EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 13.5.2015  
COM(2015) 273 final 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2015 
 
in mnenje Sveta o programu Sloveni je za stabilnost za leto 2015 
 
 
 
  
 
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim programom  reform Slovenije za leto 2015 
 
in mnenje Sveta o programu Slovenije za stabilnost za leto 2015 
 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (E S) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 5(2) 
Uredbe, 
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evr opskega parlamenta in Sveta z dne 
16. novembra 2011 o prepre čevanju in odpravljanju ma kroekonomskih neravnotežij2, zlasti 
člena 6(1) Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije3, 
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta4, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finan čnega odbora, 
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaš čito, 
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 po trdil predlog Komisije, da za čne izvajati novo 
strategijo za rast in delovna mest a Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem 
usklajevanju ekonomskih pol itik ter se bo osredoto čala na klju čna podro čja, na 
katerih je potrebno ukrepanje za pove čanje potenciala Evrope  za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah 
ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) te r 21. oktobra 2010 sklep o 
smernicah za politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane 
                                                
 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL L 306, 23.11.2011, str. 25. 
3 COM(2015) 273. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
 smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v 
nacionalnih ekonomskih politikah  in politikah zaposlovanja. 
(3) Svet je 8. julija 2014 sprejel priporo čilo v zvezi z nacionalnim programom reform 
Slovenije za leto 2014 in da l mnenje o dopolnjenem program u Slovenije za stabilnost 
za leto 2014. Komisija je 28. novembra  2014 predložila mnenje o osnutku 
proračunskega na črta Slovenije za leto 20155 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/20136. 
(4) Komisija je 28. novembra 2014 sp rejela letni pregled rasti7, ki zaznamuje za četek 
evropskega semestra za usklajevanje e konomskih politik za leto 2015. Komisija je 
isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poro čilo o mehanizmu 
opozarjanja8, v katerem je Slovenijo opredelila kot eno od držav članic, za katere je 
treba opraviti poglobljeni pregled. 
(5) Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, 
pospeševanje strukturnih reform ter pri zadevanje za odgovorno in rasti prijazno 
konsolidacijo javnih financ. 
(6) Komisija je 26. februarja 2015 objavila poro čilo o državi za Slovenijo za leto 20159. 
V njem je ocenila napredek pri izpolnjevanju priporo čil za posamezne države, 
sprejetih 8. julija 2014. Poro čilo za Slovenijo vklju čuje tudi rezultate poglobljenega 
pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene 
analize Komisija ugotavlja, da v Sloveni ji obstajajo makroekonomska neravnotežja, 
zaradi katerih so  potrebni odlo čni ukrepi politike in posebno spremljanje. 
Uravnoteženje javnih financ se nadaljuje, ob tem pa so odlo čni ukrepi politike, boljša 
izvozna uspešnost in pogoji za rast zmanjšali tveganja v primerjavi z lanskim letom, 
zlasti tista, ki so povezana z zunanjo vz držnostjo. Vendar šibko korporativno 
upravljanje, visoka raven državnega la stništva, velika zadolženost podjetij in 
naraščajoč javni dolg predstavlj ajo tveganja za finan čno stabilnost in rast ter 
zahtevajo posebno pozornost. Komisija  zato meni, da neravnotežja niso ve č 
čezmerna, vendar jih je treba še naprej pozorno spremljati. 
(7) Slovenija je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in 
program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena isto časno, da bi se 
upoštevala njuna medsebojna povezanost.  
(8) Za Slovenijo trenutno velja korektivni del Pakta za st abilnost in rast. Vlada v 
programu za stabilnost za leto 2015 na črtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do 
konca leta 2015 v skladu z rokom, ki ga je dolo čil Svet, ter izpolnitev srednjero čnega 
cilja (strukturno uravnotežen prora čunski položaj) do leta 2020, tj. eno leto po 
programskem obdobju. Vlada na črtuje postopno znižanje no minalnega primanjkljaja 
na 2,9 % BDP v letu 2015 in na 0,9 % BDP v letu 2019. V skladu s programom za 
stabilnost se pri čakuje, da bo delež javnega dolga v BDP v letu 2015 dosegel najvišjo 
raven pri 81,6 % in se nato za čel postopoma zmanjševati. Makroekonomski scenarij, 
na katerem temeljijo te prora čunske projekcije, je verjet en. V pomladanski napovedi 
Komisije iz leta 2015 je predvidena pravo časna in trajna odprava čezmernega 
primanjkljaja do konca  leta 2015. Oben em je fiskalni napor ob upoštevanju 
strukturnega salda in sprejetih diskr ecijskih ukrepov manjši, kot je priporo čil Svet. 
Ob predpostavki, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen v skladu z na črtom, bo za 
                                                 
5 C(2014) 8813 final. 
6 UL L 140, 27.5.2013, str. 11. 
7 COM(2014) 902. 
8 COM(2014) 904. 
9 SWD(2015) 43 final/2. 
 
 Slovenijo od leta 2016 veljal preven tivni del Pakta. Ukrepi za podporo na črtovanim 
ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso dovolj podrobno opredeljeni. Zato 
se ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 zdi, da obstaja tveganje znatnega odklona od zahteva ne prilagoditve za dosego srednjero čnega cilja 
v letu 2016 in da bodo potrebni dodatni ukrep i. Svet na podlagi ocene programa za 
stabilnost in ob upoštevanju pomladanske na povedi Komisije iz leta 2015 meni, da 
obstaja tveganje, da Slovenija ne bo izpolnila dolo čb Pakta za stabilnost in rast. Kar 
zadeva fiskalno pravilo, je Državni zbor leta 2013 odobril ustavno podlago za 
sprejetje pravila o uravnot eženih javnih financah v strukturnem smislu. Vendar 
ustrezna izvedbena zakonodaja še ni bila  sprejeta. Spremembe zakona o javnih 
financah naj bi zagotovile potrebno za konodajno podlago za postopkovna vprašanja, 
na katerih bo temeljil zakon o fiskalnem pravilu. 
(9) Slovenija je sprejela ukrepe za zmanjšanje pritiskov na srednjero čno vzdržnost 
pokojninskega sistema, vendar je treba še prilagoditi klju čne parametre, da se 
zagotovi vzdržnost sistema po letu 2020. U činki pokojninske reforme iz leta 2013 so 
pozitivni in junija 2015 naj bi bil spreje t zakon o ustanovitvi demografskega sklada. 
Vendar bodo za zagotovitev dolgoro čne vzdržnosti pokojnin potrebne dodatne 
reforme. Pri reformi sistema dolgotrajne oskr be ni bilo napredka. Konec leta 2013 je 
vlada sprejela na črt za reformo dolgotrajne oskrbe, vendar je bilo sprejetje 
zakonodaje za izvedbo reforme odloženo na k onec leta 2015, ker je treba najprej 
sprejeti odlo čitve o reformi zdravstvenega zavarovanja, vklju čno z vprašanjem virov 
financiranja celotnega sistema zdravstven ega varstva in sistema dolgotrajne oskrbe. 
S staranjem prebivalstva povezane stro ške za dolgotrajno oskrbo je mogo če omejiti 
tako, da se socialni prejemki ci ljno usmerijo na tiste, ki pomo č najbolj potrebujejo, in 
da se namesto institucionalne oskrbe da ve čji poudarek pomo či na domu. 
(10) Januarja 2015 je bil sklenjen socialni sporazum, ki dolo ča, da mora rast pla č v 
javnem sektorju zaostajati za rastjo pla č v zasebnem sektorju. Sporazum ne ureja 
sestave minimalnih pla č in njihove indeksacije. Rast minimalne pla če je bila v 
zadnjem času omejena, čeprav je v primerjavi s povpre čno plačo še vedno 
razmeroma visoka. Ocena reforme trga dela iz leta 2013 kaže, da so se omejitve na trgu dela zmanjšale, še vedno pa so prisot ni strukturni problemi v zvezi z dolgotrajno 
brezposelnostjo in nizkimi stopnjami zapos lenosti nizkokvalificir anih in starejših 
delavcev. Slovenija je izvedla nekaj ukrepov za zmanjšanje neskladja med ponudbo 
znanj in spretnosti ter povpraševan jem po njih, do leta 2020 pa so v na črtu še številni 
dodatni ukrepi.  
(11) Bančni sektor se je z dokapitalizacijo Ab anke in Banke Celje  leta 2014 dodatno 
stabiliziral. Januarja 2015 je bil pripravljen celovit akcijski na črt za banke, ki je bil 
predložen uradu predsednika vlade. Banka Slovenije zagotavlja nadaljnje ukrepanje 
v zvezi s pomanjkljivostmi, ugotovljenimi pri pregledu kakovosti sredstev leta 2013, 
in bo začela v prvem četrtletju leta 2015 ponovno izvajati inšpekcijske preglede na 
kraju samem, da bi preverila, ali banke izvajajo priporo čila. Večje banke so se 
reorganizirale ter okrepile svoje enote za iz terjavo in prestrukturiranje. Vendar bo za 
bolj zdrav ban čni sektor treba pove čati dolgoro čno dobičkonosnost in zmanjšati 
obseg slabih posojil podjetniškega se ktorja. Pripravljen je bil krovni na črt za 
prestrukturiranje podjetij in ustanovlje na centralizirana delovna skupina za 
prestrukturiranje podjetij.  Nadaljnje ra zdolževanje podjetniškega sektorja, med 
drugim prek Družbe za upravljanje terj atev bank in s polnim izvajanjem nove 
insolvenčne zakonodaje, bi pripomoglo k ponovni vzpostavitvi pogojev za pove čanje 
zasebnih naložb. Ban čno kreditiranje še naprej upada , kar vpliva zlasti na mala in 
srednja podjetja. Rezultati nedavne dokapitalizacije ban čnega sektorja naj bi se v 
 
 celoti pokazali šele leta 2016. Omejeno ban čno kreditiranje in vi soke obrestne mere 
omejujejo zmogljivost malih in srednjih podj etij za financiranje. Medtem ko se je 
delež zavrnjenih prošenj za posojilo v zadnjih  šestih letih zmanjšal, se je število 
malih in srednjih podjetij, ki poro čajo o slabši pripravljenosti  bank za dajanje posojil, 
znatno pove čalo in je med najvišjimi v EU. 
(12) Izvajanje programa privatizacije napreduje, čeprav z zamudami. Prestrukturiranje 
petih velikih bank v državni lasti in postopek likvidacije dveh manjših doma čih bank 
potekata po na črtih. Slovenski državni holding, ki  je odgovoren za upravljanje in 
prodajo državnih naložb, je zdaj v celoti ope rativen. Slovenski državni zbor mora še 
potrditi predlog strategije o upravljanju naložb, temu pa naj bi sledila objava 
časovnega na črta prodaje ve č skrbno izbranih naložb v državni lasti. Slovenski 
državni holding je decembra 2014 spreje l nov kodeks korporativnega upravljanja, 
januarja 2015 pa je bil imenovan pooblaš čenec za skladnost poslovanja.  
(13) Učinkovitost sodiš č se je leta 2014 še naprej izboljševala, čeprav počasneje. Kljub 
določenemu napredku pri skrajšanju traj anja sodnih postopkov na prvi stopnji v 
pravdah v civilnih in gospodarskih sodnih zadevah, tudi v zadevah s podro čja 
insolvenčne zakonodaje, so sodni postopki še vedno dolgotrajni in zaostanki pri 
številu nerešenih zadev znatni. 
(14) Nespodbudno poslovno okolje v Sloveniji je eden klju čnih dejavnikov za nizko raven 
naložb v slovenskih podjet jih, saj veliko število zakonov in številne spremembe 
zakonodaje otežujejo poslovanje in zagotavlja nje skladnosti z nacionalnimi predpisi. 
Število reguliranih poklicev se je zmanjšalo s 323 na 242, vendar je še vedno veliko. Izvedenih je bilo približno 25 % ukrepov iz enotnega dokumenta za zmanjšanje 
upravne obremenitve. Zagotovljeni sta zadostna prora čunska avtonomija Javne 
agencije za varstvo konkurence in njen a institucionalna neodvisnost.  
(15) Nova vlada je ponovno potrdila  svojo zavezanost boju pro ti korupciji in januarja 
2015 sprejela nov dveletni program, ki  vsebuje 11 trajnih ukrepov. Dolo čen napredek 
je bil dosežen na podro čju preglednosti in odgovornosti.  Celovita reforma javnega 
sektorja je v pripravi. Pri poro čanju o postopkih za ocenjevanje uspešnosti in 
kontrolo kakovosti ni bilo napredka. 
(16) V okviru evropskega semest ra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske 
politike Slovenije in jo objavila v poro čilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila 
program za stabilnost in nacionalni progr am reform ter ukrepanje po priporo čilih, ki 
jih je Slovenija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno 
gospodarsko upravljanje Evropske unije z vklju čitvijo prispevka na ravni EU v 
prihodnje nacionalne odlo čitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh 
programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Sloveniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravi li in smernicami EU. Priporo čila v okviru evropskega 
semestra so izražena v priporo čilih 1 do 4 spodaj. 
(17) Svet je ob upoštevanju pogloblje nega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te 
ocene preu čil nacionalni program reform in program za stabilnost. Priporo čila v 
skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/ 2011 so izražena v priporo čilih 1 do 4 
spodaj. 
(18) V okviru evropskega semestra je Komisija  izvedla tudi analizo ekonomske politike 
euroobmo čja kot celote. Na podlagi te analiz e je Svet izdal posebna priporo čila za 
države članice, katerih valuta je euro. Slovenija bi morala zagotoviti tudi celovito in 
pravočasno izvedbo teh priporo čil – 
 
 PRIPORO ČA, da Slovenija v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da: 
1. Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja v letu 2015 in doseže fiskalno 
prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjero čnega cilja v letu 2016. Sprejme 
zakon o fiskalnem pravilu in spremembe zakona o javnih financah. Nadaljuje z 
dolgoročno reformo pokojninskega sistema. Do konca leta 2015 sprejme reformo 
sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. 
2. V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami pregleda 
mehanizem za dolo čanje minimalne pla če, zlasti vlogo nadomestil, z vidika 
njegovega vpliva na revš čino zaposlenih, ustvarjanje delovnih mest in 
konkuren čnost. Pove ča zaposljivost nizkokvalificiranih in starejših delavcev. 
Sprejme ukrepe za zmanjšanje dolgotrajn e brezposelnosti in zagotovi ustrezne 
spodbude za podaljšanje delovne dobe.  
3. Zmanjša obseg slabih posojil v bankah z uvedbo natan čno opredeljenih ciljev. 
Izboljša zmogljivosti za spremljanje kred itnega tveganja v bankah. Nadaljuje s 
prestrukturiranjem podjetij in ohrani trdno  korporativno upravlj anje v Družbi za 
upravljanje terjatev bank. Sprejme ukrepe za izboljšanje dostopa do  financiranja za 
mala in srednja ter mikro podjetja. Sprejme strategijo za Slovenski državni holding z 
jasno klasifikacijo naložb, izvede letni na črt upravljanja naložb in uporabi merila 
uspešnosti. 
4. Zagotovi, da reforme, sprejete za izboljšanje u činkovitosti civiln ega pravosodja, 
prispevajo k skrajšanju sodnih postopkov. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik