[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 23.3.2010

COM(2010)112 konč.

VMESNO POROČILO EVROPSKE KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o napredku Bolgarije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje

VMESNO POROČILO EVROPSKE KOMISIJEEVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o napredku Bolgarije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje

1. UVOD –

Ob vstopu Bolgarije v EU s 1. januarjem 2007 je bil vzpostavljen mehanizem za sodelovanje in preverjanje[1] , ki naj bi ji pomagal odpraviti nekatere pomanjkljivosti na področjih reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, hkrati pa bi se z rednimi poročili spremljal napredek na teh področjih.

To poročilo je vmesno tehnično poročilo o pomembnem napredku, ki ga je Bolgarija dosegla v zadnjih šestih mesecih v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. V poročilu ni ocene doseženega napredka.

Zadnje poročilo o napredku, ki ga je Komisija sprejela 22. julija 2009, in njegova priporočila ostajajo referenčno besedilo za oceno napredka, doseženega glede na merila, ter za opredelitev preostalih izzivov. Komisija bo naslednjo oceno pripravila poleti 2010.

2. REFORMA PRAVOSODJA TER BOJ PROTI KORUPCIJI IN ORGANIZIRANEMU KRIMINALU: TRENUTNO STANJE

V zadnjih šestih mesecih je Bolgarija začela izvajati več konkretnih predlogov za reforme, ki ustrezajo priporočilom Komisije. Parlament zdaj razpravlja o spremembi dela zakonika o kazenskem postopku, pripravljata pa se tudi temeljita reforma zakona o zaplembi premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivim dejanjem, ter reforma zakona o navzkrižju interesov. Bolgarija namerava okrepiti tudi strukture pregona v boju proti hujšim oblikam kaznivih dejanj, tako da bo skupne preiskovalne enote pooblastila tudi za reševanje nekaterih prednostnih zadev v zvezi s korupcijo na visoki ravni in organiziranim kriminalom. Poleg tega je Bolgarija začela izvajati reformo državne agencije za javne prihodke in državnega carinskega urada ter začela pripravljati obsežno strategijo za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu.

Hkrati je inšpektorat vrhovnega pravosodnega sveta še naprej dosegal dobre rezultate, vrhovni pravosodni svet pa še naprej spremljal zadeve, za katere je bil javni interes velik.

Kljub temu je sodstvo doseglo le malo rezultatov v zadevah glede korupcije na visoki ravni in organiziranega kriminala, januarja 2010 pa so se zgodili nadaljnji ulični umori. Še vedno je treba v celoti raziskati namigovanja glede resne korupcije, povezane z imenovanji na visoke položaje v sodstvu, ki vključuje člane vrhovnega pravosodnega sveta. Pred naslednjo oceno je treba zagotoviti hitrejše in bolj popolno nadaljnje ukrepanje v zvezi s pomisleki Komisije glede nepravilnosti, navzkrižja interesov in goljufij pri porabi sredstev EU.

3. OBETI

BOLGARIJA JE V ZADNJIH šESTIH MESECIH ZAčELA IZVAJATI šTEVILNE POMEMBNE POBUDE, KI KAžEJO NA žELJO PO REFORMAH.

Ta prizadevanja so pozitivna. Čeprav se njihova vrednost lahko ocenjuje le glede na njihov dejanski prispevek k boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu na podlagi njihove uresničitve, nedavna prizadevanja Bolgarije kažejo na vse večje zavedanje, da so potrebne temeljite in daljnosežne reforme.

Da bi dosegla znatne dejanske in merljive rezultate, mora Bolgarija nadalje okrepiti svoja prizadevanja za reforme. Reforme, ki jih je Komisija priporočila julija 2009, morajo postati nacionalna prednostna naloga in jih treba je izvesti na več področjih, da se doseže temeljita reforma sodstva.

Komisija bo Bolgarijo še naprej podpirala pri teh prizadevanjih, naslednjo podrobno oceno napredka pa bo objavila letos poleti.

4. TEHNIčNO POROčILO O MERILIH

4.1. Merilo 1: Sprejeti ustavne spremembe, odpraviti kakršne koli dvoumnosti glede neodvisnosti in pristojnostih pravosodnega sistema

Inšpektorat vrhovnega pravosodnega sveta še naprej dosega dobre rezultate pri opravljenih inšpekcijah. Izvedel je napovedane inšpekcije po vseh bolgarskih sodiščih razen na civilnem oddelku prizivnega regionalnega sodišča v Sofiji. Čeprav se priporočila inšpektorata sodiščem in tožilstvom niso dosledno upoštevala v vseh primerih, je inšpektorat poročal, da so inšpekcije pri sodnikih imele opazne preventivne učinke.

Novoustanovljena skupna delovna skupina vrhovnega pravosodnega sveta in inšpektorata naj bi prispevala k poenotenju disciplinske prakse, pomagala pri usmerjanju inšpekcij in pri uporabi ugotovitev inšpekcij s strani vrhovnega pravosodnega sveta v postopkih ocenjevanja in imenovanja. Trenutna praksa kaže, da so sankcije, ki jih izreka vrhovni pravosodni svet, pogosto premile. Nekatere zadeve so bile tudi zavržene, ker so zastarale.

4.2. Merilo 2: Zagotoviti je treba preglednejši in učinkovitejši sodni postopek s sprejetjem in izvajanjem novega zakona o pravosodnem sistemu in novega zakonika o civilnem postopku. Poročati o učinku teh novih zakonov in kazenskega zakonika ter zakonika o upravnem postopku, zlasti v predhodnih postopkih

V odziv na priporočila Komisije je vlada predlagala več sprememb zakonika o kazenskem postopku, da bi izboljšala učinkovitost in preglednost sodnih postopkov. Dosedanje razprave v parlamentu so pokazale, da vse spremembe verjetno ne bodo dobile podpore[2].

Cilj predloga sprememb kazenskega zakonika, ki ga je vložila vlada, je okrepiti kazni za kazniva dejanja, kot so umor, ugrabitev in goljufija v zvezi s krediti.

Bolgarija pozitivno ocenjuje instrument dogovorov s tožilstvom za milejšo kazen, saj se je na podlagi tega povečala učinkovitost sodstva. Po drugi strani pa je uporaba skrajšanega postopka privedla do nepotrebne popustljivosti v primerih, ko je bila obtožnica v celoti podprta z dokazi. Kot rezultat ocenjevanja bolgarski organi proučujejo možnost, da nekaterih hudih kaznivih dejanj ne bi bilo mogoče obravnavati po skrajšanem postopku ter da bi omejili možnost, da sodišče izreče kazni, ki so nižje od najnižje predpisane kazni[3].

Napredek ni bil dosežen pri postopkih za sprejetje novega predloga zakona o podzakonskih predpisih, s katerimi bi se uvedla jasna pravila za preglednost in javno razpravo ter pravno uredile različne faze zakonodajnega procesa.

4.3. Merilo 3: Nadaljevati reformo pravosodnega sistema zaradi krepitve strokovnosti, odgovornosti in učinkovitosti. Oceniti učinek te reforme in letno objaviti rezultate

Ocenjevanje sodnikov se še naprej kritizira, saj je večina sodnikov prejela najvišje ocene. V odziv na priporočilo Komisije je vrhovni pravosodni svet sprejel odlok za povečanje pravičnosti in objektivnosti v letnih ocenjevalnih postopkih[4]. Vrhovni pravosodni svet je še naprej spremljal zadeve, za katere je bil velik javni interes, zaradi hitrega sojenja. Od skupno 50 zadev je v devetih prišlo do obsodbe[5]. Vrhovni pravosodni svet je v nekaterih primerih ugotovil razloge za zamude ter izdal priporočila za nadaljnje ukrepanje, vendar so v nekaterih pomembnih primerih še naprej prisotne neutemeljene zamude[6].

V drugi polovici leta 2009 so bile objavljene domneve o trgovanju z vplivom in korupciji v zvezi z imenovanjem sodnikov višjega ranga, ki vključuje člane vrhovnega pravosodnega sveta. V odziv nanje je vrhovni pravosodni svet začel uradne disciplinske postopke proti nekaterim sodnikom. Dva člana vrhovnega pravosodnega sveta sta odstopila zaradi pritiska javnosti in se vrnila na sodniški mesti. Pred tem je vrhovni pravosodni svet navedel, da sta oba člana kršila sodniški kodeks ravnanja, in je zahteval njun odstop. Zaradi pomanjkanja pravne podlage vrhovni pravosodni svet proti njima ni mogel uvesti disciplinskih ukrepov. Zato je minister za pravosodje predložil predlog za spremembo zakona o pravosodnem sistemu, s katerim naj bi se povečala disciplinska odgovornost članov vrhovnega pravosodnega sveta[7].

Zaradi domnevnega trgovanja z vplivom v tej zadevi je od najmanj tridesetih domnevno vpletenih sodnikov odstopilo sedemnajst sodnikov. Disciplinary proceedings were reportedly initiated against all magistrates suspected of trading in influence who applied for administrative positions, no matter whether they have been appointed or not. Disciplinski postopki vrhovnega pravosodnega sveta so do zdaj privedli do degradacije v sedmih primerih. Ker tožilstvo v nobenem primeru ni začelo kazenskega postopka zoper vpletenim sodnikom, ni bilo mogoče preveriti nobene domneve.

Po številnih javnih pozivih je vrhovni pravosodni svet začel preiskavo nepravilnosti na regionalnem sodišču. Poročilo o preiskavi, ki ga je vrhovni pravosodni svet sprejel februarja, je pokazalo številne resne pomanjkljivosti pri upravljanju sodišča[8]. V zvezi s temi ugotovitvami se pričakujejo disciplinski in sodni nadaljnji ukrepi.

Evropsko sodišče za človekove pravice je kritiziralo premajhen obseg odgovornosti generalnega državnega tožilca[9]. Sodišče je v svoji sodbi pozvalo Bolgarijo, naj vzpostavi ustrezen sistem nadzora in ravnovesja med institucijami pravosodnega sistema.

4.4. Merilo 4: Voditi in poročati o strokovnih, nepristranskih preiskavah domnevne korupcije na visoki ravni. Poročati o notranjih inšpekcijah javnih institucij in o objavljanju premoženjskega stanja visokih uradnikov.

Kot ukrep na podlagi priporočil Komisije je Bolgarija vzpostavila pet dodatnih stalnih skupnih enot za reševanje ključnih zadev organiziranega kriminala (glej merilo 6). Te enote so bile na pilotni osnovi zadolžene tudi za preiskovanje domnevnih goljufij in malomarnega opravljanja uradnih dolžnosti proti trem nekdanjim ministrom in dvema poslancema. Do začetka marca je bilo vloženih skupaj šest obtožnic, ki zadevajo dva nekdanja ministra, dva poslanca in enega nekdanjega direktorja državne agencije.

Bolgarija je okrepila zmogljivosti skupne preiskovalne enote za preprečevanje goljufij v zvezi s sredstvi EU. Bolgarija poroča, da je bilo od 125 zadev, ki jih je enota preiskala leta 2009, sodišču posredovanih 108 spisov.

V odziv na priporočila Komisije je Bolgarija pripravila spremembe zakona o preprečevanju navzkrižja interesov, da bi ustanovila komisijo, ki bo zadolžena za izvajanje zakonodaje, nadziral pa jo bo parlament. Pričakuje se, da bo vzpostavitev specializirane komisije razširila omejeno področje uporabe zakona o navzkrižju interesov na druga področja, izboljšala njegovo izvrševanje ter povečala njegovo učinkovitost z uporabo sankcij ali zaplembo premoženjskih koristi.

Trenutno se preiskujejo številni primeri korupcije na visoki ravni. Nedavno je bilo vloženih sedem obtožnic, vendar pri dveh pomembnih zadevah v zvezi z goljufijami na sodišču nastajajo velike zamude. Od julija 2009 ni poročil o obsodbah v primerih korupcije na visoki ravni.

Še vedno se poroča o nezadostnih kontrolah na upravni ravni, da bi se preprečile nepravilnosti in ugotovile upravne kršitve. V veliko primerih so pravosodni organi o tem obveščeni še preden se izvedejo predhodna upravna preverjanja. Hkrati pa organi za upravni nadzor niso dovolj proaktivni, da bi določili tveganje in po uradni dolžnosti ugotovili morebitne primere goljufije in korupcije. Začeli sta se reformi državne agencije za javne prihodke in državnega carinskega urada, ki bi morali privesti do večje odgovornosti in učinkovitosti.

Od sredine leta 2009 je bilo na podlagi zakona o preprečevanju in odkrivanju navzkrižja interesov ugotovljenih 47 primerov nepravilnosti. Vendar se na posebni strani državnega urada za revizijo prijave premoženjskega stanja uradnikov na visokih položajih, ministrov in poslancev ne posodabljajo redno, prav tako pa kontrolni organi, ki so zadolženi za preverjanje teh prijav, niso nadalje ukrepali. Poleg tega se od decembra 2009 ne poroča, da bi posebni parlamentarni odbor nadalje ukrepal v zvezi z domnevnim navzkrižjem interesov med uradniki na visokih položajih in poslanci.

4.5. Merilo 5: Sprejeti nadaljnje ukrepe za preprečitev korupcije in boj proti njej, zlasti na mejah in v upravah lokalnih skupnosti

Svet ministrov je 18. novembra 2009 sprejel ambiciozno strategijo za preprečevanje korupcije in organiziranega kriminala ter boj proti njima, ki naj bi se izvajala v celotnem javnem sektorju s pomočjo akcijskega načrta in tuje pomoči.

Bolgarija si mora na upravni ravni bolj prizadevati za preprečevanje nepravilnosti pri javnih naročilih in nadalje ukrepati v zvezi s pomisleki pri porabi sredstev EU. Pomembno je, da bodo rezultati parlamentarne razprave o spremembah zakona o javnih naročilih zagotovili učinkovito zaščito pred goljufijami in korupcijo na področju javnih naročil[10].

4.6. Merilo 6: Izvajati strategijo za boj proti organiziranemu kriminalu z osredotočanjem na huda kazniva dejanja, pranje denarja in tudi sistematično zaplembo sredstev storilcev kaznivih dejanj. Poročati o novih preiskavah in tistih, ki tečejo, vloženih obtožnicah in obsodbah na teh področjih

V odziv na priporočilo Komisije je Bolgarija v okviru vrhovnega kasacijskega tožilstva vzpostavila pet stalnih skupnih preiskovalnih enot. Te enote lahko vodijo tožilci, v njih pa sodelujejo policisti preiskovalci, preiskovalni sodniki in predstavniki državne agencije za nacionalno varnost (slednji predvsem za zbiranje podatkov o finančnih transakcijah). Pet enot se bo osredotočilo predvsem na preiskovanje pomembnih zadev na področju organiziranega kriminala[11].

V odziv na nadaljnje priporočilo Komisije namerava Bolgarija znatno okrepiti zakonodajo o zaplembi premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivim dejanjem, in pooblastila komisije za zaplembo premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivim dejanjem. Spremembe vključujejo zlasti: razširitev opredelitve pojma „sorodniki“, katerih sredstva se lahko zaplenijo, podelitev pravice komisiji za zaplembo premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivim dejanjem, za ukrepanje po uradni dolžnosti, ovrednotenje sredstev na podlagi tržne vrednosti ter prenos dokaznega bremena, kadar se sumi, da so bila sredstva pridobljena nezakonito. Spremembe zakonodaje so osredotočene na zaplembo s strani civilnih sodišč, ki bodo lahko ravnala neodvisno od posebnih odločitev v kazenski zadevi, vendar bodo morala upoštevati druge elemente, kot je predkaznovanost. Pričakuje se, da bo zakonodajni predlog po javnem posvetovanju marca predložen parlamentu.

Od sredine leta 2009 je Bolgarija prijela številne osebe in začela preiskave v zvezi z organiziranimi kriminalnimi združbami.

V istem obdobju sta bili vloženi dve obtožnici v zadevah na visoki ravni, ena za umor in organizacijo kriminalne združbe, ena pa za davčno utajo. V drugi zadevi je bilo zamrznjeno znatno premoženje[12].

V Sofiji je bila 5. januarja 2010 ubita domnevna priča v zadevi, povezani z organiziranim kriminalom na visoki ravni. Od sredine leta 2009 je bilo na splošno le malo napredka v zadevah v zvezi z organiziranim kriminalom, ki jih obravnava sodišče. V tem obdobju ni bilo nobene obsodbe.

Bolgarija razmišlja o okrepitvi pravne zaščite proti pranju denarja s spremembami zakona o notariatu, s katerim bi za nepremičninske transakcije prepovedali plačila v gotovini. O spremembah zdaj razpravlja parlament.

[1] Odločba Komisije 2006/929/ES z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Bolgarije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu (UL L 354, 14.12.2006, str. 58).

[2] Spremembe podaljšujejo dopustnost dokazov pred sodiščem in zmanjšujejo formalnost sodnih postopkov. Kot dokazi pred sodiščem se bodo dopuščali tudi izjave policistov, uradni dokumenti, ki jih zagotovi OLAF (Evropski urad za boj proti goljufijam), ter obveščevalni podatki, zbrani s pomočjo posebnih preiskovalnih ukrepov pred uradnim začetkom predkazenskega postopka. Druge spremembe vključujejo poenostavitev postopkov vlaganja obtožnic, možnost dodelitve odvetnika obdolžencu s sklepom sodišča, poenostavitev prenosa zadeve med sodnimi okraji in pravico tožilstva, da se pritoži zoper vrnitev zadev s sodišča. Med drugo obravnavo 4. marca je parlament zavrnil uvedbo možnosti, da se preiskovalnim policistom omogoči, da sodišču predstavijo dokaze, in prestavil razpravo o možnosti, da odvetnika postavi sodišče.

[3] Glede na predlog sprememb zakonika o kazenskem postopku se skrajšani postopek ne bi več uporabljal za naklepni umor ali kadar je kaznivo dejanje storjeno pod vplivom drog ali alkohola, kadar je kaznivo dejanje storjeno proti sodniku, tožilcu ali preiskovalnem organu, v primerih ugrabitve, trgovine z ljudmi, trgovine z drogami ali proizvodnje ali shranjevanja drog.

[4] Glavne spremembe vključujejo prenos pristojnosti za ocenjevanje sodnikov višjega ranga na osrednjo komisijo za ocenjevanje vrhovnega pravosodnega sveta, oblikovanje dveh podkomisij za sodnike in tožilce ter zahtevo po pregledu 15 naključno izbranih zadev kandidata, ki se ocenjuje. Poleg tega se bodo pri ocenjevanju upoštevale ugotovitve inšpektorata in sankcije.

[5] Osem obsodb je bilo izrečenih v prvi polovici leta 2009, deveta pa julija 2009. Višina kazni in ali so se sklepi izvršili, niso znani.

[6] V določeni zadevi so bili za ponavljajoče se zamude navedeni naslednji razlogi: obtoženec ni nastopil pred sodiščem (trikrat), odsotnost obtoženca zaradi bolezni in odsotnost prič (dvakrat).

[7] Na podlagi tega predloga bi se lahko članom vrhovnega pravosodnega sveta, ki bi zmanjševali ugled sodstva, za stalno odvzele funkcije v sodstvu.

[8] V poročilu so potrjene navedbe proti vodji sodišča v zvezi z navzkrižjem interesov in nepravilnostmi v sistemu naključnega dodeljevanja zadev.

[9] Kolevi proti Bolgariji (vloga št. 1108/02), na voljo na: www.echr.coe.int/ECHR/homepage_en .

[10] V skladu z nekaterimi predlogi za spremembo zakona o javnih naročilih se nepravilno izvedeni javni razpisi ne bi več razveljavili, ampak bi moral naročnik plačati pogodbeno kazen v višini 2 % vrednosti naročila.

[11] Sredi leta 2009 je Bolgarija zmanjšala pooblastila državne agencije za nacionalno varnost. Čeprav predstavniki državne agencije za nacionalno varnost sodelujejo v nedavno vzpostavljenih skupnih enotah, je pristojnost za preiskovanje organiziranega kriminala dobilo nazaj ministrstvo za notranje zadeve. Na drugi strani pa se poroča, da želi državna agencija za nacionalno varnost obdržati pristojnost za zbiranje obveščevalnih podatkov v zvezi s korupcijo na visoki ravni. Služba za usklajevanje boja proti goljufijam je bila z ministrstva za finance prav tako prestavljena nazaj na ministrstvo za notranje zadeve.

[12] Bolgarija je od sredine leta 2009 poročala o skupno 29 obtožnicah v zvezi z organiziranim kriminalom.