Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 57/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Saumur-Champigny“

PDO-FR-A0147-AM02

Datum obvestila: 18. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko ime

V oddelku II in točki 2(b) oddelka XII poglavja 1 je pred navedbo „geografsko ime“ črtan pridevnik „dodatno“.

V nekaterih specifikacijah proizvoda za označbo z območja Val de Loire je dovoljeno sklicevanje na večjo regijo „Val de Loire“, tako da se uporabi tako imenovano eponimno geografsko ime, za označevanje katerega veljajo posebne določbe iz specifikacije proizvoda. V nekaterih primerih obstajajo dodatna geografska imena, ki označujejo manjše geografske enote in bolj omejene pogoje proizvodnje. Da bi se preprečila zmeda, je bil pridevnik „dodatno“ črtan.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

2. Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja 1 je stavek: „Trgatev ter proizvodnja, obdelava in donegovanje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin:“ nadomeščen s stavkom „Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:“. Dodan je tudi stavek: „Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Z novim predlaganim besedilom točke o geografskem območju je poenostavljena predstavitev in odpravljena vsaka dvoumnost glede opredelitve faz (proizvodnja, obdelava, donegovanje vina itd.).

Redakcijska sprememba: na seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam je zaradi večje pravne varnosti naveden glede na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Nazadnje je zaradi boljšega obveščanja javnosti navedeno, da so kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, na voljo za vpogled na spletišču inštituta INAO.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

3. Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja 1 specifikacije proizvoda je za besedilom „5. septembra 2007“ dodano besedilo „in 19. januarja 2017“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je seznam občin nadomeščen z:

— departma Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon in Tourtenay;

— departma Indre-et-Loire: Chinon;

— departma Maine-et-Loire: Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saumur, Terranjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Chavagnes), Les Ulmes in Vaudelnay;

— departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

5. Kmetijsko-okoljska določba

V točki 2 oddelka VI poglavja 1 je za samoraslim rastlinjem dodano: „ali utemelji uporabo sredstev za biotično zatiranje, ki so jih odobrili javni organi za vinogradništvo. Če se na parceli uporabljajo herbicidi za biotično zatiranje, je uporaba drugih herbicidov prepovedana.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist agroekologije na celotnem anžujskem vinorodnem območju. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova, mehanskim odstranjevanjem plevela ali celo uporabo sredstev za biotično zatiranje se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje herbicidov omogoča boljše varovanje vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter utrjuje pomen rastišča.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Določitev datuma začetka trgatve

V točki 1 oddelka VII poglavja 1 specifikacije proizvoda je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“

Danes ni več treba določati datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok izbor orodij, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima več posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve na posamezni parceli glede na cilje proizvodnje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7. Vsebnost sladkorja

V točki 1(c) oddelka IX poglavja 1 je za besedilom „glukoze in fruktoze“ dodano „v vinih po vrenju“.

Namen te spremembe je preprečiti vsakršno zamenjavo z vsebnostjo sladkorjev pred vrenjem, zato je dejansko pomembno pojasniti, da je treba to vsebnost preverjati po vrenju.

Posledično je spremenjena točka 4 enotnega dokumenta o opisu vin.

8. Lesene trske

V točki 1(d) oddelka IX poglavja 1 specifikacije proizvoda je za besedilom „uporaba lesenih trsk je prepovedana“ dodano besedilo „razen med pridelavo vina“.

S to spremembo je odpravljena prepoved uporabe trsk iz hrastovega lesa med pridelavo rdečih vin z označbo. Proizvajalci želijo v tem smislu okrepiti tipičnost vin z označbo kot voljnih proizvodov s sadnimi notami, ki se lahko pijejo že kot mlada vina. Lesni tanini, uporabljeni med pridelavo vina, omogočajo, da se bolje izrazijo sadne arome, ter razvijejo strukturo vin, tako da jim dodajo zaokroženost in dolg pookus, hkrati pa v primeru staranja zagotavljajo obstojnost barve.

Posledično je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta o posebnih enoloških postopkih.

9. Zmogljivost vinske kleti

V točki 1(e) oddelka IX poglavja 1 je stavek: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva v zadnjih petih letih.“ nadomeščen s stavkom: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda se ne nanaša na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, kar pomeni količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče to neskladnost pri količinah popraviti, pri čemer se v osnovi nič ne spremeni (najmanjša zmogljivost je še vedno določena na 1,4-kratno povprečno količino pridelanega vina na vinogradniško gospodarstvo v predhodnih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10. Dajanje vina v promet

Črtana je točka 4(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

11. Povezava z geografskim območjem

V besedilo „Société Agricole et Industrielle d’Angers“ je dodana beseda „Agricole“, saj naslov te revije ni bil popoln. S predlaganim popravkom je ta izpust popravljen.

Posledično je spremenjena točka 8 enotnega dokumenta o povezavi.

12. Prehodni ukrep

V točki 1 oddelka XI specifikacije proizvoda je črtan prehodni ukrep, ker se je leta 2017 iztekel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

13. Pravila o označevanju

Dodana je točka 1:

„1 Splošne določbe Vina, za katera se v skladu s to specifikacijo proizvoda zahteva kontrolirana označba porekla ‚Saumur-Champigny‘ in ki so predstavljena pod navedeno označbo, se po pridelavi ne smejo prijaviti, oglaševati, odpremiti, dati v prodajo ali prodajati, ne da bi bila na prijavi pridelka, v oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali na kakršni koli embalaži navedena zgoraj navedena kontrolirana označba porekla.“

Gre za izpust pravila, vključenega v vse specifikacije proizvodov.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

14. Vodenje registra

V točki 3 oddelka II poglavja 2 je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Namen uskladitve določb o vodenju registrov je poenostaviti pripravo načrta inšpekcijskih pregledov in nadzor nad temi registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

15. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati v specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Saumur-Champigny

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

To so mirna rdeča vina. Imajo:

— najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

— vsebnost fermentirnih sladkorjev po vrenju največ 3 g/l.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12,5 %.

Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje je obvezno končano. Vina, pripravljena za trženje v razsutem stanju, ali vina v fazi pakiranja vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Vina so pogosto temno rubinaste barve, ki pogosto napoveduje arome rdečega jagodičja ali vijolic. Ker so vina sveža, zaokrožena in voljna, lahko svoj čar razkrijejo tako v fazi mladega vina kot tudi po nekajletnem shranjevanju.

Druga merila so v skladu z veljavnimi predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopki

Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjša od 1 metra.

Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, manjšo od 4 000 trsov na hektar, vendar največ 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz specifikacije proizvoda označbe. Razdalja med vrstami na teh vinogradniških parcelah ne sme biti večja od 3 metrov, razdalja med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjša od 1 metra.

Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi v skladu z naslednjimi pravili:

sorta pineau d’aunis N: se lahko obrezuje z največ 10 očesi na trs in največ 6 očesi na šparon ali največ 12 očesi na trs in največ 4 očesi na šparon;

sorti cabernet franc N in cabernet-sauvignon N: se lahko obrezujeta z največ 12 očesi na trs in največ 8 očesi na šparon ali največ 14 očesi na trs in največ 5 očesi na šparon.

Obogatitev

Posebni enološki postopek

Dovoljene so tehnike obogatitve z rektifikacijo, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12,5 %.

Uporaba lesenih trsk

Posebni enološki postopek

Uporaba lesenih trsk je prepovedana, razen med pridelavo vina

(b) Največji donosi

69 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Chacé, Montsoreau, Parnay, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant in Varrains.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

8. Opis povezave

1. Informacije o geografskem območju

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinorodno območje je del nekdanje pokrajine Anjou, kjer se najbolj jugozahoden del pariškega bazena sreča z obronki Armorikanskega masiva. Ta hkratna prisotnost belkastih krednatih tal in temnejših tal na glinastih skrilavcih je omogočila, da se je v preteklosti razlikovalo med pokrajinama „Anjou Blanc“ (beli Anjou), tj. pokrajino Saumur, in „Anjou Noir“ (črni Anjou), tj. pokrajino Angers. Vinorodno območje na severu meji na Loaro, od juga proti severu pa ga prečka dolina reke Thouet in njenega pritoka Dive. Ta vodna mreža je v pokrajino izdolbla niz gričev z nadmorsko višino od 40 do 110 metrov in različnimi izpostavljenostmi. Geografsko območje zajema osem občin departmaja Maine-et-Loire. Te občine na turonijski kvesti in formacijah, ki se dvigujejo nad njo, so del geografskega območja kontrolirane označbe porekla „Saumur“.

Vinska trta, ki se je razrasla po ugodno izpostavljenih legah, je izoblikovala pokrajino, hkrati pa se je na vrhovih gričev ohranil gozd iglavcev in listavcev, med katerimi prevladujeta hrast in kostanj. Sredi vinogradniških parcel se dviga prezračevalni jašek za ogromne jame, v katerih so pridobivali kamenje za gradnjo hiš in ki so jih uporabljali kot gojilnice gob ali vinske kleti. Skladnost med vinogradi in arhitekturno pozidavo, prepletenost vinogradniških vasi in vrtov, ki se držijo meščanskih posesti, katerih fasade krasijo mogočni beli in za pokrajino „Anjou Blanc“ značilni kipi, so prispevali k ustanovitvi regionalnega naravnega parka in uvrstitvi te regije na Unescov seznam svetovne dediščine.

Parcele, izbrane za pridelavo grozdja, so natančno razmejene na različnih turonijskih formacijah: rendzinah in bolj ali manj debelih rjavih apnenčastih tleh, ki so na vrhovih pobočij mestoma prekrita s peskom in glino, nastalima na novejših formacijah, kot so senonijske ali eocenske. Taka tla imajo dobre toplotne značilnosti in skromno zalogo vode, pojava hidromorfnih znakov pa ni opaziti.

Podnebje v pokrajini Saumur je oceansko. Zaradi masiva Mauges, ki leži na zahodu vinorodnega območja, na to oceansko podnebje vpliva fen. Povprečna letna količina padavin se giblje med 550 in 600 milimetrov in zaznamuje celoto, ki je v zavetju pred vlažnimi vetrovi, medtem ko na pobočjih masiva Mauges presega 800 mm. Ta razlika v količini padavin je še izrazitejša med rastnim ciklom trte, zlasti od junija do obdobja trgatve. Geološko območje Seuil du Poitou, ki leži na jugu geografskega območja, prinaša nekaj južnega vpliva, kar se izraža v rastlinstvu, ki ga na teh bregovih Loare morda ne bi pričakovali (črnike, oljke, mandljevci itd.). Povprečne letne temperature so razmeroma visoke (okrog 12 °C).

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Zgodovina saumurskih vinogradov je bila do sredine srednjega veka povezana z anžujskimi vinogradi, ki so pripadali anžujskim grofom. Pokrajina Saumur je geološko podobna pokrajini Touraine, s svojimi zgodovinskimi in človeškimi značilnostmi pa pokrajini Anjou. Začetek vinogradov „Saumur-Champigny“ sega v leto 1066, ko so menihi iz opatije Saint-Florent izkrčili grič „Bois Doré“, ki se dviguje nad Loaro med Saumurjem in Montsoreaujem. Vinogradi, ki so se tedaj imenovali „Coteaux de Saumur“, so si izjemen sloves pridobili zaradi kakovosti belih vin, ki jih proizvajajo.

Rdeča vina so začeli pridelovati na začetku 17. stoletja. Kardinal Richelieu, tedaj guverner pokrajini Guyenne, je okrog leta 1630 svojemu upravniku v pokrajini Touraine poslal več tisoč sadik vinske trte cabernet franc N, ki je bila v bordojski pokrajini najbolj cenjena, da jih nasadi v kantonih Chinon, Bourgueil in Saumur. Vendar se zdi, da je bila ta sorta zasajena že pred navedenim datumom in da naj bi prispela prek pristanišča Nantes (od tod njeno lokalno ime „Breton“ (bretonka)), ko sta se ob poroki Henrika II Plantageneta in Eleonore Akvitanske združili Akvitanija, njena regija izvora, in pokrajina Anjou.

V 18. stoletju se je poraba rdečega vina močno razmahnila, zato so se pomnožili nasadi sorte cabernet franc N. Grof Odart je leta 1845 v svojem delu „Traité des cépages“ (razprava o sortah vinske trte) navedel: „Ta rastlina, ki je po zahodu Francije izjemno razširjena, daje bordojskim vinom, pa tudi rdečim vinom iz Chinona, Bourgueila in Champignyja njihov značaj.“ Vendar je Guillory st. leta 1861 opozoril, da je količina pridelanih rdečih vin precej nižja od količine belih vin. V „Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d’Angers“ (Bilten kmetijske in industrijske družbe iz Angersa) je navedel: „Na levem bregu Loare so najslavnejši vinogradi za rdeče sorte vinske trte Souzay, Champigny in Dampierre.“

Sorta cabernet franc N se je počasi, a vztrajno širila, predvsem zaradi Antoina Cristala, naprednega vinogradnika s konca 19. stoletja iz občine Parnay. Zaradi njegovih prizadevanj, da bi obvladal gojenje te sorte, jo prilagodil in razvijal, je lahko kontrolirana označba porekla „Saumur-Champigny“ od 60. let 20. stoletja doživela popoln razcvet, s čimer so se potrdile besede dr. Maisonneuvea iz njegovega dela „L’Anjou, ses vignes et ses vins“ (Vinske trte in vina pokrajine Anjou) iz leta 1925: „Odlično uspeva v apnenčastih tleh pokrajine Saumur in tam daje vodilna vina iz Champignyja.“

Ko je bila leta 1957 ustanovljena zadružna klet, se je lahko začel razvoj trgov, najprej v Parizu, nato po vsej Franciji in od 80. let 20. stoletja še zunaj nacionalnega ozemlja za izvoz. Proizvodnja kontrolirane označbe porekla „Saumur-Champigny“ je leta 2009 v povprečju znašala 70 000 hektolitrov.

2. Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Vina z označbo „Saumur-Champigny“ so zelo prijetna rdeča vina. Vina so pogosto temno rubinaste barve, ki napoveduje arome rdečega jagodičja ali vijolic. Ker so vina sveža, zaokrožena in voljna, lahko svoj čar razkrijejo tako v fazi mladega vina kot tudi po nekajletnem shranjevanju.

3. Vzročne medsebojne povezave

Sorta cabernet franc N se je lahko zaradi razmeroma vročega in suhega podnebja ter apnenčastih, krednatih tal, ki dobro odvajajo vodo in spodbujajo redno, a ne prekomerno oskrbo z vodo, razrasla po najbolje izpostavljenih gričih, s čimer se zagotavljata zgodnja dozorelost grozdja in kroženje zraka, kar spodbuja optimalno zrelost. Izvajalci so tudi zelo hitro usvojili tehnike, zato so lahko s prilagoditvijo svojih postopkov pridelave vina iz grozdja pridobili najboljše. Te tehnike, ki so danes večinoma postale navade, je na kongresu v Bordeauxu leta 1843 obrazložil ugledni enolog Sébille-Auger s predstavitvijo vinogradniškega gospodarstva iz občine Souzay-Champigny.

V drugi polovici 20. stoletja sta se zelo povečali površina, zasajena z vinsko trto s kontrolirano označbo porekla „Saumur-Champigny“, in prodaja zunaj nacionalnega ozemlja z izvozom v več kot 40 držav.

Želja človeške skupnosti po zagotovitvi trajnosti teh vinogradov je bila nagrajena z njihovo uvrstitvijo na Unescov seznam svetovne kulturne dediščine. Danes kontrolirana označba porekla „Saumur-Champigny“, ki je priznana kot ena od najprestižnejših v regiji „Val de Loire“, potrjuje besede Georgesa Clémenceauja, izrečene ob odkrivanju proizvodnje svojega prijatelja Antoina Cristala: „Država, ki proizvaja to vino, je velika država, velike države pa ni brez zgodovine in velike civilizacije.“

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Geografsko ime „Val de Loire“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda. Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Manjša geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

— gre za kraj, zaveden v katastru;

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon in Tourtenay;

— departma Indre-et-Loire: Chinon;

— departma Maine-et-Loire: Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saumur, Terranjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Chavagnes), Les Ulmes in Vaudelnay;

— departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e0411ee-1698-4400-9eda-5fc7e90883b0

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.