SPOROČILO KOMISIJE SVETU

nadaljnji ukrepi k Sklepu Sveta 2010/320/EU, naslovljenemu na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (junij 2011)

UVOD

V tem četrtletnem sporočilu so ocenjeni ukrepi, ki jih je Grčija izvedla in načrtuje, da bi izpolnila zahteve iz Sklepa Sveta 2010/320/EU[1]. Ukrepi, ki so bili sprejeti do konca leta 2010, so bili ocenjeni v sporočilu z dne 24. februarja 2011[2]. Sporočilo skupaj s spremljevalnim poročilom služb Komisije, ki je bilo pripravljeno v povezavi z ECB,[3] prispeva tudi k oceni skladnosti z Memorandumom o ekonomskih in finančnih politikah ter Memorandumom o soglasju[4] v okviru sporazuma o posojilu med Grčijo in ostalimi državami članicami euroobmočja.

Ta ocena temelji na poročilu, ki ga je Grčija predložila Svetu in Komisiji[5], in na misiji služb Evropske komisije v sodelovanju z osebjem MDS in ECB v okviru programa za gospodarsko prilagoditev, ki se financira z dvostranskimi posojili držav članic euroobmočja in aranžmajem „stand-by“ MDS.

SKLEP SVETA Z DNE 10. MAJA 2010

Svet je 10. maja 2010 na podlagi členov 126(9) in 136 PDEU sprejel Sklep 2010/320/EU naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv za sprejetje ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2014.

Javnofinančni primanjkljaj je konec leta 2009 znašal 36 306 milijonov EUR, zato se je v Sklepu Sveta od Grčije zahtevalo, da sprejme številne posebne ukrepe, s katerimi bi se javnofinančni primanjkljaj obdržal pod naslednjimi zgornjimi mejami:

- 18 508 milijonov EUR (8,0 odstotka BDP na podlagi najnovejših podatkov o BDP) v letu 2010;

- 17 065 milijonov EUR (7,6 odstotka BDP na podlagi najnovejših napovedi) v letu 2011;

- 14 916 milijonov EUR (6,5 odstotka BDP) v letu 2012;

- 11 399 milijonov EUR (4,8 odstotka BDP) v letu 2013 in

- 6 385 milijonov EUR (2,6 odstotka BDP) v letu 2014[6].

Sklep pojasnjuje, da prihodki od privatizacije niso všteti v prizadevanja za upoštevanje zgornjih mej.

Sklep tudi zahteva, da letno povečanje konsolidiranega bruto javnega dolga ne preseže:

- 34 058 milijonov EUR v letu 2010;

- 17 365 milijonov EUR v letu 2011;

- 15 016 milijonov EUR v letu 2012;

- 11 599 milijonov EUR v letu 2013 in

- 7 885 milijonov EUR v letu 2014[7].

Sklep je bil spremenjen 7. septembra 2010 (Sklep 2010/486/EU)[8], 20. decembra 2010 (Sklep 2011/57/EU)[9] in 7. marca 2011 (Sklep 2011/257/EU)[10]. Navedene zgornje meje za javnofinančni primanjkljaj in letna sprememba stopnje dolga so ostale nespremenjene.

IZVRšEVANJE PRORAčUNA

2010

Zgornja meja javnofinančnega primanjkljaja na osnovi ESA za leto 2010 je bila prekoračena. Zgornja meja primanjkljaja iz Sklepa Sveta je bila za leto 2010 določena na 18 508 milijonov EUR (ali 8,0 odstotka BDP), dejanski primanjkljaj pa je znašal 24 193 milijonov EUR (ali 10,5 odstotka BDP). Večji del odstopanja od proračunskega cilja je bil predviden že v prejšnjih četrtletnih sporočilih in je bil delno posledica prerazporeditve javnih subjektov (0,8 % BDP). Vendar je tudi dejanski primanjkljaj, ki ga je potrdil Eurostat,[11] presegal za približno 1 odstotek BDP ocene Komisije iz februarja 2011[12]. Odstopanje v primerjavi s prejšnjo oceno je bilo posledica izpadov prihodkov, slabšega od pričakovanega salda skladov socialnega zavarovanja, in kopičenja zaostalih plačil, katerih višina je presegala prejšnje ocene.

Razmerje med javnim dolgom in BDP je konec leta 2010 doseglo 328 588 milijonov EUR ali 142,8 odstotka BDP. V primerjavi z letom 2009 se je dolg povečal za 29 882 milijonov EUR, kar je pod zgornjo mejo Sveta.

Prvo četrtletje 2011

V prvem četrtletju 2011 je bilo četrtletno merilo uspešnosti za državno primarno porabo, določeno v Memorandumu o ekonomskih in finančnih politikah ter Memorandumu o soglasju, spoštovano. Ta je znašala 13,5 milijarde EUR, pri čemer je zgornja meja določena na 15 milijard EUR. Omeniti je treba, da podatki v primerjavi s prejšnjimi četrtletji, ko je bila zgornja meja za državno primarno porabo določena na podlagi denarnega toka, zdaj upoštevajo tudi spremembe pri zaostalih plačilih, ki jih dolguje država. Po razpoložljivih podatkih znašajo zaostala plačila, ki jih je država dolgovala konec prvega četrtletja 2011, več kot 1,1 milijardo EUR (v primerjavi z 0,9 milijarde konec leta 2010)[13].

V istem obdobju je (spremenjeni) javnofinančni primarni primanjkljaj dosegel 806 milijonov EUR, pri čemer zgornja meja znaša 2 milijardi EUR. Pri tem merilu je bilo prvič upoštevano kopičenje zaostalih plačil.

Razpredelnici 1 in 2 vsebujeta podrobne informacije o izvrševanju proračuna od januarja do marca 2011 ter tudi nekaj podatkov za maj 2011.

Razpredelnica 1: Izvrševanje proračuna (od januarja do marca 2011)

2010 | 2011 |

Na podlagi denarnega toka (v mio EUR) | Januar–marec | Sprememba januar–marec, v % | Sprememba proračuna, v % |

Skupni prihodki | 12 362 | 11 732 | –5,1 | 8,5 |

Prihodki pred vračilom | 13 141 | 11 931 | –9,2 | 5,6 |

Vračilo davka | 1 057 | 825 | –21,9 | –23,7 |

Kapitalski prihodki | 275 | 609 | 121,5 | 27,7 |

Odhodki NATO | 3 | 17 |

Skupni odhodki | 16 732 | 16 435 | –1,8 | 6,6 |

Primarni odhodki | 12 373 | 12 086 | –2,3 | 1,9 |

Pretekli dolgovi bolnišnic | - | 375 |

Izdatki za vojsko in NATO | - | 50 |

Uveljavljena jamstva (subjekti zunaj sektorja država) | 46 | 10 | –78,3 | 0,0 |

Obresti | 2 797 | 3 237 | 15,7 | 20,4 |

Investicijski odhodki | 1 516 | 677 | –55,3 | 0,6 |

Saldo državnega proračuna | –4 370 | –4 703 | 7,6 | –3,9 |

Spremembe pri zaostalih plačilih | - | 263 | - | - |

Državna primarna poraba | 13 935 | 13 461 | –3,4 | - |

Saldo, lokalna uprava (*) | - | 191 | - | - |

Saldo skladov socialnega zavarovanja (*) | - | 605 | - | - |

Drugo | - | –9 | - | - |

(Spremenjen) javnofinančni saldo | - | –4 179 | - | - |

(Spremenjen) javnofinančni primarni saldo (**) | - | –806 | - | - |

Vir: splošni računovodski urad, grško ministrstvo za finance in lastni izračuni. (*) Na podlagi bančne statistike Bank of Greece. (**) Izključena so podjetja v državni lasti in večina zunajproračunskih skladov. |

Razpredelnica 2: Izvrševanje proračuna (od januarja do maja 2011)

2010 | 2011 |

Na podlagi denarnega toka (v mio EUR) | Januar–maj | Sprememba januar–maj, v % | Sprememba proračuna, v % |

Skupni prihodki | 20 069 | 19 019 | –5,2 | 8,5 |

Prihodki pred vračilom | 21 508 | 20 574 | –4,3 | 5,6 |

Vračilo davka | 1 751 | 2 234 | 27,6 | –23,7 |

Kapitalski prihodki | 309 | 661 | 113,9 | 27,7 |

Odhodki NATO | 3 | 18 |

Skupni odhodki | 29 169 | 29 293 | –0,4 | 6,6 |

Primarni odhodki | 20 418 | 21 292 | –4,3 | 1,9 |

Pretekli dolgovi bolnišnic | - | 375 | - |

Izdatki za vojsko in NATO | 68 | 66 | - |

Uveljavljena jamstva (subjekti zunaj sektorja država) | 56 | 15 | –73,2 | 0,0 |

Obresti | 5 397 | 5 844 | 8,3 | 20,4 |

Investicijski odhodki | 3 230 | 1 701 | –47,3 | 0,6 |

Saldo državnega proračuna | – 9 100 | –10 274 | 12,9 | –3,9 |

Državna primarna poraba | 23 772 | 23 449 | –1,4 |

Vir: splošni računovodski urad, grško ministrstvo za finance in lastni izračuni. |

4. Napovedi za leto 2011 in obdobje 2012–2014

Glede na napovedi Komisije, osebja MDS in ECB, pripravljene v okviru četrte misije za pregled programa za gospodarsko prilagoditev (maj 2010), bo leta 2011 primanjkljaj presegal 10 % BDP, če ne bodo sprejeti nadaljnji ukrepi. To pomeni fiskalno vrzel v višini skoraj 3 odstotke BDP nad zgornjo mejo primanjkljaja v višini 7,5 odstotka BDP[14]. Velike vrzeli so tudi za obdobje od leta 2012 do leta 2014: 5 odstotkov za leto 2012, 7 odstotkov za leto 2013 in skoraj 10 odstotkov za leto 2014.

Glavni razlogi za vrzel so veliki izpadi prihodkov, nezadovoljivi davčni prihodki, zamude pri izvajanju fiskalnih ukrepov v proračunu za leto 2011 in osnovni učinek slabšega od pričakovanega fiskalnega rezultata v letu 2010. Prav tako nekateri ukrepi, ki so bili predhodno dogovorjeni s Komisijo in vključeni v proračun za leto 2011, ne bodo izvedeni (npr. izravnava obdavčitve kurilnega olja in dizelskega goriva za uporabo v prometu). Zdi se, da je recesija globlja in bo dalj časa opazna, kot je bilo do zdaj napovedano. Gospodarska dejavnost se je v letu 2010 zmanjšala za 4,5 odstotka, kar je nekoliko več, kot je bilo napovedano ob začetku programa in v poznejših pregledih. Trenutna napoved služb Komisije za leto 2011 je 3,8-odstotno zmanjšanje realnega BDP v primerjavi z 2,5 % iz prvotnega programa.

V skladu z grškim temeljnim zakonom o proračunu mora grška vlada pripraviti srednjeročno fiskalno strategijo za obdobje 2012–2015. Grška vlada je v okviru te strategije napovedala sprejetje dodatnih fiskalnih ukrepov za obdobje 2011–2015 z namenom zmanjšanja primanjkljaja v tem obdobju. Z navedenimi ukrepi so povezane različne ravni tveganj glede izvajanja. V letih 2011 in 2012 je to tveganje razmeroma majhno, saj prihodek iz doslednejšega spoštovanja davčnih predpisov ni bil upoštevan, večina konsolidacije pa izhaja iz razširjanja davčnih osnov in višanja davčnih stopenj (3,1 milijarde EUR leta 2011) ter znižanj plač v javnem sektorju in socialnih izdatkov (zmanjšanje odhodkov znaša 3,4 milijarde EUR leta 2011).

Dodatni ukrepi, da bi bila upoštevana zgornja meja primanjkljaja za leto 2011 in srednjeročna fiskalna strategija do leta 2015, naj bi vključevali naslednje elemente (grška vlada se je kot ponavadi zavezala k pogovorom s Komisijo, ECB in MDS, če bo te ukrepe treba spremeniti):

- zmanjšanje plač za vsaj 770 milijonov EUR leta 2011, dodatnih 600 milijonov EUR leta 2012, 448 milijonov EUR leta 2013, 306 milijonov EUR leta 2014 in 71 milijonov EUR leta 2015 s postopnim zmanjševanjem števila zaposlenih z višjim številom odhodov pri pravilu 1 zaposlitve na 5 odhodov (1 za 10 leta 2011); povišanje števila delovnih ur na teden za zaposlene v javnem sektorju s 37,5 na 40 ur in znižanje plačil za nadurno delo; zmanjšanje števila odborov in svetov, ki prejemajo plačila; znižanje drugih dodatnih nadomestil, dodatkov in bonusov; zmanjšanje števila pogodbenih delavcev (50 odstotkov leta 2011 ter dodatnih 10 odstotkov leta 2012 in pozneje); začasno zamrznitev samodejnega napredovanja po plačni lestvici; uvedbo nove lestvice plačil; uvedbo dela s krajšim delovnim časom v javnem sektorju in neplačanega dopusta; zmanjšanje števila sprejetih v vojaške in policijske akademije; premestitev presežka zaposlenih k rezervi delovne sile s plačo v povprečju 60 odstotkov osnovne plače in zmanjšanje dodatka za produktivnost za 50 %;

- zmanjšanje državnih odhodkov za poslovanje za vsaj 190 milijonov EUR leta 2011, dodatnih EUR 92 milijonov EUR leta 2012, 161 milijonov EUR leta 2013, 323 milijonov EUR leta 2014 in 370 milijonov EUR leta 2015 z uporabo elektronskih javnih naročil za vsa javna naročila; racionalizacijo izdatkov za energijo javnih služb; zmanjšanje izdatkov za najeme z učinkovitejšo rabo javne lastnine; zmanjšanje vseh telekomunikacijskih stroškov; odpravo brezplačnega razdeljevanja časopisov; zmanjšanje vseh odhodkov za poslovanje v okviru rednega proračuna; uporabo meril za javno porabo po enoletnem popolnem delovanju MIS za javnofinančne odhodke;

- zmanjšanje izdatkov zunajproračunskih skladov ter prenos na druge subjekte vsaj 540 milijonov EUR leta 2011, dodatnih 150 milijonov EUR leta 2012, 200 milijonov EUR leta 2013, 200 milijonov EUR leta 2014 in 150 milijonov EUR leta 2015 z oceno nalog, uspešnosti in izdatkov vseh subjektov, subvencioniranih s strani javnega sektorja, njihovih združitev in zaprtij; združitev/zaprtje in zmanjšanje subvencij za izobraževalne ustanove (šole, visokošolske ustanove); zmanjšanje državnih podpor subjektom zunaj sektorja država in izdelava akcijskega načrta za zaprtje, združitev in zmanjšanje velikosti subjektov;

- realizacijo prihrankov v podjetjih v državni lasti v višini vsaj 414 milijonov EUR leta 2012, dodatnih 329 milijonov EUR leta 2013, 297 milijonov EUR leta 2014 in 274 milijonov EUR leta 2015 s povečanjem prihodkov OSE, OASA in drugih podjetij, izvajanje načrtov za prestrukturiranje in privatizacijo v podjetjih Hellenic Defence Systems, Hellenic Aeronautical Industry in Hellenic Horse Racing Corporation; prodajo premoženja podjetij, ki ni povezano z glavnimi dejavnostmi; zmanjšanje izdatkov za zaposlene; zmanjšanje izdatkov za poslovanje; združitve in zaprtja podjetij;

- zmanjšanje operativnih odhodkov, povezanih z obrambo, za vsaj 133 milijonov EUR leta 2013 in dodatnih 133 milijonov EUR leta 2014 ter 134 milijonov EUR leta 2015 poleg zmanjšanja javnih naročil za vojaško opremo (dobave) v višini 830 milijonov EUR od leta 2010 do leta 2015;

- zmanjšanje odhodkov za zdravstveno varstvo in za farmacevtske izdelke za vsaj 310 milijonov EUR leta 2011, dodatnih 697 milijonov EUR leta 2012, 349 milijonov EUR leta 2013, 303 milijonov EUR leta 2014 in 463 milijonov EUR leta 2015 z izvajanjem novega „načrta za zdravje“ in s tem povezanim zmanjšanjem izdatkov za bolnišnice; ponovno oceno nalog in izdatkov subjektov, ki so pod nadzorom ministrstva za zdravje, z izjemo bolnišnic; uvedbo osrednjega sistema javnih naročil; zmanjšanje povprečnih stroškov na bolnika z uporabo sistem skupine primerljivih primerov („case mixing“); zmanjšanje storitev za nezavarovane osebe (funkcija nadzora dostopa do oskrbe); uvedbo zaračunavanja storitev, nudenih tujim državljanom; delovanje nacionalne organizacije za primarno zdravstveno varstvo (EOPI); preverjanje z roko napisanih receptov s strani organizacije IKA; razširitev seznama farmacevtskih izdelkov, za katere ni potreben recept; nove cene zdravil; določanje cen zavarovanja s strani sektorja za socialno varnost in popolno uvedbo sistema elektronskih receptov;

- zmanjšanje socialnih prejemkov za vsaj 1 188 milijonov EUR leta 2011, dodatnih 1 230 milijonov EUR leta 2012, 1 025 milijonov EUR leta 2013, 1 010 milijonov EUR leta 2014 in 700 milijonov EUR leta 2015 s prilagoditvijo dopolnilnih pokojninskih sistemov in nato z zamrznitvijo do leta 2015; zamrznitev osnovnih pokojnin; reformo sistema invalidskih pokojnin; popis upokojencev in navzkrižno preverjanje osebnih podatkov ter polno uporabo številke socialnega zavarovanja in zgornje meje pokojnin; racionalizacijo meril za upokojence (EKAA); racionalizacijo prejemkov in upravičencev organizacij OEE-OEK in OAED; zmanjšanja povprečnin, plačanih ob upokojitvi; navzkrižno preverjanje osebnih podatkov pri uvedbi zgornjih mej za delodajalce, ki se lahko pridružijo shemam organizacije OAED; znižanje temeljne pokojnine organizacije OGA in spodnjih pokojninskih pragov drugih skladov socialnega zavarovanja ter zaostritev meril na podlagi stalnega prebivališča; zmanjšanje izdatkov za socialne prejemke z navzkrižnim preverjanjem podatkov; enotno ureditev zdravstvenih storitev za vse sklade socialnega zavarovanja; enotne pogodbe z zasebnimi bolnišnicami in zdravstvenimi centri; pregled socialnih prejemkov v denarju in v naravi s ciljem ukinitve najmanj učinkovitih; povečanje posebnega pokojninskega prispevka (zakon 3863/2010) za upokojence, katerih mesečna pokojnina presega 1 700 EUR; povečanje posebnega prispevka za socialno varnost, ki ga plačujejo upokojenci pod 60. letom starosti, katerih mesečna pokojnina presega 1 700 EUR; uvedbo posebnega prispevka po stopnjah za dopolnilne pokojnine nad 300 EUR na mesec in zmanjšanje transferjev, namenjenih NAT (pokojninska shema za mornarje) in pokojninski shemi OTE ter hkratno zmanjšanje pokojnin;

- zmanjšanje drugih odhodkov za vsaj 150 milijonov EUR leta 2011, dodatnih 250 milijonov EUR leta 2012, 175 milijonov EUR leta 2013, 170 milijonov EUR leta 2014 in 160 milijonov EUR leta 2015 z zmanjšanjem izdatkov lokalne uprave, ki se financirajo z državnimi subvencijami;

- zmanjšanje odhodkov v okviru proračuna za javne naložbe (domače javne naložbe, z naložbami povezane podpore) in upravnih stroškov, povezanih z nacionalnim strateškim referenčnim okvirom (ESPA), za 950 milijonov EUR leta 2011, od tega bo 350 milijonov EUR trajnih, ter dodatnih 154 milijonov EUR (upravni stroški) leta 2012;

- povišanje davkov za vsaj 2017 milijonov EUR leta 2011, dodatnih 3 678 milijonov EUR leta 2012, 156 milijonov EUR leta 2013 in 685 milijonov EUR leta 2014 s povišanjem stopnje DDV za restavracije in bare s 13 na 23 odstotkov od septembra 2011; povišanje davkov na nepremičnine; zmanjšanje neobdavčenega praga za dohodek na 8 000 EUR in uvedba progresivnega solidarnostnega prispevka, povečanje pavšalnega predplačila davka in dajatev za samozaposlene; zmanjšanje davčnih oprostitev/odhodkov; spremembe davčne ureditve za tobačne izdelke, vključno s pospešenim plačevanjem trošarin, in davčne strukture; uvedbo trošarin za brezalkoholne pijače; uvedbo trošarin za zemeljski plin in utekočinjen plin; odprava davčne ugodnosti za kurilno olje (za podjetja od oktobra 2011 naprej in postopoma za gospodinjstva od oktobra 2011 do oktobra 2013); povišanje davka na vozila; izredni prispevki za vozila, motorje in bazene; povišanje denarnih kazni za nedovoljene gradnje in reševanje kršitev predpisov načrtovanja; obdavčitev zasebnih čolnov in jaht; posebna dajatev za nepremičnine z visoko vrednostjo in posebna dajatev za prostore, v katerih se kadi;

- izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov za vsaj 878 milijonov EUR leta 2013, dodatnih 975 milijonov EUR leta 2014 in 1 147 milijonov EUR leta 2015;

- povišanje socialnih prispevkov za vsaj 629 milijonov EUR leta 2011, dodatnih 259 milijonov EUR leta 2012, 714 milijonov EUR leta 2013, 1 139 milijonov EUR leta 2014 in 504 milijonov EUR leta 2015 s polno uvedbo enotnega načina plačila za plače in prispevke za zavarovanje; povišanje prispevnih stopenj za upravičence organizacij OGA in ETAA; ustanovitev solidarnostnega sklada za upravičence organizacije OAEE; prilagoditev prispevka za primer brezposelnosti za zaposlene v zasebnem sektorju; uvedbo prispevka za primer brezposelnosti za samozaposlene; uvedbo prispevka za primer brezposelnosti za zaposlene v javnem sektorju, vključno s podjetji v državni lasti, lokalno upravo in drugimi javnimi subjekti;

- povečanje prihodkov lokalne uprave za vsaj 105 milijonov EUR leta 2012, dodatnih 170 milijonov EUR leta 2013, 130 milijonov EUR leta 2014 in 145 milijonov EUR leta 2015 s povečanjem prihodkov iz cestnin, pristojbin, pravic in drugih virov prihodkov po združitvi lokalnih uprav; izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov na lokalni ravni po uvedbi zahteve za predložitev potrdila o plačilu lokalnega davka.

5. Napredek pri strukturnih reformah

Pri strukturnih fiskalnih reformah je bil dosežen nadaljnji napredek, čeprav je bil v nekaterih primerih počasnejši od načrtovanega. Reforme na področju davčne uprave dobivajo zagon in v teku je več ukrepov. Ukrepi, ki jih je vlada do zdaj sprejela, zadevajo predvsem zakonodajo za izboljšanje učinkovitosti davčne uprave in nadzora, vzpostavljanje učinkovite ureditve vodenja projektov in izvajanje strategije proti utaji davkov za ponovno vzpostavitev davčne discipline in izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov. Zadevni zakon, ki ga je parlament sprejel marca 2011, je del širše triletne strategije proti utaji davkov.

Reforme proračunskih institucij napredujejo. Ustanovljen je bil parlamentarni proračunski urad ter imenovani so bili vodja in osebje urada. Izvaja se tudi reorganizacija splošnega računovodskega urada. Napredek je bil dosežen tudi pri pravočasnem zagotavljanju fiskalnih podatkov, čeprav je treba kakovost in obseg še nadalje izboljšati. Izboljšati je treba tudi fiskalno upravljanje na strani porabe proračuna, zlasti z registrom obveznosti v posameznih ministrstvih in drugih subjektih, ki ne spadajo v sektor država. Podatki o zaostalih plačilih se že objavljajo, vendar je treba izboljšati obseg in zajetje sklopa podatkov.

Napredek je bil dosežen pri zdravstveni reformi – prvi sveženj reform je bil sprejet v sredini februarja 2011 in njegovo izvajanje je v teku, vključno z delovanjem zbirke podatkov ESY.NET, ki zagotavlja razpoložljivost podatkov o prihodkih/odhodkih za večino bolnišnic. Vendar je pri številnih fiskalnih strukturnih ukrepih prišlo do zamud, med drugim pri poenostavljanju sistema plačil v javnem sektorju in začetku polnega delovanja enotnega plačilnega organa. Kljub zamudi se napreduje tudi pri pripravi funkcionalnih pregledov osrednje uprave in socialnih programov.

6. Privatizacija

Sprejeti so bili pomembni ukrepi za okrepitev in pospešitev programa privatizacije. Grška vlada je ena od evropskih vlad z najbogatejšim portfeljem premoženja, ki vključuje podjetja, ki kotirajo oziroma ne kotirajo na borzi, koncesije in nepremičnine: zgradbe in komercialno donosna zemljišča. Večina tega premoženja ni prinesla nobenega primernega prihodka; podjetja v državni lasti, ki ustvarjajo izgubo, so bila dejansko vir stroškov, ki so jih nosili davkoplačevalci. Privatizacija tega premoženja bo prispevala k zmanjšanju bilance stanja vlade za nizko ceno glede na prihodnje prihodke (če bo sploh kaj stala) in lahko celo zmanjša stroške. Hkrati privatizacija spodbuja gospodarsko dejavnost in neposredne tuje naložbe. Vlada je določila glavno premoženje, ki ga je treba privatizirati (za izdelavo portfeljev nepremičnin za privatizacijo je potrebno nadaljnje delo), in se dogovorila o začasnem časovnem načrtu za privatizacijo. Za pospešitev postopka in zagotovitev nepovratnosti celotnega postopka se vzpostavlja ustrezna struktura upravljanja: v kratkem bo ustanovljen sklad za privatizacijo, ki jo bo upravljal neodvisni in strokovni odbor. Komisija in Euroskupina bosta imeli pravico imenovati po enega opazovalca odbora.

Spoštovanje načrtov za fiskalno konsolidacijo in privatizacijo bo prispevalo k doseganju vzdržnega razmerja med javnim dolgom in BDP. Čeprav si bo Grčija morala še naprej prizadevati za fiskalno varčevanje ter bo zmanjševanje razmerja med dolgom in BDP trajalo več let, bi zmanjševanje tega razmerja moralo prispevati k izboljšanju zaupanja trgov v grško gospodarstvo.

7. SKLEP

Zgornja meja javnofinančnega primanjkljaja (na osnovi ESA95) za leto 2010 iz Sklepa Sveta je bila prekoračena. Vendar se je leta 2010 razmerje primanjkljaja zmanjšalo za skoraj 5 točk v primerjavi z letom 2009. Razmerje javnega dolga se je povečalo s 127,1 odstotka BDP ob koncu leta 2009 na 142,8 odstotka v letu 2010.

Za leto 2011 so potrebni nadaljnji ukrepi, da ne bo presežena zgornja meja primanjkljaja. Zato je vlada izdelala sklop trajnih ukrepov, s katerimi se bo primanjkljaj v naslednji letih zmanjšal. V okviru srednjeročne fiskalne strategije so bili določeni trajni ukrepi za fiskalno konsolidacijo v višini približno 10 odstotkov BDP za zagotovitev, da se bodo dosegli ciljni primanjkljaji do leta 2014 ter da se bo razmerje med dolgom in BDP trajnostno manjšalo. Okrepljen načrt privatizacije naj bi v petih letih zmanjšal razmerje med dolgom in BDP za skoraj 20 odstotnih točk.

Ne glede na fiskalno odstopanje v letu 2010 Grčija sprejema potrebne ukrepe za izvajanje zahtevanih politik in za to, da ostane na pravi poti, da bi do leta 2014 odpravila čezmerni primanjkljaj, kot to zahteva Sklep Sveta.

PRILOGA I: UKREPI IZ SKLEPA SVETA, KI NAJ BI SE SPREJELI DO KONCA MARCA 2011

Ukrepi (kot jih zahteva člen 2(4) Sklepa Sveta) | Napredek |

„Grčija sprejme naslednje ukrepe do konca marca 2011: |

(a) (odpravljeno) | -- |

(b) objava celovitih dolgoročnih projekcij odhodkov za pokojnine do leta 2060 na podlagi zakonodajne reforme iz julija 2010. Projekcije zajemajo dopolnilne (pomožne) sisteme na podlagi celovitega sklopa podatkov, zbranih in obdelanih s strani nacionalnega aktuarskega organa. Projekcije strokovno oceni in potrdi Odbor za ekonomsko politiko; | Delno upoštevano. Dolgoročne projekcije, ki jih je predložil nacionalni aktuarski organ, zajemajo štiri glavne pokojninske sklade, katerih odhodki predstavljajo 9,4 odstotka BDP v letu 2009 ali 2/3 vseh odhodkov za pokojnine v navedenem letu, 93 odstotkov vsega aktivnega zavarovanega prebivalstva in 93 odstotkov vseh upokojencev v Grčiji. Razpoložljive projekcije ne zajemajo vseh pomožnih skladov, socialnih skladov, nekatere sklade javnih družb in sklada za mornarje. |

(c) vlada potrdi zaostala plačila, ki so se nabrala v letu 2010 in zmanjša tista iz prejšnjih let; | Ni upoštevano. Plačila, ki čakajo na izplačilo dobaviteljem, in zapadla plačila so se v prvem četrtletju leta 2011 povečala. Po podatkih grškega ministrstva za finance znašajo zaostala plačila konec marca 2011 za državno upravo 1,1 milijarde EUR, kar je vsaj 263 milijonov EUR več kot konec decembra. Zaostala plačila so tudi na drugih ravneh države, kot so lokalne uprave ali bolnišnice, ki pri četrtletnem merilu uspešnosti še niso upoštevana. Za celoten državni sektor znašajo konec marca 2011 zaostala plačila 6 milijard EUR. |

(d) načrt srednjeročne proračunske strategije, ki opredeljuje trajne ukrepe za fiskalno konsolidacijo v višini najmanj 8 % BDP (nekateri so bili že opredeljeni maja 2010) in varnostno rezervo, ki bo zagotavljal, da se bodo dosegli ciljni primanjkljaji do leta 2014 ter da se bo razmerje med dolgom in BDP trajnostno manjšalo. Načrt strategije bo objavljen za namene javnega posvetovanja pred koncem marca. Načrt srednjeročne strategije vključuje zlasti: preudarne makroekonomske napovedi; osnovne napovedi prihodkov in odhodkov države in drugih vladnih subjektov; opis stalnih fiskalnih ukrepov, njihov časovni razpored in količinsko opredelitev; letne zgornje meje porabe za posamezna ministrstva ter fiskalne cilje za druge vladne subjekte do konca leta 2014; fiskalne napovedi za javno upravo po ukrepih v skladu s ciljnima primanjkljajem in dolgom; dolgoročnejše napovedi dolga na podlagi preudarnih makroekonomskih napovedi, stabilnih primarnih presežkov od leta 2014 naprej ter načrtov privatizacije. Načrt srednjeročne strategije bo povezan z zdravstvenimi in pokojninskimi reformami, ki potekajo, ter s posebnimi sektorskimi načrti. Sektorski načrti (osnutki načrtov bodo na voljo do konca marca) bodo obravnavali predvsem: reforme davčne politike; podjetja v državni lasti; zunajproračunske sklade (pravni subjekti javnega sektorja in namenski računi); plače v javnem sektorju; javno upravo; socialne odhodke; javne naložbe in porabo za vojaške namene. Z vsakim sektorskim načrtom bo upravljala medministrska projektna skupina; | Ni še upoštevano. Srednjeročna fiskalna strategija naj bi se sprejela do konca junija 2011. |

(e) načrt proti utaji davkov, ki vključuje kvantitativne kazalce uspešnosti za odgovorno upravljanje prihodkov; sprejetje zakonodaje za racionalizacijo postopkov upravnih davčnih sporov in postopkov sodnega varstva ter zahtevanih aktov in postopkov, ki so potrebni za boljše obravnavanje kršitev, korupcije in slabih rezultatov davčnih uradnikov, vključno s pregonom v primerih kršitve dolžnosti; ter objava mesečnih poročil petih projektnih skupin proti utaji davkov, vključno z nizom kazalnikov napredka; | Delno upoštevano. Končno besedilo zakona, kot ga je sprejel parlament, je bilo precej spremenjeno v primerjavi z osnutkom, o katerem se je predhodno razpravljalo s službami Komisije. Nekateri elementi prvotnega osnutka, kot so neposredni postopki revizije, niso bili vključeni v zakon. |

(f) podroben akcijski načrt s časovnim okvirom za dokončanje in izvajanje poenostavljenega sistema plačil; priprava srednjeročnega načrta človeških virov za obdobje do leta 2013 v skladu s pravilom 1 zaposlitve na 5 odhodov, ki opredeljuje tudi načrte za prerazporeditev usposobljenega osebja na prednostna področja; ter objava mesečnih poročil o premikih osebja (prihodi, odhodi premestitve med subjekti) za nekatere vladne službe; | Delno upoštevano. Izdelano je poročilo, v katerem so opisane razmere glede zaposlovanja in plač v javnem sektorju, vendar pa ne vsebuje možnosti politike s časovnim okvirom za racionalizacijo lestvice plačil. |

(g) izvajanje obsežne reforme sistema zdravstvenega varstva, ki se je začela leta 2010, da se javni odhodki za zdravstveno varstvo obdržijo pri ali pod 6 odstotki BDP; ukrepi, ki prinašajo prihranke pri farmacevtskih izdelkih v višini vsaj 2 milijard EUR v primerjavi z letom 2010, pri čemer znaša prihranek v letu 2011 vsaj 1 milijardo EUR; izboljšanje računovodskega sistema in sistema zaračunavanja storitev bolnišnic z: zaključkom uvedbe dvostavnega računovodskega sistema na podlagi nastanka poslovnih dogodkov v vseh bolnišnicah; uporabo enotnega kodnega sistema in skupnega registra za medicinsko opremo; izračunom zalog ter beleženjem pritoka in odtoka medicinske opreme v vseh bolnišnicah, ki uporabljajo enotni kodni sistem za medicinsko opremo; in pravočasnim izdajanjem računov za zdravstvene storitve (najkasneje v 2 mesecih) grškim skladom socialnega zavarovanja, drugim državam članicam in zasebnim zdravstvenim zavarovalnicam; ter zagotovitvijo, da bodo do konca leta 2011 vsaj 50 odstotkov količine zdravil, ki jo bodo porabile javne bolnišnice, sestavljala generična zdravila in zdravila brez patenta, pri čemer bodo morale vse javne bolnišnice farmacevtske izdelke obvezno nabavljati na podlagi aktivnih snovi; | Delno upoštevano. Vlada je sprejela zakon 3918/2011 o strukturnih spremembah sistema zdravstvenega varstva in drugih določb ter s tem uvedla številne spremembe v upravljanju sistema ter načinu nabavljanja in zagotavljanja (npr. sistem javnih naročil) ter reguliranja (npr. lekarne) nekaterih storitev. Z zakonom se tudi združuje funkcija zdravstvenega zavarovanja štirih največjih skladov (IKA-ETAM, OGA, OPAD in OAEE) in ustanavlja organizacija nacionalnih zdravstvenih služb (EOPYY), pri katerih lahko tisti, ki so zavarovani pri navedenih skladih, kupijo zdravstvene storitve. Februarja 2011 približno 20 bolnišnic ni imelo ustreznega/sodobnega sistema informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Za druge je ministrstvo za zdravje oblikovalo spletno platformo ESY.net, ki povezuje informacije (finančne, upravne in o dejavnostih) vseh bolnišnic. Te informacije se zbirajo na mesečni ravni, pošljejo pa se ministrstvu za zdravje in ministrstvu za finance 132 bolnišnic je do zdaj prešlo na dvostavni računovodski sistem na podlagi nastanka poslovnih dogodkov za mesečne odhodke in prihodke. 119 bolnišnic je izdelalo bilance stanje za leto 2009, 121 pa za leto 2010, vendar nekatere tega še niso naredile. Februarja sta podjetji EKEVYL in EPI oblikovali skupni kodni sistem za vso medicinsko opremo, ki naj bi ga bolnišnice nacionalne zdravstvene službe (NHS) uporabljale skupaj s spletno platformo za spremljanje zahtev bolnišnic. Postopek posodabljanja sistemov IKT z namenom oblikovanja v celoti integriranega in avtomatiziranega sistema je v teku. Decembra 2010 se je v okrožnici od vseh bolnišnic zahtevalo četrtletno poročilo (oktober–december 2010) o stroških zdravil, vključno s količino in stroški generičnih zdravil. V drugi okrožnici je bil določen cilj 50-odstotnega povečanja deleža generičnih zdravil v bolnišnicah nacionalne zdravstvene službe do leta 2011. Delež generični zdravil zaenkrat znaša 12,4 %. |

(h) da se prepreči izgube in slabo vodenje podjetij v državni lasti ter ustvari fiskalne prihranke v višini vsaj 800 milijonov EUR, sprejme akt, ki: zmanjšuje primarna plačila v javnih podjetjih za vsaj 10 % na ravni družbe; omejuje sekundarna plačila na 10 % primarnih plačil; določa zgornjo mejo bruto plač v višini 4 000 EUR na mesec (12 plačil na leto); zviša tarife mestnega prevoza za vsaj 30 %; vzpostavi ukrepe, ki bodo zmanjšali odhodke za poslovanje javnih družb za 15 do 25 %; in sprejme akt za prestrukturiranje OASA; | Upoštevano. Zakon 3920/2011 o prestrukturiranju družbe OASA je bil sprejet 22. februarja 2011. |

(i) nov zakonski okvir za lažje sklepanje koncesijskih sporazumov za regionalna letališča; | Upoštevano. Zakon 3913/2011 je bil sprejet 16. februarja 2011. |

(j) ustanovitev neodvisne projektne skupine s področja izobraževalne politike z namenom povečanja učinkovitosti javnega izobraževalnega sistema (osnovnošolsko, srednješolsko in visokošolsko izobraževanje) in doseganje učinkovitejše rabe virov; | Upoštevano. |

(k) sprejetje zakona za ustanovitev enotnega organa za javna naročila v skladu z akcijskim načrtom; ter vzpostavitev IT platforme za e-javna naročila in določitev vmesnih ciljev v skladu z akcijskim načrtom, vključno s: testno pilotno različico, dostopnostjo vseh funkcionalnosti za vse pogodbe ter postopnim uvajanjem obvezne uporabe sistema e-javnih naročil za naročila blaga, storitev ali gradenj; | V teku. Osnutek zakona o enotnem organu za javna naročila je v skladu z akcijskim načrtom, o katerem sta se septembra 2010 dogovorili Komisija in Grčija. Pogodba za vzpostavitev platforme za e-javna naročila še ni podpisana. |

(l) akt, ki določa usposobljenost in odgovornosti računovodij, ki se jih imenuje v vseh resornih ministrstvih in večjih vladnih subjektih in katerih naloga je zagotavljati trden finančni nadzor; imenovanje finančnih računovodij; ter pospešitev postopka uvajanja registrov obveznosti in operativnih registrov, ki zajemajo celotno javno upravo (razen najmanjših subjektov). | Delno upoštevano. Finančni računovodje so bili imenovani, vendar še niso popolnoma operativni. Registri obveznosti še ne delujejo v vseh vladnih subjektih. |

[1] UL L 145, 11.6.2010, str. 6.

[2] COM (2011) 85 konč.

[3] „The Economic Adjustment Programme for Greece – Fourth Review“, European Economy–Occasional Paper , 2011. Bralcu je v navedenem dokumentu na voljo podrobnejša ocena razvoja na področju makroekonomske, finančne, fiskalne in strukturne reforme.

[4] Memorandum o ekonomskih in finančnih politikah ter Memorandum o soglasju glede posebnih gospodarskopolitičnih pogojev z dne 3. maja, posodobljen 23. februarja 2011.

[5] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – maj 2011. Poročilo je 17. junija 2011 predložila grška vlada. Na voljo je na: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] Razmerja do BDP so okvirna. V Sklepu Sveta se razmerja do BDP sklicujejo na podatke o nominalnem BDP, ki so bili na voljo maja: 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 oziroma 2,6 odstotka BDP za obdobje od leta 2010 do leta 2014.

[7] Ob upoštevanju revidiranih zneskov dolga za leto 2010, kakor so bili revidirani aprila 2011, in najnovejših napovedi glede nominalnega BDP to ustreza naslednjim zgornjim mejam za razmerje dolga: 143, 154, 158, 159 oziroma 157 odstotkov BDP za obdobje od leta 2010 do leta 2014.

[8] UL L 241, 14.9.2010, str. 12.

[9] UL L 26, 29.1.2011, str. 15.

[10] UL L 110, 29.4.2011, str. 26.

[11] Sporočilo za javnost Eurostata št. 60/2011 z dne 26. aprila 2011.

[12] „The Economic Adjustment Programme for Greece – Third Review,“ European Economy–Occasional Paper , 77 (februar 2011).

[13] Zaostala plačila so tudi na drugih ravneh države, kot so lokalne uprave ali bolnišnice, ki pri četrtletnem merilu uspešnosti še niso upoštevana.

[14] Službe Komisije so že pri prejšnjem pregledu programa za prilagoditev ugotovile vrzel v višini najmanj 0,75 odstotka BDP.