BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe Uvodna izjava 1 a (novo)

(1a) Člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja.

Sprememba 2

Predlog uredbe Uvodna izjava 2

(2) Pakt za stabilnost in rast, zlasti Uredba (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki naj bi zagotovil proračunsko disciplino v Evropski uniji, določa okvir za preprečevanje in zmanjševanje čezmernih javnofinančnih primanjkljajev. Nadalje je bil okrepljen z Uredbo št. …/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik ter z Uredbo (EU) št. …/2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba (ES) št. …/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju je prispevala k sistemu učinkovitih, preventivnih in postopnih izvedbenih mehanizmov v obliki finančnih sankcij za države članice, katerih valuta je euro. (2) Pakt za stabilnost in rast, zlasti Uredba (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, namenjen zagotavljanju proračunske discipline v Evropski uniji, določa okvir za preprečevanje in zmanjševanje čezmernih javnofinančnih primanjkljajev. Uredbi (ES) št. 1466/97 in 1467/97 sta bili spremenjeni, Pakt za stabilnost in rast pa še okrepljen, in sicer z Uredbo (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter z Uredbo (EU) št. 1177/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Uredba (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (4) je k temu dodala sistem učinkovitih, preventivnih in postopnih izvedbenih mehanizmov v obliki finančnih sankcij za države članice, katerih valuta je euro. Člen 2-a Uredbe (EU) št. 1466/97 pa določa elemente, ki sestavljajo evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik.

Sprememba 3

Predlog uredbe Uvodna izjava 2 a (novo)

(2a) V skladu s členom 2-a Uredbe (ES) št. 1466/97 evropski semester zajema oblikovanje in nadziranje izvajanja širših gospodarskih politik držav članic in Unije (širše smernice gospodarske politike) v skladu s členom 121(2) PDEU; oblikovanje in preverjanje izvajanja smernic za zaposlovanje, ki jih morajo države članice upoštevati v skladu s členom 148(2) PDEU (smernice za zaposlovanje); predložitev in oceno programov držav članic za stabilnost ali konvergenco na podlagi omenjene uredbe; predložitev in oceno nacionalnih reformnih programov držav članic, ki podpirajo strategijo Unije za rast in zaposlovanje ter so bili oblikovani v skladu s širšimi smernicami gospodarske politike in s splošnimi usmeritvami za države članice, ki sta jih izdala Komisija in Evropski svet na začetku letnega nadzornega cikla; nadzor za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnotežij po Uredbi (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5).

Sprememba 4

Predlog uredbe Uvodna izjava 3

(3) Spremembe Pakta za stabilnost in rast širijo navodila in, v primeru držav članic, katerih valuta je euro, tudi spodbude za oblikovanje in izvajanje preudarne proračunske politike ob hkratnem izogibanju čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. S temi določbami je bil okrepljen okvir na ravni Evropske unije za nadzor nacionalnih gospodarskih politik. (3) Spremembe Pakta za stabilnost in rast izboljšujejo navodila in, v primeru držav članic, katerih valuta je euro, vzpostavljajo okrepljene in bolj avtomatske sankcije ob neskladnosti s preudarno proračunsko politiko ob hkratnem izogibanju čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. S temi določbami je bil na ravni Unije vzpostavljen trdnejši okvir za nadzor nacionalnih gospodarskih politik , vendar je potrebno tesnejše usklajevanje gospodarskih politik ter pobude za skladnost .

Sprememba 5

Predlog uredbe Uvodna izjava 3 a (novo)

(3a) Revidirani Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za krepitev pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast na podlagi finančne stabilnosti, s čimer podpira doseganje ciljev Unije za trajnostno rast in zaposlovanje.

Sprememba 6

Predlog uredbe Uvodna izjava 3 b (novo)

(3b) Evropski svet je 17. junija 2010 sprejel novo strategijo za delovna mesta in rast, ki naj bi EU omogočila, da bo po krizi še močnejša in bo svoje gospodarstvo usmerila v premišljeno, trajnostno in vključujočo rast, ki jo bo spremljala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije. Strategija vsebuje tudi cilje s področja boja proti revščini, izobraževanja, inovacij in varstva okolja.

Sprememba 7

Predlog uredbe Uvodna izjava 3 c (novo)

(3c) Strategiji EU za rast in delovna mesta Evropa 2020 in temu, kako jo države članice izvajajo skozi svoje nacionalne programe reform, bi bilo treba nameniti dovolj pozornosti.

Sprememba 8

Predlog uredbe Uvodna izjava 4

(4) Pogodba dovoljuje sprejetje posebnih ukrepov v euroobmočju, ki presegajo določbe, veljavne za vse države članice, za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije. (4) PDEU za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije ter preprečitev politik v državah članicah, ki bi to delovanje ogrožale, dovoljuje sprejetje posebnih ukrepov v euroobmočju, ki presegajo določbe, veljavne za vse države članice. Da bi ustvarili potrebne pogoje za globlje in trdnejše povezovanje, ki bi moralo biti povezano z okrepljeno demokratično legitimnostjo ekonomske in monetarne unije, bi bila, kadar je to primerno in potrebno, potrebna aktivnejša uporaba posebnih ukrepov iz člena 136 PDEU.

Sprememba 9

Predlog uredbe Uvodna izjava 4 a (novo)

(4a) Zdrave javne finance in uravnoteženi proračuni so predpogoj za ekonomsko in finančno stabilnost, kar je jasno pokazala kriza državnega dolga, ki je dokazala, da so potrebni močni in trdni fiskalni okviri. Poleg tega sedanji primanjkljaji, ki so povezani s stagniranjem gospodarstev, kažejo, da so potrebne reforme, ne pa večja poraba.

Sprememba 10

Predlog uredbe Uvodna izjava 4 b (novo)

(4b) Države članice bi se morale vzdržati sprejemanja ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev Unije v okviru ekonomske in monetarne unije, zlasti prakse kopičenja dolgov zunaj računov države.

Sprememba 11

Predlog uredbe Uvodna izjava 5

(5) Zdravje javnih financ se najlaže zagotovi v fazi načrtovanja in velike napake je treba odkriti čim prej. Države članice morajo imeti koristi ne samo od določitve vodilnih proračunskih načel in ciljev, pač pa tudi od usklajenega spremljanja proračunskih politik. (5) Zdravje javnih financ in usklajene gospodarske politike se najlaže zagotovijo v fazi načrtovanja, velike napake pa je treba odkriti čim prej. Države članice bi morale imeti koristi ne samo od določitve vodilnih proračunskih načel in ciljev, pač pa tudi od usklajenega spremljanja proračunskih in makroekonomskih politik ter izdaje dolžniških instrumentov . Za bolj usklajeno načrtovanje izdaje državnih dolžniških instrumentov morajo države članice predhodno poročati o načrtih za njihovo izdajo.

Sprememba 12

Predlog uredbe Uvodna izjava 5 a (novo)

(5a) Namen te uredbe je uvedba dodatnih evropskih mehanizmov za usklajevanje in nadzor proračunskih in ekonomskih politik držav članic. Vendar je na vsakem koraku potrebna preudarnost, zato se nobena zadeva, povezana z načrti držav članic za izdajo državnih dolžniških instrumentov, z obnovitvijo neporavnanega dolga in drugimi zadevnimi operacijami, ne sme objaviti, uporabljajo pa se lahko le za notranje usklajevanje. To je posledica tveganja za posamezno državo članico, če bi se finančnim trgom vnaprej razkrile njene finančne potrebe.

Sprememba 13

Predlog uredbe Uvodna izjava 6

(6) Vzpostavitev skupnega proračunskega časovnega okvira držav članic, katerih valuta je euro, bi morala izboljšati usklajenost ključnih korakov pri pripravi nacionalnih proračunov, s tem pa prispevati k učinkovitosti ekonomskega semestra za usklajevanje proračunskih politik. Sprejetje skupnega proračunskega časovnega okvira bi moralo prinesti večje sinergije, ker lajša usklajevanje politik držav članic, katerih valuta je euro, in zagotavlja ustrezno vključenost priporočil Sveta in Komisije v nacionalne postopke sprejemanja proračuna. (6) Z vzpostavitvijo skupnega proračunskega časovnega okvira za države članice, katerih valuta je euro, bi bilo treba izboljšati časovno usklajenost ključnih korakov pri pripravi nacionalnih proračunov in tako prispevati k učinkovitosti ekonomskega semestra za usklajevanje gospodarskih in proračunskih politik. Sprejetje skupnega proračunskega časovnega okvira bi moralo zaradi lažjega usklajevanja politik držav članic, katerih valuta je euro, zagotoviti večje sinergije ter zagotoviti ustrezno vključenost priporočil za posamezne države članice ter nacionalnih programov reform, programov stabilnosti in konvergenčnih programov, pa tudi priporočil na podlagi analize makroekonomskih neravnotežij, v nacionalne postopke sprejemanja proračuna.

Sprememba 14

Predlog uredbe Uvodna izjava 6 a (novo)

(6a) Poglavitno je, da je skupni proračunski časovni okvir v kar največji meri skladen s proračunskim časovnim okvirom držav članic, sicer bi obstajalo tveganje, da mnenje Komisije o osnutkih proračunskih načrtov držav članic ne bi imelo dovolj demokratične legitimnosti v nacionalnih parlamentih.

Sprememba 15

Predlog uredbe Uvodna izjava 6 b (novo)

(6b) Če proračun ni sprejet do 31. decembra, kot predvideva ta uredba, bi morali obstajati postopki začasnega proračuna, ki bi zagotovili, da bi lahko vlada še vedno opravljala svoje osnovne naloge.

Sprememba 16

Predlog uredbe Uvodna izjava 7

(7) Obstajajo trdni dokazi, da javnofinančni okviri, ki temeljijo na pravilih, predstavljajo učinkovito podporo trdnim in vzdržnim fiskalnim politikam. Uvedba nacionalnih fiskalnih pravil, skladnih s proračunskimi cilji na ravni Unije, bi morala biti ključni element pri zagotavljanju spoštovanja določb Pakta za stabilnost in rast. Države članice bi morale še zlasti uvesti strukturna pravila za uravnotežen proračun, ki bi v nacionalno zakonodajo prenesla glavna načela fiskalnega okvira Unije . Nacionalni organi bi morali ta prenos opraviti s sprejetjem zavezujočih pravil po možnosti ustavne narave in s tem pokazati odločno zavezo Paktu za stabilnost in rast. (7) Učinkoviti fiskalni okviri, ki temeljijo na pravilih, so lahko v precejšnjo podporo trdnim in vzdržnim fiskalnim politikam. Uvedba nacionalnih fiskalnih pravil, skladnih z gospodarskimi in s proračunskimi cilji na ravni Unije, ki bi vsebovala tudi opredelitev izrednih razmer in hudega gospodarskega upada, bi morala biti ključni element pri zagotavljanju doslednega spoštovanja določb Pakta za stabilnost in rast. Države članice bi morale še zlasti uvesti mehanizem, ki bi se sprožil v primeru znatnega odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali načrta prilagoditev za njegovo doseganje in ki bi zagotavljal pravočasno vrnitev k srednjeročnemu cilju . Pravila bi morala zajemati državni sektor kot celoto in biti zavezujoča ali vsebovati druga zagotovila, da bodo v celoti spoštovana in upoštevana v vseh nacionalnih proračunskih procesih.

Sprememba 17

Predlog uredbe Uvodna izjava 7 a (novo)

(7a) Obseg zadolženosti držav v Uniji je izjemno pomemben izziv, s katerim bi se bilo treba soočiti, če naj se gospodarstvo vrne na pot stabilne in trdne rasti, tako kratko- kot tudi dolgoročno. Preteklo bo precej časa, preden bo povprečna raven zadolženosti med državami članicami ponovno dosegla ciljnih 60 %, ki jih predvideva Pakt za stabilnost in rast. Izpolnjevanje srednjeročnih proračunskih ciljev je temeljni predpogoj v zvezi s tem, odstopanje od njih pa bi lahko sprožilo zviševanje obrestnih mer in posledično ogrozilo rast in okrevanje.

Sprememba 18

Predlog uredbe Uvodna izjava 8

(8) Pristranske in nestvarne makroekonomske in proračunske napovedi lahko precej zmanjšajo učinkovitost proračunskega načrtovanja ter posledično oslabijo zavezanost proračunski disciplini. Neodvisni organi so lahko vir nepristranskih in stvarnih makroekonomskih napovedi. (8) Pristranske in nestvarne makroekonomske in proračunske napovedi lahko precej zmanjšajo učinkovitost proračunskega načrtovanja ter posledično oslabijo zavezanost proračunski disciplini. Vir nepristranskih in stvarnih makroekonomskih napovedi , za katere je treba zagotoviti primerljivost in skladnost, so lahko neodvisni, tehnično dobro podkovani organi, ki so funkcionalno razmeroma neodvisni od proračunskih organov držav članic in ki izpolnjujejo minimalne zahteve iz Priloge I .

Sprememba 20

Predlog uredbe Uvodna izjava 9

(9) Postopno okrepljeni nadzor bo dodatno dopolnil obstoječe določbe Pakta za stabilnost in rast in okrepil nadzor nad proračunsko disciplino v državah članicah, katerih valuta je euro. Postopno okrepljen postopek spremljanja naj bi prispeval k boljšim proračunskim rezultatom v korist vseh držav članic, katerih valuta je euro. V okviru postopno okrepljenega nadzora je natančnejše spremljanje zlasti pomembno za države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. (9) Postopno okrepljeni nadzor in usklajevanje bosta dodatno dopolnila evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik ter obstoječe določbe Pakta za stabilnost in rast ter okrepila nadzor nad in ekonomsko konvergenco v državah članicah, katerih valuta je euro. Postopno okrepljen postopek spremljanja naj bi prispeval k boljšim proračunskim in gospodarskim rezultatom v korist vseh držav članic, katerih valuta je euro , ne da bi povzročal odvečno birokracijo . V okviru postopno okrepljenega nadzora je natančnejše spremljanje zlasti pomembno za države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

Sprememba 21

Predlog uredbe Uvodna izjava 10

(10) Kot je pokazala kriza državnega dolga in zlasti potreba po uvedbi skupnih finančnih varoval, prihaja med državami članicami , katerih valuta je euro, do močnejšega prelivanja proračunskih politik. Pred sprejetjem načrtov večjih reform svojih fiskalnih politik, ki bi lahko imele učinke prelivanja, bi se zato morale vse države članice, katerih valuta je euro, posvetovati s Komisijo in drugimi državami članicami, katerih valuta je euro, ter tako omogočiti oceno možnih posledic za euroobmočje kot celoto. Svoje proračunske načrte bi morale obravnavati kot zadevo skupnega pomena in jih, še preden postanejo zavezujoči, predložiti Komisiji za namene spremljanja. Komisija bi morala imeti možnost, da po potrebi o osnutku proračunskega načrta da mnenje ter pozove državo članico in še zlasti proračunske organe, naj mnenje upoštevajo v postopku sprejemanja proračunskega zakona. Mnenje bi moralo zagotoviti, da se smernice proračunske politike Unije ustrezno upoštevajo v nacionalnih proračunskih pripravah. Mnenje bi moralo še zlasti vključevati oceno, ali proračunski načrt ustrezno odraža priporočila s proračunskega področja, izdana v okviru evropskega semestra. Komisija bi morala biti pripravljena, da mnenje predstavi parlamentu zadevne države članice na njegovo zahtevo. Obseg, v katerem je zadevna država članica upoštevala mnenje, bi morala biti del ocene, ki, če so izpolnjeni pogoji, vodi do uvedbe postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, pri čemer se neukrepanje na podlagi pravočasnih navodil Komisije šteje kot oteževalni dejavnik. Na podlagi celovite ocene načrtov, ki jo izvede Komisija, bi morala Euroskupina razpravljati o proračunskem stanju in obetih za euroobmočje. (10) Države članice , katerih valuta je euro, s svojo proračunsko ali makroekonomsko politiko bodisi povzročajo učinke prelivanja bodisi tovrstne učinke občutijo . Zato bi bilo treba te učinke v okviru nadzornih postopkov za vsako državo posebej ter v splošni oceni proračunskega položaja in obetov v euroobmočju kot celoti prepoznavati in odpravljati. Pri oceni bi moralo za vsako državo posebej poiskati potencialne negativne učinke prelivanja na vzdržnost javnih financ, ki jih ustvarja zasebni sektor posamezne države članice ali druge države članice. Kriza državnega dolga je pokazala tudi medsebojno povezanost med državnim dolgom, finančno stabilnostjo in solventnostjo bank. Pred sprejetjem načrtov večjih reform svojih gospodarskih in fiskalnih politik, ki bi lahko imele učinke prelivanja, bi se zato morale vse države članice, katerih valuta je euro, posvetovati s Komisijo in drugimi državami članicami, katerih valuta je euro, ter tako omogočiti oceno možnih posledic za euroobmočje kot celoto. Svoje proračunske in gospodarske načrte bi morale obravnavati kot zadevo skupnega pomena in jih, še preden postanejo zavezujoči, predložiti Komisiji za namene spremljanja. Komisija bi morala imeti možnost, da po potrebi o osnutku proračunskega načrta da mnenje , in sicer čim prej oziroma najkasneje 15. novembra, ter pozove državo članico in še zlasti proračunske organe, naj mnenje upoštevajo v postopku sprejemanja proračunskega zakona. Mnenje bi moralo zagotoviti, da bi se smernice Unije na gospodarskem in proračunskem področju ustrezno upoštevale pri pripravi nacionalnih proračunov. Mnenje bi moralo še zlasti vključevati oceno, ali proračunski načrt ustrezno odraža priporočila z gospodarskega in proračunskega področja, izdana v okviru evropskega semestra (priporočila za posamezne države članice) . Komisija bi morala tudi zagotoviti, da bodo v osnutkih državnih proračunov ustrezno upoštevane obveze držav članic, ki so jih sprejele v okviru svojih nacionalnih programov reform in v okviru programov ekonomskega partnerstva, ter vsa priporočila Sveta v zvezi s postopkom za odpravljanje makroekonomskih neravnovesij. Komisija bi morala biti pripravljena, da mnenje na zahtevo predstavi parlamentu zadevne države članice. Do katere mere je zadevna država članica upoštevala mnenje, bi moralo biti del ocene, ki, če so izpolnjeni pogoji, vodi do uvedbe postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, neukrepanje na podlagi pravočasnih navodil Komisije pa bi moralo šteti kot oteževalni dejavnik. Na podlagi celovite ocene načrtov, ki jo izvede Komisija, bi morala Euroskupina in Evropski parlament razpravljati o proračunskem stanju in obetih za euroobmočje.

Sprememba 22

Predlog uredbe Uvodna izjava 10 a (novo)

(10a) V primeru hude neskladnosti osnutka proračunskega načrta z načrtom prilagoditev za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja lahko Komisija v svojem mnenju o omenjenem osnutku – po ustreznem posvetovanju z zadevno državo članico in prejetih obrazložitvah – od nje zahteva revidiran osnutek proračunskega načrta. Tako bo predvsem v primerih, ko bi izvrševanje prvotnega proračunskega načrta ogrozilo finančno stabilnost zadevne države članice ali pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije ali bi pomenilo očitno veliko kršitev priporočil, ki jih je v okviru Pakta za stabilnost in rast oblikoval Svet.

Sprememba 23

Predlog uredbe Uvodna izjava 10 b (novo)

(10b) Za boljše usklajevanje in glede na predhodne razprave med državami članicami glede večjih predvidenih reformnih načrtov ekonomske in javnofinančne politike, ki bi lahko povzročili učinke prelivanja, bi morala Komisija predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo in po potrebi predlog, v katerem bi za države članice, zlasti pa za nacionalne parlamente natančno določila potek in obliko usklajevanja in teh razprav ter opredelila predvidene politike in verjetne politične posledice odločitev, sprejetih na teh usklajevanjih in predhodnih razpravah. To mnenje Komisije bi moralo zagotovit vsaj to, da bi bilo usklajevanje vključevano v okvir evropskega semestra.

Sprememba 24

Predlog uredbe Uvodna izjava 10 c (novo)

(10c) Poleg tega bi morala krepitev ekonomskega upravljanja zajemati tesnejše in bolj pravočasno vključevanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Čeprav so sogovorniki Evropskega parlamenta v okviru dialoga zadevne institucije Unije in njihovi predstavniki, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, na katero je naslovljen sklep Sveta v skladu s to uredbo o naložitvi obrestnega depozita ali letne globe, ponudi možnost sodelovanja v izmenjavi mnenj. Njena udeležba pri tem je prostovoljna.

Sprememba 25

Predlog uredbe Uvodna izjava 11

(11) Države članice, katerih valuta je euro in ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi bilo treba natančneje spremljati, da se zagotovi popolno in pravočasno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Natančnejše spremljanje bi moralo zagotoviti pravočasno odpravo odmikov od priporočil Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Takšno spremljanje bi moralo dopolniti določbe iz spremenjene Uredbe (ES) št. 1467/97. Natančnost spremljanja bi bilo treba stopnjevati glede na fazo postopka, ki poteka v državi članici in je določen v členu 126 Pogodbe. (11) Države članice, katerih valuta je euro in ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi bilo treba natančneje spremljati, da se zagotovi dosledno, trajno in pravočasno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Natančnejše spremljanje bi moralo zagotoviti pravočasno preprečevanje in odpravo odmikov od priporočil Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja ali priporočil za posamezne države članice . To spremljanje bi moralo dopolniti določbe iz spremenjene Uredbe (ES) št. 1467/97. Natančnost spremljanja bi bilo treba stopnjevati glede na fazo postopka, ki poteka v državi članici in je določen v členu 126 PDEU. Države članice, za katere je bil uveden postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi morale predstaviti program ekonomskega partnerstva z natančnim opisom strukturnih reform. Te se morajo sprejeti in izvajati, saj se s tem zagotovi učinkovito in trajno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Skladno z nacionalno prakso bi morali biti pri tem po potrebi vključeni socialni partnerji.

Sprememba 26

Predlog uredbe Uvodna izjava 12

(12) Natančnejše spremljanje države članice, ki je v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem , bi moralo omogočiti, da se ocenijo tveganja glede spoštovanja roka, določenega za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Če se ugotovijo takšna tveganja, bi morala Komisija zadevni državi članici izdati priporočilo glede ukrepov, ki jih ta mora sprejeti v določenem roku , in priporočilo predstaviti parlamentu zadevne države članice na njegovo zahtevo. Ta ocena bi morala omogočiti hitro korekcijo dejavnikov tveganja za pravočasno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Ocena upoštevanja priporočila Komisije bi morala biti del stalnega postopka, s katerim Komisija ocenjuje učinkovitosti ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Pri odločanju, ali so bili sprejeti učinkoviti ukrepi za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, bi moral Svet upoštevati tudi, ali je država članica uresničila priporočilo Komisije. (12) Pri tem je pomembno, da v sklopu programa ekonomskega partnerstva poteka natančnejše spremljanje države članice, ki je v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem . Komisija bi morala državo članico pozvati, naj izvede poglobljeno oceno o vmesnem izvajanju proračuna na ravni države in njenih podsektorjev ter naj Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru za državo in njene podsektorje redno poroča o vmesnem izvajanju proračuna, o proračunskem vplivu diskrecijskih ukrepov, sprejetih na odhodkovni in prihodkovni strani , o ciljnih vrednostih državnih odhodkov in prihodkov ter o naravi sprejetih ali predvidenih ukrepov za doseganje teh vrednosti.

Sprememba 27

Predlog uredbe Uvodna izjava 12 a (novo)

(12a) Za zagotovitev dobrega delovanja ekonomske in monetarne unije ter spoštovanja proračunske discipline je nujno zaščititi stabilnost euroobmočja kot celote in zato okrepiti učinkovitost in odpornost finančnega sistema euroobmočja na negativne vplive, odpraviti likvidnostne omejitve in negativne eksternalije, povezane z razdrobljenostjo trgov državnih obveznic, ter znižati mejne stroške financiranja za tiste države članice, ki se soočajo s pritiski glede financiranja. Za ta splošni namen je treba sprejeti časovni načrt za skupne državne dolžniške instrumente v euroobmočju, vključno z vzpostavitvijo okrepljenega okvira za usklajevanje ekonomskih politik. Kot prvi korak k usklajevanju in skupnemu izdajanju državne dolžniške instrumente v euroobmočju je poglavitno, da se hkrati z uskladitvijo izdajanja državnih dolžniških instrumentov držav članic euroobmočja oblikuje sklad za odkup dolgov za približno 25-letno obdobje. To prvi korak ne posega v izvajanje nadaljnjih ukrepov iz časovnega načrta pred koncem tega obdobja.

Sprememba 28

Predlog uredbe Uvodna izjava 12 b (novo)

(12b) Svet in Komisija bi morala pri uporabi te uredbe v celoti spoštovati vlogo socialnih partnerjev ter razlike v nacionalnih sistemih, na primer pri oblikovanju plač.

Sprememba 29

Predlog uredbe Uvodna izjava 13

(13) Za okrepitev dialoga med institucijami Evropske unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, na katero je Komisija naslovila priporočilo, ponudi sodelovanje v izmenjavi mnenj – (13) Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, na katero je Komisija naslovila priporočilo, ponudi možnost udeležbe v izmenjavi mnenj . Zagotoviti bi bilo treba tudi pravila za povečanje demokratične odgovornosti, preglednosti in nadzora proračunske politike ter na splošno nadzora in usklajevanja ekonomskih politik euroobmočja, in sicer v skladu z demokratičnimi načeli. V ta namen bi bilo treba zagotoviti posebne določbe, skladne z nacionalnimi praksami za vključevanje nacionalnih parlamentov, socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe –

Sprememba 30

Predlog uredbe Uvodna izjava 13 a (novo)

(13a) Proračunski načrti in strukturne reforme bi morali biti skladni z varstvom socialnih pravic in bi morali preprečevati povečevanje neenakosti. Zato proračunske discipline ne bi smeli izvajati na račun srednje- in dolgoročnih sredstev, ki so potrebna za trajnostno in okolju prijazno preoblikovanje gospodarstva v skladu s strategijo EU za delovna mesta in rast ter s podnebnimi cilji do leta 2050.

Sprememba 31

Predlog uredbe Uvodna izjava 13 b (novo)

(13b) Davčna politika ima poglavitno vlogo pri krepitvi učinkovitosti in pravičnosti proračunskih načrtov ter prispeva k vzdržni rasti. Da bi preprečili neutemeljene izjeme, razširili davčno osnovo, izboljšali učinkovitost pobiranja davkov, preprečili davčne utaje in čim širše uvedli načelo „onesnaževalec plača“, bi bilo treba na evropski in nacionalni ravni hitro uveljaviti celovit sklop ukrepov in zakonodajnih pobud, na primer evropski davek na finančne transakcije in skupno konsolidirano davčno osnovo za pravne osebe.

Sprememba 32

Predlog uredbe Člen 1 – odstavek 1 – uvodni del

1. V tej uredbi so predpisane določbe o okrepljenem spremljanju proračunskih politik v euroobmočju, ki: 1. V tej uredbi so predpisane določbe o okrepljenem spremljanju proračunskih in ekonomskih politik ter o okviru za okrepljeno usklajevanje ekonomskih politik v euroobmočju, ki:

Sprememba 33

Predlog uredbe Člen 1 – odstavek 1 – točka a a (novo)

(aa) dopolnjujejo postopek za preprečevanje in odpravljanje prekomernih makroekonomskih neravnovesij, kakor je opredeljen v Uredbi (EU) št. 1174/2011;

Sprememba 34

Predlog uredbe Člen 1 – odstavek 1 – točka c a (novo)

(ca) zagotavljajo združljivost proračunskih politik ter postopka za preprečevanje in odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnovesij, kot ga opredeljuje Uredba (EU) št. 1174/2011, in sicer z bolj pozornim spremljanjem nacionalnih programov reform in morebitnih programov ekonomskega partnerstva držav članic, da bi se v euroobmočju zagotovili dosledna skladnost in konvergenca.

Sprememba 35

Predlog uredbe Člen 1 – odstavek a (novo)

1a. Pri uporabi te uredbe se v celoti spoštuje člen 152 PDEU, pri priporočilih, izdanih v skladu s to uredbo, pa se upoštevajo prakse in strukture pri oblikovanju plač. Upošteva se člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, skladno s tem pa uredba ne posega v pravico do pogajanja, sklepanja in izvajanja kolektivnih pogodb ter pravico do popravljalnih ukrepov v skladu z nacionalnimi zakoni in praksami.

Sprememba 36

Predlog uredbe Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

(1) „ neodvisni fiskalni svet“ pomeni organ, ki uživa funkcionalno avtonomijo v primerjavi s fiskalnimi organi države članice, ki so odgovorni za spremljanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil; (1) „fiskalni svet“ pomeni neodvisen in tehnično usposobljen organ, ki uživa funkcionalno avtonomijo v primerjavi s proračunskimi organi države članice, ki so odgovorni za spremljanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil;

Sprememba 37

Predlog uredbe Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

(2) „neodvisna makroekonomska napoved“ pomeni makroekonomsko in/ali proračunsko napoved, ki jo pripravi neodvisen organ ali organ , ki je v odnosu do fiskalnih organov držav članic funkcionalno samostojen . (2) „neodvisna makroekonomska napoved“ pomeni makroekonomsko napoved, ki jo pripravi ali potrdi neodvisen in tehnično usposobljen organ, ki je v odnosu do proračunskih organov držav članic funkcionalno samostojen in izpolnjuje minimalne zahteve, določene v Prilogi I. Komisija zagotovi primerljivost in skladnost neodvisnih napovedi v posameznih državah članicah;

Sprememba 38

Predlog uredbe Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

(5) „vlada“ in „primanjkljaj“ imata pomen, določen v členu 2 Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. (5) „vlada“, „primanjkljaj“ in „dolg“ imajo pomen, določen v členu 2 Protokola št. 12 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Sprememba 39

Predlog uredbe Člen 2 – odstavek 1 – točka 5a (novo)

(5a) „Pakt za stabilnost in rast“ pomeni sistem večstranskega nadzora, kot je določen z Uredbo (ES) št. 1466/97, in postopek za izogibanje čezmernemu primanjkljaju v državah članicah, kot je določen v členu 126 PDEU in Uredbi (ES) št. 1467/97.

Sprememba 40

Predlog uredbe Člen 2 – odstavek 1 – točka 5b (novo)

(5b) „posebej resno neupoštevanje“ v zvezi s prilagoditvami za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja pomeni najmanj 1-odstotno odstopanje od BDP v določenem letu ali najmanj 0,5-odstotno povprečno letno odstopanje od BDP v dveh zaporednih letih, ki ga ni mogoče utemeljiti z izjemnimi okoliščinami ali resnim gospodarskim upadom, potem ko se upoštevajo olajševalni dejavniki in učinki prelivanja, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 1467/97 in Uredbi (EU) št. 1176/2011.

Sprememba 41

Predlog uredbe Člen 2 – odstavek 2a (novo)

2a. Ta uredba se uporablja brez poseganja v člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 42

Predlog uredbe Poglavje Ia (novo)

Poglavje Ia Usklajevanje ekonomskih politik Člen 2a Časovni potek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik iz člena 2-a Uredbe (ES) št. 1466/97 1. Proračunski postopek držav članic je skladen z okvirom evropskega semestra, v skladu z letnim ciklom, ki vključuje: (a) pripravo političnih smernic za posamezne države članice na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta, ki temeljijo na letnemu pregledu rasti, vključno z osnutkom skupnega poročila Komisije o zaposlovanju, ter letnih poročilih v skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 1176/2011; te politične usmeritve državam članicam zagotavljajo smernice za pripravo nacionalnih programov reform ter programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki jih morajo predložiti aprila v skladu s členom 4(1) in členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97; (b) sprejetje političnih smernic za posamezne države članice na poletnem zasedanju Evropskega sveta na podlagi mnenj Komisije o ustreznosti nacionalnih načrtov reform ter programov stabilnosti in konvergenčnih programov, predloženih v skladu s členoma 121 in 148 PDEU.

Sprememba 43

Predlog uredbe Poglavje 2 – naslov

Sprememba 44

Predlog uredbe Člen 3 – odstavek 1

1. Države članice vsako leto najpozneje do 15. aprila skupaj s svojim programom za stabilnost objavijo svoje srednjeročne fiskalne načrte v skladu s svojimi srednjeročnimi proračunskimi okviri, ki temelji na neodvisnih makroekonomskih napovedih. 1. Države članice v okviru evropskega semestra po možnosti do 15. aprila oziroma najpozneje do 30. aprila vsako leto objavijo svoje nacionalne srednjeročne fiskalne načrte v skladu s svojimi srednjeročnimi proračunskimi okviri, ki temelji na verodostojnih in neodvisnih makroekonomskih napovedih. Ti načrti se predstavijo skupaj z nacionalnimi reformnimi programi in programi stabilnosti ali konvergenčnimi programi in so v celoti skladni s političnimi usmeritvami, ki temeljijo na letnem pregledu rasti in letnih poročilih v skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 1176/2011.

Sprememba 45

Predlog uredbe Člen 3 – odstavek 3

3. Zakon o proračunu države sprejmejo in objavijo vsako leto najpozneje do 31. decembra. 3. Zakon o proračunu države sprejmejo in objavijo vsako leto najpozneje do 31. decembra. Države članice imajo vzpostavljene postopke začasnega proračuna, ki se uporabijo, če se proračun sektorja država ne sprejme ali odobri in ne objavi do 31. decembra iz objektivnih razlogov, ki so zunaj nadzora vlade države članice.

Sprememba 46

Predlog uredbe Člen 4 – odstavek 1

1. Države članice določijo numerična fiskalna pravila glede proračunskega salda, s čimer v svojih proračunskih postopkih uresničujejo svoj srednjeročni proračunski cilj, kot je določen v členu 2a Uredbe (ES) št. 1466/97. Pravila zajemajo državo kot celoto in so zavezujoče, po možnosti ustavne narave . 1. Države članice določijo numerična fiskalna pravila glede proračunskega salda, s čimer v svojih proračunskih postopkih uresničujejo svoj srednjeročni proračunski cilj, kot je določen v členu 2a Uredbe (ES) št. 1466/97. Ta pravila vsebujejo tudi opredelitev posebnih okoliščin in resnih gospodarskih upadov, ki lahko povzročijo začasen odmik od srednjeročnega proračunskega cilja ali načrta prilagoditev za doseganje tega cilja, če ta odmik ne ogroža srednjeročne fiskalne vzdržnosti, kot je določeno v členih 5 in 6 Uredbe (ES) št . 1466/97. Ta pravila bi morala vključevati mehanizem, ki bi se sprožil v primeru znatnega odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali načrta prilagoditev za njegovo doseganje in ki naj bi zagotavljal pravočasno vrnitev k srednjeročnemu cilju . Pravila zajemajo sektor država kot celoto in so zavezujoča ali imajo kakšno drugo zagotovilo, da bodo v celoti spoštovana in upoštevana v vseh nacionalnih proračunskih procesih.

Sprememba 47

Predlog uredbe Člen 4 – odstavek 2

2. Države članice ustanovijo neodvisen fiskalni svet, ki spremlja izvajanje nacionalnih fiskalnih pravil iz odstavka 1 . 2. Države članice ustanovijo neodvisen fiskalni svet, ki predhodno in naknadno spremlja izvajanje nacionalnih fiskalnih pravil in ki izpolnjuje minimalne zahteve iz Priloge I .

Sprememba 48

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 1

1. Države članice vsako leto najpozneje do 15. oktobra Komisiji in Euroskupini predložijo osnutek proračunskega načrta za prihodnje leto. 1. Države članice vsako leto najpozneje do 1. oktobra Komisiji in Euroskupini predložijo osnutek proračunskega načrta za prihodnje leto , pri čemer upoštevajo priporočila za posamezne države članice s poletnega Evropskega sveta ter vsa priporočila, ki jih prejmejo v okviru pakta za stabilnost in rast ali postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji, vzpostavljen z Uredbo (EU) št . 1174/2011 in Uredbo (EU) št. 1176/2011.

Sprememba 49

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 2

2. Osnutek proračunskega načrta hkrati tudi objavijo. 2. Osnutek proračunskega načrta , kot je določen v tem členu, ob predložitvi Komisiji objavijo.

Sprememba 50

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 3 – točka b

(b) napovedi odhodkov in prihodkov države, izražene kot odstotek BDP, skupaj z napovedmi njihovih glavnih postavk ob predpostavki nespremenjenih politik; (b) napovedi odhodkov in prihodkov države, izražene kot odstotek BDP, skupaj z napovedmi njihovih glavnih postavk ob predpostavki nespremenjenih politik; te napovedi pokrivajo tekoče odhodke in odhodke za naložbe in v ta namen vsebujejo jasne proračunske cilje za tekoče odhodke in odhodke za naložbe, v primeru odhodkov za naložbe pa tudi oceno njihovih gospodarskih koristi, ki se objavi;

Sprememba 51

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 3 – točka c a (novo)

(ca) podrobnosti o odhodkih, neposredno povezanih z uresničevanjem strategije Unije za rast in delovna mesta, vključno z javnimi naložbami, skupaj s podrobnostmi o povezavi z dolgoročnim doseganjem proračunskih ciljev ter s presojo socialnih vplivov ukrepov, ki jih predvideva proračunski načrt;

Sprememba 52

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 3 – točka d

(d) podroben opis in dokumentirano številčno opredelitev ukrepov, ki bodo vključeni v proračun za prihodnje leto, da se premosti razlika med ciljnimi vrednostmi iz točke (c) in napovedmi ob predpostavki nespremenjenih politik iz točke (b). Opis je lahko manj podroben v primeru ukrepov, katerih proračunski vpliv je ocenjen na manj kot 0,1 % BDP. Posebna pozornost se posveti velikopoteznim načrtom za reformo fiskalne politike z možnostjo širitve učinkov na druge države članice, katerih valuta je euro; (d) podroben opis in dokumentirano številčno opredelitev ukrepov, ki bodo vključeni v proračun za prihodnje leto, da se premosti razlika med ciljnimi vrednostmi iz točk (c) in (ca) in napovedmi ob predpostavki nespremenjenih iz točke (b). Opis je lahko manj podroben v primeru ukrepov, katerih proračunski vpliv je ocenjen na manj kot 0,1 % BDP. Posebna in izrecna pozornost se posveti velikopoteznim načrtom za reformo fiskalne politike z možnostjo širitve učinkov na druge države članice, katerih valuta je euro;

Sprememba 53

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 3 – točka e

(e) glavne predpostavke pričakovanih gospodarskih gibanj in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki vplivajo na doseganje proračunskih ciljev. Te predpostavke temeljijo na neodvisni napovedi makroekonomske rasti ; (e) glavne predpostavke pričakovanih gospodarskih gibanj in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki vplivajo na doseganje proračunskih ciljev , določenih v skladu s členom 4 Direktive 2011/85/EU. Makroekonomske in proračunske napovedi vključujejo oceno predvidenega vpliva na potencialni obseg proizvodnje in makroekonomskih multiplikativnih učinkov . Metodologija, osnovni ekonomski in ekonometrični modeli ter domneve, pa tudi vsi drugi pomembni parametri, na katerih temeljijo neodvisne makroekonomske napovedi , se priložijo letnim srednjeročnim fiskalnim načrtom ;

Sprememba 54

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 3 – točka f

(f) če je primerno, dodatne podatke o tem, kako bodo uresničena trenutna priporočila s področja proračuna , ki so bila naslovljena na zadevno državo članico v skladu s členom 121 Pogodbe. (f) če je primerno, dodatne podatke o tem, kako bodo skladno s točkami (a) do (ca) uresničena trenutna priporočila, ki so bila naslovljena na zadevno državo članico v skladu s členoma 121 in 148 Pogodbe o delovanju EU .

Sprememba 55

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 3 – točka f a (novo)

(fa) količinsko opredelitev potrebnih javnih naložb in po potrebi proračunskega vpliva z oceno gospodarskih koristi ukrepov, predvidenih v nacionalnih programih reform;

Sprememba 56

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 3 – točka f b (novo)

(fb) analizo prispevka reform in naložb, vključenih v nacionalne programe reform, k doseganju ciljev programov za stabilnost, vključno z analizo stroškov in koristi reform s stališča proračuna;

Sprememba 57

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 4

4. Če se proračunski cilji iz osnutka proračunskega načrta, ki se sporočijo v skladu s točko (a) ali točko (c) odstavka 3, ali napovedi ob predpostavki nespremenjenih politik razlikujejo od tistih v zadnjem programu za stabilnost, je treba razlike ustrezno obrazložiti. 4. Če se proračunski cilji iz osnutka proračunskega načrta, ki se sporočijo v skladu s točko (a) in (ca) odstavka 3, ali napovedi ob predpostavki nespremenjenih politik razlikujejo od tistih v zadnjem programu za stabilnost, je treba razlike ustrezno obrazložiti.

Sprememba 58

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 4a (novo)

4a. Srednjeročni fiskalni načrti vključujejo posodobljeno napoved večletnih odhodkov sektorja država, izraženih kot odstotek bruto domačega proizvoda, in njihovih glavnih postavk ter večletne cilje in obveze glede odhodkov, namenjenih za doseganje ciljev strategije Unije za rast in delovna mesta.

Sprememba 59

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 5

5. Komisija v dveh tednih od predložitve osnutka proračunskega načrta, v katerem odkrije posebej veliko neupoštevanje obveznosti glede proračunske politike, kot so določene v Paktu za stabilnost in rast, od zadevne države članice zahteva revidirani osnutek proračunskega načrta. Zahteva se objavi. Odstavki 2 do 4 veljajo tudi za popravljeni osnutek proračunskega načrta. 5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom -11, ki podrobno določi vsebino osnutka proračunskega načrta iz odstavka 1 in vsebino določb iz odstavkov 2 do 4.

Sprememba 60

Predlog uredbe Člen 6 – odstavek -1 (novo)

-1. Če Komisija odkrije posebej resno neskladnost osnutka proračunskega načrta z načrtom prilagoditev za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, lahko od zadevne države članice po ustreznem posvetovanju z njo in prejetih obrazložitvah zahteva revidiran osnutek proračunskega načrta. Ta zahteva se vloži najpozneje mesec dni po predložitvi osnutka proračunskega načrta. Za popravljeni osnutek proračunskega načrta velja člen 5(2) in (4).

Sprememba 61

Predlog uredbe Člen 6 – odstavek 1

1. Komisija po potrebi do 30 . novembra sprejme mnenje o osnutku proračunskega načrta. 1. Komisija najkasneje do 15 . novembra sprejme mnenje o osnutku proračunskega načrta vsake države članice .

Sprememba 62

Predlog uredbe Člen 6 – odstavek 2

2. Mnenje Komisije se objavi , Komisija pa ga predstavi parlamentu zadevne države članice na njegovo zahtevo. 2. Mnenje Komisije iz odstavka 1 se objavi in predloži euroskupini. Komisija ga predstavi parlamentu zadevne države članice ali Evropskemu parlamentu na zahtevo enega od teh parlamentov .

Sprememba 63

Predlog uredbe Člen 6 – odstavek 3

3. Komisija izvede splošno oceno proračunskega stanja in obetov v euroobmočju kot celoti. Ocena se objavi . 3. Komisija izvede splošno oceno proračunskega stanja in obetov v euroobmočju kot celoti. Celovita ocena vključuje teste izjemnih situacij, ki prikazujejo tveganja za vzdržnost javnih financ v primeru neugodnih finančnih ali proračunskih dogodkov. Z oceno se za vsako državo posebej opredelijo morebitni negativni učinki prelivanja na vzdržnost javnih financ držav članic, ki jih ustvarja njihov zasebni sektor ali druge države članice . Ocena se objavi ter se vključi v prihodnji letni pregled rasti. Komisija priloži oceni podroben povzetek pomladanskih in jesenskih napovedi za celotno euroobmočje. Izbrani osnovni scenarij za oceno se opiše in obrazloži, temelji pa na uravnoteženem upoštevanju negativnih in pozitivnih tveganj, da se predvidijo vsi možni izidi. Ocena vsebuje metodologije, domneve in ustrezne parametre, ki podpirajo njene makroekonomske napovedi in teste izjemnih situacij ter naknadno oceno osnovnega scenarija prejšnjega leta.

Sprememba 64

Predlog uredbe Člen 6 – odstavek 4

4. Euroskupina obravnava mnenja Komisije o nacionalnih proračunskih načrtih ter o proračunskem stanju in obetih v euroobmočju kot celoti na podlagi splošne ocene, ki jo v skladu z odstavkom 3 izvede Komisija. Ocena se objavi. 4. Euroskupina in ustrezni odbor Evropskega parlamenta obravnavata mnenja Komisije o nacionalnih proračunskih načrtih ter o proračunskem stanju in obetih v euroobmočju kot celoti na podlagi splošne ocene, ki jo v skladu z odstavkom 3 izvede Komisija. Izid teh razprav se objavi ter se upošteva pri prihodnjem evropskem semestru, zlasti pri letnem pregledu rasti .

Sprememba 65

Predlog uredbe Člen 6 – odstavek 4a (novo)

4a. Po razpravah med euroskupino in ustreznim odborom Evropskega parlamenta Komisija posodobi svoja posebna priporočila v okviru letnega pregleda rasti, da se okrepi skupni makroekonomski okvir v euroobmočju in opredelijo podporni ukrepi, predvideni za primere neugodnih finančnih, gospodarski ali proračunskih dogodkov.

Sprememba 66

Predlog uredbe Člen 6a (novo)

Člen 6a Poročanje o izdajanju dolžniških instrumentov 1. Države članice predhodno in pravočasno poročajo Evropski komisiji in euroskupini o svojih načrtih izdajanja državnih dolžniških instrumentov. 2. Obliko in vsebino poročanja iz odstavka 1 uskladi in določi Komisija v sodelovanju z državami članicami. 3. Vprašanja, povezana z letnim načrtom držav članic za izdajo dolžniških instrumentov, kot so finančne potrebe in obnovitev neporavnanega dolga, se ne objavijo.

Sprememba 67

Predlog uredbe Poglavje III a (novo)

Poglavje III a Vzpostavitev časovnega načrta za okrepljeno usklajevanje gospodarskih politik, programa spodbujanja rasti in okvira za okrepljeno izdajanje dolžniških instrumentov Člen 6b Časovni načrt okvira za okrepljeno usklajevanje gospodarskih politik in programa spodbujanja rasti 1. Komisija do … (6) predstavi poročilo za vzpostavitev časovnega načrta za obveznice stabilnosti v euroobmočju. Hkrati predstavi tudi predlog za instrument trajnostne rasti v euroobmočju, katerega cilj je aktivirati približno 1 % BDP na leto v desetletnem obdobju, vključno s povišanjem kapitala EIB in projektnimi obveznicami za naložbe v evropsko infrastrukturo, vključno z znanostjo in tehnologijo. Namen instrumenta je vzpostaviti potrebne pogoje za vzdržno rast, da bi zagotovili dobro delovanje ekonomske in monetarne unije in stabilnost eura in s tem trajnostno usklajenost proračunske discipline držav članic. 2. Ukrepi iz členov 6c in 6d ne vplivajo na druge ukrepe, ki se izvedejo pred koncem tega obdobja. Člen 6c Usklajevanje izdajanja dolžniških instrumentov držav članic euroobmočja 1. Države članice Komisiji in Svetu vnaprej poročajo o svojih načrtih izdajanja državnih dolžniških instrumentov, da bi bolje uskladile načrtovanje in plasiranje izdajanja. 2. Države članice, katerih valuta je euro, skušajo izboljšati pogoje financiranja svojega javnega dolga tako, da se na predlog Komisije dogovorijo o usklajenem letnem okviru izdajanja državnih dolžniških instrumentov. 3. Države članice, ki sodelujejo v skladu z odstavkom 2, lahko še dodatno izboljšajo in stabilizirajo pogoje financiranja na podlagi osnovnih gospodarskih parametrov in razmer na trgu ter v skladu z metodologijo, opredeljeno z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta. Člen 6d Evropski sklad za odkup dolgov 1. Kot eden prvih korakov časovnega načrta iz člena 6a se ustanovi sklad za odkup dolgov, ki temelji na skupni odgovornosti in strogi fiskalni disciplini in ki naj zmanjša čezmerni dolg v roku 25 let, pri čemer je ta rok mogoče prilagoditi glede na dejanske stopnje rasti. Po preteku tega obdobja sklad preneha. 2. Države članice, ki uporabljajo euro in niso vključene v program pomoči ali prilagajanja: (a) prenesejo dolgove nad 60 % bruto domačega proizvoda na evropski sklad za odkup dolgov v petletnem obdobju vključevanja; (b) določijo numerična fiskalna pravila, s čimer v nacionalnih proračunskih postopkih uresničujejo svoj srednjeročni proračunski cilj, kot je opisan v členu 2a Uredbe (ES) št. 1466/97; (c) izvajajo strategijo fiskalne konsolidacije in program strukturnih reform; (d) zagotovijo jamstvo za ustrezno kritje posojil evropskega sklada za odkup dolgov; (e) med obdobjem vključevanja v sklad zmanjšajo strukturni primanjkljaj, da bi zagotovile skladnost s proračunskim pravilom iz točke (b). 3. Komisija poskrbi za vzpostavitev in vsakodnevno upravljanje Evropskega sklada za odkup dolgov, o katerem se podrobnosti določijo z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta. 4. V Evropskem skladu za odkup dolgov lahko sodelujejo tudi druge države članice, ko začne veljati odločitev Sveta Evropske unije, sprejeta v skladu s členom 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki odpravi odstopanja držav članic od sprejetja evra. 5. Države članice v nacionalno pravo vnesejo določbe, ki zagotavljajo, da Evropski sklad za odkup dolgov preneha po največ 25 letih, kar je mogoče prilagoditi glede na dejanske stopnje rasti.

Sprememba 68

Predlog uredbe Člen -7 (novo)

Člen -7 Programi ekonomskega partnerstva 1. Če Svet v skladu s členom 126(6) PDEU določi, da je posamezna država članica v postopku čezmernega primanjkljaja, zadevna država članica Komisiji in Svetu predloži program ekonomskega partnerstva, v katerem navede politične ukrepe in strukturne reforme za zagotovitev učinkovitega trajnega zmanjšanja čezmernih primanjkljajev v okviru podrobnega razvoja nacionalnih programov reform ter programov za stabilnost in pri tem v celoti upošteva priporočila Sveta o izvajanju celostnih smernic za gospodarske in zaposlitvene politike zadevne države članice. 2. Program ekonomskega partnerstva je v celoti usklajen s politikami iz člena 1. Program ekonomskega partnerstva opredeli in izbere več posebnih proračunskih prednostnih nalog, katerih cilj je kratkoročna stabilizacija gospodarstva, dolgoročno povečanje trajnostne rasti in obravnava strukturnih pomanjkljivosti v zadevni državi članici. Namen teh prednostnih nalog je izenačitev konkurenčnosti v skladu z ustvarjanjem evropske dodane vrednosti in morajo biti skladni s strategijo Unije za rast in delovna mesta. Država članica v tesnem sodelovanju s Komisijo pripravi poročilo, v katerem opiše izbrane programe in projekte, vključno z akcijskim načrtom, katerega namen je opredeliti finančne vire, vključno s kreditnimi linijami EIB in ustreznimi finančnimi instrumenti Unije, ter jih predčasno zagotoviti in aktivirati. Poročilo se letno posodablja. 3. V primeru resnega gospodarskega upada, kot ga določa člen 2(2) Uredbe Sveta(ES) št. 1467/97 ali pomembnega znižanja napovedi zadevna država članica v dogovoru s Komisijo ter ob upoštevanju procikličnih učinkov konsolidacijskih ukrepov in spremenjenih napovedi posodobi prilagoditveno pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Skladno s tem se prilagodi uporaba pravila o zadolževanju. 4. Program ekonomskega partnerstva se predloži hkrati s poročili iz člena 3(4a) in člena 5(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97. 5. Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme mnenje o programu ekonomskega partnerstva. 6. Če obstaja načrt popravljalnih ukrepov v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 1176/2011, se ukrepi iz odstavka 1 vključijo v ta načrt. 7. Izvajanje programa in letnih proračunskih načrtov, ki so skladni s programom, nadzorujeta Komisija in Svet. 8. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko zadevni državi članici in Komisiji ponudi možnost udeležbe v izmenjavi mnenj. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko povabi druge odbore, da sodelujejo pri izmenjavi stališč.

Sprememba 69

Predlog uredbe Člen 7 – odstavek 1

1. Ko Svet v skladu s členom 126(6) Pogodbe odloči, da v državi članici obstaja čezmeren primanjkljaj, za zadevno državo članico veljajo odstavki 2 do 5 tega člena do zaključka postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. 1. Za namene spremljanja programa partnerstva iz člena -7(7) zadevna država na zahtevo Komisije do zaključka postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 6 tega člena .

Sprememba 70

Predlog uredbe Člen 7 – odstavek 2

2. Država članica, ki se natančno spremlja, nemudoma pripravi izčrpno oceno vmesnega izvajanja proračuna za državo in njene podsektorje. V oceni zajame tudi finančna tveganja, povezana s subjekti v državni lasti in državnimi pogodbami , v kolikor bi ta lahko prispevala k obstoju čezmernega primanjkljaja. Rezultat ocene vključi v poročilo, ki ga predloži v skladu s členom 3(4a) ali členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 o ukrepih, sprejetih za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. 2. Komisija lahko od države članice zahteva, da pripravi izčrpno oceno izvajanja proračuna za sektor država in njene podsektorje v tekočem koledarskem letu. V oceni zajame tudi finančna tveganja, povezana s subjekti v državni lasti in pogojnimi obveznostmi , ki bi lahko bistveno vplivale na javne proračune, kot je opisano v Direktivi Sveta 2011/85/EU, v kolikor bi ta lahko prispevala k obstoju čezmernega primanjkljaja. Rezultat ocene vključi v poročilo, ki ga predloži v skladu s členom 3(4a) ali členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 o ukrepih, sprejetih za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.

Sprememba 71

Predlog uredbe Člen 7 – odstavek 3

3. Država članica redno poroča Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru , ki ga slednji določi v ta namen, in sicer za državo in njene podsektorje, o vmesnem izvajanju proračuna, o proračunskem vplivu diskrecijskih ukrepov, sprejetih na odhodkovni in prihodkovni strani, o ciljnih vrednostih državnih odhodkov in prihodkov, ter o naravi sprejetih ali predvidenih ukrepov za doseganje ciljnih vrednosti. Poročilo se objavi. 3. Na zahtevo Komisije država članica redno poroča Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru, in sicer za sektor država in njene podsektorje, o izvrševanju proračuna v tekočem koledarskem letu, o proračunskem vplivu diskrecijskih ukrepov, sprejetih na odhodkovni in prihodkovni strani, o ciljnih vrednostih državnih odhodkov in prihodkov, ter o naravi sprejetih ali predvidenih ukrepov za doseganje ciljnih vrednosti. Poročilo se objavi.

Komisija podrobno določi vsebino poročila iz tega odstavka. Komisija podrobno določi vsebino poročila iz tega odstavka. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko zadevni državi članici ponudi možnost udeležbe v izmenjavi mnenj.

Sprememba 72

Predlog uredbe Člen 7 – odstavek 6 – točka a

(a) izvaja in poroča o celoviti neodvisni reviziji finančnih poročil države, ki se opravi ob usklajevanju z vrhovnimi nacionalnimi revizijskimi organi, da se ocenijo zanesljivost, popolnost in točnost teh javnih finančnih poročil za namene postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V povezavi s tem Komisija (Eurostat) oceni kakovost podatkov, ki jih sporoči zadevna država članica, v skladu z Uredbo (ES) št. 679/2010 ; (a) izvaja in poroča o celoviti neodvisni reviziji finančnih poročil države, ki se opravi ob usklajevanju z vrhovnimi nacionalnimi revizijskimi organi, da se ocenijo zanesljivost, popolnost in točnost teh javnih finančnih poročil za namene postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V povezavi s tem Komisija (Eurostat) oceni kakovost podatkov, ki jih sporoči zadevna država članica, v skladu z Uredbo (ES) št. 479/2009, kar zadeva kakovost statističnih podatkov v povezavi s postopkom čezmernega primanjkljaja ;

Sprememba 73

Predlog uredbe Člen 8 – odstavek 2

2. Če obstaja tveganje neupoštevanja roka za popravek čezmernega primanjkljaja, Komisija na zadevno državo članico naslovi priporočilo za sprejetje dodatnih ukrepov v roku, ki je skladen z rokom za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja iz odstavka 1. Priporočilo Komisije se objavi, Komisija pa ga predstavi parlamentu zadevne države članice na njegovo zahtevo. 2. Če obstaja tveganje neupoštevanja roka za popravek čezmernega primanjkljaja, in kjer ta tveganja niso odvisna od okoliščin, na katere zadevna država članice ne more vplivati, Komisija na zadevno državo članico naslovi priporočilo za skrbno izvajanje ukrepov , predvidenih v prvotnih priporočilih, v roku, ki je skladen z rokom za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja iz odstavka 1. Priporočilo Komisije se objavi, Komisija pa ga predstavi parlamentu zadevne države članice na njegovo zahtevo.

Sprememba 74

Predlog uredbe Člen 8 – odstavek 3

3. Zadevna država članica v roku, določenem v priporočilu Komisije iz odstavka 2, Komisiji predloži poročilo o ukrepih, sprejetih na podlagi tega priporočila , hkrati s poročili, predvidenimi v členu 7(3) . Poročilo vključuje podatke o proračunskem vplivu diskrecijskih ukrepov, o ciljnih vrednostih državnih odhodkov in prihodkov, o naravi sprejetih ali predvidenih ukrepov za doseganje ciljnih vrednosti, kot tudi podatke o drugih ukrepih, sprejetih na podlagi priporočila Komisije. Poročilo se objavi. 3. Zadevna država članica v roku, določenem v priporočilu Komisije iz odstavka 2, Komisiji predloži dodatno poročilo o ukrepih, izvedenih na podlagi tega priporočila. Poročilo se objavi.

Sprememba 75

Predlog uredbe Člen -11 (novo)

Člen -11 Izvajanje pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo iz člena 5(5) se prenese na Komisijo za obdobje treh let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Komisija najpozneje devet mesecev pred iztekom teh treh let pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. 3. Pooblastilo iz člena 5(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom preklica pooblastila pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati. Sklep začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njem naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 5(5), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 76

Predlog uredbe Člen -11a (novo)

Člen -11a Ekonomski dialog Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Evropskega sveta ali predsednika euroskupine, da nastopijo pred odborom in obravnavajo odločitve, sprejete v skladu s členom 5(5), členom 6(4), členom 7(5), členom 8(4) in členom 9(3). Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo ti sklepi zadevajo, ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj.

Sprememba 77

Predlog uredbe Člen 11 – odstavek 1 – točka b a (novo)

(ba) prispevek te uredbe k uresničevanju strategije Unije za rast in delovna mesta.

Sprememba 78

Predlog uredbe Člen 11 – odstavek 3a (novo)

3a. Komisija čim prej in najpozneje do 31. decembra 2012 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo z oceno izvedljivosti in predlogi za možni časovni načrt za skupno izdajo državnih dolžniških instrumentov, pri čemer upošteva finančne, fiskalne in pravne pogoje. Komisija posebno pozornost nameni izvedljivosti uvedbe sklada za odkup dolgov, ki združuje začasno skupno izdajo dolžniških instrumentov in stroga pravila fiskalne prilagoditve.

Sprememba 79

Predlog uredbe Člen 11 a (novo)

Člen 11a Poročilo Komisije Komisija do … (7) predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo in po potrebi predlog, ki določa potek usklajevanja in predhodne razprave med državami članicami glede večjih predvidenih sprememb ekonomskih in javnofinančnih politik, ki bi lahko povzročile učinke prelivanja, način poteka usklajevanja in razprav, obravnavanih politik ter verjetnih političnih posledic odločitev, sprejetih na teh usklajevanjih in predhodnih razpravah, za države članice in zlasti za nacionalne parlamente.

Sprememba 80

Predlog uredbe Člen 11b (novo)

Člen 11b Evropski organ za dolžniške instrumente Komisija do … (8) predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo in po potrebi predlog, v katerem oceni možnost ustanovitve evropskega organa za upravljanje dolgov, ki je pristojen za upravljanje in usklajevanje vseh vprašanj, povezanih z letnim načrtom držav članic za izdajo dolžniških instrumentov, obnovitvijo neporavnanega dolga držav članic in oceno vzdržnosti javnega dolga vseh držav članic. Poročilo Komisije tudi ovrednoti letno objavo podatkov o javnem dolgu držav članic, primanjkljaju in drugih makroekonomskih kazalcih.

Sprememba 81

Predlog uredbe Priloga I (novo)