EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 14.6.2010 
SEC(2010) 716 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k 
 
SPOROČILU KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
Akcijski na črt za aplikacije globalnega satelits kega navigacijskega sistema (GNSS) 
 
{COM(2010)308} 
{SEC(2010)717} 
 
SL 2   SL 2
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k 
 
SPOROČILU KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
Akcijski na črt za aplikacije globalnega sateli tskega navigacijskega sistema (GNSS)  
 
SL 3   SL 3
POVZETEK OCENE U ČINKA 
1. O PREDELITEV PROBLEMA : KAKŠNA NATAN ČNO JE TEŽAVA , KOGA NAJBOLJ 
ZADEVA IN ZAKAJ JE POTREBNO JAVNO POSREDOVANJE ? 
Leta 2000 je svetu postala dost opna nova tehnologija, ki je b ila prej mnogo let omejena na 
vojaško uporabo Združenih držav Amerike: satelitsko podprta te hnologija za dolo čanje 
položaja in časa za civilne namene, in sicer s pomo čjo dostopa do signala GPS, ki so ga 
brezplačno, vendar brez jamstva storitve omogo čile Združene države. To je spodbudilo 
nastanek novega trga izdelkov in storitev  GNSS, imenovanih nadaljnje aplikacije GNSS, 
katerih vrednost je leta 2008 dosegla 124 milijard EUR. 
Trg temelji predvsem na osnovnih signalih za dolo čanje položaja in časa, vendar naj bi ga 
okrepila na črtovana uvedba overjanja in šifriranja signalov. Strokovnjaki pr edvidevajo, da bo 
tržni delež izdelkov in storitev, povezanih z mobilnimi telekomunikacijami in osebnimi 
terminalskimi napravami, znašal 75 %, intelig entni prometni sistemi za ceste bodo zavzemali 
20 %, preostalih 5 % pa druga podro čja uporabe. 
Ker GPS ni omogo čil zajamčenega delovanja ali zanesljivosti, so se države članice EU 
leta 2001 odlo čile za projekt GNSS EU z dvema sistem oma, ki bi zagotavljala signale za 
civilne namene: EGNOS in Galileo. Druge države (Rusija, Kitajska, Indija in Japonska) so 
prepoznale strateško vrednost GNSS in napoveda le razvoj kapacitet GNSS za civilne namene, 
vključno z industrijskim razvojem aplik acij na podlagi lastnih sistemov. 
Kljub evropskim naložbam v lastno infrastrukturo GNSS in razpoložljivosti sistema EGNOS 
je delež evropske industrije na trgu aplikacij GN SS majhen v primerjavi z deležem, ki ga je 
Evropa zmožna dose či v drugih visokotehnoloških sekt orjih. To je težava, ker: 
– bi aplikacije, temelje če na sistemih Galileo in EGNOS, zn atno prispevale k razvoju družbe 
znanja in pomagale ustvariti kakovostna de lovna mesta v EU. Evropa bo torej zamudila 
odlično priložnost, če ne bo v zadostni meri izkoristila pri čakovanih gospodarskih koristi 
aplikacij GNSS. Če poleg tega Galileo in EGNOS ne postaneta temeljni standard GNSS v 
Evropi, bi lahko mnoga podro čja uporabe ostala zaprta zaradi tehnologij, ki jim 
preprečujejo izkoriš čanje dodane vrednosti novih  naprednih storitev. 
– omejena uporaba aplikacij, temelje čih na sistemih EGNOS in Galileo, povzro ča kritično 
odvisnost, ker so tehnologije GNSS splošno razš irjene in zagotavljaj o podatke o položaju, 
navigaciji in času, od katerih je odvisna široka paleta  vsakodnevnih dejav nosti ter evropska 
varnost in socialno-eko nomski razvoj. Z izklju čno uporabo aplikacij na podlagi GPS bi EU 
lahko prizadele posledice morebitne nedos topnosti signala GPS, ki ga ni mogo če nadzirati, 
saj je njegov primarni namen podpora vojaškim operacijam tretje države. 
Zato to vprašanje na razli čne načine zadeva celotno evropsko družbo. 
Hkrati negotovost glede evropskega GNSS šibi  zaupanje v morebitne nadaljnje poslovne 
dejavnosti. Z rasto čo konkurenco iz tretjih držav (Združen e države, Rusija, Kitajska, Indija) 
se je med drugim spremenil razvojni okvir aplikacij GNSS na škodo evropskih akterjev, saj bi ti sistemi lahko postali delujo či istočasno kot Galileo. Poleg tega GNSS ne more veljati za 
tradicionalen trg, ker so sistem i Združenih držav, Rusije in Kitajske pod vojaškim nadzorom, 
njihove specifikacije pa so predmet bolj vojaške kot poslovne obravnave. Doma če industrije 
 
SL 4   SL 4
teh držav lahko neposredno izkor istijo programe, financir ane iz vojaškega prora čuna, da 
aplikacije in storitve razvijejo do zadostne stop nje zrelosti pred njihov o uporabo na civilnih 
trgih.  
Zato je nadomestitev odsotnosti takšnih virov v Evropi nujna za enak skupen neposredni 
izkoristek EGNOS in Galileo, kot ga im a na primer GPS v Združenih državah. 
Sedanji na črti v zvezi s tem so omejeni na osveš čanje letalske skupnosti, da bi se EGNOS in 
Galileo uporabila za aplikacije, povezane z varnostjo človeškega življenja (predvsem za 
navigacijo in postopke pristaja nja); opravljanje tržnih  analiz in zagotav ljanje informacij 
akterjem v drugih segmentih, ki bi jih mo rebiti zanimala uporaba odprtega signala ali 
komercialna storitev EGNOS in Galileo (na primer kmetijstvo glede preciznega kmetijstva, 
cestninjenje, sledenje blaga, znanstvene aplikacije, črpanje nafte in plina, zemljemerstvo, 
kartografija) ali prihodnje storitve iskanja in  reševanja Galileo (predvsem za ribištvo in 
pomorski promet); odobritev 38 milijonov EUR, preo stalih za financiranje  raziskav in razvoja 
aplikacij GNSS, ter nadzor približno 50 milijonov EUR vrednih teko čih projektov na tem 
področju.  
Ocena učinka potrjuje potrebo po oblikovanj u obsežnejšega akcijskega na črta na podlagi 
analize niza predvidenih možnosti politik za s podbujanje razvoja nadaljnjih aplikacij EGNOS 
in Galileo ter hitrejši, globlji in širši razvoj aplikacij na vseh podro čjih. 
2. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI : JE UKREPANJE NA RAVNI EU POTREBNO IN PRINAŠA 
DODANO VREDNOST ? 
Pravica do ukrepanja EU temelji predvsem na členu 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter na poznejših uredbah o sistemih Galileo in EGNOS1. 
Uporaba satelitskih navigacijskih sistemov EU ima lahko široke in globoke gospodarske, 
družbene in okoljske u činke. Spodbujanje GNSS EU neposre dno podpira strateške prednostne 
naloge EU, kot je lizbonska strateg ija, je po naravi nadnacionalno in pre čno povezuje ve č 
področij politike, ki jih je treba usklajevati na ravni EU. 
Za uvedbo signalov GNSS EU na razli čnih podro čjih uporabe je potrebna skladnost z 
mednarodnimi standardi in certificiranje, na primer v letalstvu ali pomorskem prometu. 
Ukrepanje na ravni EU bi torej prepre čilo podvajanje in nepotrebno prizadevanje na ravni 
držav članic.  
Pomanjkljivo ukrepanje na ravni EU ali razdrobljeno ali neusklajeno ukrepanje posameznih 
držav članic bi omejilo tržni potencial opredeljenih aplikacij (npr. razli čni standardi sistemov 
cestninjenja, temelje čih na GNSS) in ustvarilo ovire za prosti pretok blaga in storitev ali 
povzročilo neenako obravnavo evropskih državljanov. 
                                                 
1 Uredba Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi up ravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-
navigacijskega sistema in Uredba (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evrops kih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in 
Galileo). 
 
SL 5   SL 5
3. C ILJI POBUDE EU:  KATERI SO SPLOŠNI CILJI POLITIKE ?  
Cilji ukrepanja EU so odstraniti ovire, ki prepre čujejo najboljši možni izkoristek sistemov 
EGNOS in Galileo za državljane in industrijo držav članic Evropske unije z: 
(1) zagotavljanjem zgodnje uvedbe tehnol ogije EGNOS in Galileo na podro čju prometa in 
drugih podro čjih, kjer so lahko koristne; 
(2) zagotavljanjem, da evropska industr ija (zlasti MSP) zavzame rasto č tržni delež na 
trgih nadaljnjih aplikacij GNSS (vsaj 33 %2). 
4. M OŽNOSTI POLITIKE : KATERE MOŽNOSTI SO BILE OBRAVNAVANE IN KATERE SO 
BILE PODROBNEJE OCENJENE ? 
Ocenjene so bile naslednje možnosti politike: 
Možnost 1:  Brez sprememb politike (tj. izhodiš čni scenarij). 
Komisija ne bi sprejela nobenih dodatnih ukrep ov, razen tistih, ki so že v njenem delovnem 
načrtu. Dodatna prora čunska sredstva ali dodatni viri ne bi bili potrebni. 
Možnost 2:  Prekinitev obstoje čega ukrepanja EU (npr. omejitev financiranja za raziskave in 
razvoj). 
Evropska komisija bi se lahko odlo čila za prekinitev dejavnosti, katerih cilj je spodbujanje 
razvoja nadaljnjih aplikacij. 
Možnost 3:  Zakonska ureditev podro čij uporabe s predpisano obvezno uporabo sistema 
EGNOS ali Galileo. 
Evropska komisija predlaga Sv etu in Evropskemu parlamentu  podrobne predpise s ciljem 
obvezne uporabe GNSS na čim več ključnih podro čjih uporabe. 
Možnost 4a:  Izboljšanje okvirnih pogoj ev za delovanje trga z iz črpnim akcijskim na črtom. 
Evropska komisija bi sprejela ve č kot 70 ukrepov za obravnavo vseh vprašanj (na dvanajstih 
področjih, povezanih s prometom, ali na drugih podro čjih), ki so bila izpostavljena med 
postopkom posvetovanja z zainteresir animi stranmi, ki se je za čel z zeleno knjigo leta 2006. 
Možnost 4b:  Izboljšanje okvirnih pogojev za del ovanje trga z usmerjenim akcijskim na črtom.  
Evropska komisija bi izbrala del ukrepov, pr edvidenih pod možnostjo 4a. Prvi korak k 
možnosti 4b bi bila omejitev posebnih ukrepov, vezanih na podro čje, na majhno število 
najbolj obetavnih podro čij ter zagotovitev zadostnega prosto ra za inovacije na vseh podro čjih 
in za uporabniško prilagojen razvoj storitev GN SS. Evropska komisija bi sprejela 24 ukrepov. 
                                                 
2 Delež, ki ga je Evropa zmožna dose či v drugih visokotehnoloških sektorjih, zavzema eno tretjino 
globalnega trga. Na podro čju telekomunikacij, na primer, dosega 38 % (vir: poro čilo ISTAG za EK: 
„Oblikovanje evropske prihodnosti z IKT“, 2006). Takš en cilj je dejansko skladen z lizbonskim ciljem, 
da EU postane najbolj konkuren čno in dinami čno, na znanju temelje če gospodarstvo na svetu. 
 
SL 6   SL 6
Možnost 5:  Posvetovalni pristop (tj. usklajevanje in povabilo vs em akterjem k sprejetju 
potrebnih ukrepov). 
Evropska komisija bi vklju čila vse ustrezne javne in zasebne  zainteresirane strani v okviru 
stalnega ad hoc  posvetovalnega organa, ki bi natan čno spremljal razvoj nadaljnjih aplikacij 
EGNOS in Galileo ter obravnaval temeljne vzroke klju čne težave, da bi se zagotovilo lažje 
delovanje tržnih sil. 
5. O CENA U ČINKOV : KATERI SO GLAVNI GOSPODARSKI , OKOLJSKI IN DRUŽBENI 
UČINKI GLEDE NA KORISTI IN STROŠKE ? 
Doseženi cilji bodo imeli znatne gospodarske, družbene in okoljske u činke v EU-27 in zunaj 
meja EU. GNSS EU lahko postane  tudi zanesljivo orodje za uveljavljanje notranjih in 
zunanjih politik. 
Kot je bilo dokazano s številnimi preskusi ter raziskovalnimi in razvojnimi projekti, lahko 
uporaba sistemov EGNOS ali Galileo pove ča učinkovitost in varnost letalstva ter železniškega 
in pomorskega prometa. Poleg tega lahko omogo či nove sisteme za dolo čanje cestnin, ki bi 
bili v celoti skladni z na črti za zmanjševanje emisij CO2, ter je klju čni dejavnik novih 
strategij in storitev za izboljšanje cestnega prom eta. Mobilnost invalidov in starejših ljudi se 
bo izboljšala, vsi državljani pa bodo lahko imeli korist od natan čnega dolo čanja položaja, kot 
so informacije o javnem prevozu v realnem času, dostopne storitve v b ližini ali reševanje v 
izrednih razmerah. 
Nadaljnje aplikacije satelitske navigacije so poslovne dejavnosti z visoko intenzivnostjo 
znanja, ki omogo čajo delovna mesta z veliko dodano vrednos tjo po vsej vrednostni verigi (tj. 
od proizvodnje strojne in programske opreme do opr avljanja storitev). Ve likost trga nadaljnjih 
aplikacij GNSS naj bi v naslednjih 11 letih rasla v povpre čju 22 % na leto3. 
Nekatere aplikacije izboljšujejo infrastrukturo in  ustvarjajo številne pozitivne gospodarske 
učinke. Pove čevanje kapacitete obstoje če infrastrukture in njene u činkovite rabe bo poleg tega 
prispevalo k zmanjšanju prometnih zastojev, onesnaževanja in drugih okoljskih škod4. 
Možnosti politike bodo letno stale med 3 in 50 milijoni EUR od leta 2010 naprej, vklju čno s 
proračunom za raziskave in razvoj. V te j fazi ni predvideno nobeno ve čje dodatno pove čanje 
upravnega bremena ali stroškov uskladitve, saj je namen predlagane možnosti politike 
vzpostavitev boljših okvirnih pogojev za delovanje tr žnih sil. Gledano v celoti so prizadevanja 
za dosego ciljev politike zanemarljiva v primerjavi s pri čakovanimi koristmi. 
6. P RIMERJAVA MOŽNOSTI : KATERA MOŽNOST JE NAJBOLJŠA IN NA PODLAGI 
KATERIH MERIL ALI RAZLOGOV ?  
Možnost politike 1  ne zajema nobenih sprememb sedanjeg a ukrepanja. Njena glavna prednost 
je, da Evropski komisiji ne nalaga novih nal og ali dejavnosti niti ne zahteva novih sredstev. 
                                                 
3 Len Jacobson, na podlagi ve č virov (2007). 
4 Nekaj primerov: z raziskavo Navteq je bilo leta 2009 dokazano, da avtomobils ki navigacijski sistemi 
povečujejo učinkovitost rabe goriva za 12 %; pristajanje s pomo čjo sistema EGNOS zmanjšuje porabo 
goriva in hrup nad naseljenimi obmo čji; železniško omrežje se lahko optimizira. 
 
SL 7   SL 7
Obstoječi ukrepi se bodo izvedli (razen dejavnosti raziskav in razvoja, ki po letu 2011 ne 
bodo financirane), vendar to ne bo dovolj za rešitev težave po časnega razvoja nadaljnjih 
aplikacij. Industrija GNSS EU bo ostala skromna in negotovost njenega sedanjega položaja se bo nadaljevala. 
Edina prednost možnosti politike 2
 je malenkostno zmanjšanje že tako omejenih sredstev, ki 
so zdaj namenjena razvoju nadaljnjih aplikacij GNSS. Ta možnost bi sicer še bolj kot možnost 
politike 1 negativno vplivala na  industrijo GNSS EU, države članice in državljane EU. 
Možnost politike 3  je neposreden pozitiven signal za industrijo GNSS EU in lahko pritegne 
celo dovolj pozornosti, da spodbudi nastanek aplikacij na nekaterih podro čjih. Takemu 
razvoju sicer mo čno nasprotujejo nekatere države članice in nekatere zain teresirane strani, ki 
menijo, da so predpisi invazivni in neprimer ni. Poleg tega je za Evropsko komisijo strošek 
zakonskega urejanja in uveljavljanja znaten. 
Možnost politike 4a  pokriva mnogo segmentov in pomeni uravnoteženo mešanico zakonskega 
urejanja in podpornih uk repov za trg nadaljnjih aplikacij. Klj ub temu bi lahko bila ta možnost 
zaradi človeških virov, potrebnih za  njeno izvedbo, preprosto pr edraga, njeno razmerje med 
koristmi in stroški pa veliko slabše v primerja vi z naslednjo možnostjo. S to politiko bi se 
lahko uresni čili vsi naši cilji, vendar bi  bilo zanjo potrebnih mnogo ve č sredstev, kot se jih 
lahko dodeli Evropski komisiji. 
Možnost politike 4b  osredoto ča omejena razpoložljiva sredstva na prednostne segmente 
uporabe in pozitivno spodbuja indust rijo nadaljnjih aplikacij, pr isotno na najbolj obetavnih 
trgih, kar bi lahko povzro čilo dodatna prizadevanja, ki bi pr esegla obseg tega akcijskega 
načrta. Njeni stroški bodo v ve liki meri povrnjeni s pri čakovanimi dosežki iz akcijskega 
načrta. V primerjavi z možnostjo  4a bo ta politika zahtevala manj sredstev, ki bodo natan čneje 
usmerjena za dosego ve čine naših ciljev. Ta možnost se dobro ujema z rezultati posvetovanj z 
zainteresiranimi stranmi. 
Možnost politike 5  lahko pritegne nekaj zaint eresiranih strani k pr ogramom GNSS EU in tako 
ustvari pozitiven odnos do sistemov EGNOS in Galileo. Vendar bodo zaradi pomanjkanja nadaljnjih pobud dejanski rezu ltati te možnosti verjetno sl abi, poleg tega pa potrebno 
dolgotrajno usklajevanje tolikšn ega števila akterjev onemogo ča takojšnje reševanje vprašanja. 
Dolgoročno pa bi s to možnostjo lahko dosegli r ezultate z izboljšanje m uporabniških zahtev 
za GNSS. 
Evropska komisija na podlagi te analize u činka predlaga Svetu in Evropskemu parlamentu, da 
obravnavata vprašanje omejenega in po časnega razvoja ter uvedbe nadaljnjih aplikacij na 
podlagi sistemov EGNOS ali Galileo, in sprejmeta ciljno usmerjeni akcijski na črt, opisan pod 
možnostjo politike 4b
. 
 
SL 8   SL 8
Preglednica: Prednosti in slabosti petih možn osti ter utemeljitev izbire predlagane možnosti:  
 Učinkovitost pri 
uresničevanju ciljev  Učinkovita raba 
sredstev  Skladnost s cilji, 
strategijami in prednostnimi nalogami EU  
Možnost 1  veliko tveganje 
neučinkovitosti:  
preveč omejena 
prizadevanja zgolj omejena 
sredstva skladnost 
Možnost 2  velika 
neučinkovitost:  
napačno sporočilo za 
industrijo GNSS in zainteresirane strani prihranek denarja za 
raziskave in razvoj, upravljavska osredotočenost na 
druge zadeve neskladnost 
Možnost 3  neučinkovitost , 
večinoma zaradi 
močnega 
nasprotovanja invazivnim predpisom s strani držav članic in 
industrije  omejena 
prizadevanja, veliko upravno breme za države članice in 
zasebni sektor delna skladnost 
Možnost 4a  veliko tveganje 
neučinkovitosti , ker 
pokriva preve č 
področij in zahteva 
sredstva, ki niso razpoložljiva mnogo prizadevanj 
glede uprave, upravljanja in financ skladnost 
Možnost 4b  učinkovitost: 
osredotočenost na 
zmerna sredstva in omejeno število prednostnih nalog  usmerjena 
prizadevanja glede uprave in upravljanja ter sorazmerno financiranje  skladnost  
Možnost 5  velika 
neučinkovitost : 
razpršenost, velika možnost neuspeha, najboljše časovno 
načrtovanje ne bi 
zadostilo potrebe po hitrem ukrepanju glede na priložnost zahteva preve č časa, 
prihranek denarja za raziskave in razvoj skladnost 
 
SL 9   SL 9
7. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE : KAKO SE DOLO ČIJO DEJANSKI STROŠKI IN 
KORISTI TER DOSEGANJE ŽELENIH U ČINKOV ? 
Časovni okvir predlagane politike preseg a leto 2020, vendar se uvodoma osredoto ča na 
obdobje 2010–2013. Zaradi na črtov izrabe sistemov EGNOS in Galileo, ki jih je treba 
predlagati v letu 2010, je možna znatna revizija akcijskega na črta. Ukrepe bodo vodile 
Evropska komisija in ustrezne agencije, ki bodo po potrebi vklju čile nacionalne in regionalne 
organe v državah članicah. 
Komisija bo spremljala gibanj a na trgih ter stalno merila u činek izvedenih ukrepov, zaradi 
česar bo morda potrebno redno posodablja nje nekaterih vidikov akcijskega na črta, morda 
vsako leto kot v okviru „teko čega programa“. 
Ker se izbrana politika osredoto ča večinoma na razvoj trga, se bo kot glavni kazalnik 
napredka obravnaval tržni delež, ki ga bosta Galileo in EGNOS zmožna osvojiti na vsakem 
področju akcijskega na črta, ter pospešitev razvoja nadaljn jih aplikacij GNSS, nastalih na 
podlagi vzpostavitve sistemov Galileo/EGNOS. 
Drugi kazalniki se bodo razlikovali glede na podro čje. Na primer v cestnem prometu bodo 
kazalniki uspeha obsegali ukrepe zmanjšanja žrtev nesre č ali ljudi, poškodovanih v nesre čah, 
v okviru ukrepov, ki se izvajajo. V letalstvu bodo kazalniki vklju čevali število letal, 
opremljenih z EGNOS, in število letališ č, ki so uvedla postopke E GNOS in so certificirana. 
Pri aplikacijah, namenjenih invalidom ali starejšim ljudem, bi kazalnik lahko bil delež evropskih državljanov, ki upor abljajo takšne storitve. 
Prodaja, zaposlovanje, naložbe in inovativ ne dejavnosti industr ije GNSS EU se bodo 
spremljali v absolutnih in relativnih vre dnostih vzporedno z izvajanjem akcijskega na črta ob 
morebitni podpori EUROSTAT. Raz voj nadaljnjih aplikac ij GNSS v Evropi glede na razvoj v 
ostalih državah bodo ocenile delovne skupine, ki  so že vzpostavljene v okviru posameznih 
mednarodnih sporazumov GNSS, spremljala se bodo mednarodna tekmovanja, kot je Galileo 
Masters in podpora bo ponujena št evilnim informacijskim centrom v Aziji, Latinski Ameriki 
in v državah Sredozemlja. 
Makro-ekonometri čni model, s katerim se bodo merili razni vidiki u činkov uvedbe aplikacij 
GNSS, bo na voljo do konca leta 2010. S tem modelom se bo meril tudi u činek te politike 
Evropske komisije. Zainteresirane strani bodo imele širok dostop do „s emaforja dosežkov“, ki 
bo omogo čil oceno napredka pri izvajanju akcijskega na črta, o čemer se bo poro čalo Svetu 
Evropske unije in Evropskemu parlamentu.