bi lahko bili z njimi povezani izdatki razglašeni za upravičene. Vsako dejavnost bi bilo treba izbrati in izvajati po načelu, da mora prispevati k uresničitvi ciljev posameznega programa in prednostne osi.

Države članice so odgovorne za opredelitev vsake dejavnosti, vključno z obsegom, cilji in realizacijami teh dejavnosti. S tem imajo države članice dovolj proste roke, da za prejem podpore izberejo tiste dejavnosti, ki bodo operativne do konca programskega obdobja.

Izjemoma in v ustrezno utemeljenih okoliščinah morajo države članice morda prilagoditi izbrano dejavnost, ki je ni mogoče zaključiti do konca obdobja, tako da njeno izvajanje raztegnejo na dve programski obdobji. Komisija potrjuje, da ta prožnost velja pod pogoji, določenimi za zaključek programa (smernice za zaključek operativnih programov, ki prejemajo pomoč iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in Kohezijskega sklada (2007–2013)). V takšnem primeru gre za dve ločeni stopnji izvajanja dejavnosti v skladu s pravili, ki se bodo uporabljala v vsakem od obeh programskih obdobij, čeprav bi moral biti splošni cilj, ki naj bi bil dosežen po koncu obeh stopenj, da bi zagotovili operativnost dejavnosti, določen za vsako stopnjo posebej.

Poleg tega lahko Komisija s sklepom o odobritvi velikega projekta ali z naknadno spremembo sklepa odobri postopno izvajanje velikih projektov, če se pričakuje, da bo obdobje izvajanja daljše od programskega obdobja.

Izjava Komisije o členu 127 glede nestatističnega vzorčenja

Komisija opozarja, da člen 127(1) glede nestatističnega vzorčenja določa, da mora tak vzorec zajemati najmanj 5 % dejavnosti, za katere so se izdatki prijavili Komisiji v obračunskem letu, in 10 % izdatkov, ki so se prijavili Komisiji v obračunskem letu. Opozarja tudi, da je v smernicah, ki jih je v zvezi z metodami vzorčenja pripravila za revizijske organe za programsko obdobje 2007–2013, navedeno, da velikost vzorca v primeru nestatističnega vzorčenja na splošno ne sme biti manjša od 10 % prebivalstva v dejavnosti. Meni, da je možnost zmanjšanja velikosti vzorca dejavnosti na 5 % nevarna, saj bi vzorec lahko bil nezadostno reprezentativen in tako oslabil revizijsko zagotovilo.

Izjava Komisije o pavšalu

Komisija je seznanjena z odločno željo držav članic, da se pavšalni odstotki prihodka za sektorje ali podsektorje na področjih IKT, raziskav, razvoja in inovacij ter energetske učinkovitosti čim prej določijo v skladu s členom 61 uredbe o skupnih določbah. Za določitev pavšalov so potrebni zanesljivi in reprezentativni pretekli podatki, da se zagotovi trdna podlaga za pavšal in zmanjša tveganje prekomernega financiranja. Zato se je Komisija odločila, da bo pred sprejetjem zakonodajnega svežnja pripravila razpisni postopek za izvedbo študije za zbiranje in analizo potrebnih podatkov v celi EU, to študijo načrtovala in vodila ter iz njenih rezultatov povzela zaključke, da bi lahko čim prej, najpozneje pa 30. junija 2015, sprejela delegirani akt o določitvi pavšalov za te sektorje in podsektorje.

Izjava Evropske komisije o členu 23

Komisija potrjuje, da bo najpozneje 6 mesecev po začetku veljavnosti uredbe o skupnih določbah izdala smernice v obliki sporočila Komisije, s katerimi bo pojasnila, kako naj bi se uporabljale določbe o ukrepih za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem iz člena 23 uredbe o skupnih določbah. V smernicah bodo zajeti zlasti naslednji elementi:

— v zvezi z odstavkom 1 pojem „pregleda“ in vrste „sprememb“ partnerskih sporazumov in programov, ki jih lahko zahteva Komisija, pojasnjeno pa bo tudi, kaj vse je lahko „učinkovit ukrep“ v smislu odstavka 6;

— v zvezi z odstavkom 6 navedba okoliščin, v katerih je mogoča začasna ustavitev plačil, vključno z merili, ki bi se lahko uporabljala pri določanju programov, za katere bi se lahko začasno ustavila plačila, ali stopnje začasne ustavitve plačil.

Izjava Komisije o spremembi partnerskega sporazuma in programih na podlagi člena 23

Komisija meni, da lahko ne glede na določbe člena 23(4) in (5) po potrebi da pripombe k predlogom za spremembe partnerskih sporazumov in programih, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 23(4), zlasti če ti predlogi niso skladni s predhodnim odgovorom, ki so ga te države članice predložile v skladu s členom 23(3), v vsakem primeru pa na podlagi členov 16 in 30. Meni, da trimesečni rok za sprejetje sklepa o odobritvi sprememb sporazuma o partnerstvu in ustreznih programov iz člena 23(5) začne teči s predložitvijo predlogov za spremembe v skladu z odstavkom 4, če se v njih ustrezno upoštevajo morebitne pripombe Komisije.

Izjava Komisije o vplivu dogovora, ki sta ga dosegla sozakonodajalca o rezervi za uspešnost in ravneh predfinanciranja, na zgornje meje plačil

Komisija meni, da so dodatne odobritve plačil, ki bodo morda potrebne v obdobju 2014–2020 zaradi sprememb, uvedenih v zvezi z rezervo za uspešnost in predhodnim financiranjem, še vedno omejene.

Posledice bi bilo treba nadzorovati ob upoštevanju osnutka uredbe o večletnem finančnem okviru.

Letna nihanja skupne ravni plačil, vključno s tistimi, ki bodo nastala kot posledica navedenih sprememb, se bodo obvladovala s pomočjo skupne razlike v okviru zgornje meje za plačila in posebnih instrumentov, dogovorjenih v osnutku uredbe o večletnem finančnem okviru.

Komisija bo pozorno spremljala stanje in svojo oceno predstavila v okviru vmesnega pregleda.

Izjava Evropskega parlamenta v zvezi z uporabo člena 5

Evropski parlament je seznanjen z informacijo, posredovano 19. decembra 2012 s strani predsedstva po razpravah na sejah Coreperja, da nameravajo države članice v fazi priprave programov v čim večji meri upoštevati načela osnutka uredbe o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade, v obliki osnutka uredbe na dan posredovanja te informacije, in sicer v zvezi s strateškim programskim sklopom, ki je v duhu in po vsebini skladen z načelom o partnerstvu iz člena 5.

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 320.