SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 15.6.2010 
SEC(2010) 741 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
  
za odpravo čezmernega javnofinan čnega primanjkljaja na Cipru 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
  
za odpravo čezmernega javnofinan čnega primanjkljaja na Cipru 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(7) Pogodbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 126 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu 
javnofinan čnemu primanjkljaju. 
(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na ci lju zdravih javnih financ kot sredstvu za 
izboljšanje pogojev za stabilnost cen in mo čno trajnostno rast, ki prispeva k 
ustvarjanju delovnih mest. 
(3) Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in ra st prenovljen, da bi se okrepili njegova 
učinkovitost in gospodarski te melji ter ohranila dolgoro čna vzdržnost javnih financ. 
Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in prora čunsko ozadje. Na ta 
način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira vladne politike za hitro 
ponovno vzpostavitev trdnih prora čunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere. 
(4) Svet je [13. julija 2010] v skladu s členom 126(6) Pogodbe odlo čil, da na Cipru 
obstaja čezmerni primanjkljaj. 
(5) V skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 o 
pospešitvi in razjasnitvi iz vajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
1 (ki je 
del Pakta za stabilnost in rast) mora Svet poleg tega na državo članico nasloviti 
priporočila z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja  v danem roku odpravi. 
V priporo čilu morata biti za zadevno državo članico dolo čena rok najve č šestih 
mesecev za sprejetje u činkovitih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja in rok 
za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki mora biti dosežena v letu, ki sledi letu 
ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen v posebnih okoliš činah. Pri 
ugotavljanju, ali obstajajo posebne okoliš čine, je treba upoštevati „pomembne 
dejavnike“, kot so pojasnjeni v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97. Poleg tega mora 
Svet v priporo čilu za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se doseže 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 6.  
SL 3   SL minimalno letno izboljšanje st rukturnega salda, tj. cikli čno prilagojeni saldo brez 
enkratnih in drugih za časnih ukrepov, v višini vsaj 0,5 % BDP. 
(6) Šteje se, da na Cipr u obstajajo posebne okoliš čine, ki so pomembne za ve čjo prožnost 
pri izvajanju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, uvedenim z reformo Pakta 
za stabilnost in rast leta 2005. V letu 2009 se je prvi č v 35 letih gospodarska dejavnost 
zmanjšala. Recesija je odražala bistven upad doma čega povpraševanja in negativno 
zunanje okolje. Zlasti je velika zadol ženost gospodinjstev skupaj z ostrejšimi 
kreditnimi pogoji, slabšimi napovedmi na  trgu dela in poslabšanjem zaupanja 
povzročila zmanjšanje zasebne potrošnje. Hkrati je bilo opaziti, da so se naložbe 
zaradi manjšega tujega povpraševanja po nepremi čninah, nizke izkoriš čenosti 
zmogljivosti in prestrukturiranja bilanc stanja gospodarskih družb zelo zmanjšale. 
Poleg tega se je izvoz blaga in storitev, zlasti turizma, mo čno zmanjšal, kar je 
posledica finan čne krize in svetovnega upada gospoda rske rasti ter predvsem precej 
manjše možnosti za rast pri glavnih trgovinskih partne rjih (Združeno kraljestvo, 
države euroobmo čja, Rusija). Primanjkljaj v letu  2009 je posledica upada gospodarske 
rasti in ukrepov spodbujanja, ki so jih cipr ski organi sprejeli v skladu z evropskim 
načrtom za oživitev gospodarstva. Zaradi obstoja posebnih okoliš čin lahko Svet dovoli 
zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v srednjero čnem obdobju. 
(7) V letih pred krizo in v času dobrih gospodarskih razmer, ki so jih podpirali mo čna rast 
vrednosti sredstev in naraš čajoči davčni prihodki, je Ciper lahko ustvaril prora čunske 
presežke in leta 2008 zmanjšal delež brut o javnega dolga na 48,4 % BDP (s 70,2 % 
leta 2004). V letu 2009 pa je gospodarska kriza mo čno vplivala na javne finance. 
Posledično se je prora čunski saldo spremenil iz pr esežka 0,9 % BDP v letu 2008 v 
primanjkljaj v višini 6,1 % BDP v letu 2009.  To je bila tudi  posledica številnih 
diskrecijskih ukrepov, ki so odgovor na upad gospodarske rasti (v skladu z evropskim 
načrtom za oživitev gospodarstva), in precej mo čnih učinkov sestave na ra čun modela 
rasti BDP, ki v precej manjši meri temelji na davkih. Na podlagi obvestila o postopku 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki ga je marca 2010 predstavilo ministrstvo za 
finance, naj bi se priman jkljaj v letu 2010 dodatno pove čal na 6,2 % BDP. Glede na 
proračunske napovedi v napovedih služb Komi sije iz pomladi 2010 pa naj bi 
proračunski primanjkljaj v letu 2010 dosegel  približno 7 % BDP. Možni izredni 
proračunski ukrepi, o katerih se še  razpravlja, informacij o na činu in času njihovega 
izvajanja pa še ni oziroma so nejasne, niso bili vklju čeni.  
(8) Ob upoštevanju posebnih okoliš čin in okvira evropskega na črta za oživitev 
gospodarstva se priporo ča povprečen letni fiskalni napor. Fiskalni napor bi moral 
upoštevati ustrezne dejavnike za dosego ciljev fiskalne politike, za za četek raven 
splošnega javnofinan čnega primanjkljaja in bruto dolga ter druge kazalce, kot so 
bilanca teko čega računa, raven pogojnih obveznosti finan čnega sektorja, pla čila 
obresti, premije za tveganja in srednjero čno pričakovana sprememba v odhodkih, 
povezanih s staranjem prebivalstva. Pri izra čunu povpre čnega letnega fiskalnega 
napora se za izhodiš če vzame primanjkljaj za leto 2011 iz napovedi služb Komisije iz 
pomladi 2010. Skupni fiskalni napor, potreben za to, da se do roka doseže nominalni 
ciljni primanjkljaj v višini 3 %, se nato izra čuna tako, da se predpostavi postopna 
odprava proizvodne vrzeli do leta 2015. 
(9) Zaradi tega je primerno razmisliti o odpravi čezmernega primanjkljaja v 
srednjeročnem obdobju z rokom za odpravo leta 2012. Zlasti glede na velika zunanja 
in notranja neravnovesja bi morali ciprski organi za verodostojen in trajnosten 
SL 4   SL postopek prilagoditve v letu 2010 okrepiti fi skalno strategijo z ukrepi za nadzor 
tekočih odhodkov, da bi se v letu 2010 primanjkljaj zmanjšal pod 6 % BDP, in sprejeti 
takojšnje ukrepe za dolo čitev strategije konsolidacije, ki bo temeljila na odhodkih. V 
ta namen bi morali ciprski organi zagotoviti povpre čen letni fiskalni napor v višini 
1,75 % BDP v obdobju 2010–2012;  določiti ukrepe, potrebne za odpravo presežnega 
primanjkljaja do leta 2012, če to omogo čajo cikli čni pogoji, in za hitrejše 
zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske ali prora čunske razmere izkažejo za 
boljše od sedanjih pri čakovanj. Ciper se je v svojem pr ogramu za stabilnost, ki ga je 
1. aprila 2010 predložil Komisiji in Svetu, zavezal, da bo zmanjšal svoj primanjkljaj na 4,5 % BDP v letu 2011 in na 3,4 % BDP v letu 2012. Zato velja dodatni napor, ki se v tem priporo čilu zahteva od Cipra glede na za četni načrt ciprskih organov, za 
izvedljivega in potrebnega.  Konsolidacija prora čuna bi morala tudi prispevati k 
zniževanju deleža bruto javnega dolga, tako da se v primernem času približa referen čni 
vrednosti, s ponovno vzpostavitvijo ustr ezne ravni primarnega presežka. 
(10) V zadnjih letih se je prora čunski okvir Cipra izboljšal s sprejetjem ra čunovodskega 
sistema za finan čno upravljanje (FIMAS). Poleg tega  je Ciper od leta 2006 postopoma 
sprejemal triletni srednjero čni proračunski okvir, z letom 2007 pa je uvedel pripravo 
proračuna na podlagi programov in rezultatov ( PPB). Kljub temu pa se novi okvir še 
vedno postopoma uvaja in predvideva se, da  se bo polno izvajal šele leta 2012. Njegov 
učinek bi bil torej lahko zaznaven šele v srednjero čnem obdobju. Pravo časna izvedba 
novega okvira bi bila klju čnega pomena za uspešno in trajno konsolidacijo javnih 
financ. Obstoje ča praksa sprejemanja dodatnih prora čunov v teku leta je povzro čila 
povečanje teko čih odhodkov, ki presega na črtovano prerazporeditev sredstev. Ko se 
bo novi prora čunski okvir v celoti izvajal, se pri čakuje, da se ta praksa ne bo ve č
 
uporabljala ter bo nastal u činkovitejši in uspešnejši prora čunski postopek, s pomo čjo 
katerega bo ministrstvo lahko omejevalo odhodke v skladu z dolo čenimi zgornjimi 
mejami. Hkrati bi novi prora čunski postopek zagotov il trdno podlago za 
prerazporeditev odhodkov v korist dejavnostim za pove čanje rasti.  
(11) Dolgoro čni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej nad povpre čjem EU, 
predvsem zaradi razmeroma velikega pove čanja odhodkov za pokojnine kot deleža 
BDP v prihodnjih desetletjih, ki je deloma posledica dejstva,  da je pokojninski sistem 
še vedno v fazi razvoja. Reforma pokojnins kega sistema, uvedena aprila 2009, bi 
nekoliko zmanjšala pove čanje odhodkov za pokojnine, veliko bolj pa pove čala stopnje 
prispevkov za socialno varnost. Z refo rmo bi se moralo izboljšati dolgoro čno 
ravnovesje pokojninskega sistema in zmanjšati tv eganja za vzdržnost,  ne bi pa smela 
vplivati na celovito oceno. Prora čunsko stanje leta 2009 kaže prora čunski učinek 
staranja prebivalstva na vrzel v vzdrž nosti. Izboljševanje primarnega salda v 
srednjeročnem obdobju in izvajanje nadaljnjih  ukrepov, namenjenih omejitvi 
precejšnjega pove čanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva, zl asti odhodkov za 
pokojnine in zdravstveno vars tvo, bi prispevala k zmanjš anju tveganj za vzdržnost 
javnih financ, ki so bila v poro čilu Komisije o vzdr žnosti iz leta 20092 ocenjena kot 
visoka. 
                                                 
2 Svet v svojih sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se 
v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje 
vzdržnosti“ in poleg tega „poziva Komisijo , naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in 
Ekonomsko-finan čnim odborom še pred objavo naslednjega poro čila o vzdržnosti dodatno razvije 
SL 5   SL (12) Po podatkih, ki so jih ciprski organi sporo čili aprila 2010, je bruto javni dolg v letu 
2009 znašal 56,2 % BDP. To pove čanje je bilo predvsem posledica znatnega 
poslabšanja primarnega salda in u činka „snežene kepe“, ki prispeva k pove čevanju 
dolga, zaradi padajo čega nominalnega BDP. Tudi uskl ajevanje stanj in tokov je 
negativno prispevalo k ekvivalentu de leža dolga do približno 1 odstotne to čke BDP 
zaradi akumulacije javnofinan čnih sredstev konec leta, da bi  se izpolnile obveznosti v 
zvezi z zapadlostjo dolga, ki so se pojavi le zgodaj januarja 2010, kot tudi razlike med 
gotovino in kratkoro čnimi obveznostmi. Za leto 2010 je Ciper sporo čil načrtovani 
primanjkljaj v višini 62 % BDP, kar je nad referen čno vrednostjo 60 % BDP iz 
Pogodbe (v programu za stabil nost iz aprila 2010 se na črtuje nekoliko nižja številka 
(61 %) in predvideva nadaljnje pove čanje na 63,2 % BDP v letu 2011). Glede na 
tveganja za makroekonomski scenarij in prora čunske cilje bi bilo gibanje deleža dolga 
lahko manj ugodno od na črtovanega. Glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 
2010 naj bi se dolg v letu 2010 nadalje pove čal na 62,3 % BDP, v letu 2011 pa na 
67,6 % zaradi zmanjšanega primarnega salda. 
(13) Za strožji nadzor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem bo treba 
redno in pravo časno spremljati napredek pr i izvajanju strategije finan čne 
konsolidacije. V tem okviru bi bilo v prihodnje posodobitve programa Cipra za 
stabilnost primerno vklju čiti posebno poglavje o tem vprašanju. 
(14) Svet meni, da bi morali ukrepi za prora čunsko konsolidacijo na  splošno zagotoviti 
trajno izboljšanje javnofinan čnega salda, hkrati pa bi morali biti usmerjeni k 
povečevanju kakovosti javnih financ in krep itvi možnosti za gospodarsko rast – 
SPREJEL NASLEDNJE PRIPORO ČILO: 
(1) Ob upoštevanju, da je prora čunsko stanje Cipra v letu 2009 posledica ukrepov v 
višini 1,5 % BDP, ki so ustrezen odziv na upad gospodarske rasti in na splošno 
skladni z na čeli evropskega na črta za oživitev gospodarstva,  kot tudi prostega 
delovanja avtomatskih stabilizator jev, bi morali ciprski organi čim hitreje in 
najpozneje do leta 2012 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj. 
(2) Ciprski organi bi morali javnofinan čni primanjkljaj z ukrepi v srednjero čnem 
obdobju znižati pod 3 % BDP na verodostojen in trajen na čin. Zato bi morali ciprski 
organi zlasti:  
(a) sprejeti ukrepe, potrebne za zmanjšanje  primanjkljaja pod 6 % BDP v letu 
2010 in dolo čitev strategije konsolidacije, ki bo temeljila na odhodkih, da bi se 
do leta 2012 primanjkljaj zmanjšal pod referen čno vrednost;  
(b) v zvezi s tem zagotoviti povpre čen letni fiskalni napor  v višini vsaj 1,75 % 
BDP v obdobju 2010–2012, ki bi moral prispe vati tudi k zniževanju deleža 
bruto javnega dolga, tako da se v primernem času približa referen čni vrednosti, 
s ponovno vzpostavitvijo ustrezne ra vni primarnega presežka;  
(c) določiti in strogo izvajati ukrepe,  potrebne za odpravo presežnega 
primanjkljaja do leta 2012, če to omogo čajo ciklični pogoji, in za hitrejše 
                                                                                                                                                         
metodologijo za ocenjevanje dolgoro čne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poro čilo je predvideno 
leta 2012. 
SL 6   SL zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske ali prora čunske razmere 
izkažejo za boljše od sedanjih pri čakovanj.  
(3) Da bi se omejila tveganja za prilagajanja, bi moral Ciper pove čati zavezujo čo naravo 
srednjeročnega prora čunskega okvira in pove čati nadzor nad izvajanjem prora čuna 
čez vse leto.  
(4) Izboljšanje dolgoro čne vzdržnosti javnih financ z izvajanjem ukrepov reforme za 
nadzor nad odhodki za pokojninsko in zdra vstveno varstvo, da bi se omejilo 
napovedano pove čanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. 
(5) Ciprski organi bi morali tudi izkoristiti vsa ko priložnost, ki pres ega fiskalni napor, 
vključno zaradi boljših gospodarski h razmer, da pospešijo zm anjševanje deleža bruto 
dolga proti referen čni vrednosti.  
(6) Svet je dolo čil rok [13. januar 2011], do katere ga mora ciprska vlada sprejeti 
učinkovite ukrepe za opredelitev pot rebnih ukrepov za zmanjšanje čezmernega 
primanjkljaja. Pri oceni u činkovitih ukrepov se upošte va gospodarski razvoj v 
primerjavi z gospodarskimi obeti v napove di služb Komisije iz pomladi 2010.  
Ciprski organi morajo o napr edku pri izvajanju teh priporo čil poročati v posebnem poglavju v 
prihodnjih posodobitvah programov za stab ilnost do odprave postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem.  
Poleg tega Svet poudarja pomen, ki  ga ima doseganje srednjero čnega cilja za ustrezno 
proračunsko upravljanje upadov gospodarske rasti. Ciprske organe zato poziva, naj 
zagotovijo, da se bo po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja vzdrževala prora čunska 
konsolidacija zaradi približanja srednjero čnemu cilju glede prora čunskega stanja (v 
strukturnem smislu uravnotežen prora čun). Upoštevanje prora čunskih ciljev in stroga 
omejitev odhodkov v srednjero čnem obdobju bi se lahko izboljšal a s predvidenim celovitim 
izvajanjem u činkovitega ve čletnega prora čunskega okvira.  
To priporo čilo je naslovljeno na Republiko Ciper. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik