P6_TA(2005)0210

Agenda o socialni politiki za obdobje 2006-2010

Resolucija Evropskega parlamenta o Agendi o socialni politiki za obdobje od 2006 do 2010 (2004/2191(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju sporočila Komisije (KOM(2005)0033),

- ob upoštevanju Evropske socialne listine,

- ob upoštevanju Poročila skupine na visoki ravni o prihodnji socialni politiki v razširjeni Evropski uniji, sprejetega maja 2004,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2003 o tabeli prikaza napredka o izvajanju agende o socialni politiki [1],

- ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 18. maja 2004 o socialnem položaju v Evropski uniji (SEK(2004)0636),

- ob upoštevanju sporočila predsednika Barrosa v dogovoru s podpredsednikom Verheugenom spomladanskemu Evropskemu svetu z naslovom "Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta — nov začetek za Lizbonsko strategijo" z dne 2. februarja 2005 (KOM(2005)0024),

- ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo,

- ob upoštevanju Zelene knjige z naslovom "Soočanje z demografskimi spremembami: nova solidarnost med generacijami" (KOM(2005)0094,

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti (A6-0142/2005),

A. ker je za dosego lizbonskih ciljev za zagotovitev več in boljših delovnih mest ter socialne kohezije, evropski socialni model treba posodobiti in okrepiti za lažje soočanje s spremembami v demografski strukturi prebivalstva in zagotoviti znanje in sposobnosti, ki jih v luči tehnoloških sprememb zahteva družba,

B. ker bo socialna kohezija med državljani Evropske unije uspešna, če bo vsak, ki je sposoben delati, imel ustrezno plačano službo in delovne pogoje, ki dovoljujejo razumno ravnovesje med delom in življenjskim slogom, tisti, ki nimajo dostopa do trga delovne sile, pa imajo ustrezen dohodek, ki jih ščiti pred revščino,

C. ker razvoj in spodbujanje evropskega človeškega in družbenega kapitala ni le bistvenega pomena za vzpostavitev gospodarstva, temelječega na znanju, temveč je tudi ključni element za socialno vključenost in za prilagoditev strukturnim spremembam na trgu delovne sile,

D. ker mala in srednje velika podjetja (MSP) v Uniji znatno prispevajo k rasti in stopnji zaposlenosti, ker zaposlujejo veliko število uslužbencev in ker je sedaj posebna pozornost namenjena ustvarjanju delovnih mest z začetno pomočjo in, na splošno, z MSP; zato morajo države članice spodbujati še zlasti podjetniški duh, inovacije in prijazno poslovno okolje,

E. ker se mora stopnja zaposlenosti v Evropi povišati, kar pomeni, da so potrebna večja prizadevanja in praktični, v prihodnost usmerjeni ukrepi za pomoč ženskam, mlajšim osebam, invalidom, starejšim osebam, neusposobljenim delavcem, dolgotrajno brezposelnim osebam in pripadnikom manjšinskih skupin pri iskanju zaposlitve, v skladu z njihovo usposobljenostjo,

F. ker je delovna mobilnost v Evropi premajhna in potencial razpoložljive delovne sile tako ni zadostno izkoriščen,

G. ker kljub pionirski vlogi, ki jo je imela Evropa na področju enakih možnosti in v boju proti diskriminaciji, še vedno obstajajo precejšnji problemi, s katerimi se občasno soočajo ženske pri dostopu do trga delovne sile, razlikah v plačah in možnostih izobraževanja ter poklicnega napredovanja, težave pri združevanju dela in družinskih obveznosti ter manjša vključenost žensk v postopkih odločanja v družbi,

H. ker je za boj proti revščini potreben prodornejši ukrep,

I. ker so socialne politike osrednji dejavnik pri ustvarjanju socialne kohezije in zagotavljanju dostopa do temeljnih pravic ter osrednji dejavnik pri gospodarski rasti EU,

J. ker mora biti združevanje dela in družinskega življenja vključeno v prakso, ki moškim in ženskam omogoča dejavnost na trgu delovne sile, razvoj njihove poklicne poti ter skladno in uspešno družinsko življenje,

K. ker morajo podjetja v skladu z obveznostjo, ki jo prevzemajo s stališča socialne politike, svojim uslužbencem ponujati najboljše možne učne pogoje:

- med obdobji, določenimi za praktično pridobitev začetnega usposabljanja,

- med obdobji rednega usposabljanja uslužbencev,

- v zvezi s priznavanjem in potrjevanjem znanja, pridobljenega z delovnimi izkušnjami,

in morajo za dosego teh ciljev vsa večja podjetja oblikovati načrte in ocene za usposabljanje in razvoj spretnosti, o katerih se morajo pogajati socialni partnerji na eni in ustanove, ki potrjujejo poklicno usposobljenost, na drugi strani,

Splošno

1. meni, da je Komisija pripravila dobro analizo težav in nalog, s katerimi se mora Evropa spopasti, če želi ohraniti in okrepiti edinstven evropski socialni model; meni, da mora ta evropska Agenda o socialni politiki prispevati k uravnoteženemu izvajanju štirih stebrov lizbonske strategije, in sicer gospodarskega usklajevanja, politike zaposlovanja, socialne politike in trajnostnega razvoja;

2. obžaluje, da zaradi splošnosti predlogov in/ali pomanjkanja konkretnih ukrepov v socialni agendi pri uresničevanju visoko zastavljene lizbonske strategije ni takšnega napredka kot se navaja drugje; v zvezi s tem upošteva strateške usmeritve Unije: "Ponovno oživljena gospodarska rast je ključnega pomena za blaginjo, lahko povrne polno zaposlenost in je temelj uspeha za socialno pravičnost ter priložnosti za vsakogar. Prav tako je ključna za položaj Evrope v svetu in sposobnost Evrope za spodbujanje virov za soočenje z mnogimi različnimi svetovnimi izzivi" [2];

3. poudarja pomembnost odgovornosti posameznih držav članic v zvezi z izvajanjem in uporabo veljavne zakonodaje in uvajanjem reform, da bi dosegle lizbonske cilje;

4. meni, da mora evropska Agenda o socialni politiki prispevati k spoštovanju temeljnih pravic, ki so vsebovani v Pogodbi o Ustavi za Evropo; zato predlaga, da Agenda predvidi, da Unija letno spremlja varovanje temeljnih socialnih pravic;

5. poziva Svet in Komisijo, da na podlagi te Agende o socialni politiki sestavita dejansko agendo o socialni politiki na podlagi Agende o socialni politiki za leta 2000-2005 s posebnimi predlogi politike, časovnim razporedom in posebnim postopkom (tabelo prikaza napredka) za spremljanje njenega izvajanja; poziva Komisijo, da socialno agendo okrepi s tematskimi predlogi iz te resolucije;

6. pozdravlja zavezanost Komisije krepitvi socialnih razsežnosti globalizacije in pričakuje, da bo sodeloval pri posvetovanju o praktičnih ukrepih, ki jih predlaga Komisija in njene medoddelčne skupine, ki delujejo na tem področju;

7. meni, da vključevanje raznih programov Skupnosti v program za napredek ne sme znižati profila ali zmanjšati financiranja akcijskih programov s petih zadevnih področij; poziva vse zadevne strani v organizirani civilni družbi, da sodelujejo pri spremljanju izvajanja raznih delov programa;

8. upošteva namen Komisije v zvezi s sporočilom o socialnih storitvah splošnega pomena; v zvezi s tem poziva, da se te storitve izključijo iz zahteve po obveščanju iz politike državne pomoči in poziva k predlogu za okvirno direktivo o storitvah splošnega pomena, ki ščiti načela in financiranje teh družbenih storitev;

9. meni, da obstaja potreba po celoviti in podrobni statistike ter analizah, oblikovati je treba primeren javni sistem podpore za socialno pomoč, ki bo oskrboval z informacijami glede zaposlovanja, ustrezne zdravstvene storitve in svetovanje; poudarja dodano vrednost, ki izhaja iz partnerstva med oblastmi, socialnimi partnerji in civilno družbo; opozarja na širši pomen "boljšega upravljanja"; ugotavlja, da je letno srečanje pomembno za spremljanje in ocenjevanje Agende o socialni politiki, vsekakor pa mora v razširjeni Evropi obstajati stalna in opredeljena strategija mreže; pogreša primerno opredelitev razdelitve odgovornosti in pristojnosti med Skupnostjo, državami članicami in nevladnimi organizacijami;

10. zaveda se dejstva, da so lokalno gospodarstvo in mala in srednja podjetja ključni dejavniki gospodarskega razvoja in zaposlovanja, in da njihov doprinos predstavlja več kot 90 % evropskega gospodarstva; opozarja, da se lahko podpre ustvarjanje novih delovnih mest s podpiranjem razvijanja ugodnih pogojev za mala in srednja podjetja, s posebnimi programi, z ugodnostmi za nova delovna mesta;

11. poziva, da naj oceno socialnega vpliva in vpliva na zaposlitev vsakega evropskega ukrepa spremlja tudi praktičen instrument, ki bo omogočal izvedbo take ocene, ter ukrepi za vrednotenje in natančno spremljanje;

Demografija in dostop do zaposlitve

12. meni, da trenutni demografski razvoj povzroča pritisk na trg delovne sile in socialno varnost; poudarja nujno potrebo po sprejetju pozitivnih ukrepov, da se izboljša položaj starejših delavcev na trgu delovne sile in ustreznih odzivih politike, ki naj ne le obrnejo ta trend, ampak odprejo nove priložnosti, več prožnosti pri izbiri pokojnine in shem upokojevanja ter pozitivne spodbude za podaljšanje aktivne delovne dobe; meni, da je, v zvezi z usklajevanjem pokojnin, treba sprožiti razpravo v zvezi s pravico do sprejemljive ravni pokojnine za vse, vključno za delavce v neobičajnih poklicih ali ljudi iz visoko ogroženih skupin;

13. pozdravlja Zeleno knjigo o demografskih spremembah kot koristen prispevek k analizi večstranskih izzivov, s katerimi se sooča Evropska unija, in meni, da mora Parlament sodelovati v skupnem razmisleku o posledicah upadanja prebivalstva in oblikovati predloge za ustrezne politične instrumente, ki jih lahko EU in države članice uporabijo za obravnavo te teme;

14. ugotavlja, da nekatere družbene skupine še vedno trpijo zaradi diskriminacije, kar zadeva njihovo pravico do visokokakovostne zaposlitve; pričakuje predloge zlasti za pomoč ženskam, starejšim osebam, mladim, invalidnim osebam in pripadnikom manjšin pri vključevanju v svet dela in vključevanju v programe za zaposlovanje in socialno solidarnost;

15. upa, da se bo okrepila dejavnost za boj proti diskriminaciji (ki je povezana zlasti s pripadnostjo manjšini) in da bodo države članice spodbujene k izmenjavi podatkov o najboljših praksah; in poziva k temu, da se posebna pozornost posveti splošnemu spodbujanju družine na evropski in nacionalni ravni;

Več in boljša delovna mesta

16. meni, da je treba sprejeti praktične ukrepe, s pomočjo katerih bi v dogovoru s socialnimi partnerji in s specializiranimi organi javnega in/ali zasebnega sektorja oblikovali programe izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter resnično omogočili vseživljenjsko učenje z namenom izboljšanja uporabe znanja in informacijske družbe v skladu s potrebami trga delovne sile;

17. poziva k zagotovitvi podpore za večstranske projekte, namenjene izboljšanju sistemov izobraževanja in usposabljanja držav članic, in s tem za evropske projekte izobraževanja in usposabljanja, pri katerih se dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja šteje kot osnovna socialna pravica, ter zato meni, da bi morala biti vseživljenjsko izobraževanje in usposabljanje osredotočena na zbliževanje in priznanje poklicnih kvalifikacij, ter od podjetij pričakuje, da v skladu z odgovornostjo, ki so jo prevzela s stališča socialne politike, sodelujejo pri poklicnem usposabljanju in razvoju spretnosti v sodelovanju z odgovornimi organi;

18. poziva Komisijo, da se v zvezi z novo strategijo za obdobje 2007-2012 za zdravje in varnost pri delu bolj učinkovito loti vzrokov in posledic nesreč na delovnem mestu; v zvezi s tem zahteva:

- pregled Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo [3],

- pregled Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (kodificirana različica Direktive 90/394/EGS) [4],

- razširitev obsega uporabe Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav za varnost in zdravje delavcev pri delu [5] z ukrepi proti nadlegovanju na delovnem mestu in vključitvijo samozaposlenih oseb, delavcev na daljavo in delavcev na domu,

- predlog direktive o težavah mišično-skeletnega sistema na delovnem mestu, ki posveča pozornost težavi ponavljajočega se dela;

19. verjame, da je ključno, da države članice izboljšajo okolje za zagon podjetij in za podpirajo obstoječe MSP s pomočjo ukrepov, usmerjenih v prihodnost, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; ti ukrepi morajo biti namenjeni zlasti sektorju za obveščanje in komunikacije, kakor tudi storitvenemu sektorju, ker imajo ti sektorji še posebej veliko zmožnost ustvarjanja delovnih mest;

20. poziva Komisijo, da okrepi in pojasni prvotni lizbonski cilj izkoreninjenja revščine s sprejetjem jasnega glavnega cilja EU za znižanje stopenj revščine, izmerjenih glede na BDP, do leta 2010, in da razvije sklop standardov socialne vključenosti, na podlagi katerih presodi izide strategije socialne izključenosti;

21. poziva Svet in Komisijo, da ohranita in okrepita strategijo socialne vključenosti kot posebno in vidno samostojno strategijo znotraj poenostavljenega postopka socialne zaščite in socialne vključenosti;

22. verjame, da je zlasti pomembno, da države članice bolje izkoristijo ukrepe za spremembo neprijavljene pridobitvene dejavnosti v redno zaposlitev;

Mobilnost

23. zahteva natančno poročilo o gospodarskem vplivu zavračanja dostopa do zaposlitve delavcem iz novih držav članic drugod v EU, skupaj s predlogi za reševanje problemov, s katerimi se srečujejo;

24. zahteva izboljšanje in razširitev Direktive 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev [6]; meni, da je treba izboljšati čezmejno sodelovanje inšpektoratov in poziva Komisijo, da razišče možnost vzpostavitve evropskega izhodišča za sodelovanje med njimi - "socialnega" Europola;

25. zahteva, da natančne določbe Prilog k Uredbi (ES) št. 883/2004 (nova uskladitvena uredba po Uredbi (EGS) št. 1408/71) [7] upoštevajo potrebo in željo po mobilnosti tako, da se z izvedbenimi ukrepi mobilnost uresniči, ne pa da se o njej samo govoriči, kakor v besedilu navedene uredbe;

26. v zvezi s tem ponovno opozarja na svojo zahtevo za zakonodajni instrument v povezavi z uvedbo predhodnih, zavezujočih preskusov čezmejnih učinkov na področju socialnega in davčnega prava ("Europetest"), kakor je določil v svoji resoluciji z dne 28. maja 1998 o razmerah obmejnih delavcev v Evropski uniji [8];

27. pozdravlja namen Komisije, da predstavi predloge za odstranitev ovir mobilnosti delovne sile, zlasti tistih, ki so nastale zaradi poklicnih pokojninskih sistemov, ter poziva, da se te predloge predstavi to leto, če je to mogoče;

Spodbujanje socialne vključenosti in kohezije

28. meni, da je, čeprav je zaposlovanje najbolj pomembna prvina pri vključevanju ljudi v družbo, poleg tega potrebna preudarna socialna politika za varovanje pravice vseh do socialne zaščite in za kohezijo družb držav članic;

29. pozdravlja namen Komisije, da leto 2010 razglasi za Evropsko leto boja proti izključenosti in revščini; obžaluje dejstvo, da je Evropski svet marca 2005 v Bruslju zožil cilje socialne vključenosti in boja proti revščini na ukrepe proti revščini otrok; poziva Svet za zaposlovanje in socialne zadeve ter Komisijo, da zagotovita doseganje prvotnih lizbonskih ciljev, zlasti zmanjšanje revščine v Uniji, in da zaščitita izvajanje vseh prvin, določenih v okviru odprte metode usklajevanja za ukrepe proti revščini in socialni izključenosti;

30. podpira namero Komisije v zvezi z izvedbo temeljitega posvetovanja o pomanjkljivostih obstoječih sistemov socialnega varstva; meni, da morajo pri tem sodelovati vse strani;

31. podpira namero Komisije o razširitvi odprte metode sodelovanja, ki je bila uvedena decembra 2004, v polnopravni postopek za dolgoročno oskrbo in zdravstveno varstvo; meni, da se morajo v tem smislu sprejeti kvalitativna merila, ki vsem zagotavljajo pravico do dostopne oskrbe na podlagi solidarnosti; glede na to meni, da zdravstveno varstvo ne sme biti podrejeno pravilom notranjega trga in konkurence;

Boj proti diskriminaciji

32. opozarja, da mora biti vprašanje spola vključeno v vse politike Skupnosti, saj je to edini način za zagotavljanje treh ključnih stebrov za enake možnosti kakovostnega življenja žensk: osveščenost, možnosti in uspeh;

33. izraža razočaranje nad pomanjkanjem učinkovitih predlogov za spodbujanje, skrbno spremljanje in ocenjevanje napredka enakosti spolov in političnih pobud za spodbujanje združevanja poklicnega in družinskega življenja, ob pomoči tistim, ki podpirajo osebe, ki niso sposobne za delo, ter splošnim povečanjem prožnosti delovnega časa; poziva Komisijo, da strožje nadzoruje usklajenost z obstoječo zakonodajo in predlaga spremembe, kjer je to potrebno, vključno z uvedbo kazni; poziva Komisijo da pripravi poseben akcijski načrt za enakost med moškimi in ženskami s posebnim poudarkom na odpravljanju razkoraka pri plačah; v tej zvezi poziva Komisijo, da razglasi 31. marec za Evropski dan akcije "enako plačilo za enako delo";

34. odločno podpira načrt organizacije evropskega leta enakih možnosti;

35. pozdravlja ustanovitev Evropskega inštituta za enakost med spoloma, ki bo zapolnil vrzeli v informiranju v zvezi z vprašanji enakosti med spoloma, meni, da bi ta razvoj lahko spodbudil vidnost enakosti med spoloma; meni, da bi bila umestitev inštituta v eno izmed desetih novih držav članic razširjene Evrope pozitiven element za odpravo razkoraka med starimi in novimi državami članicami;

36. poziva Komisijo, da socialno agendo dopolni z direktivo, ki prepoveduje diskriminacijo invalidnih oseb; poziva, da se evropskemu akcijskemu načrtu za enake možnosti za invalidne osebe da večji pomen in da se akcijski načrt uporabi kot instrument za resnično spremembo; poziva, da se akcijski načrt uporablja kot glavni pripomoček za uveljavljanje invalidnosti, ki mora vključevati poročanje držav članic o prenosu določb v zvezi z invalidnostjo, ki jih vsebuje zakonodaja EU; zahteva, da države članice aktivno vključijo organizacije invalidnih oseb na nacionalni ravni v ta postopek ter da akcijski načrt zahteva politično preglednost in razpravo s Parlamentom in Svetom ter oblikovanje priporočil za prihodnje dejavnosti;

37. zahteva posebno direktivo, namenjeno prepovedi diskriminacije ljudi na podlagi starosti v zvezi z dostopom do blaga in storitev;

Socialni dialog in socialna zakonodaja

38. upošteva namero Komisije o predložitvi Zelene knjige v zvezi z razvojem delovnega prava z namenom poenostavitve pravil; meni, da evropska politika ne sme povzročiti nikakršne škode socialnim pridobitvam; opozarja na člen III-209 Pogodbe o sprejetju Ustave za Evropo, ki predvideva uskladitev ukrepov, povezanih z zaposlovanjem ter z življenjskimi in delovnimi pogoji, pri čemer se izboljšave ohranjajo;

39. prav tako pozdravlja predlog Komisije v zvezi z nadnacionalnim čezmejnim socialnim dialogom; poziva Komisijo, da podpre tudi ta socialni dialog z dodeljevanjem osebja ter upa, da bodo partnerji v socialnem dialogu podprli ta predlog;

40. poziva Komisijo, da poda predlog za pregled Direktive Sveta 94/45/ES [9], kakor je bilo obljubljeno za leto 2002, z najpomembnejšima ciljema: (i) razširitev obsega uporabe in okrepitev pravice do obveščanja in posvetovanja v primeru preoblikovanj ter (ii) izboljšanje delovnih pogojev za predstavnike zaposlenih v evropskih svetih delavcev;

41. meni, da bo lizbonski cilj za več in boljša delovna mesta dosežen, ki zagotavlja stabilen dohodek nad pragom revščine, ko bodo države članice sprejele svojo odgovornost v zvezi z izvajanjem in uporabo sedanje zakonodaje ter ko bodo strukture dovolj moderne in dinamične in bodo evropskim državljanom zagotavljale socialno in pravno varnost; zato poziva Komisijo, da predstavi predloge za:

- direktivo o zaščiti pravic delavcev v primeru prestrukturiranja,

- direktivo v zvezi z individualnimi odpusti,

- direktivo glede socialne zaščite v zvezi z novimi oblikami zaposlovanja,

- direktivo o nadzoru izpolnjevanja minimalnih predpisov,

- direktivo o minimalnih standardih socialne varnosti;

42. ugotavlja, da Agenda o socialni politiki zagotavlja vzpostavitev foruma za prestrukturiranje podjetij; v zvezi s tem poziva Komisijo, da v Agendo vključi predlog Gillenhammarjeve skupine, da se v velikih podjetjih sestavi letno socialno poročilo;

43. poziva države članice, da poglobijo sodelovanje in izmenjavo najboljše prakse z odprto metodo sodelovanja, ki je učinkovit instrument ustvarjanja politike na področju zaposlovanja, socialnega varstva, socialne izključenosti, pokojnin in zdravstvenega varstva;

44. poziva Svet in Komisijo, da zagotovita zadostno socialno varstvo delavcev za določen čas, tako da nadaljujejo delo v zvezi s sedanjim predlogom direktive o delavcih za določen čas;

45. meni, da se morajo okrepiti povezave med socialnimi partnerji v obliki sporazumov na vseh ravneh; zato poziva Komisijo, da predstavi predloge za prostovoljni okvir nadnacionalnega kolektivnega pogajanja, ki bo zajemal medsektorsko, podjetniško in sektorsko raven;

46. poziva svoj pristojni odbor, da v rednih časovnih presledkih spremlja izvajanje socialne agende;

47. naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomskosocialnemu odboru in Odboru regij.

[1] UL C 76 E, 25.3.2004, str. 226.

[2] Glej KOM(2005)0012.

[3] UL L 348, 28.11.1992, str. 1.

[4] UL L 158, 30.4.2004, str. 50.

[5] UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

[6] UL L 18, 21.1.1997, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

[7] Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uskladitvi sistemov socialne varnosti, (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

[8] UL C 195, 22.6.1998, str. 49.

[9] Direktiva Sveta 94/45/ES z dne 22. septembra 1994 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (UL L 254, 30.9.1994, str. 64). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/74/ES (UL L 10, 16.1.1998, str. 22).

--------------------------------------------------