EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.9.2020 COM(2020) 614 final 2016/0132(COD) Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo biometričnih podatkov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] in Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o preselitvi] za ugotavljanje istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva ter o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi uredb (EU) 2018/1240 in (EU) 2019/818



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Ozadje in razlogi za predlog Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je julija 2019 v svojih političnih usmeritvah napovedala nov pakt o migracijah in azilu, ki naj bi temeljil na celovitem pristopu k zunanjim mejam, azilnemu sistemu in sistemu vračanja, schengenskemu območju prostega gibanja, zunanji razsežnosti migracij, zakonitim migracijam in vključevanju. Cilj tega novega pakta je spodbuditi medsebojno zaupanje med državami članicami. Sporočilo o novem paktu o migracijah in azilu, ki je bilo predloženo skupaj s svežnjem zakonodajnih predlogov, vključno s tem predlogom o spremembi predloga iz leta 2016 za prenovitev uredbe Eurodac, predstavlja nov začetek na področju migracij. Novi pakt se na podlagi krovnih načel solidarnosti in pravične delitve odgovornosti zavzema za integrirano oblikovanje politik in združuje politike na področjih azila, migracij, vračanja, varovanja zunanjih meja in odnosov s ključnimi tretjimi državami. Države članice ne bi smele biti prepuščene temu, da se same spopadajo z izzivi upravljanja migracij, vključno z izzivi v zvezi z nezakonitimi prihodi in vračanjem, temveč bi morala te izzive reševati EU kot celota. Potreben je evropski okvir, da bi lahko upravljali soodvisnost med politikami in odločitvami držav članic. Ta okvir mora upoštevati nenehno spreminjajoče se razmere na področju migracij, zaradi česar se je povečala zapletenost in okrepila potreba po usklajevanju. Čeprav se je število nezakonitih prihodov v Unijo od leta 2015 zmanjšalo za 92 %, še vedno obstajajo številni strukturni izzivi, zaradi katerih so azilni sistemi držav članic ter njihovi sistemi za sprejem in vračanje pod pritiskom. Kljub temu, da se je število nezakonitih prihodov sčasoma zmanjšalo, se je delež prispelih migrantov iz držav, za katere je stopnja ugodno rešenih prošenj za azil nižja od 25 %, povečal s 14 % leta 2015 na 57 % leta 2018. Poleg tega se povečuje delež zapletenih primerov, saj so državljane tretjih držav, ki so prihajali v letih 2015 in 2016 in so očitno potrebovali mednarodno zaščito, delno nadomestili prihodi oseb z različnimi stopnjami ugodno rešenih prošenj za azil. Prav tako se je število prošenj za mednarodno zaščito kljub zmanjšanju števila nezakonitih prihodov po vsej EU od leta 2015 še naprej povečevalo in doseglo štirikratnik števila prihodov. Ti trendi kažejo na vztrajna nadaljnja gibanja iz držav z zunanjimi mejami v druge države članice in dejstvo, da posamezniki vložijo po več prošenj za mednarodno zaščito znotraj EU. Zaradi narave prihodov po operacijah iskanja in reševanja je potreben specifičen odziv v okviru splošnega sistema upravljanja migracij, ki bi priznal, da se države članice, ki morajo obravnavati prihode po operacijah iskanja in reševanja, srečujejo s specifičnimi izzivi. Z vse večjim deležem prosilcev za azil, za katere ni verjetno, da bodo prejeli mednarodno zaščito v EU, se povečuje breme obravnave ne le prošenj za azil, temveč tudi vračanja migrantov brez urejenega statusa, katerih prošnje so bile zavrnjene kot nedopustne ali iz drugih razlogov. Zaradi vračanja migrantov brez urejenega statusa, ki sploh niso zaprosili za mednarodno zaščito, se to breme še povečuje. Dobra povezava med azilnim postopkom in postopkom vračanja je zato pomembnejša kot kdaj prej. Enako pomembno pa si je prizadevati tudi za bolj evropski sistem vračanja. Migrante brez urejenega statusa, ki ne nameravajo zaprositi za mednarodno zaščito, bi bilo treba nemudoma usmeriti v postopek vračanja in ne bi se smeli samodejno znajti v azilnem postopku. Prav tako pritisk na azilne sisteme držav članic še naprej močno obremenjuje države članice prvega prihoda in zaradi nedovoljenih gibanj tudi azilne sisteme drugih držav članic. Sedanji sistem ne zadostuje za obravnavanje teh razmer. Trenutno pravzaprav ni učinkovitega solidarnostnega mehanizma. Novi pakt temelji na predlogih Komisije iz leta 2016 za reformo skupnega evropskega azilnega sistema in na predlogu za prenovitev direktive o vračanju iz leta 2018, dodaja pa tudi nove elemente za zagotovitev ravnotežja, potrebnega za skupni okvir, ki združuje vse vidike azilne in migracijske politike. Predlog o spremembi predloga iz leta 2016 za prenovitev uredbe Eurodac vzpostavlja jasno in dosledno povezavo med posamezniki in postopki, ki se zanje uporabljajo, da bi se bolje podprla nadzor nezakonitih migracij in odkrivanje nedovoljenih gibanj. Ta predlog podpira tudi izvajanje novega solidarnostnega mehanizma in vsebuje posledične spremembe, ki bodo omogočile, da Eurodac deluje znotraj okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU. Komisija skupaj s tem predlogom predstavlja predlog nove uredbe o upravljanju azila in migracij, ki vzpostavlja skupni okvir za upravljanje azila in migracij na ravni EU kot del celovitega pristopa. Poleg tega predlog o spremembi predloga uredbe o azilnem postopku iz leta 2016 in predlog uredbe o uvedbi preverjanja zagotavljata dobro povezavo med vsemi fazami migracijskega postopka, od novega postopka pred vstopom (t. i. preverjanje) do postopka vračanja državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, ki nimajo pravice do zadrževanja v Uniji. Preverjanje bi zajemalo preverjanje identitete ter zdravstveni pregled in varnostno preverjanje ob prihodu, da bi bila zadevna oseba hitro napotena v ustrezni postopek, tj. vrnitev, zavrnitev vstopa ali obravnava prošnje za mednarodno zaščito. •Cilji predloga S predlogom Komisije iz leta 2016 se je že razširilo področje uporabe Eurodaca (dodane so bile nove kategorije oseb, katerih podatke bi bilo treba hraniti), omogočena je bila uporaba tega sistema za identifikacijo migrantov brez urejenega statusa, znižana je bila starost za odvzem prstnih odtisov, omogočeno je bilo zbiranje informacij o identiteti skupaj z biometričnimi podatki ter podaljšano obdobje hrambe podatkov. Ta predlog, ki spreminja predlog iz leta 2016, temelji na začasnem dogovoru med sozakonodajalcema in dogovorjene spremembe dopolnjuje, da bi se Eurodac preoblikoval v skupno evropsko podatkovno zbirko, ki bi podpirala politike EU na področju azila, preselitve in nezakonitih migracij. Zato bi moral podpirati uporabo različnih ukrepov in pravil iz predloga za novo uredbo o upravljanju azila in migracij (npr. premestitev, prenos odgovornosti) ter zagotoviti skladnost s predlogom za uredbo o preverjanju. Predlog bi poleg tega omogočil zbiranje natančnejših in popolnejših podatkov, ki bi bili upoštevani pri oblikovanju politik, pri čemer bi štetje ne le prošenj, ampak tudi posameznih prosilcev, prispevalo k boljšemu nadzoru nad nezakonitimi migracijami in odkrivanju nedovoljenih gibanj. Namen predloga je tudi podpreti opredelitev primernih političnih rešitev na tem področju, saj omogoča pripravo statistike z združevanjem podatkov iz več podatkovnih zbirk. Prav tako je eden od ciljev predloga, da se nacionalnim organom, ki obravnavajo prosilce za azil, katerih prošnja je že bila zavrnjena v drugi državi članici, zagotovi dodatna podpora v obliki označevanja zavrnjenih prošenj. Poleg tega je Eurodac vključen v področje uporabe uredb o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU, zlasti Uredbe (EU) 2019/818. Ob sprejetju uredb o interoperabilnosti ni bilo mogoče uvesti sprememb, ki izhajajo iz okvira za interoperabilnost in se nanašajo na dostop do podatkov iz Eurodaca, saj podatkovna zbirka Eurodaca trenutno ne vsebuje alfanumeričnih podatkov o identiteti. Zato ta predlog vključuje vrsto sprememb, katerih namen je zagotoviti pravilno delovanje Eurodaca v novem okviru za interoperabilnost, in z istim ciljem predlaga nadaljnje potrebne spremembe dveh drugih pravnih instrumentov, in sicer uredb VIS in ETIAS. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta predlog je v celoti skladen s sporočilom o novem paktu o migracijah in azilu ter časovnim načrtom pobud, ki ga spremljajo, vključno s predlogom uredbe o upravljanju azila in migracij, predlogom uredbe o preverjanju in spremenjenim predlogom uredbe o azilnem postopku. Predlog določa roke za pridobitev in posredovanje biometričnih podatkov prosilcev za mednarodno zaščito. Trenutek, ko začnejo teči ti roki, je bil določen ob upoštevanju faz pred vstopom, ki so določene v predlogu uredbe o preverjanju. Kar zadeva predlog uredbe o upravljanju azila in migracij, ta predlog zagotavlja, da so na voljo vse potrebne informacije za morebitno premestitev ali za predajo na podlagi mehanizma za določitev države članice, ki je odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito. S tem predlogom se zagotavlja tudi skladnost s predlagano posebno ureditvijo iz uredbe o upravljanju azila in migracij glede obravnavanja oseb, ki se izkrcajo po operaciji iskanja in reševanja.

V povezavi s predlogom za prenovitev direktive o vračanju se s tem predlogom v Eurodac dodajajo potrebne informacije, da se olajša vračanje oseb, katerih prošnja za mednarodno zaščito je bila zavrnjena. Uredbi (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 o interoperabilnosti izrecno vključujeta Eurodac med podatkovne zbirke, ki medsebojno komunicirajo na podlagi interoperabilnosti. To je razvidno iz naslednjega: Eurodac je vključen v področje uporabe interoperabilnosti, kot je določeno v obeh uredbah o interoperabilnosti, v uvodnih izjavah je večkrat omenjeno, da je del platforme za interoperabilnost, v členih izvedbenega dela pa je navedeno, da je vanj mogoče vpogledati prek poizvedb v skupnem odložišču podatkov o identiteti za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Konkretno člen 69 Uredbe (EU) 2019/817 določa, da bo Eurodac eden od štirih sistemov EU, katerih podatki bodo povezani v prehodnem obdobju za odkrivanje več identitet in pred začetkom delovanja detektorja več identitet (MID). Vendar je iz besedila obeh uredb o interoperabilnosti enako jasno razvidno, da se večina postopkov, ki sta jih vzpostavili, v zvezi z Eurodacom ne bo uporabljala pred datumom začetka uporabe prenovitve sedanje uredbe (EU) št. 603/2013 o Eurodacu. Za polno uporabo interoperabilnosti pa so potrebne tudi številne spremembe Uredbe (EU) 2019/818 in same uredbe Eurodac. Teh sprememb, ki se nanašajo zlasti na dostop do podatkov iz Eurodaca, ob sprejetju uredb o interoperabilnosti še ni bilo mogoče uvesti, saj podatkovna zbirka Eurodaca v svoji sedanji obliki ne vsebuje alfanumeričnih podatkov o identiteti. Spremembe Eurodaca, uvedene s tem predlogom, zlasti vse kategorije osebnih podatkov, ki se bodo v tem kontekstu beležile, so potrebne za smiselno in polno delovanje Eurodaca v platformi za interoperabilnost. Skladnost je nazadnje zagotovljena tudi z začasnimi političnimi dogovori, ki so že bili doseženi v zvezi z uredbo o pogojih za azil, direktivo o pogojih za sprejem, uredbo o okviru EU za preselitev in uredbo o Agenciji EU za azil, saj elementi predloga za prenovitev uredbe Eurodac iz leta 2016, ki se nanašajo na te predloge, s tem spremenjenim predlogom niso bili spremenjeni. •Skladnost z drugimi politikami Unije Ta predlog je tesno povezan z drugimi politikami Unije in jih dopolnjuje, in sicer so to: (a)interoperabilnost, ker mora ta predlog zagotoviti delovanje Eurodaca v okviru za interoperabilnost informacijskih sistemov EU; (b)varstvo podatkov, ker mora ta predlog zagotoviti varstvo temeljne pravice do spoštovanja zasebnega življenja posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo v Eurodacu; (c)varnost, ker ta predlog upošteva fazo pred vstopom iz predloga uredbe o preverjanju, ki določa varnostno preverjanje. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Ta predlog uporablja člen 78(2)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) kot pravno podlago za uvedbo obvezne pridobitve biometričnih podatkov v okviru postopka mednarodne zaščite. Poleg tega uporablja člen 78(2)(e) kot pravno podlago v zvezi z merili in mehanizmi za določitev države članice, ki je odgovorna za obravnavanje prošnje za azil ali za subsidiarno zaščito. Kot pravno podlago za določbe v zvezi s preselitvijo uporablja tudi člen 78(2)(g). Poleg tega uporablja člen 79(2)(c) kot pravno podlago glede elementov za identifikacijo državljana tretje države ali osebe brez državljanstva v kontekstu nezakonitega priseljevanja in nedovoljenega prebivanja, vključno z odstranitvijo in repatriacijo oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, člen 87(2)(a) kot pravno podlago glede elementov v zvezi z zbiranjem, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo ustreznih informacij za namene kazenskega pregona ter člen 88(2)(a) kot pravno podlago za področje dejavnosti Europola in njegove naloge, vključno z zbiranjem, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo podatkov. •Načelo neobveznega sodelovanja Uredba (EU) št. 603/2013 je za Irsko zavezujoča, potem ko je država predložila uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi navedene uredbe na podlagi navedenega protokola. V skladu s Protokolom št. 21 o stališču Irske se lahko ta država članica odloči sodelovati pri sprejetju tega predloga. To možnost ima tudi po sprejetju predloga. V skladu s Protokolom o stališču Danske, priloženim PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta na podlagi naslova V PDEU (razen, če gre za „ukrepe, ki določajo tretje države, katerih državljani morajo imeti ob prehodu zunanjih meja držav članic vizum, ali za ukrepe glede enotne oblike vizumov“). Tako Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe in je ta zato ne zavezuje niti je ni dolžna uporabljati. Toda glede na to, da Danska na podlagi mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila z Evropsko skupnostjo leta 2006, uporablja sedanjo uredbo Eurodac, v skladu s členom 3 navedenega sporazuma Komisijo obvesti o svoji odločitvi, ali bo izvajala vsebino spremenjene uredbe ali ne. •Posledice predloga za Dansko in države, pridružene (nekdanjemu) dublinskemu sistemu, ki niso članice EU Vzporedno s pridružitvijo več držav, ki niso članice EU, schengenskemu pravnemu redu je Skupnost sklenila več sporazumov, s katerimi se te države pridružujejo tudi (nekdanjemu) pravnemu redu Dublin/Eurodac: –sporazum o pridružitvi Islandije in Norveške, sklenjen leta 2001, –sporazum o pridružitvi Švice, sklenjen 28. februarja 2008, –protokol o pridružitvi Lihtenštajna, podpisan 18. junija 2011.

Da bi se vzpostavile pravice in obveznosti med Dansko, ki se je, kakor je zgoraj obrazloženo, z mednarodnim sporazumom pridružila (nekdanjemu) pravnemu redu Dublin/Eurodac, in zgoraj navedenimi pridruženimi državami, sta bila med Skupnostjo in pridruženimi državami sklenjena dva druga pravna akta. V skladu s tremi zgoraj navedenimi sporazumi pridružene države brez izjem sprejmejo (nekdanji) pravni red Dublin/Eurodac in njegove spremembe. Ne sodelujejo pri sprejemanju aktov, ki spreminjajo ali nadgrajujejo (nekdanji) dublinski pravni red (torej vključno s tem predlogom), vendar morajo Komisijo v določenem roku obvestiti o svoji odločitvi glede tega, ali bodo sprejele vsebino navedenega akta, ko ga odobrita Svet in Evropski parlament. Če Norveška, Islandija, Švica ali Lihtenštajn ne sprejmejo akta, ki spreminja ali nadgrajuje (nekdanji) pravni red Dublin/Eurodac, se uporabi „giljotinska klavzula“ in zadevni sporazumi bodo prenehali veljati, razen če skupni/mešani odbor, ustanovljen s sporazumi, soglasno odloči drugače. Področje uporabe zgoraj omenjenih pridružitvenih sporazumov z Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajnom ter vzporednega sporazuma z Dansko ne zajema dostopa do podatkov iz Eurodaca za namene kazenskega pregona. Zato so trenutno v postopku ratifikacije dopolnilni sporazumi s temi pridruženimi državami. •Subsidiarnost V sedanjem predlogu je določeno, da se lahko primerjava podatkov o prstnih odtisih z uporabo Eurodaca opravi le, če nacionalne podatkovne zbirke prstnih odtisov in podatkovne zbirke za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic na podlagi Sklepa Sveta 2008/615/PNZ (Prümska pogodba) ne ponudijo zadetka. To pravilo pomeni, da katera koli država članica, ki ni uveljavila zgoraj navedenega sklepa Sveta in ne more opraviti preverjanja v skladu s prümskimi merili, prav tako ne sme opraviti preverjanja z uporabo Eurodaca za namene kazenskega pregona. Tako tudi katera koli pridružena država, ki ni uveljavila Prümske pogodbe ali ne sodeluje pri njenem izvajanju, ne more opraviti takšnega preverjanja z uporabo Eurodaca. Predlagana pobuda pomeni nadaljnji razvoj uredbe o upravljanju azila in migracij ter migracijske politike EU. Z njo naj bi se zagotovilo, da se skupna pravila o odvzemu prstnih odtisov in pridobitvi podatkov o podobi obraza državljanov tretjih držav za namene Eurodaca uporabljajo na enak način v vseh državah članicah. Vzpostavlja instrument, ki Evropski uniji zagotavlja informacije o številu državljanov tretjih držav, ki v EU vstopijo nezakonito ali po operacijah iskanja in reševanja ter zaprosijo za mednarodno zaščito. Te informacije so nepogrešljive za trajnosten in na dokazih temelječ razvoj migracijske in vizumske politike. Prav tako bo ta predlog državam članicam pomagal identificirati nezakonito prebivajoče državljane tretjih držav in tiste, ki so prek zunanjih meja nezakonito vstopili na območje Evropske unije, da bi se lahko te informacije uporabile za pomoč državi članici pri ponovnem dokumentiranju državljana tretje države za namene vračanja. Zaradi nadnacionalne narave težav, povezanih z azilom in zaščito beguncev, je primerno, da EU v okviru skupnega evropskega azilnega sistema (CEAS) predlaga rešitve za zgoraj opisane težave v zvezi z uredbo Eurodac. Potrebna je tudi sprememba uredbe Eurodac, s katero bi se vključil njen dodaten namen, in sicer nadzor nezakonitih migracij in nedovoljenih gibanj migrantov brez urejenega statusa znotraj EU, ter v zvezi s tem sprememba, ki bi poleg štetja prošenj omogočila tudi štetje prosilcev. Tega cilja države članice ne morejo ustrezno doseči same. Podobno države članice same ne morejo učinkovito uporabiti razlogov za izključitev iz Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o preselitvi]. Poleg tega lahko spremembe, ki so potrebne za učinkovito izvajanje okvira za interoperabilnost, predlaga le Komisija in se lahko začnejo uporabljati le na ravni EU, ne pa s posameznim ukrepanjem držav članic. •Sorazmernost Člen 5 Pogodbe o Evropski uniji določa, da ukrepi Unije ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodbe. Izbrana oblika tega ukrepa EU mora omogočiti, da predlog doseže svoj cilj in se izvaja čim bolj učinkovito. Predlog temelji na načelih privzete in vgrajene zasebnosti, v skladu s katerima morajo biti poslovni procesi Eurodaca že od začetka zasnovani tako, da upoštevajo načela varstva podatkov, in je sorazmeren v smislu pravice do varstva osebnih podatkov, saj ne zahteva zbiranja in shranjevanja več podatkov za daljše obdobje, kot je nujno potrebno za delovanje sistema in doseganje njegovih ciljev. Poleg tega bodo predvideni in izvedeni vsi zaščitni ukrepi in mehanizmi, ki so potrebni za učinkovito varstvo temeljnih pravic državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, ki jih zajema področje uporabe uredbe Eurodac, zlasti varstvo njihovega zasebnega življenja in osebnih podatkov. Za delovanje sistema ne bodo potrebni nobeni nadaljnji postopki ali usklajevanje na ravni EU. Predvideni ukrep je sorazmeren, saj ne presega tistega, kar je v smislu ukrepanja na ravni EU potrebno za dosego njegovih ciljev. •Izbira instrumenta in zakonodajna tehnika Ta predlog spreminja predlog iz leta 2016 za prenovitev uredbe Eurodac. Čeprav Komisija podpira vse elemente začasnega dogovora sozakonodajalcev o predlogu za prenovitev uredbe Eurodac iz leta 2016, ta spremenjeni predlog iz navedenega začasnega dogovora vključuje le člene, za katere se predlagajo bistvene spremembe. Zato nekateri členi, o katerih sta se sozakonodajalca začasno dogovorila (npr. členi o osebah v postopku sprejema in o preseljenih osebah), niso vključeni. Posledično pri treh členih tega spremenjenega predloga (člen 9 o statistiki, člen 19 o označevanju in blokiranju podatkov ter člen 40a, ki uvaja spremembe Uredbe (EU) 2019/818) ni bilo mogoče vključiti nekaterih elementov začasnega dogovora (tj. delov, ki se nanašajo na osebe v postopku sprejema in preseljene osebe), saj navzkrižno sklicevanje na zadevne člene ni bilo mogoče. Poleg tega bodo potrebne nekatere dodatne tehnične prilagoditve drugih členov, o katerih je bil dosežen začasni dogovor, da se upoštevajo spremembe, uvedene s tem spremenjenim predlogom. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Ta predlog spreminja obstoječi predlog, zato naknadna ocena/preverjanje ustreznosti obstoječe zakonodaje ni na voljo. Vendar so dokazi na voljo prek drugih virov, ki opozarjajo na potrebo po teh spremembah. Tako je bilo v zvezi s podatki, zbranimi na področju azila, v razpravah z državami članicami (npr. v pripravljalnih telesih Sveta) od leta 2016 poudarjena vrsta elementov, ki vplivajo na učinkovitost odziva na ravni politik. V tem smislu so stališča, izražena med pogajanji o svežnju o skupnem evropskem azilnem sistemu iz leta 2016, razprave v različnih drugih forumih, bodisi na tehnični ali politični ravni, ter prispevki različnih držav članic k novemu paktu opozorili na pritisk, ki ga nedovoljena gibanja pomenijo za azilne sisteme držav članic. Opozorili so tudi na omejitve sedanje analize na tem področju, ki ne dajejo natančne slike o tem pojavu. To izvira iz dejstva, da se podatki, ki so na voljo za te namene, nanašajo na upravne postopke in ne na posameznike. Ker trenutno ni natančnih podatkov glede tega, koliko prosilcev (ki za vizum zaprosijo prvič) je v EU in koliko jih preide iz ene države članice v drugo, so vsi nadaljnji poskusi analize tega pojava (npr. razlogi za take selitve, profili, priljubljene ciljne države) zgolj ugibanja. Zato prizadevanja za opredelitev ustreznih odzivov politik za obvladovanje takih gibanj niso dovolj osredotočena in učinkovita. Podobno je bilo v razpravah poudarjeno, da je treba okrepiti povezavo med azilom in vračanjem, med drugim tudi tako, da se ustreznim organom takoj dajo na voljo potrebne informacije. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Komisija se je pred predložitvijo novega pakta o migracijah in azilu med decembrom 2019 in julijem 2020 večkrat posvetovala z državami članicami, Evropskim parlamentom in zainteresiranimi stranmi, da bi zbrala njihova stališča o prihodnjem paktu o migracijah in azilu. Obenem so med romunskim, finskim in hrvaškim predsedovanjem potekale strateške in tehnične izmenjave o prihodnosti različnih vidikov migracijske politike, vključno z azilom, vračanjem ter odnosi s tretjimi državami na področju ponovnega sprejema in reintegracije. Ta posvetovanja in izmenjave so pokazali podporo svežemu pristopu k evropski azilni in migracijski politiki, da bi se čim prej odpravile pomanjkljivosti v skupnem evropskem azilnem sistemu, izboljšala učinkovitost sistema vračanja, okrepila strukturiranost in učinkovitost odnosov EU s tretjimi državami na področju ponovnega sprejema ter spodbujala trajnostna reintegracija migrantov, ki se vrnejo. Med finskim predsedovanjem je bila v različnih forumih Sveta organizirana vrsta delavnic in razprav, vključno s konferenco v Tampereju 2.0, ki je potekala 24. in 25. oktobra 2019 v Helsinkih, ter salzburškim forumom na Dunaju 6. in 7. novembra 2019, kjer so države članice pozdravile namero Evropske komisije glede ponovne obravnave dublinske reforme, da bi našla nove oblike solidarnosti, h katerim bi bile dolžne prispevati vse države članice. Države članice so poudarile, da bi morali solidarnostne ukrepe spremljati ukrepi glede odgovornosti. Poleg tega so poudarile, da se je nujno treba boriti proti nedovoljenim gibanjem znotraj EU in izvajati vračanje oseb, ki ne potrebujejo mednarodne zaščite. Komisarka Johansson in službe Komisije so organizirale več ciljno usmerjenih posvetovanj z organizacijami civilne družbe, predstavniki pobude za otroke v migracijah in ustreznimi lokalnimi nevladnimi organizacijami v državah članicah. V tem posvetovalnem postopku so bila posebna priporočila osredotočena na skupni pristop k specifičnim standardom za otroke v skladu s sporočilom iz leta 2017 o otrocih v migracijah. V okviru posvetovalnega foruma, ki ga je ustanovil urad EASO, je bilo opravljeno posvetovanje s civilno družbo tudi o temah, kot so začetni koraki azilnega postopka (2019). Komisija je v zvezi z vprašanjem, kako zagotoviti nov začetek in trenutne migracijske izzive obravnavati v skladu s standardi na področju človekovih pravic, upoštevala številna priporočila nacionalnih in lokalnih organov, nevladnih in mednarodnih organizacij, kot sta UNHCR in IOM, pa tudi možganskih trustov in akademskih krogov. Po njihovem mnenju bi bilo treba v okviru svežega pristopa k reformi revidirati nekatera pravila za določitev odgovornosti in zagotoviti mehanizem obvezne solidarnosti, ki bi zajemal tudi osebe, izkrcane po operaciji iskanja in reševanja. Nevladne organizacije se zavzemajo tudi za skupno razumevanje odgovornosti med državami članicami in so pozvale, naj revidirana dublinska pravila vključujejo trajnejši mehanizem za premestitev. Center za migracijsko politiko je na primer v okviru projekta MEDAM priporočil vključitev pregleda migracijske politike, s katerim bi se spremljal napredek na področju azila in migracij na ravni EU. Komisija je upoštevala tudi prispevke in študije Evropske migracijske mreže, ki so bili pripravljeni na njeno pobudo ter so v zadnjih letih privedli do več specializiranih študij in ad hoc poizvedb. •Oblikovanje politik na podlagi dokazov Komisija daje prednost na dokazih temelječemu oblikovanju politik in se sklicuje na ločeni dokument (XXX), v katerem so podrobno opisani podatki in elementi za podporo predlaganega pristopa k različnim izzivom, ki so bili od leta 2016 opredeljeni za dokončanje reforme skupnega evropskega azilnega sistema. Z vidika Eurodaca se ti izzivi nanašajo predvsem na trenutno omejene možnosti za analizo nedovoljenih gibanj zaradi omejitev v zvezi z razpoložljivimi podatki (podatki se nanašajo na prošnje namesto na posameznike), na potrebo po upoštevanju novih pravil, uvedenih s predlogom uredbe o upravljanju azila in migracij, ter na potrebo po vključitvi sprememb v uredbo Eurodac, ki bi omogočile delovanje Eurodaca v okviru za interoperabilnost. •Temeljne pravice Pojasnila o temeljnih pravicah iz predloga za prenovitev uredbe iz leta 2016 še naprej veljajo. Kar zadeva nove elemente, ki jih uvaja spremenjeni predlog, se zaradi povezovanja vseh podatkovnih nizov, ki pripadajo eni osebi, v eno zaporedje, da se poleg štetja prošenj omogoči tudi štetje prosilcev, ne bo spremenil načina zbiranja in obdelave biometričnih podatkov. Nobena nova datoteka ne bo ustvarjena. Države članice bodo ohranile lastništvo nad posredovanim podatkovnim nizom, uporabljali pa se bodo vsi zaščitni ukrepi ter vsa pravila o hrambi in varnosti podatkov, ki so bila določena v prvotnem predlogu iz leta 2016. Poleg tega bi bili predvideni tudi ustrezni zaščitni ukrepi v zvezi s postopkom povezovanja, saj bi bili podatkovni nizi povezani v zaporedje le, če bi države članice potrdile zadetek (po potrebi s preverjanjem s strani strokovnjaka za prstne odtise). Kar zadeva novo kategorijo oseb, izkrcanih po operacijah iskanja in reševanja, so te osebe že evidentirane v Eurodacu kot osebe, prijete v povezavi z nezakonitim prehodom zunanje meje. Nova ločena kategorija bi zagotovila natančnejšo sliko migracijskih tokov in olajšala uporabo ustreznih določb uredbe o upravljanju azila in migracij. Takšna pravila bi na koncu koristila osebam, ki so bile po operacijah iskanja in reševanja prepeljane na kopno, saj bi omogočila ustreznejši prikaz njihovega statusa, ker ne bi bile evidentirane kot osebe, ki so nezakonito prečkale mejo. Zbirali bi se isti podatki kot za druge kategorije in pri tem bi se uporabljala enaka pravila in zaščitni ukrepi za posredovanje, obdelavo in shranjevanje. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta predlog vključuje tehnično spremembo centralnega sistema, ki je del Eurodaca, da se omogoči primerjava vseh kategorij podatkov in shranjevanje vseh treh kategorij podatkov. Za dodatne funkcionalnosti, kot je shranjevanje biografskih podatkov ob podobi obraza, bo potrebnih več sprememb centralnega sistema. Ocenjeni stroški v višini 29,872 milijona EUR vključujejo stroške za tehnično nadgradnjo ter povečano podatkovno shrambo in prepustnost centralnega sistema. Prav tako so v stroške vključeni storitve na področju informacijske tehnologije ter programska in strojna oprema, pa tudi nadgradnja in prilagoditev, da se omogoči iskanje vseh kategorij podatkov za namene azila in nezakonitih migracij. Predlog vključuje tudi dodatne stroške za osebje, ki ga bo potrebovala eu-LISA. Ti elementi so upoštevani v oceni finančnih posledic, priloženi temu predlogu. Upoštevani so tudi stroški v zvezi s spremembami, ki sta jih uvedla sozakonodajalca (uvedba dveh novih kategorij oseb, in sicer oseb, evidentiranih za namene izvedbe postopka sprejema, in oseb, preseljenih v skladu z nacionalnim programom za preselitev; hramba barvnih kopij osebnih dokumentov ali potnih listin in možnost, da organi kazenskega pregona iščejo v Eurodacu z uporabo alfanumeričnih podatkov), ter stroški študije o prepoznavanju obraza, predvidene v predlogu prenovitve iz leta 2016 (7 milijonov EUR). Spremembe, povezane z interoperabilnostjo, ki jih uvaja ta spremenjeni predlog, so zajete v oceni finančnih posledic okvira za interoperabilnost (15 milijonov EUR). 5.DRUGI ELEMENTI •Ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja Besedilo predloga iz leta 2016, o katerem sta se sozakonodajalca začasno dogovorila, v členu 42 določa naslednje tri vrste obveznosti poročanja: –eu-LISA enkrat letno Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov predloži poročilo o dejavnostih centralnega sistema (na podlagi informacij, ki jih zagotovijo države članice);

–Komisija sedem let po sprejetju prenovljene uredbe in nato vsaka štiri leta pripravi splošno oceno Eurodaca, pri čemer preveri dosežene rezultate glede na cilje in učinek na temeljne pravice (na podlagi informacij, ki jih zagotovijo eu-LISA, države članice in Europol); –vsaka država članica in Europol vsaki dve leti pripravita poročilo o učinkovitosti primerjave biometričnih podatkov s podatki iz Eurodaca za namene kazenskega pregona. Ta poročila se pošljejo Komisiji do 30. junija naslednjega leta. Komisija navedena poročila vsaki dve leti vključi v letno poročilo o dostopu do podatkov iz Eurodaca za namene kazenskega pregona ter ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. To poročilo se razlikuje od poročila iz prejšnje točke. Letno poročilo, ki ga bo morala eu-LISA pripraviti o dejavnostih centralnega sistema, bo vključevalo informacije o upravljanju in delovanju Eurodaca glede na vnaprej določene količinske kazalnike (npr. skupno število podatkovnih nizov in število po kategorijah, število zadetkov, način, kako države članice upoštevajo roke za pošiljanje biometričnih podatkov v Eurodac, vključno z zamudami itd.). Poročilo s splošno oceno Eurodaca, ki ga bo morala pripraviti Komisija, bo spremljalo dosežene rezultate glede na cilje, določene v uredbi, in ocenilo učinek na temeljne pravice, zlasti na varstvo podatkov in pravice do zasebnosti, vključno s tem, ali je dostop organov kazenskega pregona povzročil posredno diskriminacijo oseb, ki jih zajema uredba Eurodac. Poročilo o učinkovitosti primerjave biometričnih podatkov s podatki iz Eurodaca, ki ga pripravita vsaka država članica in Europol, bo med drugim ocenilo točen namen primerjave, razloge za utemeljen sum ter število in vrsto primerov, ki so se zaključili z uspešno identifikacijo. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Ta spremenjeni predlog je treba preučiti v kontekstu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu Komisije iz leta 2016 za prenovitev uredbe Eurodac in bi ga bilo treba obravnavati kot dopolnitev teh razprav. Navedena pogajanja so privedla do začasnega dogovora med sozakonodajalcema, ki ga Komisija podpira in o katerem meni, da bi znatno izboljšal delovanje Eurodaca. Zaradi lažjega sklicevanja je besedilo iz tega predloga, o katerem sta se s pogajanji dogovorila sozakonodajalca, v primerjavi s predlogom Komisije iz leta 2016 označeno s krepkim tiskom. Nove ciljno usmerjene spremembe so označene s krepkim tiskom in podčrtane. 1.Štetje prosilcev poleg štetja prošenj Nedavne razprave v različnih forumih (pripravljalna telesa Sveta, svetovalne skupine) in prispevki držav članic med posvetovanjem o novem paktu so jasno pokazali, da na ravni EU obstajajo vrzeli pri zbiranju in analizi informacij s področja azila in migracij. To je zlasti relevantno pri analizi nedovoljenih gibanj: trenutno ni mogoče vedeti, koliko prosilcev je v EU, ker se številke nanašajo na prošnje in je lahko ista oseba vložila več prošenj. Zaradi tega je treba Eurodac preoblikovati iz podatkovne zbirke, v kateri se štejejo prošnje, v podatkovno zbirko, v kateri se štejejo prosilci. To je mogoče doseči, če se vsi podatkovni nizi v Eurodacu, ki pripadajo eni osebi, ne glede na njihovo kategorijo povežejo v eno zaporedje, kar bi omogočilo štetje oseb. Poleg tega bi posebna določba agenciji eu-LISA omogočila pripravo statistike o številu prosilcev za azil in o številu prosilcev, ki prvič zaprosijo za azil, s čimer bi dobili natančno sliko o tem, koliko državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva zaprosi za azil v EU. Združevanje teh podatkov z drugimi vrstami podatkov, kot so podatki o predaji v skladu z uredbo o upravljanju azila in migracij, bo tvorilo ustrezno podlago za primeren odziv politike v zvezi z nedovoljenimi gibanji. 2.Medsistemska statistika Nova določba, ki temelji na ustreznih določbah uredb o interoperabilnosti (člen 39), bo agenciji eu-LISA omogočila pripravo medsistemske statistike na podlagi podatkov iz Eurodaca, sistema vstopa/izstopa (SVI), sistema ETIAS in vizumskega informacijskega sistema (VIS). Eden od ciljev bi bil na primer ugotoviti, koliko državljanom tretjih držav je posamezna država članica ali tretja država izdala vizum za kratkoročno bivanje in so nato zakonito vstopili v EU (ter kje) ter zaprosili za mednarodno zaščito (in kje). Tako bi se zagotovile potrebne osnovne informacije za oceno takih pojavov in za ustrezen odziv politike. V skladu s to določbo bi poleg Komisije in držav članic tudi prihodnja Agencija Evropske unije za azil in Frontex dobila dostop do te statistike, saj obe agenciji v okviru svojih pristojnosti pripravljata dragocene analize na področju migracij in azila. 3.Uvedba nove kategorije za osebe, izkrcane po operaciji iskanja in reševanja Novi predlog uredbe o upravljanju azila in migracij določa merilo za določitev odgovornosti za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, kadar je bila prošnja registrirana po tem, ko je bila zadevna oseba izkrcana po operaciji iskanja in reševanja (v skladu s sedanjimi pravili za te osebe velja merilo nezakonitega vstopa). S tem so v pravnem redu na področju azila bolje upoštevane obveznosti, ki izhajajo iz Mednarodne konvencije o iskanju in reševanju na morju. Čeprav so pravila o odgovornosti za obravnavanje prošenj za to novo kategorijo enaka pravilom za osebe, ki vstopijo nezakonito, je razlikovanje pomembno zaradi tega, ker se države članice izkrcanja soočajo s posebnimi izzivi, saj za osebe, ki se izkrcajo v okviru iskanja in reševanja, ne morejo uporabiti enakih orodij kot za osebe, ki nezakonito prečkajo zunanjo kopensko ali zračno mejo EU. Za osebe, ki se izkrcajo po operacijah iskanja in reševanja, namreč ni uradne mejne kontrole, kar pomeni, da je vstopne točke težje opredeliti, pa tudi, da državljani tretjih držav nimajo točk, prek katerih bi lahko uradno poskušali vstopiti. Zato bi morala za te osebe v Eurodacu obstajati ločena kategorija, namesto da bi jih evidentirali kot osebe, ki mejo prečkajo nezakonito (kot je trenutna praksa). Poleg tega bo to omogočilo natančnejšo sliko sestave migracijskih tokov v Evropsko unijo. 4.Zagotavljanje popolne skladnosti s predlogom uredbe o upravljanju azila in migracij Poleg oblikovanja nove kategorije oseb, izkrcanih po operaciji iskanja in reševanja, ta spremenjeni predlog dodaja sklop določb, ki odražajo vse pomembne vidike v zvezi z odgovornostjo države članice (različna merila za določitev odgovornosti, prenos odgovornosti in prenehanje odgovornosti). Te določbe dopolnjujejo tiste, ki so bile že vključene v prvotni predlog iz leta 2016. Nazadnje, ta spremenjeni predlog vsebuje določbe o premestitvi upravičencev do mednarodne zaščite in s tem v celoti upošteva različne scenarije iz predloga uredbe o upravljanju azila in migracij. 5.Zagotavljanje skladnosti s preverjanjem Za zagotovitev skladnosti s predlogom uredbe o preverjanju je bilo potrebnih nekaj sprememb. V tem smislu je bilo treba trenutek, od katerega začne teči rok za odvzem in posredovanje biometričnih podatkov prosilcev, prilagoditi različnim možnim scenarijem, predvidenim v predlogu navedene uredbe, da se zagotovi nemoten potek azilnega postopka. 6.Navedba zavrnjenih prošenj Ustvarjeno bi bilo novo polje, v katerem bi države članice navedle, da je bila prošnja zavrnjena in da prosilec nima pravice ostati in da mu ni dovoljeno ostati v skladu z uredbo o azilnem postopku. To ne bi v ničemer spremenilo pravil, ki se uporabljajo, in pravic posameznika, bi pa okrepilo povezavo s postopki vračanja in zagotovilo dodatno podporo nacionalnim organom, ki obravnavajo prosilca za mednarodno zaščito, katerega prošnja je bila zavrnjena v drugi državi članici, saj bi jim to omogočilo, da uporabijo pravo vrsto postopka (npr. naknadna prošnja), s čimer bi se poenostavil celoten postopek.

7.Navedba, ali je bila odobrena pomoč pri prostovoljnem vračanju in reintegraciji Ustvarjeno bi bilo novo polje, v katerem bi bilo navedeno, ali je bila pomoč pri prostovoljnem vračanju in reintegraciji že kdaj odobrena. S tem bi se izboljšale zmogljivosti držav članic za spremljanje na tem področju in preprečilo večkratno zaprošanje za pomoč za prostovoljno vračanje in reintegracijo. 8.Navedba, ali se na podlagi preverjanja zdi, da bi oseba lahko pomenila grožnjo za nacionalno varnost Uvedeno bi bilo novo polje, v katerem bi se navedlo, ali se na podlagi preverjanja zdi, da bi oseba lahko pomenila grožnjo za nacionalno varnost. S tem bi se olajšalo izvajanje premestitve, saj bi bile v skladu s pravili iz uredbe o upravljanju azila in migracij take osebe izključene iz premestitve. Poleg tega bi s tem pospešila obravnava prošenj za mednarodno zaščito. V tem smislu bi se lahko za prosilce, za katere je bila v Eurodacu označena varnostna težava, ocena prošnje najprej osredotočila na to, ali je ta težava dovolj resna, da pomeni razlog za izključitev/zavrnitev. 9.Navedba, ali je bil vizum izdan Uvedeno bi bilo novo polje, v katerem bi se navedla država članica, ki je prosilcu izdala vizum ali ga podaljšala ali v imenu katere je bil prosilcu izdan vizum, in številka vloge za izdajo vizuma. S tem bi se olajšala uporaba meril za določitev odgovornosti za tiste države članice ali pridružene države, ki jih Uredba VIS ne zavezuje, vendar izdaja vizuma kljub temu vpliva nanje. 10.Posledične spremembe interoperabilnosti in spremembe v zvezi z uredbo o interoperabilnosti ter uredbama ETIAS in VIS Uvesti je treba sklop tehničnih posledičnih sprememb, ki izhajajo iz uredbe o interoperabilnosti (npr. opredelitev pojmov „podatki o identiteti“ in „skupno odložišče podatkov o identiteti“ ter sklici na ta dva pojma in pojasnila o tem, kako bodo shranjeni podatki razdeljeni med skupnim odložiščem podatkov o identiteti in centralnim sistemom). Potreba po uvedbi teh sprememb v uredbo Eurodac je bila izražena že ob predložitvi predlogov za obe uredbi o interoperabilnosti. Te spremembe bodo zagotovile ustrezno pravno podlago za delovanje Eurodaca v novem okviru za interoperabilnost. Prav tako je treba uvesti spremembe v uredbo o interoperabilnosti, da se vključijo različna relevantna sklicevanja na Eurodac. Poleg navedenega je treba uvesti tudi niz posledičnih sprememb, ki izhajajo iz uredbe ETIAS in uredbe VIS ter urejajo dostop nacionalnih enot ETIAS oziroma organov, pristojnih za izdajo vizumov, do Eurodaca, saj je vprašanje pravic dostopa do različnih podatkovnih zbirk še naprej vidik, ki ga je treba obravnavati v zakonodajnem aktu, ki ureja zadevne podatkovne zbirke. 2016/0132 (COD) Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo biometričnih podatkov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] in Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o preselitvi] za ugotavljanje istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva ter o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi uredb (EU) 2018/1240 in (EU) 2019/818 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 78(2)(d), (e) in (g), člena 79(2)(c), člena 87(2)(c) in člena 88(2)(a) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)za uvodno izjavo 4 se vstavijo naslednje uvodne izjave: „(4a) Poleg tega je treba za učinkovito uporabo Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] ter v skladu z njenimi pravili v sistemu Eurodac jasno označiti, da je prišlo do prenosa odgovornosti med državami članicami, med drugim tudi, kadar gre za premestitev. Da bi se poleg tega natančno odražale obveznosti držav članic, da izvajajo operacije iskanja in reševanja, ter da bi se tem državam članicam pomagalo pri posebnih izzivih, s katerimi se soočajo, ker za osebe, izkrcane po takih operacijah, ne morejo uporabiti enakih orodij kot za osebe, ki so nezakonito prešle kopensko ali zračno mejo, je treba državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, izkrcane po operacijah iskanja in reševanja, v sistemu Eurodac evidentirati kot ločeno kategorijo,

(4b) Poleg tega je treba za namene uporabe Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] označiti, kadar iz varnostnega preverjanja v okviru preverjanja izhaja, da bi oseba lahko pomenila grožnjo za notranjo varnost.“; (2)za uvodno izjavo 5 se vstavijo naslednje uvodne izjave: „(5a) Uvesti je treba tudi določbe za zagotovitev delovanja navedenega sistema v okviru za interoperabilnost, ki je bil vzpostavljen z uredbama (EU) 2019/817 in 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta. (5b) Prav tako je treba uvesti določbe, ki bi urejale dostop nacionalnih enot Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) in organov, pristojnih za izdajo vizumov, do sistema Eurodac v skladu z Uredbo (EU) 2018/1240 in Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta. (5c) Podobno je treba za upravljanje nezakonitih migracij agenciji eu-LISA omogočiti, da na podlagi podatkov iz sistema Eurodac, vizumskega informacijskega sistema, sistema ETIAS in sistema vstopa/izstopa pripravi medsistemsko statistiko. Za opredelitev vsebine te medsistemske statistike bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije.“; (3)uvodna izjava 6 se nadomesti z naslednjim: „(6) Zaradi vsega navedenega je treba vzpostaviti sistem, imenovan Eurodac, ki je sestavljen iz centralnega sistema in skupnega odložišča podatkov o identiteti, vzpostavljenega na podlagi Uredbe (EU) 2019/818, v katerem bo delovala računalniško podprta osrednja zbirka biometričnih podatkov o prstnih odtisih in podobi obraza, ter iz elektronskih naprav za posredovanje podatkov med njima [centralnim sistemom in skupnim odložiščem podatkov o identiteti] in državami članicami (v nadaljnjem besedilu: komunikacijska infrastruktura).“; (4)za uvodno izjavo 11 se vstavi naslednja uvodna izjava: „(11a) Zaradi tega je treba v sistemu Eurodac tudi jasno označiti, da je bila prošnja za mednarodno zaščito zavrnjena, če državljan tretje države ali oseba brez državljanstva nima pravice ostati in mu ni dovoljeno ostati v skladu z Uredbo (EU) XXX/XXX [uredba o azilnem postopku].“; (5)uvodna izjava 14 se nadomesti z naslednjim: „(14) Da bi poleg tega sistem Eurodac učinkovito pomagal pri nadzoru nezakonitih migracij in odkrivanju sekundarnih gibanj znotraj EU, je treba omogočiti, da se v sistemu poleg prošenj štejejo tudi prosilci, in sicer tako, da se vsi nizi podatkov, ki ustrezajo eni osebi, ne glede na njihovo kategorijo povežejo v eno zaporedje.“; (6)za uvodno izjavo 24 se vstavi naslednja uvodna izjava: „(24a) Za namene te uredbe je treba opozoriti, da bi bilo treba za osebo šteti, da nezakonito prebiva na ozemlju države članice premestitve, če po premestitvi ne zaprosi za mednarodno zaščito ali kako drugače ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop iz člena 6 Uredbe (EU) 2016/399 ali drugih pogojev za vstop, bivanje ali stalno prebivališče v državi članici premestitve.“; (7)za uvodno izjavo 60 se vstavi naslednja uvodna izjava: „(60a) Ta uredba ne bi smela posegati v uporabo Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta.“; (8)uvodna izjava 63 se črta – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: (9) Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

Člen 1 Namen sistema Eurodac 1. S to uredbo se vzpostavi sistem pod imenom Eurodac, katerega namen je: (a)pomoč pri določanju države članice, ki je v skladu z Uredbo (EU) št. XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži registrira državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in tudi sicer omogočanje lažje uporabe Uredbe (EU) št. XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] pod pogoji iz te uredbe; (b)pomoč pri uporabi Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o preselitvi] pod pogoji iz te uredbe; (c)pomoč pri nadzoru nad nezakonitim priseljevanjem v Unijo in odkrivanju sekundarnihm gibanjem znotraj Unije ter ugotavljanju istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva za določitev ustreznih ukrepov, ki jih morajo sprejeti države članice, vključno z odstranitvijo in vračanjem oseb, ki prebivajo brez dovoljenja; (d)določitev pogojev, pod katerimi lahko imenovani organi držav članic in Evropski policijski urad (Europol) zahtevajo primerjavo biometričnih in alfanumeričnih podatkov o prstnih odtisih in podobi obraza s tistimi iz centralnega sistema za namene kazenskega pregona zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj; (e)pomoč pri pravilnem ugotavljanju istovetnosti oseb, evidentiranih v sistemu Eurodac, pod pogoji in za namene ciljev iz člena 20 Uredbe (EU) 2019/818, s shranjevanjem podatkov o identiteti, podatkov iz potnih listin in biometričnih podatkov v skupno odložišče podatkov o identiteti (CIR), vzpostavljeno z navedeno uredbo; (f)podpora ciljem Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2018/1240; (g)podpora ciljem vizumskega informacijskega sistema (VIS) iz Uredbe (ES) št. 767/2008. 2. Brez poseganja v obdelavo podatkov, ki jih država članica izvora nameni za sistem Eurodac in ki so vsebovani v njenih podatkovnih zbirkah, vzpostavljenih v skladu z njenim nacionalnim pravom, se smejo v okviru sistema Eurodac biometrični podatki o prstnih odtisih in drugi osebni podatki obdelovati zgolj za namene, določene v tej uredbi, in Uredbi (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] ter Uredbi (EU) XXX/XXX [uredba o preselitvi] [členu 34(1) Uredbe (EU) št. 604/2013].“; (10) člen 3 se spremeni: (a) v točki (b) odstavka 1 se doda točka (iv): „(iv) v zvezi z osebo iz člena 14a(1) državo članico, ki posreduje osebne podatke centralnemu sistemu in skupnemu odložišču podatkov o identiteti ter prejema rezultate primerjave;“; (b) v odstavku 1 se dodajo točke (p), (q) in (r): „(p)‚CIR‘ pomeni skupno odložišče podatkov o identiteti, kot je opredeljeno v členu 17 Uredbe (EU) 2019/818; (q)‚podatki o identiteti‘ pomenijo podatke iz člena 12(c) do (f) in (h), člena 13(2)(c) do (f) in (h), člena 14(2)(c) do (f) in (h) ter člena 14a(c) do (f) in (h); (r) ‚podatkovni niz‘ pomeni niz informacij, zapisanih v sistemu Eurodac na podlagi členov 12, 13, 14 ali 14a, ki ustreza enemu nizu prstnih odtisov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter sestoji iz biometričnih podatkov, alfanumeričnh podatkov in skenirane barvne kopije osebnega dokumenta ali potne listine, če je kateri od njiju na voljo.“; (11) člen 4 se nadomesti z naslednjim: „Člen 4

Arhitektura sistema in osnovna načela

1. Sistem Eurodac je sestavljen iz: (a)centralnega sistema, ki ga sestavljata: (i)centralna enota, (ii)načrt in sistem neprekinjenega delovanja; (b)komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom in državami članicami, ki zagotavlja varen in šifriran komunikacijski kanal za podatke sistema Eurodac (v nadaljnjem besedilu: komunikacijska infrastruktura); (c)skupnega odložišča podatkov o identiteti (CIR) iz člena 17(2) Uredbe (EU) 2019/818; (d)varne komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom ter centralnimi infrastrukturami evropskega iskalnega portala, skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, CIR in detektorja več identitet, ki so bili vzpostavljeni z Uredbo 2019/818. 2. CIR vsebuje podatke iz točk (a) do (f), (h) in (i) člena 12, točk (a) do (f), (h) in (i) člena 13(2), točk (a) do (f), (h) in (i) člena 14(2) ter točk (a) do (f), (h) in (i) člena 14a. Preostali podatki v sistemu Eurodac so hranjeni v centralnem sistemu. 23. Komunikacijska infrastruktura sistema Eurodac bo uporabljala obstoječe omrežje za varne vseevropske telematske storitve med upravami (TESTA). Da se zagotovi logično ločevanje podatkov iz sistema Eurodac od drugih podatkov, se na obstoječem zasebnem virtualnem omrežju TESTA vzpostavi ločeno virtualno zasebno omrežje, namenjeno sistemu Eurodac. Zaradi varovanja zaupnosti so osebni podatki, ki se posredujejo v sistem Eurodac ali iz njega, šifrirani. 34. Vsaka država članica ima eno samo nacionalno dostopno točko. Europol ima eno samo dostopno točko. 45. Podatki o osebah iz členov 10(1), 13(1), in 14(1) in 14a(1), ki se obdelujejo v centralnem sistemu, se obdelujejo v imenu države članice izvora pod pogoji, določenimi v tej uredbi, in se ločijo z ustreznimi tehničnimi sredstvi. 6. Vsi podatkovni nizi v sistemu Eurodac, ki ustrezajo istemu državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, se povežejo v zaporedje. Če se začne iskanje na podlagi prstnih odtisov v podatkovnem nizu državljana tretje države ali osebe brez državljanstva in to iskanje da zadetek na podlagi vsaj še enega niza prstnih odtisov v drugem podatkovnem nizu, ki ustreza istemu državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, sistem Eurodac ta podatkovna niza samodejno poveže na podlagi primerjave prstnih odtisov. Po potrebi primerjavo prstnih odtisov preveri in potrdi strokovnjak za prstne odtise v skladu s členom 26. Ko država članica prejema potrdi zadetek, pošlje agenciji eu-LISA obvestilo, s katerim se potrdi povezava. 57. Pravila, ki veljajo za sistem Eurodac, se uporabljajo tudi za postopke, ki jih države članice opravijo od trenutka posredovanja podatkov v centralni sistem do takrat, ko se začnejo uporabljati rezultati primerjave.“; (12) vstavijo se členi 8a, 8b, 8c in 8d: „Člen 8a Interoperabilnost s sistemom ETIAS

1. Centralni sistem Eurodac je od [datum začetka uporabe te uredbe] povezan z evropskim iskalnim portalom iz člena 6 Uredbe (EU) 2019/818, da se omogoči avtomatska obdelava iz člena 11 Uredbe (EU) 2018/1240. 2. Avtomatska obdelava iz člena 11 Uredbe (EU) 2018/1240 omogoča preverjanja v skladu s členom 20 in nadaljnja preverjanja v skladu s členoma 22 in 26 navedene uredbe. Centralni sistem ETIAS za izvajanje preverjanj iz člena 20(2)(k) Uredbe (EU) 2018/1240 uporablja evropski iskalni portal, da primerja podatke v sistemu ETIAS s podatki v sistemu Eurodac, ki so bili zbrani na podlagi členov 12, 13, 14 in 14a te uredbe ter se nanašajo na posameznike, ki so zapustili ozemlje držav članic v skladu z odločitvijo o vrnitvi ali so bili odstranjeni z ozemlja držav članic v skladu z odstranitvenim nalogom, pri čemer uporablja ustreznice iz tabele v Prilogi II k tej uredbi.

Preverjanja ne posegajo v posebna pravila iz člena 24(3) Uredbe (EU) 2018/1240. Člen 8b Pogoji za dostop do sistema Eurodac zaradi ročne obdelave, ki jo izvajajo nacionalne enote ETIAS

1. Nacionalne enote ETIAS vpogledajo v sistem Eurodac z uporabo istih alfanumeričnih podatkov, kot se uporabljajo za avtomatsko obdelavo iz člena 8a. 2. Za namene člena 1(1)(f) imajo nacionalne enote ETIAS dostop do sistema Eurodac za vpogled v formatu, ki omogoča zgolj branje, da bi obravnavale prošnje za potovalno odobritev. Zlasti lahko nacionalne enote ETIAS vpogledajo v podatke iz členov 12, 13, 14 in 14a. 3. Po vpogledu in dostopu v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena se rezultat ocene zapiše samo v dosjejih prosilcev v sistemu ETIAS. Člen 8c Dostop organov, pristojnih za izdajo vizumov, do sistema Eurodac

Organi, pristojni za izdajo vizumov, imajo za namene ročnega preverjanja zadetkov samodejnih poizvedb, ki jih opravlja vizumski informacijski sistem v skladu s členoma [9a in 9c] Uredbe (ES) št. 767/2008, ter za namene obravnave vlog za izdajo vizuma in odločanja o njih v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta dostop do sistema Eurodac za vpogled v podatke v formatu, ki omogoča samo branje“. Člen 8d Interoperabilnost z vizumskim informacijskim sistemom

Sistem Eurodac je od [datuma začetka uporabe Uredbe (EU) XXX/XXX o spremembi Uredbe VIS], kot je določeno v členu [9] navedene uredbe, povezan z evropskim iskalnim portalom iz člena 6 Uredbe (EU) 2019/817, da se omogoči avtomatska obdelava iz člena [9a] Uredbe (ES) št. 767/2008 za namene poizvedovanja v sistemu Eurodac in primerjave relevantnih podatkov v vizumskem informacijskem sistemu z relevantnimi podatki v sistemu Eurodac. Preverjanja ne posegajo v posebna pravila iz člena 9(b) Uredbe (ES) št. 767/2008.“; (13) člen 9 se nadomesti z naslednjim: „Člen 9 Statistika 1. eu-LISA vsak mesec pripravi statistični prikaz dela centralnega sistema, iz katerega je razvidno zlasti: (a)število prosilcev in število prosilcev, ki prvič zaprosijo za azil, pridobljeno s postopkom povezovanja iz člena 4(6); (b)število zavrnjenih prosilcev, pridobljeno s postopkom povezovanja iz člena 4(6) in v skladu s členom 12(za); (ac)število posredovanih nizov podatkov o osebah iz členov 10(1), 13(1), in 14(1) in 14a(1); (bd)število zadetkov za osebe iz člena 10(1):

(i)za katere je bila prošnja za mednarodno zaščito registrirana , ki so naknadno vložile prošnjo za mednarodno zaščito v drugi državi članici, (ii)ki so bile prijete zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje, in (iii)za katere se ugotovi, da ki so v državi članici prebivale nezakonito, (iv)ki so bile izkrcane po operaciji iskanja in reševanja; (ce)število zadetkov za osebe iz člena 13(1): (i)za katere je bila registrirana prošnja za mednarodno zaščito , ki so naknadno vložile prošnjo za mednarodno zaščito, (ii)ki so bile prijete zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje, in (iii)za katere se ugotovi, da ki so v državi članici prebivale nezakonito, (iv)ki so bile izkrcane po operaciji iskanja in reševanja; (df)število zadetkov za osebe iz člena 14(1): (i)za katere je bila prošnja za mednarodno zaščito registrirana , ki so predhodno vložile prošnjo za mednarodno zaščito v drugi državi članici, (ii)ki so bile prijete zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje, in (iii)za katere se ugotovi, da ki so v državi članici prebivale nezakonito, (iv)ki so bile izkrcane po operaciji iskanja in reševanja; (g) število zadetkov za osebe iz člena 14a(1): (i)za katere je bila registrirana prošnja za mednarodno zaščito, (ii)ki so bile prijete zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje, (iii)ki so v državi članici prebivale nezakonito, (iv)ki so bile izkrcane po operaciji iskanja in reševanja; (eh)število biometričnih podatkov o prstnih odtisih, za katere je moral centralni sistem več kot enkrat zaprositi državo članico izvora, ker so bili prvotno posredovani biometrični podatki o prstnih odtisih neprimerni za primerjavo z računalniško podprtima sistemoma za prepoznavanje prstnih odtisov in podobe obraza;

(fi)število nizov podatkov, označenih, in odznačenih, blokiranih in deblokiranih v skladu s členom 19(1), ter členom 17(2), (3) in (4); (gj)število zadetkov za osebe iz člena 19(1) in (4), za katere so bili ugotovljeni zadetki iz točk (b), (c) in (d) do (g) tega člena; (hk)število zahtev in zadetkov iz člena 21(1); (il)število zahtev in zadetkov iz člena 22(1); (jm)število zahtev za osebe iz člena 31; (hn) število zadetkov, prejetih iz centralnega sistema v skladu s členom 26(6). 2. Mesečni statistični podatki za osebe iz odstavkov 1(a) do (h) (n) se vsak mesec objavijo. Konec vsakega leta eu-LISA objavi letne statistične podatke za osebe iz odstavkov 1(a) do (h) (n) Statistika Statistični podatki vsebuje prerez podatkov za vsako državo članico so razčlenjeni po državah članicah. Statistični podatki za osebe iz odstavka 1(c) se po možnosti razčlenijo po letu rojstva in spolu. 3. eu-LISA v podporo cilju iz člena 1(c) pripravlja mesečno medsistemsko statistiko. Ta statistika ne omogoča identifikacije posameznikov, zanjo pa se uporabijo podatki iz sistema Eurodac, vizumskega informacijskega sistema, sistema ETIAS in sistema vstopa/izstopa. Ta statistika se da na voljo Komisiji, [Agenciji Evropske unije za azil,] Evropski agenciji za mejno in obalno stražo ter državam članicam. Komisija z izvedbenimi akti določi vsebino mesečne medsistemske statistike. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 41a(2). 34. eu-LISA Komisiji na njeno zahtevo da na voljo statistiko o posebnih vidikih, namenjenih raziskavam in analizi, ki ne omogoča identifikacije posameznikov, ter možnost za pripravo redne statistike v skladu z odstavkom 1. Ta statistika se izmenja z drugimi agencijami na področju pravosodja in notranjih zadev, če se nanaša na izvajanje njihovih nalog. ki so povezani z uporabo te uredbe, in statistiko v skladu z odstavkom 1 ter ju na zahtevo da na voljo državi članici in [Agenciji Evropske unije za azil]. 5. eu-LISA hrani podatke iz odstavkov 1 do 4 tega člena, ki ne omogočajo ugotavljanja istovetnosti posameznikov, za namene raziskav in analize, s čimer organom iz odstavka 3 tega člena omogoča, da iz centralnega registra za poročanje in statistične podatke iz člena 39 Uredbe (EU) 2019/818 pridobijo prilagodljiva poročila in statistike. 6. Dostop do centralnega registra za poročanje in statistične podatke iz člena 39 Uredbe (EU) 2019/818 se odobri eu-LISA, Komisiji [, Agenciji Evropske unije za azil] in organom, ki so jih imenovale posamezne države članice v skladu s členom 28(2). Dostop se lahko odobri tudi pooblaščenim uporabnikom iz drugih agencij na področju pravosodja in notranjih zadev, če je tak dostop pomemben za izvajanje njihovih nalog.“; (14) člen 10 se nadomesti z naslednjim: „Člen 10 Zbiranje in posredovanje biometričnih podatkov

1. Vsaka država članica pridobi biometrične podatke nemudoma vzame prstne odtise vseh prstov vsakemuga prosilcua za mednarodno zaščito, ki je star vsaj šest let, in pridobi njegovo podobo obraza ter oboje med preverjanjem iz Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o preverjanju] ali, če biometričnih podatkov ni bilo mogoče pridobiti med preverjanjem ali če se preverjanje za prosilca ni uporabilo, po registraciji prošnje za mednarodno zaščito iz člena 27 Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o azilnem postopku] ter čim hitreje in najpozneje 72 ur od vložitve njegove prošnje za mednarodno zaščito, kot je opredeljeno v členu [21(2)] Uredbe (EU) št. po pridobitvi biometričnih podatkov slednje skupaj s podatki iz člena 12 (c) do (p) te uredbe posreduje centralnemu sistemu in, če je ustrezno v skladu s členom 4(2), CIR. Če se uporablja člen 3(1) Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o preverjanju] in oseba med preverjanjem zaprosi za mednarodno zaščito, vsaka država članica za vsakega prosilca za mednarodno zaščito, ki je star vsaj šest let, uporabi biometrične podatke, pridobljene med preverjanjem, in jih skupaj s podatki iz člena 12(c) do (p) te uredbe posreduje v centralni sistem in, če je ustrezno v skladu s členom 4(2), v CIR, in sicer najpozneje 72 ur po registraciji prošnje iz člena 27 Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o azilnem postopku]. Če države članice ne spoštujejo roka 72 ur, jih to ne odveže obveznosti, da odvzamejo prstne odtise pridobijo biometrične podatke in jih posredujejo centralnemu sistemu CIR. Kadar so prstne konice v takem stanju, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov take kakovosti, da bi bila mogoča ustrezna primerjava iz člena 26, država članica izvora ponovno odvzame prstne odtise prosilca in jih čim prej ponovno pošlje, najpozneje pa 48 ur po tem, ko jih je uspešno odvzela. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 in kadar ni mogoče odvzeti prstnih odtisov ter pridobiti podobe obraza pridobiti biometričnih podatkov prosilca za mednarodno zaščito zaradi ukrepov, sprejetih za zagotovitev njegovega zdravja ali zaščito javnega zdravja, države članice odvzamejo in pošljejo take prstne odtise in pridobijo podobo obraza pridobijo in pošljejo take biometrične podatke takoj, ko je mogoče, najpozneje pa 48 ur po tem, ko ti zdravstveni razlogi ne obstajajo več. Države članice lahko v primeru hudih tehničnih težav 72-urni rok iz odstavka 1 podaljšajo za največ dodatnih 48 ur, da izvedejo svoje nacionalne načrte neprekinjenega delovanja.

3. Podatke o prstnih odtisih lahko Če zadevna država članica za to zaprosi, lahko biometrične podatke v njenem imenu pridobijo in posredujejo tudi pripadniki skupin evropske mejne in obalne straže ali strokovnjaki držav članic za azil skupin za podporo azilu med opravljanjem nalog in izvajanjem pooblastil v skladu z Uredbo o evropski mejni [in obalni] straži ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2007/2004, Uredbe (ES) št. 863/2007 in Sklepa Sveta 2005/267/ES] ter [Uredbo (EU) št. 439/2010] (EU) 2019/1896 in Uredbo (EU) XXX/XXX [uredba o Agenciji EU za azil]. 4. Vsak podatkovni niz, ki se zbere in posreduje v skladu z odstavkom 1, se z drugimi nizi podatkov, ki se nanašajo na istega državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, poveže v zaporedje, kot je določeno v členu 4(6).“; (15) člen 11 se nadomesti z naslednjim: „Člen 11 Informacije o statusu posameznika, na katerega se nanašajo podatki

1. Takoj ko je v skladu z Uredbo (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] določena odgovorna država članica, država članica, ki izvaja postopke za določitev odgovorne države članice, posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu s členom 12 te uredbe, tako da doda odgovorno državo članico. Kadar država članica postane odgovorna, ker obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da prosilec pomeni nevarnost za njeno nacionalno varnost ali javni red v skladu s členom 8(4) Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij], ta država članica posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu s členom 12 te uredbe tako, da doda odgovorno državo članico. 12. V centralni sistem se pošljejo naslednje informacije, da se shranijo v skladu s členom 17 (1) za namene posredovanja v skladu s členoma 15 in 16: (a)kadar prosilec za mednarodno zaščito ali druga oseba iz točk (b), (c) ali (d) člena 26(1) člena 21(1) (b), (c), (d) ali (e) Uredbe (EU) št. XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] prispe v odgovorno državo članico po predaji v skladu z uradnim obvestilom o ponovnem sprejemu iz člena 26 31 navedene uredbe, odgovorna država članica posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu s členom 12 te uredbe, tako da doda datum njenega prihoda; (b)kadar prosilec za mednarodno zaščito prispe v odgovorno državo članico po predaji v skladu z odločitvijo o ugoditvi zahtevi za sprejem v skladu s členom 24 30 Uredbe (EU) št. XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij], odgovorna država članica pošlje podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu s členom 12 te uredbe, vključno z datumom njenega prihoda; (c)kadar prosilec za mednarodno zaščito prispe v državo članico dodelitve v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. […/…], ta država članica pošlje podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu s členom 12 te uredbe, v katerega vključi datum njenega prihoda ter zapiše, da je država članica dodelitve; (dc)takoj ko država članica izvora zagotovi, da je zadevna oseba, o kateri so bili zapisani podatki v sistemu Eurodac v skladu s členom 12 te uredbe, zapustila ozemlje držav članic v skladu z odločitvijo o vrnitvi ali odstranitvenim nalogom, ki ga je izdala po umiku ali zavrnitvi prošnje za mednarodno zaščito, posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu s členom 12 te uredbe, tako da doda datum, ko je bila oseba odstranjena z ozemlja ali ga je sama zapustila; (e)država članica, ki prevzame odgovornost v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) št. […/…] posodobi svoj podatkovni niz o prosilcu za mednarodno zaščito, zapisan v skladu s členom 12 te uredbe, tako da doda datum, ko je bila sprejeta odločitev za obravnavo prošnje. 3. Kadar se odgovornost prenese na drugo državo članico v skladu s členom 27(1) in členom 58(3) Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij], država članica, ki ugotovi, da se je odgovornost prenesla, ali država članica premestitve navede odgovorno državo članico. 4. Če se uporabljajo odstavki 1 do 3 tega člena ali člen 19(6), centralni sistem čim prej, najpozneje pa v 72 urah obvesti vse države članice izvora o posredovanju takih podatkov, ki ga opravi druga država članica izvora, kadar se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, posredovanimi glede oseb iz členov 10(1), 13(1), 14(1) ali 14a(1). Te države članice izvora v svojih podatkovnih nizih prav tako posodobijo podatek glede odgovorne države članice.“; (16) člen 12 se nadomesti z naslednjim: „Člen 12 Zapis podatkov

V centralnem sistemu in, če je ustrezno, v CIR se zapišejo le naslednji podatki: (a)podatki o prstnih odtisih;

(b) podoba obraza; (c)priimek(-ki) in ime(-na), ime(-na) ob rojstvu, prej uporabljana imena in morebitna privzeta imena, po potrebi v novem podatkovnem zapisu; (d)državljanstvo(-a); (e)kraj in datum rojstva; (f)kraj rojstva; (fg)država članica izvora, kraj in datum vložitve prošnje za mednarodno zaščito; v primerih iz člena 11(2)(b) kot datum vložitve prošnje velja datum, ki ga vnese država članica, ki je predala prosilca; (gh)spol; (hi)vrsta in številka osebnega dokumenta ali potne listine, če je ta na voljo; tričrkovna oznaka države izdajateljice in datum izteka veljavnosti; (j)skenirana barvna kopija osebnega dokumenta ali potne listine, če je kateri od njiju na voljo, skupaj z navedbo glede verodostojnosti osebnega dokumenta ali potne listine ali, če nobeden od njiju ni na voljo, drugega dokumenta, ki omogoča ugotavljanje istovetnosti državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, skupaj z navedbo verodostojnosti takega dokumenta; (ik)sklicna številka, ki jo je uporabila država članica izvora; (j)enotna identifikacijska številka prošnje za mednarodno zaščito na podlagi člena 22(2) Uredbe (EU) št. […/…]; (l)država članica, odgovorna v primerih iz člena 11(1), (2) ali (3); (km)država članica dodelitve premestitve v skladu s členom 14b(1) 11(c); (ln)datum odvzema prstnih odtisov in/ali pridobitve podobe obraza pridobitve biometričnih podatkov; (mo)datum posredovanja podatkov v centralni sistem in, če je ustrezno, v CIR; (np)identifikacijska številka operaterja; (oq)kadar je primerno v skladu s členom če je ustrezno v primerih iz člena 11(2)(a), datum prihoda zadevne osebe po uspešni predaji; (pr)kadar je primerno v skladu s členom če je ustrezno v primerih iz člena 11(2)(b), datum prihoda zadevne osebe po uspešni predaji; (q)kadar je primerno v skladu s členom 11(c), datum prihoda zadevne osebe po uspešni predaji; (rs)kadar je primerno v skladu s členom če je ustrezno v primerih iz člena 11(2)(dc), datum, ko je zadevna oseba zapustila ozemlje držav članic ali je bila z njega odstranjena;

(t) če je ustrezno v primerih iz člena 14b(2), datum prihoda zadevne osebe po uspešni predaji; (s)kadar je primerno v skladu s členom 11(e), datum, ko je bila sprejeta odločitev za obravnavo prošnje. (u)če obstajajo elementi, ki kažejo, da je bil prosilcu izdan vizum, država članica, ki je vizum izdala ali podaljšala ali v imenu katere je bil vizum izdan, in številka vloge za izdajo vizuma; (v)podatek, da bi na podlagi preverjanja iz Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o preverjanju] ali preučitve na podlagi člena 8(4) Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] oseba lahko predstavljala grožnjo za notranjo varnost; (x)če je ustrezno, podatek, da je bila prošnja za mednarodno zaščito zavrnjena, kadar prosilec nima pravice ostati in mu ni dovoljeno ostati v državi članici v skladu z Uredbo (EU) XXX/XXX [uredba o azilnem postopku]; (z)če je ustrezno, podatek, da je bila odobrena pomoč pri prostovoljnem vračanju in reintegraciji (AVRR). 2. Za podatkovni niz v skladu z odstavkom 1 se šteje, da je bil ustvarjen za namene člena 27(1) Uredbe (EU) 2019/818, če so zapisani vsi podatki iz točk (a) do (f) in (h).“; (17) člen 13 se nadomesti z naslednjim: „Člen 13 Zbiranje in posredovanje biometričnih podatkov

1. Vsaka država članica nemudoma odvzame prstne odtise vseh prstov in pridobi podobo obraza pridobi biometrične podatke vsakega državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, ki je dopolnila vsaj šest let, ki so jo pristojni nadzorni organi prijeli zaradi nezakonitega prehoda meje te države članice po kopnem, morju ali zraku, ko je prišla iz tretje države, in ki je niso poslali nazaj, ali ki ostaja fizično prisotna na ozemlju držav članic in ni priprta, zaprta ali pridržana celo obdobje med prijetjem in odstranitvijo na podlagi odločitve, da se jo pošlje nazaj. 2. Zadevna država članica čim prej in najpozneje v 72 urah po datumu prijetja posreduje v centralni sistem in, če je ustrezno, v CIR naslednje podatke v zvezi z vsakim državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva iz odstavka 1, ki je niso poslali nazaj: (a)podatke o prstnih odtisih; (b)podobo obraza; (c)priimek(-ke) in ime(-na), ime(-na) ob rojstvu, prej uporabljana imena in morebitna privzeta imena, po potrebi v novem podatkovnem zapisu; (d)državljanstvo(-a); (e)kraj in datum rojstva; (f)kraj rojstva; (fg)navedbo države članice izvora, kraja in datuma prijetja; (gh)spol;

(hi)vrsto in številko osebnega dokumenta ali potne listine, če je kateri od njiju na voljo; tričrkovno oznako države izdajateljice in datum izteka veljavnosti; (j)skenirano barvno kopijo osebnega dokumenta ali potne listine, če je kateri od njiju na voljo, skupaj z navedbo glede verodostojnosti osebnega dokumenta ali potne listine ali, če nobeden od njiju ni na voljo, drugega dokumenta, ki omogoča ugotavljanje istovetnosti državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, skupaj z navedbo verodostojnosti takega dokumenta; (ik)sklicno številko, ki jo je uporabila država članica izvora; (jl)datum odvzema prstnih odtisov in/ali pridobitve podobe obraza pridobitve biometričnih podatkov; (km)datum posredovanja podatkov v centralni sistem in, če je ustrezno, v CIR; (ln)identifikacijsko številko operaterja; (mo)kadar je primerno v skladu z odstavkom 6, datum, ko je zadevna oseba zapustila ozemlje držav članic ali je bila z njega odstranjena. (p)državo članico premestitve v skladu s členom 14b(1); (q)če je ustrezno, podatek, da je bila odobrena pomoč pri prostovoljnem vračanju in reintegraciji (AVRR); (r)podatek, da bi na podlagi varnostnega preverjanja iz Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o preverjanju] oseba lahko predstavljala grožnjo za notranjo varnost. 3. Podatki, navedeni v odstavku 2 o osebah, prijetih kot je opisano v odstavku 1, ki ostanejo fizično prisotne na ozemlju držav članic, vendar so po prijetju priprte, zaprte ali pridržane za obdobje, ki presega 72 ur, se z odstopanjem od odstavka 2 posredujejo pred izpustitvijo teh oseb iz pripora, zapora ali pridržanja. 4. Če države članice ne spoštujejo 72-urnega roka iz odstavka 2 tega člena, jih to ne odveže obveznosti, da odvzamejo prstne odtise pridobijo biometrične podatke in jih posredujejo v centralni sistem CIR. Kadar so prstne konice v takem stanju, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov take kakovosti, da bi bila mogoča ustrezna primerjava iz člena 26, država članica izvora ponovno odvzame prstne odtise prijetih oseb, kot je opisano v odstavku 1 tega člena, in jih čim prej ponovno pošlje, najpozneje pa 48 ur po tem, ko jih je uspešno odvzela. 5. Z odstopanjem od odstavka 1 in kadar ni mogoče odvzeti prstnih odtisov ter pridobiti podobe obraza pridobiti biometričnih podatkov prijete osebe zaradi ukrepov, sprejetih za zagotovitev njenega zdravja ali zaščito javnega zdravja, države članice odvzamejo in pošljejo take prstne odtise in pridobijo podobo obraza pridobijo in pošljejo take biometrične podatke takoj, ko je mogoče, najpozneje pa 48 ur po tem, ko ti zdravstveni razlogi ne obstajajo več. Države članice lahko v primeru hudih tehničnih težav 72-urni rok iz odstavka 2 podaljšajo za največ dodatnih 48 ur, da izvedejo svoje nacionalne načrte neprekinjenega delovanja. 6. Takoj ko država članica izvora zagotovi, da je zadevna oseba, o kateri so bili zapisani podatki v sistemu Eurodac v skladu z odstavkom 1, zapustila ozemlje držav članic v skladu z odločitvijo o vrnitvi ali odstranitvenim nalogom, posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu z odstavkom 2, tako da doda datum, ko je bila oseba odstranjena z ozemlja ali ga je sama zapustila. 7. Podatke o prstnih odtisih lahko Če zadevna država članica za to zaprosi, lahko biometrične podatke v njenem imenu pridobijo in posredujejo tudi pripadniki skupin evropske mejne in obalne straže ali strokovnjaki skupin za podporo azilu med opravljanjem nalog in izvajanjem pooblastil v skladu z Uredbo [Uredbo o evropski mejni [in obalni] straži ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2007/2004, Uredbe (ES) št. 863/2007 in Sklepa Sveta 2005/267/ES] (EU) 2019/1896 in Uredbo (EU) XXX/XXX [uredba o Agenciji EU za azil]. 8. Vsak podatkovni niz, ki se zbere in posreduje v skladu z odstavkom 1, se z drugimi nizi podatkov, ki se nanašajo na istega državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, poveže v zaporedje, kot je določeno v členu 4(6). 9. Za podatkovni niz v skladu z odstavkom 2 se šteje, da je bil ustvarjen za namene člena 27(1) Uredbe (EU) 2019/818, ko so zapisani vsi podatki iz točk (a) do (f) in (h).“; (18) člen 14 se nadomesti z naslednjim: „Člen 14

Zbiranje in posredovanje biometričnih podatkov

1. Vsaka država članica nemudoma odvzame prstne odtise vseh prstov in pridobi podobo obraza pridobi biometrične podatke vsakega državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, ki je dopolnila vsaj šest let in ki so jo odkrili, da nezakonito biva na ozemlju te države članice. 2. Zadevna država članica čim prej in najpozneje v 72 urah po datumu prijetja po tem, ko je ugotovila nezakonito bivanje državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, posreduje v centralni sistem in, če je ustrezno, v CIR naslednje podatke v zvezi z vsakim državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva iz odstavka 1: (a)podatke o prstnih odtisih; (b)podobo obraza; (c)priimek(-ke) in ime(-na), ime(-na) ob rojstvu, prej uporabljana imena in morebitna privzeta imena, po potrebi v novem podatkovnem zapisu; (d)državljanstvo(-a); (e)kraj in datum rojstva; (f)kraj rojstva; (fg)navedbo države članice izvora, kraja in datuma prijetja; (gh)spol; (hi)vrsto in številko osebnega dokumenta ali potne listine, če je na voljo; tričrkovno oznako države izdajateljice in datum izteka veljavnosti; (j)skenirano barvno kopijo osebnega dokumenta ali potne listine, če je kateri od njiju na voljo, skupaj z navedbo glede verodostojnosti osebnega dokumenta ali potne listine ali, če nobeden od njiju ni na voljo, drugega dokumenta, ki omogoča ugotavljanje istovetnosti državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, skupaj z navedbo verodostojnosti takega dokumenta; (ik)sklicno številko, ki jo je uporabila država članica izvora; (jl)datum odvzema prstnih odtisov in/ali pridobitve podobe obraza pridobitve biometričnih podatkov; (km)datum posredovanja podatkov v centralni sistem in, če je ustrezno, v CIR; (ln)identifikacijsko številko operaterja; (mo) kadar je primerno v skladu z odstavkom 6 5, datum, ko je zadevna oseba zapustila ozemlje držav članic ali je bila z njega odstranjena; (p)državo članico premestitve v skladu s členom 14b(1); (q)če je ustrezno v primerih iz člena 14b(2), datum prihoda zadevne osebe po uspešni predaji;

(r)če je ustrezno, podatek, da je bila odobrena pomoč pri prostovoljnem vračanju in reintegraciji (AVRR); (s)če je ustrezno, podatek, da bi na podlagi varnostnega preverjanja iz Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o preverjanju] oseba lahko predstavljala grožnjo za notranjo varnost. 3. Podatki o prstnih odtisih državljana tretje države ali osebe brez državljanstva iz odstavka 1 se posredujejo v centralni sistem izključno za namen primerjave in se primerjajo s podatki o prstnih odtisih prosilcev za mednarodno zaščito oseb, ki so jim bili odvzeti prstni odtisi za namene iz člena 10(1), člena 13(1) in člena 14(1), ki so jih posredovale druge države članice in so že zapisani v centralnem sistemu. 43. Če države članice ne spoštujejo 72-urnega roka iz odstavka 3 2 tega člena, jih to ne odveže obveznosti, da odvzamejo prstne odtise pridobijo biometrične podatke in jih posredujejo v centralni sistem CIR. Kadar so prstne konice v takem stanju, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov take kakovosti, da bi bila mogoča ustrezna primerjava iz člena 26, država članica izvora ponovno odvzame prstne odtise prijetih oseb, kot je opisano v odstavku 1 tega člena, in jih čim prej, najpozneje pa 48 ur po tem, ko jih je uspešno odvzela, ponovno pošlje. 54. Z odstopanjem od odstavka 1 in kadar ni mogoče odvzeti prstnih odtisov ter pridobiti podobe obraza pridobiti biometričnih podatkov prijete osebe zaradi ukrepov, sprejetih za zagotovitev njenega zdravja ali zaščito javnega zdravja, države članice odvzamejo in pošljejo take prstne odtise in pridobijo podobo obraza ter jih pošljejo pridobijo in pošljejo take biometrične podatke takoj, ko je mogoče, najpozneje pa 48 ur po tem, ko ti zdravstveni razlogi ne obstajajo več. Države članice lahko v primeru hudih tehničnih težav 72-urni rok iz odstavka 2 podaljšajo za največ dodatnih 48 ur, da izvedejo svoje nacionalne načrte neprekinjenega delovanja. 65. Takoj ko država članica izvora zagotovi, da je zadevna oseba, o kateri so bili zapisani podatki v sistemu Eurodac v skladu s členom 13(1) te uredbe, z odstavkom 1, zapustila ozemlje držav članic v skladu z odločitvijo o vrnitvi ali odstranitvenim nalogom, posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu z odstavkom 2 tega člena, tako da doda datum, ko je bila oseba odstranjena z ozemlja ali ga je sama zapustila. 6. Vsak podatkovni niz, ki se zbere in posreduje v skladu z odstavkom 1, se z drugimi nizi podatkov, ki se nanašajo na istega državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, poveže v zaporedje, kot je določeno v členu 4(6). 7. Za podatkovni niz v skladu z odstavkom 2 se šteje, da je bil ustvarjen za namene člena 27(1) Uredbe (EU) 2019/818, ko so zapisani vsi podatki iz točk (a) do (f) in (h).“; (19) za členom 14 se vstavi naslednje poglavje: „POGLAVJE IVa DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA, IZKRCANI PO OPERACIJI ISKANJA IN REŠEVANJA Člen 14a Zbiranje in posredovanje biometričnih podatkov

1. Vsaka država članica nemudoma pridobi biometrične podatke vsakega državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, ki je dopolnila vsaj šest let in ki se izkrca po operaciji iskanja in reševanja, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij]. 2. Zadevna država članica čim prej in najpozneje v 72 urah po datumu izkrcanja posreduje v centralni sistem in, če je ustrezno, v CIR naslednje podatke v zvezi z vsakim državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva iz odstavka 1: (a)podatke o prstnih odtisih; (b)podobo obraza; (c)priimek(-ke) in ime(-na), ime(-na) ob rojstvu, prej uporabljana imena in morebitna privzeta imena, po potrebi v novem podatkovnem zapisu; (d)državljanstvo(-a);

(e)datum rojstva; (f)kraj rojstva; (g)navedbo države članice izvora, kraja in datuma izkrcanja; (h)spol; (i)vrsto in številko osebnega dokumenta ali potne listine, če je kateri od njiju na voljo; tričrkovno oznako države izdajateljice in datum izteka veljavnosti; (j)skenirano barvno kopijo osebnega dokumenta ali potne listine, če je kateri od njiju na voljo, skupaj z navedbo glede verodostojnosti osebnega dokumenta ali potne listine ali, če nobeden od njiju ni na voljo, drugega dokumenta, ki omogoča ugotavljanje istovetnosti državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, skupaj z navedbo verodostojnosti takega dokumenta; (k)sklicno številko, ki jo je uporabila država članica izvora; (l)datum pridobitve biometričnih podatkov; (m)datum posredovanja podatkov v centralni sistem in, če je ustrezno, v CIR; (n)identifikacijsko številko operaterja; (o)če je ustrezno v skladu z odstavkom 6, datum, ko je zadevna oseba zapustila ozemlje držav članic ali je bila z njega odstranjena; (p)državo članico premestitve v skladu s členom 14b(1); (q)če je ustrezno, podatek, da je bila odobrena pomoč pri prostovoljnem vračanju in reintegraciji (AVRR); (r)podatek, da bi na podlagi varnostnega preverjanja iz Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o preverjanju] oseba lahko predstavljala grožnjo za notranjo varnost. 4. Če države članice ne spoštujejo 72-urnega roka iz odstavka 2 tega člena, jih to ne odveže obveznosti, da pridobijo biometrične podatke in jih posredujejo v CIR. Kadar so prstne konice v takem stanju, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov take kakovosti, da bi bila mogoča ustrezna primerjava iz člena 26, država članica izvora ponovno odvzame prstne odtise izkrcanih oseb, kot je opisano v odstavku 1 tega člena, in jih čim prej, najpozneje pa 48 ur po tem, ko jih je uspešno odvzela, ponovno pošlje. 5. Z odstopanjem od odstavka 1 in kadar ni mogoče pridobiti biometričnih podatkov izkrcane osebe zaradi ukrepov, sprejetih za zagotovitev njenega zdravja ali zaščito javnega zdravja, države članice pridobijo in pošljejo take biometrične podatke takoj, ko je mogoče, najpozneje pa 48 ur po tem, ko ti zdravstveni razlogi ne obstajajo več. Države članice lahko v primeru hudih tehničnih težav 72-urni rok iz odstavka 2 podaljšajo za največ dodatnih 48 ur, da izvedejo svoje nacionalne načrte neprekinjenega delovanja. 6. Takoj ko država članica izvora zagotovi, da je zadevna oseba, o kateri so bili zapisani podatki v sistemu Eurodac v skladu z odstavkom 1, zapustila ozemlje držav članic v skladu z odločitvijo o vrnitvi ali odstranitvenim nalogom, posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu z odstavkom 2, tako da doda datum, ko je bila oseba odstranjena z ozemlja ali ga je sama zapustila. 7. Če zadevna država članica za to zaprosi, lahko biometrične podatke v njenem imenu pridobijo in posredujejo tudi pripadniki skupin evropske mejne in obalne straže ali strokovnjaki skupin za podporo azilu med opravljanjem nalog in izvajanjem pooblastil v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896 in Uredbo (EU) XXX/XXX [uredba o Agenciji EU za azil]. 8. Vsak podatkovni niz, ki se zbere in posreduje v skladu z odstavkom 1, se z drugimi nizi podatkov, ki se nanašajo na istega državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, poveže v zaporedje, kot je določeno v členu 4(6).

9. Za podatkovni niz v skladu z odstavkom 1 se šteje, da je bil ustvarjen za namene člena 27(1) Uredbe (EU) 2019/818, ko so zapisani vsi podatki iz točk (a) do (f) in (h).“; (20) za členom 14a se vstavi naslednje poglavje: „POGLAVJE IVb INFORMACIJE O PREMESTITVI Člen 14b Informacije o statusu premestitve posameznika, na katerega se nanašajo podatki 1. Takoj ko je država članica premestitve dolžna premestiti zadevno osebo v skladu s členom 57(7) Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij], država članica prejemnica posodobi svoj podatkovni niz, zapisan v skladu s členi 12, 13, 14 ali 14a te uredbe, ki se nanašajo na zadevno osebo, tako da doda državo članico premestitve. 2. Kadar oseba prispe v državo članico premestitve po tem, ko je ta v skladu s členom 57(7) Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] potrdila, da bo zadevnega prosilca premestila na svoje ozemlje, ta država članica pošlje podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu s členom 12 ali 14 te uredbe, vključno z datumom njenega prihoda. Podatkovni niz se hrani v skladu s členom 17(1) za namene posredovanja v skladu s členoma 15 in 16.“; (21) člen 17 se spremeni: (a) vstavi se odstavek 3a: „3a. Za namene iz člena 14a(1) se vsak podatkovni niz o državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva iz člena 14a(2) hrani v centralnem sistemu in, če je ustrezno, v CIR pet let od datuma pridobitve zadevnih biometričnih podatkov.“; (b) odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: „(4). Ob izteku obdobij shranjevanja podatkov iz odstavkov 1 do 3a tega člena se podatki posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, samodejno izbrišejo iz centralnega sistema in, če je ustrezno, iz CIR.“; (22) člen 19 se nadomesti z naslednjim: „Člen 19 Označevanje in blokiranje podatkov

1. Za namene iz člena 1(1)(a) država članica izvora, ki je odobrila mednarodno zaščito prosilcu za mednarodno zaščito, v zvezi s katerim osebi, v zvezi s katero so bili podatki v skladu s členom 12 predhodno zapisani v centralnem sistemu in, če je ustrezno, v CIR, označi zadevne podatke v skladu z zahtevami za elektronsko komunikacijo s centralnim sistemom, ki jih določi eu-LISA. Ta označba se shrani v centralnem sistemu v skladu s členom 17(1) za namene posredovanja na podlagi člena 15 in člena 16. Centralni sistem čim prej, najpozneje pa v 72 urah obvesti vse države članice izvora o označevanju podatkov, ki ga opravi druga država članica izvora, kadar se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, posredovanimi glede oseb iz člena 10(1), člena 13(1) ali , člena 14(1) ali člena 14a(1). Te države članice izvora prav tako označijo povezane podatkovne nize. 2. Podatki o upravičencih do mednarodne zaščite, ki se hranijo v centralnem sistemu in, če je ustrezno, v CIR ter so označeni v skladu z odstavkom 1 tega člena, so dani na voljo za primerjavo za namene iz člena 1(1)(d), in sicer za obdobje treh let po datumu, ko je bila posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo, odobrena mednarodna zaščita dokler niso v skladu s členom 17(4) samodejno izbrisani iz centralnega sistema in po potrebi iz CIR. Centralni sistem v primeru zadetka za vse podatkovne nize, ki so z njim povezani, posreduje podatke iz člena 12(b) do (s). Označbe iz odstavka 1 tega člena centralni sistem ne posreduje. Po preteku obdobja treh let centralni sistem samodejno blokira posredovanje takih podatkov, če je bila podana zahteva za primerjavo za namene iz člena 1(1)(c), medtem ko te podatke do izbrisa pusti na voljo za primerjavo za namene iz člena 1(1)(a). Blokiranih podatkov se ne posreduje, v primeru zadetka pa centralni sistem pošlje državi članici, ki je podatke zahtevala, negativen rezultat. 3. Država članica izvora odznači ali odblokira podatke v zvezi z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva, katere podatki so bili predhodno označeni ali blokirani v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, če je njen status preklican, se izteče ali se podaljšanje statusa zavrne na podlagi člena [14 ali 19 Direktive 2011/95/EU] odvzet na podlagi člena 14 ali 20 Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o pogojih za azil].

4. Za namene iz člena 1(1)(a) in (c) država članica izvora, ki je izdala dokument za prebivanje nezakonito prebivajočemu državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, v zvezi s katerim so bili podatki v skladu s členom 13(2) in členom 14(2) predhodno zapisani v centralnem sistemu in po potrebi v CIR, ali državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, izkrcani po operaciji iskanja in reševanja, v zvezi s katero so bili podatki predhodno zapisani v centralnem sistemu in, če je ustrezno v skladu s členom 14a(2), v CIR, označi zadevne podatke v skladu z zahtevami za elektronsko komunikacijo s centralnim sistemom, ki jih določi eu-LISA. Ta označba se shrani v centralnem sistemu v skladu s členom 17(2), in (3) in (3a) za namene posredovanja na podlagi člena 15 in člena 16. Centralni sistem vse države članice izvora čim prej, najkasneje pa po 72 urah, obvesti o označevanju podatkov, ki ga opravi druga država članica izvora, če se pojavi zadetek v zvezi s podatki, ki so jih posredovale glede oseb iz člena 10(1), člena 13(1), ali člena 14(1) ali člena 14a(1). Te države članice izvora prav tako označijo povezane podatkovne nize. 5. Podatki o nezakonito prebivajočih državljanih tretje države ali osebah brez državljanstva, shranjeni v centralnem sistemu in CIR ter označeni v skladu z odstavkom 4 tega člena, so dani na voljo za primerjavo za namene iz člena 1(1)(d), dokler ti podatki niso samodejno izbrisani iz centralnega sistema in iz CIR v skladu s členom 17(4). 6. Za namene člena 58(4) Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o upravljanju azila in migracij] država članica premestitve po vpisu podatkov v skladu s členom 14b(2) sebe vpiše kot odgovorno državo članico in te podatke označi z oznako, ki jo je uporabila država članica, ki je priznala zaščito.“; (23) v členu 21 se vstavi naslednji odstavek: „1a. Kadar so imenovani organi opravili iskanje v CIR v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) 2019/818 in iz odgovora, ki ga prejmejo v skladu s členom 22(2) Uredbe (EU) 2019/818, izhaja, da so podatki shranjeni v sistemu Eurodac, lahko pod pogoji iz tega člena dostopajo do sistema Eurodac za namene iskanja.“; (24) v členu 22 se vstavi odstavek 1a: „1a. Kadar je Europol opravil iskanje v CIR v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) 2019/818 in iz odgovora, ki ga prejme v skladu s členom 22(2) Uredbe (EU) 2019/818, izhaja, da so podatki shranjeni v sistemu Eurodac, lahko pod pogoji iz tega člena dostopa do sistema Eurodac za namene iskanja.“; (25) v členu 28 se vstavi naslednji odstavek: „3a. Dostop za namene iskanja v podatkih sistema Eurodac, ki so shranjeni v CIR, se odobri ustrezno pooblaščenemu osebju nacionalnih organov posameznih držav članic in ustrezno pooblaščenemu osebju organov Unije, ki so pristojni za namene iz členov 20 in 21 Uredbe (EU) 2019/818. Navedeni dostop je omejen na obseg, potreben za izvajanje nalog teh nacionalnih organov in organov Unije v skladu s temi nameni, ter mora biti sorazmeren z zastavljenimi cilji.“; (26) člen 29 se spremeni: (a) vstavita se odstavka 1a in 1b: „1a. eu-LISA za namene člena 8a vodi evidentirane zapise vsakega postopka obdelave podatkov, izvedenega v sistemu Eurodac. Evidentirani zapisi postopkov take vrste vključujejo elemente iz prvega odstavka in zadetke, ki jih je sprožila avtomatska obdelava iz člena 20 Uredbe (EU) 2018/1240. 1b. Za namene člena 8c države članice in eu-LISA vodijo evidentirane zapise vsakega postopka obdelave podatkov, ki se izvede v sistemu Eurodac in vizumskem informacijskem sistemu v skladu s tem členom in členom 34 Uredbe (ES) št. 767/2008.“; (b) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. Za namene iz člena 1(1)(a), in (b), (bc), (f) in (g) vsaka država članica v zvezi s svojim nacionalnim sistemom sprejme ukrepe, potrebne za dosego ciljev iz odstavkov 1, 1a, 1b in 2 tega člena. Hkrati vsaka država članica vodi evidentirane zapise o osebah, ki so pooblaščene za vnos ali pridobivanje podatkov.“; (27) v členu 39(2) se vstavi točka (i): „(i)če je ustrezno, sklic na uporabo evropskega iskalnega portala za poizvedovanje v sistemu Eurodac, kakor je navedeno v členu 7(2) Uredbe (EU) 2019/818.“; (28) za členom 40 se vstavi poglavje VIIIa: „POGLAVJE VIIIa SPREMEMBE UREDB (EU) 2018/1240 IN (EU) 2019/818

Člen 40a Spremembe Uredbe (EU) 2018/1240

Uredba (EU) 2018/1240 se spremeni: (1) v členu 11 se vstavi odstavek 6a: „6a. Za namene izvedbe preverjanja iz točke (k) člena 20(2) avtomatska obdelava iz odstavka 1 tega člena centralnemu sistemu ETIAS omogoča poizvedbe v sistemu Eurodac, vzpostavljenem z [Uredbo (EU) XXX/XXX], na podlagi podatkov iz točk (a) do (d) člena 17(2): (a) priimka, priimka ob rojstvu, imena ali imen, datuma rojstva, kraja rojstva, spola, sedanjega državljanstva; (b) morebitnih drugih imen (psevdonima oziroma psevdonimov, umetniškega imena oziroma imen, običajnega imena oziroma imen); (c) morebitnih drugih državljanstev; (d) vrste, številke in države izdaje potne listine.“; (2) v členu 25a(1) se vstavi točka (e): „(e) členi 12, 13, 14 in 14a Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac].“; (3) v členu 88 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim: „6. ETIAS začne delovati ne glede na to, ali je vzpostavljena interoperabilnost s sistemoma Eurodac ali ECRIS-TCN.“; Člen 40b Spremembe Uredbe (EU) 2019/818 Uredba (EU) 2019/818 se spremeni: (1) v členu 4 se točka (20) nadomesti z naslednjim: „(20) ,imenovani organi‘ pomeni imenovane organe držav članic, kot so opredeljeni v členu 6 Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac], točki (26) člena 3(1) Uredbe (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta, točki (3a) člena 4 Uredbe (ES) št. 767/2008 in točki (21) člena 3(1) Uredbe (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta;“; (2) v odstavku 1 člena 10 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„Brez poseganja v člen 39 Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac], člena 12 in 18 Uredbe (EU) 2018/1862, člen 29 Uredbe (EU) 2019/816 ter člen 40 Uredbe (EU) 2016/794 eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v ESP. Ti dnevniki vključujejo naslednje:“; (3) odstavek 1 člena 13 se spremeni: (a) točka (b) se nadomesti z naslednjim: „(b) podatkov iz člena 5(1)(b) in (2) Uredbe (EU) 2019/816;“; (b) doda se točka (c): „(c) podatkov iz točk (a) in (b) člena 12, točk (a) in (b) člena 13(2), točk (a) in (b) člena 14(2) ter točk (a) in (b) člena 14a(2) Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac].“; (4) Člen 14 se nadomesti z naslednjim: „Člen 14 Iskanje biometričnih podatkov prek skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov Za iskanje biometričnih podatkov, ki se hranijo v CIR in SIS, CIR in SIS uporabljata biometrične predloge, ki se hranijo v skupni BMS. Poizvedbe na podlagi biometričnih podatkov se opravljajo v skladu z nameni iz te uredbe ter uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac], (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2018/1862 in (EU) 2019/816.“; (5) v odstavku 1 člena 16 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim: Brez poseganja v člen 39 Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac], člena 12 in 18 Uredbe (EU) 2018/1862 ter člen 29 Uredbe (EU) 2019/816 eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v skupni BMS.“; (6) v členu 18 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. CIR hrani naslednje podatke, ki so logično ločeni glede na informacijski sistem, iz katerega izvirajo: a) podatke iz točke (a) do (f), (h) in (i) člena 12, točk (a) do (f), (h) in (i) člena 13(2), točk (a) do (f), (h) in (i) člena 14(2) ter točk (a) do (f), (h) in (i) člena 14a (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac]; (b) podatke iz člena 5(1)(b) in (2) ter naslednje podatke, navedene v točki (a) člena 5(1) Uredbe (EU) 2019/816: priimek, ime (imena), datum rojstva, kraj rojstva (mesto in država), državljanstvo ali državljanstva, spol, prejšnja imena, če je primerno, psevdonimi ali vzdevki ter, če so na voljo, informacije o potnih listinah.“; (7) v členu 23 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Podatki iz člena 18(1), (2) in (2a) se samodejno izbrišejo iz CIR v skladu z določbami o hrambi podatkov iz Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac ] in Uredbe (EU) 2019/816.“; (8) člen 24 se nadomesti z naslednjim: „Člen 24

Vodenje dnevnikov Brez poseganja v člen 39 Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac] in člen 29 Uredbe (EU) 2019/816 eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v CIR v skladu z odstavki 2, 3 in 4 tega člena.“; (9) v členu 26(1) se vstavijo točke (aa), (ab), (ac) in (ad): „(aa)organom, pristojnim za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, pri obravnavanju nove prošnje za mednarodno zaščito; (ab)organom, pristojnim za zbiranje podatkov iz poglavja III Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac], pri posredovanju podatkov v sistem Eurodac; (ac)organom, pristojnim za zbiranje podatkov iz poglavja IV Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac], pri posredovanju podatkov v sistem Eurodac; (ad)organom, pristojnim za zbiranje podatkov iz poglavja IVA Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac], pri posredovanju podatkov v sistem Eurodac;“; (10) člen 27 se spremeni: (a) v odstavku 1 se vstavi točka (aa): „(aa) pošiljanju podatkovnega niza v sistem Eurodac v skladu s členi 10, 13, 14 in 14a Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac];“; (b) v odstavku 3 se vstavi točka (aa): „(aa) priimka(-ov), imena (imen), imena (imen) ob rojstvu, prej uporabljenih imen in morebitnih privzetih imen, datuma rojstva, kraja rojstva, državljanstva(-ev) in spola, kakor so navedeni v členih 12 do 14a Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac];“; (11) v členu 29(1) se vstavi točka (aa): organ, ki ocenjuje prošnjo za mednarodno zaščito, kot je določeno v Uredbi (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac], za zadetke pri ocenjevanju takih prošenj;“; (12) v členu 39 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. eu-LISA logično ločeno z informacijskim sistemom EU vzpostavi, izvaja in na svojih tehničnih lokacijah gosti CRRS, ki vsebuje podatke in statistike iz člena 42(8) Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac], člena 74 Uredbe (EU) 2018/1862 in člena 32 Uredbe (EU) 2019/816. Dostop do CRRS se izključno za namene poročanja in statistične namene dovoli organom iz člena 42(8) Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac], člena 74 Uredbe (EU) 2018/1862 in člena 32 Uredbe (EU) 2019/816, in sicer prek nadzorovanega, varnega dostopa in posebnih uporabniških profilov.“; (13) v členu 47 se v odstavek 3 vstavi nova alinea: „Osebe, katerih podatki so evidentirani v sistemu Eurodac, so v skladu z odstavkom 1 obveščene o obdelavi osebnih podatkov za namene te uredbe, kadar se v sistem Eurodac posreduje nov podatkovni niz v skladu s členi 10, 12, 13, 14 in 14a Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac].“; (14) člen 50 se nadomesti z naslednjim: „Člen 50

Pošiljanje osebnih podatkov tretjim državam, mednarodnim organizacijam in zasebnim subjektom Brez poseganja v člen 31 Uredbe (ES) št. 767/2008, člena 25 in 26 Uredbe (EU) 2016/794, člena 37 in 38 Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac], člen 41 Uredbe (EU) 2017/2226, člen 65 Ure