2008
RAZVOJNA POMOČ ES ZA 
ZDRAVSTVENE STORITVEV PODSAHARSKI AFRIKIEVROPSKO 
RAČUNSKO SODIŠČE
Posebno poročilo  št. 10
SL

RAZVOJNA POMOČ ES ZA 
ZDRAVSTVENE STORITVE V PODSAHARSKI AFRIKIPosebno poročilo št.  10   2008
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE(V skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)
2
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiEVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-45410
Faks +352 4398-46430
E-naslov: euraud@eca.europa.eu
Spletni naslov: http://www.eca.europa.eu
Posebno poročilo št. 10   2008
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije.
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, 2009
ISBN 978-92-9207-107-3
doi: 10.2865/2774
© Evropski skupnosti, 2009
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Belgium
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiKAZALO
Odstavki 
 GLOSAR
IVI POVZETEK
13 UVOD
46 OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP
729   OPAŽANJA O DODELJEVANJU IN IZPLAČEVANJU SREDSTEV
ZDRAVSTVENEMU SEKTORJU
720 SREDSTVA, KI JIH KOMISIJA DODELI ZDRAVSTVENEMU SEKTORJU
817 FINANČNI VIRI
1820 ČLOVEŠKI VIRI
2129 HITROST FINANCIRANJA ZDRAVSTVENEGA SEKTORJA S STRANI ES
2223 UKREPI POMOČI ZDRAVSTVENEMU SEKTORJU V OKVIRU ERS
2425 SPLOŠNA PRORAČUNSKA PODPORA
2629 SVETOVNI SKLAD
3072  UPRAVLJANJE IN USPEŠNOST INSTRUMENTOV
3146 PRORAČUNSKA PODPORA
3134 KOMISIJINA UPORABA PRORAČUNSKE PODPORE
3546  USPEŠNOST SPLOŠNE PRORAČUNSKE PODPORE PRI IZBOLJŠEVANJU ZDRAVSTVENIH STORITEV
4755 PROJEKTI
4849 PROJEKTI ERS
50 PROJEKTI ZNOTRAJ DRŽAV AKP
5155 ZDRAVSTVENI PROJEKTI, KI SE FINANCIRAJO IZ SPLOŠNE PRORAČUNSKE VRSTICE
5662 SVETOVNI SKLAD
5658 KOMISIJINO UPRAVLJANJE NJENE POMOČI SVETOVNEMU SKLADU
5962 USPEŠNOST SVETOVNEGA SKLADA
6372  SKLADNA UPORABA INSTRUMENTOV IN VKLJUČEVANJE V RAZŠIRJENE SEKTORSKE PRISTOPE
6467 SKLADNO UPRAVLJANJE INSTRUMENTOV S STRANI KOMISIJE 
6872 VKLJUČITEV UKREPOV POMOČI V RAZŠIRJENE SEKTORSKE PRISTOPE
7383  ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
7378 VIRI
7983 UPRAVLJANJE IN USPEŠNOST INSTRUMENTOV
 PRILOGA I  RAZVOJNI CILJI NOVEGA TISOČLETJA: PRIKAZ NAPREDKA ZA LETO 2007
 PRILOGA II   IZVLEČEK IZ BRUSELJSKE DEKLARACIJE MINISTROV ZA ZDRAVJE DRŽAV AKP, 
OKTOBER 2007
 PRILOGA II  POVZETKI PO DRŽAVAH
 PRILOGA IV  SEZNAM PREUČENIH PROJEKTOV
 ODGOVORI KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiGLOSAR
AKP : Afriške, karibske in pacifiške države
ES: Evropska skupnost
ECHO : Urad Evropske skupnosti za humanitarno pomoč
ERS : Evropski razvojni skladi 
EuropeAid : Urad za sodelovanje EuropeAid 
Svetovni sklad : Svetovni sklad za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji
HIV/aids : Človeški virus imunske pomanjkljivosti/sindrom pridobljene imunske 
pomanjkljivosti
RCNT : Razvojni cilji novega tisočletja
Pepfar : Načrt za izredne razmere predsednika Združenih držav za pomoč v zvezi 
z aidsom
USD : Ameriški dolar
WHO : Svetovna zdravstvena organizacija
DOTS : Kratkoročno zdravljenje pod neposrednim nadzorom
PRBS : Proračunska podpora za zmanjševanje revščine
HIPC : Pobuda močno zadolženih revnih držav
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiPOVZETEK
I.  
Cilj revizije je bil oceniti, kako uspešno je  
pomoč ES prispevala k izboljšanju zdravstve-
nih storitev v Podsaharski Afriki v okviru  
zavez ES o zmanjšanju revščine in o razvoj-
nih ciljih novega tisočletja (RCNT). Z revizijo 
je bilo preučeno, ali so finančni in člove-ški viri, dodeljeni zdravstvenemu sektorju, 
odražali zaveze politike ES in ali je Komisija 
pospešila izvajanje te pomoči. Pri reviziji je 
bila ocenjena tudi uspešnost Komisijine upo-rabe različnih instrumentov za pomoč zdrav-stvenemu sektorju, predvsem proračunske  
podpore, projektov ter Svetovnega sklada  za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji  (Svetovni sklad).
II.  
Kljub Komisijinim zavezam o doseganju  razvojnih ciljev novega tisočletja in zdrav-
stveni krizi v Podsaharski Afriki se financira-
nje zdravstvenega sektorja kot delež celotne 
razvojne pomoči s strani ES od leta 2000 na 
splošno ni povečalo. Komisija je pri usta-
novitvi Svetovnega sklada prispevala zna-
tno financiranje, vendar ni namenila enake pozornosti krepitvi zdravstvenih sistemov, 
čeprav naj bi to bila njena prednostna naloga 
(odstavki 8 do 17). Komisija ni imela dovolj 
strokovnega znanja s področja zdravja, da  
bi zagotovila najuspešnejšo uporabo finan-ciranja za področje zdravja (odstavki 18 do 
20).
III.  
Komisija je pospešila izvajanje zdravstvene pomoči, ki jo upravlja sama. Medtem ko je  
Svetovni sklad sprostil velik obseg financi-ranja, je bila zanj značilna počasnejša sto-
pnja izplačil kot za Evropske razvojne sklade (ERS). Predvidljivost toka financiranja iz  vseh instrumentov je možno izboljšati, kar bi državam omogočilo boljše načrtovanje  financiranja, ki je na voljo za njihove zdrav-stvene sektorje (odstavki 22 do 29).
7
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiPOVZETEK
IV.  
Komisija v zdravstvenem sektorju ni veliko 
uporabljala sektorske proračunske podpore, 
čeprav bi ta instrument lahko pomembno  
prispeval k izboljšanju zdravstvenih stori-
tev. Veliko več je uporabljala splošno prora-
čunsko podporo, vendar so njene povezave z zdravstvenim sektorjem manj neposredne, 
Komisija pa je ni uporabila preveč uspešno 
(odstavki 32 do 46). Na splošno so se pro-
jekti izkazali za razumno uspešne, čeprav je pogosto težavna trajnost (odstavki 47 do  55). Komisija je igrala ključno vlogo pri usta-
novitvi Svetovnega sklada, ki je že ustvaril pomembne izložke, vendar bi bil z večjim  sodelovanjem Komisije pri njegovih dejav-nostih v državah upravičenkah lahko še  
uspešnejši (odstavki 56 do 62).
V.  
Komisija ni namenila dovolj pozornosti zago-
tavljanju skladne skupne uporabe različnih 
instrumentov. Ko je izbirala, katere instru-
mente bo uporabila, bi lahko bolj upoštevala 
tudi razmere v posameznih državah, zlasti  
to, ali imajo dobro opredeljeno politiko  zdravstvenega sektorja. Glede na ta, kako  
pomembne so za uspešnost vsakega instru-
menta te politike, bi Komisija morala več pri-
spevati k njihovemu razvoju in zagotoviti,  
da so njeni ukrepi pomoči vključeni vanje  (odstavki 63 do 72). VI.  
Glavna priporočila v tem poročilu so, da bi Komisija morala:
pri vmesnem pregledu desetega ERS raz- –
misliti o povečanju svoje pomoči zdra-
vstvenemu sektorju, da podpre svojo  zavezo razvojnim ciljem novega tisočle-
tja na področju zdravja;
preveriti, kako se razdeljuje njena pomoč  –
zdravstvenemu sektorju, da zagotovi, da je usmerjena predvsem v podporo zdra-vstvenim sistemom, kar je prednostna  naloga njene politike;
zagotoviti, da ima vsaka delegacija na   –
voljo ustrezno strokovno znanje na  
področju zdravja bodisi v delegaciji  sami bodisi z opiranjem na vire drugih  
partnerjev;
pogosteje uporabljati sektorsko prora- –
čunsko podporo v zdravstvenem sektorju, 
svojo splošno proračunsko podporo pa  
bolj usmeriti v izboljševanje zdravstve-nih storitev;
še naprej uporabljati projekte, zlasti za  –
podporo razvoju politik in izgradnji zmo-
gljivosti, poskusnim ukrepom pomoči in pomoči revnejšim območjem; 
tesneje sodelovati s Svetovnim skladom  –
v državah upravičenkah;
določiti jasnejše smernice o tem, kdaj   –
bi bilo treba uporabiti vsak instrument  in kako jih je možno najbolje uporabiti 
v kombinaciji;
vložiti večja prizadevanja v prispeva- –
nje k razvoju dobro opredeljenih poli-tik zdravstvenega sektorja v državah  
upravičenkah.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiPosebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiUVOD
 1.  Dobro zdravstveno stanje je pomemben dejavnik gospodarske rasti in 
razvoja, medtem ko je slabo zdravstveno stanje hkrati vzrok in posle-
dica revščine. Osrednje mesto zdravja pri zmanjševanju revščine je bilo priznano v razvojnih ciljih novega tisočletja, ki bodo v obdobju 
2000–2015 predvidoma osrednja tema mednarodnega razvojnega  
sodelovanja. Tako so trije od osmih razvojnih ciljev novega tisočle-
tja neposredno povezani z zdravjem: RCNT 4: zmanjšanje umrljivosti 
otrok; RCNT 5: izboljšanje zdravja mater; RCNT 6: boj proti HIV/aidsu, 
malariji in drugim boleznim. Vendar so Združeni narodi v vmesnem pregledu napredka pri doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja
1 za 
leto 2007 poročali, da so težave, ki so predvidene pri njihovem dose-ganju, najhujše v Podsharski Afriki, kot je prikazano v Prilogi I . Ministri 
za zdravje držav AKP so na vrhu leta 2007 izrazili resno zaskrbljenost tudi zaradi drugih zdravstvenih vprašanj, ki niso zajeta med razvojne cilje novega tisočletja, in izredno velikih izzivov, s katerimi se soočajo zdravstvene službe pri reševanju teh vprašanj (glej Prilogo II ).
 2.  Komisija si je v letu 2000 kot glavni cilj svoje razvojne politike2 zasta-
vila zmanjševanje revščine in se je tudi zavezala, da bo državam  
v razvoju pomagala doseči razvojne cilje novega tisočletja. Te pred-
nostne naloge so bile ponovno poudarjene v „Evropskem soglasju o 
razvoju“ iz leta 2005. V zvezi z zmanjševanjem revščine in razvojnimi 
cilji novega tisočletja je Komisija zdravstveno politiko zasnovala na dveh ključnih pobudah:
leta 2000 je sprožila politiko pospešitve ukrepov v boju proti HIV/ (a) 
aidsu, malariji in tuberkulozi3. Komisija je poudarila, da je njen 
glavni dolgoročni odgovor glede izboljševanja zdravja, vključno s preprečevanjem teh bolezni, večja podpora krepitvi zdravstvenih 
sistemov, da se zagotovi izboljšan dostop do preventive in zdrav-
ljenja za najrevnejše. Vendar je poudarila tudi, da v globalnih in 
nacionalnih izrednih razmerah, ki so nastale kot posledica teh treh 
bolezni, ni mogoče čakati na izboljšanje zdravstvenih sistemov; obstaja tudi potreba po sočasnih ukrepih zunaj tradicionalnega zdravstvenega sektorja. Zato je Komisija predlagala sklenitev  novih partnerstev in hitrejše mehanizme izvajanja, ta pobuda pa je prispevala k ustanovitvi Svetovnega sklada leta 2001;1 Poročilo o razvojnih ciljih 
tisočletja za leto 2007. Združeni 
narodi, New York 2007. 
2 Deklaracija Sveta in Komisije 
o razvojni politiki Evropske 
skupnosti, 13458/00 z dne 
16. novembra 2000. 
3 „Pospešeni ukrepi proti glavnim 
nalezljivim boleznim v okviru 
zmanjševanja revščine.“ Sporočilo 
Komisije Svetu in Evropskemu 
parlamentu, COM(2000) 585 konč., 
20.9.2000. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki9
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afrikimedtem ko je bila politična pobuda leta 2000 usmerjena na HIV/ (b) 
aids, malarijo in tuberkulozo, je Komisija leta 2002 pripravila novo 
skupno zdravstveno politiko, da bi ta odražala cilje njene razvojne politike
4 glede zmanjševanja revščine. Navedla je, da je glavni  
poudarek naložb ES na področju zdravja na državnih programih, in 
določila prednostni red na področjih spodbujanja javnega zdravja, 
krepitve zdravstvenih sistemov, sistemov financiranja zdravstva, 
namenjenih revnim, nalezljivih bolezni ter zdrave reprodukcije in 
spolnosti ter s tem povezanih pravic;ti dve politiki sta ostali glavna podlaga Komisijinih ukrepov pomoči (c) 
v zdravstvenem sektorju, Sporočilo iz leta 2000 pa je bilo leta 2004 posodobljeno tako, da pokriva obdobje 2007–2011. Glavna doda-tna pobuda, usmerjena v krepitev zdravstvenih sistemov, je bila 
priprava strategije EU v letu 2005, namenjena odpravljanju krize 
človeških virov v zdravstvenem sektorju v državah v razvoju.
 3.  Glavni viri financiranja, ki ga ES namenja zdravstveni pomoči, poti  
tega financiranja in instrumenti za njegovo izvajanje so prikazani  
v tabeli 1.
4 Sporočilo Komisije Svetu in 
Evropskemu parlamentu: Zdravje 
in zmanjševanje revščine v državah 
v razvoju, COM(2002) 129 konč., 22.3.2002. 
Vir: ECA.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki10PREGLED MEHANIZMOV FINANCIRANJA ZDRAVSTVENE POMOČI ESTABELA 1
Evropski razvojni skladi Splošne prora čunske 
vrstice
Državni
programiRegionalni
programiFinanciranje 
znotraj držav 
AKP Sofinanciranje 
NVOZdravstvena 
pomoč
Splošna 
proračunska 
podporaSektorska 
proračunska 
podporaSvetovni skladViri
Poti InstrumentiDržavne programe 
oblikujejo države AKP in 
Komisija za čas trajanja 
vsakega Evropskega 
razvojnega sklada. 
Skupno dodelitev dolo či 
Komisija in obi čajno sta 
izbrana dva osrednja 
sektorja, na katera bo
osredoto čena pomo č. Regionalni programi 
delujejo na enak na čin 
kot državni programi, 
vendar pokrivajo ve č 
držav v dolo čeni regiji. 
Vendar so se regionalni 
programi le malo 
uporabljali za 
zagotavljanje 
zdravstvene pomo či in 
samo za financiranje
projektov.Financiranje znotraj 
držav AKP je v 
Sporazumu iz Cotonouja
opredeljeno (Priloga IV,
člen 12) kot sredstva, ki 
so „namenjena za 
regionalne dejavnosti in 
bodo dodeljena za 
dejavnosti, od katerih 
ima korist ve čina ali vse 
države AKP“. Zlasti : Uredba (ES) št.
1568/2003 z dne 15.
julija 2003 o pomo či za 
boj proti boleznim 
revščine (HIV/aids,  
tuberkuloza in malarija) 
v državah v razvoju in
Uredba (ES) št.
1567/2003 z dne
15. julija 2003 o podpori 
politikam in ukrepanju 
na podro čju 
reproduktivnega zdravja 
in zdrave spolnosti ter s 
tem povezanimi 
pravicami v državah v 
razvoju.Uredba Sveta (ES) št.
1658/98 o sofinanciranju 
ukrepov z evropskimi 
nevladnimi razvojnimi
organizacijami (NVO) na 
področjih v interesu 
držav v razvoju. V 
obdobju 1998–2006 so 
se po tej uredbi
financirali projekti v 
različnih sektorjih, 
vključno z zdravjem.
Projekti
Viri
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki11
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiOBSEG REVIZIJE IN 
REVIZIJSKI PRISTOP
 4.  Sodišče je z revizijo skušalo oceniti, kolikšna je bila od leta 2000 uspe-
šnost prispevka ES k izboljšanju zdravstvenih storitev v Podsaharski 
Afriki v okviru zmanjševanja revščine. Revizija je bila usmerjena na štiri ključna vprašanja:
Je znesek sredstev, ki ga je Komisija dodelila zdravstvenemu sek- (a) 
torju, odražal zaveze njene politike?
Je Komisija pospešila svoje financiranje pomoči zdravstvenemu (b) 
sektorju?Je Komisija uspešno uporabljala posamezne razpoložljive instru- (c) 
mente, da bi prispevala k izboljšanju zdravstvenih storitev?Je Komisija skladno uporabljala niz razpoložljivih instrumentov, (d) 
da bi uspešno prispevala k izboljšanju zdravstvenih storitev?
 5.  Glavno revizijsko delo, ki je bilo izvedeno, da bi se odgovorilo na ta 
vprašanja, je zajemalo:
pregled dokumentacije o politiki zdravstvene pomoči ES; (a) 
pregled obveznosti in izplačil na področju zdravja iz naslova ERS, (b) 
splošne proračunske vrstice in Svetovnega sklada;
revizije na kraju samem v Keniji, Lesotu, Malaviju, Maliju in  (c) 
Svaziju;
dokumentacijske preglede ukrepov pomoči na področju zdravja (d) 
v Burundiju, na Slonokoščeni obali in v Etiopiji;
anketo o pomoči ES zdravstvenemu sektorju v vseh 41 delegacijah (e) 
Evropske komisije v Podsaharski Afriki5. 
 6.  Revizija je bila omejena na države Podsaharske Afrike, ki prejemajo 
finančna sredstva iz ERS, saj so to države, ki se soočajo z najhujšo  
zdravstveno krizo. Revizija ni zajemala preučitve tega, kako so bili  
za izboljšanje zdravja uporabljeni drugi sektorji, na primer, voda  
in sanitarno-higienske razmere, niti tega, kako so bila zdravstvena  
vprašanja vključena v ukrepe pomoči v drugih sektorjih. Prav tako ni zajemala revizije zdravstvenih ukrepov Urada Evropske skupnosti za humanitarno pomoč (ECHO).5 Po zaslugi dobrega sodelovanja 
s Komisijo je odgovore na 
vprašalnik poslalo 37 od 
41 delegacij Komisije v Podsaharski Afriki. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiPosebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiOPAŽANJA O DODELJEVANJU 
IN IZPLAČEVANJU SREDSTEV ZDRAVSTVENEMU SEKTORJU
SREDSTVA, KI JIH KOMISIJA DODELI 
ZDRAVSTVENEMU SEKTORJU
 7.  Ta del obravnava vprašanje, ali finančni in človeški viri, ki jih je Komisija 
dodelila zdravstvenemu sektorju, odražajo zaveze njene politike. Sodi-
šče je preučilo Komisijine izjave o politiki in cilje Evropskega parla-
menta, dodelitve zneskov ter vzroke in posledice stopnje dodelitev.
FINANČNI VIRI
Komisija je sprejela resne politične zaveze v korist zdravstvenega sektorja 
 8.  Komisija je pri svojih politikah zdravstvene pomoči sprejela trdne zaveze 
v korist zdravstvenega sektorja. Leta 2000 je v svojem „Akcijskem pro-
gramu“ za politiko „pospešenih ukrepov“ navedla, da bo v naslednjih petih letih (2002–2006)
6 v skupnem proračunu za razvojno sodelova-
nje prednost dala ukrepom pomoči v zvezi z zdravjem, aidsom in pre-
bivalstvom. Pozneje je bil v poročilu o napredku Akcijskega programa 
iz leta 20037 omenjen cilj, da bo za področje zdravja dodeljenih 15 % 
načrtovane pomoči iz devetega ERS. V politiki za zdravje in zmanjše-
vanje revščine je bilo leta 2002 poudarjeno, da si mora mednarodna 
skupnost veliko bolj prizadevati za podporo zdravstvenemu sektorju in da ima ES pri tem pomembno vlogo.
 9.  Leta 2004 je Evropski parlament, da bi pokazal, kako prednosten pomen 
pripisuje temu, da se pomoč ES nameni razvojnim ciljem novega tisoč-
letja na področjih zdravja in izobraževanja, v svojih proračunskih  opombah za vsa področja razvojnega sodelovanja, vključno z afri-
škimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami, opredelil poseben cilj 
dodeljevanja: (ker) je namen razvojnega sodelovanja pod to postavko 
predvsem njegov prispevek k doseganju razvojnih ciljev novega tisoč-
letja… bo vsaj 20 % skupnih letnih obveznosti dodeljenih dejavnostim v sektorjih osnovnega zdravstva in osnovnega izobraževanja
8. Komi-
sija se je leta 2006 uradno zavezala, da bo tema sektorjema dala pred-nost v državnih programih, ki jih pokriva nov instrument za razvojno 
sodelovanje, in da bo izpolnila cilj 20 %
9, pri čemer bo upoštevala  
proračunsko podporo, povezano s tema sektorjema. V kontekstu ERS, 
kjer se v nasprotju s kontekstom instrumenta za razvojno sodelova-
nje večina proračunske podpore zagotavlja prek splošne proračun-ske podpore, pri kateri ni nobene priznane metode za dodeljevanje 
pomoči specifičnim sektorjem, je tak pristop težko izvajati. Medtem 
ko Komisija ni sprejela podobne obveznosti za ERS, je Parlament kljub 
temu izjavil, da bi morala obveznost Komisije „veljati za vse izdatke 
evropske razvojne politike, vključno z ERS, zaradi uskladitve“
10. 6 Akcijski program: Pospešeni 
ukrepi v boju proti HIV/
aidsu, malariji in tuberkulozi 
v okviru odpravljanja revščine, 
COM(2001) 96 konč., 21.2.2001. 
7 Posodobitev Akcijskega 
programa ES: Pospešeni ukrepi 
v boju proti HIV/aidsu, malariji in 
tuberkulozi v okviru odpravljanja 
revščine, COM(2003) 93 konč., 
26.2.2003. 
8 Splošni proračun Evropske 
unije za proračunsko leto 2004 
(UL C 105, 30.4.2004, str. 1169). 
9 Sporočilo Komisije Evropskemu 
parlamentu v zvezi s skupnim 
stališčem Sveta o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in 
Sveta o oblikovanju instrumenta 
za financiranje razvojnega 
sodelovanja. Priloga v zvezi 
s členom 5 instrumenta za razvojno sodelovanje, COM(2006) 
628 konč., 24.10.2006. 
10 „Poročilo o načrtovanju izvedbe 
10. evropskega razvojnega sklada“. 
A6-0042/2008, februar 2008. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki13
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiSkupno financiranje, ki ga je Komisija namenila zdravstvenemu 
sektorju je kljub pomembni novi podpori Svetovnemu skladu 
manjše od sprejetih političnih zavez in primerljivih vrednosti
 10.  Kot je prikazano v tabeli 2 , so obveznosti za pomoč iz devetega ERS, ki 
so bile sprejete neposredno11 za zdravstveni sektor v Podsaharski  
Afriki, predstavljale 5,5 % skupnih obveznosti ERS, kar je precej pod 
ciljno vrednostjo 15 % (glej odstavek 8). To se je zgodilo kljub 4,4-
odstotnemu povečanju v okviru osmega ERS, do katerega je prišlo  zaradi novega financiranja za ukrepe pomoči na področju zdravja  
znotraj AKP, v glavnem v obliki prispevkov v Svetovni sklad.
OBVEZNOSTI ERS V ZVEZI Z ZDRAVSTVENIM SEKTORJEM 
V OKVIRU 8. IN 9. ERS, IZRAŽENE V ODSTOTKU SKUPNIH OBVEZNOSTI ERS V PODSAHARSKI AFRIKI V MILIJONIH EUR, DNE 31. 12. 2007
8. ERS 9. ERS
Skupne obveznosti ERS 9 787,0 13 930,7
Vrsta zdravstvene podporeZnesek 
obveznosti 
ERS s področja 
zdravja% skupnih 
obveznosti 
ERSZnesek 
obveznosti 
ERS s področja 
zdravja% skupnih 
obveznosti 
ERS
Zdravje v državnih 
programih 369,3 3,8 % 351,2 2,5 %
Zdravje v regionalnih 
programih13,1 0,1 % 19,7 0,1 %
Zdravje v ukrepih pomoči, 
ﬁ nanciranih znotraj držav AKP47,6 0,5 % 399,7 2,9 %
Skupaj 430,0 4,4 % 770,6 5,5 %TABELA 2
 11.  Iz tabele 3  je razvidno, da so bile obveznosti, ki so bile v državnih pro-
gramih v Podsaharski Afriki neposredno namenjene zdravstvenemu 
sektorju, v primerjavi s ciljem, ki ga je določil Evropski parlament (glej odstavek 9), zelo nizke in so se s 5,1 % v okviru osmega ERS znižale 
na 3,6 % v okviru devetega ERS, medtem ko so načrtovane dodeli-
tve pri desetem ERS znašale samo 3,5 %. To se je zgodilo, čeprav je 
bila politika Komisije uporabiti državne programe kot glavno pot za 
pomoč zdravstvenemu sektorju (glej odstavek 2). Nizkih obveznosti 
na področju zdravja niso nadomestile višje obveznosti v izobraže-
vanju: združene obveznosti na področjih zdravja in izobraževanja  v nacionalnih programih so se znižale s 7,5 % v okviru osmega ERS na 6,2 % v okviru devetega ERS in načrtovano je bilo, da ostanejo na tej stopnji v okviru desetega ERS.11 Brez splošne proračunske 
podpore (glej odstavek 12). 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki14
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki 12.  Poleg neposrednega financiranja zdravstvenega sektorja bi bilo treba pri 
oceni Komisijine podpore zdravstvenemu sektorju v Podsaharski Afriki upoštevati tudi splošno proračunsko podporo, čeprav jo je v praksi zelo težko količinsko opredeliti:
v okviru sedmega in osmega ERS je Komisija za programe pro- (a) 
računske podpore prevzela obveznosti v višini 3 240 milijonov  
EUR. V nacionalno valuto pretvorjena sredstva, ki so izhajala iz  programov, so se do leta 2000 dodeljevala neposredno nacio-
nalnim proračunom za zdravje in izobraževanje, po ocenah je  
bilo zdravstvenemu sektorju v obdobju 1990–1999 zagotovljenih 
800 milijonov EUR (80 milijonov EUR na leto; 35 % v nacionalno 
valuto pretvorjenih sredstev);v okviru devetega ERS so obveznosti pri splošni proračunski pod- (b) 
pori znašale približno 2 000 milijonov EUR, vendar ta ni bila več 
namenjena specifičnim sektorjem. Čeprav ni mogoče navesti,  
kolikšno financiranje je bilo dodeljeno zdravstvenemu sektorju, 
je bilo po ocenah nižje kot pri prejšnjih dveh ERS. Če se predpo-stavlja, da države prejeto splošno proračunsko podporo porabijo 
v skladu z relativnimi deleži sektorskih proračunov, bi to pome-
nilo, da je bilo za zdravje porabljenih približno 200 milijonov EUR 
(33 milijonov EUR na leto), saj predstavljajo zdravstveni proračuni 
povprečno 9–10 % celotnih nacionalnih proračunov v Podsaharski 
Afriki. Ta odstotek je veliko nižji od 35 %, ki jih je Komisija v pre-
teklosti namenila za zdravstvo. Poleg tega, kot kaže vrednotenje o proračunski podpori Podsaharski Afriki, ki ga je leta 2007 izvedel 
Mednarodni denarni sklad, države povprečno prihranijo do 70 % 
take pomoči za zmanjšanje svojih proračunskih primanjkljajev
12. 
To kaže, da je bila splošna proračunska podpora v okviru ERS, ki je 
bila dejansko uporabljena za nacionalne zdravstvene proračune, precej nižja od 200 milijonov EUR;
v okviru desetega ERS je načrtovana splošna proračunska pod- (c) 
pora v višini približno 3 300 milijonov EUR. Čeprav to v primerjavi z devetim ERS predstavlja povečanje, pa verjetno na področje  zdravstva ne bo usmerjenih toliko sredstev kot pri sedmem in  osmem ERS.OBVEZNOSTI ERS V ZVEZI Z ZDRAVSTVENIM SEKTORJEM V OKVIRU 
8. IN 9. ERS, IZRAŽENE V ODSTOTKU OD VSEH DRŽAVNIH PROGRAMOV ERS V PODSAHARSKI AFRIKI V MILIJONIH EUR, 31. 12. 2007
8.  ERS 9.  ERS
Državni programi ERS skupaj 7 268,6 9 793,8
Zdravje v državnih programih 369,3 5,1 % 351,2 3,6 %Izobraževanje v državnih programih 175,5 2,4 % 255,8 2,6 %Zdravje in izobraževanje skupaj 
v državnih programih 544,8 7,5 % 607 6,2 %TABELA 3
12 Mednarodni denarni sklad 
in pomoč Podsaharski Afriki. 
Neodvisni ocenjevalni urad pri 
Mednarodnem denarnem skladu, 
2007. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki15
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki 13.  Nadaljnji vir financiranja zdravstvene pomoči so splošne proračunske 
vrstice (glej tabelo 1 ). Zneski so se v obdobju 2003–2006 precej pove-
čali in so znašali povprečno 109 milijonov EUR na leto, od katerih  je bila približno tretjina odobrena neposredno Podsaharski Afriki.  
V primerjavi z 22 milijoni EUR na leto, ki so bili dodeljeni v obdobju 
1997–2002, je bilo to zelo pozitivno obdobje, vendar se je proračun 
za obdobje 2007–2013 zmanjšal na 84 milijonov EUR na leto.
 14.  Čeprav je izjemno težko izračunati natančen znesek in ob priznavanju 
omejitev pristopa, ki temelji zgolj na vložkih, je analiza, ki jo je izve-
dlo Sodišče, pokazala, da je bilo v obdobju trajanja devetega ERS  zdravstvenemu sektorju v Podsaharski Afriki dodeljeno okvirno od  1 100 milijonov EUR do 1 200 milijonov EUR, vključno s splošno pro-
računsko podporo in financiranjem iz splošne proračunske vrstice.  
To po ocenah predstavlja absolutno povečanje do 30 % v primerjavi 
z obdobjem, ki ga pokriva osmi ERS. Vendar se je glede na to, da so se skupne obveznosti za deveti ERS v primerjavi z osmim ERS povečale 
za več kot 40 %, odstotek financiranja ES, odobrenega zdravstvenemu 
sektorju v Podsaharski Afriki, zmanjšal. Medtem ko dodelitve finančnih 
sredstev pri desetem ERS v primerjavi z devetim ERS predstavljajo  
60-odstotno povečanje, so po ocenah zneski dodelitev področju  
zdravja v Podsaharski Afriki približno enaki kot pri devetem ERS. Nizke 
dodelitve državnim programom za neposredne ukrepe pomoči v zdrav-stvenem sektorju v Podsaharski Afriki, ki so del državnih programov, 
so v izrazitem nasprotju z dodelitvami, ki jih je ES namenila državam 
v Aziji, kjer je bilo 14 % finančnih sredstev večletnega okvirnega pro-
grama za obdobje 2007–2010 dodeljenih osnovnemu zdravstvu. Tako 
je kljub dejstvu, da so azijske države občutno bolj napredovale pri doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja na področju zdravja.
Premalo mednarodne pomoči za krepitev zdravstvenih sistemov
 15.  Od začetka devetega ERS so si Komisija in države članice EU skušale 
primerno medsebojno razdeliti delo na podlagi tradicionalnega stro-
kovnega znanja in zaznane primerljive vrednosti. Medtem ko delitev dela med donatorji predstavlja načelo dobrega upravljanja, pa ne  
zagotavlja, da se državam Podsaharske Afrike dodelijo sredstva, ki  
so ustrezna za doseganje minimalne ravni zdravstvenih storitev in  
pomembnega napredka pri uresničevanju razvojnih ciljev novega  
tisočletja na področju zdravja. Z analizami, ki so jih izvedle Komisija, države članice EU in Svetovna zdravstvena organizacija (WHO), so  
bila ugotovljena ključna vprašanja v zvezi s splošno stopnjo finan-
ciranja na področju zdravja in njegovo porazdelitvijo, ki jih mora  
rešiti mednarodna skupnost (glej okvir 1). K tem pomanjkljivostim je 
prispevalo dejstvo, da je tako velik donator, kot je Komisija
13, v tem 
sektorju relativno neprisoten, Evropski parlament pa je mnenja, da 
načelo delitve dela ni tehten razlog, da Komisija ne igra ključne vloge v zdravstvenem sektorju
14. 13 Evropska komisija je skupaj 
s Francijo, z Združenim 
kraljestvom, Združenimi državami 
in s Svetovno banko eden od petih največjih donatorjev Podsaharski 
Afriki. 
14 Resolucija Evropskega 
parlamenta z dne 24. aprila 2007 s pripombami, ki so sestavni 
del sklepa o razrešnici glede 
izvrševanja proračuna šestega, 
sedmega, osmega in devetega 
ERS za proračunsko leto 2005. 
Odstavek 29. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki1616
OKVIR 1
Države članice EU in Komisijini zdravstveni strokovnjaki so leta 2006 prišli do sklepa, da zdravje s 6,6 % ne zavzema 
dovolj velikega deleža v čezmorski razvojni pomoči EU in da pomoč EU za področje zdravja ne ustreza potrebam, ki 
jih imajo države zaradi vrzeli pri svojem ﬁ  nanciranju tega področja.
GD za razvoj je ocenil, da bi v 32 državah Podsaharske Afrike, če bi nudile minimalne zdravstvene storitve16, skupna 
ﬁ nančna vrzel znašala 9 767 milijonov EUR, čeprav bi izpolnile cilj, ki so ga leta 2001 na vrhu v Abuji določili voditelji 
afriških držav, da bodo 15 % svojih nacionalnih proračunov dodelile področju zdravja. 
V študiji WHO o zdravstveni pomoči je bilo ugotovljeno, da obstajajo številne države, ki ne prejemajo donatorske 
podpore za zdravstvo, in prišla do zaključka, da ni jasne povezave med zdravstvenim stanjem v državi in zneskom pomoči za zdravje, ki ga je prejela. Čeprav je splošno zdravstveno stanje v drugih državah enako slabo ali še slabše
17, 
se več zdravstvene pomoči nameni državam z visokimi stopnjami razširjenosti HIV/aidsa. KLJUČNA VPRAŠANJA V ZVEZI S SPLOŠNO STOPNJO FINANCIRANJA NA PODROČJU 
ZDRAVSTVA IN NJENO PORAZDELITVIJO 16.  Kodeks ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne 
politike iz leta 200715 poudarja potrebo po reševanju problema držav 
brez donatorske podpore, ki so pogosto ranljive države in države  v obdobju po krizi. Primerjalna prednost Evropske komisije, priznana 
v razvojnih politikah iz let 2000 in 2005, je bila vloga, ki bi jo lahko 
odigrala v teh državah. Tako je, ker je Komisija v teh državah zasto-
pana bolj kot države članice EU, in tudi zaradi njene vloge pri podpi-
ranju rehabilitacije in razvoja po koncu reševalnih operacij, ki jih je 
upravljal ECHO. Ker je velik del ukrepov pomoči, ki jih izvaja ECHO, povezan s področjem zdravja, je treba zlasti zagotoviti nadaljnje  
ukrepe pomoči na področju zdravja. V okviru desetega ERS je bilo  področje zdravja kot osrednji sektor izbrano v le omejenem številu teh držav (Angola, Burundi, Slonokoščena obala, Demokratična republika 
Kongo, Liberija in Zimbabve).
 17.  Komisijino financiranje ukrepov pomoči za boj proti posameznim bole-
znim, ki je v primerjavi s financiranjem zdravstvenih sistemov relativno visoko (glej odstavek 10) odraža dejstvo, da je v obdobju 2000–2005 vložila znatna prizadevanja v pripravo in izvajanje akcijskih progra-mov v okviru njene pobude za politiko boja proti HIV/aidsu, malariji in tuberkulozi. Po drugi strani je manj pozornosti namenila izvajanju svoje širše zdravstvene politike. Upad Komisijine pomoči državnim programom od leta 2000 (glej odstavek 11) je del širše težnje med-
16 Po navedbah Komisije o makroekonomiji in zdravju iz leta 2001 je treba za zagotovitev najosnovnejših zdravstvenih storitev 
letno nameniti 30 USD na osebo. To ne zajema ključnih elementov, kot so načrtovanje družine, terciarne bolnišnice in urgence. 
17 Države Podsaharske Afrike, ki so v študiji WHO uvrščene med države brez donatorske podpore, so: Srednjeafriška republika, 
Slonokoščena obala, Demokratična republika Kongo, Etiopija, Nigerija, Sudan, Togo in Zimbabve. 15 Zabeležka Sveta Evropske unije, 
št. 9558/07, Bruselj, 15. maj 2007.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki1717
KADROVSKE TEŽAVE, KI JIH JE SODIŠČE UGOTOVILO MED SVOJIMI 
REVIZIJSKIMI OBISKIOKVIR 2
Čeprav je bilo v Burundiju področje zdravja pomemben sektor v okviru devetega ERS in osrednji sektor v okviru 
desetega ERS, delegacija ni imela nobenega strokovnega znanja s področja zdravja. Delegacija v Keniji po tem, ko je 
avgusta 2006 odšel nacionalni zdravstveni strokovnjak iz ene od držav članic, ni mogla dobiti zamenjave, ker ni bilo na voljo nobenega delovnega mesta. Delegacija v Svaziju je imela uradnika, ki je bil zdravstveno usposobljen, vendar 
se je ukvarjal z drugimi sektorji, saj v Svaziju zdravstvo ni bilo osrednji sektor v okviru devetega ERS.narodne skupnosti po osredotočanju na ukrepe pomoči za boj proti 
posameznim boleznim na škodo krepitve zdravstvenih sistemov18. 
V anketi Sodišča, izvedeni v delegacijah Komisije v Podsaharski Afriki, je 23 od 27 delegacij menilo, da se preveč financiranja namenja dolo-
čenim boleznim. Sodišče je ugotovilo, da je zunanja pomoč, ki sta jo 
za boj proti HIV/aidsu prejela Etiopija in Mali, večja od njunih celotnih 
nacionalnih zdravstvenih proračunov, čeprav sta stopnji razširjenosti 
HIV v teh državah relativno nizki
19. Pri vmesnem pregledu razvojnih 
ciljev novega tisočletja za leto 2007 je bilo v Programu Združenih  narodov za razvoj poudarjeno, da so šibki zdravstveni sistemi resna 
ovira za doseganje teh ciljev.
ČLOVEŠKI VIRI
Komisija nima ustreznega strokovnega znanja 
na področju zdravja
 18.  Medtem ko je leta 2004 Komisija sama priznala svoje pomanjkanje stro-
kovnega znanja na področju zdravja in je to navedla kot razlog za  
omejeno dodeljevanje finančnih sredstev zdravstvenemu sektorju20, je 
Sodišče ugotovilo, da je ta težava stalno prisotna, za njeno reševanje 
pa ni bila razvita kadrovska strategija. Od 37 delegacij v Podsaharski 
Afriki, ki so odgovorile na anketo Sodišča, je v 13 delegacijah zapo-slenih skupno 18 uslužbencev z univerzitetno izobrazbo na podro-
čjih, povezanih z zdravjem
21. Od teh so samo štirje stalni uradniki,  
od katerih se je s področjem zdravja22 samo eden ukvarjal v polnem 
delovnem času. Sodišče je pri svojem revizijskem delu na kraju samem 
ugotovilo več težav (glej okvir 2). Bistvenega pomena ni samo to, da imajo strokovno znanje s področja zdravja delegacije v državah, kjer 
je zdravje osrednji sektor v okviru ERS, temveč tudi, da je tako stro-
kovno znanje dostopno drugim delegacijam, iz naslednjih razlogov:
upravljanje zdravstvenih vidikov v programih splošne proračunske (a) 
podpore;
podpora in spremljanje dejavnosti Svetovnega sklada v državah; (b) 
boljši nadzor splošne proračunske vrstice za zdravje in projektov (c) 
znotraj držav AKP;
zagotavljanje, da se vprašanja glede HIV/aidsa vključijo v vse  (d) 
ukrepe pomoči Evropske komisije.18 Predvsem načrt za izredne 
razmere predsednika Združenih 
držav za pomoč v zvezi z aidsom 
(Pepfar), ki je bil sprožen leta 2003, da bi v petletnem obdobju 
zagotovil 15 milijard USD pomoči 
za boj proti HIV/aidsu, osredotočen 
na 15 držav, od katerih jih je 
12 v Podsaharski Afriki (vključno z Južnoafriško republiko). 
19 Glede na demografsko in 
zdravstveno raziskavo, opravljeno 
leta 2005, je stopnja razširjenosti 
HIV v Etiopiji 1,4 %, v Maliju pa 
1,9 %. 
20 Drugo poročilo o napredku 
akcijskega programa Evropske 
skupnosti, SEC(2004) 1326 konč., 
26.10.2004. 
21 Štirje stalni uradniki, pet lokalnih 
uslužbencev, sedem pogodbenih 
uslužbencev in dva strokovna 
sodelavca. 
22 S področjem zdravja se 
je poleg tega ukvarjalo pet 
lokalnih uslužbencev (vsi 
v polnem delovnem času), sedem 
pogodbenih uslužbencev (trije 
v polnem delovnem času, štirje 
v krajšem delovnem času) in 
dva strokovna sodelavca (oba v krajšem delovnem času). 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki18
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki 19.  Sedež Komisije nima zadostnega strokovnega znanja, da bi lahko zago-
tovil ustrezno podporo delegacijam v Podsaharski Afriki. V GD za  
razvoj se z vprašanji zdravstvene politike, povezanimi z vsemi drža-vami v razvoju, in vprašanji načrtovanja programov v državah AKP  
ukvarjajo trije uradniki (samo eden ima znanje s področja zdravja)  
in trije dodeljeni nacionalni strokovnjaki/začasno dodeljeni strokov-njaki iz večstranskih institucij. V EuropeAid sta samo dva zdravstvena delavca odgovorna za zagotavljanje podpore vsem 41 delegacijam  
v Podsaharski Afriki.
 20.  Nedavni pozitiven ukrep, ki ga je sprejela Komisija za odpravljanje 
pomanjkanja strokovnega znanja na področju zdravja na ravni dele-
gacij, je bilo imenovanje regionalnega svetovalca za HIV/aids za Južno 
Afriko v njeni delegaciji v Pretoriji, vendar je to osamljen primer.  
Obstajajo tudi možnosti za večje sodelovanje delegacij z regionalnimi zdravstvenimi svetovalci Urada ECHO v postkonfliktnih državah. Neka-tere delegacije so se skušale opirati tudi na strokovno znanje drugih donatorjev, vključno z državami članicami EU, vendar je tako sode-
lovanje še vedno omejeno in običajno ni formalizirano, zaradi česar 
pristojnosti, ki jih da Komisija državam članicam, niso ustrezno opre-
deljene in ne zagotovljajo, da Komisija ohrani svojo odgovornost.
HITROST FINANCIRANJA ZDRAVSTVENEGA 
SEKTORJA S STRANI ES
 21.  Od leta 2000 je pomemben vidik Komisijine zdravstvene politike njena 
zavezanost k pospešitvi pomoči zdravstvenemu sektorju, zlasti za  
boj proti boleznim, povezanim z revščino (glej odstavek 2). V okviru izboljšanja načrtovanja proračuna s strani držav upravičenk in izva-
janja zunanje pomoči je ključno vprašanje postala tudi predvidljivost financiranja. V tem delu je preučena stopnja izplačil iz različnih instru-mentov in opredeljeni dejavniki, ki vplivajo na hitrost in predvidljivost 
teh izplačil.
UKREPI POMOČI ZDRAVSTVENEMU SEKTORJU V OKVIRU ERS
Izvajanje pomoči zdravstvenemu sektorju iz naslova ERS se je v okviru devetega ERS pospešilo
 22.  V primerjavi z osmim ERS se je v Podsaharski Afriki hitrost izvajanja ukre-
pov pomoči v zdravstvenem sektorju v okviru devetega ERS precej  
povečala (glej tabelo 4 ). Glavni dejavnik, ki pojasnjuje pospešitev  
izplačil, je dekoncentracija. Glede na anketo, ki jo je izvedlo Sodišče, 
je 77 % delegacij menilo, da je dekoncentracija pospešila izvajanje 
projektov ERS.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki19
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki 23.  Ker Komisija dodeljuje finančna sredstva za celotno obdobje trajanja 
strateških dokumentov držav, to zagotavlja dobro osnovo za pred-
vidljivost financiranja. Vendar je Sodišče ugotovilo, da zapleteni  
postopki za zagotovitev vloženih virov (dela, storitve, dobave) ter  za odobritev in izvajanje delovnih programov kljub dekoncentraciji 
še vedno zmanjšujejo hitrost in predvidljivost pretoka financiranja 
zdravstvenih ukrepov ERS.
SPLOŠNA PRORAČUNSKA PODPORA
Komisija izplačila izvršuje hitro, vendar je predvidljivost še vedno težavna
 24.  V okviru osmega in devetega ERS se je splošna proračunska podpora 
izkazala za instrument, pri katerem se plačila izvršujejo hitro, kot je 
prikazano v tabeli 5 . K predvidljivosti programov prispeva tudi dej-
stvo, da ti običajno trajajo tri leta, v strateških dokumentih držav pa 
so okvirne dodelitve določene za obdobje šestih let.TABELA 4
PRIMERJAVA ODSTOTKA UKREPOV POMOČI NA PODROČJU 
ZDRAVJA V OKVIRU ERS V PODSAHARSKI AFRIKI, IZPLAČANIH 
V PRVIH PETIH LETIH 8. IN 9. ERS 
Kumulativni odstotek obveznosti ERS na področju zdravja, 
izplačanih v prvih petih letih ERS
8. ERS 9. ERS1
Leto 1 0 % 0 %
Leto 2 1 % 3 %
Leto 3 3 % 13 %
Leto 4 8 % 25 %
Leto 5 18 % 39 %
1 Brez prenosov Svetovnemu skladu (glej odstavek 26).
OBVEZNOSTI V OKVIRU SPLOŠNE PRORAČUNSKE PODPORE, IZPLAČANE 
V PRVIH PETIH LETIH 8. IN 9. ERS
Kumulativni odstotek obveznosti v okviru splošne proračunske 
podpore, izplačanih v prvih petih letih ERS
8. ERS 9. ERS
Leto 1 12 % 5 %Leto 2 22 % 18 %
Leto 3 31 % 38 %
Leto 4 55 % 57 %Leto 5 71 % 74 %TABELA 5
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki2020
 25.  Vendar je Sodišče ugotovilo, da sta hitrost in predvidljivost zmanjšani 
zaradi:
zamud v državah, ki so predložile upravičene zahtevke za plačilo, (a) 
do katerih je prišlo zlasti zaradi težav, ki so jih države imele pri 
zbiranju podatkov za kazalnike uspešnosti (npr. Burundi, Kenija, Mali);tega, ker nekatere države niso bile več upravičene do splošne  (b) 
proračunske podpore, zato je bila ta ustavljena, posledično pa  
se je zmanjšala pomoč, ki je na voljo za zdravstvene proračune. Tako je bilo v štirih od šestih držav, ki so bile zajete v revizijo na 
kraju samem in dokumentacijske preglede, ki jih je izvedlo Sodi-
šče (Etiopija, Kenija, Lesoto, Malavi), čeprav je Sodišče ugotovilo, 
da je v Etiopiji mednarodna skupnost našla uspešen alternativni 
mehanizem za zagotovitev stalnega pritoka finančnih sredstev  v zdravstveni in druge ključne sektorje (glej okvir 3). Ena od pred-nosti vzporedne uporabe sektorske proračunske podpore in splo-šne proračunske podpore je, da je v nekaterih okoliščinah prvo še 
vedno možno uporabljati, čeprav je bila slednja že ustavljena.
SVETOVNI SKLAD
Svetovni sklad je izplačal veliko količino finančnih sredstev, vendar je bila stopnja izplačil počasnejša kot pri ERS
 26.  Eden od ciljev ustanovitve Svetovnega sklada je bila vzpostavitev hitrej-
šega mehanizma izvajanja (glej odstavek 2). Čeprav se je s Komisiji-
nimi prispevki Svetovnemu skladu, ki so se začeli v okviru devetega 
ERS, povečala hitrost, s katero Komisija izvršuje skupna izplačila obve-znosti ERS na področju zdravja (glej tabelo 6 ), so izplačila Svetov-
nemu skladu šele prvi korak pri usmerjanju te pomoči h končnemu upravičencu.
OKVIR 3
V Etiopiji je bila splošna proračunska podpora zaradi političnih razmer ustavljena leta 2005. Vendar je mednarodna 
skupnost za zagotovitev ohranitve zunanje pomoči ključnim storitvam, vključno s področjem zdravja, vzpostavila nov 
večsektorski program za »zaščito osnovnih storitev«, ki je podporo zagotavljal neposredno regionalnim organom. Tak 
pristop predstavlja sredstvo za zmanjševanje tveganja, da bi prekinitev splošne proračunske podpore lahko ovirala 
dolgoročna prizadevanja za izboljšanje zdravstvenih storitev.PRORAČUNSKA PODPORA ETIOPIJI
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki21
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiUČINEK IZPLAČIL SVETOVNEGA SKLADA NA STOPNJO IZPLAČIL 
OBVEZNOSTI ERS NA PODROČJU ZDRAVJA 
Kumulativni odstotek obveznosti ERS na področju zdravja, 
izplačanih v prvih petih letih ERS
8. ERS9. ERS 9. ERS
(brez  Svetovnega 
sklada)(s Svetovnim 
skladom)
Leto 1 0 % 0 % 22 %Leto 2 1 % 3 % 24 %Leto 3 3 % 13 % 31 %Leto 4 8 % 25 % 46 %Leto 5 18 % 39 % 55 %TABELA 6
 27.  Svetovni sklad je bil uspešen pri povečanju skupne količine izplačil za boj 
proti HIV/aidsu, malariji in tuberkulozi, saj so v obdobju 2000–2007 njegova izplačila v Podsaharski Afriki znašala 2 931 milijonov USD. 
Kot pa je prikazano v tabeli 7 , je stopnja, s katero Svetovni sklad  
izvršuje izplačila v Podsaharski Afriki, v primerjavi z zdravstvenimi 
ukrepi v okviru ERS počasnejša. Za prvi krog donacij, ki se je začel  
leta 2002, je bilo ob koncu petletnega obdobja izvajanja izplačanih 
samo 73 % izplačil iz proračuna. Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče, ni 
pokazala, da bi se stopnje izplačevanja donacij iz Svetovnega sklada, ki so bile odobrene v naslednjih letih, izboljšale.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki22
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki 28.  Poleg upravičenega poudarka, ki ga Svetovni sklad namenja financiranju 
na podlagi uspešnosti, kar pomeni, da zmanjša izplačila za manj uspe-šne donacije, vplivata na stopnjo izplačil dva dodatna dejavnika:
težave, ki jih imajo nekateri prejemniki podpore iz Svetovnega  (a) 
sklada pri vzpostavljanju finančnih sistemov ter sistemov javnih 
naročil in spremljanja na ravni, kot jo zahteva Svetovni sklad, in 
pri hitrem izplačevanju finančnih sredstev; 
novi viri financiranja, kot je Pepfar, ki v države prihajajo hkrati (b) 
s tem, ko v njih izvaja donacije Svetovni sklad, kar je zmanjšalo 
sposobnost teh držav za črpanje.
 29.  V nasprotju z ERS se donacije iz Svetovnega sklada odobrijo na podlagi 
letnih krogov financiranja. Države ne vedo, ali bodo njihove vloge  
za financiranje odobrene in v kolikšnem znesku. Tako je bilo v prvih 
šestih letih Svetovnega sklada dejansko odobrenih samo 39 % pred-loženih vlog za donacije. TABELA 7
PRIMERJAVA KUMULATIVNE STOPNJE IZPLAČIL UKREPOV POMOČI 
NA PODROČJU ZDRAVJA V OKVIRU SVETOVNEGA SKLADA IN ERS V PODSAHARSKI AFRIKI
Svetovni skladUkrepi pomoči na področju 
zdravja v okviru ERS
Leto 1 2 % 1 %Leto 2 13 % 25 %Leto 3 26 % 36 %
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki23
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki 30.  Sodišče je preučilo tri glavne instrumente, ki se uporabljajo za izboljša-
nje zdravstvenih storitev: proračunsko podporo, projekte in Svetovni 
sklad. Ta del vsebuje oceno o tem, kako dobro jih je Komisija uprav-ljala in kako uspešni so bili ter kako skladno jih je Komisija uporabljala 
skupaj. Priloga III  vsebuje pregled ukrepov pomoči v petih državah, 
ki jih je obiskalo Sodišče.
PRORAČUNSKA PODPORA
KOMISIJINA UPORABA PRORAČUNSKE PODPORE 
Proračunska podpora lahko odigra ključno vlogo pri izboljšanju zdravstvenih storitev
 31.  Proračunska podpora lahko odigra ključno vlogo pri izboljševanju zdrav
stvenih storitev s povečanjem finančnih sredstev, ki so vladam na  
voljo v njihovih zdravstvenih proračunih, kar jim omogoči okrepitev 
storitev, nujen predpogoj za doseganje razvojnih ciljev novega tisoč-
letja. Poleg tega lahko prek političnega dialoga in tehnične pomoči 
okrepi politični in institucionalni okvir. Komisija, ki je eden najve-čjih ponudnikov proračunske podpore, le-to opredeljuje kot prenos 
finančnih virov agencije za zunanje financiranje na nacionalno zakla-
dnico partnerske države, pri čemer slednja spoštuje dogovorjene pla-
čilne pogoje
23. Čeprav Komisija proračunsko podporo deli na splošno 
proračunsko podporo ali sektorsko proračunsko podporo, v praksi ta 
razlika ni tako jasna:
  Proračunsko podporo lahko najbolje opišemo kot spekter. Na enem skraj-
nem koncu je splošna proračunska podpora z dialogom in pogoji, ki so usmerjeni na makroekonomska in medsektorska vprašanja. Na drugem skrajnem koncu je sektorska proračunska podpora, ki je usmerjena 
samo na vprašanja, značilna za sektor. Med njima je splošna proračun-ska podpora s sektorskimi pogoji in dialogom ter tistimi dejavnostmi 
sektorske proračunske podpore, ki zajemajo nekatere makroekonom-
ske in medsektorske pogoje ter dialog
24.
Sektorska proračunska podpora se ni veliko uporabljala, vloga 
splošne proračunske podpore pri izboljševanju zdravstvenih storitev pa ni bila jasna
 32.  Za pomoč zdravstvenemu sektorju je zlasti primerna sektorska prora-
čunska podpora, ki je osredotočena na en sektor. Toda čeprav je  
od leta 2000 politika Komisije, da se uporaba sektorske proračunske 
podpore poveča, sta jo v okviru devetega ERS v praksi prejeli samo dve državi Podsaharske Afrike (Mozambik in Zambija). Prvi razlog za 
to je, da je Komisija sektorsko proračunsko podporo za zdravje na  
splošno uporabljala samo v državi, kjer je zdravje osrednji sektor,  
kar pa velja za samo omejeno število držav. Drugi razlog je, da eno 
od meril za upravičenost zahteva obstoj dobro opredeljene politike 
zdravstvenega sektorja, ki je v nekaterih državah še vedno ni.UPRAVLJANJE IN USPEŠNOST 
INSTRUMENTOV
23 Smernice Evropske komisije 
o splošni proračunski podpori za 
leto 2007 (stran 10). 
24 Opomba o sektorski proračunski 
podpori z delavnice v Dublinu 
o strateškem partnerstvu za Afriko, 
skupina dvostranskih 
in večstranskih donatorjev, 
november 2005. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki24
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki 33.  Komisija je veliko pogosteje kot sektorsko proračunsko podporo upora-
bljala splošno proračunsko podporo, saj jo je v okviru devetega ERS 
prejemalo 21 držav Podsaharske Afrike. Komisija je dala prednost tej obliki podpore in za razliko od sektorske proračunske podpore zanjo 
dovoljuje, da se uporablja hkrati s financiranjem dveh osrednjih sek-
torjev. Poleg tega je več držav upravičenih do splošne proračunske podpore, saj je zahteva za upravičenost obstoj skupne nacionalne  politike, ne pa specifične sektorske politike, čeprav je uspešnost naci-
onalne politike v znatni meri odvisna od trdnosti sektorskih politik. 
Kljub temu, da ima splošna proračunska podpora širši razpon ciljev kot sektorska proračunska podpora, lahko prav tako prispeva k izboljšanju 
zdravstvenih storitev, če njena zasnova vsebuje sektorsko razsežnost 
(glej odstavek 31). Za Komisijine programe splošne proračunske pod-
pore je to običajno veljalo, saj je prednost dala zdravstvenemu in  
izobraževalnemu sektorju in vključila v zdravstveni sektor izpolnjeva-nje pogojev ter določbe za dialog z vladami na področju zdravstvene politike.
 34.  Vendar je Sodišče ugotovilo, da so v službah Komisije, zlasti med makro-
ekonomisti in zdravstvenimi delavci, stališča o tem, v kolikšni meri bi 
morala splošna proračunska podpora vsebovati sektorsko razsežnost, 
različna. Anketa Sodišča je pokazala, da je večina delegacij izboljša-nje zdravstvenih storitev dojemala kot ključni cilj instrumenta (glej 
tabelo 8 ). Po drugi strani je v primerjavi s prejšnjim priročnikom iz leta 
2002 spremenjeni priročnik za splošno proračunsko podporo iz leta 
2007 precej skrčil sektorsko razsežnost instrumenta, kar je zmanjšalo 
njegovo usmerjenost na izboljšanje zdravstvenih storitev.
TABELA 8
MNENJE DELEGACIJ O POMEMBNOSTI CILJEV SPLOŠNE 
PRORAČUNSKE PODPORE 
12345 N i  mnenja Povprečje Cilji pri splošni proračunski podpori
1 1 1 7 18 2 4,43 Zmanjšanje revščine 1 0 1 10 16 2 4,43 Izboljšanje upravljanja javnih ﬁ  nanc
1 1 3 11 12 2 4,14
Zagotavljanje makroekonomske stabilnosti
1 2 4 14 7 2 3,86 Usklajevanje postopkov pomoči1 0 8 12 7 2 3,86 Zvečanje predvidljivosti ﬁ  nanciranja
1458 1 0 2 3,79 Izboljšanje zdravstvenih storitev
14689 2 3,71 Izboljšanje izobraževalnih storitev
3 5 0 9 10 3 3,67 Zmanjšanje transakcijskih stroškov pomoči
(1 = ni pomembno, 5 = zelo pomembno)
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki25
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiUSPEŠNOST SPLOŠNE PRORAČUNSKE PODPORE PRI 
IZBOLJŠEVANJU ZDRAVSTVENIH STORITEV
 35.  Splošno priznano je, da je zelo težko oceniti uspešnost splošne prora-
čunske podpore. Čeprav je vrednotenje splošne proračunske podpore, 
ki so ga leta 2006 skupaj izvedli in objavili donatorji, predstavljalo pomemben korak pri vrednotenju instrumenta, pa ni bilo brez ome-jitev, poleg tega pa si Komisija še vedno prizadeva za vzpostavitev 
ustrezne metodologije vrednotenja. Sodišče se je v svoji oceni uspe-
šnosti instrumenta osredotočilo na naslednje vidike
25:
ali so bili zagotovljeni finančni vložki povezani s povečanimi  (a) 
dodelitvami v nacionalne zdravstvene proračune in izplačili iz  
njih ter ali je bilo verjetno, da se vložki uporabljajo za predvideni 
namen; ali je politični in institucionalni okvir v zdravstvenem sektorju  (b) 
spodbujal uspešno zagotovitev storitev;ali so delegacije sodelovale v političnem dialogu na področju  (c) 
zdravja, kar bi prispevalo k uspešnejši uporabi splošne proračun-
ske podpore; 
ali so bili cilji, ki so bili določeni v okviru kazalnikov uspešnosti in (d) 
izbrani kot del pogojev za splošno proračunsko podporo, doseženi in primerni.
Finančni vložki: v večini preučenih držav splošna proračunska 
podpora ni bila povezana s povečanjem proračunskih sredstev 
na področju zdravja 
 36.  Sodišče je ugotovilo, da v večini preučenih držav splošna proračunska 
podpora ni privedla do povečanja sredstev, dodeljenih v nacionalni zdravstveni proračun (glej okvir 4). Pomemben razlog za to je, da se v nekaterih primerih države upravičenke odločijo, da proračunskih 
odhodkov v danem proračunskem letu ne bodo povečale za znesek, 
ki je enakovreden prejeti proračunski podpori, temveč bodo finančna sredstva namesto tega uporabile za zmanjšanje svojih proračunskih 
primanjkljajev (glej odstavek 12(b)). Poleg tega Komisija ni skušala 
sistematično spodbujati držav k povečanju nacionalnih zdravstvenih 
proračunov, tako da bi v svojih sporazumih o financiranju iz splošne proračunske podpore uporabila kazalnike uspešnosti, pri katerih so cilj takšna povečanja. Tako so bile proračunske dodelitve na področju zdravja v samo petih od dvanajstih preučenih držav vključene med 
kazalnike uspešnosti.25 Ocena, ki jo je pripravilo 
Sodišče, temelji predvsem na 
programih splošne proračunske 
podpore v Burundiju, Etiopiji, 
Keniji, Lesotu, Malaviju in Maliju. 
V oceni se upošteva tudi ustrezno 
revizijsko delo, ki je bilo izvedeno v drugih državah v okviru izjave 
o zanesljivosti o ERS, predvsem 
v Gani, Gvineji Bissau, na 
Madagaskarju, v Mozambiku, 
Nigerju in Sierri Leone. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki26
SPLOŠNA PRORAČUNSKA PODPORA IN NJEN UČINEK 
NA ZDRAVSTVENE PRORAČUNEOKVIR 4
Čeprav je v Burundiju nacionalni načrt razvoja na področju zdravja za obdobje 2006–2010 predvideval, da se bo 
nacionalni proračun, namenjen zdravju, povečal s 3,6 % na 15 % v letu 2010, so se proračunske dodelitve za zdravje v letu 2007 zmanjšale na samo 2 %.
V Etiopiji so dodelitve proračunskih sredstev in odhodki na področju zdravja v pregledanem obdobju (2002–2007) 
ostali nizki, zaradi česar so bile zdravstvene storitve izrazito premalo ﬁ  nancirane. Kljub temu, da je bil cilj programa 
PRBS 2, da se delež proračuna, namenjen področju zdravja, s 6,8 % leta 2003 poveča na 7,3 % leta 2004, je ta delež 
dejansko upadel na 6,5 %. Kljub temu, da so se v Etiopiji vsakoletni odhodki, povezani z revščino po letu 2000, na splo-šno pomembno povečali, to ni veljalo za področje zdravja, katerega delež pri takih odhodkih je znašal samo 15 %. 
Čeprav je v Maliju sporazum o ﬁ  nanciranju s splošno proračunsko podporo zahteval, da se v obdobju 2002–2005 
delež za področje zdravja v vsakoletnem nacionalnem proračunu poveča z 10,5 % na 11,5 %, se ta delež ni povečal in 
je leta 2005 upadel na 10,2 %.
V Keniji so se proračunska sredstva, dodeljena področju zdravja, v primerjavi s 7 %–7,5 % v prejšnjih letih v obdobju 
2005–2006 povečala na 9 %, vendar so odhodki v letih 2005–2006 znašali samo 5,7 %. Od obdobja 2001–2002, ko so znašali 9 % skupnih državnih odhodkov, so se vsako leto zmanjševali.
Po ponovni uvedbi splošne proračunske podpore je vlada v Malaviju prvi dve leti (2005–2007) prednost dala odplačilu 
notranjega dolga, zdravstveni proračun pa je ostal le na stopnji 10,7 %, kar je nižje kot v nekaterih prejšnjih letih. 
Vendar je bilo za obdobje 2007–2008 načrtovano bistveno povečanje tega proračuna.
V Lesotu so odhodki ostali na prejšnjih stopnjah kljub naraščajoči zdravstveni krizi.Komisijina „dinamična razlaga“ upravičenosti do splošne 
proračunske podpore ogroža uspešno uporabo financiranja 
pri izboljševanju zdravstvenih storitev 
 37.  Uspešnost splošne proračunske podpore pri izboljševanju zdravstvenih 
storitev ni odvisna samo od tega, koliko sredstev je namenjenih za zdravstveno porabo, ampak tudi od tega, kako dobri so sistemi za  upravljanje javnih financ, ki pokrivajo uporabo teh sredstev. Zaradi 
tega, kar Komisija imenuje „dinamična razlaga“ upravičenosti, so lahko 
države Podsaharske Afrike kljub njihovi na splošno šibki zmogljivosti upravljanja javnih financ še vedno upravičene do splošne proračunske 
podpore, kar povzroči visoko tveganje neučinkovite in neuspešne  
javne porabe. Tveganje obstaja predvsem pri finančnih sredstvih za 
zdravstveni sektor, saj je pretok virov h ključnim ponudnikom storitev 
zapleten in običajno poteka prek številnih upravnih ravni. Čeprav  so se nadzor nad javnimi odhodki ali revizije, ki so sledile njihovi  porabi, le redko uporabljali, je Sodišče ugotovilo, da je bilo pri njih odkrito precejšnje odtekanje neplačnih odhodkov, kar bi lahko imelo 
resne posledice za zagotavljanje zdravstvenih storitev
26. Poleg tega je 
oskrba z zdravili prek osrednjih skladišč za zdravila („ central medical  
stores “) na splošno priznana kot področje z visokim tveganjem.26 Glej, na primer, „ Public 
Expenditure Tracking Surveys 
– Quantitative Service Delivery 
Surveys in Sub-Saharan Africa:  
A Stocktaking Study “. Bernard 
Gauthier. HEC Montreal . 
September  2006, po naročilu 
Svetovne banke. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki27
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki 38.  Programi splošne proračunske podpore niso ustrezno odpravljali teh tve-
ganj. V priročniku za splošno proračunsko podporo iz leta 2002 so bili 
za čas izvajanja programa poleg začetne ocene kakovosti upravljanja javnih financ predvideni revizije računovodskih izkazov in preizkusi 
skladnosti, predvsem v socialnih sektorjih. Take kontrole so zlasti  
potrebne tam, kjer je zmogljivost nacionalnih vrhovnih revizijskih  institucij nizka, kar je običajno. Vendar se v praksi tovrstne kontrole niso izvajale, Komisija pa je iz priročnika iz leta 2007 izločila zahtevo 
o njihovem izvajanju. To pomeni, da Komisija po prenosu sredstev  
v nacionalno zakladnico ne spremlja njihove uporabe. To je v naspro-tju s politiko, ki jo Komisija uporablja pri sektorski proračunski pod-
pori in v skladu s katero se uporaba vložkov preuči veliko skrbneje, 
z namenjanjem pozornosti verigi rezultatov od „vložkov« do „izložkov“ 
in do „rezultatov/izidov“
27. Sodišče se strinja s stališčem Evropskega 
parlamenta, da je to še ena prednost sektorske proračunske podpore, ki jo ima ta v primerjavi s splošno proračunsko podporo
28 pri poten-
cialni uspešnosti.
Pri uporabi splošne proračunske podpore za izboljšanje 
zdravstvenih storitev je bilo premalo pozornosti namenjene 
krepitvi političnega in institucionalnega okvira 
 39.  Sodišče je ugotovilo, da bo v dveh obiskanih državah, v Malaviju in Maliju, 
dobra politika zdravstvenega sektorja, ki so jo donatorji podpirali prek 
razširjenega sektorskega pristopa („ Sector Wide Approach “), verjetno 
povečala uspešnost splošne proračunske podpore zdravstvenemu  
sektorju. Vendar je anketa, izvedena pri reviziji, pokazala, da v pri-
bližno polovici držav, ki so prejele splošno proračunsko podporo  
v okviru devetega ERS ali pa jo bodo predvidoma prejele v okviru  desetega ERS, še ni bil vzpostavljen razširjeni sektorski pristop za  
področje zdravja. To kaže, da Komisija ne namenja dovolj pozornosti zagotavljanju vzpostavitve razširjenih sektorskih pristopov, da bi bila splošna proračunska podpora uspešna pri izboljševanju zdravstvenih 
storitev.
 40.  Ministrstva za zdravje običajno sodijo med šibkejša ministrstva, zlasti 
na regionalnih in lokalnih ravneh, na katerih je bila v nekaterih drža-
vah izvedena obsežna decentralizacija. Ta okrnjena institucionalna zmogljivost omejuje tako razvoj kot izvajanje dobrih zdravstvenih  politik. Politika Komisije je, da zagotavlja tehnično pomoč za krepi-tev prednostnih sektorskih ministrstev in ministrstev za finance, za 
ta namen
29 pa je rezerviranega približno 10 % financiranja iz splošne 
proračunske podpore. Vendar so bila od dvanajstih držav, v katerih je 
Sodišče preučilo splošno proračunsko podporo, v samo enem primeru 
(Niger) ministrstvu za zdravje dodeljena sredstva za posebno tehnično 
pomoč. V priročniku za splošno proračunsko podporo iz leta 2007 ni 
več predvidena uporaba tehnične pomoči sektorskim ministrstvom.27 Evropska komisija, smernice za 
podporo sektorskim programom, 
julij 2007. 
28 Resolucija Evropskega 
parlamenta z dne 22. aprila 2008 
s pripombami, ki so sestavni 
del sklepa o razrešnici glede 
izvrševanja splošnega proračuna 
Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija, 
točka 225. 
29 Podpora Skupnosti programom 
gospodarskih reform in 
strukturnemu prilagajanju: pregled 
in možnosti. COM(2000) 58 konč. Bruselj, 4.2.2000 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki28
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiKomisija ni v celoti izkoristila priložnosti za dialog 
z zdravstvenim sektorjem, da bi tako izboljšala uspešnost 
splošne proračunske podpore
 41.  Ena od možnih prednosti proračunske podpore je priložnost, ki jo ta nudi 
za izboljšanje uspešnosti prek političnega dialoga med donatorji in 
vladami upravičenkami. Čeprav je glede na anketo Sodišča velika  večina delegacij neposredno sodelovala v dialogu z zdravstvenim  sektorjem, je Sodišče odkrilo slabosti v kakovosti in poglobljenosti tega dialoga:
omejeno strokovno znanje na področju zdravja v delegacijah (glej (a) 
odstavek 18) ne prispeva spodbudno k dialogu visoke kakovosti. 
Komisija je za delo na področju splošne proračunske podpore  
skušala najti strokovnjake za področje gospodarstva, vendar za te programe ni sestavila širših ekip, v katere bi bili vključeni strokov-
njaki za področje zdravja (in izobraževanja). Medtem ko se lahko 
v nekaterih okoliščinah uporabijo zastopniki drugih donatorjev, se 
je to zgodilo v samo dveh delegacijah in to brez uradnega pisnega 
pooblastila (glej odstavek 20);
ni jasno, kakšna poglobljenost sektorskega dialoga v kontekstu (b) 
splošne proračunske podpore se pričakuje od delegacij (glej  odstavek 34);
razprave o doseganju ciljev, povezanih s kazalniki uspešnosti, so (c) 
namenjene vzpostavitvi širšega dialoga v zdravstvenem sektorju, 
vendar je Sodišče ugotovilo, da v dialogu obstaja težnja po pre-
veliki osredotočenosti na specifične kazalnike namesto na širša zdravstvena vprašanja ter na znesek spremenljive tranše, ki se  plača za vsak kazalnik, namesto na s tem povezane dejavnike, ki vplivajo na uspešnost.
Izpolnjena je bila samo polovica ciljev, povezanih s kazalniki 
uspešnosti, v mehanizmih za njihovo uporabo pa so slabosti
 42.  Hvalevreden del Komisijine politike v zvezi s splošno proračunsko pod-
poro je od leta 2000 osredotočenost na rezultate. Tako se približno 
30 % splošne proračunske podpore izplača s tako imenovanimi plačili 
v spremenljivih tranšah, ki so odvisne od doseganja ciljev, poveza-
nih s kazalniki uspešnosti. Da bi se izboljšala njihova relevantnost  
in nacionalno lastništvo, se kazalniki vse pogosteje izbirajo na pod-
lagi strateških dokumentov za zmanjševanje revščine, ki jih pripra-vijo vlade upravičenk. Potreba po merjenju rezultatov je privedla  
tudi do pomembnih prizadevanj za krepitev nacionalnih statističnih 
sistemov. 
 43.  Sodišče je preučilo, v kolikšni meri so bili doseženi cilji kazalnikov uspe-
šnosti za zdravstveni sektor, ki jih vsebujejo Komisijini sporazumi  
o financiranju. Ugotovilo je, da je bilo skupno izpolnjenih samo 50 % 
ciljev zdravstvenih kazalnikov. To poraja vprašanja o uspešnosti pro-
gramov splošne proračunske podpore pri doprinosu izboljšav k zdrav-stvenim storitvam.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki29
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki 44.  Sodišče je odkrilo tudi več drugih dejavnikov, povezanih z načinom 
uporabe zdravstvenih kazalnikov uspešnosti, ki so prav tako zmanj-
šali uspešnost splošne proračunske podpore pri njenem prispevku  k izboljšanju zdravstvenih storitev:
spodbudna vrednost ciljev uspešnosti se lahko zmanjša zaradi  (a) 
relativno majhnih zneskov, povezanih z vsakim kazalnikom, in  Komisijine politike, da v primerih, ko spremenljive tranše niso  izplačane, ker cilji niso bili doseženi, da neporabljena finančna sredstva na voljo za drugo pomoč državi v okviru ERS;
kadar so bili izbrani kazalniki, nad katerimi vlade niso imele zado- (b) 
stne kontrole, je bila manjša tudi spodbuda za vlade, povezava 
s splošno proračunsko podporo pa se je zmanjšala;
uporabljeni podatki pogosto niso bili zanesljivi, zato se je bilo  (c) 
včasih težko prepričati, ali je bil cilj dosežen ali ne, zlasti ko so se kazalniki merili v relativno kratkih dvanajstmesečnih obdobjih, 
zaradi česar je bilo včasih težko ugotoviti spremembe;
zastavljeni cilji so bili včasih premalo ali preveč ambiciozni; (d) 
kazalniki niso v zadostni meri obravnavali kvalitativnih vidikov  (e) 
zdravstvenega varstva.
 45.  Sodišče je preučilo tudi, ali je bila splošna proračunska podpora uspe-
šna specifično pri izboljšanju zdravstvenih storitev za revnejše dele 
prebivalstva. Analiza zdravstvenih politik iz strateških dokumentov 
za zmanjševanje revščine, ki jo je izvedla Svetovna zdravstvena orga-
nizacija, je pokazala, da je osredotočenost nacionalnih zdravstvenih 
politik na revščino na splošno omejena. Ta pogled so potrdili tudi  obsežni dokazi, ki jih je zbralo Sodišče, iz katerih je bila razvidna  visoka koncentracija zdravstvenega osebja in zdravstvenih storitev na urbanih območjih. Poleg tega so Komisijini zdravstveni kazalniki uspe-
šnosti redko vključevali razsežnost revščine, ki bi izboljšave zdrav-
stvenih storitev usmerila na revnejše dele prebivalstva in/ali revnejše 
regije v državi.
 46.  Pri anketi Sodišča je bilo delegacijam zastavljeno vprašanje, kakšna so nji-
hova opažanja o uspešnosti splošne proračunske podpore pri izbolj-
ševanju zdravstvenih storitev in izpolnjevanju drugih ciljev. Njihovi 
odgovori so potrdili zaskrbljenost Sodišča glede uspešnosti splošne 
proračunske podpore, kot se ta trenutno izvaja, pri izboljševanju zdra-
vstvenih storitev. Uspešnost te podpore pri izboljševanju zdravstvenih 
storitev so delegacije na lestvici od 1 (nizko) do 5 (visoko) ocenile s samo 2,77, kar je med osmimi cilji splošne proračunske podpore  
najnižja razvrstitev uspešnosti (glej tabelo 9 ).
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki30
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiMNENJE DELEGACIJ EK V PODSAHARSKI AFRIKI O USPEŠNOSTI SPLOŠNE 
PRORAČUNSKE PODPORE PRI IZBOLJŠEVANJU ZDRAVSTVENIH STORITEV 
12345Ni 
mnenjaPov-
prečjeCilji splošne proračunske podpore
11589 5 3,96 Zagotavljanje makroekonomske stabilnosti
0 0 6 15 3 5 3,88 Izboljšanje upravljanja javnih ﬁ  nanc
1 1 5 13 5 4 3,80 Usklajevanje postopkov pomoči2 1 6 10 5 5 3,63 Zmanjšanje transakcijskih stroškov pomoči15793 4 3,32 Zvečanje predvidljivosti ﬁ  nanciranja
17662 7 3,05 Zmanjšanje revščine 
17842 7 2,95 Izboljšanje izobraževalnih storitev
38452 7 2,77 Izboljšanje zdravstvenih storitev
(1 = ni pomembno, 5 = zelo pomembno)TABELA 9
PROJEKTI
 47.  Običajno je projekt glavni instrument, ki ga Komisija uporablja za izvaja-
nje svoje razvojne pomoči. Vendar Komisija od leta 2000 pomoč raje 
izvaja v obliki proračunske podpore. Zato je Komisija v svojih priroč-
nikih o pomoči sprejela stališče, da se projekt dejansko uporabi kot 
instrument „zadnje možnosti“, kadar drugi instrumenti niso izvedljivi. Sodišče je preučilo vzorec projektov, da bi ocenilo njihovo uspešnost glede na to, ali so izpolnili svoje cilje oziroma ali je bilo verjetno,  da jih bodo izpolnili. Projekti, ki so dosegli svoje cilje ali pa je bilo 
zanje verjetno, da jih bodo dosegli, so bili po uspešnosti razvrščeni 
med „zadovoljive“, projekti, pri katerih je prišlo do nekaterih težav in 
so dosegli samo del svojih ciljev, so bili razvrščeni med „delno zado-
voljive“, projekti, pri katerih je prišlo do večjih težav, in so dosegli ali pa je bilo verjetno, da bodo dosegli le malo načrtovanih ciljev,  
pa so bili razvrščeni med „nezadovoljive“. V Prilogi III  so na kratko 
predstavljeni projekti, preučeni med obiski na kraju samem, medtem 
ko Priloga IV  vsebuje celoten seznam projektov, zajetih v revizijo.
PROJEKTI ERS
Projekti ERS so bili na splošno zmerno uspešni, vendar 
je njihova trajnost večinoma dvomljiva
 48.  Pri projektih ERS se lahko združujejo zagotavljanje tehnične pomoči, 
infrastrukture in opreme. Sodišče je pregledalo uspešnost dvanaj-
stih zdravstvenih projektov ERS v dvanajstih državah. Kljub relativno 
zapleteni naravi ukrepov pomoči v sektorju zdravja je bila uspešnost projektov v dveh tretjinah držav ocenjena kot zadovoljiva ali delno 
zadovoljiva. Ocena Sodišča o uspešnosti projektov ERS se je v veliki meri ujemala s stališči delegacij Komisije. V anketi Sodišča so dele-gacije uspešnost na lestvici od 1 (nizko) do 5 (visoko) ocenile s 3,11. 
Pozitivni značilnosti projektov ERS sta bili njihov prispevek k izboljša-
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki31
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afrikinju kakovosti politik in zagotavljanju storitev. Po drugi strani projekti, 
ki jih je preučilo Sodišče, večinoma niso bili posebej usmerjeni na  
revnejše dele prebivalstva, čeprav bi lahko imeli učinek na regionalni in okrajni ravni. Večina projektov tudi ni imela dobrih možnosti za 
trajnost.
 49.  Spodaj so navedeni glavni dejavniki, ugotovljeni z revizijo Sodišča, ki so 
negativno vplivali na uspešnost zdravstvenih projektov ERS, nekateri 
pa so vplivali tudi na projekte ERS v drugih sektorjih:
projekti so bili pogosto preveč ambiciozni, zlasti v postkonfliktnih (a) 
razmerah, tako zaradi širokega razpona dejavnosti in geograf-
ske pokritosti nekaterih projektov kot zaradi prevelikih priča-
kovanj o tem, kaj projekti lahko dosežejo brez podpore drugih  
instrumentov; časovni okvir za izvajanje projektov je bil na splošno prekratek, (b) 
prvič zaradi dolgotrajnih procesov javnih naročil in odobritve (glej 
odstavek 23) in drugič zato, ker je bil potreben čas, da se spre-
membe, uvedene s projekti, v upravičenih organizacijah ustalijo 
in postanejo trajnostne;
kakovost tehnične pomoči, ki je bila pogodbeno najeta za te pro- (c) 
jekte, je bila močno raznolika, to pa je imelo precejšen vpliv na rezultate projektov;
prav tako je bila raznolika zmogljivost za zagotavljanje zdravstve- (d) 
nih storitev in delo na projektih ERS, predvsem na pokrajinski in 
okrajni ravni; 
odsotnost dobre državne zdravstvene politike je zmanjševala  (e) 
uspešnost projektov, zlasti pa možnosti za doseganje trajnosti;delegacije pogosto niso imele strokovnega znanja s področja  (f) 
zdravja, bolj na splošno pa so bile pogosto pod prevelikim priti-
skom, da bi lahko zagotovile raven nadzora, ki je potrebna, da se 
možnosti projekta za uspeh čim bolj povečajo.
PROJEKTI ZNOTRAJ DRŽAV AKP
Zaradi zapletene zasnove in izvajalskih ureditev so projekti znotraj držav AKP manj uspešni od drugih vrst projektov
 50.  Vsak projekt znotraj držav AKP pokriva vrsto držav v različnih regijah 
Podsaharske Afrike, v okviru devetega ERS pa so se ti projekti najpo-
gosteje izvajali prek organov Združenih narodov. Od petih revidiranih projektov je bila uspešnost v enem primeru ocenjena kot zadovoljiva, 
v dveh primerih kot delno zadovoljiva in v dveh primerih kot neza-
dovoljiva. Dejavniki pri upravljanju te vrste projektov, ki so privedli 
do njihove običajno skromne uspešnosti, so zajemali:
zasnovo projektov, pri katerih je večinoma sodelovalo veliko  (a) 
število držav, od katerih je vsaka prejemala relativno majhne  
dodelitve za precejšnje število dejavnosti. To je zmanjšalo njihov 
potencialni učinek;nizko udeležbo delegacij Komisije pri teh centralno upravljanih (b) 
projektih in težave sedeža Komisije z ustreznim spremljanjem pro-
jektov, ki pogosto pokrivajo številne države;
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki32
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afrikitežave pri doseganju soglasja med Komisijo in organi ZN o načinih (c) 
načrtovanja in poročanja ter poznejše težave, ki so jih imeli organi 
ZN pri upoštevanju teh načinov.
ZDRAVSTVENI PROJEKTI, KI SE FINANCIRAJO IZ SPLOŠNE 
PRORAČUNSKE VRSTICE
Projekti, ki se financirajo iz splošne proračunske vrstice, so bili 
z izjemo centralno upravljanih projektov v glavnem uspešni, 
vendar je trajnost pogosto dvomljiva
 51.  Zdravstvene projekte, ki se financirajo iz splošne proračunske vrstice, 
v glavnem izvajajo nevladne organizacije in drugi nevladni akterji. 
Sodišče je v Keniji, Malaviju in Maliju preučilo devet takih projektov. 
Uspešnost treh projektov je bila ocenjena kot zadovoljiva, drugih  šestih projektov pa kot delno zadovoljiva. Tudi delegacije Komisije 
so imele relativno pozitivno mnenje o takih projektih, saj so v anketi 
Sodišča na lestvici od 1 (nizko) do 5 (visoko) njihovo uspešnost oce-
nile s 3,52. Preučeni so bili tudi štirje projekti, ki so jih sofinancirale 
nevladne organizacije v Lesotu, Malaviju, Maliju in Svaziju, zanje pa 
je bilo ugotovljeno, da so bili podobno uspešni: v enem primeru se je 
uspešnost projekta štela za zadovoljivo, medtem ko je bila v drugih treh primerih delno zadovoljiva. 
 52.  Posebno pozitivni vidiki tovrstnih projektov so bili:
usmerjeni so bili v vprašanja, povezana z revščino, in so pogosto (a) 
zagotavljali osnovne storitve v odročnejših območjih, kjer so bile vladne storitve manj prisotne;na občutljivih področjih, kot sta HIV/aids, je veliko ljudi, pred- (b) 
vsem mladih, za pomoč raje zaprosilo nevladne organizacije, kot 
pa obiskalo vladne zdravstvene službe;
Komisija je te projekte lažje nadzirala kot velike projekte ERS, zato (c) 
niso bili tako dovzetni za zamude, saj je vse dejavnosti projekta urejala ena pogodba z nevladno organizacijo;
s projekti je bila zagotovljena visoka prepoznavnost za relativno (d) 
nizko financiranje.
 53.  Kot je bilo poudarjeno v nedavnem vrednotenju proračunskih vrstic za 
zdravje30, sta šibki točki takih projektov običajno njihova trajnost in 
širši učinek, ker:
je kljub zakonodaji, ki ureja splošne proračunske vrstice za zdravje, (a) 
in je namenjena spodbujanju inovativnih projektov, dejstvo, da 
Komisijini postopki ne predvidevajo sodelovanja nacionalnih  
zdravstvenih služb, pomenilo, da je bilo manj verjetno, da bodo projekti vključeni v nacionalne politike;
Komisija ni vzpostavila sistema za zagotovitev sistematičnega  (b) 
širjenja izkušenj, pridobljenih pri uspešnih projektih;
je bilo kljub temu, da bi uspešne projekte lahko izboljšali s finan- (c) 
ciranjem ERS, to odvisno od tega, ali se zdravje izbere kot osrednji sektor in ali so bile delegacije in nacionalne službe v času načrto-vanja dobro obveščene o projektu, kar se običajno ni zgodilo.30 „Appraisal of the Two Legal Bases 
on Health, AIDS and Population “, 
Ecorys Research and Consulting, november 2006. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki3333
 54.  Dodatno skrb vzbuja tudi to, da se kljub temu, da so sami projekti  
usmerjeni v revščino, pri njihovi odobritvi neustrezno upoštevajo  
ravni revščine v različnih državah. To vprašanje se je skušalo urediti z uredbo o sofinanciranju nevladnih organizacij, in sicer z zmanjša-
njem števila upravičenih držav. 
 55.  Sodišče je preučilo tudi pet centralno upravljanih projektov, ki se finan-
cirajo iz splošne proračunske vrstice. Vsak od teh projektov je pokrival 
vsaj dve, običajno pa več držav, ki niso mejile druga na drugo. Projekti 
znotraj držav AKP so bili ocenjeni kot manj uspešni od projektov,  izvedenih v eni državi. Projektom so škodovale težave, ki so jih imele 
nevladne organizacije pri izvajanju pogosto zapletenih projektov  
v več državah v različnih regijah, in težave, ki jih je imel sedež Komi-
sije pri spremljanju teh projektov.
SVETOVNI SKLAD
KOMISIJINO UPRAVLJANJE NJENE POMOČI 
SVETOVNEMU SKLADU  
Komisija je igrala pomembno vlogo pri ustanovitvi 
Svetovnega sklada, vendar je malo storila za njegovo podporo 
ali spremljanje na ravni držav
 56.  V okviru svoje politike „pospešitve ukrepov“ (glej odstavek 2) je Komisija 
pomembno prispevala k ustanovitvi Svetovnega sklada. Zastopana je tudi v odboru in ima zato možnost vplivati na splošna načela, po kate-rih deluje Sklad (glej okvir 5). Svetovni sklad je kmalu postal pomem-
ben akter pri spopadanju s HIV/aidsom, tuberkulozo in malarijo ter 
je do leta 2007 za 136 držav odobril donacije v višini 8 947 milijonov 
USD, od katerih je bilo skoraj 60 % namenjenih Podsaharski Afriki.
NAČELA DELOVANJA SVETOVNEGA SKLADAOKVIR 5
Delovati kot ﬁ  nančni instrument in ne kot izvajalec. • 
Dati na voljo in usmerjati dodatna ﬁ  nančna sredstva. • 
Podpirati programe, ki odražajo nacionalno lastništvo.• 
Uravnoteženo delovati kar zadeva različne regije, bolezni in ukrepe pomoči.• 
Stremeti k integriranemu in uravnoteženemu pristopu k preprečevanju in zdravljenju.• 
Vrednotiti predloge z neodvisnimi procesi pregledov.• 
Vzpostaviti poenostavljen, hiter in inovativen proces podeljevanja donacij ter delovati pregledno in odgovorno.• 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki34
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki 57.  V obdobju 2001–2007 je Komisija Svetovnemu skladu izplačala finančna 
sredstva v skupni višini 622,5 milijona EUR, iz sredstev ERS za države 
znotraj AKP (330 milijonov EUR) in iz splošnih proračunskih vrstic  
za zdravje (292,5 milijona EUR). To je predstavljalo 8,1 % skupnih  prispevkov Svetovnemu skladu, s čimer je Komisija postala četrta  
največja prispevnica. Vendar je bilo v nedavnem vrednotenju upra-
vljanja Svetovnega sklada navedeno, da lahko ta naleti na težave  pri črpanju povečanih prispevkov, ki so jih obljubili donatorji
31. To 
kaže, da nekatere države nimajo zmogljivosti, da bi svoje potrebe  po pomoči pretvorile v predloge za donacije, ki bi bili sprejemljive kakovosti, ter da pozneje niso zmožne izplačati prejetih donacij. 
 58.  Pomembna vloga, ki jo je sedež Komisije odigral pri ustanovitvi Svetov-
nega sklada, in precejšnja sredstva, ki mu jih je dodelil, so v nasprotju 
z omejeno vlogo, ki jo je v zvezi s Svetovnim skladom igrala večina 
delegacij Komisije. Navodila, ki jih je izdal sedež Komisije, delegacijam niso nalagala, naj podpirajo dejavnosti Svetovnega sklada, ampak  so jih k temu samo „spodbujala“. Na nobenem od treh področij, ki  jih je sedež Komisije določil kot glavna področja, na katerih morajo 
delegacije sodelovati, te niso odigrale aktivne vloge:
aktivno sodelovanje pri mehanizmih državnega usklajevanja Svetov- (a) 
nega sklada in pomoč pri njihovi krepitvi:  po anketi Sodišča sode-
luje v mehanizmih državnega usklajevanja samo 35 % delegacij. 
Najpogosteje navedena razloga za neudeležbo sta bila premajhno 
število uslužbencev v delegacijah in dejstvo, da zdravstveni sektor 
za Komisijo ni bil osrednji sektor;
poročanje o vidikih delovanja Svetovnega sklada v zadevni državi: (b)  
glede na anketo Sodišča je samo 8 % delegacij redno poročalo  
sedežu Komisije, 59 % jih je poročalo občasno, medtem ko jih  tretjina sploh ni poročala. Čeprav je Komisija zastopana v odboru 
Svetovnega sklada, je pomanjkanje povratnih informacij s strani delegacij o dejavnostih Svetovnega sklada zmanjšalo njeno spo-sobnost ukrepanja na tej ravni, s čimer bi se izboljšala uspešnost 
dejavnosti;zagotavljanje tehnične pomoči za pripravo predlogov za donacije in  (c) 
pomoč pri izvajanju:  ker nacionalni organi nimajo zmogljivosti, da 
bi pripravili predloge za donacije in jih nato izvajali (glej odsta-
vek 57), je Svetovni sklad posebej poudaril potrebo po tem, da  mednarodna skupnost za rešitev tega problema zagotovi tehnično pomoč v Podsaharski Afriki, vendar se Komisija na to potrebo ni odzvala.31 „Evaluation of the Organisational 
Effectiveness and Efficiency of 
the Global Fund to Fight AIDS, 
Tuberculosis and Malaria“.  
Oktober 2007 ( Macro Consultancy ). 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki35
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiTABELA 10
KAZALNIKI USPEŠNOSTI SVETOVNEGA SKLADA ZA NJEGOVE TRI REGIJE 
V PODSAHARSKI AFRIKI 31. DECEMBRA 2007
HIV/aids % cilja Dejavnosti
protiretrovirusna terapija 93 % 1 100 000 ljudi na protiretrovirusni terapiji
svetovanje v zvezi z virusom 
HIV in testiranje za HIV101 % doseglo 16 milijonov ljudi
preprečevanje prenosa 
z matere na otroka64 %100 000 HIV pozitivnih nosečnic se je udeležilo 
celotnega tečaja o preprečevanju prenosa z matere na otroka
podpora sirotam 116 % 2 milijonoma sirot zagotovljeni nega in podporatuberkulozakratkoročno zdravljenje pod 
neposrednim nadzorom (DOTS) 86 % 800 000 ljudi na zdravljenju
malarija
mreže za komarje, obdelane 
z insekticidi63 % razdeljenih 35 milijonov mrež proti komarjem
zdravljenje malarije 43 % izvedenih 37 milijonov zdravljenj malarije
drugi kazalnikioskrba in podpora 107 % 1,7 milijona ljudi je bilo deležnih nege in podpore
usposabljanje ljudi 105 %1,8 milijona ljudi je bilo usposobljenih za 
zagotavljanje storitev
Vir: Svetovni sklad.USPEŠNOST SVETOVNEGA SKLADA 
Svetovni sklad je pomembno prispeval k spopadanju 
s HIV/aidsom, malarijo in tuberkulozo, vendar je pri doseganju večje uspešnosti odvisen od dopolnilne dolgoročne 
podpore, ki jo zdravstvenim sistemom namenijo donatorji
 59.  Eno ključnih meril za uspešnost Svetovnega sklada so kazalniki izlož-
kov, ki jih Svetovni sklad uporablja za pokrivanje tega, kar imenuje „programi, ki jih podpira Svetovni sklad“. Ti kazalniki ne zajemajo le izložkov programov, ki se financirajo izključno iz Svetovnega sklada, ampak tudi programov, ki jih Svetovni sklad sofinancira z nacionalnimi vladami in drugo zunanjo pomočjo. Zato je težko ugotoviti, katere izložke je moč pripisati specifično Svetovnemu skladu
32. Kljub temu 
je jasno, da je Svetovni sklad veliko prispeval k izložkom, navedenim 
v tabeli 10  spodaj. V petih obiskanih državah je Sodišče ugotovilo  
predvsem prispevek Svetovnega sklada pri izboljšanju protiretroviru-sne terapije ter svetovanju v zvezi z virusom HIV in testiranju za HIV, 
vendar pa je bilo zaradi pomanjkanja uslužbencev in zaradi kulturnih 
vprašanj oteženo preprečevanje prenosa bolezni z matere na otroka. 
Pri nekaterih donacijah za boj proti malariji je prišlo do zamud pri jav-
nih naročilih za mreže proti komarjem, obdelane z insekticidi, in kom-
binirano terapijo z artemisininom. Ukrepi pomoči Svetovnega sklada, ki so bili preučeni z revizijo, so podrobneje opisani v Prilogi III .32 Podobno je iz poročil o 
uspešnosti donacij na spletni strani 
Svetovnega sklada težko razbrati, 
kakšen je specifični prispevek Svetovnega sklada k navedenim 
izložkom pri vsaki financirani 
donaciji. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki36
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki 60.  Svetovni sklad se je soočal z vprašanjem, ali naj svoja pooblastila razlaga 
ozko in se osredotoči izključno na te tri bolezni ali naj se odloči za 
širši pogled in zagotovi tudi financiranje za podporo zdravstvenim 
sistemom. Svetovni sklad je leta 2007 sprejel novo stališče glede  politik, v skladu s katerim naj bi znotraj skupnega okvira financiranja 
tehnično dobrih predlogov, osredotočenih na te tri bolezni, zagoto-
vil financiranje krepitve zdravstvenih sistemov
33. Vendar še ni jasno, 
kako se bo ta koncept izvajal v praksi, saj je težko ločiti posamezne dele zdravstvenih sistemov. Vendar je Svetovni sklad poudaril, da bi morali glavno podporo za krepitev zdravstvenih sistemov nuditi drugi 
donatorji: Nujno potrebno je, da se v njihovih strategijah prednost nameni veliki dolgoročni krepitvi zdravstvenega sistema in infra-
strukture z dodatnim financiranjem
34. To financiranje je pomembno, 
da se doseže boljše ravnovesje med ukrepi pomoči za zdravstvene  
sisteme in za posamezne bolezni, ter za večjo uspešnost podpore  
Svetovnega sklada, saj šibki zdravstveni sistemi lahko predstavljajo ozko grlo, ki zmanjšuje sposobnost držav za črpanje donacij iz Sve-tovnega sklada.
 61.  Dejstvo, da se Svetovni sklad v okviru svojih pooblastil spopada s temi 
tremi boleznimi, pomeni, da znesek podpore, ki jo zagotavlja dolo-
čenim državam, bolj odraža breme bolezni na teh območjih kot pa  
splošne stopnje revščine v državi. Toda Svetovni sklad se je kljub  temu osredotočal na revščino v državah. Skušal je, zlasti s pogosto 
uporabo organizacij s sedežem v Skupnosti, posredovati v revnejših 
predelih držav, kjer je pokritost z vladnimi zdravstvenimi storitvami 
slabša. 
 62.  Vloga Svetovnega sklada pri krepitvi zdravstvenih sistemov in zmanj-
ševanju revščine je vprašanje, ki mu Komisija ni namenila ustrezne pozornosti niti na ravni odbora niti na ravni države. To odraža na  
splošno omejeni obseg sodelovanja delegacij v dejavnostih Svetov-nega sklada in premajhno prednost, ki jo je sedež Komisije namenil zagotavljanju sodelovanja delegacij (glej odstavek 58).
SKLADNA UPORABA INSTRUMENTOV IN VKLJUČEVANJE 
V RAZŠIRJENE SEKTORSKE PRISTOPE
 63.  V skladu s svojo skupno zdravstveno politiko je Komisija pri svoji strategiji 
za pomoč zdravstvenemu sektorju namenila vodilno vlogo proračunski podpori, vendar je poudarila, da so še naprej pomembni tudi drugi instrumenti. Poudarila je tudi pomembnost trdnega nacionalnega  okvira zdravstvene politike in dela znotraj tega okvira:
  Proračunska podpora, podpora socialnemu sektorju, podpora progra-
mom in projektom se lahko dopolnjujejo, dokler podpirajo nacionalno 
opredeljen okvir politike. Kjer proračunska podpora ni ustrezna, se bo s financiranjem s strani Skupnosti podpiralo programe in projekte 
v kontekstu nacionalnega okvira in se osredotočalo na izgradnjo zmo-
gljivosti. Kjer nacionalni okvir ni vzpostavljen, bo Skupnost pomagala 
pri razvoju razširjenega sektorskega pristopa. V večini držav v razvoju 
bo Skupnost v obdobju izgradnje zmogljivosti in krepitve zaupanja 
ohranjala različne instrumente
35. 33 Zapisnik sestanka odbora 
Svetovnega sklada, november 
2007. 
34 Svetovni sklad „ Partners in Impact –
Results Report 2007. “ 
35 Sporočilo Komisije Svetu in 
Evropskemu parlamentu: „Zdravje 
in zmanjševanje revščine v državah 
v razvoju“, COM(2002) 129 konč., 22.3.2002.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki3737
OKVIR 6
POVEZAVE MED ZDRAVSTVENIMI PROJEKTI ERS IN SPLOŠNO 
PRORAČUNSKO PODPORO
Sodišče je ugotovilo, da je v Maliju projekt podpore zdravstvenemu sektorju (PASS) v okviru osmega ERS s krepi-
tvijo zmogljivosti ministrstva za zdravje povečal uspešnost splošne proračunske podpore, čeprav projekt PASS ni bil 
zasnovan posebej za to, da bi dopolnjeval to podporo. Po drugi strani zaradi neusklajenosti teh dveh instrumentov 
Komisija v Lesotu ni podaljšala projekta o sistemih za upravljanje zdravstvenih informacij v okviru osmega ERS, 
čeprav so bile slabosti v zdravstvenih podatkih eden od razlogov za ustavitev splošne proračunske podpore Lesotu v okviru osmega in devetega ERS.SKLADNO UPRAVLJANJE INSTRUMENTOV S STRANI KOMISIJE
Komisija ni razvila smernic za skladno upravljanje različnih instrumentov v zdravstvenem sektorju
 64.  Komisija še ni pripravila smernic o tem, kdaj bi bilo primerneje uporabljati 
splošno proračunsko podporo ali sektorsko proračunsko podporo ali pa kombinacijo obeh, da bi bil odziv na stanje v dani državi najuspe-šnejši. Medtem ko so v priročniku Komisije za splošno proračunsko 
podporo navedene koristi kombinirane uporabe splošne proračunske 
podpore in sektorske proračunske podpore, se je zaradi zelo omeje-nega števila programov sektorske proračunske podpore na področju 
zdravja, ki jih je Komisija financirala v Podsaharski Afriki, zmanjšala 
uspešnost njene splošne proračunske podpore (glej odstavke 36 do 
46).
 65.  Prav tako je premalo smernic o tem, kako je projekte na sektorski ravni 
mogoče povezati s splošno proračunsko podporo, da bi bili Komisijini 
ukrepi pomoči uspešnejši. Sodišče je našlo primere, kjer so projekti 
ERS okrepili programe splošne proračunske podpore, čeprav ta dva 
ukrepa pomoči nista bila usklajena, in tudi primere, kjer bi izboljšana 
uskladitev s projekti ERS koristila ukrepom pomoči splošne proračun-
ske podpore (glej okvir 6).
 66.  Čeprav zdravstvena politika za leto 2002 poudarja dopolnilno vlogo raz-
ličnih instrumentov, pa ne omenja dejansko povezav med Svetovnim 
skladom in instrumenti, ki jih upravlja Komisija. Sodišče je ugotovilo, 
da je pomanjkanje sodelovanja delegacij pri dejavnostih Svetovnega 
sklada (glej odstavek 58) privedlo do tega, da je Komisija še naprej 
financirala projekte ERS na področju HIV/aidsa. Prepustitev finan-ciranja takih projektov Svetovnemu skladu bi Komisiji omogočila,  
da svojo podporo dodeli širšim vprašanjem v zvezi z zdravstvenimi sistemi, ki ne sodijo med pooblastila Svetovnega sklada.
 67.  Splošna proračunska podpora Komisije in Svetovni sklad imata nekatera 
področja skupnega interesa, predvsem uporabo kazalnikov uspešno-
sti za zdravstveni sektor in izboljšanje s tem povezanih sistemov  
za spremljanje in vrednotenje, pa tudi finančne sisteme in sisteme 
javnega naročanja. Vendar instrument splošne proračunske podpore na teh področjih ni deloval s Svetovnim skladom, njegovi sporazumi o financiranju pa običajno ne omenjajo Svetovnega sklada. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki38
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiVKLJUČITEV UKREPOV POMOČI V RAZŠIRJENE 
SEKTORSKE PRISTOPE 
Vključitev Komisijinih ukrepov pomoči v razširjene sektorske 
pristope je ključni dejavnik za njihovo uspešnost, vendar 
Komisija teh pristopov ni dovolj podpirala 
 68.  Pri odločanju o tem, kakšna kombinacija instrumentov bo najbolj ustre-
zala določeni državi, je pomemben dejavnik to, ali ima ta dobro opre-
deljeno sektorsko politiko. Z anketo Sodišča je bilo ugotovljeno, da se je stanje od države do države precej razlikovalo: deset držav je  
že imelo razširjene sektorske pristope, deset pa jih je te pristope  
pripravljalo, medtem ko so po mnenju delegacij zdravstvene politike 
v 14 državah neustrezne. 
 69.  Čeprav so bili razširjeni sektorski pristopi pomembni za izboljševanje 
uspešnosti splošne proračunske podpore (glej odstavek 39) in kot  
eno od meril za upravičenost do sektorske proračunske podpore (glej 
odstavek 32), Komisija pomoči pri njihovi pripravi ni uvrstila med  
prednostne naloge. Tako so bili po ugotovitvah ankete Sodišča pro-
jekti tehnične pomoči v okviru devetega ERS v samo osmih delegaci-
jah (22 %) uporabljeni za to, da bi prispevali k pripravi razširjenega sektorskega pristopa na področju zdravja. 
 70.  Čeprav so države z razširjenim sektorskim pristopom na področju zdravja 
še vedno v manjšini, se je njihovo število od leta 2000 povečalo. Tako 
je v okviru desetega ERS več priložnosti za zagotavljanje sektorske 
proračunske podpore v okviru razširjenih sektorskih pristopov, kot 
jih je bilo pri devetem ERS, vendar to ni privedlo do pomembnega  povečanja sektorske proračunske podpore, ki je načrtovana za to  
obdobje. 
 71.  Eno od ključnih skrbi pri projektnem pristopu predstavlja trajnost projek-
tov (glej odstavka 48 in 53). Glede na to, da je ta odvisna od integra-cije projektov v dobro opredeljene in ustrezno financirane sektorske 
politike, obstaja tudi potreba, da Komisija pripomore k vzpostavitvi 
takih politik tako, da nameni prednost projektom za izgradnjo zmo-
gljivosti v okviru ERS.
 72.  Eden od glavnih izzivov v zvezi s Svetovnim skladom je uskladitev nje-
govih in nacionalnih postopkov, zlasti pri financiranju, ki temelji na uspešnosti. Ob koncu leta 2007 je Svetovni sklad sodeloval pri razšir-jenih sektorskih pristopih na področju zdravja v samo dveh državah, Malaviju in Mozambiku, vendar je njegova strategija za leto 2007  nakazala, da namerava bolj sodelovati pri financiranju tam, kjer obsta-jajo ustrezne nacionalne zdravstvene strategije. Pogostost, s katero je možno uporabiti ta pristop, je odvisna od opredelitve izraza „ustre-zno“ in od podpore, ki jo mednarodna skupnost, vključno s Komisijo, namenja pomoči državam pri razvoju takih strategij. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki39
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
VIRI
STOPNJA IN RAVNOVESJE FINANČNIH VIROV, DODELJENIH 
ZDRAVSTVENEMU SEKTORJU, NE ODRAŽATA USTREZNO 
KOMISIJINIH POLITIČNIH ZAVEZ, MEDTEM KO STROKOVNO 
ZNANJE S PODROČJA ZDRAVJA NI ZADOSTNO
 73.  Kljub zavezam Komisije glede razvojnih ciljev novega tisočletja in zdra-
vstveni krizi v Podsaharski Afriki se dodelitve finančnih sredstev  
zdravstvenemu sektorju v tej regiji kot delež njene celotne razvojne pomoči od leta 2000 niso povečale. Dodelitve so bile tudi nižje od 
merila Evropskega parlamenta, da se v državnih programih 20 % sred-
stev dodeli osnovnemu zdravstvu ter osnovnemu in srednješolskemu 
izboraževanju. 
 74.  Za prispevek k Svetovnemu skladu v boju proti aidsu, tuberkulozi in 
malariji je Komisija sprostila pomembno dodatno financiranje. Vendar 
se je namesto na podporo zdravstvenim sistemom, kar je prednostna 
naloga njene politike, osredotočila na spoprijemanje s temi tremi  
boleznimi. 
 75.  Komisija nima zadostnega strokovnega znanja s področja zdravja, da bi 
ustrezno izvajala svojo zdravstveno politiko, in ni uvedla sistematič-
nih ureditev za opiranje na alternativne vire strokovnega znanja. 
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki40
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiPRIPOROČILA V ZVEZI Z DODELJEVANJEM VIROV
Št. 1:  V kontekstu svoje politike, da podpira doseganje razvojnih ciljev 
novega tisočletja, bi morala Komisija pri vmesnem pregledu za deseti 
ERS razmisliti o povečanju svoje podpore zdravstvenemu sektorju,  
zlasti v:
(a)  ranljivih državah, saj se šteje, da ima Komisija v teh državah  
primerjalno prednost;
(b)  državah, v katerih je ECHO izvajal dejavnosti za krepitev povezave 
med fazo pomoči ter rehabilitacijo in razvojem;
(c)  državah, za katere je bilo ugotovljeno, da ne prejemajo donator-
ske podpore.
Št. 2:  Komisija bi morala preveriti uravnoteženost svojega financira-
nja, da zagotovi, da to financiranje odraža osredotočanje na podporo 
zdravstvenim sistemom, ki je prednostna naloga njene politike.
Št. 3:  Komisija bi morala zagotoviti, da ima na voljo dovolj strokovnega 
znanja, da lahko ustrezno izvaja svoje politike za zdravstveni sektor 
in za ukrepe pomoči ter igra uspešno vlogo v dialogu z zdravstvenim 
sektorjem. V ta namen bi morala zagotoviti vsaj to, da imajo vse dele-gacije, kjer je zdravje osrednji sektor, strokovnjake za zdravje. Oceniti 
bi morala, kako izvedljive so pri zagotavljanju ustrezne podpore drugim 
delegacijam naslednje možnosti:
(a)  zagotovitev strokovnega znanja s področja zdravja v regionalnih 
delegacijah za podporo delegacijam, v katerih ni strokovnjakov 
za zdravje;
(b)  tesnejše sodelovanje v postkonfliktnih državah z zdravstvenimi 
svetovalci Urada ECHO;
(c)  oblikovanje tesnejših partnerstev z državnimi pisarnami Sve-
tovne zdravstvene organizacije, da se opre na njihovo strokovno 
znanje;
(d)  sklepanje uradnih sporazumov z državami članicami EU, da se  
uporabi njihovo strokovno znanje, taki sporazumi pa morajo  temeljiti na pooblastilih, ki zagotavljajo, da Komisija ohrani  odgovornost in jasno opredeli način delovanja.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki41
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiPOVEČALA SE JE HITROST UPORABE SREDSTEV ERS, 
NAMENJENIH ZDRAVJU. SVETOVNI SKLAD JE IZPLAČAL 
VELIKE ZNESKE, VENDAR JE STOPNJA NJIHOVEGA IZPLAČEVANJA RELATIVNO POČASNA. PREDVIDLJIVOST 
PRETOKA POMOČI OSTAJA IZZIV PRI VSEH INSTRUMENTIH
 76.  Stopnja izvajanja ukrepov pomoči ERS se je pomembno izboljšala, vsaj 
deloma zaradi dekoncentracije.
 77.  Svetovnemu skladu je uspelo izplačati veliko količino finančnih sred-
stev, vendar je dejanska stopnja izplačevanja potekala relativno  počasi, predvsem zaradi nizke sposobnosti za črpanje v večini držav upravičenk.
 78.  Predvidljivost financiranja še naprej predstavlja težavo pri vseh instru-
mentih, vključno s splošno proračunsko podporo, ker imajo države, katerih upravičenost do tega instrumenta je prekinjena, na voljo manj 
sredstev za svoje zdravstvene proračune.
PRIPOROČILA V ZVEZI S HITROSTJO IN PREDVIDLJIVOSTJO
Št. 4: Komisija bi morala tesneje sodelovati s Svetovnim skladom, da 
pospeši izvajanje svojih programov z zagotavljanjem tehnične pomoči 
državam upravičenkam tako pri pripravi vlog za donacije kot pri izva-
janju pogodb o donacijah.
Št. 5:  Komisija bi morala omogočiti večjo predvidljivost svoje podpore 
na področju zdravja z zagotovitvijo, da je pripravljena posredovati  
z alternativnimi instrumenti v primerih, ko države izgubijo upraviče-
nost do proračunske podpore.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki42
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiUPRAVLJANJE IN USPEŠNOST INSTRUMENTOV
PRORAČUNSKA PODPORA ŠE NI USPEŠNO PRISPEVALA 
K IZBOLJŠEVANJU ZDRAVSTVENIH STORITEV, PRI PODPORI 
ZDRAVSTVENEMU SEKTORJU LAHKO POMEMBNO VLOGO 
IGRAJO PROJEKTI, SVETOVNI SKLAD PA JE ZAGOTOVIL POMEMBNE IZLOŽKE
 79.  Čeprav sedanja zasnova splošne proračunske podpore vsebuje povezave 
z zdravstvenim sektorjem, te povezave pri njenem izvajanju niso bile dovolj izkoriščene, zato trenutno kljub temu, da bi lahko bila pomem-
ben instrument za izboljšanje zdravstvenih storitev, pri tem ni uspešna 
in ni osredotočena na reševanje potreb revnejših delov prebivalstva. 
Sektorsko proračunsko podporo, ki je osredotočena na zdravstveni 
sektor, je Komisija v Podsaharski Afriki malo uporabljala. 
 80.  Čeprav obstajajo slabosti pri instrumentu projektov, predvsem v zvezi 
s trajnostjo, so projekti koristno prispevali k pomoči zdravstvenemu 
sektorju. Na splošno so bili težavnejši projekti, ki pokrivajo več držav, 
saj to povzroča preglavice pri upravljanju.
 81.  Svetovni sklad je pomembno prispeval k boju proti aidsu, tuberkulozi in 
malariji. Toda kljub temu, da je imela Komisija pomembno vlogo pri 
ustanovitvi Svetovnega sklada, ni veliko prispevala k njegovi uspe-
šnosti na ravni držav.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki43
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiPRIPOROČILA V ZVEZI Z UPRAVLJANJEM  
IN USPEŠNOSTJO INSTRUMENTOV
Št. 6:  Sektorsko proračunsko podporo bi bilo treba več uporabljati.  
Splošno zahtevo, da se jo lahko uporabi samo, če je zdravje osre-dnji sektor, bi bilo treba pregledati, Komisija pa bi morala ponovno razmisliti o sedanji porazdelitvi sredstev med sektorsko proračunsko podporo in splošno proračunsko podporo.
Št. 7:  Sektorsko razsežnost splošne proračunske podpore je treba  
okrepiti:
(a)  z uporabo kazalnikov uspešnosti in dialoga z zdravstvenim sek-
torjem, da se države spodbudi k spoštovanju njihove zaveze,  
po kateri naj bi se približale temu, da se za zdravje dodeli 15 % 
njihovega nacionalnega zdravstvenega proračuna, ter v celoti  
izvršile svoj nacionalni zdravstveni proračun;
(b)  z izvajanjem pregledov dejavnosti in finančnih pregledov, da se 
ugotovi, ali se sredstva iz zdravstvenega proračuna uporabljajo 
za predvideni namen;
(c)  s financiranjem tehnične pomoči s proračunsko podporo, da se 
okrepi ta politika zdravstvenega sektorja in njegova institucio-
nalna zmogljivost ter odpravijo specifične slabosti pri upravlja-
nju javnih financ in javnih naročilih v zdravstvenem sektorju;
(d)  z izboljšanjem  kakovosti njenega prispevka k dialogu z zdrav-
stvenim sektorjem s povečanjem stopnje strokovnega znanja na področju zdravja v službah Komisije ali z uporabo strokovnega 
znanja drugih donatorjev na podlagi jasnih pisnih pooblastil;
(e)  z namenjanjem večje pozornosti zagotavljanju, da kazalniki uspe-
šnosti temeljijo na dobrih statističnih sistemih, odražajo sposob-nost vlade za vplivanje na uspešnost in da se pri njih upoštevajo 
cilji v zvezi z zmanjševanjem revščine in kakovostjo.
Št. 8:  Komisija bi morala prevzeti večjo odgovornost za Svetovni sklad 
na ravni držav. Poleg namenjanja večje podpore državam upravičenkam pri pripravi in izvajanju donacij Svetovnega sklada bi morale delegacije poročati sedežu, da se Komisiji omogoči uspešnejše posredovanje na ravni odbora.
Št. 9:  Komisija bi morala več uporabljati instrument projektov pri  
zagotavljanju podpore politikam in tehnične podpore ter nasvetov  
(projekti ERS), financiranju poskusnih ukrepov pomoči (projekti, ki se financirajo iz splošne proračunske vrstice za zdravje) in zagotavljanju 
zdravstvenega varstva v revnejših regijah, kjer pokritost s storitvami 
zdravstvenega varstva ni ustrezna (proračunska vrstica za projekte  
nevladnih organizacij). Ponovno je treba razmisliti o vlogi projektov, 
ki se financirajo iz splošne proračunske vrstice in pokrivajo več držav, ter projektov znotraj držav AKP.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki44
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiKOMISIJA NI PRIPRAVILA SMERNIC ZA ZAGOTAVLJANJE 
SKLADNE UPORABE RAZLIČNIH INSTRUMENTOV ZA POMOČ 
ZDRAVSTVENEMU SEKTORJU IN SVOJIH UKREPOV POMOČI NI V ZADOSTNI MERI VKLJUČILA V RAZŠIRJENE 
SEKTORSKE PRISTOPE
 82.  Komisija ni ustrezno opredelila, kakšno vlogo lahko igra vsak instrument 
v zdravstvenem sektorju, in kako bi jih bilo treba kombinirati, da se pridobi največja možna sinergija.
 83.  Glede na pomembnost dobrih razširjenih sektorskih pristopov za uspe-
šnost vseh instrumentov je treba okrepiti prizadevanja za podporo 
prispevanju k zasnovi in izvajanju takih pristopov.
PRIPOROČILA O SKLADNI UPORABI INSTRUMENTOV
Št. 10:  Komisija bi morala pripraviti in širiti jasna navodila o tem, kdaj 
je treba uporabljati vsak instrument ter kako jih je za največjo možno 
sinergijo mogoče uporabljati kombinirano, vključno:
(a)  z opredelitvijo, v katerih okoliščinah se uporablja splošna pro-
računska podpora, kdaj se uporablja sektorska proračunska pod-
pora in kdaj se ta dva instrumenta uporabljata skupaj;
(b)  z zagotovitvijo povečane in uspešnejše uporabe instrumenta  
projektov za podporo ukrepom pomoči proračunske podpore in 
Svetovnega sklada v zdravstvenem sektorju;
(c)  z up oštevanjem dejavnosti Svetovnega sklada vsakič, ko Komisija 
načrtuje ukrep pomoči v zdravstvenem sektorju, tudi v okviru  splošne proračunske podpore.
Št. 11: Pri izbiri instrumentov, ki se bodo uporabljali, je treba bolj  
specifično upoštevati razmere v državi, predvsem pa to, ali ima dobro 
opredeljeno sektorsko politiko.
Št. 12:  Komisija bi morala svoje ukrepe pomoči v zdravstvenem sektorju, 
vključno z ukrepi Svetovnega sklada, tesneje uskladiti z razširjenimi 
sektorskimi pristopi. V državah, kjer razširjeni sektorski pristopi še ne 
obstajajo, bi si morala prizadevati za njihovo vzpostavitev.
  To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zase-
danju dne 19. novembra 2008.
        Za Računsko sodišče
        Vítor Manuel da Silva Caldeira
      Predsednik
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki45
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki
Vir: ECA.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki46
PRILOGA I
RAZVOJNI CILJI NOVEGA TISOČLETJA: PRIKAZ NAPREDKA ZA LETO 2007 
Cilji in podcilji Afrika Azija
Severna Podsaharska Vzhodna Jugovzhodna Južna Zahodna
CILJ 1 | Izkoreniniti skrajno revščino in lakoto
Zmanjšati skrajno revščino za polovico nizka revščina zelo huda revščina zmerna revščina zmerna revščina zelo huda revščina nizka revščina
Zmanjšati lakoto za polovico zelo majhna lakota zelo huda lakota zmerna lakota zmerna lakota huda lakota zmerna lakota
CILJ 2 | Doseči osnovno izobraževanje za vse
Osnovna izobrazba za vse visok vpis nizek vpis visok vpis visok vpis visok vpis zmeren vpis
CILJ 3 | Spodbujati enakost med spoloma in neodvisnost žensk
Enakopravnost deklic pri vpisu v osnovno 
šolo blizu enakostiskoraj blizu 
enakostienakost enakost blizu enakosti blizu enakosti
Delež žensk v plačani delovni sili nizek delež srednji delež visok delež srednji delež nizek delež nizek delež
Enaka zastopanost žensk v nacionalnih 
parlamentihzelo nizka 
zastopanostnizka zastopanostzmerna 
zastopanostnizka zastopanost nizka zastopanostzelo nizka 
zastopanost
CILJ 4 | Zmanjšati umrljivost otrok 
Za dve tretjini zmanjšati umrljivost otrok, mlajših od pet letnizka umrljivostzelo visoka 
umrljivostnizka umrljivost zmerna umrljivost visoka umrljivost zmerna umrljivost
Cepljenje proti ošpicam visoka pokritost nizka pokritost zmerna pokritost zmerna pokritost nizka pokritost visoka pokritost
CILJ 5 | Izboljšati zdravje mater
Zmanjšati umrljivost mater za tri četrtine zmerna umrljivostzelo visoka 
umrljivostnizka umrljivost visoka umrljivostzelo visoka 
umrljivostzmerna umrljivost
CILJ 6 | Obvladati HIV/aids, malarijo in druge bolezni
Ustaviti in zmanjšati širjenje HIV/aidsa nizka razširjenostzelo visoka 
razširjenostnizka razširjenost nizka razširjenost zmerna razširjenost nizka razširjenost
Ustaviti in zmanjšati širjenje malarije nizko tveganje visoko tveganje zmerno tveganje zmerno tveganje zmerno tveganje nizko tveganje
Ustaviti in zmanjšati širjenje tuberkuloze nizka umrljivost visoka umrljivost zmerna umrljivost zmerna umrljivost zmerna umrljivost nizka umrljivost
CILJ 7 | Zagotoviti okoljsko trajnost
Zmanjšati krčenje gozdovnizka pokritost 
z gozdovizmerna pokritost 
z gozdovizmerna pokritost 
z gozdovivisoka pokritost 
z gozdovizmerna pokritost 
z gozdovinizka pokritost 
z gozdovi
Prepoloviti delež ljudi brez varne pitne 
vodevisoka pokritost nizka pokritost zmerna pokritost zmerna pokritost zmerna pokritost visoka pokritost
Prepoloviti delež ljudi brez dostopa do 
ustreznih sanitarno-higienskih razmerzmerna pokritost zelo nizka pokritost zelo nizka pokritost nizka pokritost zelo nizka pokritost zmerna pokritost
Izboljšati življenje prebivalcev v revnih 
predelih mestzmeren delež 
prebivalcev revnih 
predelov mestzelo visok delež 
prebivalcev revnih 
predelov mestvisok delež 
prebivalcev revnih 
predelov mestzmeren delež 
prebivalcev revnih 
predelov mestvisok delež 
prebivalcev revnih 
predelov mestzmeren delež 
prebivalcev revnih 
predelov mest
CILJ 8 | Vzpostaviti svetovno partnerstvo za razvoj
Brezposelnost mladihzelo visoka 
brezposelnostvisoka 
brezposelnostnizka 
brezposelnostvisoka 
brezposelnostzmerna 
breposelnostzelo visoka 
brezposelnost
Uporabniki interneta zmerna dostopnostzelo slaba 
dostopnostzmerna dostopnost zmerna dostopnost slaba dostopnost zmerna dostopnost
Vir: Združeni narodi.
Pričakuje se, da bo podcilj dosežen do leta 2015, če se bo prevladujoči trend nadaljeval 
ali če težava, ki se jo skuša s tem podciljem odpraviti, v regiji ni resno zaskrbljujoča.
Pričakuje se, da podcilj do leta 2015 ne bo dosežen.
Podcilj je že dosežen ali je zelo blizu tega, da bo dosežen.Ni napredka, oziroma poslabšanje ali preobrat.
Cilji in podcilji 
CILJ 1 | Izkoreniniti skrajno revščino in lakoto
Zmanjšati skrajno revščino za polovico
Zmanjšati lakoto za polovico
CILJ 2 | Doseči osnovno izobraževanje za vse
Osnovna izobrazba za vse
CILJ 3 | Spodbujati enakost med spoloma in neodvisnost žensk
Enakopravnost deklic pri vpisu v osnovno 
šolo 
Delež žensk v plačani delovni siliEnaka zastopanost žensk v nacionalnih 
parlamentih
CILJ 4 | Zmanjšati umrljivost otrok
Za dve tretjini zmanjšati umrljivost otrok, mlajših od pet let
Cepljenje proti ošpicam
CILJ 5 | Izboljšati zdravje mater
Zmanjšati umrljivost mater za tri četrtine
CILJ 6 | Obvladati HIV/aids, malarijo in druge bolezni
Ustaviti in zmanjšati širjenje HIV/aids
Ustaviti in zmanjšati širjenje malarijeUstaviti in zmanjšati širjenje tuberkuloze
CILJ 7 | Vzpostaviti svetovno partnerstvo za razvoj
Zmanjšati krčenje gozdov
Prepoloviti delež ljudi brez varne pitne 
vode
Prepoloviti delež ljudi brez dostopa do 
ustreznih sanitarno-higienskih razmer
Izboljšati življenje prebivalcev v revnih 
predelih mest
CILJ 8 | Vzpostaviti svetovno partnerstvo za razvoj
Brezposelnost mladih
Uporabniki interneta
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki47
OceanijaLatinska Amerika 
in KaribiSkupnost neodvisnih držav
Europa Azija
— zmerna revščina nizka revščina nizka revščina
zmerna lakota zmerna lakota zelo majhna lakota huda lakota 
zmeren vpis visok vpis visok vpis visok vpis
blizu enakosti enakost enakost enakost
srednji delež visok delež visok delež visok delež
zelo nizka 
zastopanostzmerna 
zastopanostnizka zastopanost nizka zastopanost
zmerna umrljivost nizka umrljivost nizka umrljivost zmerna umrljivost
nizka pokritost visoka pokritost visoka pokritost visoka pokritost
visoka umrljivost zmerna umrljivost nizka umrljivost nizka umrljivost
zmerna razširjenost zmerna razširjenost zmerna razširjenost nizka razširjenost
nizko tveganje zmerno tveganje nizko tveganje nizko tveganje
zmerna umrljivost nizka umrljivost zmerna umrljivost zmerna umrljivost
visoka pokritost 
z gozdovivisoka pokritost 
z gozdovivisoka pokritost 
z gozdovinizka pokritost 
z gozdovi
nizka pokritost visoka pokritost visoka pokritost zmerna pokritost
nizka pokritost zmerna pokritost zmerna pokritost zmerna pokritost
zmeren delež 
prebivalcev revnih 
predelov mestzmeren delež 
prebivalcev revnih 
predelov mestnizek delež 
prebivalcev revnih 
predelov mestzmeren delež 
prebivalcev revnih 
predelov mest
nizka breposelnostvisoka 
breposelnostvisoka 
brezposelnostvisoka 
brezposelnost
slaba dostopnost dobra dostopnost zmerna dostopnost zmerna dostopnost
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki48
PRILOGA II
IZVLEČEK IZ BRUSELJSKE DEKLARACIJE MINISTROV 
ZA ZDRAVJE DRŽAV AKP, OKTOBER 2007
„N. Ob priznavanju  trenutnih izzivov pri upravljanju področja  
zdravja v državah AKP, med katerimi so med drugim pomanjkanje človeških virov, slabosti v sistemih opozarjanja na bolezni in nad-zora nad boleznimi, neustrezni sistemi za upravljanje zdravstvenih informacij, ki so potrebni za sprejemanje odločitev, slaba kako-vost zdravstvenega varstva, zlasti splošnih previdnostnih ukrepov, transfuzij krvi in zmogljivosti laboratorijev, nizka stopnja domačih/operativnih raziskav in razvoja (R&R) pri endemičnih ali nalezljivih boleznih, kot so HIV in aids, tuberkuloza in malarija, ter kroničnih bolezni kot so sladkorna bolezen, povišan krvni tlak in astma, ter pri boleznih, ki so posledica nasilja, poškodb ali nesreč, omejena pripra-vljenost na epidemije, kot je med drugim ebola, in njihovo omejeno obvladovanje, pretirane cene zdravil in farmacevtskih izdelkov ter potreba po ustreznem financiranju zdravstvenega sektorja iz letnih proračunov;“
O. Ob poudarjanju  pomembnosti zdravstvenih sistemov v državah 
AKP pri zagotavljanju preventive, zdravljenja in obvladovanja zapo-
stavljenih tropskih bolezni v epidemiološkem okviru, kot so afriška tripanosomiaza (spalna bolezen), denga, gobavost, filariaza, onho-
cerkiaza (rečna slepota), shistosomiaza (polžja mrzlica) in trahom; kroničnih bolezni in bolezni, ki so povezane z življenjskim slogom, kot so povišani krvni tlak, rak, anemija srpastih celic in sladkorna bolezen, novih in ponovno prisotnih bolezni, kot so razjeda Buruli, hemoragična mrzlica, opičje koze, kuga, steklina, ter med drugim 
tudi duševnih bolezni, nevroloških bolezni, meningitisa, glistavosti in otroške diareje;“
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki49
PRILOGA III
POVZETKI PO DRŽAVAH
SVAZI
PREGLED ZDRAVSTVENEGA STANJA
V Svaziju, kjer je okuženih 34 % prebivalstva, je stopnja razširjeno-
sti HIV/aidsa najhujša na svetu. Z njo je tesno povezana prav tako najvišja stopnja razširjenosti tuberkuloze, ki se je z 856 primerov 
na 100 000 prebivalcev v letu 2000 povečala na 1 182 primerov na 
100 000 prebivalcev v letu 2006. Pričakovana življenjska doba se 
je znižala s 60 let v letu 1998 na samo 31 let v letu 2004. V celo-
tni populaciji, ki šteje milijon ljudi, je po ocenah 130 000 sirot in ogroženih otrok.
Od leta 1997 sta se povečali tako umrljivost dojenčkov kot otrok, 
mlajših od pet let, ki sta narasli z 78 oziroma 106 smrti na 1 000 prebi-
valcev v letu 1997 na 85 oziroma 120 v letu 2006. V 47 % je vzrok smrti otrok, mlajših od pet let, HIV/aids. Umrljivost mater je strmo 
narasla z 230 smrti na 100 000 živorojenih otrok v letu 1999 na  
370 smrti v letu 2006, vendar glavna razloga nista samo HIV/aids, 
temveč tudi omejitve zdravstvenega sistema. Zdravstvene službe se 
vse težje spoprijemajo z ogromnim novim bremenom bolezni, ki ga povečuje porast nenalezljivih bolezni, katerim je namenjene malo 
pozornosti. 
PROJEKTI ERS
Program preprečevanja okužbe s HIV/aidsom in oskrba pri okužbi (HAPAC)
HAPAC I (2001–2005; 2,25 milijona EUR) je v veliki meri dosegel 
svoje cilje v zvezi z razvojem novih storitev prostovoljnega sveto-vanja in testiranja, z izgradnjo mreže za oskrbo na domu v eni od štirih regij Svazija in podpornimi ukrepi za krepitev zdravljenja spolno prenosljivih okužb. Glavni rezultat programa HAPAC II  (2006–2008; 2 milijona EUR) je bila ohranitev storitev, uvedenih s programom HAPAC I, vendar je bila skromna nadaljnja razširitev storitev, ki je bila predvidena za ta nadaljevalni projekt, dosežena samo v omejenem obsegu. HAPAC II je bil financiran, ker trajnost HAPAC I še ni bila zagotovljena, vendar trajnost še naprej ostaja glavna težava in pričakovati je bilo, da se bodo ob koncu projekta leta 2008 nekateri centri za prostovoljno svetovanje in testiranje zaprli. Boljša uskladitev Komisije in Svetovnega sklada bi slednjemu omogočila, da ob koncu programa HAPAC prevzame dejavnosti, zajete v projekt.
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki50
SPLOŠNA PRORAČUNSKA VRSTICA, NAMENJENA 
SOFINANCIRANJU NEVLADNIH ORGANIZACIJ
Integriran projekt na področju HIV/aidsa in možnosti 
za preživljanje
Namen tega projekta je pomagati ljudem, okuženim s HIV/aidsom, 
ter sirotam in ogroženim otrokom z oskrbo na domu in jim nuditi 
pomoč pri povečanju varnosti preskrbe s hrano s pridelavo lastne hrane. Projekt je bil še na začetni stopnji. Čeprav so bili cilji zelo 
relevantni, se je zdelo, da so preveč ambiciozni za projekt, ki traja 
le nekoliko dlje kot tri leta. 
SVETOVNI SKLAD
Svazi je dosedaj od Svetovnega sklada prejel najvišjo podporo na prebivalca na svetu (105 milijonov USD, približno 100 USD na pre-
bivalca). Velika večina financiranja je bila namenjena področju HIV/
aidsa. Nizek znesek financiranja za tuberkulozo ne odraža obsega problema, ki ga predstavlja ta bolezen.
Rezultati programov, ki jih je podpiral Svetovni sklad, so precej 
mešani. Oskrba in podpora družinam ter skupnostim, ki sta jih pri-zadela HIV/aids, storitve prostovoljnega svetovanja in testiranja ter komponente oskrbe na domu so na splošno dosegale dober napredek. Po drugi strani so bili manj uspešni deli komponent v zvezi s pro-tiretrovirusnim zdravljenjem in spremljanjem, podporo prepreče-
vanju prenosa bolezni z matere na otroka in preventivnim delom 
z mladimi. Zahteve Svetovnega sklada glede poročanja so pospešile izboljšanje sistemov spremljanja in vrednotenja ter zanesljivosti 
podatkov.PRILOGA III
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki51
LESOTO
PREGLED ZDRAVSTVENEGA STANJA
Stopnja razširjenosti HIV/aidsa v Lesotu je s 23 % ena najvišjih. 
S tem je tesno povezana izredno visoka stopnja razširjenosti tuber-kuloze. HIV/aids in tuberkuloza sta glavna razloga, da se je priča-kovana življenjska doba od sredine 1990-ih let močno znižala s 60 
let na samo 41 let. Število sirot in ogroženih otrok je ocenjeno  na 180 000, kar je približno 10 % populacije. Medtem ko malarije 
v Lesotu ni, je med drugimi vprašanji, ki vzbujajo zaskrbljenost, 
naraščajoča stopnja nenalezljivih bolezni.  
Precej se je povečala umrljivost dojenčkov, delno kot posledica HIV/
aidsa, in sicer s povprečno 75 na 1 000 živorojenih otrok v obdobju 
1995–99 na 91 v obdobju 2000–2004. Hkrati je dramatično narasla 
umrljivost mater, z 282 na 100 000 živorojenih otrok v letu 1993 na 
762 v letu 2004. Poslabšanje zdravstvenih kazalnikov odraža tudi 
nazadovanje zdravstvenih storitev, ki se le s težavo spoprijemajo z večjim bremenom bolezni. Proračunska sredstva, da bi se to stanje 
razrešilo, se niso povečala in so nesorazmerno dodeljena sekun-
darni in terciarni oskrbi ter urbanim območjem. Država izgublja 
zdravstvene delavce zaradi odhodov v druge države, in zaradi smrti, 
povezanih s HIV/aidsom.
SPLOŠNA PRORAČUNSKA PODPORA
Splošna proračunska podpora ni bila uspešen instrument za izboljše-vanje zdravstvenih storitev. Komisija je ustavila izvajanje programa v okviru 8. ERS, ker je bila zavezanost vlade glede reforme upra-
vljanja javnih financ premajhna, program pa se je soočal s težavami 
tudi pri zagotavljanju zanesljivih podatkov za kazalnike uspešnosti. 
Iz teh razlogov ni bila dodeljena podpora v okviru 9. ERS, ki je bila sicer prvotno načrtovana.PRILOGA III
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki52
PROJEKTI ERS
Projekt „Podpora reformi zdravstvenega sektorja„ v okviru 8. ERS 
(1,8 milijona EUR) je s svojo podporo splošnemu načrtovanju procesa 
in svojim vodenjem decentralizacije na treh območjih pomembno prispeval k procesu decentralizacije zdravstvenega sektorja v Lesotu, čeprav je bila 9-mesečna poskusna faza prekratka. Lesotska vlada 
je pozneje razširila decentralizacijo na vseh deset območij, čeprav 
obstajajo resne omejitve glede zmogljivosti in sredstev.  
SOFINANCIRANI PROJEKT NEVLADNE ORGANIZACIJE: 
OSKRBA NA DOMU ZA LJUDI, OKUŽENE Z VIRUSOM HIV/AIDSOM ZA NEOZDRAVLJIVO BOLNE TER ZA SIROTE IN OGROŽENE OTROKE
Čeprav so sirote in ogroženi otroci deležni le omejene podpore, je to 
na splošno uspešen projekt s 600 ljudmi, usposobljenimi za izvajalce 
zdravstvenega varstva, od katerih ima vsak povprečno deset strank. 
Sprožen je bil nadaljevalni projekt, ki se ukvarja z varnostjo preskrbe s hrano in dejavnostmi, ki ustvarjajo dohodek, da bi se zagotovila 
trajnost projekta, vendar v treh letih, kolikor bo projekt trajal, te 
morda ne bo mogoče doseči. 
SVETOVNI SKLAD
V okviru glavne donacije, ki je bila doslej izvedena (HIV/aids,  2. krog), prejema protiretrovirusno zdravljenje več kot 15 000 ljudi, 
v primerjavi s ciljem v višini 12 500 ljudi, kar je rezultat financira-
nja, ki sta ga v približno enakih deležih zagotovila Svetovni sklad in vlada. Vendar sistem spremljanja morda zajema ljudi, ki so opustili 
zdravljenje, in tiste, ki so med zdravljenjem umrli. Protiretrovi-
rusne terapije je deležno samo okoli 30 % ljudi, ki jo potrebujejo. 
Močno se je povečalo število lokacij za prostovoljno svetovanje in testiranje, vendar je število ljudi, ki se testirajo za HIV, 20 % nižje 
od predvidenega. To odraža splošne težave pri izvajanju kampanje 
„Know Your Status “ v Lesotu. Pri oskrbi in podpori za sirote in  
ogrožene otroke ni bilo jasno opredeljeno, kaj bo vseboval paket 
podpore, in težko je bilo ugotoviti, kaj so sirote in ogroženi otroci 
prejeli. Cilji glede razdeljevanja kondomov so bili preseženi, vendar 
samo delno zaradi financiranja s strani Svetovnega sklada, zagotoviti 
pa je bilo treba, da mladi dejansko dobijo in uporabijo kondome, ki so bili razdeljeni zdravstvenim centrom in v njih tudi na voljo. 
Določen napredek je bil dosežen pri izobraževanju mladih v zvezi 
s preprečevanjem HIV/aidsa. Najtežavnejše je bilo področje podpore 
preprečevanju prenosa bolezni z matere na otroka, na katerem je 
bil od šestih ciljev, povezanih s kazalniki uspešnosti, dosežen samo eden. To je deloma posledica pomanjkanja zdravstvenega osebja.PRILOGA III
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki53
KENIJA
PREGLED ZDRAVSTVENEGA STANJA
Vsi glavni zdravstveni kazalniki so se v 1990-ih letih poslabšali, 
njihovo upadanje pa se je nadaljevalo tudi v obdobju prvega nacio-nalnega strateškega načrta za zdravstveni sektor (1999–2004). Tako se je umrljivost otrok, mlajših od pet let, povečala z 11,2 % na  
11,5 %. Čeprav je težko določiti delež umrljivosti mater, kazalniki ne nakazujejo, da je prišlo do izboljšanja. Edino področje, ki se je 
očitno izboljšalo, je razširjenost HIV, ki se je zmanjšala s 13 % v letu 
1994 na 6 % v letu 2005.
Poslabšanje glavnih zdravstvenih kazalnikov odraža zmanjševanje 
uporabe storitev v javnih zdravstvenih ustanovah, pomanjkanje  
zdravstvenih delavcev in njihovo neenakomerno porazdelitev po 
urbanih in podeželskih območjih ter javnih in zasebnih sektorjih 
ter stagniranje prispevkov iz nacionalnega proračuna, namenjenih 
področju zdravja. Drugi nacionalni strateški načrt za zdravstveni sektor (2005–2010), ki ga podpirajo donatorji prek skupnega načr-
tovanja dela in financiranja („Joint Planning of Work and Funding“), 
skuša obrniti ta trend upadanja. 
SPLOŠNA PRORAČUNSKA PODPORA 
Glede na še vedno relativno nizke odhodke na področju zdravja, slabosti v zdravstvenih sistemih in splošnem upravljanju sistemov 
javnih financ ter dejstvo, da je bil od štirih ciljev, povezanih s kazal-
niki uspešnosti, dosežen samo eden, se splošna proračunska podpora pri izboljšanju zdravstvenih storitev v Keniji ne more šteti za zelo 
uspešno. 
PROJEKTI ERS
Projekt „Program razvoja območnih zdravstvenih storitev in siste-mov“ v okviru 8. ERS je v osrednjih in vzhodnih regijah pomembno 
prispeval k izboljšanju dostopa do javnih in nejavnih storitev in 
njihove kakovosti in je bil zlasti osredotočen na ljudi, ki so bolj 
izpostavljeni tveganju, in na skupnosti. Vendar bi bili rezultati še boljši, če bi bil časovni okvir projekta daljši od predvidenih treh 
let in nanj ne bi vplivale zamude. PRILOGA III
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki54
PROJEKTI, KI SE FINANCIRAJO IZ SPLOŠNE 
PRORAČUNSKE VRSTICE
Pobuda v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem 
mladostnikov
Ta projekt je dosegel pomemben napredek pri izboljševanju dostopa 
do preventivnih storitev in storitev zdravstvenega varstva pri HIV/
aidsu, namenjenih najbolj ogroženi in marginalizirani mladini, pri katerem so se uporabljale mladim prijazne mobilne storitve pro-
stovoljnega svetovanja in testiranja ter povečevanje ozaveščenosti 
skupnosti o tej pobudi.
Dostop do kakovostnih osnovnih in splošnih porodniških 
storitev in njihova raba
S projektom se skuša izboljšati dostop žensk in otrok do porodniške 
nege in nege novorojenčka na desetih ciljnih območjih. Kazalniki 
projekta kažejo, da se je na ciljnih območjih delež zapletov, poveza-nih s porodom, ki so bili zdravljeni v ustanovah za nujno porodniško 
nego, povečal, povečal pa se je tudi delež porodov, pri katerih so 
prisostvovale babice.
Celovit pristop k doseganju oseb, ki so najbolj izpostavljene 
tveganju okužbe s HIV/aidsom, in tistih, ki jih je prizadel HIV/aids
S projektom se skuša graditi zmogljivost nevladne organizacije Marie 
Stopes v Keniji, da se prispeva h kenijskemu nacionalnemu načrtu za boj proti aidsu (2005–2010). Začetni napredek je dober. 
Uzazi Bora – storitve za matere in otroke – dejavnosti v zvezi 
s HIV
Cilj projekta je bil izboljšati področja prenosa bolezni z matere na 
otroka, izboljšanje storitev predporodne, medporodne in poporodne 
nege na dveh območjih. Cilji projekta so bili delno doseženi, glavna 
pomanjkljivost je bila v zvezi s poporodnimi storitvami.
SVETOVNI SKLAD
Čeprav je Kenija glavna upravičenka Svetovnega sklada, je prišlo pri 
izvajanju donacij do resnih zamud, kar pomeni, da večina ciljev ne 
bo doseženih, proračuni pa so se po Fazi i zmanjšali.PRILOGA III
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki55
MALAVI
PREGLED ZDRAVSTVENEGA STANJA
Malavi ima eno najvišjih stopenj razširjenosti HIV/aidsa (približno 
14 %) na svetu. Visoka stopnja razširjenosti HIV/aidsa je privedla do velikega porasta tuberkuloze, saj se je med letoma 1994 in 2004 število primerov podvojilo. Močno ga je prizadela tudi malarija, ki 
se navaja kot najpogostejši vzrok umrljivosti tako med odraslimi kot med otroki. Čeprav je od leta 2000 prišlo do izboljšanja, ima 
Malavi z 984 smrtmi na 100 000 živorojenih otrok še vedno eno naj-
višjih stopenj umrljivosti mater na svetu. Podobno kljub določenemu 
napredku, doseženemu v zvezi z umrljivostjo otrok, ki je upadla na 
76 na 1 000 živorojenih otrok, to ostaja eno od najbolj zaskrbljujočih področij. Zdravstvene storitve v Malaviju so imele veliko premalo virov za spopadanje s temi težavami, saj je bilo število zdravstvenega osebja zelo omejeno in koncentrirano na urbanih območjih.
SPLOŠNA PRORAČUNSKA PODPORA
Sodišče ni bilo mnenja, da je imela splošna proračunska podpora do sredine leta 2007 pomemben učinek na izboljšanje zdravstvenih 
storitev. Od leta 2005, ko se je splošna proračunska podpora spet 
začela, se je vlada osredotočila na uporabo proračunske podpore za doseganje dobrih rezultatatov pri upravljanju proračuna, ne pa 
na večanje proračunskih odhodkov za revne. Vendar je Komisija prek vzvoda splošne proračunske podpore pomagala zagotoviti, da proračunske dodelitve, ki jih vlada nameni področju zdravja, še  naprej znašajo vsaj 10,7 % celotnega nacionalnega proračuna. Ker je zaključna točka pobude močno zadolženih revnih držav (HIPC) 
zdaj dosežena, bo možno povečati diskrecijske odhodke, vključno s področjem zdravja. 
PROJEKTI ERS
S projektom v okviru 8. ERS je bila ustanovljena nacionalna služba za krvno transfuzijo, ki je pokrivala med tretjino in polovico naci-
onalnih potreb. Čeprav je bilo to manj, kot je bilo določeno v spo-
razumu o financiranju, je glede na težke kulturne in organizacijske 
izzive, ki jih je projekt moral premostiti, še vedno predstavljalo 
precejšen napredek.PRILOGA III
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki56
PROJEKTI, KI SE FINANCIRAJO IZ SPLOŠNE 
PRORAČUNSKE VRSTICE
Krepitev storitev, namenjenih mladim, na področju spolnega in 
reproduktivnega zdravja ter HIV/aidsa
Cilj projekta je, da se prek nevladnih organizacij in mladinskih  
klubov povečata uporaba mladim prijaznih storitev na področju  
spolnega in reproduktivnega zdravja in privzetje varnejših spolnih praks. Glede na začetne zamude morda ne bo mogoče doseči vseh 
ciljev projekta.
Spodbujanje sprememb v vedenju in izboljšanje dostopa do 
storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja na območju Thyolo
Projekt je na tem revnem območju južnega Malavija dragoceno pri-
speval zlasti k izboljšanju dostopa do stalne oskrbe, podpore in  
zdravljenja pri okužbi s HIV, do storitev na področju preprečeva-nja prenosa bolezni z matere na otroka in storitev za prostovoljno 
svetovanje in testiranje.
Zdravje mladine in otrok v osrednjih in južnih regijah Malavija
Projekt ustvarja dobre rezultate, saj se je povečalo število mladih, ki 
v za to namenjenih mladinskih in zdravstvenih centrih uporabljajo 
prostovoljno svetovanje in testiranje, zmanjšalo pa se je tudi število 
nosečnosti med šoloobveznimi dekleti. 
SVETOVNI SKLAD
Svetovni sklad na splošno ustvarja pomembne rezultate, predvsem 
z izrednim povečanjem zagotavljanja protiretrovirusne terapije, in 
sicer s samo nekaj tisoč zdravljenih v letu 2004 na 110 000 do sre-
dine leta 2007. Večina drugih komponent 1. kroga projekta v zvezi 
s HIV/aidsom je bila po nekaterih zamudah na dobri poti k pomemb-nim dosežkom, vključno s komponento podpore zdravstvenim sis-temom, ki je pomagala pri usposabljanju velikega števila osebja, zlasti na ravni zdravstvenih služb v lokalnih skupnostih. Najtežav-
nejše področje je bila komponenta preprečevanja prenosa bolezni 
z matere na otroka.PRILOGA III
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki57
MALI
PREGLED ZDRAVSTVENEGA STANJA
Mali ima zelo visoko stopnjo umrljivosti mater (1 200 na 100 000 
živorojenih otrok) in umrljivosti otrok (v letu 2004 219 na 1 000). Stopnja razširjenosti HIV/aidsa je relativno nizka (1,9 %), vendar je zelo razširjena tuberkuloza (578 primerov na 100 000 prebivalcev), malarija pa je še vedno eden glavnih razlogov za umrljivost otrok. 
Med druge pomembne bolezni sodijo akutne okužbe dihal, diareja, 
bolezen gvinejskega črva, shistosomiaza ter naraščajoče težave s kro-
ničnimi boleznimi, kot so sladkorna bolezen in bolezni srca.
Čeprav so bile izvedene pomembne naložbe v zdravstveno infrastruk-
turo in se je na splošno izboljšal dostop do zdravstvenih storitev, so 
še prisotne resne težave. Ni ustrezne kadrovske politike, kar ima za 
posledico nizko razpoložljivost, neustrezno geografsko porazdelitev 
ter neustrezno znanje, motivacijo in etična merila osebja. Procesa 
decentralizacije ni spremljal zadosten prenos človeških in finančnih virov. Na splošno kakovost zdravstvenih storitev ostaja nizka in 
najrevnejši si zdravstvenih storitev ne morejo privoščiti. 
SPLOŠNA PRORAČUNSKA PODPORA
Vlada v nasprotju z zavezo, ki jo je sprejela s sporazumom o financi-ranju s splošno proračunsko podporo, ni povečala deleža zdravstve-
nega proračuna, sredstva pa se še vedno neenako delijo med regije. 
Poleg tega je upravljanje javnih financ še vedno šibko, z visokim 
fiduciarnim tveganjem ter nizko učinkovitostjo in uspešnostjo javne porabe. PRILOGA III
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki58
PROJEKTI ERS
Projekt podpore zdravstvenemu sektorju (PASS) v okviru 8. ERS je 
prispeval k cilju krepitve zmogljivosti ministrstva za zdravje, ne pa 
tudi k njegovemu drugemu cilju izboljšanja kakovosti zdravstvenih storitev. S tem projektom ni bilo možno doseči takih izboljšav, saj bi bilo za to treba sprejeti velike strukturne reforme.
PROJEKTI, KI SE FINANCIRAJO IZ SPLOŠNE 
PRORAČUNSKE VRSTICE
Izboljšanje reproduktivnega zdravja žensk v severnem Maliju
Projekt je pomembno prispeval k izboljšanju usposabljanja zdrav-
stvenih delavcev in zagotovitvi opreme, vendar je trajal premalo 
časa, da bi lahko imel resničen učinek na umrljivost mater. 
„Action Biomali“
Ta projekt za izboljšanje odkrivanja okužbe s HIV/aidsom, tuber-
kulozo in malarijo v Maliju je privedel do vzpostavitve mreže labo-ratorijev, čeprav je prihajalo do zamud pri usposabljanju osebja za 
uporabo dobavljene opreme. Spremljanje tega, kako so se povečale 
stopnje odkrivanja, je bilo težavno. 
Participativen pristop k izboljševanju dostopnosti 
zdravstvenega varstva za bolnike s tuberkulozo
Ta regionalni projekt, v katerega so bili zajeti tudi Benin, Burkina 
Faso in Senegal, je prispeval k izboljšanju odkrivanja tuberkuloze in nadaljnjega ukrepanja.PRILOGA III
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki59
Krepitev lokalne zmogljivosti v boju proti HIV/aidsu
Cilj tega projekta, ki je še na zgodnji stopnji, je prek večje vključe-
nosti civilne družbe in izboljšanja kakovosti zdravstvenih storitev 
zmanjšati spolni prenos in prenos virusa z matere na otroka v rev-nejših regijah severnega Malija.
SVETOVNI SKLAD
Donacija, namenjena boju proti malariji, je prispevala k oskrbi  s posteljnimi mrežami proti komarjem in usposabljanju zdravstve-nega osebja. Donacija za boj proti HIV/aidsu je prispevala k temu, da se je število ljudi, ki so bili deležni protiretrovirusne terapije, v obdobju 2005–2007 povečalo s 600 na 12 800. Pri donaciji za  boj proti tuberkulozi je bila komponenta zdravljenja uspešnejša od 
preventivne komponente. Pri komponenti krepitve zdravstvenih  
sistemov je prišlo do nekaterih težav, predvsem v zvezi z izgradnjo 
in opremljanjem nacionalnega laboratorija.PRILOGA III
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki60
SEZNAM PREUČENIH PROJEKTOVPRILOGA IV
Država Naziv projekta Znesek projekta Ocena
PROJEKTI ERS
Angola Program podpore zdravstvenemu sektorju 25,0 Nezadovoljivo
Benin Podpora zdravstvenemu sektorju 10,2 Delno zadovoljivoBurundi Prehodna podpora zdravstvenemu sektorju (PATSBU) 4,1 NezadovoljivoČad Podpora zdravstveni politiki 42,0 NezadovoljivoSlonokoščena obala Faza I programa nujne pomoči in rehabilitacije 34,0 Zadovoljivo
Kenija Razvoj območnih zdravstvenih storitev in sistemov 15,0 Zadovoljivo
Lesoto Podpora reformi zdravstvenega sektorja 1,8 Delno zadovoljivoMalavi Malavijska služba za krvno transfuzijo 9,4 Delno zadovoljivoMali Program podpore zdravstvenemu sektorju 10,5 Delno zadovoljivo
Sierra Leone Program podpore zdravstvenemu sektorju 28,0 Nezadovoljivo
Svazi Program preprečevanja okužbe s HIV/aidsom in oskrbe pri okužbi 4,3 Delno zadovoljivoUganda Razvoj človeških virov na področju zdravja 17,0 Zadovoljivo
PROJEKTI ZNOTRAJ DRŽAV AKP
8 državPartnerstvo ES/AKP/WHO v zvezi z razvojnimi cilji novega tisočletja na 
področju zdravja25,0 Delno zadovoljivo
14 držav Program WHO za izkoreninjenje otroške paralize 26,8 Delno zadovoljivo
41 držav Partnerstvo ES/AKP/WHO v zvezi s farmacevtsko politiko 24,6 Nezadovoljivo22 držav ES/AKP/UNFPA/IPPF Spolno in reproduktivno zdravje 32,0 Zadovoljivo3 države Razvoj cepiva proti malariji s poskusi v več centrih 7,0 Nezadovoljivo
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki61
Država Naziv projekta Znesek projekta Ocena
ZDRAVSTVENI PROJEKTI, KI SE FINANCIRAJO IZ SPLOŠNE PRORAČUNSKE VRSTICE
Kenija Pobuda v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem mladostnikov 2,6 Delno zadovoljivo
KenijaPovečan dostop do kakovostnih osnovnih in splošnih porodniških 
storitev in njihova povečana raba2,2 Zadovoljivo
KenijaCelovit pristop k doseganju oseb, ki so najbolj izpostavljene tveganju 
okužbe s HIV/aidsom, in tistih, ki jih je HIV/aids prizadel4,4 Delno zadovoljivo
Kenija Uzazi Bora – storitve za matere in otroke – dejavnosti v zvezi s HIV 1,3 Delno zadovoljivoMalaviKrepitev storitev, namenjenih mladim, na področju spolnega in 
reproduktivnega zdravja ter HIV/aidsa 2,25 Delno zadovoljivo
MalaviSpodbujanje sprememb v vedenju in izboljšanje dostopa do storitev 
na področju spolnega in reproduktivnega zdravja 1,35 Zadovoljivo
MaliIzboljšanje storitev na področju reproduktivnega zdravja žensk 
v severnem Maliju1,6 Zadovoljivo
Mali „Action BioMali “ 3,6 Delno zadovoljivo
MaliParticipativen pristop k izboljševanju kakovosti zdravstvenega varstva 
in njegove dostopnosti za bolnike s tuberkulozo4,5 Delno zadovoljivo
Burundi, Kenija, Mozambik Program za boj proti aidsu 2,0 Nezadovoljivo
Burundi, Gvineja,
HaitiVzajemna krepitev glavnih zasebnih in javnih akterjev na področjih 
zaščite pravic, preprečevanja okužb in zagotavljanja popolnega zdravstvenega varstva ljudem, ki živijo s HIV/aidsom3,9 Delno zadovoljivo
Benin,
Dem. republika KongoProgram za razvoj integrirane oskrbe na domu, namenjene 
tuberkuloznim bolnikom, ki živijo z virusom HIV/aidsom4,3 Nezadovoljivo
Zambija, Južna AfrikaIzgradnja lokalne zmogljivosti in zagotovitev cepiv proti virusu HIV 
v južni Afriki3,0 Nezadovoljivo 
Malavi, Južna Afrika Večje preprečevanje in zdravljenje tuberkuloze 4,5 Delno zadovoljivo
Z ZDRAVJEM POVEZANI PROJEKTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNSKE VRSTICE ZA SOFINANCIRANJE NVO
LesotoOskrba na domu za ljudi, okužene z virusom HIV/aidsom, za 
neozdravljivo bolne ter za sirote in ogrožene otroke0,7 Delno zadovoljivo
Mali Krepitev lokalne zmogljivosti za boj proti HIV/aidsu 1,0 Delno zadovoljivo
Malavi Zdravje mladine in otrok v osrednjih in južnih regijah Malavija 0,75 Zadovoljivo
Svazi Integriran projekt HIV/aidsa in možnosti za preživljanje 0,75 Delno zadovoljivoPRILOGA IV
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiODGOVOR KOMISIJE
POVZETEK
I. 
Komisija se zahvaljuje Evropskemu račun-
skemu sodišču za delo na področju razvojne 
pomoči Evropske skupnosti za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki. V poročilu je  zanimiva analiza z ugotovitvami in novimi  
spoznanji, pri čemer ima Komisija priložnost 
za pojasnitev številnih vprašanj, povezanih z rezultati analize Sodišča. 
II. 
Komisija v okviru svoje politike priznava,  da je zaradi spodbujanja napredka za boljše rezultate na področju zdravstva potrebna  celovita strategija za obravnavanje obsto-ječih omejitev z najprimernejšimi instru-
menti in delitvijo dela z ostalimi donatorji. 
Zato bo Skupnost „na državni ravni izvedla 
vrsto dopolnilnih ukrepov, vključno z makro-
ekonomsko podporo, povezano z boljšimi  rezultati na področju zdravstva, podporo za 
sektorje, ki vplivajo na rezultate na podro-
čju zdravstva bolj splošno, in neposredno  
podporo zdravstvenemu sektorju“ (sporočilo Komisije z naslovom Zdravje in zmanjševanje 
revščine).
V skladu s svojimi političnimi zavezami  
Komisija še naprej upošteva pomembnost  
krepitve zdravstvenih sistemov z ohranja-
njem neposrednih finančnih sredstev za  
področje zdravstva na državni ravni, večjo  splošno proračunsko podporo in svojim pri-
spevkom k svetovnim pobudam.
Strokovno znanje s področja zdravja na Komi-
siji je omejeno z odločitvami v zvezi z dode-
ljevanjem virov. Vendar lahko mehanizmi,  
kot sta „sklad za tehnično sodelovanje“ na državni ravni ali natančneje „zunanje izve-
densko tehnično mnenje“ na ravni sedeža  Komisije, zagotovijo službam Komisije teh-nično podporo za posebne naloge.
63
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiIII. 
Komisija si še naprej prizadeva za večjo  
hitrost in predvidljivost dodeljevanja svoje pomoči za zdravstveni sektor; to vključuje  prednostno obravnavanje sektorskega pri-stopa, sektorske proračunske podpore, kadar to omogočajo pogoji, in tudi predvidljivejše dolgoročnejše oblike splošne proračunske  podpore („pogodba o razvojnih ciljih novega tisočletja„) v uspešnih državah.
IV. 
Komisija se strinja z mnenjem Sodišča glede možne vloge sektorske proračunske pod-pore, tj. relativno novega načina pomoči,  ki ga glede na razpoložljive dokaze v Afriki največkrat uporablja Komisija. Komisija je  sektorsko proračunsko podporo že uporabila za pomoč zdravstvenim sektorjem v Mozam-biku, Zambiji in Južni Afriki.
Komisija obravnava splošno proračunsko  
podporo kot dopolnilo ukrepom na področju 
zdravstva kot osrednjega in stranskega sek-
torja ter si prizadeva dodatno okrepiti učin-
kovitost tega sredstva na splošno in v zvezi s sektorskimi vprašanji. Vendar ugotavlja,  
da je učinkovitost splošne proračunske pod-
pore bolje ocenjevati dolgoročno, ker je za 
napredek v smislu pozitivnih rezultatov na 
nacionalni ravni potreben čas, saj je treba  
izboljšati velike sisteme, ter ker se zato ta  
napredek ne more primerjati z napredkom  
v smislu rezultatov v manjših in ciljnih sku-pinah prebivalstva. 
V. 
V strateškem dokumentu, ki zadeva državo prejemnico pomoči na področju zdravstva, 
določa Komisija kot odziv na posebnosti te 
države različne vrste podpore, predvidene  v njeni politiki za boljše rezultate na podro-
čju zdravstva. Komisija bo še naprej krepila sinergije med različnimi ukrepi na državni  ravni.Okvir zdravstvenih politik/strategij se je  
v zadnjem desetletju v državah Podsahar-ske Afrike s pomočjo Svetovne zdravstvene organizacije in vseh ostalih velikih razvojnih partneric (vključno s Komisijo) znatno izbolj-šal. Vendar je treba te politike stalno pregle-dovati in izboljševati. Na primer Skupni letni pregledi za zdravstvene sektorje, v katere  je pogosto vključena Komisija, zagotavljajo politiki nov napredek.
VI. 
Komisija bo razmislila o sektorskih dode-litvah v skladu s smernicami, ki se bodo  oblikovale za vmesni pregled 10. Evrop-skega razvojnega sklada. Te smernice bodo poudarjale cilje na državni ravni, dosežene rezultate, načela lastništva držav in delitve dela. Prav tako bodo upoštevale dejstvo, da se lahko rezultati razvojnih ciljev novega  tisočletja na področju zdravja dosežejo na  različne načine, vključno z naložbami zunaj zdravstvenega sektorja (voda in javna higi-ena, izobraževanje, razvoj podeželja, upra-vljanje…), in ne izključno z neposredno  podporo za zdravstvene storitve.
Komisija bo še naprej podpirala zdravstvene 
sisteme, in sicer, kadar bo mogoče, s pod-
poro za sektorske programe. Razvoj in  
ohranjanje človeških virov v zdravstvenem 
sektorju ter financiranje zdravstvenih siste-
mov sta zadevi, ki ju bo Komisija natančno 
spremljala in zagotavljala pomoč za njuno  izvajanje.
64
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiKomisija se strinja, da je za delegacije, ki  –
imajo dejavno vlogo donatorjev v zdra-
vstvenem sektorju, pomembno ustrezno strokovno znanje. V primerih, ko se osre-
dotoča na zdravje kot na osrednji sektor, 
bo Komisija preučila načine, s katerimi  bo delegacijam zagotovila ustrezno  strokovno znanje. V ostalih primerih,  
vključno s splošno proračunsko podporo, 
se lahko v okviru delitve dela predvidita tiho partnerstvo in spodbujanje odgo-
vornosti ostalih donatorjev. Prav tako se 
lahko uporabijo pragmatični načini, kot 
je združevanje strokovnjakov na ravni  
EU.
Sektorska proračunska podpora se bo   –
v vseh sektorjih, v katerih se bo vzpo-
stavilo sodelovanje, povečala s skoraj  
9 % v okviru 9. Evropskega razvojnega  
sklada na 16 % v okviru 10. Evropskega 
razvojnega sklada. Kadar so izpolnjeni  pogoji, bo sektorska proračunska pod-
pora prednostni način v državah, ki  
prejemajo programsko pomoč za zdra-
vstveni sektor. Komisija si bo še naprej 
prizadevala za večjo učinkovitost instru-menta splošne proračunske podpore pri 
doseganju svojih ciljev, vključno z začet-kom izvajanja pogodb o razvojnih ciljih novega tisočletja. 
Komisija bo projekte izvajala še naprej,  –
da se razvijejo in okrepijo zdravstveni  sistemi, zlasti v državah z nestabilnimi  
razmerami. 
V državah razširjenega sektorskega pristopa 
se zagotavlja podpora za izvajanje politik  tudi z dialogom o sektorski politiki (vklju-čenost v posebne delovne skupine, sodelo-vanje v skupnih revizijah vlad in donatorjev v zdravstvenem sektorju) in projekti. Večjo zmogljivost je treba v skladu z načr-
tom ukrepov iz Akre (iz septembra 2008)  
zagotavljati predvsem s skupnimi skladi, da se okrepijo nacionalne zmogljivosti in čim  
bolj uporabi lokalno strokovno znanje. 
Po reviziji, ki jo je izvedlo Sodišče, je   –
bila ustanovljena posebna medsektor-ska skupina, da bi oblikovala navodila  v zvezi z ukrepi Komisije na državni ravni, s katerimi se bi zagotovila učinkovitejša uporaba finančnih sredstev Svetovnega sklada. 
Ta navodila o natančnejši uporabi raz- –
ličnih instrumentov, ki zadevajo zdrav-
stveni sektor, vključno z njihovo kombi-
nirano uporabo, bodo revidirana v okviru 
„smernic za načrtovanje programov  
v zdravstvenem sektorju,“ ki se zdaj poso-
dabljajo, da bi se bolj upošteval splošni 
razvoj instrumentov Evropske skupnosti (npr. pogodbe o razvojnih ciljih novega 
tisočletja).
Komisija se strinja in je prepričana, da   –
sta za učinkovit razvoj zdravstvenega  sistema zelo pomembna ustrezna zdra-
vstvena politika in strateški okvir. Še  naprej bo spodbujala oblikovanje in spre-jemanje ustrezno določenih zdravstvenih politik z vsemi dopolnilnimi ukrepi, ki so predvideni v njeni politiki.
65
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiUVOD
1.  
Podsaharska Afrika je v zaostanku glede  
doseganja večine razvojnih ciljev novega  tisočletja in predvsem ciljev, povezanih  
z zdravjem.
Napredek v zvezi z razvojnimi cilji novega  
tisočletja na področju zdravja je povezan  z izboljšavami na različnih področjih (izo-braževanje, voda in javna higiena, varnost  oskrbe s hrano …). Zato je za spodbujanje  napredka za boljše rezultate na podro-čju zdravja potrebna celovita strategija za  obravnavanje obstoječih omejitev z naj-primernejšimi instrumenti in delitvijo dela z ostalimi donatorji.
OPAŽANJA O DODELJEVANJU 
IN IZPLAČEVANJU SREDSTEV ZDRAVSTVENEMU SEKTORJU
7.  
Komisija želi obravnavati revizijo razvojne  
pomoči Evropske skupnosti za zdravstvene 
storitve v Podsaharski Afriki v okviru svojega 
celostnega pristopa k razvojni pomoči.
Komisija v okviru svoje politike priznava,  
da je zaradi spodbujanja napredka za boljše rezultate na področju zdravstva potrebna  celovita strategija za obravnavanje obsto-
ječih omejitev z najprimernejšimi instru-
menti in delitvijo dela z ostalimi donatorji. Zato bo Skupnost „na državni ravni izvedla 
vrsto dopolnilnih ukrepov, vključno z makro-
ekonomsko podporo, povezano z boljšimi  
rezultati na področju zdravstva, podporo za sektorje, ki vplivajo na rezultate na podro-čju zdravstva bolj splošno, in neposredno  podporo zdravstvenemu sektorju“ (sporočilo Komisije z naslovom Zdravje in zmanjševanje 
revščine).
Čeprav je Komisija sprejela trdne obveznosti 
na področju zdravja, ni nikoli formalno dolo-
čila cilja v zvezi z deležem sredstev, ki bodo dodeljena Evropskemu razvojnemu skladu  
za zdravstveni sektor. Poleg tega Komisija  
meni, da so cilji, ki temeljijo na finančnih  
vložkih, vedno bolj neprimerni za izražanje 
sedanjih obveznosti v okviru programa za  
učinkovitost pomoči in dejanskega vpliva  Komisije na politike držav partneric.Cilj temeljnega pristopa Komisije k razvoju 
je manjša revščina in v tem smislu izboljšave 
v socialnih sektorjih. Zato se Komisija osre-dotoča na doseganje rezultatov na področju 
razvoja, ki se merijo s kazalniki uspešnosti. 
Ali se ti rezultati/kazalniki dosežejo z viš-jimi ali nižjimi, posrednimi ali neposrednimi finančnimi vložki, je manj pomembno.
Komisija se strinja, da ne obstaja nobena  
priznana metoda za določitev zneska splo-šne proračunske podpore za posamezne  sektorje. V skladu s tem Komisija upošteva metodologijo iz revizije in rezultate uporabe te metodologije. Vendar Komisija poudarja, da prispevata namenska in nenamenska pro-
računska podpora zaradi nadomestljivosti  
sredstev k financiranju celotnega proračuna 
in ne le njegovega dela. Zato mora biti pri-
spevek take podpore k financiranju zdra-
vstvenega sektorja enak. Ker ni mednarodno 
priznanega načina dodeljevanja splošne pro-računske podpore posameznim sektorjem,  
Komisija ne obravnava posameznih ugoto-
vitev v zvezi s finančnimi sredstvi, ampak si 
prizadeva za metodologijo poročanja, ki se 
osredotoča na kazalnike uspešnosti in učin-kovitost pomoči v skladu z načrtom ukrepov 
iz Akre in pariškimi načeli (lastništvo, prila-gajanje, usklajevanje, upravljanje za razvojne rezultate in vzajemna odgovornost).
66
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki12.  
(b)  
Komisija opozarja, da zadeva delež 70 %, ki ga je Sodišče pridobilo na podlagi študije  
neodvisnega ocenjevalnega urada / Medna-
rodnega denarnega sklada, le črpanje doda-tne pomoči ne glede na načine pomoči in  sektorje, ki se jim dodeli pomoč.
 Zato ta  
delež ne zadeva skupnega zneska prora-
čunske pomoči ali skupnega pritoka pomoči.  
Pri določanju javnih odhodkov, vključno  
z odhodki na področju zdravstva, ter dolo-
čanju najučinkovitejšega načina financira-
nja se vedno upošteva proračunska podpora.  
Kadar to pomeni zmanjšanje javnega dolga 
ali povečanje rezerv, se zaradi pomoči, ki  
se ne porabi takoj, zagotovi večja plačilna  
sposobnost v prihodnosti, kar zadeva tudi  
zdravstveni sektor.
15.  
Komisija ugotavlja, da se dodeli premalo  mednarodne pomoči za države v razvoju,  
zlasti države v Podsaharski Afriki. To vpliva 
na vsa področja, vključno s področjem zdrav-
stvenih sistemov. 
Programske izbire donatorjev vedno bolj  
izražajo mednarodno sprejeta načela učin-kovitosti pomoči, kot so lastništvo držav in delitev dela med donatorji. Zaradi preko-merne razdrobljenosti pomoči so upravni  stroški večji, saj je upravljanje pomoči bolj 
zapleteno, pri čemer je ogrožen tudi sistem držav partneric.
Komisija in države članice so sprejele trdno 
politično obveznost v zvezi z delitvijo dela, ki je navedena v Kodeksu ravnanja EU o  dopolnjevanju in delitvi dela v razvojni poli-tiki iz leta 2007. Načrtovanje dodeljevanja sredstev Evrop-
skega razvojnega sklada se izvede skupaj  
z državo partnerico in po posvetovanju  z državami članicami; strategije držav za  
10. Evropski razvojni sklad so bile predsta-
vljene odboru Evropskega razvojnega sklada, pri čemer so jih obravnavale tudi države čla-nice in se v zvezi z njimi odzvale na težave 
držav partneric ob upoštevanju podpore,  
ki jo zagotavljajo ostali razvojni partnerji.  Poleg tega je EU v zvezi s sklepi Evropskega 
sveta z dne 24. junija 2008 glede agende  
EU o razvojnih ciljih novega tisočletja sku-
paj sprejela obveznost, da zaradi možnosti 
dodeljevanja večje uradne razvojne pomoči EU v prihodnosti zagotovi večjo podporo za 
zdravstvo (8 milijard EUR do leta 2010, pri  
čemer se 6 milijard EUR nameni za Podsa-
harsko Afriko). V tem smislu je vloga Evrop-
ske komisije kot posrednika med donatorji 
na področju delitve dela, ki zadeva zdravje, 
ključna.
16.  
Komisija bo v okviru 10. Evropskega razvoj-
nega sklada zagotovila neposredno podporo 
zdravstvenemu sektorju v 15 državah Podsa-harske Afrike, od katerih je 8 držav z nesta-
bilnimi razmerami. Število takšnih držav, ki prejemajo neposredno pomoč Komisije za  zdravstveni sektor, je v primerjavi z 9. Evrop-skim razvojnim skladom, v katerem je bilo  takih držav sedem, v 10. Evropskem razvoj-
nem skladu nekoliko večje, saj je v njem  takih držav 8.
17.  
Za globalna partnerstva (npr. Svetovni sklad, Svetovna zveza za cepiva in imunizacijo  (GAVI)) so se dejansko zagotovila znatna  finančna sredstva, pri čemer je včasih zaradi tega krepitev nacionalnih zdravstvenih sis-
temov manjša. 
Vendar so ta partnerstva prispevala tudi k  
znatni oskrbi z zdravili, cepivi in ostalimi  
preventivnimi/zdravilnimi sredstvi za boj  proti aidsu ter najbolj razširjenim boleznim, 
kot so na primer malarija, tuberkuloza in  
ošpice.
67
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiPoleg svojih prispevkov k Svetovnemu skladu 
je Komisija podprla tudi krepitev zdravstve-
nih sistemov z različnimi ukrepi za omilitev krize na področju človeških virov v zdrav-
stvenem sektorju, da bi se izboljšali razpo-
ložljivost in cenovna dostopnost ključnih  zdravil ali okrepilo financiranje zdravstva.  V državah, v katerih je zdravstvo sektor, ki 
ga podpira nacionalni okvirni program, je  
krepitev zdravstvenega sistema dejansko  glavni cilj podpore Evropske skupnosti, ki  
se po možnosti izvaja z razširjenim sektor-
skim pristopom.
18.  
Kadar je Komisija vključena v zdravstveni  
sektor posredno predvsem s splošno pro-
računsko podporo, povezano s socialnimi  
sektorji ali proračunskimi postavkami in  
financiranjem znotraj držav AKP, se je treba 
o tihem partnerstvu dogovoriti z ostalimi  
donatorji (EU) v smislu Kodeksa ravnanja o dopolnjevanju in delitvi dela ter zagotoviti 
usklajeno delovanje v skupini donatorjev  
proračunske podpore.
Delegacije lahko podpre tudi sedež Komisije. 
Službe v okviru GD za zunanje zadeve so pre-razporedile svoje strokovnjake v skupine za področje zdravstva v GD za razvoj in Uradu za sodelovanje EuropeAid (AIDCO). To je  znatno prispevalo k boljši tehnični podpori 
za delegacije na področju dialoga o politiki 
z državami partnericami in področju določa-nja/oblikovanja/izvajanja ukrepov na podro-
čju zdravstva.
(a)  
Strokovno znanje mora biti dostopno ne le zaradi podpore za „dejavnosti“ Svetovnega sklada, ampak tudi za spodbujanje Sklada, da vključi svoje dejavnosti v nacionalne politike in okrepi zdravstvene sisteme.(d)  
V državah, v katerih je zelo razširjena okužba 
z virusom HIV, sprejemajo delegacije ukrepe za zagotovitev, da so sposobni „vključiti“  
boj proti virusu HIV/aidsu v svoje stro-
kovno področje vsi strokovnjaki, ki delujejo v okviru katerega koli projekta/programa,  tudi če sami niso strokovnjaki na področju 
zdravja. Takšen primer so delegacije Evrop-
ske komisije v Južni Afriki, ki končujejo  pripravo vodnika „Vključevanje boja proti  
virusu HIV in aidsu v posamezne sektorje in 
programe“. Številne delegacije (npr. delega-
cija v Bocvani) so za svoje osebje že izvedle 
posebno usposabljanje na področju vključe-vanja boja proti virusu HIV/aidsu. 
20.  
Komisija raziskuje, koliko priložnosti za  
skupno izkoriščanje strokovnega znanja  
bo omogočila delitev dela. Težava je, da  
tudi države članice EU zmanjšujejo svoje  strokovno znanje v tem sektorju ter lahko  
nasprotujejo sprejetju formalnih in zavezu-
jočih sporazumov. 
Čeprav je zaželeno večje sodelovanje s sve-
tovalci Urada za humanitarno pomoč na  področju zdravja, je njihovo sodelovanje  v razvoju politike omejeno, ker zaradi svo-jega poklicnega profila običajno upravljajo humanitarno pomoč v izrednih razmerah,  
pri čemer se ta profil razlikuje od poklic-
nega profila analitika zdravstvene politike in svetovalca za podporo krepitvi zdravstvenih 
sistemov.
24.  
Komisija se zahvaljuje za pripombo Sodišča glede hitrosti in predvidljivosti dodeljeva-nja splošne proračunske podpore v okviru  9. Evropskega razvojnega sklada. Opozarja, da načrtuje v okviru 10. Evropskega razvoj-nega sklada dodatne izboljšave v zvezi  s predvidljivostjo svojega instrumenta  splošne proračunske podpore s sklenitvijo  „pogodbe o razvojnih ciljih novega tisočle-tja,“ kadar pogoji to omogočajo.
68
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki25.  
(a)  
Komisija bo nadaljevala krepitev zdravstve-nih informacijskih sistemov v državah partne-
ricah (npr. V Zambiji), da se poveča njihova 
zmogljivost zbiranja podatkov, povezanih  z izplačili na podlagi rezultatov.
(b)  
Pogoji za upravičenost lahko vplivajo na  predvidljivost proračunske podpore, ven-
dar omogočajo tudi osnovno jamstvo v zvezi 
z učinkovitostjo proračunske podpore. Izpla-
čila sredstev sektorske proračunske podpore 
v primeru odložitve ali začasne prekinitve  programa splošne proračunske podpore  
so mogoča le, kadar se zaradi poslabšanja  
makroekonomskega okvira krši upravičenost 
do splošne proračunske podpore, vendar  
cilji sektorja zaradi take kršitve po mnenju 
Komisije niso ogroženi. 
Poleg tega so odložitve ali prekinitve izplačil 
vplivale na 19 % od 26 programov splošne 
proračunske podpore, financiranih v okviru 
9. Evropskega razvojnega sklada. 
29.  
Dejstvo, da je odobrenih le malo vlog, pre-dloženih Svetovnemu skladu, ne olajšuje  usklajevanja pomoči, ki jo zagotovi skupnost donatorjev. Kot je ugotovilo Sodišče, je Sve-tovni sklad v okviru svojega sedmega kroga 
financiranja za pomoč sirotam in ogroženim otrokom v Lesotu odobril 33 milijonov USD, 
čeprav jim je bila znatna podpora namenjena 
že na podlagi državnega strateškega doku-
menta za Lesoto (ko še ni bilo nobenega  zagotovila, da bo vloga, predložena Svetov-nemu skladu, odobrena).
31.  
Komisija se zahvaljuje Sodišču za potrdi-tev, da lahko proračunska podpora odigra  
ključno vlogo pri izboljšanju zdravstvenih  
storitev.Razlike med splošno proračunsko podporo  
in sektorsko proračunsko podporo so jasno 
določene v obstoječi mednarodni opredeli-tvi, ki jo je pripravila Organizacija za gospo-
darsko sodelovanje in razvoj (OECD) / Odbor 
za razvojno pomoč (DAC). Čeprav te opre-delitve ne uporabljajo dosledno vsi v vseh državah
1, so smernice in praksa Evropske  
komisije z njo v celoti usklajene. 
32.  
Sektorska proračunska podpora se je kot  
razmeroma nov način pomoči začela izva-
jati v okviru 9. Evropskega razvojnega sklada 
s prvimi obveznostmi v letu 2003 po objavi smernic za splošno proračunsko podporo  
(2002) in podporo sektorskim programom  
(2003). Čeprav je res, da je bila sektorska  
proračunska podpora do zdaj omejena na  
majhno število držav, je po razpoložljivih  
preverjenih podatkih za Afriko
2 jasno, da je 
Komisija največja uporabnica sektorske pro-računske pomoči v vseh sektorjih.
Glede na poglobljeno tehnično sodelovanje 
v zvezi z načrtovanjem in izvajanjem sektor-
ske politike v okviru dialoga z jasnim ciljem z veliko različnimi zainteresiranimi stranmi, 
kot je potrebno zaradi sektorske proračun-ske podpore, so osrednji sektorji po mnenju Komisije sektorji, ki jih mora tako zahtevno prizadevanje za uporabo sektorske prora-čunske podpore zadevati najbolj. Vendar je 
bila sektorska proračunska pomoč že upora-bljena v stranskih sektorjih (Gana, Mozam-
bik), kadar so bila na voljo sredstva. 
33.  
Splošna proračunska podpora je lahko  dodatna podpora za osrednje sektorje, ker zagotavlja edinstveno priložnost za dialog o splošnih prednostnih nalogah politik države partnerice. Sektorska proračunska podpora je način za izvrševanje podpore za osrednje ali stranske sektorje. 
1  Strateško partnerstvo z Afriko, Pregled proračunske 
podpore 2007.
2  Prav tam.
69
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki34.  
Komisija ima jasno stališče (in prakso) glede 
odnosa med splošno proračunsko podporo in podporo za socialni sektor. To je jasno nave-
deno v obstoječih smernicah, zaradi katerih 
ni pomembnost razsežnosti socialnega sek-torja nič manjša
3. Komisija spodbuja večjo  
ozaveščenost osebja glede povezanosti pro-računske podpore in socialnih storitev.
35.  
Komisija je že prispevala k pristopu vredno-
tenja, ki je bil oblikovan in uporabljen za  
skupno oceno v okviru Odbora za razvojno 
pomoč (2006), zdaj pa si z ostalimi dona-torji proračunske podpore v okviru Odbora 
za razvojno pomoč prizadeva oblikovati  
boljšo metodologijo, ki upošteva prido-
bljene izkušnje.
3  „Vendar obstajajo v programu za splošno proračunsko 
podporo, oblikovanem za podporo nacionalni politiki in strategiji, ključni sektorji ali področja, ki se jim bo namenila posebna pozornost. To bodo sektorji, za katere se bo presodilo, da so zelo pomembni v zvezi s podporo za nacionalno strategijo. V državah, v katerih se podpora zagotavlja za strateške dokumente za zmanjševanje revščine, se podpora običajno dodeli za socialna sektorja izobraževanja in zdravja kot ključna dejavnika za zmanjšanje revščine v smislu prihodkov, in revščine, ki ni pogojena s prihodki“. (Smernice str. 50/51).36.  
Vsako leto se v odločitvah v zvezi s prora-
čunom v smislu skupnih odhodkov, njihove dodelitve za sektorje, ravni primanjkljaja in 
sestave virov proračuna upoštevajo sedanje 
ter prihodnje makroekonomske omejitve ter pričakovana raven in razvrstitev vseh tokov pomoči. Zato običajno ne bi smelo biti in  
tudi ne bo neposredne povezave med večjo 
proračunsko podporo in večjimi zdravstve-nimi odhodki za nobeno leto. Vendar tudi  
dodelitve iz proračuna postopno podprejo 
oblikovanje obsega proračunskih sredstev, ki 
so potrebna za pokrivanje večjih odhodkov. 
Z dialogom in določanjem pogojev si Komi-sija v zvezi s podporo iz proračuna Evropske 
skupnosti pogosto prizadeva za dodelitev  
večjih proračunskih sredstev za zdravje. Ven-
dar se to ni vedno obravnavalo kot najnuj-
nejša prednostna naloga, ker bi bil učinek  
dodelitve večjih sredstev zaradi težav v zvezi 
z izvrševanjem proračuna ogrožen. Zato se Komisija na splošno osredotoča predvsem na 
kazalnike v zvezi z rezultati, ki so povezani 
z izboljšavami na ravni upravičencev. 
37.  
S spodbujanjem krepitve sistemov za upra-vljanje javnih financ podpira „dinamična  razlaga“ Komisije v zvezi z upravičenostjo, ki zadeva splošno proračunsko podporo in  sektorsko proračunsko podporo, lokalna  
prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti  
proračunskih sredstev. Tako podpira splo-šna proračunska podpora trajnostno reši-
tev v zvezi z nesmotrno in neučinkovito  
javno porabo (v zdravstvu in na drugih  
področjih), ki se bo lahko izkoristila za vse načine pomoči, ki se uporabljajo v državi  partnerici.
Nadzor nad javnimi odhodki je zelo nazoren, 
vendar je njegova uporaba kot sredstvo za spodbujanje sodelovanja državnih organov 
v programu za reformo upravljanja javnih  
financ omejena.
70
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki38.  
Programi splošne proračunske podpore na  
več načinov obravnavajo tveganja, ki jih  navaja Sodišče. 
Prvi način je redno izvajanje pregleda javne 
porabe in finančne odgovornosti (PEFA), ki vključuje kazalnike v zvezi z odhodki na  osnovni ravni za področji zdravja in izobra-
ževanja (št. kazalnika uspešnosti – 23). Drugi način je postopno vključevanje decentralizi-
ranih in dekoncentriranih odhodkov v pro-
gramih za reforme upravljanja javnih financ. 
V soglasju z ostalimi donatorji proračunske 
podpore je Komisija pripravljena uporabiti revizije računovodskih izkazov in preizkuse 
skladnosti, kadar se ti upoštevajo kot na-
juporabnejša sredstva za spodbujanje pro-
cesa reforme upravljanja javnih financ. 
V vsakem primeru morajo biti načini, na  
katere Komisija obvladuje ta tveganja, skla-dni z dejstvom, da uporabe sredstev Komisije 
po njihovem prenosu v državno zakladnico, 
ko se združijo z nacionalnimi sredstvi, ni  
mogoče posebej spremljati in pregledovati. 
To velja za splošno proračunsko podporo in sektorsko proračunsko podporo, ki sta nena-
menski podpori. 
V sektorski proračunski podpori so pomembni 
celotna veriga rezultatov ter dodeljevanje in izvrševanje proračuna za posamezni sektor. Upoštevanje teh dejavnikov lahko podpirata tudi dialog ali pogojenost pomoči v skladu z okoliščinami in posameznimi cilji dolo-čenega programa sektorske proračunske  podpore.
39.  
Zaradi splošne proračunske podpore se krepi splošni politični in institucionalni okvir, ki je potreben za trajnostno in celostno izboljša-nje zdravstvenih storitev. Komisija se strinja, da je zaradi obstoja natančno opredeljenih zdravstvenih politik učinkovitost vseh vrst pomoči za ta sektor večja, in že od devetde-setih let 20. stoletja dejavno podpira obliko-vanje zdravstvenih politik (Senegal, Zambija, Gana …). 
Vendar je treba pri tem razlikovati med raz-
širjenimi sektorskimi pristopi, nacionalnimi zdravstvenimi politikami in njihovo povezavo 
s splošno proračunsko podporo. Razširjeni  sektorski pristopi so ureditve, ki usklaju-
jejo podporo donatorjev glede na obsto-
ječo zdravstveno politiko. Čeprav razširjeni sektorski pristopi v nasprotju s proračunsko 
podporo običajno niso v celoti usklajeni  
z državnimi sistemi, zagotavljajo pozitiven razvoj, vendar ne smejo biti osnovni pogoj za splošno proračunsko podporo. Kadar splo-
šno proračunsko podporo spremlja primeren 
politični dialog, lahko splošna proračunska podpora dejansko spodbudi oblikovanje  
razširjenih sektorskih pristopov (kot npr. na 
Madagaskarju). 
Končno spodbuja splošna proračunska pod-
pora z osredotočanjem na raven strateškega 
dokumenta za zmanjševanje revščine napre-
dek v zvezi z doseganjem razvojnih ciljev  
novega tisočletja tudi z ustvarjanjem pov-
praševanja po bolje opredeljeni sektorski  
politiki. Od 22 držav Podsaharske Afrike, ki so 
redno izvajale splošno proračunsko podporo Evropske skupnosti v okviru 9. Evropskega  
razvojnega sklada, jih kar 14 izvaja redne  
skupne preglede zdravstvenega sektorja,  
pri čemer se rezultati upoštevajo v skupnem 
letnem pregledu splošne proračunske pod-pore. V ostalih državah se ti pregledi posto-
pno razvijajo. 
40.  
Smernice za splošno proračunsko podporo za leto 2007 ne prepovedujejo, da bi se sred-stva splošne proračunske podpore za razvoj zmogljivosti uporabila za podporo, name-njeno sektorskim ministrstvom. Vendar se  za preprečitev prekomerne razdrobljenosti uporabljajo sredstva splošne proračunske  podpore za razvoj zmogljivosti predvsem  za okrepitev sistemov upravljanja javnih  financ in ureditev nadzora strateškega doku-menta za zmanjševanje revščine. Vendar je pomembno, da lahko to vključuje decentra-lizirane sisteme upravljanja javnih financ, ki v številnih državah neposredno vplivajo na uspešnost zdravstvenih storitev. 
Splošno tehnično pomoč za zdravstveni sek-
tor zagotavljajo v okviru sektorskih progra-
mov donatorji, ki so dejavni v posameznih  
sektorjih. 
71
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki41.  
Komisija se zahvaljuje za ugotovitev Sodišča, 
da velika večina delegacij neposredno sode-luje v dialogu z zdravstvenim sektorjem.
(a)  
Kadar je Komisija vključena v zdravstveni  sektor posredno, predvsem s splošno pro-računsko podporo, povezano s socialnimi  
sektorji, se je treba o tihem partnerstvu  dogovoriti z ostalimi donatorji (EU) v smislu 
Kodeksa ravnanja o dopolnjevanju in deli-
tvi dela ter zagotoviti usklajeno delovanje  
v skupini donatorjev proračunske podpore. 
Delegacije lahko podprejo tudi zdravstveni strokovnjaki na sedežu Komisije.
(b)  
Vedno večje število držav upravlja splo-
šno proračunsko podporo z okviri za oce-
njevanje uspešnosti (leta 2006 je to storilo 
8 držav, leta 2008 pa 12 držav). Te skupno  sprejete matrice natančno določajo merila  
za ocenjevanje uspešnosti države, vključno 
z zdravstvenim sektorjem. Vsaka delegacija 
se sama odloči o stopnji in obsegu svoje  
vključenosti v dialog o sektorski politiki. Za povezavo med splošno proračunsko podporo 
in pregledi sektorjev glej tudi odstavek 39. 
(c)  
Dodana vrednost splošne proračunske pod-pore je spodbujanje sektorskega dialoga,  da se politični, tehnični in finančni vložki  povežejo z bistvenimi rezultati v sektorjih. V skladu s tem bo Komisija nadaljevala pri-zadevanja za zagotovitev primerne vključe-nosti kazalnikov v zvezi z rezultati splošne proračunske podpore v sektorski dialog in  sektorske procese. Vendar morajo razprave o dejanskih rezultatih ta cilj uravnovesiti  s potrebo po zagotovitvi izčrpnega pregleda pogojev izplačevanja.43.  Glede na podatke Komisije v zvezi s 138 cilji, ki so določeni na področju zdravja in zaje-majo odločitve v zvezi z izplačili za obdo-
bje 2003–2007, je bilo 83 ciljev doseženih  
v celoti (tj. 60 %). 
Poleg tega je bilo delno doseženih dodatnih 
15 % teh ciljev. 
Razlog za te rezultate so lahko tudi preveč 
ambiciozni cilji.
44.  
(a)  Pomembnost finančne podpore, ki se pripi-
suje posameznim ciljem, je le eden od nači-
nov, s katerimi se s sredstvi iz proračuna  
spodbuja večja uspešnost; drugi načini so  
spremljanje, dialog o politikah in odgovor-
nost posamezne države.
(b)  
Komisija uporablja nekatere kazalnike  
v zvezi z vložkom (običajno dodeljena  
finančna sredstva in njihova poraba), vendar 
se osredotoča predvsem na kazalnike v zvezi z rezultati (pomoč pri porodih). 
Vlada teh kazalnikov ne nadzoruje nepo-
sredno, jih pa vseeno nadzoruje posredno. V nasprotju s kazalniki v zvezi z vložkom  ali rezultati (število bolnišnic) zajemajo  
ti kazalniki cilje vladnih politik in njihove  učinke na prebivalstvo, ki je upravičeno do 
zdravstvenih storitev. 
(c)  
Komisija uporablja obstoječe podatke,  čeprav niso vedno zanesljivi, ker s tem spod-buja in podpira njihovo izboljšanje.
72
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki(d)  
Težko je določiti ambiciozne in realne cilje, 
kar se lahko doseže na zadovoljivi ravni le po več letih prakse z upravljanjem na podlagi 
rezultatov, ko se sektorski procesi ustrezno 
obvladajo. Eden od ciljev pristopa Komisije k proračunski podpori je večja zmogljivost partnerskih držav v zvezi z upravljanjem na 
podlagi doseženih rezultatov. 
(e)  
Veliko prizadevanja je namenjenega bolj-
šemu obravnavanju kakovosti zdravstve-
nega varstva. Kazalnik v zvezi s pomočjo pri 
porodih se je na primer postopno izboljšal, saj izraža prehod od „institucionalnih“ poro-
dov v zdravstvenih centrih (v katerih niso  
vsi usposobljeni za prisotnost pri porodih) 
k prisotnosti usposobljenega osebja pri  
porodih. 
45.  
Čeprav Sodišče pravilno navaja, da kazalniki 
ne zadevajo neposredno najrevnejših med  
revnimi deli prebivalstva, je treba upošte-
vati, da: 
–  opredelitev nekaterih kazalnikov izraža  
razsežnost revščine (npr. pomoč pri poro-dih v osnovnih zdravstvenih centrih);
–  zajemajo stopnje revščine v državah upra-
vičenkah do proračunske podpore med  30 in 60 % prebivalstva: glede na večino  kazalnikov je delež revnega prebivalstva  
presegel delež prebivalstva, ki ni revno. 
Poleg tega obstaja vedno večje prizadeva-
nje za uporabo kazalnikov, razčlenjenih na 
ravni najrevnejših regij, najbolj oddaljenih območij ali spola.
46.  
Upoštevati je treba, da lahko drugi cilji splo-
šne proračunske podpore posredno pozi-tivno vplivajo na zdravstveni sektor.47.  
Čeprav projekt (kot pristop ali kot način  
izvajanja programa podpore za sektorske  politike) ni oblika izvajanja pomoči, ki jo  
spodbuja Evropska skupnost, je jasno, da so 
projekti še vedno pomemben instrument za izvajanje naše razvojne pomoči.
Prva ocena začetne dodelitve pomoči za  
nacionalne okvirne programe 10. Evropskega razvojnega sklada / sredstva A za države  
Podsaharske Afrike (brez Južne Afrike) na  
primer kaže, da znaša proračunska podpora 
(vključno s splošno proračunsko podporo in 
sektorsko proračunsko podporo) približno  48 % podpore, ki je bila že dodeljena. Večina 
od preostalih 52 % podpore se bo tako pora-
bila s projekti.
48.  
Za spremljanje projektov, ki jih financira, in 
pridobivanje izkušenj v zvezi z njim je Komi-sija poleg izvajanja vmesnega in končnega 
vrednotenja oblikovala sistem v rezultate  
usmerjenega spremljanja, ki zajema vse  
regije in sektorje, za katere se dodeli pomoč 
Skupnosti. Sistem v rezultate usmerjenega spremljanja se osredotoča predvsem na  
kakovost načrtovanja, dosedanjo smotrnost in učinkovitost, napovedi učinkov in možno trajnost. Rezultati v zvezi z ukrepi Evropskega razvojnega sklada na področju zdravstva za obdobje 2001–2007, pridobljeni s sistemom 
v rezultate usmerjenega spremljanja kažejo dejansko nezadostno trajnost.
49.  
(a)  Stanje se zdaj izboljšuje, saj si Komisija  prizadeva za boljšo „povezanost pomoči,  obnove in razvoja“. 
73
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki(c)  
Po posebnem poročilu Sodišča o učinkovi-
tosti tehnične pomoči v zvezi z izboljšanjem zmogljivosti (2007) bo Komisija do konca  
novembra 2008 pripravila svoje nove „smer-
nice o tehničnem sodelovanju in izvedbenih ureditvah programov“; cilj teh smernic je  zagotoviti kakovostno tehnično sodelova-
nje, v okviru katerega se podpirajo programi, 
ki jih izvajajo države, ter podporo v okviru izvedbenih ureditev projektov, ki so v lasti 
partnerjev, z zagotavljanjem znatno manjše 
vzporedne uporabe enot za izvajanje projek-
tov. To bi moralo prispevati k večji kakovosti 
tehničnega sodelovanja, lastništva in okre-pljene zmogljivosti. 
(e)  
Večina držav Podsaharske Afrike je razvila  
nacionalne zdravstvene politike s podporo 
Svetovne zdravstvene organizacije in celo-
tne skupnosti donatorjev, vključno z Evrop-sko skupnostjo. Vendar je pogosto potrebna 
boljša usklajenost politik in virov (proračun-
ska sredstva, ki so dodeljena za zdravje, člo-
veški viri v zdravstvenem sektorju itd.). 
Komisija prispeva k izboljšanju teh zdra-
vstvenih politik s projekti (npr. program  pomoči za zdravstveni sektor v Angoli, za  katerega je dodeljenih 25 milijonov EUR),  „programi za podporo sektorski politiki“  (npr. proračunska podpora zdravstvenemu  
sektorju v Zambiji in Mozambiku) ali celo  sodelovanjem v „skupnih letnih pregledih  
za zdravstvene sektorje“ (npr. Benin, Mada-
gaskar, Mozambik, Zambija).
(f)  
Glej odgovore k odstavkom VI (tretja alinea) in 18.50.  
(b)  
Delegacije prejemajo redna obvestila o cen-traliziranih projektih, ki vplivajo na njihove 
države. To je koristno za racionalizacijo  
ukrepov Evropske skupnosti in prepreče-vanje mogočih prekrivanj med ukrepi, ki se izvajajo na državni ali regionalni ravni, ter 
ukrepi, ki se izvajajo na ravni znotraj držav 
AKP. Poleg tega prejemajo delegacije Evrop-ske komisije redna obvestila o centralno  
upravljanih programih, ko potekajo regio-
nalni seminarji. Za več informacij imajo dele-
gacije na voljo dostop tudi do finančnega  
informacijskega sistema EuropeAid CRIS in intraneta EuropeAid.
(c)  
Namen skupnih smernic ZN in Evropske sku-
pnosti o poročanju je odpraviti te težave. 
53.  
(a)  
Običajno Komisija te splošne proračunske  
postavke za zdravstvene projekte, ki jih pre-
dlagajo in izvajajo nevladne organizacije in 
drugi nedržavni subjekti, financira le, če  so ustrezno skladni z zdravstvenimi politi-
kami in načrti držav, v katerih se izvajajo. Ti projekti se pogosto izvedejo v sodelovanju z lokalnim zdravstvenim sistemom. 
(b)  
Med letoma 2004 in 2005 je Komisija orga-nizirala 4 tematske seminarje (v Adis Abebi, 
Dakarju, Maputu in Bangkoku) s pogodbe-
nimi upravičenci, organizacijami civilne  
družbe in drugimi partnerji, kot je Svetovna zdravstvena organizacija, na katerih so raz-pravljali in izmenjali spoznanja, ki so jih  pridobili na podlagi ukrepov, financiranih  
v okviru tematskih zdravstvenih proračun-
skih postavk. 
(c)  
Inovativnost in možnost za boljše ukrepe  sta značilni ne le za nacionalne zdravstvene 
programe v določeni državi, ampak tudi za 
druge države, ki se soočajo s podobnimi  
izzivi, in globalne pobude za financiranje  
ukrepov na področju zdravstva na navede-
nih območjih.
74
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki54.  
Cilj pozivov za zbiranje predlogov v skladu z zdravstvenimi tematskimi proračunskimi  
postavkami so najmanj razvite države, druge 
države z nizkimi ali srednje nizkimi prihodki 
ter najbolj prikrajšane skupine prebivalstva 
v teh državah. Priznava se, da potrebujejo  
podporo tudi revne in zapostavljene sku-pine prebivalstva v bolj naprednih državah 
v razvoju; to zlasti velja za boj proti virusu 
HIV/aidsu in potrebe v zvezi z reproduktiv-
nim zdravjem skupin, kot so odvisniki, ki si 
droge vbrizgavajo, delavci migranti, begunci, 
delavci v seksualni industriji, moški, ki imajo 
spolne odnose z moškimi, itd. Poleg tega  upošteva proces vrednotenja pozivov za  
zbiranje predlogov ustreznost predlaganih 
ukrepov glede na potrebe in ovire zadevne 
države/regije/prebivalstva. 
58.  
Po reviziji Sodišča se je Komisija odločila  
ustanoviti posebno medsektorsko skupino  
z naslednjimi nalogami:
–  opredeliti vlogo in pristojnosti, ki jih mora 
imeti delegacija Evropske komisije v zvezi 
s Svetovnim skladom (npr. Sodelovanje  v mehanizmu državnega usklajevanja,  
poročanje itd.). Različne vrste delegacij  
se lahko določijo v skladu z merili, kot so 
na primer raven razširjenosti virusa HIV  v državi, dejstvo, da „zdravje“ ni osrednji sektor v strateškem dokumentu države,  itd., 
–  ugotoviti, kako bodo delegacije izpolnile 
svoje nove naloge ob upoštevanju omeje-
nih sredstev, ki jih imajo, in
–  določiti, kako lahko delegacije pod-
pre sedež Komisije ter kako bosta GD za  
razvoj in Urad za sodelovanje sodelovala 
v zvezi z zagotavljanjem svoje pomoči za delegacije.(c)  
Zmožnost držav, da pripravijo kakovostne  predloge, se na splošno izboljšuje. V zadnjem 
krogu pozivov za zbiranje predlogov (ki se 
je začel 1. marca 2008) je bil skupni znesek 
zaprošenih donacij največji do zdaj (6,1 mili-
jarde USD), vendar je bila največja tudi sto-
pnja predlogov, ki jih je odbor za tehnični  pregled priporočil, tj. 54 %.
Komisija zdaj z Agencijo ZN za boj proti  
aidsu preučuje načine za krepitev zmoglji-
vosti držav v boju proti aidsu (oblikovanje 
in izvajanje načrta ukrepov za „krepitev  
zmogljivosti“).
60.  
Učinkoviti zdravstveni sistemi lahko pod-
poro iz Svetovnega sklada in Načrta za izre-
dne razmere predsednika Združenih držav za pomoč v zvezi z aidsom pretvorijo v podporo 
za zdravstvene storitve za prebivalstvo, ki je 
prizadeto zaradi virusa HIV/aidsa, tuberku-
loze in malarije.
Komisija podpira tudi glavne dejavnike zdrav-
stvenih sistemov, kot so „človeški viri v zdrav-stvenem sektorju“: v okviru instrumenta za 
razvojno sodelovanje / „Naložbe v ljudi“ se 
je za človeške vire v zdravstvenem sektorju 
namenilo 40 milijonov EUR (2007–2013).  Evropski razvojni sklad podpira dejavnosti  in programe v zvezi s človeškimi viri v zdrav-stvenem sektorju v Angoli, Mozambiku,  
Ugandi, Zambiji in Zimbabveju, pri čemer  
se kazalniki človeških virov v zdravstvenem 
sektorju zdaj uporabljajo v spremenljivih  
tranšah splošne proračunske podpore in  
sektorske proračunske podpore za zdrav-
stvo. Komisija prav tako sodeluje s Svetovno 
zdravstveno organizacijo pri podpori za far-macevtske politike (25 milijonov EUR) ter  
boljše načrtovanje in določanje proračuna  
v zvezi z zdravjem (25 milijonov EUR) v drža-
vah AKP.
62.  
Komisija se zaveda, da so za uspešnost  
pomembnih programov za posamezne bole-
zni, kot je Svetovni sklad, potrebni učinkoviti 
zdravstveni sistemi. Za boljše razumevanje 
tega odnosa pripravlja GD za razvoj zdaj stra-
teške in tehnične smernice, v skladu s kate-rimi bi lahko takšni programi za posamezne 
bolezni okrepili zdravstvene sisteme. 
75
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki64.  
Komisija ugotavlja, da je pomembno pred-vsem vprašanje, kdaj je treba uporabljati  
kombinacijo splošne proračunske podpore  
in osrednjega sektorja za zdravje , manj  
pomembno pa je, kdaj je sektorska prora-
čunska podpora ustrezen način za izvajanje 
programov v osrednjem (ali stranskem) sek-torju za zdravje. 
Komisija meni, da sta za večjo učinkovitost 
prispevka splošne proračunske podpore k  
rezultatom zdravstva zaželena dobro dolo-
čena zdravstvena politika in program zdrav-
stvenega sektorja, ki ju podpirajo donatorji, manj pomembna pa so sektorska proračun-
ska sredstva, ki jih zagotovi Komisija.
65.  
V skladu s svojim mnenjem glede dopol-njevanja instrumentov se Komisija strinja  
z Sodiščem, da lahko projekti okrepijo prora-
čunsko podporo, vendar ugotavlja, da velja 
tudi nasprotno.
66.  
Dopolnjevanje s Svetovnim skladom ni  lahko. Predvidljivost je majhna (po podatkih 
Sodišča je Sklad odobril le 39 % predlogov 
za prvih sedem krogov pozivov za zbiranje 
predlogov). Poleg tega je časovni okvir za  načrtovanje in pripravo ukrepa za Komisijo in Svetovni sklad popolnoma različen. 
67.  
Komisija se strinja, da obstajajo možnosti  
za sinergije, ki bi jih lahko donatorji prora-
čunske podpore in Svetovni sklad izkoristili 
bolje. 
68.  
Če v državi obstaja sektorski program
4 in če 
v zdravstvenem sektorju te države sodeluje 
tudi Komisija, bo Komisija praviloma podprla 
njegovo izvajanje. 
4  Na podlagi upoštevanja razširjenega sektorskega 
pristopa vlada postopno oblikuje sektorski program.  
Sektorski program sestavljajo trije deli: sektorska politika 
in strategija , sektorski proračun in njegova srednjeročna 
perspektiva ter mehanizem sektorskega usklajevanja.Komisija je to stališče potrdila septem-
bra 2007 s podpisom mednarodnega partner-stva za zdravje, ki je v zdravstvenem sektorju 
dal nov zagon razširjenemu sektorskemu pri-
stopu. Na podlagi tega so delegacije Komi-
sije za Etiopijo in Mozambik nedavno skupaj 
z vladami in razvojnimi partnerji podpisale 
pogodbo mednarodnega partnerstva za  zdravje (načini za izvajanje mednarodnega 
partnerstva za zdravje v posamezni državi).
69.  
Komisija dejavno spodbuja oblikovanje in  
izvajanje sektorskega programa z razširjenim 
sektorskim pristopom predvsem v državah, v katerih podpira zdravstveni sektor. Do zdaj 
je bila Komisija vključena v več sektorskih  
programov (npr. Gana, Mozambik, Senegal, 
Uganda in Zambija).
70.  
Da se zdravstvenemu sektorju zagotovijo  
sektorska proračunska sredstva, morata biti 
izpolnjeni naslednji merili: 
1.  podpora za zdravje kot osrednji ali stran-
ski sektor v smislu lastništva države in  
delitve dela mora biti vključena v strateški dokument države; 
2.  izpolnjeni morajo biti pogoji za upraviče-
nost do sektorske proračunske podpore  (dobro opredeljena sektorska politika,  mehanizem sektorskega usklajevanja,  makroekonomska stabilnost in izboljšanje 
upravljanja javnih financ). 
Vendar ta pogoja v veliko državah Podsahar-
ske Afrike trenutno nista izpolnjena.
72.  
Okviri politik/strategij so se v zadnjem deset-
letju v državah Podsaharske Afrike s pomo-
čjo Svetovne zdravstvene organizacije in  
vseh ostalih velikih razvojnih partnerjev  
znatno izboljšali. Vendar je treba te poli-
tike stalno izboljševati (na primer z boljšim povezovanjem zdravstvenih potreb in sred-
stev). Rezultat skupnih letnih pregledov za 
zdravstvene sektorje, v katere je pogosto  
vključena Komisija, je večkrat nov napredek 
v okvirih zdravstvene politike/strategij.
76
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
73.  
V skladu s svojimi političnimi zavezami Komi-
sija ohranja neposredna finančna sredstva za 
področje zdravstva na državni ravni, večjo  splošno proračunsko podporo in svoj prispe-
vek k svetovnim pobudam. 
Zaveza za dodelitev 20 % pomoči za zdrav-
stvo in izobraževanje ( „Komisija [si bo] pri-
zadevala zagotoviti, da bo referenčni delež  
20 % od dodeljene pomoči v okviru nacional-nih programov, ki so kriti v okviru instrumenta 
za razvojno sodelovanje, namenjen do leta  
2009 osnovnemu in srednjemu izobraževanju  
ter osnovnemu zdravstvu, in sicer prek pro-
jektov, programov in proračunske pomoči,  
povezanih s temi sektorji , ob upoštevanju  
povprečja vseh zemljepisnih območij … “ člen 
5 instrumenta za razvojno sodelovanje) za  
države AKP ne velja.
74.  
Učinkoviti zdravstveni sistemi lahko pod-poro iz Svetovnega sklada in Načrta za izre-
dne razmere predsednika Združenih držav za 
pomoč v zvezi z aidsom pretvorijo v podporo 
za zdravstvene storitve za prebivalstvo, ki je 
prizadeto zaradi virusa HIV/aidsa, tuberku-loze in malarije.
Komisija podpira tudi glavne dejavnike  
zdravstvenih sistemov, kot so „človeški viri v zdravstvenem sektorju“: v okviru instru-menta za razvojno sodelovanje / „Naložbe  
v ljudi“ se je za človeške vire v zdravstvenem sektorju namenilo 40 milijonov EUR (2007–
2013). Evropski razvojni sklad podpira dejav-
nosti in programe v zvezi s človeškimi viri  
v zdravstvenem sektorju v Angoli, Mozam-biku, Ugandi, Zambiji in Zimbabveju. Kazal-niki človeških virov v zdravstvenem sektorju se zdaj uporabljajo v spremenljivih tranšah splošne proračunske podpore in sektorske  
proračunske podpore za zdravstvo. Komisija prav tako sodeluje s Svetovno zdravstveno 
organizacijo pri podpori za farmacevtske  
politike (25 milijonov EUR) ter boljše načrto-
vanje in določanje proračuna v zvezi z zdrav-jem (25 milijonov EUR) v državah AKP.75.  
Komisija upošteva opažanje Sodišča in bo  
poskušala dodatno strokovno znanje zagoto-viti z uporabo notranjih virov ali pogodbami 
z zunanjimi institucijami, na primer z uradi 
za pomoč držav članic, ki so v zadevnih  državah. 
PRIPOROČILA V ZVEZI 
Z DODELJEVANJEM VIROV
Št. 1: Komisija bo razmislila o sektorskih  
dodelitvah v skladu s smernicami, ki se bodo 
oblikovale za vmesni pregled 10. Evrop-skega razvojnega sklada. Te smernice bodo 
verjetno poudarjale cilje na državni ravni,  
dosežene rezultate, načela lastništva držav 
in delitve dela. Prav tako bodo upoštevale  
dejstvo, da se lahko rezultati razvojnih  
ciljev novega tisočletja na področju zdravja 
dosežejo na različne načine, vključno  z naložbami zunaj zdravstvenega sektorja  
(voda in javna higiena, izobraževanje,  
razvoj podeželja, upravljanje …), in ne  
izključno z neposredno podporo za zdrav-
stvene storitve.
(a) Čeprav Komisija priznava, da bi se lahko 
zdravju v državah z nestabilnimi razmerami, ki pogosto ne prejemajo donatorske pod-pore, namenilo več pozornosti, je v okviru  
10. Evropskega razvojnega sklada že zago-
tovila ali še bo zagotovila neposredno pod-poro zdravstvenemu sektorju v 15 državah  
Podsaharske Afrike, od katerih jih je 8 držav 
z nestabilnimi razmerami (Burundi, Čad,  
Kongo, Demokratična republika Kongo,  Gvineja, Slonokoščena obala, Liberija in  
Zimbabve). Število držav z nestabilnimi  
razmerami, katerih zdravstveni sektorji  
prejemajo pomoč Komisije, je v primerjavi  
z 9. Evropskim razvojnim skladom, v kate-
rem je bilo takih držav 7, v 10. Evropskem  
razvojnem skladu večje, saj je v njem takih  
držav 8.
77
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki76.  
Komisija se zahvaljuje za ugotovitev Sodišča 
o večji hitrosti izvajanja ukrepov pomoči za zdravstveni sektor v okviru 9. Evropskega  
razvojnega sklada, in se strinja, da je to  
delno tudi zaradi dekoncentracije.
77.  
Rezultati prvega petletnega stalnega vre-
dnotenja Svetovnega sklada bodo na voljo konec tega leta. Zagotovili bodo natančne 
informacije in analizo dejanskega izvaja-
nja predlogov, ki se financirajo iz Sklada.  
Komisija pozorno spremlja to vrednotenje  
in bo upoštevala ugotovitve iz njega. Komi-sija bo prav tako upoštevala sklepe revizije 
Sodišča. 
78.  
Komisija se strinja, da bi bila učinkovitost  
pomoči zaradi večje predvidljivosti finan-
ciranja boljša. V skladu s tem je Evropska  skupnost od 10. Evropskega razvojnega  
sklada naprej oblikovala pogodbo o razvoj-
nih ciljih novega tisočletja, da bi zagotovila 
večjo predvidljivost proračunske podpore  
v uspešnih partnerskih državah. Vendar  Komisija ugotavlja, da je nestanovitnost  
pomoči upravičena, kadar ni več osnovnih  pogojev za učinkovitost pomoči in kadar se izteče obdobje upravičenosti do proračun-ske podpore.Št. 2: v vmesnem pregledu 10. Evropskega  
razvojnega sklada bo Komisija pregle-dala ravnovesje v zvezi z dodeljevanjem  
finančnih sredstev, da bo čim bolje izra-
žalo prednostne naloge njene politike  v zdravstvenem sektorju in drugih sektorjih glede na prva leta izvajanja 10. Evropskega 
razvojnega sklada. Med njenimi predno-
stnimi nalogami je dejansko tudi krepitev  zdravstvenih sistemov.
Št. 3: Komisija preučuje načine, na katere  
bi delegacijam zagotovila boljši dostop  
do strokovnega znanja s področja javnega  zdravja, pri čemer priznava omejitve v zvezi z odločitvami v zvezi z dodeljevanjem virov, ki zadeva skupno število osebja. Kadar je  
Komisija vključena v zdravstveni sektor  
posredno predvsem s splošno proračunsko  
podporo, povezano s socialnimi sektorji  
ali proračunskimi postavkami in finan-ciranjem znotraj držav AKP, se je treba  
o tihem partnerstvu dogovoriti z ostalimi  
donatorji (EU) v smislu Kodeksa ravnanja  
o dopolnjevanju in delitvi dela ter zagotoviti 
usklajeno delovanje v skupini donatorjev  
proračunske podpore. Za države, v kate-
rih je zdravje osrednji sektor, bo Komisija  preučila načine, s katerimi bo delegacijam  
zagotovila ustrezno strokovno znanje.
(a) Komisija že nekaj časa preučuje možnost, 
da bi se v regionalne delegacije uvedlo  strokovno znanje. Komisija mora bolje  
pretehtati prednosti in slabosti takšnega  
priporočila, preden sprejme kakršno koli  
odločitev .
(c) Sodelovanje s Svetovno zdravstveno  
organizacijo, ki je pomembno že zdaj, se bi  lahko dejansko okrepilo z državnimi uradi,  kadar je mogoče.
78
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki79.  
Komisija se zahvaljuje Sodišču za potrdi-tev, da je lahko splošna proračunska pod-
pora pomemben instrument za spodbujanje 
boljših zdravstvenih politik. Vendar Komi-
sija poudarja, da je učinkovitost splošne  
proračunske podpore bolje ocenjevati dol-
goročno, ker je za napredek v smislu pozitiv-nih rezultatov na nacionalni ravni potreben 
čas, saj je treba izboljšati velike sisteme, ter 
ker se zato ta napredek ne more primerjati 
z napredkom v smislu rezultatov v manjših 
in ciljnih skupinah prebivalstva. Med izva-
janjem 10. Evropskega razvojnega sklada  
se zaradi uvedbe pogodb o razvojnih ciljih novega tisočletja in prednostne uporabe  
sektorske proračunske podpore za izvaja-
nje programske sektorske podpore posku-
šajo doseči še dodatne izboljšave. Komisija 
si še naprej prizadeva za večjo učinkovitost svojih instrumentov proračunske podpore  
(vključno z večjo uporabo kazalnikov, raz-
členjenih na ravni najrevnejših regij, najbolj 
oddaljenih območij ali spola).
80.  
Projektni pristop v primeru samostojnih  projektov ali kot način izvajanja programov 
za podporo sektorske politike bo še naprej 
pomemben dejavnik podpore Evropske  
skupnosti za zdravstveni sektor. Komisija  poskuša stalno izboljšati izbor večdržavnih projektov.
81.  
Vpliv delegacij je prav tako odvisen od nji-
hove zmogljivosti v sektorskih zadevah.
Po poročilu Sodišča je bila ustanovljena  
posebna medsektorska skupina, da bi obli-
kovala navodila v zvezi z ukrepi Komisije  
na državni ravni, s katerimi bi se zagotovila 
učinkovitejša uporaba finančnih sredstev  
Svetovnega sklada. PRIPOROČILA V ZVEZI 
S HITROSTJO IN 
PREDVIDLJIVOSTJO
Št. 4: Komisija zdaj z Agencijo ZN za boj  
proti aidsu preučuje načine za krepi-
tev zmogljivosti držav v boju proti aidsu  (oblikovanje in izvajanje načrta ukrepov  za „krepitev zmogljivosti “).  
Št. 5: v okviru 10. Evropskega razvojnega  
sklada si Komisija prizadeva za večjo  
predvidljivost svoje splošne proračun-
ske podpore z začetkom izvajanj pogodb  o razvojnih ciljih novega tisočletja v uspe-
šnih državah. Komisija meni, da je grožnja  
o odložitvi plačil spodbuda za ohranjanje  
upravičenosti: ta bi bila manjša, če bi se  
začeli nadomestni instrumenti za ohra-
njanje toka finančnih sredstev uporabljati  
samodejno. Vendar je pri sprejemanju odlo-čitev Komisije v skladu s tem pristopom, po  
katerem se obravnava vsak primer posebej, 
eden od ključnih dejavnikov, da je treba  
preprečiti nepotrebno kaznovanje revnih.
79
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski AfrikiPRIPOROČILA V ZVEZI 
Z UPRAVLJANJEM IN USPEŠNOSTJO 
INSTRUMENTOV
Št. 6: Komisija se je zavezala, da bo čim bolj 
uporabljala sektorsko proračunsko podporo 
za ukrepe pomoči na področju zdravstva  kot osrednjega in stranskega sektorja,  kadar pogoji to omogočajo. V skladu s svo-jimi smernicami za načrtovanje programov  
obravnava Komisija splošno proračunsko  
pomoč kot dopolnilo ukrepom v osrednjem  
sektorju, tudi kadar se ti ukrepi izvajajo  
s sektorsko proračunsko pomočjo.
Št. 7 (a): Komisija si bo še naprej priza-
devala za uporabo kazalnikov uspešnosti  
splošne proračunske podpore ter pove-
zanosti splošne proračunske podpore in  
sektorskega dialoga (vključno s skupnimi  
sektorskimi pregledi in stalnim dialogom,  kadar je uporabljen razširjen sektorski  
pristop), s čimer bo države spodbudila, da  
bodo trajnostno dosegale razvojne cilje  
novega tisočletja v zvezi z zdravjem in  
druge cilje. To bo pomenilo uporabo naj-ustreznejše mešanice kazalnikov vložkov  
in rezultatov (kot so proračunski deleži in  
stopnje izvrševanja) za vsako državo pose-
bej. Kot odziv na posamezne potrebe v zvezi s sektorji s kazalniki splošne proračunske  podpore bi se lahko v dejavnosti splošne  proračunske podpore vključila shema teh-
nične pomoči (npr. Zdravstveni informa-
cijski sistemi).
(b) Na ravni sektorja je cilj letnih pregle-
dov običajno izvajanje sektorske politike  in izvrševanje sektorskega proračuna. Prav  
tako se upoštevajo rezultati pregledov  
javnih odhodkov in nadzora nad javnimi  
odhodki, kadar so na voljo. Od 22 držav  
Podsaharske Afrike, ki so redno izvajale  
splošno proračunsko podporo Evropske  
skupnosti v okviru 9. Evropskega razvoj-nega sklada, jih kar 14 izvaja redne skupne  
preglede zdravstvenega sektorja, pri čemer  
se rezultati upoštevajo v skupnem letnem  
pregledu splošne proračunske podpore.  
V ostalih državah se ti pregledi postopno  razvijajo in spodbujajo v okviru dialoga  o splošni proračunski podpori. Vendar bo  Komisija za krepitev bolj sistemskih kom-ponent partnerskega upravljanja javnih  financ in tudi za izboljšanje zmogljivosti  na področju upravljanja človeških virov  
na splošno raje uporabljala splošno pro-
računsko podporo in ustrezne z njo pove-
zane zaščitne ukrepe. Zato si prizadeva za  
krepitev zmogljivosti domačih pristojnih  organov, da bi izvajali preglede tako, kot  je predlagano zgoraj, namesto da bi jih  izvajali neposredno. S takšnim pristopom  
se lahko doseže največji učinek splošne  
proračunske podpore, zmanjša tveganje  
za preobremenitev instrumenta in uresniči  
načrt, katerega cilji so bolj sorazmerni s več cilji splošne proračunske podpore.
(c) Glej zgoraj (točka b v tem okvirju).(d) Znotraj splošnih omejitev svojega pro-
računa za človeške vire in razvijajočega  
se statusa delitve dela si bo Komisija čim  bolj prizadevala za izboljšanje kakovosti  
vložka v dialog v zdravstvenem sektorju,  
kot je predlagano zgoraj.
(e) Komisija si stalno prizadeva za izbolj-
šanje kazalnikov, ki se uporabljajo v njenih  
dejavnostih proračunske podpore.
Št. 8: Komisija se je odločila ustanoviti  
posebno medsektorsko skupino z nasle-
dnjimi nalogami:
(1) opredeliti vlogo in pristojnosti, ki jih  
mora imeti delegacija Evropske komisije  
v zvezi s Svetovnim skladom (npr. Sodelo-
vanje v mehanizmu državnega usklajeva-
nja, poročanje itd.). Različne vrste delegacij se lahko določijo v skladu z merili, kot so  
na primer stopnja razširjenosti virusa HIV  
v državi, dejstvo, da „zdravje“ ni osrednji  
sektor v strateškem dokumentu države,  
idr.;
(2) ugotoviti, kako bodo delegacije izpol-
nile svoje nove naloge ob upoštevanju ome-
jenih sredstev, ki jih imajo, in
(3) določiti, kako lahko delegacije pod-
pre sedež Komisije ter kako bosta GD za  razvoj in Urad za sodelovanje sodelovala  v zvezi z zagotavljanjem svoje pomoči za  delegacije.
80
Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki82.  
Komisija bo dodatno izboljšala način, na kate-
rega si prizadeva izkoristiti sinergije med svojimi ukrepi, pri čemer bo začela s stalnim pregledom navodil v zvezi z zdravjem. 
83.  
Za podporo za izvajanje sektorskih programov je 
Komisija leta 2007 posodobila svoje smernice iz leta 2003 o podpori Evropske skupnosti za sek-
torske programe in pripravila vrsto usposabljanj 
v zvezi s tem načinom izvajanja. Prav tako je 
skupaj z Dansko in Nizozemsko uvedla in vodila 
skupni učni program o razširjenih sektorskih pri-
stopih, kar je pobuda, ki jo skupnost donator-
jev zelo ceni. Komisija bo še naprej podpirala oblikovanje in izvajanje sektorskih programov, 
pri čemer bo to storila v državah, v katerih je Poleg tega Komisija zdaj z Agencijo ZN za  
boj proti aidsu preučuje načine za krepi-tev zmogljivosti držav v boju proti aidsu  
(oblikovanje in izvajanje načrta ukrepov  
za „krepitev zmogljivosti “).
Št. 9: Čeprav projekt (kot pristop ali kot  
način izvajanja programa podpore za sek-
torske politike) ni oblika izvajanja pomoči,  ki jo spodbuja Evropska skupnost, je jasno,  
da so projekti še vedno pomemben instru-
ment za izvajanje naše razvojne pomoči.  
Prva ocena začetne dodelitve pomoči za  
nacionalne okvirne programe 10. Evrop-skega razvojnega sklada / sredstva A držav  Podsaharske Afrike (brez Južne Afrike) na  primer kaže, da znaša proračunska podpora 
(vključno s splošno proračunsko podporo  
in sektorsko proračunsko podporo) pribli-
žno 48 % podpore, ki je bila že dodeljena.  
Večina od preostalih 52 % podpore se bo  tako porabila predvsem s projekti in odo-
brenimi programi. Vendar se Komisija ne  
strinja s priporočilom, da mora pri „zago-
tavljanju zdravstvenega varstva v revnejših 
regijah, kjer pokritost s storitvami zdra-
vstvenega varstva ni ustrezna, “ uporabljati 
projektno podporo, ker je dostop do zdrav-stvenih storitev omejen vsaj v 30 državah  
v razvoju, pri čemer je ustrezen odziv na  ta izziv zadostna, predvidljiva in usklajena  uradna razvojna pomoč za zdravstvo in ne  
dodelitev predlaganih finančnih sredstev  nevladnih organizacij.PRIPOROČILA O SKLADNI UPORABI 
INSTRUMENTOV
Št. 10 (a): Glede na pridobljene izkušnje  
bo Komisija ocenila, ali je treba pregledati  kazalnike, ki so zdaj vključeni v smernice za načrtovanje programov Komisije, splošno  proračunsko podporo in sektorsko prora-čunsko podporo ter zadevajo navodila, kdaj se uporablja splošna proračunska podpora  in kdaj sektorska proračunska podpora ter  kako najbolje uporabiti obe skupaj.
(b) Navodila o natančnejši uporabi različ-
nih instrumentov, ki zadevajo zdravstveni  
sektor (vključno s projekti), in o njihovi  kombinirani uporabi bodo revidirana  
v okviru „smernic za načrtovanje progra-
mov v zdravstvenem sektorju“, ki se zdaj  
posodabljajo, da bi se bolj upošteval splo-
šni razvoj instrumentov Evropske skupno-
sti (npr. pogodbo o razvojnih ciljih novega  
tisočletja).
(c) Nova medsektorska skupina Komisije  
za sodelovanje s Svetovnim skladom bo  obravnavala načine za večje dopolnjevanje s Svetovnim skladom ob upoštevanju vpra-šanj predvidljivosti v zvezi z dejavnostmi  Svetovnega sklada ter različnih časovnih  okvirov za dejavnosti Komisije in Svetov-nega sklada.
Št. 11: Komisija se je zavezala, da bo kot  
svoj prednostni način izvajanja ukrepov  na področju zdravstva uporabljala sektor-sko proračunsko podporo, kadar obstajajo  pogoji, kot je med drugim dobro oprede-ljena sektorska politika.
Št. 12: Komisija bo še naprej podpirala obli-
kovanje in izvajanje sektorskih programov,  
pri čemer bo to storila v državah, v katerih  
je zdravje del njene strategije sodelovanja,  
neposredno, v drugih državah pa posredno  
z oceno uspešnosti splošne proračunske  
podpore in skupnimi pregledi.zdravje del njene strategije sodelovanja, nepo-
sredno, v drugih državah pa posredno z oceno 
uspešnosti splošne proračunske podpore in sku-pnimi pregledi.


Evropsko računsko sodišče
Posebno poročilo št. 10/2008
Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti2009 – 80 str. – 21 × 29,7 cmISBN 978–92–9207–107–3doi: 10.2865/2774

Kako do publikacij EU?
Publikacije, ki so naprodaj:
prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• 
z naročilom v knjigarni, z navedbo naslova, založnika in/ali številke ISBN;• 
z vzpostavitvijo neposrednega stika z našimi pooblaščenimi prodajalci.• 
Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://bookshop.europa.eu ali po telefaksu +352 2929-42758.
Brezplačne publikacije:
prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• 
na predstavništvih ali delegacijah Evropske komisije. Njihovi kontaktni podatki so • 
na voljo na povezavi http://bookshop.europa.eu ali po telefaksu +352 2929-42758.
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČEV POSEBNEM POROČILU „RAZVOJNA POMOČ ES ZA ZDRAVSTVENE STORITVE V 
PODSAHARSKI AFRIKI“ JE PREUČENO, ALI SO FINANČNI IN ČLOVEŠKI VIRI, DODELJENI ZDRAVSTVENEMU SEKTORJU, ODRAŽALI ZAVEZE POLITIKE ES, ALI JE KOMISIJA POSPEŠILA IZVAJANJE TE POMOČI TER ALI JE USPEŠNO UPORABLJALA RAZLIČNE VRSTE FINANCIRANJA. V POROČILU JE PODANA VRSTA PRIPOROČIL, S POMOČJO KATERIH BO LAHKO POMOČ ES ŠE USPEŠNEJE PRISPEVALA K IZBOLJŠANJU ZDRAVSTVENIH STORITEV V PODSAHARSKI AFRIKI.QJ-AB-08-010-SL-C
ISBN 978-92-9207-107-3