POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o vmesni oceni sporazumov o zunanjem sodelovanju na področju visokega šolstva, usposabljanja in mladih z Združenimi državami Amerike in Kanado

UVOD

To poročilo je bilo pripravljeno v skladu s členom 7 sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, podpisanega 4. decembra 2006[1], ter sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Kanade, podpisanega 18. decembra 2006[2], na področju visokega šolstva, usposabljanja in mladih[3]. Poročilo predstavlja stališče Komisije o glavnih sklepih in priporočilih vmesne ocene obeh sporazumov. Ocena je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm.

Ameriški in kanadski organi sicer priznavajo rezultate ocene, vendar so se zaradi proračunskih omejitev žal odločili preklicati vse trenutne in prihodnje razpise za dvostranske projekte od danes do leta 2013, ko bosta oba sporazuma prenehala veljati. Komisija v svojih pripombah k priporočilom ocenjevalcev v oddelku 5 upošteva ta nepričakovani potek dogodkov.

SPORAZUMA O SODELOVANJU

Cilji

Namen obeh sporazumov je spodbujanje izobraževanja, medosebnih stikov in javne diplomacije. S krepitvijo sodelovanja z Združenimi državami in Kanado prispevata k kakovostnemu izobraževanju in usposabljanju v Evropski Uniji. Sporazuma si prizadevata učinkovati na dveh področjih:

1. spodbujanje medkulturnega dialoga in vzajemnega razumevanja ter

2. razvoj spretnosti in kompetenc, ki so pomembne za gospodarstvo, temelječe na znanju.

Instrumenti ukrepanja

Glavne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru sporazumov, so medinstitucionalna nadnacionalna partnerstva, ki:

- vključujejo visokošolske zavode in/ali zavode za usposabljanje iz Severne Amerike in EU,

- sodelujejo pri razvoju skupnih študijskih programov na dodiplomski/magistrski ravni, vključno s skupnimi/dvojnimi diplomami, ter

- spodbujajo čezatlantsko mobilnost študentov in profesorjev.

Dejavnosti, izvedene posebej v okviru sporazuma EU-ZDA, so:

3. program ATLANTIS s tremi podrejenimi dejavnostmi: (i) projekti za čezatlantske študijske programe (TD); (ii) projekti mobilnosti, ki spodbujajo odličnost (EIM) in (iii) ukrepi, usmerjeni v politike (POM);

4. program štipendij Schuman-Fulbright;

5. združenje nekdanjih štipendistov OCEANS[4] ter

6. ukrepi tehnične podpore, vključno z letnimi političnimi forumi in študijami.

Dejavnosti, izvedene posebej v okviru sporazuma EU-Kanada, so:

7. program EU-Kanada za dejavnosti na področju visokega šolstva in usposabljanja, predvsem partnerstva za čezatlantske izmenjave (TEP) in partnerstva za čezatlantske študijske programe (TDP);

8. dejavnosti za mlade, zlasti okrogle mize z mladimi; ter

9. dopolnilne dejavnosti, predvsem programi EU-Kanada za študijska potovanja in štipendije ter združenje nekdanjih štipendistov OCEANS.

Podrobni opis teh instrumentov in referenčni dokumenti so na voljo na spletnih straneh Komisije[5].

Financiranje in rezultati

Na splošno velja, da Evropska unija neposredno financira ustanove, akademike in študente EU, Združene države Amerike in Vlada Kanade pa neposredno financirajo ustanove, akademike in študente iz lastne države.

Iz proračuna Evropske unije je bilo za obdobje 2006–2010 za program ATLANTIS dodeljenih 23,2 milijona EUR, za program EU-Kanada za obdobje 2007–2010 pa 5,1 milijona EUR[6]. Programi se financirajo na podlagi načela usklajevanja deležev sredstev med pogodbenicama obeh sporazumov, kar pomeni, da so proračunska sredstva EU na koncu podvojena glede na enakovredna sredstva, ki jih zagotovijo ameriški in kanadski organi.

V okviru program a ATLANTIS je do zdaj v 67 projektih mobilnosti sodelovalo 5 034 posameznikov in 317 ustanov.

V okviru programa EU-Kanada je do zdaj v 37 projektih mobilnosti sodelovalo 2 804 posameznikov in 195 ustanov.

Znesek sofinanciranja programa štipendij Schuman-Fulbright iz proračuna EU je 320 000 EUR na leto[7], do zdaj pa je sredstva skupaj koristilo 83 posameznikov.

OCENJEVANJE

Pogodba za vmesno oceno sporazumov EU-ZDA in EU-Kanada je bila dodeljena podjetju ECOTEC/ECORYS marca 2010. Ocena je bila izvedena med marcem 2010 in januarjem 2011. Komisija je končno poročilo o oceni prejela 15. junija 2011.

Z metodološkega vidika so ocenjevalci podatke za oceno zbrali na podlagi pogovorov s severnoameriškimi zainteresiranimi stranmi v Washingtonu, DC in Ottawi; pogovorov z uradniki Evropske komisije in osebjem Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA) ter belgijsko-luksemburško komisijo Fulbright v Bruslju; poglobljenih intervjujev s 95 projektnimi partnerji in koordinatorji (in študenti) iz 20 primerov tematskih projektov, vključno z obiski vsakega izmed zadevnih projektov; spletne raziskave s projektnimi partnerji in koordinatorji, v okviru katere je bilo zbranih 209 odgovorov; spletnega anketiranja študentov in štipendistov iz programa Schuman-Fulbright, v okviru katerega je bilo zbranih 53 oziroma 57 odgovorov; telefonske ankete s petimi zavrnjenimi kandidati in pregleda ustrezne dokumentacije.

REZULTATI OCENJEVANJA

Rezultati ocenjevanja so na splošno zelo pozitivni. Ocenjevalna analiza je zajela raven ustreznosti sporazumov glede na potrebe; stopnjo, do katere sporazuma prekrivata ali dopolnjujeta druge politike in ukrepe ali sta v nasprotju z njimi; uspešnost sporazumov pri doseganju predvidenih ciljev in učinkov ter njuno dodano vrednost; učinkovitost in stroškovno učinkovitost ter uspešnost ureditev na področju upravljanja ter drugih operativnih vprašanj, kot sta razširjanje in uporaba rezultatov projektov ter stopnjo trajnosti podprtih dejavnosti.

Ustreznost glede na potrebe

Ocenjevalci so ugotovili, da sta sporazuma zelo ustrezna glede na vrsto potreb, ki so pomembne in vse tehtnejše: globalizacija in vzporedno potekajoči proces internacionalizacije izobraževanja. Glede ciljev sporazumov ocenjevalci menijo, da:

- so dovolj raznoliki in prožni, da vladam omogočajo uresničevanje vrste političnih in gospodarskih ciljev;

- zagotavljajo stalno platformo za razpravo v času vse večje kompleksnosti in konkurence ter tako ščitijo dejavnost, ki je glede na izkušnje drugih držav lahko zelo krhka;

- omogočajo vstop novih „akterjev“ v svet mednarodnega izobraževanja ter

- ustanovam ponujajo možnost vključitve v najbolj sofisticirane in vrhunske oblike mednarodnih partnerstev v obliki medinstitucionalnega sodelovanja in skupnih/dvojnih diplom.

Dopolnjevanje z drugimi politikami in ukrepi

Ocenjevalci menijo, da se programi ne prekrivajo s široko paleto pobud EU na področjih mednarodnega sodelovanja, mobilnosti, izobraževanja in usposabljanja, s katerimi imata sporazuma nekaj podobnosti, in tudi niso v nasprotju z njimi. Nasprotno, sporazuma sta v mnogih pogledih edinstvena, zlasti zaradi svoje narave mednarodnega dvostranskega sporazuma in koristi, ki jih omogoča ta oblika institucionaliziranega sodelovanja na podlagi javnega mednarodnega prava. Čeprav so dejavnosti, podprte v okviru sporazumov, sorazmerno skromnega obsega glede na obseg mednarodnega sodelovanja, ki običajno poteka v teh sektorjih med EU, ZDA in Kanado, pa vseeno ponujajo širok izbor možnosti. Samo na področju mladih (velja samo za Kanado) so ocenjevalci sklenili, da je vidik dopolnjevanja zaradi pomanjkanja praktičnega izvajanja težko oceniti.

Uspešnost

Ocenjevalci so ugotovili, da sta sporazuma prispevala k vsem predvidenim ciljem, manj od pričakovanega pa sta dosegla pri zagotavljanju možnosti za razpravo o politiki in izmenjave v zvezi s tem ter v Kanadi na področju mladih. Študentom, ki so se udeležili programov, sta sporazuma znatno koristila pri njihovem osebnem in strokovnem razvoju (mehke veščine, izboljšanje jezikovnega znanja, medkulturne kompetence ter kompetence, pomembne na svetovnem trgu dela in v mednarodnem delovnem okolju). Ocenjevalci menijo tudi, da sta sporazuma znatno koristila tudi osebju in strokovnjakom ter ustanovam, vključenim v projekt, zlasti z vidika vzpostavitve in ohranjanja mednarodnih mrež, povečevanja prepoznavnosti in ugleda, krepitve zmogljivosti za mednarodno delovanje ter uvajanja „nosilcev sprememb“, ki lahko pozitivne rezultate razširjajo po vseh zadevnih ustanovah.

Dodana vrednost

Ocenjevalci so sklenili, da ima vidik dvostranskega financiranja iz sporazumov znatno dodano vrednost na strateški ravni ter da sporazuma zapolnjujeta jasno „vrzel na trgu“ za financiranje mednarodnega sodelovanja med EU in ZDA ali Kanado. Večina partnerjev in koordinatorjev verjame, da so njihovi projekti kakovostnejši, uporabnejši in bolj smiselni kot drugi programi mednarodnega sodelovanja na tem področju. Po mnenju ocenjevalcev sta sporazuma zgled za druge industrijsko razvite države, saj spodbujata kakovostno mobilnost študentov, pospešujeta inovativne pristope k oblikovanju študijskih programov, preglednost in prenosljivost ter omogočata oblikovanje narave mednarodnega sodelovanja.

Učinkovitost

Z vidika stroškovne učinkovitosti programov ocenjevalci menijo, da je sicer potrebnih več podatkov za celovito oceno učinkovitosti programov, vendar je bil povprečni prispevek iz proračuna EU na študenta, sodelujočega v izmenjavi, v primerjavi z npr. programom Erasmus Mundus ter zaradi načela usklajevanja deležev sredstev znatno nižji v okviru sporazumov. Vendar izjemno omejena proračunska sredstva, ki so na voljo za sporazum EU-Kanada, resno ovirajo uresničevanje vseh zastavljenih ciljev.

Trajnost

Ocenjevalci so sklenili, da se partnerstva, ustvarjena na podlagi sporazumov, v veliki meri nadaljujejo: polovica projektnih partnerjev in koordinatorjev ohranja stike po zaključku projektov in tri četrtine štipendistov Schuman-Fulbright še naprej sodeluje s kolegi iz ustanov gostiteljic, običajno pri raziskovalnih dejavnostih. Na ravni projektov koordinatorji sicer pričakujejo, da se bo sodelovanje nadaljevalo glede na njihov velik osebni vložek v projekte, vendar je zaradi trenutnih omejenih sredstev ustanov težko pričakovati, da se bodo dejavnosti v celoti nadaljevale po koncu življenjskega cikla projekta, poleg tega pa so podjetja še vedno redek vir financiranja, zlasti med udeleženci iz EU.

Promocija, razširjanje in uporaba

Ocenjevalci so jasno izpostavili, da si je poleg neposrednih projektov prizadevati za doseganje širših učinkov. Vendar so pri uresničevanju teh učinkov opredelili nekatere ovire, predvsem v zvezi z domnevnim pomanjkanjem prepoznavnosti in/ali ugleda programov (razen programa štipendij Schuman-Fulbright) ter jasne blagovne znamke (samo Kanada). Ocenjevalci so sklenili tudi, da je obveščenost o sporazumih in razširjanje rezultatov mogoče izboljšati. Navedli so tudi, da je treba ohraniti letno konferenco vodij projektov, ki je pomemben forum za medsebojno oplajanje med različnimi projekti in ustanovami. Treba je izboljšati vertikalno obveščanje zainteresiranih strani o rezultatih ukrepov, usmerjenih v politike. Ocenjevalci so poudarili morebitne koristi za združenje nekdanjih štipendistov OCEANS v zvezi s promocijo in razširjanjem rezultatov. Ocenjevalci so ocenili, da je možnost uporabe rezultatov znotraj ustanov velika, pri tem pa so že upoštevali visoko raven uporabe med ustanovami.

PRIPOROčILA

Priporočila ocenjevalcev (označena v poševnem tisku ) so skupaj s pripombami Komisije predstavljena v nadaljevanju.

Ustreznost

10. Sporazuma zelo ustrezata potrebam visokega šolstva. Sprejetje skupnih/dvojnih diplom leta 2006 je pokazalo njuno zmožnost, da ostajata v koraku z vrhunskim razvojem. Neizvedene dejavnosti v okviru sporazuma EU-Kanada pomenijo, da potencial Sporazuma ostaja neizkoriščen. V preostalem času do leta 2013 je treba dati prednost izvajanju teh vidikov Sporazuma.

Komisija in kanadski organi so v dvostranskem razpisu leta 2010 sprejeli potrebne ukrepe za spodbuditev in izvajanje projektov skupnih/dvojnih diplom. Zato je bila partnerstvu za uvedbo čezatlantskega študijskega programa na področju gozdarstva odobrena ena donacija.

11. Sporazuma sta dobro prilagojena potrebam visokega šolstva, manj pa ustrezata potrebam poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Večjo pozornost je treba nameniti vprašanju izboljšanja ustreznosti sporazumov glede na potrebe sektorja; zgolj z večjo promocijo sporazumov v sektorju poklicnega izobraževanja in usposabljanja se zanimanje in udeležba ne bosta povečala.

Komisija je s čezatlantskimi sogovornicami večkrat razpravljala o načinih, kako bolje zadostiti potrebam sektorja poklicnega izobraževanja in usposabljanja v letnih razpisih za zbiranje predlogov. Na podlagi teh razprav so bile za ustanove poklicnega izobraževanja in usposabljanja olajšane nekatere zahteve programa.

12. Udeleženci in programski administratorji pojmujejo kakovost kot samoumevno. Program Erasmus Mundus si je prizadeval razviti kakovost v okviru „blagovne znamke“ programa, ki jo razvijajo in omogočajo udeleženci sami; podoben pristop je priporočljiv za projekte v okviru sporazumov, zlasti pri skupnih/dvojnih diplomah.

Komisija se strinja z vsebino tega priporočila, poudarja pa, da temelji na sorazmerno majhnem in ne v celoti reprezentativnem vzorcu odgovorov študentov. Kakovost projektov in njihovih rezultatov je na splošno zelo velika. Komisija bo kljub temu preučila, kako dodatno okrepiti kakovost projektov, ki se izvajajo na podlagi obeh sporazumov. Najprej bo v okviru EACEA zagotovila, da se vsi partnerji, ki sodelujejo v dvostranskih projektih, zavedajo in uporabljajo priročnik za kakovost in orodje za samoocenjevanje iz programa Erasmus Mundus[8].

Uspešnost

13. Kanada nima vzpostavljenih možnosti za redno razpravo in izmenjavo izkušenj o vprašanjih politike. Zaradi razdelitve pristojnosti med vlado na zvezni ravni in ravni provinc je morda težko vzpostaviti mehanizem, podoben ameriškemu, vendar so potrebna dodatna prizadevanja za zagotovitev rednih srečanj o vprašanjih vzajemnega interesa.

Komisija bo to priporočilo upoštevala. Komisija je na različne načine preučevala možnosti za vzpostavitev tehtnega in vzajemno koristnega političnega dialoga s Kanado na področjih izobraževanja, usposabljanja in mladih. Ta prizadevanja so bila do zdaj uspešna na ravni vsekanadskih združenj v visokem šolstvu, poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter mednarodnem izobraževanju. Komisija si bo še naprej prizadevala zlasti z osredotočenostjo na zvezni ravni in ravni provinc v Kanadi.

14. Sporazuma sta prispevala k ciljem EU na pomembnih področjih, manj od pričakovanega pa sta dosegla pri zagotavljanju možnosti za razpravo o politiki in izmenjave v zvezi s tem ter v Kanadi na področju mladih. V drugi polovici obdobja veljavnosti sporazumov morajo ta področja postati prednostna. V Kanadi je treba hitro sprejeti odločitev glede vprašanja, do katere mere je področje mladih strateška prednostna naloga, ki naj bi se izvedla v zadnjih letih tega sporazuma. Če se dejavnosti še naprej ne bodo izvajale, bodo proračunska sredstva EU prerazporejena v druge dele programa, da se prepreči izguba sredstev.

Medtem ko so razprave o politiki in izmenjave v zvezi s tem v primeru Kanade manj razvije (glej pripombe k priporočilu 4 ), sta Komisija in ministrstvo za izobraževanje ZDA že organizirala dva foruma o politiki izobraževanja: leta 2009 o reformah visokega šolstva in sodelovanju med univerzami in podjetji ter leta 2010 o kakovosti v visokem šolstvu, šolah in usposabljanju učiteljev ter spretnostih za prihodnost. Leta 2011 je načrtovan forum o študentu 21. stoletja, okvirih kvalifikacij in študentski praksi.

Glede vprašanja mladih v okviru sporazuma s Kanado so Komisija in njeni kanadski sogovorniki že sprejeli ukrepe za izvedbo vrste dejavnosti. Ob upoštevanju nedavnih dogodkov prerazporeditev sredstev verjetno ni več potrebna.

15. V okviru sporazuma EU-ZDA je treba preučiti možnosti okrepitve povezav med forumi o politiki in ukrepi, usmerjenimi v politike, s čimer se bodo bolje izkoristile možne sinergije ter zagotovilo, da se ugotovitve na podlagi takih v politiko usmerjenih ukrepov upoštevajo na ravni EU/nacionalni ravni.

Komisija se strinja s tem priporočilom ter preučuje konkretne načine za povečanje sinergij med rezultati forumov o politiki in ukrepov, usmerjenih v politiko, ter njihovo okrepljeno razširjanje.

16. Koristi sodelovanja morajo postati širše dostopne manj izkušenim in manjšim ustanovam, predvsem na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Promocijo je treba okrepiti predvsem za take ustanove, npr. z oblikovanjem priročnika dobrih praks za sektor poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Preučiti je treba, kako vzpostaviti mehanizem za pomoč neizkušenim v fazi razvoja projekta. Poleg tega je treba nekaterim premalo zastopanim ustanovam dati prednost v letnih razpisih za zbiranje predlogov. Opredeliti in podpreti je treba udeležence iz premalo zastopanih ustanov, ki so bili uspešni do zdaj, ter jim pomagati, da postanejo „prvaki“ pri spodbujanju udeležbe v svojih sektorjih. Preučiti je treba možnost priprave knjižice o uspešnih projektih na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da se zagotovi posebna osredotočenost na ta sektor.

Komisija se delno strinja s tem priporočilom . Komisija si je v preteklih letnih razpisih za zbiranje predlogov prizadevala olajšati dostop za ustanove poklicnega izobraževanja in usposabljanja (glej pripombe k priporočilu 2 ): ti razpisi so zajemali določbe za pomoč številnim različnim ustanovam ali novim ustanovam in/ali ustanovam, ki še niso bile financirane, ki naj bi bile izbrane prednostno.

Vendar Komisija poudarja, da je treba vse kandidate obravnavati enako, kar pomeni, da mehanizmi pomoči ne morejo biti namenjeni samo eni vrsti kandidatov. EACEA je uvedla več orodij za pomoč potencialnim kandidatom: vodnik večletnih programov, pogosto zastavljena vprašanja, zbirke projektov in namenski poštni predali, kamor se lahko pošljejo vprašanja, ki se morda pojavijo med pripravo vloge. Komisija je poleg tega uvedla EVE[9], enotno informacijsko točko o evropskih projektih na področju izobraževanja, usposabljanja, kulture in mladih, kjer si je mogoče ogledati tisoče projektov in njihovih rezultatov, tudi tistih iz obeh sporazumov. To orodje za razširjanje in uporabo rezultatov projektov je dostopno širšemu občinstvu in bi lahko bilo vir navdiha za manj izkušene ali manjše ustanove.

17. Štiri leta po obnovitvi sporazuma [s Kanado] so dosežki na področju mladih skromni in tudi zagona ni veliko. Za uresničitev dejavnosti na tem področju je potrebna prednostna obravnava.

Komisija se le delno strinja s tem priporočilom . Po neodločnem začetku je področje mladih dobilo dodaten zagon od leta 2009. Glej pripombe k priporočilu 5 .

Učinkovitost

18. Potrebni so bolj strukturirani postopki obveščanja o potrebah po informacijah in spremljanju, na primer z boljšo uporabo medresorskih sestankov med Komisijo in EACEA.

Komisija se strinja s priporočilom in bo podrobneje preučila možnost pogostejših medresorskih sestankov z EACEA.

19. Treba je okrepiti uporabo sodobnih orodij za poročanje ali vsaj standardiziranih predlog, da bodo projekti za projektne partnerje in koordinatorje učinkovitejši ter da bo EACEA lažje zbirala informacije/podatke. Priporoča se uvedba standardizirane predloge za beleženje študentov in potencialnih nekdanjih štipendistov v obdobju izbiranja.

EACEA je že začela pregledovati svoja orodja za poročanje. Pripravila naj bi se zlasti nova podatkovna spletna zbirka o mobilnosti, ki naj bi bila uvedena v začetku leta 2012. Predvideva se, da bo to novo orodje še posebej izboljšalo sledenje študentov in nekdanjih štipendistov.

20. Uvesti je treba strukturiran cikel sestankov Evropske komisije (GD EAC) in belgijsko-luksemburške komisije Fulbright, s čimer bi se omogočila izmenjava kvalitativnih informacij o programu štipendij Schuman-Fulbright ter (morebitne) sinergije z drugimi dejavnostmi na podlagi sporazuma z ZDA. Evropski komisiji je treba zlasti redno zagotavljati kvalitativne informacije o štipendistih, kot so njihova geografska razpršenost in njihove teme.

Potrebna sta razprava o obliki, v kateri naj se kvantitativni podatki o štipendistih zagotavljajo GD EAC, ter dogovor v zvezi s tem.

Komisija se strinja s tem priporočilom . Sprejeti bodo konkretni ukrepi za strukturirano in redno zbiranje kvalitativnih informacij o programu štipendij Schuman-Fulbright, da se omogočijo sinergije z drugimi dejavnostmi, ki se izvajajo na podlagi sporazuma z ZDA, ter drugimi programi EU.

21. Razviti je treba pragmatičen in izvedljiv pristop k spremljanju (dejanskih) vložkov in izidov projektov, da stroškovna učinkovitost postane očitna, ter oblikovati več preprostih meril za ustreznejše presojanje stroškovne učinkovitosti.

Komisija bo to priporočilo upoštevala, vendar poudarja tudi stališče ocenjevalcev, „da je zelo verjetno, da sporazuma ne zbujata zaskrbljenosti z vidika stroškovne učinkovitosti.“ Glede na sorazmerno omejena proračunska sredstva, dodeljena obema sporazumoma in posameznim projektom, je morda dejansko stroškovno učinkoviteje tak pragmatičen in izvedljiv pristop razviti v okviru širšega programa EU ter ga nato smiselno uporabiti pri dvostranskih projektih. Treba je opozoriti, da je EACEA uvedla sistem spremljanja dokumentacije in spremljanja na kraju samem, da se izvajanje projekta presoja glede na načrte, določene v okviru dogovorjenih delovnih programov.

22. Pripraviti je treba seznam najpogostejših (pravnih) ovir in praktičnih rešitev ter ga posredovati vsem novim kandidatom.

Komisija se strinja z bistvom tega priporočila , vendar poudarja, da je leta 2008 že objavila priročnik dobrih praks s praktičnimi nasveti za oblikovanje in izvedbo uspešnih dvostranskih projektov[10]. Poleg tega je bila v okviru projekta v politiko usmerjenih ukrepov iz leta 2007 „Projekt za določitev seznama čezatlantskih študijskih programov“[11] pripravljena posebna publikacija o izzivih in priložnostih razvoja programov skupnih in dvojih diplom. Vsi predlagatelji projektov in projektni partnerji so na konferenci vodij projektov v Berlinu oktobra 2010 publikacijo prejeli brezplačno. Komisija bo podrobneje preučila najboljše načine za dopolnitev in združitev razpoložljivih informacij ter njihovo za čim širše razširjanje med zainteresiranimi stranmi.

Trajnost

23. Ohraniti načelo lastnih naložb sodelujočih ustanov, s čimer se zagotovi zavezanost sodelujočih strani med financiranjem in po njem.

Komisija tega načela ne namerava spremeniti.

24. Okrepitev zavezanosti in naložb partnerjev, ki niso iz sektorja izobraževanja.

Komisija je od začetka programov in da bi se izboljšali odnosi med ustanovami izobraževanja in usposabljanja ter svetom dela spodbujala ustvarjanje konzorcijev, ki bi s projekti povezali organizacije, kot so podjetja, sindikati, industrijske in podjetniške skupine, NVO, založbe, vladne službe, trgovinske zbornice in raziskovalni inštituti. Take organizacije lahko med drugim zagotovijo pripravništva, ponudijo strokovne nasvete in znanje ter projektu pomagajo do nacionalne in mednarodne prepoznavnosti, potrebne za uspeh po obdobju financiranja.

25. Omogočiti inovativno „nadaljevanje“ projektov poleg projektov mobilnosti, ki spodbujajo odličnost, pri čemer je treba vključiti nove partnerje, predvsem iz držav, ki so v sporazumih manj zastopane.

Komisija to priporočilo upošteva, vendar zaradi prekinitve dvostranskih razpisov za zbiranje predlogov ameriških in kanadskih organov ne bo sprejela ukrepov v tem smislu.

Promocija, razširjanje in uporaba

26. Status sporazumov v EU je treba okrepiti, da se zagotovi podobno ime kot ATLANTIS v ZDA. Komisija mora spodbuditi obveščanje o dejavnostih na podlagi sporazumov, na primer s podpiranjem povabil projektih koordinatorjev k udeležbi uveljavljenih zainteresiranih strani v njihovih dejavnostih.

Z večjo prepoznavnostjo programa EU-Kanada bi lahko okrepili njegov doseg in omogočili širše učinkovanje. Da se to doseže, je treba okrepiti inovativnost dejavnosti ter uvesti ime, kakršnega ima ALTANTIS, da se spodbudita promocija in oglaševanje, kot npr. MAPLE (Mobilnost za čezatlantsko spodbujanje izmenjav na področju izobraževanja) ali CHAMPLAIN (Sodelovanje za krepitev čezatlantske mobilnosti, izobraževanje in mednarodne mreže). Priporoča se tudi posvetovanje z mrežo OCEANS glede možnega imena, morda z organizacijo manjšega natečaja.

Komisija sicer priznava potrebo po večji promociji sporazumov v EU, vendar zaradi prekinitve dvostranskih razpisov za zbiranje predlogov ameriških in kanadskih organov ne bo sprejela ukrepov v smislu tega priporočila .

27. V vmesno poročilo projektnih koordinatorjev je treba vključiti osnutek načrta za razširjanje informacij. Za projekte, usmerjene v politiko, je treba pripraviti komunikacijski načrt na začetku projekta, pri tem pa uporabiti sporočila za medije. Razširjanje informacij je treba usmeriti na vladne uradnike pa tudi na druge projekte. Priprava načrta za razširjanje/prepoznavnost se lahko zahteva že kot sestavni del vloge.

Komisija bo skupaj z EACEA preučila najboljše načine za obravnavo vprašanj komuniciranja, razširjanja informacij in prepoznavnosti projektov in s projekti ter obveščanja zainteresiranih strani o njihovih rezultatih.

28. Zainteresirane strani na vmesni in višji ravni (nacionalne organizacije univerz/ustanov poklicnega izobraževanja in usposabljanja sodelujočih držav, mednarodne organizacije, ministrstva in druge zadevne zainteresirane strani) morajo tesneje sodelovati pri projektih, usmerjenih v politiko, ali biti vsaj obveščene o začetku, napredku in rezultatih teh projektov.

Komisija je poleg obveznih strategij trajnosti in razširjanja predlagatelje projektov, usmerjenih v politiko, že spodbujala k vključitvi ustreznih zainteresiranih strani kot projektne partnerje ter jih povabila k sistematičnemu razširjanju rezultatov tem organizacijam in organom.

29. Mreža OCEANS lahko znatno prispeva k promociji sporazumov in razširjanju zadevnih informacij. Evropska komisija ter ameriški in kanadski zvezni organi morajo mrežo v tej vlogi dejavno spodbujati in podpirati.

Komisija bo to priporočilo upoštevala.

30. Konferenca vodij projektov je edini večji dogodek, na katerem se sodelujoči zberejo in izmenjajo mnenja. Pomembno je, da se konferenca ohrani.

Komisija se v celoti strinja s tem priporočilom . Vendar je potreba po organizaciji take konference manjša, saj v bližnji prihodnosti ne bodo izbrani nobeni novi dvostranski projekti.

31. Spodbuditi uporabo rezultatov med ustanovami izobraževanja z uvedbo spletnega orodja za pogosto zastavljena vprašanja glede medinstitucionalnega sodelovanja. Tako orodje bi zainteresiranim stranem ali „novim“ kandidatom omogočilo, da se učijo na podlagi prejšnjih vlog in izvedenih projektov ter da razširjajo rezultate.

Glej pripombe k priporočiloma 2 in 13 .

SKLEPI

Komisija se na splošno strinja z ocenjevalci, da sporazuma zelo ustrezata potrebam ter izpolnjujeta širše in specifične cilje, zlasti v smislu razvijanja vloge EU v svetu ter ciljev členov 165 in 166 PDEU.

Sporazuma se ne prekrivata s široko paleto zadevnih pobud EU in tudi nista v nasprotju z njimi, študentom, fakultetam in ustanovam pa zagotavljata znatne in oprijemljive koristi. Zainteresirane strani se vse bolj zanimajo za sodelovanje na podlagi sporazumov in število vlog se je v letih 2009 in 2010 znatno povečalo. Brez finančne pomoči EU in ZDA ali Kanade se večina dejavnosti ne bi uresničila.

Ker sta sporazuma sorazmerno stroškovno učinkovita zaradi dvostranskega financiranja, kar ima na strateški ravni znatno dodano vrednost, sta zgled za druge industrijsko razvite države z visokimi dohodki.

Komisija zato obžaluje nenadno prekinitev glavnih dejavnosti sodelovanja, ki so se izvajale na podlagi sporazumov.

Ocenjevalci so oblikovali številne predloge za izboljšanje nekaterih vidikov programov, našli pa niso nobenih večjih pomanjkljivosti. Komisija je že sprejela ukrepe v zvezi z nekaterimi predlogi, druge pa bo upoštevala na zgoraj opisani način.

[1] Sklep Sveta št. 2006/910/ES ( UL L 346, 9.12.2006, str. 33 ).

[2] Sklep Sveta št. 2006/964/ES ( UL L 397, 30.12.2006, str. 14 ).

[3] Mladi = samo v okviru sporazuma EU-Kanada.

[4] www.oceans-network.eu.

[5] Sporazum EU-ZDA: http://ec.europa.eu/education/eu-usa/doc1901_en.htm.

Sporazum EU-Kanada: http://ec.europa.eu/education/eu-canada/doc1688_en.htm.

[6] Zaradi poznega sprejetja sporazuma EU-Kanada v letu 2006 ni bilo objavljenih nobenih razpisov za zbiranje predlogov.

[7] Razen za leto 2006, ko je bil znesek sofinanciranja EU 260 000 EUR.

[8] Brezplačno na voljo na spletni strani: http://www.emqa.eu.

[9] http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/eve/index_en.htm.

[10] http://ec.europa.eu/education/external-relation-programmes/doc1949_en.htm.

[11] http://www.tdp-project.de.