SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 26.5.2004 
COM(2004) 223 kon č. 
  
POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU IN 
EVROPSKEMU EKONOMS KO-SOCIALNEMU ODBORU 
o trošarinskih stopnjah, ki se upora bljajo za alkohol in alkoholne pija če  
  
(predloženo na podlagi člena 8 Direktive Sveta 92/84/EGS o približevanju trošarinskih 
stopenj za alkohol in alkoholne pija če)  
 
SL 2   SL KAZALO 
POVZETEK ............................................................................................................................... .4  
A. Trošarinske stopnje za alkohol in alkoholne pija če..................................................... 4 
B. Struktura trošarine za alkohol in alkoholne pija če...................................................... 5 
1. Uvod........................................................................................................................ ..... 6 
1.1. Trošarinski sistem Skupnosti ....................................................................................... 6 1.2. Trošarina za alkoholne pija če....................................................................................... 6 
2. Pregled strukture in stopenj trošarine........................................................................... 8 2.1. Splošne opombe ........................................................................................................... 8  
2.2. Prvo poro čilo Komisije ................................................................................................ 9 
3. Obseg tega (drugega) poro čila ..................................................................................... 9 
3.1. Splošno................................................................................................................... ...... 9 
3.2. Delovanje notranjega trga .......................................................................................... 10 3.3. Konkurenca med alkoholnimi pija čami ..................................................................... 15 
3.4. Dejanska vrednost stopenj ......................................................................................... 17 3.5. Širši cilji Pogodbe ...................................................................................................... 1 9 
3.5.1. Zdravstvena in socialna politika................................................................................. 19 3.5.2. Kmetijska politika ...................................................................................................... 20 
3.5.3. Širitev Evropske unije................................................................................................ 22  
3.6. Obdobje preu čevanja.................................................................................................. 22 
4. Struktura trošarine, ki se uporablja za alkoholne pija če ............................................ 22 
4.1. Razli čna obravnava vina in pene čega vina ................................................................ 23 
4.2. Prilagoditi oznake KN (kombinirane nomenklat ure), ki se uporabljajo za opredelitev 
kategorij izdelkov....................................................................................................... 23 
4.3. Uvrš čanje izdelkov za troš arinske namene ................................................................ 24 
SKLEPNE UGOTOVITVE ....................................................................................................... 27 
 
SL 3   SL PRILOGA A...................................................................................................................... ........ 28 
PRILOGA B1..................................................................................................................... ....... 29 
PRILOGA B2..................................................................................................................... ....... 31 
PRILOGA B3..................................................................................................................... ....... 33 
PRILOGA B4..................................................................................................................... ....... 35 
PRILOGA C...................................................................................................................... ........ 37 
 
SL 4   SL POVZETEK 
A. T ROŠARINSKE STOPNJE ZA ALKOHOL IN ALKOHOLNE PIJA ČE 
To poročilo preučuje položaj zakonodaje Skupnosti na podro čju trošarin za alkohol in 
alkoholne pija če. Ta zakonodaja je za čela veljati 1. januarja 1993 in od takrat ni bila 
spremenjena. To poro čilo je potrebno zaradi člena 8 Direktive Sveta 92/84/EGS z dne 19. 
oktobra 1992 o približevanju trošarinsk ih stopenj za alkohol in alkoholne pija če, ki 
predvideva redno pregledovanje trošarinsk ih stopenj za izdelke iz alkohola.  
Poročilo je osredoto čeno pretežno na naslednje to čke: pravilno delovanje notranjega trga, 
konkurenco med razli čnimi kategorijami alkoholnih pija č, dejansko vrednost trošarinskih 
stopenj in širše cilje Pogodbe. 
V zvezi z delovanjem notranjega trga  ugotavlja, da je odprava dav čnih meja leta 1993 in 
dejstvo, da so države članice še naprej uporabljale zelo razli čne ravni stopenj za alkoholne 
pijače, povzro čilo številne težave, ki ovirajo pravil no delovanje notranjega trga. Težave so 
posledica v časih visoke dav čne obremenitve za izdelke glede na njihovo osnovno vrednost in 
dejstvo, da so med nekaterimi državami članicami velike razlike v tr ošarinskih stopnjah. Te 
razlike predstavljajo možnost za zakonito čezmejno nakupovanje in tudi spodbudo za 
goljufive transakcije, katerih cilj so trgi držav članic, v katerih so trošarinske stopnje visoke, 
kar pogosto povzro či izkrivljanje konkurence zaradi da vkov, preusmeritev trgovine in 
omejitev glede svobode gibanja državljanov. Ve čje približevanje bi veliko pripomoglo k 
dolgoročni rešitvi teh težav notranjega trga. 
Glede konkurence med razli čnimi kategorijami alkoholnih pija č se zdi, da na splošno 
obseg konkurence med razli čnimi vrstami alkoholnih pija č nima odlo čilnega pomena pri 
določanju njihovih ravni stopenj, in da je povpraševanje po nekaterih vrstah pija č relativno 
neobčutljivo na spremembe lastne cene ali na spremembe cen konkuren čnih vrst alkoholnih 
pijač. 
Poročilo tudi ugotavlja, da bi zaradi ohranjanja dejanske vrednosti najnižjih trošarinskih 
stopenj  države članice lahko razmislile o pr ibližno 24% revalorizaciji, ki bi odražala inflacijo 
od 1. januarja 1993 do 31. decembra 2002. Takšna reva lorizacija je potrebna zato, da ne bi 
najnižje stopnje s časoma postale nesmiselne. 
Glede širših ciljev Pogodbe je posebna pozornost namenjena povezavi med obdav čevanjem 
alkoholnih pija č na eni strani ter zdravstveno in kmetijsko politiko na drugi strani. Glede 
zdravstvene politike ugotavlja, da ve čina držav članic običajno pri dolo čanju svojih stopenj ne 
upošteva preudarkov zdravstvene politik e. Glede kmetijske politike pa obdav čevanje vina 
ostaja zelo sporno. Medtem ko države članice proizvajalke vina me nijo, da je treba ohraniti 
možnost uporabe ni čelne stopnje za vino, če tako želijo, pa neka tere druge države članice 
trdijo, da bi spremembe najnižjih stopenj morale biti možne le z uvedbo pozitivne najnižje trošarinske stopnje za vino. Države članice proizvajalke vina tu di menijo, da je uporaba 
ničelne najnižje stopnje za vino potrebna kot pomožni ukrep za spodbujanje uravnoteženih 
razmer na trgu, kar je eden od osnovnih politi čnih ciljev skupne ureditv e trga za vino. Glede 
širitve Unije ugotavlja, da so se vse nove države članice zavezale, da bodo od 1. maja 2004 
uporabljale stopnje, ki so en ake najnižjim ali višje.  
 
SL 5   SL B. S TRUKTURA TROŠARINE ZA ALKOHOL IN ALKOHOLNE PIJA ČE 
Člen 8 Direktive 92/84/EGS zahteva, da Komisija poro ča samo o trošarinskih stopnjah, 
predpisanih v navedeni dire ktivi. Vendar Komisija meni , da bi bilo treba preu čiti spremembe 
strukture obdav čevanja, ker je to vprašanj e, ki je tesno povezano z vprašanjem stopenj samih. 
To še posebej velja za  zadeve v zvezi z uvrš čanjem alkoholnih pija č v vsako od kategorij, 
opredeljenih v direktivi o strukt uri (Direktiva 92/83/EGS). Poro čilo opredeljuje naslednja tri 
vprašanja, ki so se pojavila v postopku pos vetovanja in zahtevajo posebno pozornost: 
1. Vprašanje ali naj se ohrani možnost, ki omogo ča državam članicam, da razli čno 
obdavčijo mirne in pene če alkoholne pija če. 
2. Potreba po posodobitvi sklicevanj na oznake kombinirane nomenklature, na 
katere se sklicuje Di rektiva 92/83/EGS, za opredelitev kategorij alkoholnih pija č za 
davčne namene, da bi upoštevali možne spremembe oznak KN od leta 1992 in 
poenostavili položaj tako za gospodarske subjekte kot za uprave. Posodobitev 
sklicevanj na oznake KN, ki se uporabljaj o, bi se lahko v prihodnje opravila v skladu 
s postopkom, dolo čenim v členu 24 Direktive 92/12/EGS. 
3. Tako trgovci kot državni upravni organi so  službe Komisije opozorili na težave pri 
uvrščanju alkoholnih pija č v kategorije, ki jih pred videva Direktiva 92/83/EGS, 
pri čemer se pritožujejo zaradi razli čnega uvrš čanja in – zato – razli čnega 
obdavčevanja istega izdelka v razli čnih državah članicah. Poro čilo opisuje to težavo 
in predstavlja glavna vprašanja, ki  se pojavljajo v zvezi s to zadevo. 
Ob upoštevanju zahtevnosti in številnih politi čno občutljivih vidikov vprašanja in zaradi 
dejstva, da je Komisija septembra 2002 sklenila , da ne bo predlagala najnižje trošarinske 
stopnje za vino, tega poro čila ne spremlja predlog direk tive. V tej fazi je namen poro čila, da 
se v Svetu, Evropskem parlamentu in Evropskem ekonomsko-socialnem odboru za čne 
obširna razprava. Na podlagi izid a te razprave bo Komisija odlo čila, ali naj vloži predlog o 
vseh ali nekaterih vprašanjih, obravnavanih v tem poro čilu, ali ne.  
 
SL 6   SL 1. UVOD 
1.1. Trošarinski sistem Skupnosti  
1. Trošarine so davki na porabo blaga, kot so alkoholne pija če, tobačni izdelki in 
mineralna olja. Trošarina za te izde lke je pomemben vir prihodka za države članice 
in skupaj znaša med 1,8 % in 4,5 % BDP ( glej Prilogo A ). Ker države članice lahko 
določajo zneske trošarine na nacionaln i ravni, pod pogojem, da so v skladu z 
najnižjimi zneski Skupnosti, se troš arinske stopnje v posameznih državah članicah 
razlikujejo. Države članice lahko pri odlo čanju o ravneh stopenj upoštevajo ne samo 
proračunske preudarke, ampak tudi dejavnike kot so zdravstvena, kmetijska politika, 
tveganje goljufije in izogibanja, zaposlenost, stopnje, ki so jih dolo čile druge države 
članice, delovanje notranjega trga itd.  
2. Sedanji režim je bil uveden 1. januarja 1993. Je rezultat razprav, ki so se za čele leta 
1985 z Belo knjigo o dokon čnem oblikovanju notranjega trga1 in poznejšega 
predloga o približevanju troš arine za alkohol in alkoholne pija če2, v katerem je 
Komisija predlagala popolno uskladitev trošarin za vse tri kategorije zgoraj 
navedenih trošarinsk ih izdelkov, vklju čno z alkoholnimi pija čami. Vendar Svet ni 
izbral tega pristopa, niti sp remenjenega pristopa, ki ga je Komisija predlagala leta 
19893, in je bil sestavljen iz najnižjih in ciljnih stopenj, in uskladitev je bila 
razširjena samo na strukture obdav čitve. Glede stopenj so bili dolo čene samo 
najnižje stopnje. 
3. Trošarinsko blago se giblje med državami članicami predvsem pod režimom odloga 
plačila trošarine4. Podjetja, ki želijo izvajati pretok blaga pod takšnim režimom, 
morajo pridobiti dovoljenje v državi članici, v kateri imajo sedež. Pošiljke mora 
spremljati administrativen – ali enakovred en trgovinski – dokument, in blago se 
obdavči v namembni državi članici. Fizi čne osebe lahko kupijo blago, za katero so 
plačane dajatve, v državi članici po svoji izbiri in  ga prenesejo v drugo državo 
članico brez formalnosti in ne da bi  jim bilo treba še enkrat pla čati dajatev, pod 
pogojem, da je blago za lastno uporabo in da  ga sami prenesejo v namembno državo 
članico. 
1.2. Trošarina za alkoholne pija če 
4. Okvir Skupnosti v zvezi s trošar ino za alkohol in alkoholne pija če je določen v dveh 
direktivah. Direktiva Sveta 92/83/EGS5 o uskladitvi strukture  trošarin za alkohol in 
alkoholne pija če določa skupne opredelitve izdelkov, ki so zavezani trošarini, ki kot 
taka zagotavlja, da države članice obravnavajo is ti izdelek na enak na čin. Direktiva o 
                                                 
1 COM(85) 310 z dne 14.6.1985. 
2 COM(87) 328 kon č./3 z dne 10.11.1987 (UL C 250, 18.9.1987, str. 4). 
3 COM(89) 527 z dne 7.12.1989 (UL C 12, 18.1.1990, str. 12). 
4 Direktiva Sveta 92/12/EGS z dne 25. februarja 1992  o splošnem režimu za tr ošarinske izdelke in o 
skladiščenju, gibanju in nadzoru takih izdelkov (UL L 76, 23.3.1992, str.1), kakor je bila nazadnje 
spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 807/2003 z dne 14. aprila 2003 (UL L 122, 16.5.2003, str.36). 
5 Direktiva Sveta 92/83/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in 
alkoholne pija če (UL L 316, 31.10.1992, str. 21). 
 
SL 7   SL strukturi tudi opredeljuje metodo izra čuna trošarine in meri la, po katerih lahko 
nekateri izdelki izpolnj ujejo pogoje za oprostitev ali za nižje stopnje. 
5. Direktiva Sveta 92/84/EGS6 o približevanju tr ošarinskih stopenj za alkohol in 
alkoholne pija če določa najnižje trošarinske stopnje za vsako kategorijo izdelkov. Te 
najnižje stopnje, nad katerimi lahko države članice dolo čijo svoje nacionalne stopnje, 
so: 
Kategorija izdelkov (točna 
opredelitev vsake kategorije je v Direktivi 92/83/EGS)   Najnižje stopnje, dolo čene v Direktivi 
Vino in fermentirane pija če, 
razen vina in piva 0 EUR na hl izdelka 
Pivo  0,748 EUR  za eno Plato stopnjo na hl 
ali 1,87 EUR za en odstotek prostorninske 
vsebnosti alkohola na hl 
Vmesni izdelki (npr. oja čena 
vina; likerska vina)  45 EUR  na hl izdelka 
Etilni alkohol in žgane pija če 550 EUR na hl čistega alkohola 
Opomba: Države članice, ki uporabljajo 
stopnjo, nižjo od 1000 EUR , ne smejo znižati 
svoje nacionalne stopnje. Države članice, ki 
uporabljajo stopnjo, ki presega 1000  EUR , 
svoje nacionalne stopnje  ne smejo znižati pod 
1000 EUR 
6. Zaradi uvedbe teh najnižjih stopenj leta 1993 je bilo takrat treba pove čati stopnje, ki 
so se uporabljale, v 7 od 12 držav članic7. Države članice lahko prosto dolo čijo svoje 
nacionalne trošarinske stopnje nad temi  najnižjimi stopnjami. To je povzro čilo, da se 
v Skupnosti uporabljajo razli čne ravni obdav čevanja, ki odražajo razli čne preudarke 
nacionalne politike.  V prilogah B1 do B4 je podroben pregled stopenj, ki so jih 
države članice uporabljale za vsako katego rijo izdelkov 1. maja 2004, vklju čno z 
državami članicami, ki so se na ta dan pridružile EU. 
7. Treba je omeniti, da so se v izjavi, ki je bila vklju čena v zapisnik ob sprejetju 
Direktive Sveta 92/84/EGS, države članice zavezale, da bodo ciljne stopnje, ki jih je 
predlagala Komisija v COM(89)  527, obravnavale kot referen čne stopnje in si 
prizadevale, da svoje nacionalne stopnje prilagodijo tem ciljnim stopnjam. Te ciljne stopnje so: 
                                                
 
6 Direktiva Sveta 92/84/EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju trošarinskih stopenj za alkohol in 
alkoholne pija če (UL L 316, 31.10.1992, str. 29). 
7 Za pivo: v Nem čiji, Grčiji, Franciji in Luksemburgu. 
Za žgane pija če: v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem. 
 
SL 8   SL Etilni alkohol in žgane 
pijače 1398,1 EUR na hl čistega alkohola 
Mirno vino 18,7 EUR na hl izdelka 
Peneče vino 33 EUR na hl izdelka 
Pivo  1,496 EUR za eno Plato stopnjo na hl v kon čnem izdelku
Vmesni izdelki 93,5 EUR na hl izdelka 
V praksi pa države članice pri spreminjanju svojih nacionalnih stopenj niso vedno 
upoštevale teh ciljnih stopenj, ampak so izkor istile prožnost, ki jo ponuja izjava, da 
zaradi posebnih razlogov in zlas ti zaradi izpolnjevanja prora čunskih potreb 
prilagodijo svoje trošarinske stopnje na na čin, ki se razlikuje od na čina, ki ga 
predvidevajo referen čne stopnje.  
8. Naslednja tabela prikazuje na jnižje stopnje za vsako kate gorijo izdelkov v eurih za 
en odstotek prostorninske vsebnosti alkohol a na hektoliter in najnižjo stopnjo, 
izraženo v eurih na liter izde lka po prostorninski vsebnos ti alkohola, po kateri se 
običajno prodaja.  
Kategorija izdelkov  Najnižja stopnja, 
izražena za en odstotek prostorninske vsebnosti alkohola na hl Najnižja stopnja, izražena 
na l izdelka po prostorninski vsebnosti alkohola, po kateri se običajno prodaja 
Vino in fermentirane pija če, 
razen vina in piva 0 EUR  Vino (12°) 0 EUR 
Pivo  1,87 EUR  Pivo (5°) 0,1 EUR 
Vmesni izdelki   2,5 EUR  Vmesni izdelki (18°) 0,45 
EUR 
Etilni alkohol in žgane pija če 5,5 EUR  Žgane pija če (40°) 2,2 
EUR 
9. V povpre čju skupni prejemki od trošarine za alkoholne pija če predstavljajo 10,5 % 
skupnih prejemkov od trošarine ali 0,29 % celotnega BDP držav članic  (glej 
pregled po državah članicah v Prilogi A).  
2. PREGLED STRUKTURE IN STOPENJ TROŠARINE  
2.1. Splošne opombe 
10. Člen 8 Direktive 92/84/EGS dolo ča, da Svet vsaki dve leti na podlagi poro čila in, če 
je primerno, na podlagi predloga Komis ije pregleda trošarinske stopnje, dolo čene v 
navedeni direktivi, in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme 
potrebne ukrepe. Komisija v poro čilu in Svet pri obravnavi upoštevata pravilno 
delovanje notranjega trga, konkurenco med razli čnimi kategorijami alkoholnih pija č, 
dejansko vrednost trošarinskih stopenj in širše cilje Pogodbe. 
 
SL 9   SL 2.2. Prvo poro čilo Komisije 
11. Septembra 1995 je Komisija predložila svoje prvo poro čilo, ki je poleg alkoholnih 
pijač obravnavalo tudi tobak in mineralna olja8. Predlog ni bil priložen. Ugotovljena 
je bila znatna stagnacija trošarinskih stope nj, ki so se uporablja le za alkoholne pija če. 
Navedeno je bilo, da je to takrat pomenilo, da bi ni čelna stopnja za vino lahko 
omejila obseg spremembe za druge izdelke iz alkohola v državi članici sami in v 
sosednjih državah članicah. Ugotovljeno je bilo, da je pred dokon čnim sklepom 
vprašanje o obdav čevanju alkohola treba še bolj preu čiti in se posvetovati z vsemi 
zainteresiranimi strankami . Medtem lahko države članice, ki uporab ljajo najnižje 
stopnje ali so njihove stopnje blizu najnižjih stopenj, ohranijo obstoje če stopnje in se 
tako izognejo izkrivljanju tr govine, ki bi ga lahko povzro čile prisilne prilagoditve 
stopenj. 
12. Komisija je odlo čila, da kot del postopka posvet ovanja zainteresiranih strank v 
novembru 1995 v Lizboni pripravi konferenco o trošarinah. To je bila prva faza 
stalnega postopka posvetovanj. Cilj konf erence je bil ovrednotiti delovanje 
trošarinskega režima Skupnosti, ki je bi l v veljavi od januarja 1993, in zlasti 
pomagati Komisiji pri na črtovanju prihodnje trošarinske po litike. Na konferenci so se 
potrdile težave, izpostavljene v poro čilu, ter stališ ča trgovinskih in zdravstvenih 
združenj ter držav članic, vendar niso našli možne rešitve. 
13. 19. septembra 1996 je Evropski parlament sprejel svoje mnenje9 o pregledu, ki ga je 
opravila Komisija, in od Ko misije zahteval, da preu či in predlaga ustrezne 
spremembe obstoje čih direktiv v skladu s številnimi sm ernicami in da si prizadeva za 
pravičen davčni sistem, v katerem ni izkr ivljanja konkurence med alkoholnimi 
pijačami. 
3. OBSEG TEGA (DRUGEGA ) POROČILA 
3.1. Splošno 
14. Kot je bilo že navedeno, mora to poro čilo pregledati trošarinske stopnje, ki se 
uporabljajo za alkohol in alkoholne pija če, ob upoštevanju pravilnega delovanja 
notranjega trga, konkurence med razli čnimi kategorijami alkoholnih pija č, dejanske 
vrednosti trošarinskih stopenj in širših  ciljev Pogodbe, kot sta zdravstvena in 
kmetijska politika. 
15. Pred tem poro čilom je bil opravljen postopek pos vetovanja. Službe Komisije so 
zahtevale, da države članice v vprašalniku podajo svoja stališ ča o vsakem elementu, 
ki bo pregledan. Ker se je  postopek posvetovanja za čel leta 2001, niso bile vklju čene 
države članice, ki so se EU pridruž ile 1. maja 2004. Zato to poro čilo ne odraža 
njihovih stališ č. Trgovinska združenja in zdravs tvena združenja so bila tudi 
povabljena, da predložijo dokumente o stališ čih in so imela priložnost to zadevo 
obravnavati med dvostranskimi sre čanji s Komisijo. 
                                                 
8 COM(95)285, 13.9.1995. 
9 UL C 320, 28.10.1996, str. 205. 
 
SL 10   SL 16. Komisija je zaradi upošt evanja enega od vidikov – konkurence med alkoholnimi 
pijačami – vklju čila neodvisnega svetovalca, da je ocenil obseg takšne konkurence (v 
nadaljnjem besedilu „študija o konkur enci“). Poleg tega je študija preu čila gibanje 
porabe alkoholnih pija č in razloge za takšna gi banja (npr. spremembe obdav čevanja). 
Poleg tega je za številne države članice preu čila vprašanje čezmejnega nakupovanja 
fizičnih oseb in nezakonita tržna giba nja blaga, za katero je bil pla čan davek, preko 
meja10. (Glej sklicevanja na  rezultate študije v odstavkih 41, 42, 58). 
3.2. Delovanje notranjega trga 
17. To poglavje obravnava vpliv stopenj, ki jih uporabljajo države članice, na pravilno 
delovanje notranjega trga za alkoholne pija če. 
18. Prvo poro čilo je pri obravnavanju tega vprašan ja razlikovalo tri obsežne skupine 
gibanja trošarinskih izdelkov v Sk upnosti: tržna gibanja pod odlogom pla čila 
trošarine, trgovinske posle z blagom, za katero je bil pla čan davek, in gibanja 
izdelkov s strani fizi čnih oseb. To razlikovanje se uporablja tudi tukaj. 
Tržna gibanja blaga pod režimom odloga pla čila trošarine  
19. Prvo poro čilo ugotavlja, da je glede zakonite trgovine  trošarinski sistem Skupnosti na 
splošno kar dobro deloval, kljub velikim razlikam v trošarinskih stopnjah med državami članicami. Ker se blago gi blje pod režimom odloga pla čila trošarine, po 
katerem trošarino pla ča namembna država članica po stopnjah, ki se uporabljajo v tej 
državi članici, ni velike verjetnosti, da  bi razlike v stopnjah povzro čile večje 
izkrivljanje izbire ali ko nkurence s strani družb, vklju čenih v trgovino na tej stopnji 
distribucijske verige. To so države članice potrdile. 
20. Prvo poro čilo tudi ugotavlja, da je bilo težje oceniti vpliv, ki ga je imelo neskladje v 
stopnjah, ki se je nadaljeval o tudi potem, ko so bila uki njena mejna preverjanja, na 
goljufivo dejavnost 
na tem podro čju in da je prezgodaj za oceno ali takšne goljufije 
naraščajo. Vendar so kmalu po predložitvi tega poro čila države članice izrazile svojo 
zaskrbljenost zaradi pove čanja goljufij na trošarinskem podro čju. Zato je bila v 
začetku leta 1997 ustanovlje na Skupina za goljufije na visoki ravni  na podro čju 
trošarin, ki jo sestavlj ajo predstavniki držav članic in Komisije. Skupina je morala 
ugotoviti naravo in obseg golju fij ter pomanjkljivosti in slabosti regulativnega in 
nadzornega sistema in priporo čiti rešitve in/ali izboljšav e teh sistemov. Skupina je v 
svojem poro čilu z dne 24. aprila 199811 ugotovila, da so goljufije na podro čju tobaka 
in alkohola dosegle alarmantne razsežnosti. Za Evropsko unijo kot celoto so države 
članice ocenile, da je bila izguba za leto 1996 približno 1,5 milijard EUR za podro čje 
alkohola (okrog 8 % skupnih prejemkov od trošarin za alkoholne pija če). Za toba čne 
izdelke pa so države članice ocenile, da je bila izguba za leto 1996 približno 3,3 
milijard EUR (ali 7,5 % skupnih prejemkov od trošarin za toba čne izdelke). Poro čilo 
tudi ugotavlja, da so se goljufije na podro čju alkohola osredoto čile na zlorabo 
sistema skladiš čenja in gibanja v Skupnosti. To so ve like goljufije, kate rih cilj so trgi 
                                                 
10 „Study on the competition between alcoholic beverages“, Customs Associates Ltd., februar 2001. 
Povzetek te študije je na voljo na spletni strani:  
http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/p ublications/reports_studies/report.htm 
11 Poro čilo Skupine za goljufije na visoki ravni na podro čju alkohola in tobaka, ki ga je odobril 
Ekonomsko-finan čni svet dne 19. maja 1998. 
 
SL 11   SL držav članic z visokimi trošarinskimi stopnjami . Jasno je, da je posledica te velike 
izgube dav čnih prihodkov ogromen dobi ček, ki ga goljufi lahko zelo hitro ustvarijo. 
Poročilo navaja, da so ti dobi čki posledica zelo visoke dav čne obremenitve za 
izdelke glede na n jihovo osnovno vrednost in v nekate rih primerih dejstvo, da so 
med nekaterimi državami članicami velike razlike v troš arinskih stopnjah in DDV. 
21. Številne države članice  so v svojih odgovorih v vprašalniku  potrdile dejstva, ki jih je 
v svojem poro čilu ugotovila Skupina za goljufije na  visoki ravni. Nekatere od njih 
(Irska, Združeno kraljestvo, Francija) so poro čale o pove čanem številu primerov 
goljufij s spremembo smeri, ko bla go, ki se giblje iz ene države članice v drugo pod 
režimom odloga pla čila trošarine, med prevozom sp remeni smer, pogosto v državo 
članico, ki uporablja relati vno visoke trošarinske stopnj e. Druge države so poro čale, 
da se je pove čalo tihotapstvo alkohola iz tretjih dr žav (tak primer je Finska) ali 
povečanje doma če destilacije in odvzema alkoholnih pija č, ki so bile nedovoljeno 
prinesene v državo iz drugih držav članic (tak primer je Švedska). Vendar so o 
naraščanju goljufij na podro čju alkohola in alkoholnih pija č poročale tudi države, ki 
uporabljajo relativno nizke trošarinske stopnj e (kot je Portugalska), zlasti v obliki 
izogibanja trošarinam. Komisija je od pos ameznih družb v sektorju alkohola tudi 
izvedela, da se pove čuje število primerov nepotrjevanja gibanj znotraj ES in gibanj 
proti tretjim državam, pri čemer so te družbe odgovorne za pla čilo trošarine za blago, 
ki ni doseglo namembnega kraja.  
22. Po priporo čilih Skupine za goljufije na visoki  ravni so Komisija in države članice 
sprejele številne pobude za boj proti goljufi jam. Tak primer je sprejetje priporo čila 
Komisije o imetnikih skladiš č12, in informatizacija gibanja in sistema za nadzor 
trošarinskih izdelkov13. Te pobude bodo izboljšale u činkovitost sedanjih regulativnih 
in nadzornih sistemov in olajšale  boj proti goljufijam in utaji. 
Poslovne dejavnosti, ki vklju čujejo blago, za katero je bil pla čan davek 
23. Prvo poro čilo ugotavlja, da samo majhen ods totek trgovinskega poslovanja v 
Skupnosti poteka zunaj režima odloga pla čila trošarine. To zagotovo še vedno velja 
za trgovinsko poslovanje med trgovci , za katero se uporablja postopek člena 7 
Direktive 92/12/EGS. V takšnih prim erih se gibanje med državami članicami izvede 
s poenostavljenim administrativnim dokumentom in trošarina, pla čana v državi 
članici odhoda, se povrne ob predložitvi dokazila o pla čilu trošarine v namembni 
državi članici. Države članice niso opozorile na nobene resne težave, čeprav je ena 
država članica (Združeno kraljestvo) navedla,  da je imela resne težave zaradi 
goljufivih zahtevkov za povra čilo trošarine za blago, ki dejansko ni nikoli zapustilo 
Združenega kraljestva in/ali zanj ni niko li veljala trošarina Združenega kraljestva. 
Vendar je Združeno kraljest vo poostrilo postopke povra čil, kar je u činkovito 
odpravilo možnosti za te vrste goljufij. Ta izkušnja ponazarja, da goljufi delujejo v 
tistem sistemu, ki se jim v danem trenutku zdi najšibkejši, da so zelo prilagodljivi in 
potem, ko se okrepi en sistem, svoje dejavnosti preprosto preusmerijo na izkoriš čanje 
                                                 
12 Priporo čilo Komisije 2000/789/ES z dne 29. novembra 2000, ki dolo ča smernice za odobritev 
imetnikov skladiš č na podlagi Direktive Sveta 92/12/EGS za trošarinske izdelke (UL L 314, 14.12.2000 
str. 29). 
13 Odlo čba št. 1152/2003/ES Evropskega parlamenta in  Sveta z dne 16. junija 2003 o informatizaciji 
gibanja in nadzora trošarinskih izdelkov (UL L 162, 1.7.2003, str. 5). 
 
SL 12   SL drugega sistema. Zato pri preu čevanju, kaj bi bilo treba narediti za okrepitev, 
sistemov ne smemo gledati posamezno.  
24. Glavni razvoj, o katerem je treba poro čati pod tem naslovom, se nanaša na prodajo 
na daljavo  (prodaja blaga, ki ga neposre dno ali posredno proda jalec odpošlje ali 
pripelje kon čnemu potrošniku ali pa se to oprav i v imenu prodajalca). Veliko število 
držav članic je poro čalo o porastu prodaje na daljavo kon čnim potrošnikom, zlasti na 
področju vina in žganih pija č, kar je posledica razvoja e-trgovine. Postopki, ki se 
uporabljajo za takšno prodajo, so dolo čeni v členu 10 Direktive 92/12/EGS in 
vključujejo plačilo trošarine v namembni državi članici, in jo pla ča prodajalec ali se 
plača v njegovem imenu. Pove čanje te vrste tr govine dokazuje pove čanje registracije 
gospodarskih subjektov iz drugih držav članic za pla čilo trošarine za prodajo na 
daljavo, o katerem poro čajo številne države članice. 
25. Vendar številne države članice (predvsem tiste, ki uporabljajo visoke ravni 
obdavčitve) poro čajo, da družbe za internetno prodajo s sedežem v državah z nizkimi 
trošarinskimi stopnjami vse ve č prodajajo izdelke, za katere so pla čani davki, 
kupcem na ozemlju z višjo obdav čitvijo brez pla čila ustrezne trošarine v državi 
prejemnici. To se do neke mere pr ipisuje zapletenosti postopkov za pla čilo trošarine 
v namembni državi članici ter stroškom za skladnost ravnanja s tem postopkom, ki so 
zlasti za mala in srednja podjetja pogosto nesorazmerni z vrednostjo opravljenih 
poslov. Ta položaj ne omogo ča niti trgovcem niti državljanom, da bi v celoti 
izkoristili notranji trg. V drugih primerih pa je o čitno, da so bile spletne strani, ki 
nudijo alkoholne pija če, vzpostavljene z namenom izkoriš čanja razli čnih stopenj v 
državah članicah. Prodani izdelki se po pošti  pošljejo kupcem v drugih državah 
članicah in jasno je, da je takšne pošiljk e na notranjem trgu, kjer je pravilo prost 
pretok blaga, težko nadzirati. 
26. Zgoraj navedene težave prodaje na daljavo Komisija bolj podrobno obravnava v 
poročilu o delovanju dolo čb členov 7 do 10 Direktive 92/12/EGS. Poro čilo in 
priloženi predlog direktive predlagata poe nostavitve postopkov prodaje na daljavo ter 
stopnjo liberalizacije za  nakup alkoholnih pija č na daljavo14. Več podrobnosti je 
navedenih v poro čilu in predlogu o členih 7 do 10 Direktive 92/12/EGS15, ki ga je 
Komisija sprejela dne 2. aprila 2004. 
Čezmejno nakupovanje 
27. V skladu z na čeli notranjega trga fizi čne osebe lahko kupijo bl ago, za katero je 
plačana trošarina, v državi članici po svoji izbiri in ga prenesejo v drugo državo 
članico ne da bi jim bilo treba še enkrat pla čati dajatev. Pogoj je, da je blago za 
lastno uporabo fizi čnih oseb in njihovih družin  in ga sami prenesejo  v namembno 
državo članico (člen 8 Direktive 92/12/EGS). Pri dolo čanju ali so trošarinski izdelki 
za osebno uporabo potnika in nj egove družine morajo države članice upoštevati 
številna merila, eno od katerih je koli čina izdelkov, ki se prenašajo (glej člen 9 
Direktive 92/12/EGS). Za namene uporabe tega zadnjega merila lahko tudi dolo čijo 
okvirne koli čine, izklju čno kot obliko dokazila. Treba je  tudi povedati, da so do 
                                                 
14 V tem smislu prodaja na daljavo pomeni postopek, ko prodajalec odpošlje ali prepelje trošarinske 
izdelke kupcu, ali se to opravi v imenu prodajalca. Kupovanje na daljavo pomeni postopek, ko kupec 
opravi odpremo ali prevoz ali se to opravi v njegovem imenu. 
15 COM(2004)227, 2.4.2004. 
 
SL 13   SL konca leta 2003 tri države članice (Švedska, Danska in Finska) imele dovoljenje za 
omejevanje koli čine trošarinskih izdelkov (vklju čno z alkoholnimi pija čami), ki jih 
na njihovo ozemlje prinesejo potniki,  ki prihajajo iz drugih držav članic, brez 
nadaljnjega pla čila trošarine (glej člen 26 Direktive 92/12/EGS). 
28. Glede obsega čezmejnega nakupovanja prvo poro čilo ugotavlja, da je ta pojav na 
splošno zelo razširjen in da naraš ča od leta 1992, zlasti proti državam, ki uporabljajo 
stopnje, ki so znatno višje od stopenj,  ki jih uporabljajo sosednje države članice. 
Poročilo tudi ugotavlja, da je splošno sprejeto, da  so razlike troš arinskih stopenj 
pomemben dejavnik. O tem vprašanju poro čilo Skupine za goljufije  na visoki ravni 
ugotavlja, da je poleg velikih  goljufij skupin storilcev k aznivih dejanj veliko goljufij 
tudi s pomo čjo manjših zlorab veljavnih predpisov, ki vklju čujejo blago, za katero je 
bil plačan davek/trošarina, in je posledica velikih razlik v dav čnih in trošarinskih 
stopnjah med državami članicami. 
29. V svojih odgovorih v vprašalniku države članice, ki uporabljajo relativno nizke 
davčne stopnje za alkoholne pija če, niso izrazile ve čje zaskrbljenosti zaradi 
čezmejnega nakupovanja in na splošno ni majo podatkov o njegovem obsegu. Države 
članice z visoko obdav čitvijo pa to vprašanje bolj pozorno spremljajo. Združeno 
kraljestvo  na primer opravlja letno razi skavo o mednarodnih potnikih v razli čnih 
pristaniščih in na letališ čih v državi. Na podlagi te razi skave je ocenilo, da se je 
skupna utaja prihodkov in izgube (trošari na in DDV) zaradi tihotapstva alkoholnih 
pijač vseh vrst, za katere so bili pla čani davki/trošarina, čez Rokavski preliv, 
povečala od 70 milijonov GBP na okrog 285 milijonov GBP v letu 1999. Najve čji 
del skupnih izgub je predstavljalo pivo. Pri tem so imele zelo pomembno vlogo 
razlike v trošarinskih stopnjah, čeprav so pomembni tudi dr ugi dejavniki, kot so cene 
pred obdav čitvijo, devizni te čaji in cene prevoznin. Danska je ocenila, da so 
čezmejni nakupi kot odstotek skupne porabe Da ncev leta 2000 pred stavljali 18 % za 
pivo, 13,5 % za vino in 27 % za žgane pija če. Na Švedskem se je čezmejno 
nakupovanje pove čalo v drugi polovici devetdesetih let,  kar je bila verjetno posledica 
razlik v obdav čitvi. Leta 2000 je to pred stavljajo skupaj 1,26 litra čistega alkohola na 
osebo starejšo od 15 let. To je predstav ljalo 17 % skupne po rabe. Za žgane pija če je 
bilo to 27 %, za pivo 12 % in  za vino 14 %. Na Finskem je obmejna trgovina z 
alkoholnimi pija čami pretežno potekala s tretjimi državami, ker so zlasti pomembne 
razlike v cenah med Finsko ter Rusijo in  Estonijo. Do sedaj obmejna trgovina z 
drugimi državami članicami ni predstavljala ve čje težave, vendar Finska pri čakuje, 
da se bo to spremenilo po širitvi EU . Trgovinske organi zacije v državah članicah kot 
sta Belgija in Nizozemska , ki uporabljajo bolj „zmerne“ ravni obdav čitve, so se tudi 
pritožile o negativni h posledicah za svoje člane zaradi čezmejnih nakupov 
državljanov v državah članicah, ki za vino in pene če vino uporabljajo ni čelno stopnjo 
ali stopnjo, ki je blizu ni č. 
30. Na Švedskem, Danskem in Finskem na prihodnji razvoj prihodkov od alkohola in 
alkoholnih pija č že vpliva ali pa bo vplivalo prenehanje dovoljenja z dne 31. 
decembra 2003 za omejevanje koli čine trošarinskih izdelkov, ki jih na njihovo 
ozemlje prinesejo potniki, ki prihajajo iz drugih držav članic, brez nadaljnjega pla čila 
trošarine, in širitev EU. V državah članicah neprestano poteka razprava o posledicah, 
ki naj bi jih ti dogodki imeli na  raven njihovih trošarinskih  stopenj. Danska je znižala 
trošarinsko stopnjo za žgane pija če za 45 %, kar je za čelo veljati oktobra 2003, 
Finska pa je linearno zman jšala stopnje (pivo za 32 %,  vino za 10 % in žgane pija če 
za 44 %), ki so za čele veljati 1. marca 2004. Posledice teh znižanj stopenj za dav čne 
 
SL 14   SL prihodke teh držav članic bodo odvisne od vpliva, ki ga bodo imela na skupno 
porabo, in predvsem obsega, do katerega bo čezmejno nakupovanje in čezmejno 
tihotapstvo nadomestila redna prodaja v teh državah članicah. 
31. Zgoraj opisane razmere kažejo, da držav ljani na široko uporabljajo možnost 
kupovanja blaga, za katero je bila pla čana trošarina, v državi članici po svoji izbiri in 
ga prenesejo v drugo državo članico ne da bi jim bilo treba še enkrat pla čati 
trošarino. To je popolnoma zakonito in je temeljna svoboš čina za državljane na 
notranjem trgu. O čitno je tudi, da takšne čezmejne nakupe v veliki meri povzro čajo 
razlike v obdav čitvi med državami članicami. Za nadzor, ali je  blago, ki ga prenašajo 
fizične osebe, za gospodarsko in ne  za zasebno rabo, so potrebna fizi čna preverjanja 
potnikov. Vendar sistemati čni nadzor notranjih meja ni združljiv s temeljnimi na čeli 
notranjega trga, vsebovanimi v členu 14 Pogodbe, takšni pregledi naj bodo samo 
občasni (naklju čni pregledi) in so del na čina notranjega spremljanja, ki zajema 
celotno ozemlje države članice. Takšen nadzor naj bo tudi skladen s splošnimi na čeli 
zakonodaje Skupnosti in se zlasti ne sme iz vajati na samovo ljen ali nepotrebno 
omejevalen na čin16. Nadzor potnikov in na čin kako ga nekatere države članice 
izvajajo, pogosto pri potnikih povzro či razdraženost in je povzro čil številne pritožbe 
Komisiji zoper te države članice. Potniki pogosto menijo, da že samo dejstvo, da se 
davčni nadzor še vedno izvaja, ovira njihovo pravico prostega pretoka na notranjem 
trgu. To poro čilo ne obravnava vprašanja gled e obsega, do katerega države članice 
lahko še vedno izvajajo nadzor potnikov. Jas no pa je, da je razlog, da številne države 
članice še vedno izvajajo nadzor potnikov zaradi lo čevanja dejanskega čezmejnega 
nakupovanja od tihotapljenja blaga,  za katero je bila pla čana trošarina, v veliki meri 
uporaba ravni trošarinskih stopenj, ki mo čno presegajo stopnje, ki jih uporabljajo 
njihove sosednje države članice.  
Delovanje notranjega trga - ugotovitve 
32. Iz zgornje analize je jasno, da je odprava dav čnih meja leta 1993 in dejstvo, da so 
države članice še naprej uporabljale zelo razli čne ravni stopenj za alkoholne pija če, 
na notranjem trgu povzro čilo številne težave, čeprav je v časih koristno za potrošnike. 
33. Poleg tega se posamezni gospodarski s ubjekti in organizac ije proizvajalcev 
alkoholnih pija č v nekaterih državah članicah pritožujejo nad izkrivljanjem 
konkurence in preusmeritvijo trgovine, ki je posledica velikih razlik v stopnjah. 
Proizvajalci in trgovci s sedežem v državah članicah ali v nekaterih regijah držav 
članic, ki uporabljajo visoke  ravni trošarinskih stopenj, opozarjajo na visoke ravni 
obdavčenja, ki se uporabljajo in na negativne  posledice goljufij in tihotapstva na 
njihovo dejavnost in tudi na čezmejno nakupovanje, ki ga povzro ča obdavčenje 
(čeprav priznavajo, da je to iz stališ ča potrošnika popolnoma zakonito). 
34. Večina držav članic se strinja, da pravilno de lovanje notranjega trga zahteva 
nadaljnje približevanje stopenj . Vendar ni sporazuma, ka ko naj bi to dosegli. Države 
članice z visoko obdav čitvijo poro čajo o pove čanju čezmejnega nakupovanja, 
tihotapstva in gospodarski h goljufij zaradi razli čnih stopenj in poudarjajo, da je treba 
povečati vse najnižje stopnje. Številne druge  pa poudarjajo, da so potrebna tudi 
prizadevanja držav članic, ki uporabljajo zelo visoke stopnje. Glede slednjih je treba 
                                                 
16 V zvezi s tem glej Sodbo SES z dne 27.4.1991 v primeru 321/87. 
 
SL 15   SL povedati, da sta Danska in Finska nedavno znatno znižali svoje stopnje za nekatere 
alkoholne pija če, ker je 31. decembra 2003 pren ehalo veljati odstopanje za 
omejevanje koli čine alkohola, ki ga pot niki v Skupnosti lahko pr inesejo s seboj, in v 
pričakovanju širitve EU 1. maja 2004. 
3.3. Konkurenca med alkoholnimi pija čami 
35. To poglavje obravnava obseg konkurence med razli čnimi vrstami alkoholnih pija č in 
ali bi bilo treba uskladiti troš arine, ki se uporabljajo za konkuren čne kategorije. 
36. Ravni najnižjih stopenj za razli čne kategorije izdelkov, kot so dolo čene v Direktivi 
92/84/EGS, so rezultat politi čnega kompromisa in samo v omejenem obsegu 
odražajo vprašanje konkuren ce. Najnižje stopnje za  pivo so bile dolo čene na 
relativno nizki ravni, za kar bi lahko rekli, da odraža dejstvo, da je pivo konkurenca vinu, za katero je bila najnižja stopnja dolo čena na nič. Stopnje za žgane pija če in v 
omejenem obsegu za vmesne izdelke (ki vs ebujejo destilirani alkohol), so bile 
določene na veliko višji ravni na prostorn insko vsebnost alkohola, kar bi lahko 
razlagali, kot da pomeni, da med temi izdelki in pivom ter vinom ni konkurence ali pa je omejena.  
37. Direktiva 92/84/EGS kot taka ne zahteva, da države članice dolo čijo svoje 
nacionalne stopnje za razli čne kategorije izdelkov na  primerljivih ravneh na 
prostorninsko vsebnost alkohol a. Vendar morajo pri dolo čanju svojih stopenj 
spoštovati splošno dolo čbo Pogodbe ES in zlasti člen 90, ki navaja, da notranji davki 
ne smejo diskriminirati izdelkov drugih držav članic ali posredno zaš čiti druge 
nacionalne izdelke. Na podlagi te dolo čbe je Sodiš če Evropskih skupnosti odlo čilo (v 
primeru C-170/78), da kadar države članice ni mo č šteti za proizvajalko dolo čene 
pijače (vina), te pija če ne more obdav čiti na način, s katerim bi zaš čitila najbližjega 
domačega konkurenta (pivo). Za to morajo vse države članice, ki ne proizvajajo vina, 
vino in pivo obdav čiti po primerljivih stopnjah in pri tem upoštevati njihovo 
vsebnost alkohola in je ta ko njihova svoboda pri dolo čanju trošarinskih stopenj 
ovirana. V novejšem primeru (C-166/98) je bilo Sodiš ču predloženo vprašanje v 
zvezi z veljavnostjo direktiv 92/ 83/EGS in 92/84/EGS v predhodno odlo čanje na 
podlagi člena 234 Pogodbe ES. Vprašanje je bilo, ali so te direktive neveljavne z 
vidika Pogodbe ES in zlasti drugega odstavka člena 90, ker zahtevajo, da države 
članice povišajo davek na pivo na  najnižjo stopnjo in tako povzro čijo razlike v 
obdavčitvi, ki lahko povzro čijo diskriminacijo med vinom in pivom. Sodiš če je 
odločilo, da obravnavanje predlo ženega vprašanja ni razkr ilo nobenega dejavnika, ki 
bi lahko vplival na veljavnost teh direkt iv, in med drugim trdilo, da države članice 
zadržijo dovolj široke meje za presojo, da zagotovijo, da razmerje davkov na vino in 
pivo izklju čuje zaščito domače proizvodnje v smislu člena 90 Pogodbe. 
38. Države članice so na splošno navedle, da obseg, do katerega en izdelek konkurira 
drugemu nima odlo čilnega pomena pri dolo čanju ravni stopenj, ki  se uporabljajo za 
različne kategorije izdelkov. Menijo, da cena ni  glavni dejavnik, ki vpliva na izbiro 
potrošnika in da so drugi dejavniki (navad e, priložnost, kultura, podnebje) lahko bolj 
in vsaj enako pomembni. Zato razen zahte v, ki izhajajo iz zgoraj navedene dolo čbe 
Pogodbe ES, njihove stopnje tega vprašanja  na splošno ne upoštevajo. To je 
prikazano v tabeli v Prilogi C , ki prikazuje trošarinske stopnje, izražene za en 
odstotek prostorninske vsebnosti alkohola na hektoliter, ki se uporabljajo za razli čne 
kategorije alkoholnih pija č. Države članice z visoko obdav čitvijo (zlasti Danska, 
 
SL 16   SL Švedska, Združeno kraljestvo in Irska) pa so v svojih odgovorih v vprašalniku 
poudarile, da v nasprotju z državami članicami proizvajalkami vina, morajo 
konkuren čne izdelke obdav čiti enako glede na sodno prak so SES, medtem ko lahko 
države članice, ki proizvajajo tako vino kot pivo, svoje ravni dolo čajo svobodno brez 
upoštevanja vprašanja konkurence. 
39. Proizvajalci piva in vina menijo, da konkurenca med razli čnimi vrstami alkoholnih 
pijač nima velikega pomena. Zlasti pridelovalci vina menijo, da ni čelna stopnja za 
vino ne predstavlja nobene težave gl ede konkurence z drugimi alkoholnimi pija čami 
iz dveh razlogov. Prvi je, da poraba namiznih vin in tudi kakovostnih vin v državah članicah, ki uporabljajo ni čelno stopnjo ali stopnjo, blizu ni čelne stopnje, upada. Ti 
pridelovalci tudi menijo, da konkurenca med razli čnimi pijačami ni odvisna od cene, 
ampak od drugih dejavnikov, kot so tradicija, kultura, čas in kraj porabe, moda, 
starost, socialno okolje in trženje.  
40. Proizvajalci žganih pija č pa po drugi strani gledajo na sedanje ravni najnižjih stopenj 
kot na institucionalizacijo di skriminacije žganih pija č, ki jo vklju čujejo nacionalne 
trošarinske politike. Njihovo stališ če je, da si do neke mere vsi izdelki konkurirajo in 
da bi bilo zato treba diskriminacijo žganih pija č v nasprotju s pivom in vinom 
zmanjšati z znižanjem najnižje stopnje za žgane pija če. Menijo, da lahko trošarine 
vplivajo tudi na tržne deleže razli čnih kategorij alkoholnih pija č zaradi konkurence 
preko cen. Zlasti v državah z visoko obdav čitvijo so žgane pija če bolj občutljive na 
cene kot druge kategorije. 
41. Študija konkurence med alkoholnimi pija čami je preu čila lastno cenovno elasti čnost 
povpraševanja po razli čnih kategorijah pija č (razmerje med povpraševanjem po 
določeni vrsti izdelka in njegovo lastno ceno) ter navzkrižno cenovno elasti čnost 
povpraševanja za te kategorije (r azmerje med povpraševanjem po dolo čeni vrsti 
izdelka in cenami drugi h kategorij izdelkov)
17. Navzkrižna cenovna elasti čnost 
nakazuje stopnjo konkurence med pija čami. Preden pa pogledamo rezultate, je treba 
opozoriti na težave tega pristopa, na kate re je opozoril svetovalec. Najprej je 
ugotovil, da je v ve čini držav članic zelo malo podatkov o cenah alkoholnih pija č 
in/ali njihova kakovost ni zadostna za grobo oceno na vzkrižne cenovne elasti čnosti 
alkohola. Ugotovil je tudi, da  na porabo alkoholnih pija č in na stopnjo prehoda na 
druge kategorije pija č vpliva vrsta dejavnikov. Na  primer odnos potrošnikov do 
porabe vina se lahko z leti spremeni in vodi v ve čjo porabo vina na škodo drugih 
kategorij pija č, čeprav je to v nasprotju s sedanjim trendom. Tako velikokrat prehod 
na vino ni odvisen od cene vina glede na druge pija če, to pomeni, da bi do prehoda 
prišlo tudi, če bi bile relativne cene v zadevnih letih stabilne. Svetovalec je poudaril, 
da je bilo zato izredno težko oceniti vplive cen na porabo, ker je zelo verjetno, da so 
spreminjajo či okusi potrošnikov kriti čni dejavnik, ki vpliva na prehod med pija čami. 
Dejstvo pa je, da se je v zadnjih letih  zmanjšala poraba tako kakovostnih vin kot 
namiznih vin18. 
                                                 
17 Ugotovitve te študije ne posegajo v analizo Komisije v primerih konkurence. 
18 Na ravni EU-15 se ocenjuje, da se je celotna po raba na prebivalca zmanjšala od približno 37 l v letu 
1990 na približno 33 l v letu 2002. Poraba namiznega vina se je zmanjšala od 20,5 l na približno 15 l. Ti 
trendi so mo čnejši v nekaterih južnih državah, ki pridelujejo vino. Na primer celotna poraba na 
prebivalca v Italiji se je zmanjšala od okrog 63 l na 47 l in v Franciji od 67 l na približno 58 l. 
 
SL 17   SL 42. Za države/izdelke, za katere so bili podatk i o cenah zadovoljivi, je svetovalec izdelal 
ocene lastne cenovne elasti čnosti in navzkrižne cenovne elasti čnosti. Ve čina 
njegovih ocen lastne cenovne elasti čnosti vsake kategorije izde lkov je bila negativna, 
vendar ni veliko odstopala od ni č, kar bi lahko nakazovalo , da je povpraševanje po 
vseh vrstah alkoholnih pija č relativno neelasti čno (povpraševanje ni zelo ob čutljivo 
na spremembe lastne cene). Rezultati njegovih ocen navzkrižne cenovne elasti čnosti 
na splošno tudi kažejo relativno neelasti čne odzive, kar nakazuje, da se zdi, da 
povpraševanje po eni vrsti alkoholne pija če ni preve č odvisno od cen drugih 
alkoholnih pija č. 
Konkurenca med alkoholnimi pija čami - ugotovitve 
43. O tem vprašanju je težko pripraviti trdne zaklju čke na podlagi razli čnih stališč, ki so 
bila izražena, in rezultat ov študije konkurence. Na to, da potrošnik izbere dolo čeno 
kategorijo izdelkov, vplivajo razli čni dejavniki, eden od teh je cena, ki pa je funkcija 
ravni trošarine, ki se uporablja. Obseg, do katerega ravni trošarine vplivajo na 
potrošnikovo izbiro, je v razli čnih državah članicah razli čen in je obi čajno bolj 
pomemben v državah članicah, kjer je trošarina visoka in predstavlja ve čji delež 
cene. 
3.4. Dejanska vrednost stopenj 
44. Drugi element, ki ga je treba obravnavati v skladu s členom 8 Direktive 92/84/EGS, 
je dejanska vrednost trošarinskih stopenj . Z drugimi besedami, ali bi bilo treba 
upoštevati vpliv inflacije od uvedbe najnižjih  stopenj ali pa naj se to prepusti 
državam članicam? Po podatkih Statisti čnega urada Evropskih skupnosti o letni 
stopnji spremembe HICP (harmonizirani  indeks cen življenjskih potrebš čin) je od 
leta 1993 do leta 2002 skupna stopnja in flacije v celotni EU za obdobje od 1. 
januarja 1993 do 31. decembra 2002 znašala 24,04 %19. 
45. Z revalorizacijo najnižjih stopenj za ta  odstotek dobimo na slednje rezultate: 
                                                 
19 Pristna vrsta HICP se za čne z indeksom za leto 1997. Podatki pred letom 1997 temeljijo na približku 
HICP. Uporabljene so bile naslednj e letne stopnje spremembe HICP:  
1993: 3,4%; 1994: 2,8%; 1995: 2,8%; 1996: 2,4%; 1997: 1,7%; 1998: 1,3%; 1999: 1,2%; 2000: 1,9%; 2001: 2,2%; 2002: 2,1%. 
 
SL 18   SL Izdelek Stopnja 
izražena na Sedanja najnižja 
stopnja Indeksirana najnižja stopnja dne 
1. 1 .2003 (sedanja stopnja x 
1,24) 
Vino (mirno in 
peneče)  Hl 0 EUR 0 EUR 
Pivo Plato stopnjo 
na hl ali 
odstotek 
prostorninske 
vsebnosti 
alkohola na hl  0,748  EUR  
ali 
1,87 EUR  0,93 EUR 
ali 
2,32 EUR 
Vmesni izdelki Hl 45 EUR 56 EUR 
Alkohol Hl čistega 
alkohola 550 EUR 682 EUR 
46. Takšna revalorizacija 1. maja 2004 bi zahtevala, da bi nekatere države članice takole 
povišale svoje stopnje:  
a) Povišanje stopnje, ki se upor ablja za pivo, v sedmih državah članicah 
(Luksemburg, Nem čija, Španija, Češka; Litva, Latvija, Malta); 
b) Povišanje stopnje, ki se uporablja za  vmesne izdelke, v sedmih državah članicah 
(Grčija, Španija, Italija, Portugals ka, Madžarska, Malta, Ciper); 
c) Povišanje stopnje, ki se uporablja za žgane pija če, v treh državah članicah (Italija, 
Ciper, Slovaška); 
47. Večina držav članic se je v svojih odgovorih v vpr ašalniku izrekla v korist povišanja 
najnižjih stopenj v skladu z inflacijo, da se ohrani njihova dejanska vrednost. Z 
nekatere pa je to možno le z uvedbo pozitivne stopnje za vino, da se ne bi pove čala 
odstopanja med vinom in drugimi alkoholnimi pija čami, čeprav uskladitev z inflacijo 
brez uvedbe pozitivne stopnje za vino le ponovno vzpostavlja razmere, kakršne so 
bile 1. januarja 1993. Prvo poro čilo ugotavlja, da je priš lo do znatne stagnacije 
trošarinskih stopenj, ki se uporabljajo, in navaja, da to pomeni, da bi ni čelna stopnja 
za vino lahko omejila obseg spremembe za druge izdelke iz alkohola v državi članici 
sami in v sosednjih državah članicah. Veliko držav članic pa meni, da so razmere v 
vsaki državi članici druga čne in da so odvisne od dejavnik ov kot so tradicija, kultura 
ter kraj in čas porabe. 
Dejanska vrednost stopenj - ugotovitve 
48. Povečanje najnižjih stopenj, da se obra čuna inflacija, po defi niciji ne zagotovi 
povišanj dejanske vrednosti. Po drugi st rani pa bi opustitev ohranjanja posebnih 
najnižjih stopenj v skladu z inflacijo povzro čila erozijo njihove dejanske vrednosti. 
Zato so takšna povišanja najnižjih stopenj potrebna zato, da se ohrani raven, s katero 
se je strinjal Svet leta 1992, kot mi nimalno zahtevo za zagotovitev delovanja 
notranjega trga brez dav čnih meja. V tej zvezi je treba povedati, da so bile najnižje 
stopnje za druge trošar inske izdelke (toba čni izdelki in minera lna olja) povišane v 
skladu z inflacijo. Sedanji trošarinski sistem  za alkohol pa je sistem najnižjih stopenj 
 
SL 19   SL in države članice lahko povišajo stopnje, ki jih uporabljajo, da upoštevajo inflacijo, 
brez spremembe sedanjega sistema. 
49. Glede alkoholnih pija č pa številne države članice to vprašanje povezujejo z 
vprašanjem uvedbe pozitivne najnižje stopn je za vino, ki ostaja zelo sporno (glej 
oddelek 3.5.2.). 
3.5. Širši cilji Pogodbe 
50. Člen 8 Direktive 92/84/EGS zahteva, da se ob  pregledu trošarinskih stopenj, ki se 
uporabljajo za alkoholne pija če, upoštevajo širš i cilji Pogodbe. Zdra vstvena politika, 
kmetijska politika, regionaln i cilji, razvoj podeželja in kulturne zadeve so tudi 
pomembne v okviru tega poro čila. Druge zadeve, ki jih je  treba upoštevati, pa so 
širitev in vpliv predlaganih ukrepov na države kandidatke. 
3.5.1.  Zdravstvena in socialna politika 
51. Člen 152 Pogodbe dolo ča, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in 
dejavnosti Skupnosti zagotavlja visoka ra ven varovanja zdra vja ljudi. O tem 
vprašanju prvo poro čilo navaja, da je obdav čevanje alkohola možen na čin odvračanja 
od prekomernega uživanja, kar ima lahko pozitivne posledice glede zmanjšanja težav, povezanih z uživanjem alkohola, al koholizmom in zlorabo alkohola. Vendar v 
zadnjih nekaj letih zdravniška poro čila poudarjajo tudi poziti vni prispevek nekaterih 
alkoholnih pija č za zdravje, če se pijejo zmerno. 
52. Na nacionalni ravni je ve čina držav članic v svojih odgovorih v vprašalniku navedla, 
da preudarki zdravstv ene politike ne vplivajo na raven stopenj, čeprav jih je nekaj 
dodalo, da obstaja pritisk zdravstven ih organizacij. Samo v eni državi članici (na 
Švedskem) zdravstveni cilji prevladujejo pri dolo čanju ravni daja tve. V drugih 
državah z visoko obdav čitvijo (na primer Finska, Zdru ženo kraljestvo in Danska) pa 
je to danes manj pomembno kot je bilo v preteklosti. Kot razlog za to Združeno 
kraljestvo ugotavlja, da so znanstveni iz sledki o koristih in nevarnostih uživanja 
alkohola nasprotujo či. 
53. Proizvajalci poudarjajo svoja prizad evanja za spodbujanje odgovornega odnosa do 
uživanja alkohola. Po mnen ju proizvajalcev velika ve čina evropskih potrošnikov pije 
razumno, zmerno in z užitkom. Menijo tudi, da lahko zmerno uživanje alkohola pozitivno vpliva na zdravje,  ne glede na vrsto pija če. Menijo, da politike, katerih cilj 
je znižati celotno porabo na  prebivalca z visokim obdav čenjem, niso naslovljene na 
ljudi, ki zlorabljajo izdele k, in da izkušnje kažejo, da ima lahko tak pristop celo 
nenamerne škodljive u činke (npr. tihotapstvo in nezakonita proizvodnja).  
54. Zdravstvene organizacije, in zlasti Eurocare (zagovarjanje prepre čevanja z 
alkoholom povezane škode v Evropi) menijo, da bi obdav čitev morala zagotoviti 
visoko raven cen, ker je jasna povezava med ceno in porabo. Nadalje menijo, da bi 
davki od alkohola morali biti namenjeni financiranju dejavnosti nadzora nad 
alkoholom, vklju čno z zdravstveno vzgojo, razisk avami politike alkohola in podpore 
zdravstvu. V zvezi z zadnjim vidikom pouda rjajo, da je Komi sija v Beli knjigi o 
 
SL 20   SL rasti, konkuren čnosti in zaposlovanju20 že zahtevala internalizacijo zunanjih stroškov 
porabe alkoholnih pija č. Glede ugodnih u činkov uživanja alkohola se Eurocare ob 
tem, da zahteva veliko previdnost pri pripisovanju ugodnih u činkov uživanju 
alkohola, strinja, da so razlike med pija čami minimalne: zdi se, da ve čina ugodnih 
učinkov izhaja iz alkohola v vinu, pivu in žganih pija čah in ne iz drugih sestavin 
pijač. 
Zdravstvena in socialna politika - ugotovitve 
55. Večina držav članic pri dolo čanju svojih stopenj obi čajno ne upošteva preudarkov 
zdravstvene politike, čeprav jim sedanja zakonodaja ES, ki dolo ča samo najnižje 
stopnje, daje precej manevrskega prostora za vklju čitev preudarkov javnega zdravja 
v svoje dav čne politike. Da bo trošarina lahko imela dolgoro čno vlogo kot sredstvo 
zniževanja celotne porabe in kot sredstvo internalizacije zunanjih ali družbenih 
stroškov zlorabe alkohola, nekatere države članice menijo, da je minimalna zahteva 
povišati najnižje stopnje v skladu z inflacijo.  
3.5.2.  Kmetijska politika 
56. Vino je kmetijski izdelek, ki je kot tak opredeljen v Pogodbi. V 14 od 25 državah 
članicah ni trošarine na vino ali pa je zelo nizka (12 ni ma trošarine, Francija in 
Madžarska pa imata zelo nizko). Uvedba pozitivne trošarine za vino bi lahko imela 
posledice za porabo vina in za skupne  ureditve trga za vino. Države članice 
proizvajalke vina se vedno sklicujejo na kmetijsko politiko kot na razlog, ki 
upravičuje uporabo ni čelne stopnje za vino. Nekatere opozarjajo na težak položaj 
vinogradnikov, ki ne bi dopuš čal uporabe pozitivne troš arinske stopnje za vino. 
57. V času sprejetja prvega poro čila je bila skupna ureditev trga za vino predmet reforme 
v okviru skupne kmetijske politike. Cilj reforme je bil za četi reševati obstoje či 
položaj prevelike proizvodnje in upadanje  porabe zlasti namiznih vin v državah 
članicah proizvajalkah vina. Reforma skupne  ureditve trga za vino je bila zaklju čena 
leta 199921. Cilj nove skupne tržne ureditve je boljša prilagoditev ponudbe in 
povpraševanja po vinu. Nekateri glavni  vidiki so omejitve novih nasadov in 
prestrukturiranje obsega vinogradniških  površin z namenom zmanjšanja obsega 
proizvodnje namiznih vin in zasaditev sort, ki dajejo bolj kakovostno vino, ki je bolj 
usklajeno s potrebami trga. Prilagojeni so bili ustrezni tržni intervencijski ukrepi 
(pretežno finan čna podpora za destilacijo vina, za skladiš čenje, za uporabo mošta v 
druge namene razen za vino). Zlasti so bili  obvezni destilacijski ukrepi zmanjšani na 
dva in uvedena je bila krizna destilacija za primer izjemnih motenj na trgu. Ta nova 
skupna tržna ureditev predstavlja korak proti bolj ciljno usmerjenim ukrepom in 
preusmeritev vinogradništva na bolj kakovostne izdelke. 
58. Ničelno stopnjo za vino zagova rjajo tudi kot potreben po možni ukrep, da se ne 
nasprotuje uravnoteženim  razmeram na trgu, kar je eden od osnovnih politi čnih 
ciljev skupne ureditve trga za vino. Možen upad porabe, do katere ga bi lahko prišlo 
po uvedbi pozitivne stopnje, bi res negativno vplival na  tržno ravnotežje. Takšen 
upad porabe je treba kratkoro čno nadomestiti s pove čanimi tržnimi intervencijskimi 
                                                 
20 „Rast, konkuren čnost in zaposlovanje: izzivi in pot naprej v 21. stoletje – Bela knjiga“ – COM(93) 700 
z dne 5.12.93. 
21 Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 (UL L 179 ,14.7.1999). 
 
SL 21   SL ukrepi, pretežno v obliki destilacije presež ka vina v alkohol. Visoke stroške te 
destilacije krije prora čun Skupnosti. Po drugi strani je ni čelna stopnja splošen ukrep, 
ki ni ciljno usmerjen in se uporablja tudi za naraš čajoče tržne segmente vin boljše 
kakovosti in uvoženih vin, ki nimajo nobenih t ežav pri iskanju trga ali pa je teh težav 
manj. Temeljne strukturne težave so  pretežno posledica spreminjajo čih vzorcev 
porabe v državah članicah proizvajalkah vina. To  lahko ponazorimo z rezultati 
študije o konkuren ci, ki je preu čila tudi razvoj porabe razli čnih izdelkov na 
prebivalca. V južnih državah članicah (Španija, Francija, Ita lija in Portugalska) se je 
poraba vina na prebivalca v zadnjih treh desetletjih zelo znižala, čeprav je v 
primerjavi z državami, ki vina  ne pridelujejo, še vedno na visoki ravni. To je bilo 
deloma uravnoteženo s pove čanjem povpraševanja po vinu v državah, ki uporabljajo 
visoke trošarinske stopnje za vino in v kateri h se je tradicionalno pilo pretežno pivo. 
Nasprotno pa se je v državah članicah v južni Evropi (Gr čija, Portugalska, Italija in 
Španija) zelo pove čala poraba piva na prebivalca, ki pa se je v številnih severnih 
državah članicah (Avstrija, Belgija, Nem čija, Danska, Združeno kraljestvo, 
Luksemburg in Nizozemska) v devetd esetih letih nekoliko zmanjšala. 
59. Države, ki pridelujejo vino in proizvajalci na splošno zelo nasprotujejo uvedbi 
pozitivne najnižje stopnje za vino. Trdijo, da v ve čini držav članic proizvajalk vina, 
vino ni bilo nikoli predmet troš arine, da je vino sestavni del njihove kulture in da bi 
bilo iz politi čnih razlogov težko uvesti obvezno obdav čenje vina. Dodajajo, da 
države članice proizvajalke vi na, ki uporabljajo ni čelno stopnjo ali samo zelo nizko 
nadzorno dajatev, predstavljajo  okrog 85 % skupne porabe vina v EU in da se zato 
možne težave notranjega trga nanašajo samo na majhen 15 % del porabe vina v EU. Trdijo tudi, da je ni čelna stopnja za vino potreben po možni ukrep, ki podpira cilje 
skupne ureditve trga za vino in da bi bi la v sedanjem položaju trga za vino uvedba 
kakršne koli – tudi nizke – obvezne obdav čitve v državah proizvajalkah vina 
škodljiva. Poleg tega obstaja tudi strah, da  bi lahko sledili nadaljnji koraki, ki bi 
vodili k višji najnižji ravni obdav čitve vina. Menijo tudi, da pozitivna dajatev na vino 
sploh ne bi prispevala k reševanju težav notranje ga trga, ki jih povzro čajo velike 
razlike v dav čnih ravneh med državami članicami z visoko obdav čitvijo in tistimi z 
nizko obdav čitvijo. 
60. Trdijo tudi, da bi obdav čenje vina povzro čilo uvedbo ali pove čanje administrativne 
obremenitve za stotine tiso če malih vinogradnikov in uprav v državah članicah 
proizvajalkah do obsega, ki bi bil nesorazm eren s prihodkom, ki bi ga ta ukrep 
ustvaril. Ker pa je proizvodnja vina že pr edmet strogega nadzora kakovosti in gibanja 
v skladu s skupno ureditvijo tr ga za vino in v skladu z Dire ktivo 92/12/EGS, bi bila 
ta obremenitev glede gibanja znotra j Skupnosti morebiti manjša kot se pri čakuje. 
Kmetijska politika - ugotovitve 
61. Iz zgornjega opisa razli čnih stališ č izgleda, da je obdav čevanje vina ostaja zelo 
sporno in politi čno občutljivo vprašanje. Nekaj držav članic, ki ne proizvajajo vina, 
bi zahtevalo, da bi spremembe najnižjih stopenj za ka tero koli vrsto alkoholnih pija č 
morale biti možne le z uvedbo pozitivne na jnižje trošarinske stopnje za vino. Države 
proizvajalke vina pa po drugi strani še naprej nasprotujejo  uvedbi pozitivne najnižje 
trošarinske stopnje za vino. 
62. Če se zdi, da je sprememba sedanjih ravni  najnižjih stopenj težka, se pojavi drugo 
pomembno vprašanje. To vpraš anje je ali je upravi čeno ohraniti sedanji sistem 
 
SL 22   SL nadzora trošarinskih izdelkov (sis tem gibanja pod režimom odloga pla čila trošarine, 
med pooblaš čenimi trošarinskimi skladiš či, vzpostavljanje jamstev, spremne listine 
itd.) za izdelke, kot sta vino in  pivo, ki so zavezani trošar ini, katerih absolutna raven 
je nižja od DDV, ki se zanje uporablja v najmanj 10 od 15 in sedaj v 20 od 25 držav 
članic. 
3.5.3.  Širitev Evropske unije 
63. Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004 za alkoholne pija če že 
uporabljajo stopnje, ki so en ake ali višje od sedanjih na jnižjih stopenj . Drugi državi 
kandidatki, s katerimi potek ajo pristopna pogajanja (Rom unija in Bolgarija) tudi 
nista zaprosili za prehodno obdobje po datumu pristopa, da bi dosegli sedanjo raven najnižjih stopenj. V prilogah B1 do B4 so navedene trošarinsk e stopnje za  alkohol in 
alkoholne pija če, ki jih uporabljajo države članice, ki so se EU pridružile 1. maja 
2004 in države kandidatke. 
3.6. Obdobje preu čevanja 
64. Člen 8 Direktive 92/84/EGS dolo ča, da Svet vsaki dve leti
 na podlagi poro čila in, če 
je primerno, na podlagi predloga Komis ije pregleda trošarinske stopnje, dolo čene v 
navedeni direktivi, in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme 
potrebne ukrepe. 
65. Komisija meni, da je dveletno obdobje prekratko za potreben podroben pregled 
delovanja notranjega trga in drugih vidikov, ki jih je treba upoštevati v poro čilu 
Komisije in za zagotovitev ustrezne perspektive za ocenjevanje sprememb zakonodaje držav članic. Štiriletno obdobje bi bilo  bolj primerno za oceno delovanja 
notranjega trga in posledic možnih spreme mb zakonodaje. Zato naj bi vsak prihodnji 
predlog za spremembo obstoje čega okvira Skupnosti obdav čevanja alkohola 
vključeval spremembo člena 8 Direktive 92/84/EGS, da se dolo či pregled vsake štiri 
leta in ne vsaki dve leti. 
4. S
TRUKTURA TROŠARINE , KI SE UPORABLJA ZA ALKOHOLNE PIJA ČE 
66. Čeprav zahteva po pregledu iz člena 8 Direktive 92/84/EGS Komisijo zavezuje 
samo, da poro ča o trošarinskih stopnjah, dolo čenih v navedeni direktivi, Komisija 
meni, da bi lahko pregled upošteva l tudi spremembe strukture obdav čenja, ker je to 
vprašanje tesno povezano z vprašanjem stope nj. To še posebej velja za zadeve v 
zvezi z uvrš čanjem alkoholnih pija č v vsako od kategorij, opredeljenih v direktivi o 
strukturi (Direktiva 92/83/E GS). Naslednja tri vprašanj a so se pojavila v postopku 
posvetovanja pred tem poro čilom: 
a) različna obravnava vina in pene čega vina; 
b) prilagoditev oznak KN (kombinirane nomenklature), ki se uporabljajo za 
opredelitev kategorije izdelkov; 
c) uvrščanje izdelkov za tr ošarinske namene. 
 
SL 23   SL 4.1. Različna obravnava vina in pene čega vina 
67. Trenutno direktivi 92/83/EGS in 92/84EGS dajeta državam članicam možnost, da 
uporabljajo razli čne trošarinske stop nje za vino in pene če vino. Ko je razvidno iz 
tabele v Prilogi B1 , 8 držav članic (Irska, Združeno kralje stvo, Danska, Nizozemska, 
Belgija, Francija, Nem čija, Avstrija) v tem trenutku uporablja to možnost.  
68. Trenutno Nem čija in Avstrija uporabljata ni čelno stopnjo za mirno vino in relativno 
visoko stopnjo za pene če vino. V Belgiji, na Danskem, v Franciji, Združenem 
kraljestvu, na Irskem in na Nizozemskem je stopnja, ki se  uporablja za pene če vino 
višja od (pozitivne) stopnje za mirno vino ( glej Prilogo B1) . Štiri države članice 
(Nemčija, Belgija, Nizozemska, Avstrija) tudi uporabljajo razli čno stopnjo za pene če 
vmesne izdelke in za mirne vmesne izdelke ( glej Prilogo B3 ). 
69. To razlikovanje v direktivah izhaja iz dejstva, da države članice zgodovinsko štejejo 
peneča vina za „luksuzne izdelke“. Pojavlja se  vprašanje ali je ta kšno razlikovanje še 
vedno upravi čeno, ker se oba izdelka vse bo lj uživata ob podobnih priložnostih. 
Poleg tega obe kategoriji vsebujeta vino, ki  ga lahko štejemo kot „luksuzni“ izdelek 
in tudi zelo poceni izdelke (npr. uvrš čena vina v nasprotju z namiznimi vini). 
70. Opredelitev „pene čih vin“ v členu 8 Direktive 92/83/EGS lahko privede do 
nepoštenih rezultatov glede obdav čenja. Po opredelitvi, navedeni v členu 8, izraz 
„peneče vino“ pomeni izdelke, ki „so v st eklenicah s šampanjskimi zamaški, 
pritrjenimi z ži čnimi košaricami ali ki imajo povišan tlak zaradi ogljikovega dioksida 
v raztopini tri ali ve č barov“. Obe merili lahko štejemo kot samovoljni. Polpene ča 
vina, ki imajo povišan tlak, ki je malo nižji od treh barov, se izognejo  trošarini, ki se 
zaračuna za pene ča vina in uporabljajo nižjo (celo ni čelno) stopnjo za mirna vina, če 
proizvajalec samo uporabi druga čen zamašek za steklenico. Pojavi se vprašanje ali 
naj se ohrani to razli čno obravnavanje ali pa naj se pene ča vina in vmesni izdelki 
obravnavajo enako kot mirna vina in vmesni izdelki. 
4.2. Prilagoditi oznake KN (kombinirane no menklature), ki se uporabljajo za 
opredelitev kategorij izdelkov 
71. Za opredelitev razli čnih kategorij alkoholnih pija č se Direktiva 92/83/EGS ve činoma 
sklicuje na oznake KN. Člen 26 te direktive dolo ča, da sklicevanje na oznake KN v 
direktivi pomeni sklicevanje na razli čico kombinirane nomenklature, veljavne ob 
sprejetju direktive (19. oktober 1992). V primeru spremembe uvrš čanja morajo 
gospodarski subjekti za  gibanje med državami članicami in za gibanja med EU in 
tretjimi državami  uporabljati razli čne oznake KN za iste izdelke. Da bi upoštevali 
možne spremembe oznak KN in spremembe razlage (npr. spremembe pojasnil harmoniziranega sistema) in poenostavili položaj tako za gospodarske subjekte kot 
za uprave, se je treba sklicevati na čim novejše oznake KN, ki se uporabljajo za 
podatke.  Da bi poenostavili posodabljanje sk licevanja na oznake KN, ki se 
uporabljajo, Komisija državam članicam predloži v razpravo ali naj se v prihodnje 
takšne odlo čitve sprejme v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 24 Direktive 
 
SL 24   SL 92/12/EGS  (postopek, ki vklju čuje Odbor za trošarine, kot je bilo dogovorjeno za 
energente v členu 2(5) Direktive Sveta 2003/96/ES22). 
4.3. Uvrščanje izdelkov za trošarinske namene 
72. Spremembe, predlagane v odde lku 4.2., bi olajšale življe nje gospodarskim subjektom 
in upravam, ne bi pa rešile težav uvrš čanja alkoholnih pija č v različne kategorije 
alkoholnih pija č, ki jih predvideva Di rektiva 92/83/EGS. Opredelitev teh kategorij 
vedno pomeni sklicevanje na oznake KN. Zato je odlo čitev o razvrstitvi izdelka v 
carinsko tarifo predhodno vprašanje za odlo čitev o trošarinskem obravnavanju 
izdelka. 
73. Tako trgovci kot državni upravni organi so  nedavno službe Komisije opozorili na 
težave pri uvrš čanju, pri čemer se pritožujejo zaradi razli čnega uvrš čanja in – zato – 
različnega obdav čevanje istega izdelka v razli čnih državah članicah. Ve čina težav se 
nanaša na razlikovanje med izdelki oznake KN 2206 (vklju čno z drugimi 
fermentiranimi pija čami) in 2208 (vklju čno z žganimi pija čami). Pojasnila 
harmoniziranega sistema za številko 2206 dovo ljujejo, da se destilirani alkohol doda 
„drugim fermentiranim pija čam“, ni pa podrobno navedeno v kakšnem obsegu je 
takšno dodajanje mogo če. Države članice to zelo razli čno razlagajo in zato je prišlo 
do položaja, ko nekatere države članice isti izdelek uvrstijo kot „druge fermentirane 
pijače“ ali „vmesni izdelki“, druge pa kot „žgane pija če“. 
Možne rešitve 
74. V okviru veljavne trošarinske zakonodaje EU (Direktiva 92 /83/EGS), ki se sklicuje 
na oznake KN kot podlago za uvrš čanje alkoholnih pija č, je težava razli čnega 
uvrščanja alkoholnih pija č mogoče rešiti le z bolj enotno razlago in uporabo 
carinskih predpisov za uvrš čanje teh izdelkov v KN.  
75. Za carinske namene gospodarski subjekti lahko od svojih carinskih organov dobijo 
zavezujočo tarifno informacijo (ZTI), ki se nanaša na uvrš čanje izdelkov, uvoženih iz 
ali izvoženih v tretje države. ZTI se vnese  v zbirko podatkov, ki jo vodi Komisija in 
so pravno veljavne v vseh državah članicah. Čeprav se ZTI dajejo za vsak 
posamezen primer in ne dolo čajo splošnih pravil za uvrš čanje izdelkov v KN, pa 
upravam in trgovcem dajejo napotke in lahko vodijo do bolj enotne uporabe pravil 
KN za uvrš čanje v KN. ZTI pa ni mo č zahtevati za izdelke, za katere ni mogo če 
dokazati carinskega interesa (npr. novi izde lki, ki se proizvajajo v EU in so v 
prometu samo v EU). Da bi pove čali vrednost ZTI za trošarinske namene, bi bilo 
treba razmisliti o razširitvi možnosti, da  gospodarski subjekti dobijo ZTI od svojih 
carinskih organov za trošarinske izdelke, ki niso namenjeni uvozu ali izvozu. Za to bi 
bilo treba spremeniti ustrezne carinske dolo čbe23. 
76. Kot je navedeno zgoraj, carinski organi izdajajo ZTI za vsak posamezen primer na 
zahtevo gospodarskega subjekta. Zaradi obli kovanja bolj jasnih splošnih pravil za 
                                                 
22 Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdav čitev 
energentov in elektri čne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51). 
23 Člen 12 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o uvedbi Carinskega zakonika 
Skupnosti ter členov 5 do 14 izvedbenih dolo čb Carinskega zakonika Skupnosti (Uredba Komisije 
(EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o dolo čbah za izvedbo Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92). 
 
SL 25   SL uvrščanje alkoholnih pija č v KN je bila ustanovljena  delovna skupina, ki jo 
sestavljajo službe Komisije in  carinske uprave številnih držav članic. Ta delovna 
skupina bo zlasti poskušala dolo čiti jasno lo čnico med oznakama KN 2206 in 2208. 
Je pa to zelo zapletena zadeva in moreb iti rezultatov ne bo hitro. Poleg tega ne 
smemo spregledati, da n ova carinska pravila za uvrš čanje alkoholnih pija č v KN ne 
bodo imela nobenih posledic za trošarinsk e namene, kolikor ne bo posodobljeno 
sklicevanje na oznake KN v členu 26 Direktive 92/83/EGS, kakor je predlagano v 
odstavku 71 zgoraj. Uvrš čanje v KN ne – in ne sme – upoštevati posledic tega 
uvrščanja na uvrš čanje izdelka za trošarinske namene in lahko vodi celo do 
nezaželenih rezultatov glede uvrš čanja nekaterih izdelkov za trošarinske namene. 
77. Zato Komisija meni, da je treba razmisliti tudi o bolj občutnih rešitvah, da bi bilo 
uvrščanje alkoholnih pija č za trošarinske namene  manj odvisno od uvrš čanja v 
KN. 
78. Prva možnost bi bila ponovna opredelitev kategorij trošarinskih izdelkov samo z 
ustnimi poimenovanji brez sklicevanja na oznake KN, primerljive s poimenovanji, ki se uporabljajo za toba čne izdelke v Direktivi 95/59/ES . Vendar bi bilo to lahko 
izredno zahtevno zaradi številnih razno likih izdelkov na trgu alkoholnih pija č. Poleg 
tega se na trgu redno pojavljajo novi izdelki, kar bi lahko povzro čilo nove težave pri 
uvrščanju. 
79. Druga možnost bi bila kombinacija ca rinskih oznak in dodatnih elementov, 
predvidenih v Direktivi 92/ 83/EGS. Takšni dodatni elementi za trošarinske namene, 
kot je najve čja količina destiliranega alkohola, ki se lahko doda pija čam, dobljenim s 
fermentacijo, preden izgubijo zna čaj „drugih fermentiranih pija č“ ali „vmesnih 
izdelkov“, bi bili lahko v pomo č pri razmejevanju razli čnih kategorij izdelkov iz 
alkohola, v primerih, ko uporaba samo oznak KN ne daje jasnih rezultatov ali daje 
nezadovoljive rezultate na podro čju obdavčevanja. Vendar bi pri uporabi teh pravil v 
praksi lahko naleteli na znatne težave, ker je dolo čanje porekla et ilnega alkohola v 
izdelku lahko izredno težko in/ali drago. 
80. Lahko bi razmislili tudi o uvedbi nove kategorije alkoholnih pija č, vključno z 
„drugimi fermentiranimi pija čami“, ki jim je bil dodan alkohol. Če pustimo sedanje 
opredelitve, podlago za izra čun in stopnje trošarin za pivo, vino in etilni alkohol v 
Direktivi 92/83/EGS, nespremenjene, bi bile „druge fermentirane pija če“ (KN 2206) 
lahko obdav čene glede na vsebnost alkohola. Če sledimo primeru iz člena 3(2) 
Direktive 92/83/EGS, bi države članice lahko razvrstile takšne pija če v kategorije, od 
katerih vsaka vklju čuje največ dva ali tri odsto tke prostorninske vsebnosti alkohola, 
pri čemer se vse pija če iz iste kategorije obdav čijo z enako trošarinsko stopnjo na 
hektoliter. Raven najnižjih stopenj za  te izdelke v EU bi se lahko dolo čila linearno ali 
pa bi se postopoma pove čevala s pove čevanjem vsebnosti alkohola izdelka. Ta 
rešitev bi omogo čala državam članicam, da obdav čijo primerljive izdelke 
(fermentirane izdelke, ki jim je bil dodan alkohol) enako, na podlagi vsebnosti 
alkohola, pri čemer bi se zmanjšala potreba po jasnem razlo čevanju izdelkov, ki so 
uvrščeni v številki KN 2206 in 2208. Treba je  povedati, da bi sedanja opredelitev 
„druge fermentirane pija če“ ostala nespremenjena in da bi bili izdelki, ki sedaj sodijo 
na področje te opredelitve (npr. jabol čnik ali hruškov mošt), še naprej obdav čeni kot 
vino, pri uporabi člena 15 Direktive 92/83/EGS. 
 
SL 26   SL Sklepne ugotovitve 
81. Zakonodaja EU o trošarini za alkoholne pija če, sprejeta leta 1992 zaradi olajšanja 
odprave nadzora dav čne narave na notranjih mejah, se od takrat ni spremenila. 
Namenjena je bila dolo čitvi minimalnih zahtev, ki so se takrat zdele potrebne za 
delovanje notranjega trga. V tem smislu mora Svet na podlagi poro čila Komisije 
redno pregledovati razmere. 
82. To poročilo – drugo o tej zadevi od ustanovitve notranjega trga – opozarja na 
številne težavee delovanja notran jega trga, s katerimi se soo čajo države članice. 
Izpostavljene težave so posledica v časih visoke dav čne obremenitve za izdelke glede 
na njihovo osnovno vrednost in dejstvo, da so med nekaterimi državami članicami 
velike razlike v trošarinskih stopnjah. Ve čje približevanje bi veliko pripomoglo k 
rešitvi teh težav. 
83. Ob upoštevanju zahtevnos ti in številnih politi čno občutljivih vidikov zadeve, ki 
vključuje širše cilje Skupnosti in tudi regionalne, podeželske  in kulturne dejavnike, 
temu poro čilu ni priložen predlog direktiv e. V tej fazi je namen poro čila, da se v 
Svetu, Evropskem parlamentu in Ev ropskem ekonomsko-socialnem odboru za čne 
obširna razprava. Na podlagi izida te razprave bo Komisija odlo čila ali naj vloži 
predlog o vseh ali nekaterih vpr ašanjih, obravnavanih v tem poro čilu, ali ne. 
 
SL 27  
 SL PRILOGA A  
Prihodki od trošarine za alkoholne pija če, tobačne izdelke in mineralna olja (leto 2001) izraženi  absolutno, kot odstotek  skupnih prihodkov od 
trošarine in kot odstotek BDP  
. Total Mineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinksMineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinksTotal Mineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinks
B 254.282 5.235 3.387 1.275 573 64,7% 24,4% 10,9% 2,06% 1,33% 0,50% 0,23%
DK 177.840 4.418 2.819 1.019 580 63,8% 23,1% 13,1% 2,48% 1,58% 0,57% 0,33%
D 2.071.200 54.806 39.331 12.025 3.450 71,8% 21,9% 6,3% 2,65% 1,90% 0,58% 0,17%
EL 130.927 4.558 2.283 2.006 269 50,1% 44,0% 5,9% 3,48% 1,74% 1,53% 0,21%
E 651.641 15.340 9.450 4.798 1.091 61,6% 31,3% 7,1% 2,35% 1,45% 0,74% 0,17%
F 1.463.722 33.549 22.780 8.190 2.578 67,9% 24,4% 7,7% 2,29% 1,56% 0,56% 0,18%
IRL 114.479 3.326 1.375 1.142 809 41,3% 34,3% 24,3% 2,91% 1,20% 1,00% 0,71%
I 1.220.147 32.602 24.412 7.444 746 74,9% 22,8% 2,3% 2,67% 2,00% 0,61% 0,06%
L 21.510 974 597 347 30 61,3% 35,6% 3,1% 4,53% 2,78% 1,61% 0,14%
N 429.172 7.746 5.223 1.677 846 67,4% 21,6% 10,9% 1,80% 1,22% 0,39% 0,20%
A 211.857 4.406 2.876 1.234 296 65,3% 28,0% 6,7% 2,08% 1,36% 0,58% 0,14%
P 122.978 3.575 2.228 1.100 247 62,3% 30,8% 6,9% 2,91% 1,81% 0,89% 0,20%
FIN 135.791 4.152 2.264 588 1.300 54,5% 14,2% 31,3% 3,06% 1,67% 0,43% 0,96%
S 244.905 6.577 4.540 807 1.230 69,0% 12,3% 18,7% 2,69% 1,85% 0,33% 0,50%
UK 1.596.986 59.113 35.454 12.489 11.169 60,0% 21,1% 18,9% 3,70% 2,22% 0,78% 0,70%
EU 8.847.436 240.377 159.019 56.141 25.216 66,2% 23,4% 10,5% 2,72% 1,80% 0,63% 0,29%GDP       
in million 
EURExcise duty receipts
In million EUR As a % of total excise receipts As a % of GDP
 
 
SL 28   SL PRILOGA B1  
Trošarinske stopnje, ki se uporabljajo za vino in pene če vino (1/5/2004) 
 
 
 
SL 29  
 SL Trošarinske stopnje, ki se uporabljajo za vino in pene če vino (1/5/2004)  
  
 
 
SL 30   SL PRILOGA B2  
Trošarinske stopnje, ki se upo rabljajo za pivo (1/5/2004) 

 
SL 31  
 SL Trošarinske stopnje, ki se upo rabljajo za pivo (1/5/2004)  
 
 
 
 
SL 32   SL PRILOGA B3  
Trošarinske stopnje, ki se uporabl jajo za vmesne izdelke (1/5/2004)  
 
 
 
SL 33   SL PRILOGA B4  
Trošarinske stopnje, ki se uporablja jo za etilni alkohol in žgane pija če (1/5/2004)  
 
 
 
 
SL 34  
 SL Trošarinske stopnje, ki se uporablja jo za etilni alkohol in žgane pija če (1/5/2004)  
 
 
 
 
SL 35   SL PRILOGA C  
Trošarinske stopnje, ki jih uporabljajo države članice, izražene za en odstotek prostorninske 
vsebnosti alkohola na hl (v EUR)  

 
SL 36  
 SL Trošarinske stopnje, ki jih uporabljajo države članice, izražene za en odstotek prostorninsk e vsebnosti alkohola na hl (v EUR)(1/5/2004)