SL Uradni list Evropske unije C 81/131

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Razmislek o prihodnosti financ EU

(COM(2017) 358 final)

(2018/C 081/18)

Poročevalec: Stefano PALMIERI Soporočevalec: Petr ZAHRADNÍK

Zaprosilo Evropska komisija, 4. 8. 2017 Pravna podlaga člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 5. 10. 2017 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 19. 10. 2017 Plenarno zasedanje št. 529 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 138/8/14

Preambula

To mnenje je del širšega svežnja štirih mnenj EESO o prihodnosti evropskega gospodarstva (poglobitev ekonomske in monetarne unije, ekonomska politika euroobmočja, unija kapitalskih trgov in prihodnost financ EU) (1) . Sveženj je nastal v okviru procesa, ki ga je nedavno začela Evropska komisija z objavo Bele knjige o prihodnosti Evrope, v njem pa je upoštevan tudi govor predsednika Junckerja o stanju v Uniji 2017. V skladu z resolucijo EESO o prihodnosti Evrope (2) in prejšnjimi mnenji o dokončnem oblikovanju ekonomske in monetarne unije (3) je v tem svežnju mnenj poudarjeno, da je pri upravljanju Unije potrebno skupno razumevanje ciljev, ki daleč presega zgolj tehnične pristope in ukrepe ter je predvsem vprašanje politične volje in skupne vizije.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da sporočilo Razmislek o prihodnosti financ EU sicer omogoča opredelitev nekaterih izzivov, s katerimi se bo EU spoprijela v prihodnjih letih, vendar je v njem tudi jasno opredeljena povezava nekaterih proračunskih rešitev s petimi scenariji, ki jih je Evropska komisija navedla v Beli knjigi o prihodnosti Evrope.

1.2 EESO ponovno poudarja, da evropski državljani potrebujejo več Evrope (in boljšo Evropo), ne pa manj, če želimo premagati politično krizo v EU, ki izhaja iz pomanjkanja strateške vizije prihodnosti ter sposobnosti za ustrezno odzivanje na gospodarske in finančne krize. Povečuje se razkorak med zaskrbljenostjo in pričakovanji evropskih državljanov, ki si želijo konkretne koristi v vsakdanjem življenju, ter pomanjkljivimi pristojnostmi in finančnimi viri, ki jih ima trenutno EU. Evropski projekt in celo Evropska unija postajata nekredibilna in vprašljiva, to pa daje zagon sedanjim nacionalističnim in populističnim težnjam.

1.3 EESO se strinja z mnenjem v razmisleku, da bo temeljno načelo proračuna EU moralo postati prizadevanje za evropsko dodano vrednost, ki bo omogočilo doseganje boljših rezultatov v primerjavi s posameznimi neusklajenimi nacionalnimi proračuni. To pa zahteva opustitev razmišljanj o pravičnem povračilu, delitvi držav članic na neto plačnice in neto prejemnice ter ad hoc popravkih za posamezne države članice.

1.4 EU bi morala najprej opredeliti politične prednostne naloge z visoko evropsko dodano vrednostjo ter šele nato določiti finančna sredstva, potrebna za njihovo izpolnjevanje, in oblikovati reformo proračuna EU. EESO meni, da je v tem okviru malo verjetno, da bi proračun EU še naprej predstavljal manj kot odstotek dohodka 28 držav članic in le 2 % njihove javne porabe, saj to ne ustreza izzivom, pretresom in krizam, s katerimi se bo treba spoprijeti.

1.5 Reforma proračuna EU bo morala nujno vključevati tudi kvalitativno izboljšanje s ponovno opredelitvijo njegove strukture z vidika proračunskih postavk in lastnih sredstev, upoštevanjem ustreznih meril racionalizacije, učinkovitosti in uspešnosti ter z neposrednim in preglednim komuniciranjem z državljani.

1.6 Kvantitativna in kvalitativna prilagoditev proračuna zahtevata resno in poglobljeno posvetovanje s civilno družbo, kot je zastopana v EESO, da bi se odzvali na dejanske potrebe lokalnih in regionalnih skupnosti in zagotovili pozitiven učinek za vse državljane v skladu z javnim interesom.

1.7 Na strani odhodkov EESO med programe z visoko evropsko dodano vrednostjo šteje srednje- in dolgoročne naložbe v gospodarski, socialni in okoljski razvoj, zaposlovanje, inovacije in konkurenčnost, varstvo najbolj prikrajšanih regij in najbolj ranljivih socialnih skupin ter prožno in pravočasno odzivanje na asimetrične pretrese in nenadne krize, tudi s samostojnim proračunom euroobmočja.

1.8 Po mnenju EESO je zlasti pomembna vloga makroekonomske stabilizacije v euroobmočju, saj je negativen učinek na družbene sloje in proizvodne sektorje, ki „izgubljajo“ zaradi globalizacije in tehnološke revolucije, eden od razlogov za strateško krizo EU in pojav populizma.

1.9 Glede prihodkov se EESO strinja z analizo, ki jo je v okviru poročila o prihodnjem financiranju EU opravila skupina na visoki ravni za lastna sredstva (HLGOR), da bi bilo treba pri pripravi novega proračuna dati prednost preglednim in pravičnim samostojnim lastnim sredstvom, pri čemer se breme za najbolj prikrajšane državljane ter mala in srednja podjetja ne spreminja.

1.9.1 EESO ponovno izraža podporo skupni konsolidirani osnovi za obdavčitev dohodkov pravnih oseb (CCCTB) kakor tudi obdavčitev finančnih transakcij, goriv in emisij ogljikovega dioksida. Z obdavčitvijo na evropski ravni bi lahko določili čezmejno davčno osnovo in se obenem borili proti globalnim vplivom na okolje.

1.10 EESO meni, da posledice izstopa Združenega kraljestva iz EU na večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020 lahko ogrozijo projekt Evropske unije, in sicer zaradi pogajanj držav članic na podlagi načela pravičnega povračila, obenem pa so lahko pomembna priložnost, saj lahko z uveljavitvijo načela evropske dodane vrednosti kvalitativno in kvantitativno izboljšajo proračun EU.

1.10.1 Zato EESO meni, da bi bilo treba čim prej zagotoviti, da: — Evropska komisija oceni učinek izstopa Združenega kraljestva – tako njegovo „trdo“ kot „mehko“ različico – na sistem prihodkov in odhodkov EU ter s tem povezane posledice za večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020; — se začne pregledna in javna razprava o večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020 z vsemi institucionalnimi, gospodarskimi in socialnimi akterji, predstavniki civilne družbe in državljani EU; — se zato ne zmanjšajo sredstva za kohezijsko politiko in socialne cilje. Tako bo mogoče na novo urediti sistem različnih in nasprotujočih si interesov več strani ter najti skupno rešitev za večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020.

2. Splošne ugotovitve

2.1 V Razmisleku o prihodnosti financ EU so navedene možne proračunske rešitve za izzive Unije v povezavi s petimi scenariji, ki jih je Evropska komisija opredelila v Beli knjigi o prihodnosti Evrope. EESO je v nedavni resoluciji o beli knjigi (4) kritiziral takšen pristop in menil, da teh pet scenarijev „deluje umetno“, saj se nanašajo izključno na države članice in nimajo neposredne povezave z evropskimi državljani, ki pričakujejo skupno in jasno strategijo.

2.1.1 To pomeni, da se zamuja pomembna priložnost, saj je velik del dokumenta, ki zadeva dodano vrednost evropskih financ, opredelitev trendov in izzivov ter različne možnosti za prihodnje financiranje EU, v svoji analizi sprejemljiv za vse, ne poda pa skupnega, učinkovitega in uspešnega političnega predloga.

2.2 EESO že več let opozarja (5) na probleme, s katerimi se spoprijemata evropsko gospodarstvo in družba, temeljna načela, ki jih je treba spoštovati, ter smeri, ki jim je treba slediti, da bi delovanje institucij Unije dobilo nov zagon in postalo uspešnejše. EESO je ob številnih priložnostih že poudaril, da evropski državljani potrebujejo več Evrope (in boljšo Evropo), ne pa manj (6), prav zato, ker politična kriza v EU izhaja iz pomanjkanja strateške vizije prihodnosti ter sposobnosti za ustrezno odzivanje na gospodarske in finančne krize.

2.3 V letu 2016 je EESO v zvezi z vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 (7) poudaril, da je treba priznati prizadevanja Komisije, zlasti oblike prožnosti, ki so bile uvedene zaradi nepredvidenih kriz, ter pristop, usmerjen k rezultatom in uspešnosti. Kljub temu je že tedaj menil, da konkretni predlogi in namenjena sredstva ne zadoščajo za obravnavanje izzivov in prednostnih nalog EU. Večletni finančni okvir je namreč rezultat premalo ambicioznega kompromisa med državami članicami, ki so se osredotočale na lasten dobiček in koristi za posamezne interesne skupine, ter zato ni ustrezen instrument za izpolnjevanje interesov EU kot celote.

2.4 V teh okoliščinah se strinja s stališčem v tem razmisleku da je „bistvo posodobljenega proračuna EU […] [dodana] vrednost, ki izhaja iz združevanja virov in doseganja takih rezultatov, ki jih z neusklajeno porabo na nacionalni ravni ne bi bilo mogoče doseči.“ (8)

2.5 Za več in boljšo Evropo moramo najprej opredeliti politične prednostne naloge z visoko evropsko dodano vrednostjo, nato pa določiti finančna sredstva, potrebna za njihovo izpolnjevanje, ter na njih zasnovati reformo proračuna EU. V tem okviru ne bi bilo več verodostojno, če bi Evropska unija za svoj proračun namenila manj kot odstotek dohodka 28 držav članic in le 2 % njihove javne porabe, zlasti glede na nenehne padajoče trende (9). Ti ravni se zdita povsem neprimerni ob novih izzivih, s katerimi se spoprijema EU, ter pretresih in krizah, na katere se mora odzivati.

2.5.1 Poleg povečanja proračuna Unije bo treba poskrbeti tudi za njegovo kvalitativno izboljšanje in v ta namen preoblikovati njegovo strukturo z vidika proračunskih postavk in lastnih sredstev. Pri tem je treba upoštevati ustrezna merila racionalizacije, učinkovitosti in uspešnosti proračuna ter uvesti nove oblike neposrednega in preglednega komuniciranja z državljani.

2.5.2 Za kvantitativno in kvalitativno izboljšanje proračuna EU je potrebno tudi resno in poglobljeno posvetovanje s civilno družbo, kot je zastopana v EESO, da bi zagotovili, da bodo proračunski izdatki dejansko odražali realne potrebe lokalnih in regionalnih skupnosti in imeli pozitiven učinek na dobrobit državljanov v skladu z javnim interesom.

2.6 Ni slučaj, da se je ob pojavu novih izzivov, povezanih s spremenjenimi geopolitičnimi scenariji ter potrebnim prilagajanjem posledicam gospodarske in finančne krize, proračun EU izkazal za povsem neprimernega in je EU zašla v krizo, ki je bila sprva gospodarska in finančna, pozneje pa je postala socialna in nazadnje politična.

2.6.1 Ta politična kriza izhaja iz razkoraka med vse večjo zaskrbljenostjo evropskih državljanov in njihovimi posledičnimi pričakovanji v zvezi z Unijo, od katere želijo konkretne koristi za svoje vsakdanje življenje, ter trenutno omejenih pristojnosti in finančnih sredstev Evropske unije. Zaradi tega razkoraka dobivajo zagon vse večja nestrpnost ter nacionalistične in populistične težnje, ki postavljajo pod vprašaj evropski projekt in Evropsko unijo kot tako.

2.7 Razprava o prihodnosti EU poteka v prelomnem času, ko med evropskimi državljani vladata velika zaskrbljenost in negotovost v zvezi z gospodarstvom, družbo, politiko in institucijami (10). Prvič, posledice finančne in gospodarske krize so še vedno znatne, predvsem v državah članicah, ki jih je kriza močneje prizadela, na nekaterih geografskih območjih in zlasti za ljudi s srednjimi in nižjimi dohodki. Drugič, posledično se je razširil dvom o sposobnosti politike, držav članic in EU, da lahko v dobi globalizacije in mednarodne konkurence ohranijo gospodarsko blaginjo in socialno kohezijo (11). Tretjič, povečuje se tok migrantov in beguncev, ki bežijo pred vojnami in revščino v Afriki in na Bližnjem vzhodu. Četrtič, izstop Združenega kraljestva iz EU je nedavno jasno pokazal, da Evropska unija ni samoumevna in nepovratna izbira ter da bi se trend lahko širil še v druge države članice.

3. Posebne ugotovitve

3.1 Z vidika odhodkov je ključni element evropska dodana vrednost, kar se lahko zdi paradoksalno v tem prelomnem času, ko so po eni strani vse glasnejše zahteve po večji pristojnosti nacionalnih vlad pa vse do ekstremnih zamisli o izstopu iz EU, po drugi strani pa ni več mogoče zagovarjati logike „pravičnega povračila“, delitve držav članic na neto plačnice in neto prejemnice ter ad hoc popravkov za posamezne države članice.

3.1.1 Vsekakor je dobro, da je Komisija to načelo poudarila, kajti s širokim političnim soglasjem v podporo ukrepom EU bi lahko njen proračun osredotočili na doseganje dejanskih koristi za evropske državljane na ravni Unije, ki jih posamezne države članice ne morejo doseči same.

3.1.2 Zato se EESO strinja s Komisijo, da mora biti evropska dodana vrednost v ospredju razprave o prihodnosti evropskih financ ter mora zajemati (12): — doseganje ciljev, določenih z osnovnimi načeli pravnega reda Unije, zlasti člena 3 Pogodbe o EU, katerega cilj je državljanom EU zagotoviti pogoje za dostojno življenje in blaginjo (13); — opredelitev proračuna, ki bo predvidevala oblikovanje evropskih javnih dobrin, ki lahko prispevajo k zaščiti temeljnih evropskih svoboščin, skupnega trga ter ekonomske in monetarne unije (14).

3.1.3 V tem okviru je bistveno polno izpolnjevanje člena 311 PDEU, v katerem je določeno, da si „Unija […] za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotovi potrebna sredstva.“

3.2 V razmisleku je jasno dokazano, da je za reševanje globalnih izzivov in kriz nujno treba poiskati evropski odgovor ter pri tem ustrezno združiti sredstva iz proračuna EU, izkoristiti sinergije z nacionalnimi proračuni in jih usmeriti k programom z visoko evropsko dodano vrednostjo, ki lahko: — v času zastoja rasti produktivnosti in naložb, staranja prebivalstva in podnebnih sprememb s srednje- in dolgoročnimi naložbami dajo nov zagon gospodarskemu, socialnemu in okoljskemu razvoju, zaposlovanju, inovacijam in konkurenčnosti; — zaščitijo najbolj prikrajšane regije in najbolj ranljive socialne skupine, tako pred dolgotrajno gospodarsko krizo kot pred negativnimi posledicami globalizacije (15); — zagotovijo pravočasno in prožno odzivanje na asimetrične pretrese, ki prizadenejo nekatere države članice, na migracijsko in begunsko krizo, vprašanja notranje varnosti, zunanje izredne razmere in skupno obrambo, tako na področju prihodkov kot odhodkov.

3.3 Med elementi z najvišjo evropsko dodano vrednostjo so ukrepi, ki jih je EESO že navedel v zvezi z večletnim finančnim okvirom in v svoji resoluciji o beli knjigi (16): — usklajena evropska industrijska politika za povečanje zaposlenosti in spodbujanje konkurenčnosti v socialnem tržnem gospodarstvu, lajšanje dialoga med vsemi deležniki ter lažje izvajanje naložb in podporo malim in srednjim podjetjem (MSP); — približevanje v smeri višjih socialnih standardov v navezavi z gospodarskim približevanjem, kar se nanaša na zaposlitve in dosežke na socialnem področju, kar bi lahko dosegli z uresničevanjem evropskega stebra socialnih pravic in širitvijo Evropskega socialnega sklada (ESS); — migracijska politika, ki bi ščitila begunce v skladu z mednarodnim pravom in zagotavljala njihovo vključevanje v EU, skupni azilni sistem, boj proti nezakonitim migracijam in trgovini z ljudmi ter spodbujanje zakonitih poti v EU; — boj proti podnebnim spremembam, ki bi temeljil na Pariškem sporazumu in ekološkem prehodu, ter vključevanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 v vse politike EU; — reforma skupne kmetijske politike (SKP), da bi dosegli cilje glede kakovosti okolja, razvoja podeželja, prehranske varnosti ter podpore dohodkom kmetov; — reforma kohezijske politike z jasno opredelitvijo rezultatov, njihovim sistematičnim preverjanjem med izvajanjem in naknadno oceno učinkov, ob spodbujanju preglednosti in partnerstev; — financiranje velikih naložb v infrastrukture, vseevropska omrežja, raziskave in inovacije, začenši z Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI) in programom Obzorje 2020; — samostojen proračun euroobmočja, ki bo omogočal začasen, vendar znaten prenos virov v primeru regionalnih pretresov in boj proti hujšim recesijam v celotnem euroobmočju, zagotavljal potrebno finančno stabilnost (17) ter deloval kot makroekonomski stabilizator za zaščito naložb ter boj proti brezposelnosti in prekarnim zaposlitvam.

3.3.1 Funkcija makroekonomske stabilizacije se zdi še posebno pomembna, saj je med vzroki za strateško krizo EU in pojav populizma tudi negativen učinek na družbene sloje in proizvodne sektorje, ki „izgubljajo“ zaradi globalizacije ter sprememb v tehnologiji in informacijski tehnologiji. Na eni strani imajo države članice manjšo možnost avtonomnega ukrepanja ter vpliva na trg dela in sistem socialne varnosti, na drugi strani pa se na evropski ravni še niso vzpostavile mreže socialne zaščite, ki bi omogočile, da bi rast in svetovna konkurenca koristila vsem državljanom (18).

3.4 Zato mora proračun EU zagotavljati sredstva, potrebna za izvajanje strateških prednostnih nalog, pri čemer je treba uporabiti ustrezna merila racionalizacije, učinkovitosti in uspešnosti pri njegovi strukturi ter v načinu njegovega ocenjevanja in posodabljanja (19): — doseči je treba večjo usmerjenost v uspešnost in rezultate; — oceniti je treba kakovost regulativnega okvira za odobritve iz proračuna EU; — obravnavati je treba spremembe odhodkov kot stalen srednjeročni proces, pri katerem vsako proračunsko leto zaznamuje pot razvoja, potrebnega za doseganje ustreznih rezultatov; — upoštevati je treba tesno medsebojno povezanost proračuna EU, upravljanja ekonomske politike EU ter sedanje dinamike evropskega gospodarstva; — zagotoviti je treba nadaljnje izvajanje proračunske politike EU ter uresničitev in ocenjevanje ciljev.

3.4.1 Poleg pravila o uravnoteženem proračunu bi potrebovali še druge kazalnike, ki bi merili uspešnost porabe in rezultate za blaginjo državljanov. Te bi bilo treba opredeliti v okviru evropskega semestra, na primeren način ter v primerni obliki v dogovoru z Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti.

3.5 Množica razpoložljivih virov na ravni Unije je že zelo kompleksna in nepregledna. Poleg tradicionalnih nepovratnih sredstev in subvencij zajema tudi finančne instrumente za aktiviranje zasebnih virov z učinkom vzvoda, bodisi prek Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) bodisi prek strukturnih skladov, ter različne instrumente, kot je Evropski mehanizem za stabilnost (EMS), ki so jih za zagotavljanje finančne stabilnosti ustanovile države članice euroobmočja zunaj okvira EU (20).

3.6 Kar zadeva prihodke, se EESO strinja z analizo v poročilu skupine na visoki ravni za lastna sredstva (HLGOR), ki ji predseduje Mario Monti, z naslovom Future financing of the EU (Prihodnje financiranje EU) (21). Zlasti je pomembno, da se pri pripravi novega proračuna da prednost samostojnim lastnim sredstvom, ki bodo pregledna in pravična. V proračun EU bi prišla neposredno, ne prek držav članic, vendar brez povečanja davčne obremenitve in brez dodatnih obremenitev za najbolj prikrajšane državljane ter za mala in srednja podjetja.

3.6.1 Predvsem bi nekateri novi viri, predlagani v tem poročilu, imeli evropsko dodano vrednost z vidika prihodkov, ki bi se zbirali na ustreznejši ravni, tako glede določanja čezmejne davčne osnove kot glede boja proti globalnim vplivom na okolje: obdavčitev dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (22), zlasti multinacionalk, obdavčitev finančnih transakcij, goriv in emisij ogljikovega dioksida.

3.6.2 V zvezi s tem EESO poudarja tudi pomen boja proti davčnim utajam, med drugim z večjo preglednostjo (23), in boja proti vsem oblikam nepoštene davčne konkurence med državami članicami.

3.7 Izstop Združenega kraljestva iz EU bo neizogibno vplival na oblikovanje proračuna EU za obdobje po letu 2020. Ne glede na višino zneska, ki ga ni uradno določila še nobena institucija EU (24), so za odpravo proračunskega primanjkljaja, ki ga bo povzročil izstop Združenega kraljestva iz EU, na voljo še naslednje tri možnosti: i) povečanje nacionalnih prispevkov držav članic EU, ii) zmanjšanje odhodkov EU ter iii) kombinacija prejšnjih dveh možnosti. V tem smislu je izstop Združenega kraljestva iz EU za proračun EU hkrati grožnja in priložnost.

3.7.1 Grožnjo predstavlja zato, ker se bodo v prihodnjih pogajanjih o večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020, če bodo temeljila na načelu pravičnega povračila, zaostrile delitve med državami članicami neto plačnicami in neto prejemnicami, s čimer se bomo oddaljili od načela evropske dodane vrednosti, povečala pa se bo tudi negotovost glede projekta EU.

3.7.2 Obenem pa je izstop Združenega kraljestva iz EU pomembna priložnost za reformo proračuna EU, tj. njegovo kvantitativno in kvalitativno izboljšanje, temeljito revizijo njegovih mehanizmov porabe ter zagon pomembnega sistema lastnih sredstev za Unijo v skladu s predlogom Montijevega poročila. Tako bo mogoče oblikovati nov proračun EU, ki bo zgleden, učinkovit, uspešen in pregleden ter mu bodo državljani EU priznavali verodostojnost in bodo iz njega brez težav razbrali, katere so prednosti Evropske unije in kakšni stroški bi nastajali, če je ne bi bilo.

3.7.3 Zato je treba zagotoviti, da: (a) Evropska komisija čim prej oceni kvantitativni učinek izstopa Združenega kraljestva, upoštevajoč različne možne scenarije, od „trdega“ do „mehkega“, na prihodke in odhodke v proračunu EU, ki bi moral biti nakazan že v razmisleku, tudi zaradi načrtovanja predloga večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2020; (b) se začne resna, pregledna in javna razprava o proračunu EU z vsemi institucionalnimi, političnimi in socialnimi akterji, s civilno družbo in državljani EU. (c) se zato ne zmanjšajo sredstva za kohezijsko politiko in socialne cilje, ki so bistveno orodje za razvoj EU. Tako bo pri oblikovanju proračuna EU med različnimi in nasprotujočimi si interesi mogoče pregledno in demokratično določiti možnosti, ki bodo na novo uredile te interese in pripeljale do rešitev, sprejemljivih za vse strani.

V Bruslju, 19. oktobra 2017 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) Sveženj vključuje mnenja EESO Ekonomska politika euroobmočja 2017 (dodatno mnenje) (glej stran 216 tega Uradnega lista), Unija kapitalskih trgov: vmesni pregled (glej stran 117 tega Uradnega lista), Poglobitev EMU do leta 2025 (glej stran 124 tega Uradnega lista) Finance EU do leta 2025.

(2) Resolucija EESO z dne 6. julija 2017 Bela knjiga Komisije o prihodnosti Evrope in širše (UL C 345, 13.10.2017, str. 11).

(3) UL C 451,16.12.2014, str. 10 in UL C 332, 8.10.2015, str. 8.

(4) Resolucija EESO z dne 6. julija 2017 Bela knjiga Komisije o prihodnosti Evrope in širše: „EESO meni, da izbiranje scenarijev ni dober način za oblikovanje skupnega smisla ali začrtanje poti naprej.“ (UL C 345, 13.10.2017, str. 11).

(5) UL C 248, 25.8.2011, str. 75, UL C 229, 31.7.2012, str. 32, UL C 451, 16.12.2014, str. 10 in UL C 487, 28.12.2016, str. 62.

(6) „[Kazalnik] subsidiarnosti [premakniti] proti več Evrope, boljši Evropi“ (UL C 351, 15.11.2012, str. 36).

(7) UL C 75, 10.3.2017, str. 63, točka 1.1.

(8) COM(2017) 358 final, str. 6 (slovenska različica).

(9) Sklep Sveta o lastnih sredstvih EU (2014/335/EU, Euratom) določa zgornjo mejo proračuna pri 1,2 % bruto nacionalnega dohodka (BND). Način razmišljanja, ki je nakazan v tem mnenju, torej da je treba najprej opredeliti politične prednostne naloge, nato pa določiti sredstva, potrebna za njihovo izpolnitev, pa pomeni, da proračuna EU ne bi smeli samodejno omejevati na določeno zgornjo mejo.

(10) UL C 75, 10.3.2017, str. 63, točka 2.3.

(11) Zgolj tretjina evropskih državljanov zaupa v EU in njene institucije. Evropska komisija, Public opinion in the European Union (Javno mnenje v Evropski uniji), Standard Eurobarometer 85, maj 2016.

(12) COM(2017) 358 final, str. 9 (slovenska različica).

(13) „Cilj Unije je krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov […].“

(14) „Unija vzpostavi notranji trg. Prizadeva si za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti in stabilnosti cen, za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek […]“ (člen 3(3) PEU).

(15) COM(2017) 240 final; Growing unequal? Income distribution and poverty in OECD countries (Neenak razvoj? Porazdelitev dohodkov in revščina v državah OECD), OECD, 2008; Divided we stand: why inequality keeps rising (Razdeljeni: zakaj je neenakosti vse več), OECD, 2011; In it together. Why less inequality benefits all (Skupaj v istem čolnu: zakaj manj neenakosti koristi vsem), OECD, 2015.

(16) Resolucija EESO z dne 6. julija 2017 Bela knjiga Komisije o prihodnosti Evrope in širše, točka 13. UL C 345, 13.10.2017, str. 11.

(17) UL C 177, 18.5.2016, str. 41, točka 3.5.

(18) UL C 75, 10.3.2017, str. 63, točka 4. Glej P. De Grauwe, What Future for the EU After Brexit? (Prihodnost EU po izstopu Združenega kraljestva), CEPS, oktober 2016.

(19) UL C 75, 10.3.2017, str. 63.

(20) Future financing of the EU. Final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources (Prihodnje financiranje EU: končno poročilo in priporočila skupine na visoki ravni za lastna sredstva), december 2016, str. 82–84.

(21) Future financing of the EU. Final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources (Prihodnje financiranje EU: končno poročilo in priporočila skupine na visoki ravni za lastna sredstva), december 2016.

(22) EESO je to pozitivno ocenil že leta 2011 v mnenju o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, UL C 24, 28.1.2012, str. 63, in leta 2017 v mnenju o skupni (konsolidirani) osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb. Še ni objavljeno

(23) UL C 487, 28.12.2016, str. 62.

(24) Ocena povprečnega letnega neto prispevka Združenega kraljestva v proračun EU, ki so jo opravili nekateri raziskovalni inštituti, se giblje med 8 milijardami EUR (Inštitut za davčne študije; Center za evropske politične študije), 10 milijardami EUR (J. Delors Institute Berlin – Bertelsman Stiftung) ter 20 do 27 milijardami EUR (Evropski politični center). Glej Inštitut za davčne študije, 2016, The Budget of the EU: a guide (Vodnik po proračunu EU). IFS Briefing Note BN 181. Browne, J., Johnson, P., Phillips, D.; CEPS, 2016, The impact of Brexit on the EU Budget: A non-catastrophic event (Učinek izstopa Združenega kraljestva iz EU na proračun EU: nekatastrofalen dogodek). J. Nunez Ferrer; D. Rinaldi, Policy Brief 347; J. Delors Institute Berlin – Bertelmans Stiftung, 2017, Brexit and the EU Budget: Threat or Opportunity? (Izstop Združenega kraljestva in EU: grožnja ali priložnost?). J. Haas – E. Rubio; EPC, 2017, EU Budget post-Brexit – Confronting reality, exploring viable solutions (Proračun EU po izstopu Združenega kraljestva iz EU: spoprijemanje z resničnostjo in iskanje učinkovitih rešitev). E. Chonicz. Dokument za razpravo.