SL Uradni list Evropske unije C 164/18

Mnenje Odbora regij o predlogu uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

(2005/C 164/03)

Odbor regij je,

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) COM(2004) 490 final — 2004/161 (CNS);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 15. julija 2004, da se v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej temi posvetuje z Odborom;

ob upoštevanju sklepa svojega predsedstva z dne 15. junija 2004, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za oblikovanje mnenja na to temo;

ob upoštevanju sklepov druge evropske konference o razvoju podeželja, ki je potekala od 12. do 14. novembra 2003 v Salzburgu;

ob upoštevanju poglobljene analize učinka na politiko razvoja podeželja po letu 2006, ki jo je pripravila Evropska komisija;

ob upoštevanju prispevka komisije za trajnostni razvoj k mnenju Odbora regij o tretjem kohezijskem poročilu (DI CdR 15/2004 rev. 1);

ob upoštevanju mnenja o reformi skupne kmetijske politike — Cdr 66/2003 final (1);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 255/2004 rev.1), ki ga je dne 9. decembra 2004 sprejela komisija za trajnostni razvoj (poročevalec: g. Jan Pieter LOKKER, član izvršnega sveta pokrajine Utrecht (NL, ELS),

sprejel mnenje na 58. plenarnem zasedanju 23. in 24. februarja 2005 (seja z dne 23. februarja).

1. Stališče Odbora regij

1. Uvod

1.1 Za podeželska območja v Evropski uniji je značilna izredna raznolikost. Politika razvoja podeželja mora upoštevati in ohranjati to raznolikost, vključno z družbeno strukturo in okoljem. Živo podeželje je koristno ne samo za podeželsko prebivalstvo, ampak tudi za celotno družbo.

1.2 Politika razvoja podeželja, ki se počasi oblikuje v Evropski uniji, je več kot samo podaljšek kmetijske politike. Poleg proizvodnje prehrambnih izdelkov so za podeželsko gospodarstvo nujno potrebni tudi drugi gospodarski stebri ob upoštevanju zmanjšanja gospodarskega pomena kmetijstva na številnih podeželskih območjih. Samo tako bo lahko evropsko podeželje ohranilo dinamiko v ekološkem, gospodarskem in družbenem pogledu. Pri tem je treba doseči tri cilje: a) prebivalstvu podeželskih območij je treba ponuditi dolgoročne perspektive s spodbujanjem ustvarjanja delovnih mest in razvoja infrastrukture ter diverzifikacijo delovnih mest; b) kmetijska proizvodnja mora postati bolj usmerjena na potrošnike, namesto da se — tako kot v preteklosti — osredotoča na proizvajalce; c) treba je izboljšati kakovost hrane ter bolj zaščititi naravo in pokrajino, okolje in vodo.

1.3 Pomemben je tudi realističen pristop. To pomeni, da se je treba zavedati vloge evropskega kmetijstva pri ohranjanju okolja ter posledic za regijo, če bi zaradi uporabe izključno gospodarskih meril za kmetijske in gozdarske dejavnostih ta vloga izginila. Politika razvoja podeželja zato ne more sama rešiti vseh težav, s katerimi se srečujejo podeželska območja EU. V nekaterih regijah težave zelo presegajo obseg uredbe; treba bo predvideti uporabo več skladov. Uskladitev — na regionalni ravni — med politiko razvoja podeželja in regionalno politiko (2) — je v tem pogledu bistven dejavnik. Odbor regij poziva k dodatnim predlogom za preučitev drugih politik Skupnosti in nacionalnih politik, da bi zagotovili večjo usklajenost s politikami razvoja podeželja na ravni EU in držav članic. Prav tako je treba preučiti EKSRP v odnosu do drugih politik za določitev skupnih koristnih ciljev.

1.4 S konferenco v Salzburgu (2003) je politika razvoja podeželja doživela nov pomemben zagon. Odbor regij je izraža zadovoljstvo, da je uredba v veliki meri prevzela sklepe iz Salzburga. Uporaba politike razvoja podeželja v vseh regijah Unije ter poenostavitev izvajanja in financiranja sta ravno tako pomembni pozitivni točki. Odbor regij podpira tudi partnerstvo, kot je opredeljeno v členu 6 uredbe. Nujno je treba vključiti lokalne in regionalne oblasti v vse faze politike razvoja podeželja. To je najboljši način, da se v zadevnih regijah uporabijo ukrepi, ki krepijo ekonomsko in socialno kohezijo v zadevni regiji in v sosednjih regijah.

1.5 Na podlagi tega ima Odbor k uredbi naslednje pripombe. Glavna prednostna naloga je oblikovati pravo politiko razvoja podeželja.

2. K večsektorski politiki razvoja podeželja …

2.1 Odbor regij izraža zadovoljstvo, da Komisija, v skladu z določbami člena 159 Pogodbe o ustanovitvi ES, namenja znaten delež Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) regijam iz novega cilja konvergence.

2.2 Odbor pozdravlja novo zakonodajo na področju politike razvoja podeželja, vendar obžaluje, da se ta politika v uvodnih izjavah uredbe v prvi vrsti razume kot dopolnilna ali spremljevalna politika k politiki trga in dohodkovne podpore in ni priznana kot samostojna politika. V zvezi s tem se lahko vprašamo, ali bodo sredstva, predvidena v proračunu, zadostna za dokončanje ambiciozne politike razvoja podeželja.

2.3 Odbor regij priznava koristnost bolj strateškega pristopa razvoja podeželja. Pomembno je preprečiti drobitev pomoči. Vendar se zaradi tega sprašuje o dodatni vrednosti, ki bi jo prinesla evropska strategija. Lizbonska in göteborška strategija in tudi sklepi konference v Salzburgu že določajo zadosten okvir na ravni Skupnosti. Države članice, regije in lokalne oblasti morajo določiti pomen teh okvirov za podeželska območja in politiko razvoja podeželja. To je edini način, da se prepreči nastanek napetosti med željo po bolj strateškem pristopu podeželske politike na ravni Skupnosti in ohranitvijo zadostne prilagodljivosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

2.4 Odbor pozdravlja predlog, ki predvideva, da se morajo države članice posvetovati s svojimi regionalnimi in lokalnimi oblastmi. Vendar izraža skrb glede časa, ki ga imajo na voljo države članice, da pripravijo nacionalno strategijo in nacionalne programe na področju razvoja podeželja. Obžaluje tudi, da mora biti ta strategija predstavljena, preden bo lahko program predložen Komisiji, saj sta tesno povezana. Odbor regij predlaga, da se v tej točki uporabi isti postopek kot v primeru regionalne politike in v katerem lahko države članice strateški okvir predstavijo hkrati z operativnim programom (priporočilo 1).

2.5 Bolj dolgoročno bi se lahko oblikoval enoten regionalni sklad, ki bi odpravil razlikovanje med skladom za politiko razvoja podeželja in skladom za regionalno politiko ter za vsako regijo na podlagi dosledne enotne strategije, ki bi se uporabila za njeno celotno ozemlje, obravnaval vse priložnosti in težave.

2.6 Politika razvoja podeželja se uresničuje prek enega ali več programov razvoja podeželja. Na podlagi analize prednosti in pomanjkljivosti regije in/ali države članice programi za razvoj podeželja določijo ukrepe, prilagojene potrebam zadevne regije in/ali države članice. Možno je, da so sprejeti ukrepi v nasprotju z določbami člena 16 uredbe za vsakega od prednostnih ciljev (15 % za programa prednostnih ciljev I in III ter 25 % za program prednostnih ciljev II). Odbor priznava nujnost ohranitve ravnovesja v izdatkih na področju politike razvoja podeželja. S tega vidika je pomembno določiti minimum predvsem v okviru tretjega prednostnega cilja, tj. diverzifikacije podeželskega gospodarstva. Iz vrednotenja različnih programov razvoja podeželja za obdobje 2000-2006 namreč izhaja, da je ravno ta del politike regionalnega razvoja najmanj uspešen. Vendar mora razdelitev sredstev med prednostne naloge upoštevati tudi sklepe analize prednosti in pomanjkljivosti, ki je bila izvedena v okviru programa. Odbor regij zato poudarja možnost odstopanja od odstotkov, predvidenih v členu 16, v primerih, ko to ustrezno upravičujejo sklepi analize programa (priporočilo 3).

2.7 S tega vidika razdelitev sredstev ne sme ovirati načrtov, ki na splošno spadajo v področje uporabe uredbe, vendar kljub temu presegajo okvir enega samega prednostnega cilja. Zdi se torej, da določba člena 71(6), ki predvideva, da se določena dejavnost lahko financira samo v okviru enega prednostnega cilja. Odbor zato predlaga ustrezno spremembo člena (priporočilo 19).

2.8 V primerjavi z uredbami o regionalni politiki je raven podrobnosti te uredbe včasih presenetljiva. Nekatera vprašanja bi bilo bolje prepustiti odgovornim za pripravo programov razvoja podeželja. Na primer omejitev pomoči na majhna in mikropodjetja za izboljšanje predelave in prodaje, določba člena 50, po kateri je pomoč za diverzifikacijo omejena na enega otroka in maksimalni znesek pomoči Skupnosti, kot je omenjeno v Prilogi 1.

2.9 V Salzburgu je bilo sklenjeno, da je živo podeželje ravno tako potrebno za kmetijstvo, kot je slednje potrebno samo za živo podeželje. Bistveno je, da je v programih razvoja podeželja dovolj pozornosti namenjeno začetku delovanja mladih kmetov. Sedaj ne obstaja nobena integrirana politika, namenjena tej kategoriji prebivalstva. Primer takšne politike bi bil začetni paket, v katerem bi bila v enem programu združena vsa vprašanja o prevzemu kmetije in začetku delovanja mladega kmeta.

2.10 Odbor regij sprejema v vednost predlog za prenehanje uporabe socialno-ekonomskih meril za določanje „območij z omejenimi možnostmi, ki niso visokogorska območja“ in prilagoditvi osnove za izračun pomoči plačilom, izvršenim v okviru kmetijsko-okoljskih programov. Utemeljitev Evropske komisije v tej zadevi je jasna, vendar Odbor izraža skrb glede posledic, ki jih bo lahko imela sprememba meril za kmetijska gospodarstva na zadevnih območjih. Če bi se izkazalo, da so morebitne posledice na socialno-ekonomski ravni velike, bi se jih lahko omililo z drugimi političnimi ukrepi. Predvideti bi bilo treba vsaj določitev prehodnega roka za postopno ukinitev pomoči kmetom na območjih, ki kmalu ne bodo več upravičena do te pomoči.

2.11 Odbor izraža zadovoljstvo, da so lahko danes tudi lastniki zemljišč, ki niso kmeti, deležni kmetijsko-okoljskih ukrepov. Lahko bi se izkazalo, da so ti akterji manjkajoči členi verige v upravljanju zemljišč, ki naj bi zajelo vsa zemljišča določenega področja in ne le obdelovalne površine. Odbor regij v nadaljevanju tega razmišljanja izrecno predlaga možnost drugih osnov plačila za kmetijsko-okoljske ukrepe, ker se sedanja osnova — ki temelji na dodatnih stroških in izgubi dohodka zaradi sprejetih obveznosti, — ne more vedno uporabiti. Ena od možnosti so plačila na podlagi dejanske proizvodnje in dobičkov, ki iz nje izhajajo (priporočilo 8).

2.12 Uredba ne povzema več spodbujanja udeležbe pri kmetijsko-okoljskih ukrepih, namreč možnosti 20-odstotnega povečanja odškodnine. To je vredno obžalovanja, če se upošteva nujnost takšnih ukrepov in njihov pomen za upravljanje podeželskih območij. Odbor regij odslej predlaga ponovno vključitev te spodbude v uredbo (priporočilo 8).

2.13 Med državami z dobro razvitim in manj razvitim gozdarskim sektorjem obstajajo zelo velike razlike. Predlogi Komisije niso dovolj prožni za spodbujanje pogozdovanja v državah z nizko stopnjo pogozdenosti. Če se te razlike ne bodo upoštevale, bo ogrožen razvoj gozdarske industrije v teh državah, okoljske koristi pa bodo izgubljene.

2.14 Vsako leto številni kmetje iščejo delo zunaj kmetijskega sektorja. V nekaterih regijah lahko ta pojav poveča problem zmanjševanja števila prebivalstva na podeželju. V povezavi z ustvarjanjem delovnih mest je treba skrbeti za strokovno preusposabljanje kmetov in za možnosti kmetovanja s polovičnim delovnim časom. Tudi v regijah, ki so deležne manj sredstev iz strukturnih skladov (zlasti iz Evropskega socialnega sklada), je treba za preusposabljanje in/ali za opravljanje več dejavnosti hkrati, vključno v kombinaciji z nekmetijskimi dejavnostmi, uporabiti program razvoja podeželja. V regijah, ki so deležne več sredstev iz ESS, bi bilo treba izrecno predvideti strokovno preusposabljanje kmetov in možnosti izvajanja več dejavnosti hkrati.

2.15 Podeželska območja v EU nudijo izjemno naravno in kulturno dediščino, kar lahko igra ključno vlogo v diversifikaciji podeželskega gospodarstva. Vendar pa sposobnost lokalne turistične industrije, da te vire uporabi na trajnosten način in ponudi visoko kakovostne turistične usluge, pogosto ovirajo slaba kakovost storitev in/ali neprimeren razvoj proizvodov. Bistveno je torej, da se usposabljanje izrecno omeni v členu 52, ki se nanaša na ukrepe za spodbujanje turizma (priporočilo 12).

2.16 Ženske imajo pomembno vlogo pri diverzifikacji podeželskega gospodarstva, vendar pogosto naletijo na posebne težave, kot je na primer omejen dostop do kapitala, potrebnega za ustanovitev podjetja. Po mnenju Odbora regij bi morala uredba prispevati k večji udeležbi žensk v podeželskem gospodarstvu (priporočilo 11). Poleg tega je tudi internet neprecenljivo orodje za diverzifikacijo tega gospodarstva. Vendar imajo številna podeželska območja omejen dostop do tega medija ali ga celo nimajo. Odbor pozdravlja predlog Komisije, da se ESRR uporabi za opremljanje podeželskih območij z ustrezno ICT infrastrukturo. To bo v veliki meri pomagalo k zmanjšanju digitalnega razkoraka, zaradi česar bodo ta območja postala bolj privlačna za nova podjetja in kar bo podjetjem, ki so tam že ukoreninjena, omogočilo prodor na nove trge. V okviru EKSRP bi lahko sprejeli dodatne ukrepe kot del prednostne naloge za diverzifikacijo podeželskega gospodarstva.

3. … z več manevrskega prostora za izvajanje ukrepov na nacionalni ravni …

3.1 Odbor regij pripisuje velik pomen sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti pri pripravi in izvedbi načrtov razvoja podeželja in meni, da bi morala biti ta vloga veliko jasneje izražena v uredbi (priporočilo 13). Odbor regij vztraja, da nacionalne strategije puščajo zadosten manevrski prostor za ukrepe, ki so prilagojeni potrebam regij in lokalnih območij (glej tudi točko 2.2). Odbor regij meni, da je pomembno, da strategije upoštevajo potrebo po uravnovešenem teritorialnem razvoju znotraj vsake regije. Preveč uredb o strategiji, po kateri se je treba ravnati na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni, lahko ohromi uvajanje regionalnih pobud, zasnovanih glede na lokalne možnosti in težave.

3.2 Delo „po meri“ je potrebno v zvezi s programiranjem, financiranjem in nadzorom. Zato je presenetljivo, da uredba določa, da lahko države članice pripravijo program razvoja podeželja na nacionalni ali na regionalni ravni. Bolje bi bilo, da se jim da več svobode v tej točki, vključno z možnostjo združevanja regionalnih in nacionalnih programov. Razen tega se je prav v državah članicah z zvezno upravno ureditvijo v tekočem programskem obdobju izkazala za koristno možnost odobritve nacionalnih okvirnih določb, ki se lahko izvajajo v okviru regionalnih programov (priporočilo 2).

3.3 Odbor regij podpira predlog o izvedbi tretje prednostne naloge predvsem s strategijami lokalnega razvoja. Nesporno je, da so nove gospodarske dejavnosti življenjskega pomena za podeželska območja. Te dejavnosti dopolnjujejo kmetijske dejavnosti. Vendar je treba te nove dejavnosti uvajati previdno, da ne bi spremenile kakovosti podeželskih območij. Odbor v tej točki sledi stališču Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (3), namreč da je treba preprečiti tako imenovano „rurbanizacijo“, se pravi uporabo enakih predpisov v urbanih in podeželskih območjih. To seveda velja za območja, ki se morajo spopadati z urbanim pritiskom in kjer je ohranjanje posebnih značilnosti podeželskih območij velikega pomena za kakovost življenja v urbanih območjih. Težave, s katerimi se srečujejo ta območja, in zlasti tiste, povezanez urbanim kmetijstvom, zahtevajo popolnoma drugačen pristop od tistega, ki ga je treba sprejeti za težave bolj oddaljenih podeželskih območij. Uredba mora predvideti dovolj manevrskega prostora za to.

4. … in jasna vloga za LAEDER

4.1 Odbor regij pripisuje velik pomen pristopu LEADER in torej obžaluje njegov dvoumen položaj v uredbi. Po eni strani je pristop LEADER v členu 4(2) določen kot četrti prednostni cilj, po drugi strani pa se razume kot metoda za izvedbo ukrepov, ki izhajajo iz prvih treh prednostnih ciljev. Odbor vztraja, da se LEADER dodeli mesto, ki mu pripada, tj. mesto posebne prednostne naloge, primerljivo s položajem Interreg v regionalni politiki. Z vključitvijo LEADER tvegamo izgubo enotnega značaja in koristi tega pristopa. Odbor regij torej od Komisije zahteva, da v uredbo vključi podrobnosti glede prihodnje vloge LEADER in da pojasni mesto LEADER kot ločene prednostne naloge.

4.2 V zvezi z uporabo lokalnih strategij se zdi, da člen 63(1) predlaga, da morajo te strategije zadovoljiti vse cilje, povezane s štirimi prednostnimi cilji. To je v nasprotju s členom 62(a), ki pravi, da si je prek pristopa LEADER treba prizadevati za „doseganje enega ali več od treh prednostnih ciljev…“. Odbor regij predlaga, da se odpravi to neskladje v uredbi (priporočilo 14).

4.3 Odbor regij podpira predlog, da se za LEADER prihrani določen delež financiranja Skupnosti, ki je na voljo državam članicam, glede na potrebe prizadetih območij. Odbor regij tudi podpira predlog za ustanovitev Evropskega omrežja za razvoj podeželja. Odbor v zvezi s tem predlaga zgledovanje po izkušnjah pri oblikovanju nacionalnih omrežij LEADER. Vendar pa svari pred ponavljanjem nesprejemljivih zamud pri vzpostavljanju Opazovalnice EU za podeželska območja (LEADER+), LEADER Evropske opazovalnice (LEADER II) in številnih nacionalnih omrežij LEADER. Evropska komisija in države članice bi morale poskrbeti za to, da bo ustanovitev teh teles prednostna naloga že na začetku programskega obdobja. Lokalne oblasti imajo veliko izkušenj s pristopom LEADER; te izkušnje bi države članice morale izkoristiti pri oblikovanju okvira za program LEADER

4.4 Odbor nasprotuje temu, da je nujno prihraniti velik delež proračuna za države članice, ki so „najbolj uspešne“ pri izvajanju programov LEADER. To lahko kratkoročno povzroči, da se daje prednost „lahkim“ projektom v škodo srednje- ali dolgoročnih projektov. Za zanesljivo načrtovanje mora biti določeno, katera sredstva so na voljo v posamezni državi članici (priporočili 15 in 18).

5. Zaključek

5.1 Nujno je, da je prehod med programskima obdobjema 2000-2006 in 2007-2013 zasnovan tako, da ne ogroža stalnosti dejavnosti in ukrepov. Tako je treba zagotoviti, da se bodo večletni ukrepi, odobreni v prejšnji fazi, kot recimo kmetijski okoljski ukrepi, financirali do izteka obdobja in da bo ohranjen dogovorjeni delež sofinanciranja Skupnosti (delež sofinanciranja). Za učinkovito podeželsko politiko EU v novi fazi Odbor regij podpira predlog Komisije za proračun v višini 88,75 milijard eurov (brez modulacije) za financiranje politike razvoja podeželja Evropske unije. Odbor regij odločno zavrača popolno ali delno renacionalizacijo politike razvoja podeželja.

5.2 Odbor opaža, da je treba v skladu z osnutkom uredbe poleg predhodne, vmesne in naknadne ocene predložiti tudi sprotno letno oceno; vendar pa se sprašuje, kakšna je dodana vrednost sprotne letne ocene.

5.3. Eden izmed ciljev uredbe je poenostavitev zakonodaje na tem področju. Da bomo lahko ocenili, če so bili zastavljeni cilji doseženi, je bistvenega pomena, da imamo vpogled v izvedbene določbe. Odbor regij bi želel, da se ga prosi za oblikovanje mnenja o teh določbah, saj imajo njegovi člani izkušnje z izvajanjem politik na tem področju.

2. Priporočila Odbora regij

Priporočilo 1

Člen 11(a)(2)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR 2. Vsaka država članica pošlje Komisiji svoj nacionalni strateški načrt še pred predložitvijo svojih programov za razvoj podeželja. 2. Vsaka država članica pošlje Komisiji svoj nacionalni in/ali regionalni strateški načrt še pred ali sočasno s predložitvijo svojih programov za razvoj podeželja.

Obrazložitev

Namen amandmaja je prilagoditev postopka za predložitev nacionalnega strateškega načrta in programov razvoja podeželja postopku, predvidenem v uredbi o regionalni politiki. Načelo subsidiarnosti narekuje, da je strategija razvoja podeželja naloga držav članic in sicer na tisti teritorialni ravni, ki je najprimernejša glede na konkreten položaj posamezne države članice.

Priporočilo 2

Člen 14(2)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Država članica lahko predloži samo en program za vse njeno območje ali pa programe za vsako posamezno regijo. Država članica lahko predloži samo en program za vse njeno območje ali in/ali pa programe za vsako posamezno regijo. Če programiranje poteka na nacionalni in regionalni ravni, je pomembno, da obstaja jasna povezava med njima. Države članice lahko predložijo splošne okvirne določbe, ki morajo biti v celoti ali deloma vključene v programe regij.

Obrazložitev

Ta dopolnitev daje državam članicam več manevrskega prostora za prilagajanje programiranja njihovim lastnim potrebam.

Priporočilo 3

Člen 16

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Finančni prispevek Skupnosti k vsakemu od treh ciljev iz člena 4 krije najmanj 15 % celotnega prispevka Sklada za program prednostnih ciljev I in III, ki so opisani v oddelkih I in III, poglavja I naslova IV ter 25 % celotnega prispevka Sklada za program prednostnega cilja II, ki je opisan v oddelku II poglavja I. Finančni prispevek Skupnosti k vsakemu od treh ciljev iz člena 4 krije najmanj 15 % celotnega prispevka Sklada za program prednostnih ciljev I in III, ki so opisani v oddelkih I in III, poglavja I naslova IV ter 25 % celotnega prispevka Sklada za program prednostnega cilja II, ki je opisan v oddelku II poglavja I. Ti deleži se lahko spremenijo, če se izkaže, da rezultati analize iz člena 15 (a) to zadostno utemeljujejo.

Obrazložitev

S tem naj bi oblast, ki oblikuje program za razvoj podeželja, imela več možnosti za porazdelitev sredstev med različne ukrepe glede na potrebe pri programiranju.

Priporočilo 4

Člen (19)(iii)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Pomoč, ki je namenjena konkurenčnosti v kmetijskem in gozdarskem sektorju velja za: (...) Pomoč, ki je namenjena konkurenčnosti v kmetijskem in gozdarskem sektorju velja za: (...) (c) ukrepe za izboljšanje kakovosti kmetijske pridelave in proizvodov, ki vključujejo: (...) (c) ukrepe za izboljšanje kakovosti kmetijske pridelave in proizvodov, ki vključujejo: (...) (iii) podporo skupinam proizvajalcev za izvajanje informacijske in promocijske dejavnosti pri proizvodih, ki so vključeni v program za kakovost živil; (iii) podporo skupinam proizvajalcev, vključno z organi upravljanja z oznakami ali instrumenti kakovosti ter z medpanožnimi združenji, za izvajanje informacijske in promocijske dejavnosti pri proizvodih, ki so vključeni v program za kakovost živil;

Obrazložitev

Sem spadajo skupine proizvajalcev v širšem pomenu, ki zajema sveže in predelane proizvode. Gre za organe upravljanja, v katerih sodelujejo proizvajalci in/ali predelovalci.

Priporočilo 5

Člen (27)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR 1. Podpora, iz člena19(b)(iii), se dodeli za naložbe: 1. Podpora, iz člena19(b)(iii), se dodeli za naložbe: (a) ki izboljšujejo splošno delovanje podjetja; (a) ki izboljšujejo splošno delovanje podjetja; (b) ki se nanašajo na predelavo in trženje kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi, razen ribiških in gozdarskih proizvodov (b) ki se nanašajo na predelavo in trženje kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi, razen ribiških in gozdarskih proizvodov (c) in upoštevajo standarde Skupnosti, ki se uporabljajo v zadevni naložbi. Pri naložbah, ki so bile izvedene iz potrebe po uskladitvi s standardi Skupnosti, se pomoč lahko dodeli samo za tiste, ki so jih izvedla mikropodjetja, kakor je določeno v odstavku 2, in so bile izvedene z namenom izpolnjevanja na novo uvedenih standardov Skupnosti. V slednjem primeru se lahko zagotovi podaljšan plačilni rok, ki ne presega 36 mesecev od datuma, s katerim je bilo upoštevanje standarda za podjetje obvezno. (c) in upoštevajo standarde Skupnosti, ki se uporabljajo v zadevni naložbi. Pri naložbah, ki so bile izvedene iz potrebe po uskladitvi s standardi Skupnosti, se pomoč lahko dodeli samo za tiste, ki so jih izvedla mikropodjetja, kakor je določeno v odstavku 2, in so bile izvedene z namenom izpolnjevanja na novo uvedenih standardov Skupnosti. V slednjem primeru se lahko zagotovi podaljšan plačilni rok, ki ne presega 36 mesecev od datuma, s katerim je bilo upoštevanje standarda za podjetje obvezno. 2. Podpora iz odstavka 1 je omejena na mikropodjetja in majhna podjetja v skladu s pomenom priporočila Komisije 2003/361/ES. V primeru gozdarske proizvodnje je podpora omejena na mikropodjetja. Podpora se ne dodeli podjetjem v težavah, v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah. 2. Podpora iz odstavka 1 je omejena na mikropodjetja, in majhna in srednje velika podjetja v skladu s pomenom priporočila Komisije 2003/361/ES, ter kmetijsko-živilska združenja. V primeru gozdarske proizvodnje je podpora omejena na mikropodjetja. Podpora se ne dodeli podjetjem v težavah, v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah. 3. Podpora ne sme presegati najvišjega zneska, ki je določen v Prilogi I. 3. Podpora se ne dodeli podjetjem v težavah, v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah.

Obrazložitev

Zaradi skladnosti z ukrepi drugih strukturnih skladov je treba navesti, da kmetijsko-živilska industrija zagotavlja mnogo več delovnih mest kot drugi sektorji proizvodnje.

Priporočilo 6

Člen 34

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Podpora iz tega oddelka vključuje naslednje ukrepe: Podpora iz tega oddelka vključuje naslednje ukrepe: (a) ukrepe, ki so namenjeni trajnostni uporabi kmetijskih zemljišč in vključujejo: (a) ukrepe, ki so namenjeni trajnostni uporabi kmetijskih zemljišč in vključujejo: (i) izplačila kmetom iz visokogorskih območij z omejenimi možnostmi, (i) izplačila kmetom iz visokogorskih območij z omejenimi možnostmi, (ii) izplačila kmetom iz območij z omejenimi možnostmi, ki niso visokogorska območja (ii) izplačila kmetom iz območij z omejenimi možnostmi, ki niso visokogorska območja (iii) izplačila NATURA 2000, (iii) izplačila NATURA 2000, (iv) kmetijska okoljska izplačila in izplačila za dobro počutje živali, (iv) kmetijska okoljska izplačila in izplačila za dobro počutje živali, (v) podporo za neproizvodne naložbe; (v) podporo za neproizvodne naložbe; (b) ukrepe za trajnostno uporabo gozdarskih površin, ki zaobjemajo: (b) ukrepe za trajnostno uporabo gozdarskih površin, ki zaobjemajo: (i) prvo pogozdovanje kmetijskih zemljišč, (i) prvo pogozdovanje kmetijskih zemljišč, (ii) prvo vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov na kmetijskem zemljišču, (ii) prvo vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov na kmetijskem zemljišču, (iii) prvo pogozdovanje nekmetijskih zemljišč, (iii) prvo pogozdovanje nekmetijskih zemljišč, (iv) izplačila NATURA 2000, (iv) izplačila NATURA 2000, (v) gozdno okoljska izplačila, (v) gozdno okoljska izplačila, (vi) obnavljanje potenciala gozdarske proizvodnje in vzpostavitev zaščitnih ukrepov, (vi) obnavljanje potenciala gozdarske proizvodnje in vzpostavitev zaščitnih ukrepov, (vii) podporo za neproizvodne naložbe. (vii) podporo za neproizvodne naložbe; c) ukrepe za širjenje in ohranjanje kmetijsko-gozdarskih sistemov, ki zajemajo: (i) podporo za ohranjanje in vzdrževanje kmetijsko-gozdarskih sistemov, (ii) izplačilo NATURA 2000.

Obrazložitev

V evropski zakonodaji obstajata dve kategoriji rabe tal: kmetijska in gozdarska zemljišča. Kmetijsko-gozdarski sistemi so tisti, pri katerih se na istem zemljišču združuje kratkoročne kmetijske dejavnosti (proizvodnja pridelkov ali živinoreja) z dolgoročnimi (proizvodnja lesa ali plute, rekreacija in veliko število pozitivnih zunanjih učinkov na okolje). Kmetijsko-gozdarstvo pokriva širok spekter proizvodnih sistemov, ki temeljijo na kompleksni rabi tal in optimizaciji sinergij med različnimi uporabami. Gre za kombinirane oblike uporabe, ki izkoriščajo komplementarnost dreves, pridelkov in živine. Osnutek uredbe priznava obstoj tega tretjega sistema rabe tal, drugačnega od kmetijskega in gozdarskega. Podpora Skupnosti je omejena na začetno vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov. To priporočilo prispeva podporo za ohranjanje in vzdrževanje kmetijsko-gozdarskih sistemov.

Priporočilo 7

Člen 36

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Podpora iz člena 34(a)(iii) se kmetom dodeli letno na hektar kmetijskega zemljišča v obdelavi, z namenom kritja nastalih stroškov in izpada dohodka, ki so posledica pomanjkljivosti zadevnih območij in so povezani z izvajanjem Direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS. Podpora iz člena 34(a)(iii) se kmetom dodeli letno na hektar kmetijskega zemljišča v obdelavi, z namenom kritja nastalih stroškov in izpada dohodka, ki so posledica pomanjkljivosti zadevnih območij in so povezani z izvajanjem Direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS, ter spodbude za okoljsko vrednost njihovega načina kmetovanja.

Obrazložitev

Treba je dati družbeno priznanje okoljskemu pomenu kmetijstva in živinoreje ter njuni vlogi pri ohranjanju živalstva, rastlinstva in krajine. Tega ne bi smeli obravnavati kot manj pomembno dejavnost, ki se jo lahko omejuje.

Priporočilo 8

Člen 37(4)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR 4. Izplačila se dodelijo letno za kritje dodatnih stroškov in izpad dobička, ki sta nastala zaradi obveznosti; če je potrebno, lahko krijejo tudi stroške transakcije. Če je potrebno, se upravičence izbere na podlagi javnega razpisa ter meril učinkovitosti na ekonomskem in okoljskem področju ter na področju dobrega počutja živali. Podpora se dodeli do višine zneska, ki je določen v Prilogi I. 4. Izplačila se dodelijo letno za kritje dodatnih stroškov in izpad dobička, ki sta nastala zaradi obveznosti; če je potrebno, lahko krijejo tudi stroške transakcije. Izplačila se lahko povečajo za 20 %, da bi spodbudila udeležbo. Države članice lahko predlagajo druge osnove za izračun izplačil, če se to izkaže za dovolj utemeljeno. Če je potrebno, se upravičenci izberejo na podlagi javnega razpisa ter meril učinkovitosti na ekonomskem in okoljskem področju ter na področju dobrega počutja živali. Podpora se dodeli do višine zneska, ki je določen v Prilogi I.

Obrazložitev

Ob upoštevanju pomembnosti kmetijsko-okoljskih sporazumov za upravljanje podeželskih območij je zaželeno ohraniti ukrepe, ki spodbujajo udeležbo pri le-teh. Pomembno je razširiti osnovo za izračun izplačil, ker sedanja osnova ni vedno uporabna.

Priporočilo 9

Nov člen 46(a)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Podpora za ohranitev in izboljšanje sistemov kmetijskega gozdarstva z visoko okoljsko vrednostjo 1. Podpora iz člena 34(c)(i) se odobri kmetom, ki se obvežejo za tako upravljanje, ki bo zagotavljalo ohranjanje in izboljšanje kmetijsko-gozdarskih sistemov z visoko okoljsko vrednostjo, vključno z zaščito živali. 2. Države članice sestavijo seznam območij, ki bi bila lahko uvrščena med območja za širjenje kmetijsko-gozdarskih sistemov z visoko okoljsko vrednostjo. 3. Podpora se dodeli do višine zneska, ki je določen v Prilogi I.

Obrazložitev

Glej priporočilo 6.

Priporočilo 10

Nov člen 46(b)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Izplačila NATURA 2000 Podpora iz člena 34(c)(ii) se odobri zasebnim lastnikom zemljiške posesti ali združenjem letno na hektar kmetijsko-gozdarske površine za poravnavo stroškov, ki so nastali na določenem območju z omejitvijo uporabe teh površin zaradi izvajanja direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS. Višina podpore se določi v okviru najnižjih in najvišjih zneskov, določenih v Prilogi I.

Obrazložitev

Glej priporočilo 6.

Priporočilo 11

Člen 49(a)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Podpora iz tega oddelka obsega: Podpora iz tega oddelka obsega: (a) Ukrepe za diverzifikacijo kmetijskega gospodarstva, ki vključujejo: (a) Ukrepe za diverzifikacijo kmetijskega gospodarstva, ki vključujejo: (i) diverzifikacijo na nekmetijske dejavnosti, (i) diverzifikacijo na nekmetijske dejavnosti, (ii) podporo za ustanavljanje in razvoj mikropodjetij z namenom spodbujanja podjetništva in razvoja ekonomskega sistema, (ii) podporo za ustanavljanje in razvoj mikropodjetij z namenom spodbujanja podjetništva in razvoja ekonomskega sistema, (iii) spodbujanje turizma, (iii) spodbujanje turizma, (iv) varstvo, povečevanje in upravljanje naravne dediščine in s tem prispevanje k trajnostnemu ekonomskemu razvoju. (iv) podporo večji udeležbi žensk v kmetijskem gospodarstvu, (iv) varstvo, povečevanje in upravljanje naravne dediščine podeželja (naravne, zgodovinske in kulturne) in s tem prispevanje k trajnostnemu ekonomskemu razvoju.

Obrazložitev

Ženske imajo pomembno vlogo pri diverzifikaciji kmetijskega gospodarstva, vendar se zelo pogosto srečujejo s posebnimi težavami, kot je omejen dostop do kapitala. Amandma podpira ukrepe, ki omogočajo odpravo teh ovir. Strategije za razvoj podeželja v okviru pristopa EKSRP uspešno obravnavajo dediščino podeželja v njenem najširšem smislu. Poleg naravne dediščine je treba upoštevati tudi zgodovinsko in kulturno dediščino, ki prav tako sodita med akcijske skupine za razvoj podeželja.

Priporočilo 12

Člen 52

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Podpora, ki je določena v členu 49(a)(iii) je namenjena: Podpora, ki je določena v členu 49(a)(iii) je namenjena: (a) manjšim infrastrukturam, kot so informacijski centri ter označevanju turističnih znamenitosti; (a) manjšim infrastrukturam, kot so informacijski centri ter označevanju turističnih znamenitosti; (b) rekreacijskim infrastrukturam, ki omogočajo dostop do naravnega okolja ter manjšim nastanitvenim objektom; (b) rekreacijskim infrastrukturam, ki omogočajo dostop do naravnega okolja ter manjšim nastanitvenim objektom; (c) razvoju in dajanju na turistični trg proizvodov, ki so povezani s podeželskim turizmom. (c) razvoju in dajanju na turistični trg, vključno s spletnim trženjem proizvodov, ki so povezani s podeželskim turizmom. (d) posebnemu usposabljanju za turistični sektor na področjih, kot so storitve za stranke in razvoj proizvodov.

Obrazložitev

Podeželska območja lahko nudijo izjemno naravno dediščino in druge vrste zanimivosti. Vendar pa sposobnost lokalne turistične industrije, da te vire uporabi na trajnosten način in ponudi visoko kakovostne turistične usluge, pogosto ovirata slaba kakovost storitev in/ali neprimeren razvoj proizvodov. Člen 56 sicer omenja 'poklicno usposabljanje', a bistveno je, da se usposabljanje izrecno omeni v členu, ki se nanaša na turistične dejavnosti. Vedno več ljudi rezervira potovanja, prenočišče, počitnice, proizvode in storitve za prosti čas prek spleta in na ta način tudi dostopa do informacij. Manjši podeželski ponudniki turističnih storitev so brez usposabljanja in nujno potrebnih sredstev za zagotavljanje spletnih rezervacij in trženja v slabšem položaju.

Priporočilo 13

Člen 58

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Lokalne strategije razvoja Ukrepi, ki so navedeni v členu 49, se izvajajo v okviru lokalnih strategij razvoja. Lokalne strategije razvoja Ukrepi, ki so navedeni v členu 49, se izvajajo z aktivno udeležbo lokalnih oblasti v okviru lokalnih strategij razvoja.

Obrazložitev

Številni ukrepi, določeni v členu 49, spadajo med pristojnosti lokalnih oblasti. V prejšnjih programih za razvoj podeželja lokalne oblasti v nekaterih državah članicah niso bile neposredno vključene v proces oblikovanja in izvajanja lokalnih strategij razvoja. Aktivna udeležba lokalnih oblasti v EKSRP bo omogočila jasnejši in bolj skladen pristop k razvoju številnih podeželskih območij. Če lokalne oblasti ne bodo posebej omenjene, lahko pride do slabšega izpolnjevanja ciljev EKSRP.

Priporočilo 14

Člen 63(1)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR 1. V primeru podpore, ki je določena v členu 62(a), morajo biti delovanja v okviru strategije v skladu s cilji, ki so v tej uredbi opredeljeni za vsakega od prednostnih ciljev. 1. V primeru podpore, ki je določena v členu 62(a), morajo biti delovanja v okviru strategije v skladu s z enim ali več cilji, ki so v tej uredbi opredeljeni za vsakega od prednostnih ciljev.

Obrazložitev

Člen 63(1) določa, da morajo biti ukrepi, ki se izvajajo v okviru pristopa LEADER, v skladu z vsemi cilji uredbe, kar pa je v nasprotju s členom 62(a). Amandma prilagaja besedilo obeh členov.

Priporočilo 15

Člen 70(2)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR 3 % sredstev, ki so določena v odstavku 1, v znesku 2,66 milijard EUR v cenah iz leta 2004, se dodelijo v rezervo, ki je določena v členu 92. 3 % sredstev, ki so določena v odstavku 1, v znesku 2,66 milijard EUR v cenah iz leta 2004, se dodelijo v rezervo, ki je določena v členu 92.

Obrazložitev

Oblikovanje rezerve za uspešno izvajanje pristopa LEADER ni smiselno.

Priporočilo 16

Člen 71(4)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Ne glede na zgornje mejne vrednosti, določene v odstavku 3, se lahko pri programih za najbolj oddaljene regije in manjše otoke v Egejskem morju, prispevki Sklada povečajo za 5 odstotnih točk. Ne glede na zgornje mejne vrednosti, določene v odstavku 3, se lahko pri financiranju programih ov za najbolj oddaljene regije in manjše otoke v Egejskem morju, prispevki Sklada povečajo za 5 odstotnih točk do 85 % javnih izdatkov.

Obrazložitev

Priznanje obstoja izjemnih in resnih razvojnih problemov v najbolj oddaljenih območjih Evrope, ki so navedena v členu 299(2) Pogodbe ES (v prihodnosti člen III-424), zahteva, da te probleme izrecno in ustrezno obravnava kmetijska politika po letu 2006.

Posebne težave v kmetijstvu v najbolj oddaljenih regijah zaslužijo večjo pomoč, kot druge regije. Zato je nujno ohraniti tako raven pomoči, da bodo glavni strukturni primanjkljaji, ki izvirajo večinoma iz oddaljenosti in izoliranosti, odpravljeni čim bolj učinkovito.

Priporočilo 17

Člen 87

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR 1. Vsako leto ob predložitvi letnega poročila o napredku, Komisija in organ upravljanja pregledata glavne rezultate prejšnjega leta, v skladu s postopki, ki so določeni v dogovoru z državo članico in organom upravljanja. 1. Vsako leto o Ob predložitvi letnega poročila o napredku vmesne ocene v letu 2010, Komisija in organ upravljanja pregledata glavne rezultate prejšnjega leta od začetka izvajanja programa v skladu s postopki, ki so določeni v dogovoru z državo članico in organom upravljanja.

Obrazložitev

Uredba predvideva, da bo program trajal 7 let in da naj bi državam članicam v okviru zastavljenih ciljev omogočal, da v tem obdobju izvajajo nacionalne strategije podeželskega razvoja. Za zagotavljanje trajnostnega razvoja podeželja in uresničevanje strateških ciljev je pomembno, da ti programi potekajo več let. Glede na to se predlog uredbe nanaša tudi na daljše obdobje in ne le na obdobje enega leta.

Ob tem se zastavlja vprašanje, ali je smiselno letno preverjanje programov, zlasti ker so ukrepi za izvajanje oblikovani za trajnostno uresničevanje ciljev. Ni logično, da bi že po enem letu lahko oblikovali zaključke o izvajanju programa. Bolj smiselno in zadovoljivo je, da se izvede vmesna ocena izvajanja programa in izboljšanja njegove kakovosti. Letno ocenjevanje, ki ga predlaga Komisija, bi po nepotrebnem povečalo birokratske stroške in je v nasprotju z zastavljenimi cilji za enostaven in jasen potek programa z minimalno birokracijo.

Priporočilo 18

Člen 92

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR 1. Znesek, ki se dodeli rezervi iz člena 70(2), se uporabi za podporo pri izvajanju pristopa LEADER v programih. 1. Znesek, ki se dodeli rezervi iz člena 70(2), se uporabi za podporo pri izvajanju pristopa LEADER v programih. 2. Izvajanje pristopa LEADER se oceni na podlagi objektivnih meril, med drugim na podlagi: 2. Izvajanje pristopa LEADER se oceni na podlagi objektivnih meril, med drugim na podlagi: (a) prednosti, ki je dodeljena pristopu LEADER, (a) prednosti, ki je dodeljena pristopu LEADER, (b) ozemeljske razsežnosti pristopa LEADER, (b) ozemeljske razsežnosti pristopa LEADER, (c) dosežene stopnje izvajanja prednostnega cilja LEADER, (c) dosežene stopnje izvajanja prednostnega cilja LEADER, (d) učinka finančnega vzvoda na zasebni kapital, (d) učinka finančnega vzvoda na zasebni kapital, (e) rezultatov vmesnih vrednotenj. (e) rezultatov vmesnih vrednotenj.

Obrazložitev

Ta člen ni potreben zaradi odprave rezerve za uspešnost izvajanja.

Priporočilo 19

Člen 71(6)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Amandma OR Dejavnost, ki jo financira Sklad, ne more biti hkrati upravičena do prispevkov iz Strukturnih skladov, Kohezijskega sklada ali drugih finančnih instrumentov Skupnosti. Izdatke, ki jih sofinancira Sklad, ne smejo sofinancirati drugi finančni instrumenti Skupnosti. Dejavnost, ki jo financira Sklad, ne more biti hkrati upravičena do prispevkov iz Strukturnih skladov, Kohezijskega sklada ali drugih finančnih instrumentov Skupnosti. Izdatke, ki jih sofinancira Sklad, ne smejo sofinancirati drugi finančni instrumenti Skupnosti. Dejavnost velja za upravičeno do prispevkov Sklada samo v okviru enega programa hkrati. Lahko se financira samo v okviru enega prednostnega cilja programa za razvoj podeželja. Dejavnost velja za upravičeno do prispevkov Sklada samo v okviru enega programa hkrati. Lahko se financira samo v okviru enega prednostnega cilja programa za razvoj podeželja.

Obrazložitev

Črtan stavek bi oviral projekte, ki so bili zunaj področja prednostnega cilja, vendar so spadali v področje uredbe kot celote.

Priporočilo 20

Priloga I k členu 46(a) in 46(b)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Ne obstaja.

Amandma OR Člen Predmet Znesek v eurih ali stopnja 46(a)(3) Najvišje izplačilo 200 Na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi 46(b) Najvišje izplačilo NATURA 2000 200 Na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi

Obrazložitev

V skladu z novim členom 46(a)(1).

V Bruslju, 23. februarja 2005 Predsednik Odbora regij Peter STRAUB

(1) UL C 256 z dne 24.10.2003, str.18.

(2) Glej predlog uredbe Sveta o skupnih določbah za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad, COM(2004) 492 final.

(3) Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. junija 2004, NAT/243.