Uredba (EU) št. 1303/2013 določa skupna pravila, ki se uporabljajo za sklade ESI. Na podlagi načela deljenega upravljanja med Komisijo in državami članicami zajema ta uredba določbe o postopku načrtovanja programov ter pravila za upravljanje programa (vključno s finančnim upravljanjem), spremljanje, finančni nadzor in vrednotenje projektov.

Člen 120(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa, da je najvišja stopnja sofinanciranja na ravni vsake prednostne osi vseh operativnih programov, ki se financirajo s sredstvi ESRR in ESS, za obdobje od 1. januarja 2014 do 30. junija 2017 na Cipru 85-odstotna, namesto 50-odstotne, ki se uporablja za bolj razvite regije.

Člen 24 Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa, da se lahko vmesna plačila na zahtevo države članice z začasnimi proračunskimi težavami, tj. držav članic, ki so prejele finančno podporo v okviru programa prilagajanja po 21. decembru 2013, zvišajo za 10 odstotnih točk nad stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja za vsako prednostno nalogo iz ESRR, ESS in Kohezijskega sklada ali vsak ukrep iz skladov EKSRP in ESPR, če država članica predloži ustrezno zahtevo. Ta določba se trenutno uporablja do 30. junija 2016.

Poleg tega člen 120 Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa, da je stopnja sofinanciranja na ravni vsake prednostne osi vseh operativnih programov, ki se financirajo s sredstvi ESRR in ESS, za obdobje od 1. januarja 2014 do 30. junija 2017 na Cipru 85-odstotna, namesto 50-odstotne, ki se uporablja za bolj razvite regije. Ta izjemna stopnja sofinanciranja je bila Cipru dodeljena zaradi nestabilnosti njegovega gospodarstva. Omogoča lažji prehod iz obdobja velikih potreb po javnih naložbah na eni strani k prizadevanjem za konsolidacijo javnih financ na drugi strani, saj povečuje potrebni fiskalni manevrski prostor za naložbe, financirane s sredstvi kohezijske politike.

V navedenem obdobju je bilo do zvišanja upravičenih pet držav, in sicer Ciper, Grčija, Irska, Portugalska in Romunija.

Da bi zagotovili, da bodo te države članice še naprej izvajale programe skladov ESI na terenu in izplačevale sredstva projektom, člen 24 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 Komisiji omogoča, da državam, ki so prejele finančno pomoč po 21. decembru 2013, nameni višja plačila (v nadaljnjem besedilu: zvišanje) od 1. januarja 2014 do 30. junija 2016.

Izvajanje programov je pogosto zahtevno, ne nazadnje tudi zaradi likvidnostih težav, ki izhajajo iz fiskalne konsolidacije. To še zlasti velja za tiste države članice, ki jih je kriza najbolj prizadela in ki so prejele finančno pomoč v okviru programa prilagajanja.

Še vedno trajajoča finančna in gospodarska kriza močno pritiska na nacionalne finančne vire, medtem ko države članice izvajajo potrebne ukrepe za fiskalno konsolidacijo. V tem okviru je zagotavljanje nemotenega izvajanja programov, ki se financirajo s sredstvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI), velikega pomena za naložbe v rast in delovna mesta.

Plačila se bodo povečala za znesek, ki bo izračunan tako, da se bodo stopnje sofinanciranja, ki se uporabljajo za prednostne naloge (v okviru ESRR, ESS in Kohezijskega sklada) ali ukrepe programov (v okviru EKSRP in ESPR), povečale za deset odstotnih točk za potrjene izdatke, predložene v zadevnem časovnem obdobju, dokler ne bo dosežena zgornja meja plačil.

Predlog bi Komisiji omogočil višja plačila državi članici v okviru programa prilagajanja po 30. juniju 2016. Obsegal bi obdobje do 30. junija leta, ki sledi koledarskemu letu, v katerem država članica preneha prejemati finančno pomoč. Ta pristop je v skladu z obračunskim letom skladov ESI, ki vključuje obdobje od 1. julija do 30. junija. Obdobje upravičenosti bi se podaljšalo do največ 18 mesecev.

Podaljšanje obdobja višjih vmesnih izplačil je sorazmerno glede na še vedno trajajočo gospodarsko krizo in druga prizadevanja v podporo državam članicam s proračunskimi težavami, ki so upravičene do finančne pomoči v okviru programa prilagajanja.

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti, saj zagotavlja nadaljnjo povečano podporo prek skladov ESI nekaterim državam članicam, ki imajo resne težave, zlasti z gospodarsko rastjo in finančno stabilnostjo ter povečanjem primanjkljaja in dolgov, tudi zaradi mednarodnih gospodarskih in finančnih razmer. V tem okviru je treba na ravni Evropske unije vzpostaviti začasni mehanizem, ki Evropski komisiji omogoča povečanje povračila na podlagi potrjenih izdatkov v okviru skladov ESI ter zagotovitev višje stopnje sofinanciranja za vse operativne programe, financirane s sredstvi ESRR in ESS, na Cipru.

Komisija mora v skladu s členoma 24(3) in 120(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ti finančni določbi pregledati in pred 30. junijem 2016 po potrebi predložiti ustrezen zakonodajni predlog za njuno morebitno podaljšanje.

Da bi se zmanjšal pritisk na nacionalni proračun in spodbudile prepotrebne naložbe, je predlagano, da se 85-odstotna stopnja sofinanciranja za vse operativne programe, financirane s sredstvi ESRR in ESS na Cipru, podaljša do zaključka programa.

Ker je Ciper marca 2013 z EU podpisal program prilagajanja, člen 120(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa izjemno 85-odstotno stopnjo sofinanciranja za vse operativne programe, financirane s sredstvi ESRR in ESS, na Cipru od 1. januarja 2014 do 30. junija 2017.

Nadaljnja revizija upravičenosti do zvišanja v obdobju 2014–2020 ne bi bila nujna, saj države, vključene v programe prilagodljivosti, potrebujejo zagotovila v zvezi z obdobjem in višino plačil EU.

Ker so bili Grčija, Ciper, Irska, Romunija in Portugalska po 21. decembru 2013 vključeni v program prilagajanja, kot je opredeljen v členu 24(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, je bilo teh pet držav upravičenih do 10-odstotnega zvišanja vmesnih plačil, predloženih pred 30. junijem 2016. Programi finančne pomoči za Ciper, Irsko, Portugalsko in Romunijo so se že iztekli. To pomeni, da bo Grčija edina država, ki bo 30. junija 2016 vključena v program prilagajanja.

Kar zadeva odobritev plačil v zvezi z razširitvijo določbe o zvišanju v skladu s členom 24, ima lahko predlog za posledico povečanje povračil zadevnim državam članicam. Dodatne odobritve plačil za ta predlog lahko vključujejo začasno povečanje odobritev plačil, kar bi se ob koncu programskega obdobja 2014–2020 izravnalo z nižjimi plačili. Opozoriti je treba, da predlagana sprememba ne pomeni nobene spremembe letnih zgornjih mej prevzemanja obveznosti in plačil v večletnem finančnem okviru, ki so določene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1311/2013.

Poleg tega bi predlog Komisiji omogočil, da izjemno 85-odstotno stopnjo sofinanciranja za ESRR in ESS na Cipru podaljša do zaključka programa.

2016/0193 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 177 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Člen 24(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa, da mora Komisija pregledati zvišanje vmesnih plačil iz skladov ESI za znesek, ki ustreza 10 odstotnim točkam nad dejansko stopnjo sofinanciranja za vsako prednostno nalogo/ukrep za države članice, ki so bile vključene v program prilagajanja po 21. decembru 2013 in so zaprosile za koriščenje tega ukrepa do 30. junija 2016, kot je določeno v navedeni določbi, ter Evropskemu parlamentu in Svetu pred 30. junijem 2016 predložiti poročilo s svojo oceno in po potrebi ustrezen zakonodajni predlog.

(2)Do zvišanja plačil na podlagi člena 24 Uredbe (EU) št. 1303/2013 je bilo upravičenih pet držav članic, in sicer Romunija, Irska, Portugalska, Ciper in Grčija. Romunija, Irska, Portugalska in Ciper so zaključile svoje programe gospodarskega prilagajanja. Samo Grčija je še vedno vključena v program prilagajanja in je upravičena do s tem povezane finančne pomoči do tretjega četrtletja leta 2018. Ker se Grčija še vedno spopada z resnimi težavami v zvezi s svojo finančno stabilnostjo, bi bilo treba podaljšati uporabo zvišanja plačil za države članice z začasnimi proračunskimi težavami.

(3)Vendar bi se morala možnost zvišanja plačil končati 30. junija leta, ki sledi koledarskemu letu, v katerem država članica preneha prejemati finančno pomoč v okviru programa prilagajanja.

(4)Člen 120(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa, da mora Komisija opraviti pregled, da oceni upravičenost ohranitve najvišje 85-odstotne stopnje sofinanciranja na ravni vsake prednostne osi vseh operativnih programov, ki se financirajo s sredstvi ESRR in ESS, na Cipru po 30. juniju 2017, ter do 30. junija 2016 po potrebi predložiti zakonodajni predlog.

(5)Ciper je svoj program prilagajanja zaključil marca 2016. Vendar je njegov gospodarski položaj še vedno negotov, kar se kaže s počasno rastjo, zmanjševanjem naložb, visoko brezposelnostjo in obremenjenim finančnim sektorjem. Da bi se zmanjšal pritisk na nacionalni proračun in spodbudile prepotrebne naložbe, bi bilo zato treba 85-odstotno stopnjo sofinanciranja za vse operativne programe, financirane s sredstvi ESRR in ESS, na Cipru podaljšati do zaključka programa.

(6)Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi ta uredba morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1