EVROPSKA KOMISIJA Bruselj,19.6.2018 COM(2018) 476 final/2 2018/0254(COD) CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018) 476 final of 13.6.2018.

Update of the cover page (date and cross-reference inserted).

All languages are concerned except DE, FR and EN.

The text shall read as follows:

Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (Besedilo velja za EGP) {SEC(2018) 314 final}



{SWD(2018) 345 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi in cilji Geopolitični položaj EU se je v zadnjem desetletju močno spremenil. Razmere v sosednjih regijah so nestabilne, okolje je zapleteno in zahtevno, v njem pa se porajajo nove grožnje, kot so hibridni in kibernetski napadi, vračajo pa se tudi konvencionalni izzivi. Državljani EU in njihovi politični voditelji soglašajo, da bi morala EU kolektivno prevzeti več odgovornosti za svojo varnost. Voditelji 27 držav članic ter Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije so v skupni izjavi z dne 25. marca 2017 v Rimu zapisali, da bo Evropa okrepila svojo skupno varnost in obrambo ter spodbujala bolj konkurenčno in celovito obrambno industrijo. Evropska obramba se srečuje z veliko neučinkovitostjo na trgu zaradi neizkoriščene ekonomije obsega (drobljenje nacionalnih trgov z enim samim kupcem) in podvajanja virov na nacionalni ravni. Povpraševanje izvira skoraj izključno iz držav članic, toda njihovi obrambni proračuni, zlasti sredstva za raziskave in razvoj, so se v zadnjih desetih letih precej skrčili. Kljub nedavnim pozitivnim znamenjem glede stabilizacije in povečanju nacionalnih sredstev za obrambo je potrebno še veliko dodatnih prizadevanj, da bi bile te naložbe čim učinkovitejše. Hkrati so narasli stroški obrambne opreme, predvsem raziskav in razvoj, sodelovanje med državami članicami pri naložbah za raziskave in razvoj ter obrambno opremo pa je še vedno omejeno. V letu 2015 je bilo preko evropskih skupnih projektov javnega naročanja nabavljenih le 16 % obrambne opreme, kar je veliko manj od skupnega referenčnega merila 35 %, o katerem je bil sklenjen dogovor v okviru Evropske obrambne agencije (EDA). Ocenjeni delež evropskega sodelovanja v zgodnji fazi obrambnih raziskav je bil samo 7,2 %, referenčno merilo pa je 20 %. Ta gibanja se odražajo v težavah, s katerimi se srečuje sektor, te težave pa so velike pri projektih obrambnih raziskav in razvoja obrambe. Še posebno drag je razvoj prototipov, pri njem obstaja tudi pomembno tveganje neuspeha. Tudi premostitev „inovacijskega prepada“ med raziskavami in razvojem pomeni precejšnje tehnično in finančno tveganje, ki ga posamezne države članice morda niso pripravljene prevzeti. Sektor je v veliki meri razdrobljen po nacionalnih mejah, zaradi znatnih podvajanj pa prihaja do neučinkovitosti, saj se ne izkoriščata ekonomija obsega in učenje. Kljub kombinaciji rastočih stroškov in stagnacije ali krčenja obrambnih proračunov je načrtovanje, poraba sredstev za raziskave in inovacije, naročanje in vzdrževanje opreme še vedno stvar posameznih držav članic, ki zelo malo sodelujejo med sabo. Sedanji položaj je nevzdržen in razvoj večjega obrambnega sistema naslednje generacije vse bolj presega zmožnosti posameznih držav članic. Pomanjkanje sodelovanja med državami članicami še bolj slabi sposobnost obrambne industrije EU, da bi vzdrževala industrijske in tehnološke zmogljivosti, potrebne za ohranjanje strateške neodvisnosti EU in izpolnjevanje njenih sedanjih in prihodnjih varnostnih potreb. Zato je Komisija predlagala več pobud za podporo večjega sodelovanja na področju obrambe. V skladu z govorom predsednika Junckerja o stanju v Uniji iz leta 2016 je Komisija 7. junija 2017 sprejela sporočilo o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada, sestavljenega iz raziskovalnega in zmogljivostnega „dela“. Sporočilu je bil dodan zakonodajni predlog uredbe o vzpostavitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v zmogljivostnem delu. Predlagan je bil dvostopenjski pristop, ki ga sestavljata: –začetno poskusno obdobje v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, v katerem se s Pripravljalnim ukrepom za raziskave na področju obrambe podpirajo skupne obrambne raziskave, iz predlaganega evropskega programa za razvoj obrambne industrije pa se sofinancirajo skupni razvojni projekti, in –namenski sklad v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, v katerem se poveča financiranje skupnih raziskav za inovativne obrambne proizvode in tehnologije ter za naslednje faze razvojnega cikla, vključno z razvojem prototipov. V tem predlogu gre za vzpostavitev Evropskega obrambnega sklada v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Evropski obrambni sklad je zasnovan kot instrument za spodbujanje konkurenčnosti in inovativnosti tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, s čimer prispeva k strateški neodvisnosti EU. Njegov cilj je spodbuditi nastanek skupnih programov, ki jih brez prispevka EU ne bi bilo, in s podporo dejavnosti raziskav in razvoja dati spodbude, ki so potrebne za večje sodelovanje v vsaki fazi industrijskega cikla. Posebnih spodbud bodo deležni predvsem skupni raziskovalni projekti z znatno čezmejno udeležbo malih in srednjih podjetij. S tem se bo zagotovila nadaljnja odprtost Sklada za prejemnike iz vseh držav članic, ne glede na njihovo velikost in lokacijo v Uniji. V tem predlogu je za datum začetka uporabe določen 1. januar 2021, pripravljen pa je za Unijo s 27 državami članicami, v skladu z uradnim obvestilom Združenega kraljestva, ki ga je Evropski svet prejel 29. marca 2017, o nameri Združenega kraljestva, da na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji izstopi iz Evropske unije in Euratoma. •Skladnost z drugimi politikami Unije Obrambne raziskave spadajo na področje okvirnega programa za raziskave in inovacije („Obzorje Evropa“), ustrezne posebne določbe za obrambne raziskave, kot so cilji, pravila za sodelovanje in mehanizmi za doseganje rezultatov, pa so določene v tem predlogu uredbe o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada.

Da bi zagotovila skladnost in medsebojno dopolnjevanje pri promociji obrambnih interesov Unije v naslednjem večletnem finančnem okviru, si bo Komisija prizadevala zagotoviti sinergije z drugimi pobudami na področju civilnih raziskav in razvoja, kot so varnost in kibernetska varnost, nadzor meje, obalna straža, pomorski promet in vesolje. Zlasti bi si bilo treba prizadevati za sinergije: – s posebnim programom o izvajanju programa Obzorje Evropa s poudarkom na civilnih aplikacijah, tako da bodo rezultati iz obrambnih raziskav in razvoja koristili civilnim raziskavam in razvoju in obratno; – z vesoljskim programom Unije, zlasti njegovimi sestavnimi deli Vladne satelitske komunikacije (GOVSATCOM), Podpora pri nadzoru in spremljanju v vesolju in Copernicus. To je mogoče doseči predvsem z zagotovitvijo tehnične združljivosti, če se v projektih uporabljata globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS) in zmogljivosti GOVSATCOM. To je mogoče doseči tudi z razvojem nadgrajenih senzorjev, platform za izmenjavo zaupnih podatkov, aplikacij, ki temeljijo na podatkih ali informacijah, in storitvah, ki jih opravljajo sestavni deli vesoljskega programa; – s pobudami na področju kibernetske varnosti, kot je tista, ki je bila napovedana v skupnem sporočilu o kibernetski varnosti. Zlasti evropski strokovni center za kibernetsko varnost, ki bo ustanovljen, bi si moral prizadevati za sinergije med civilnimi in obrambnimi razsežnostmi kibernetske varnosti. Lahko bi dejavno podpiral države članice in druge pomembne akterje z nasveti, izmenjavo strokovnega znanja in omogočanjem sodelovanja glede projektov in ukrepov, lahko pa bi tudi na zahtevo držav članic deloval kot vodja projekta v zvezi z ukrepi v okviru Evropskega obrambnega sklada; – z ukrepi, določenimi v okviru usklajenega civilno-vojaškega raziskovalnega programa in pomorskega prometa, in – z drugimi ustreznimi programi EU na varnostnem področju, kot sta Sklad za notranjo varnost in Sklad za integrirano upravljanje meja. Izvajanje Evropskega obrambnega sklada bo potekalo ob tesnem usklajevanju z dejavnostmi Komisije in visokega predstavnika EU za zunanje zadeve in varnostno politiko na področju obrambe, vključno s sklopom finančnih orodij, ki naj bi omogočil še lažji skupni razvoj in nabavo obrambnih zmogljivosti. Zlasti modeli financiranja iz sklopa finančnih orodij za nabavo zmogljivosti bodo prostovoljna referenca za države članice, ki želijo skupaj naročati proizvode in tehnologijo, razvito s podporo Evropskega obrambnega sklada. Sklad bo tesno povezan s projekti, ki se bodo izvajali v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO). Ko bo ocenjeno, da so projekti PESCO upravičeni, jim bo odobren „bonus PESCO“ v obliki povišane stopnje financiranja. Komisijo bi bilo treba pozvati k sodelovanju v postopkih projektov, da bi lahko svetovala in s tem pomagala oceniti možno upravičenost takih projektov v okviru Sklada. Sklad bo upošteval načrt za razvoj zmogljivosti EU (CDP), v katerem so določene prednostne naloge na področju obrambnih zmogljivosti, in usklajeni letni pregled na področju obrambe EU (CARD), v katerem se med drugim spremlja izvajanje prednostnih nalog in ugotavljajo nove možnosti za sodelovanje. V zvezi s tem bi bilo mogoče upoštevati tudi ustrezne dejavnosti Organizacije Severnoatlantske pogodbe (NATO) in drugih partnerjev, če so v varnostnem in obrambnem interesu Unije in ne izključujejo nobene države članice iz sodelovanja. Sklad upošteva tudi obrambne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Evropskega mirovnega instrumenta, izvenproračunskega instrumenta, predlaganega zunaj večletnega finančnega okvira. Kombinacija projektno usmerjene podpore v obliki financiranja iz Evropskega obrambnega sklada in premišljeno zasnovanega, ciljno usmerjenega financiranja v obrambnem sektorju lahko veliko prispeva h krepitvi odpornosti sektorja in ponudi rešitve za njegove šibke točke, zlasti z zagotavljanjem koristi za inovativna MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Fiskalno učinkovit način reševanja tveganj v dobavni verigi podizvajalcev, ki sodelujejo v projektih, ki jih financira Sklad, so lahko proračunska jamstva. Obrambni sektor je bil predlagan kot sektor, ki je upravičen do podpore s proračunskimi jamstvi v okviru sklada InvestEU, ki tvori medsektorski in splošni okvir za podporo naložbam na različnih področjih politik na podlagi proračunskih jamstev EU. Ta predlog omogoča kombiniranje podpore v okviru Sklada s financiranjem, za katerega jamči sklad InvestEU. Ukrepe Sklada bi bilo treba uporabljati za reševanje nedelovanja trga ali suboptimalnih razmer za naložbe, in sicer sorazmerno, ne da bi podvajali ali izrivali zasebno financiranje, in z jasno evropsko dodano vrednostjo. Tako bo zagotovljena skladnost ukrepov Sklada in pravil EU o državni pomoči, s čimer bo preprečeno neutemeljeno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Cilj Evropskega obrambnega sklada je spodbujanje konkurenčnosti in inovativnosti tehnološke in industrijske baze Unije na področju obrambe s podporo dejavnosti raziskav in inovacij na področju obrambe. Temelji na naslovih „Industrija“ ter „Raziskave in tehnološki razvoj in vesolje“ (členi 173, 182, 183 in 188) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Člen 173 PDEU daje pravno podlago za ukrepe, katerih cilj je med drugim ustvarjanje ugodnega okolja za razvoj podjetij, zlasti MSP, po vsej Uniji, za sodelovanje med podjetji ter za boljše izkoriščanje industrijskega potenciala politik na področju inovacij, raziskav, in tehnološkega razvoja. Ker je cilj Evropskega obrambnega sklada spodbujanje konkurenčnosti in inovativnosti tehnološke in industrijske baze EU na področju obrambe s podporo dejavnostim raziskav in inovacij, usmerjenim v obrambo, je glede na njegov cilj in vsebino kot pravna podlaga utemeljen člen 173 PDEU. Nepogrešljiv del Evropskega obrambnega sklada so tudi raziskovalni ukrepi, usmerjeni v obrambo. Glede na njegov cilj in vsebino je kot dodatna pravna podlaga utemeljen člen 182 PDEU. Na podlagi PDEU so vse raziskovalne dejavnosti zajete v večletnem okvirnem raziskovalnem programu. Temeljni akt o programu Obzorje Evropa, večletnem okvirnem programu raziskav in inovacij po letu 2020, vsebuje potrebne določbe o povezavah med njegovimi posebnimi programi za obrambne raziskave in za izvajanje programa Obzorje Evropa (v katerem je poudarek na civilnih dejavnostih raziskav in inovacij). Podrobne določbe o financiranju obrambnih raziskovalnih projektov s strani Unije in njihovi proračunski dodelitvi so navedene v tem predlogu uredbe o Evropskem obrambnem skladu, v katerem so tudi opredeljena pravila za sodelovanje v raziskavah na področju obrambe. Dejavnosti raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru Evropskega obrambnega sklada, so usmerjene izključno v obrambne namene.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) V današnjem svetu zagotavljanje varnosti pomeni, da je treba obravnavati grožnje, ki segajo prek meja. Nobena država jih ne more reševati sama. Unija bo morala prevzeti več odgovornosti za zaščito svojih interesov, vrednot in evropskega načina življenja, pri čemer se bo dopolnjevala z organizacijo NATO in sodelovala z njo. K uresničitvi tega cilja bodo prispevala prizadevanja za dosego ravni varnosti in obrambe, kakršno želi Unija (in kot jo je potrdil Evropski svet leta 2016). Da bi se lahko spoprijela s prihodnjimi grožnjami in zaščitila svoje državljane, mora Unija povečati svojo strateško neodvisnost. Za to je potreben razvoj ključnih tehnologij na kritičnih področjih in strateških zmogljivosti za zagotovitev vodilnega položaja na področju tehnologije. Pričakovanja državljanov Unije je mogoče izpolniti samo z večjim sodelovanjem na vseh ravneh. Unija lahko s spodbujanjem sodelovanja pripomore k doseganju najboljših možnih rezultatov in kakovosti pri naložbah držav članic v obrambo. Evropski obrambni sklad bo prinesel dodano vrednost EU z dajanjem spodbud za skupne raziskave in razvoj proizvodov in tehnologij na področju obrambe za večjo učinkovitost javnofinančnih odhodkov, s tem pa bo prispeval k operativni neodvisnosti Unije. Odločitve o naložbah v obrambo in obrambnih razvojnih programih bodo še naprej v pristojnosti držav članic, ki bodo zanje tudi odgovorne. Unija ne more in tudi ne bi smela nadomeščati nizke ravni naložb držav članic v obrambo. Lahko pa jih dopolnjuje, jim zagotovi finančni vzvod in združi njihova skupna prizadevanja za razvoj obrambnih zmogljivosti v podporo evropski obrambni industriji in v odgovor na varnostne izzive. Tako bi preprečili podvajanje, omogočili učinkovitejšo uporabo davkoplačevalskega denarja, izboljšali interoperabilnost obrambne opreme, čim bolj zmanjšali drobljenje in spodbudili konkurenčnost in inovacije v evropski industrijski bazi za obrambne tehnologije. •Sorazmernost Predlagani pristop politike je sorazmeren z obsegom in resnostjo težav, ki so bile ugotovljene, to pa sta pomanjkanje čezmejnega sodelovanja ter potreba po podpori konkurenčnosti evropske industrije ter skupnih raziskav in razvoja na obrambnem področju. V njem so upoštevane omejitve možnega ukrepanja Unije v okviru Pogodb. Pobuda je omejena na tiste cilje, ki jih države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in pri katerih je mogoče pričakovati, da bo EU uspešnejša. Cilj predlaganega mehanizma za dosego rezultatov, ki se bo izvajal na evropski ravni, bo omejiti finančne in upravne stroške. •Izbira instrumenta Komisija za ustanovitev Sklada predlaga uredbo Evropskega parlamenta in Sveta. Ta je najprimernejši pravni instrument, saj lahko le uredba z neposredno veljavnimi zakonskimi določbami zagotovi stopnjo enotnosti, ki je potrebna za vzpostavitev in delovanje programa Unije za financiranje z namenom spodbujanja industrijskega sektorja v Evropi. 3.REZULTATI RETROSPEKTIVNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Retrospektivne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Programi, vzpostavljeni v sedanjem večletnem finančnem okviru, delujejo šele kratek čas, zato ne dajejo pomembnih možnosti za učenje in upoštevanje izkušenj pri pripravi tega programa. Pripravljalni ukrep na področju obrambnih raziskav se je začel izvajati aprila 2017 s skupnim proračunom 90 milijonov EUR v treh letih. Prinaša že prve konkretne rezultate, saj so bili leta 2018 podpisani prvi sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev, vendar projekti še vedno potekajo. Vložniki na razpisih za zbiranje predlogov iz leta 2017 pokrivajo obsežno geografsko območje: prijavili so se subjekti iz 25 držav članic EU in Norveške, med njimi tudi veliko samostojnih vložnikov: skupno 187. V projektih, ki so bili izbrani za financiranje, sodelujejo udeleženci iz 17 držav članic EU. Kar zadeva vrsto vložnikov, so predlogi prišli iz zasebnega sektorja, tako velikih kot malih industrijskih podjetij, MSP, javnih organov, raziskovalnih centrov in univerz. Brez Pripravljalnega ukrepa za raziskave na področju obrambe, v katerem so določena stroga pravila za udeležbo MSP, znaša delež MSP 30 %. Stopnja udeležbe MSP je bila podobna tudi v projektih, izbranih za financiranje, z 32-odstotno udeležbo MSP s proračunsko vrednostjo 14 %. Iz teh podatkov se vidi, da je bil odziv na razpise za zbiranje predlogov v prvem letu Pripravljalnega ukrepa za raziskave na področju obrambe dober in da je bilo zanj v sektorju veliko zanimanja. Iz tega dobrega odziva je mogoče podati vmesno ugotovitev, da je bila obravnavana ustrezna tematika na področju obrambe in da je v sektorju zbudila zanimanje. Predlagana uredba o evropskem programu za razvoj obrambne industrije za obdobje 2019–2020 bo imela proračun v višini 500 milijonov EUR. Sozakonodajalca sta 22. maja 2018 dosegla kompromisni dogovor. Evropski program za razvoj obrambne industrije bi moral začeti delovati s 1. januarjem 2019. Iz kompromisnega dogovora je razvidna politična volja sozakonodajalcev, da se hitro sporazumeta glede proračuna, vzpostavitve in načina za izvajanje programa za sofinanciranje razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij. V sedanji zakonodajni pobudi gre za razširitev obsega teh dveh obstoječih pobud v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. Na podlagi izkušenj s Pripravljalnim ukrepom za raziskave na področju obrambe in evropskega programa za razvoj obrambne industrije ter ocene obsega, v katerem je vzpostavitev teh dveh programov usklajena, se predlaga en sam celovit sklad. To bo omogočilo racionalizacijo in poenostavitev. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Da bi vse zainteresirane strani dobile priložnost za pripombe, je Komisija opravila odprto javno posvetovanje o Evropskem obrambnem skladu, ki je potekalo od 13. januarja do 9. marca 2018, v okviru širšega postopka posvetovanja o vseh področjih politike, ki jih zajema proračun EU za obdobje 2021–2027 Preko spletnega portala odprtega javnega posvetovanja je bilo predloženih več dokumentov o stališču.

Odzvalo se je več skupin zainteresiranih strani, tako tistih, na katere Sklad neposredno vpliva, kot so industrija in raziskovalne ustanove, kot tudi tistih, ki imajo mnenje o tej temi, vendar niso neposredni prejemniki, kot so državljani in nevladne organizacije. Nekateri od slednjih so pobudo kritizirali z etičnega vidika. Njihovi pomisleki so bili v predlogu sicer ustrezno upoštevani (npr. glede etike in potrebe po spoštovanju mednarodnih konvencij), vendar Komisija uveljavlja pravico do pobude v odgovor na poziv državljanov EU in njihovih političnih voditeljev za podporo obrambni industriji in večjo varnost. Zainteresirane strani, na katere predlog neposredno vpliva, pobudo podpirajo. Podale so pripombe o temah, ki naj bi se financirale, in predloge za strukturo Sklada ter dogovore o financiranju. Glavne pripombe so bile: –poudarek bi moral biti na dolgo- in srednjeročnih prednostnih nalogah raziskav in razvoja (spodbujanje tehnologije in prebojne inovacije) za dosego dolgoročne konkurenčnosti sektorja in zagotovitev prodornih zmogljivosti. Prednostne naloge Sklada bi morale biti določene skupaj z državami članicami v okviru letnih/večletnih programov dela; –struktura Sklada bi morala odražati celosten pristop, usmerjen v zmogljivosti, ki bi zajemal ves tehnološki cikel in temeljil na eni sami uredbi. Podrobne ureditve obeh delov Sklada bi bilo treba čim bolj uskladiti; –zainteresirane strani soglašajo o tem, da bi bilo treba pravila o pravicah intelektualne lastnine prilagoditi za področje obrambe. Raziskovalne organizacije so pozvale k varstvu pravic vseh udeležencev projekta, ne samo tistih iz velikih podjetij; –glede stopenj financiranja je bilo skupno mnenje zainteresiranih strani, da je treba pri stopnjah financiranja upoštevati posebnosti sektorja. Raziskovalne institucije so se zavzemale za višje finančne prispevke za raziskave, tudi do 100 %, in za kritje posrednih stroškov v zvezi z infrastrukturo. V poročilu skupine osebnosti o Pripravljalnem ukrepu za raziskave na področju obrambe (v nadaljnjem besedilu: poročilo skupine osebnosti) je bilo priporočeno kritje večjega deleža posrednih stroškov; –glede oblik finančne podpore so anketiranci predlagali razmislek o možnostih sofinanciranja s strani držav članic, npr. preko predkomercialnega naročanja in operacij mešanega financiranja, ki bi se upravljale preko sklada InvestEU, v primerih s civilnimi izpeljanimi proizvodi ali v zvezi z objekti za preizkušanje. •Zunanje strokovno mnenje Komisar za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja je zbral skupino 16 oseb na visoki ravni, ki delujejo na področju obrambe (iz industrije, raziskovalnih organizacij, Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov ter inštitutov, usmerjenih v politiko), da bi kot zunanji strokovnjaki svetovali o kratkoročnih in dolgoročnejših vidikih politike raziskav na področju obrambe. Po rednih razgovorih in posvetovanjih je skupina januarja 2016 objavila poročilo European Defence Research - the case for an EU-funded R&T programme (Evropske obrambne raziskave – utemeljitev programa raziskav in tehnologij, ki bi ga financirala EU). Skupina je pomagala oblikovati Pripravljalni ukrep za obrambne raziskave, ki se je začel izvajati aprila 2017, in dala strateške nasvete o dolgoročnejših težnjah za raziskave v zvezi z obrambo, ki bi jih financirala EU. •Ocena učinka V skladu s Komisijinimi praksami za boljše pravno urejanje je predlogu priložena ocena učinka. Neodvisni odbor za regulativni nadzor je poročilo o oceni učinka pregledal 11. aprila 2018 in podal pozitivno mnenje. Priporočil je, da naj se pojasni pravna podlaga pobude in morebitno prekrivanje z raziskavami, financiranimi iz drugega posebnega programa v okviru programa Obzorje Evropa, prilagodi razlaga mehanizmov za doseganje rezultatov, s čimer bi omogočili bolj selektiven pristop, in bolje utemelji predlagani način neposrednega upravljanja za Sklad. Poročilo o oceni učinka je bilo spremenjeno v skladu s priporočili odbora. Oddelek 3.2.1 ocene učinka je bil v celoti posodobljen v skladu s prvim priporočilom. Besedilo oddelka 2.4 je bilo izboljšano, tako da je v njem zdaj jasno razložena razmejitev med Evropskim obrambnim skladom in posebnim programom za izvajanje programa Obzorje Evropa glede civilnih aplikacij. Da bi bolje pojasnili prednosti in slabosti različnih možnosti, je bilo prilagojeno besedilo celotnega oddelka 4.1, kot tudi ocena možnosti v oddelku 4.2, v kateri je zdaj zajeta možnost izvedbe nekaterih ukrepov v smislu možnosti 3, če je ustrezno in po presoji posameznih primerov. V oddelek 4.1.1 pa je vneseno posebno besedilo za obrazložitev načina neposrednega upravljanja. V poročilu o oceni učinka so pojasnjene težave in temeljni razlogi zanje, zaradi katerih je Komisija predlagala to pobudo. Razlogi so povezani s krčenjem nacionalnih obrambnih proračunov in neusklajeno porabo sredstev, ki povzročata neučinkovitost in zmanjšujeta razpoložljivost obrambne opreme na kritično raven. V poročilu je ugotovljeno tudi, da težave povzroča pomanjkanje inovacij in da upad sodelovanja pri raziskavah in razvoju na področju obrambe in v naložbah v opremo škoduje zmožnosti Unije, da bi razvijala nove obrambne tehnologije in sisteme. Razdrobljeno povpraševanje se odraža v neučinkoviti organizaciji na strani ponudbe, vključno z znatnimi podvojitvami, majhnim obsegom proizvodnje in industrijskih dobavnih verigah, ki v glavnem ne presegajo nacionalnih okvirov. Vse to omejuje interoperabilnost obrambne opreme in povzroča zamujanje priložnosti za doseganje ekonomije obsega. Sklad bo v skladu s poročilom pomagal popraviti položaj tako, da bo usmeril 13 milijard EUR v skupne raziskave v zvezi z obrambo ter razvoj zmogljivosti, s čimer bo Unija postala eden največjih vlagateljev v obrambne raziskave v EU in katalizator, ki bo porabo sredstev posameznih držav preusmerjala v skupne razvojne projekte EU s skupnimi tehničnimi zahtevami, namenjene izpolnjevanju prednostnih nalog EU. V poročilu so ocenjene tri možnosti glede strukture Sklada in mehanizmov za doseganje rezultatov, s katerimi bi bilo mogoče reševati težave na najboljši možni način: –možnost 1 – ohraniti sedanje ločene preizkusne programe v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, toda povečati sredstva za več kot šestkrat; –možnost 2 – uvesti dodatne ukrepe za prožnost in poenostavitev. Enoten sklad bi omogočil celovito načrtovanje tako raziskav kot razvoja s harmoniziranimi pravili za sodelovanje. V možnosti 2 so upoštevani pomisleki zainteresiranih strani, da so stopnje financiranja posrednih stroškov v metodologiji, uporabljeni v osnovnem scenariju, prenizke. Zavedati bi se bilo treba posebnosti sektorja, tudi odvisnosti od enega samega kupca in pomembnih omejitev pri komercialnem izkoriščanju rezultatov raziskav in razvoja v zvezi z obrambo. V možnosti 2 bo uvedena prožnost, ki bo omogočila boljše pokrivanje posrednih stroškov. Uvedeni bodo tudi ukrepi za poenostavitev, kot so nepovratna sredstva v obliki pavšalnih zneskov, in –možnost 3 – uvedba strožjih zahtev, tj. pristop na podlagi spodbud in bonusov se nadomesti z bolj predpisujočim pristopom, katerega cilj je reševanje ugotovljenih problemov z bolj neposrednimi posegi, da bi hitreje dosegli rezultate. Tovrsten predpisujoč pristop je tudi precej tvegan, zlasti glede uvajanja na trg, zato bi lahko imel Sklad manjše možnosti za dosego svojih ciljev. Po primerjavi možnosti je v poročilu predlagana možnost 2, saj dosega največje možne sinergije in uvaja poenostavitev, pristop na podlagi spodbud pa je manj tvegan kot predpisujoči pristop v možnosti 3. Z možnostjo 2 bi najbolje zagotovili, da bi Sklad: –spodbujal povezovanje in krepitev svetovne konkurenčnosti tehnološke in industrijske baze evropske obrambe;

–podpiral razvoj obrambnih proizvodov in tehnologij v Uniji, saj bi bil katalizator skupnih programov raziskav in razvoja na ključnih področjih obrambne tehnologije; to bi moralo prinesti nadaljevalne skupne programe naložb v obrambo za izpolnjevanje prihodnjih potreb držav članic glede zmogljivosti ter krepitev razvoja prihodnjih zmogljivosti preko večjega sodelovanja in –dajal dodano vrednost EU, saj bi, ne da bi nadomeščal nacionalna prizadevanja, lahko usklajeval širok krog zainteresiranih strani od obrambnih ministrstev (kot izključnih kupcev) do obrambne industrije (kot edinega ponudnika obrambnih proizvodov), da bi dosegel rezultate, ki bi koristili vsem. •Poenostavitev in prožnost Celostni pristop: usklajen evropski obrambni sklad, ki zajema dejavnosti na področju raziskav in razvoja, omogoča celostno in vzajemno podporo, s čimer se preprečuje tveganje, da bi se izsledki raziskav zaradi odsotnosti stalne podpore nadaljnjemu razvoju in testiranju tehnologij izgubili. S tem se bo okrepilo prevzemanje proizvodov in tehnologij, ki se podpirajo iz sredstev Unije. Poleg tega bo celovit, prožnejši sklad omogočal dodatne oblike podpore, kjer bodo ustrezne, tudi preko predkomercialnega naročanja. Tako bo mogoče ugotoviti, katere tržne rešitve so stroškovno najugodnejše za izpolnjevanje potreb Unije na področju obrambnih raziskav in razvoja. Upoštevanje posebnega značaja raziskav in razvoja v obrambnem sektorju: v zasnovi in strukturi Evropskega obrambnega sklada so upoštevane izkušnje Pripravljalnega ukrepa za obrambne raziskave, predlog za uredbo o evropskem programu za razvoj obrambne industrije, povratne informacije zainteresiranih strani, ugotovitve ocene učinka, zlasti pa posebnosti sektorja, v katerem zaradi omejitev izkoriščanja rezultatov raziskav in razvoja vse stroške raziskav in razvoja navadno financirajo države članice in pridružene države. Obrambni sklad omogoča potrebno prožnost za boljše kritje posrednih stroškov, hkrati pa so uvedeni ukrepi za preprečevanje čezmernih nadomestil. Ukrepi Sklada, ki se izvajajo v razvojni fazi, so tesno povezani s strategijami in postopki držav članic pri načrtovanju in nabavi, vključno z njihovimi finančnimi prispevki k večnacionalnim oborožitvenim projektom. Zato je pomembno, da pri odločitvah o dodeljevanju sredstev za razvojne ukrepe sodelujejo države članice v skladu s pravili o komitologiji. Stopnje financiranja za razvoj prototipov in ukrepov v poznejših fazah razvoja bodo nižje kot tiste za druge ukrepe pred fazo prototipa. To bo omogočilo ustrezne spodbude v podporo začetku skupnih projektov razvoja prototipov ob upoštevanju pomembne vloge držav članic pri financiranju na tem področju. Pri pravilih za udeležbo v evropskem obrambnem skladu se bo upoštevala posebnost obrambnega sektorja, zlasti kar zadeva nujno potrebo po informacijski varnosti, upravljanju rezultatov ukrepov itd. Posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju ustrezne udeležbe malih podjetij s povečanjem stopenj financiranja, da se spodbudi čezmejna udeležba malih in srednjih podjetij v skupnih projektih. Zaradi široke uporaba orodij, ki izhajajo iz rezultatov (enotni pavšalni zneski in pavšalne stopnje za nepovratna sredstva) ne bodo potrebne naknadne računske kontrole glede upravičenih stroškov in ne bo morebitnih zapletov pri kontrolah (dovoljenje za dostop do tajnih podatkov). Zlasti v primerih, v katerih Unija v manjšem delu dopolnjuje začasni proračun, ki so ga že potrdile države članice (podpora za razvoj prototipov), se bodo nepovratna sredstva Unije izplačala v pavšalnem znesku, potem ko bodo države članice prejele rezultate. Prispevek Unije je treba praviloma izplačati glede na rezultate. Tako bo Sklad lažje upravljati, stroški upravljanja bodo nižji, stopnja napake pa omejena. Komisija bo Evropski obrambni sklad izvajala z neposrednim upravljanjem, da bi bili rezultati doseženi čim učinkoviteje in uspešneje. Države članice bodo tesno sodelovale pri izvajanju Evropskega obrambnega sklada. •Temeljne pravice S krepitvijo varnosti državljanov EU se varujejo njihove temeljne pravice. Financirane dejavnosti bodo skladne z zavezami Unije na podlagi mednarodnih sporazumov, vse vloge za financiranje pa bodo pregledali strokovnjaki za etiko. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlagana dodelitev proračunskih sredstev za obdobje 2021–2027 je 13 000 000 000 EUR v tekočih cenah, od tega: –4 100 000 000 EUR za raziskovalne ukrepe in –8 900 000 000 EUR za razvojne ukrepe. Učinek v obdobju večletnega finančnega okvira v smislu zahtevanih proračunskih in človeških virov je podrobno prikazan v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga. 5.DRUGI ELEMENTI

•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja V oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga so navedeni viri, ki jih službe Komisije potrebujejo za izvajanje Sklada. Sklad lahko upravlja izvršilna agencija Komisije, če se z analizo stroškov in koristi potrdi stroškovna učinkovitost. Predlagan je sistem spremljanja za podporo poročanju o učinkovitosti in ocenjevanju. Rezultati bodo na razpolago postopoma. Informacije o spremljanju se bodo nanašale na: –vhodne kazalnike (npr. število in vrsta projektov) v prvih letih; –kazalnike učinka na polovici programskega obdobja (in glede na trajanje projektov); –kazalnike rezultatov (npr. poznejša naročila držav članic in patenti) v poznejših letih Sklada. Ocenjevanje bo opravljeno v skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016, v katerem so vse tri institucije potrdile, da bi bilo treba pri ocenah učinka možnosti za nadaljnje ukrepanje izhajati iz ocen obstoječe zakonodaje in politike. Ocenjevali se bodo rezultati programa na terenu na podlagi kazalnikov/ciljnih vrednosti programa in podrobne analize, koliko je mogoče šteti, da je program ustrezen, uspešen in učinkovit ter da zagotavlja dovolj evropske dodane vrednosti in je skladen z drugimi politikami EU. Pri ocenjevanju bodo upoštevane izkušnje, pridobljene za opredeljevanje vrzeli/težav ali morebitnega potenciala za izboljšanje ukrepov ali njihovih rezultatov ter za pomoč pri njihovem čim boljšem izkoriščanju/čim večjem učinku. Ko bo na voljo dovolj informacij, vendar najpozneje štiri leta po začetku izvajanja, bo opravljeno vmesno ocenjevanje Sklada glede izvajanja Sklada, in sicer vzporedno z ocenjevanjem Pripravljalnega ukrepa za raziskave na področju obrambe in evropskega programa za razvoj obrambne industrije. Komisija bo opravila končno ocenjevanje ob koncu obdobja izvajanja, ko bo dokončana večina projektov. Vključevanje podnebnih vprašanj V predlogu Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 je postavljen višji cilj za vključitev podnebja v vse programe EU s skupno ciljno vrednostjo 25 % odhodkov EU kot prispevek k podnebnim ciljem. Prispevek tega sklada k doseganju tega krovnega cilja se bo sledil s sistemom podnebnih kazalnikov EU na ustrezni ravni razčlenitve, vključno z uporabo natančnejših metodologij, kadar so te na voljo. Komisija bo informacije še naprej predstavljala vsako leto v smislu odobritev za prevzem obveznosti v okviru letnega predloga proračuna. Da bi se v celoti izkoristil potencial Evropskega obrambnega sklada pri prispevanju k podnebnim ciljem, si bo Komisija prizadevala določiti relevantne ukrepe na vseh stopnjah priprave, izvajanja, pregleda in ocenjevanja Sklada. •Datum začetka uporabe V tem predlogu je določen začetek uporabe s 1. januarjem 2021. 2018/0254 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 173(3) in 182(4), člena 183 ter drugega odstavka člena 188 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Komisija se je v evropskem obrambnem akcijskem načrtu, ki je bil sprejet 30. novembra 2016, zavezala, da bo dopolnila, okrepila in utrdila skupna prizadevanja držav članic pri razvoju tehnoloških in industrijskih obrambnih zmogljivosti za odzivanje na varnostne izzive ter spodbujala konkurenčno, inovativno in učinkovito evropsko obrambno industrijo. Predlagala je zlasti ustanovitev Evropskega obrambnega sklada (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za podporo naložbam v skupne raziskave in skupen razvoj obrambnih proizvodov in tehnologij, da bi povečali sinergije in stroškovno učinkovitost ter države članice spodbujali k skupnemu nakupu in vzdrževanju obrambne opreme. Ta sklad bi dopolnjeval nacionalna finančna sredstva, ki se že uporabljajo v te namene, in naj bi države članice spodbudil k okrepitvi obrambnega sodelovanja in naložb. Sklad bi podpiral sodelovanje med celotnim ciklom obrambnih proizvodov in tehnologij. (2)Sklad bi prispeval k vzpostavitvi močne, konkurenčne in inovativne obrambne industrijsko-tehnološke baze in bi bil v skladu s pobudami Unije za bolj celosten evropski obrambni trg, zlasti z direktivama o javnem naročanju in prenosih v EU v obrambnem sektorju, sprejetima leta 2009. (3)V skladu s celostnim pristopom in da bi prispevali k večji konkurenčnosti in inovativnosti obrambne industrije v Uniji, bi bilo treba ustanoviti Evropski obrambni sklad. Cilj Sklada bi morala biti večja konkurenčnost, inovativnost, učinkovitost in neodvisnost evropske obrambne industrije, s čimer bi prispeval k strateški neodvisnosti Unije, saj bi podpiral čezmejno sodelovanje med državami članicami in podjetji, raziskovalnimi centri, nacionalnimi upravami, mednarodnimi organizacijami in univerzami v fazi raziskav in v fazi razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij. Da bi dosegel bolj inovativne rešitve in odprt notranji trg, bi moral Sklad podpirati čezmejno sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v obrambni panogi. (4)Razvojna faza je nepogrešljiv element, saj pogojuje sposobnost evropske industrije, neodvisnost evropske industrije pri razvoju proizvodov ter neodvisnost držav članic kot končnih uporabnikov na področju obrambe. Tveganja v raziskovalni fazi, povezana z razvojem obrambnih zmogljivosti, so lahko precejšnja, zlasti v zvezi z nizko zrelostjo in tehnološkim prelomom. Razvojna faza sledi raziskovalni in tehnološki fazi, zato je povezana z znatnimi tveganji in stroški, ki preprečujejo nadaljnje izkoriščanje rezultatov raziskav in negativno vplivajo na konkurenčnost in inovativnost obrambne industrije Unije. (5)Sklad naj ne bi podpiral čistih temeljnih raziskav, ki bi jih bilo treba podpirati z drugimi shemami, lahko pa bi zajemal temeljne raziskave, usmerjene v obrambo, za katere bi bilo verjetno, da bo na njihovi podlagi nastala rešitev za znane ali pričakovane težave in možnosti. (6)Sklad bi lahko zagotavljal podporo za ukrepe, ki zadevajo tako nove proizvode in tehnologije kot nadgradnjo obstoječih, kadar za uporabo predhodnih informacij, potrebnih za izvedbo ukrepa, ne veljajo neposredne ali posredne omejitve s strani nepridruženih tretjih držav ali subjektov iz nepridruženih tretjih držav. Kadar bi pravni subjekti zaprosili za financiranje Unije, bi morali dati na voljo ustrezne informacije, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, da omejitve ne obstajajo. Brez predložitve takih informacij financiranje Unije ne bi smelo biti mogoče. (7)Da bi bilo pri izvajanju te uredbe zagotovljeno spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije in držav članic, iz Sklada ne bi smeli biti financirani ukrepi za proizvode ali tehnologije, katerih uporaba, razvoj ali proizvodnja je prepovedana v skladu z mednarodnim pravom. V tem okviru bi bilo treba mednarodnopravne spremembe upoštevati tudi pri upravičenosti ukrepov v zvezi z novimi obrambnimi proizvodi in tehnologijami, na primer tistimi, ki so zasnovani posebej za izvedbo smrtonosnih napadov, pri katerih človek nima nadzora nad odločitvami o izvedbi aktivnosti. (8)Težave pri doseganju soglasja o poenotenih zahtevah za obrambne zmogljivosti in skupnih tehničnih specifikacijah ovirajo čezmejno sodelovanje med državami članicami in med pravnimi subjekti s sedežem v različnih državah članicah. Brez takih zahtev, specifikacij in standardov prihaja do vse večje razdrobljenosti v obrambnem sektorju, tehnične zapletenosti, zamud in pretiranih stroškov, pa tudi manjše interoperabilnosti. Soglasje o skupnih tehničnih specifikacijah bi moralo biti predpogoj za ukrepe na višji ravni tehnološke pripravljenosti. Upravičene do podpore iz Sklada bi morale biti tudi dejavnosti držav članic v smeri skupnih zahtev za obrambne zmogljivosti, podporne študije in ukrepi za podporo oblikovanju skupne opredelitve tehničnih specifikacij ali standardov. (9)Cilj Sklada je podpirati konkurenčnost in inovativnost obrambne industrije Unije s stopnjevanjem in dopolnjevanjem skupnih dejavnosti v raziskavah in tehnologiji na področju obrambe in zmanjševanjem tveganja v razvojni fazi projektov na podlagi sodelovanja, zato bi morale biti upravičene do njegovih sredstev dejavnosti v zvezi z raziskavami in razvojem obrambnega proizvoda ali tehnologije. To bo veljalo tudi za nadgradnjo, vključno z interoperabilnostjo nadgradnje, obstoječih obrambnih proizvodov in tehnologij. (10)Ker je Sklad izrecno namenjen krepitvi sodelovanja med pravnimi subjekti in državami članicami po vsej Evropi, bi moral biti ukrep upravičen do financiranja v okviru programa le, če se izvaja v sodelovanju vsaj treh pravnih subjektov s sedežem v najmanj treh različnih državah članicah in/ali pridruženih državah. Najmanj trije od teh upravičenih pravnih subjektov s sedežem v najmanj dveh različnih državah članicah in/ali pridruženih državah ne bi smeli biti pod neposredno ali posredno dejanskim nadzorom istega subjekta niti se medsebojno nadzorovati. Sklad lahko za spodbujanje sodelovanja med državami članicami podpira skupno predkomercialno naročanje. (11)V skladu s [navedba se posodobi, kot je ustrezno, v skladu z novim sklepom o čezmorskih državah in ozemljih: členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU] so subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Sklada ter morebitnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. (12)Program je namenjen izboljšanju konkurenčnosti, učinkovitosti in neodvisnosti obrambne industrije Unije, zato bi morali biti načeloma do podpore upravičeni le subjekti, ki imajo sedež v Uniji ali pridruženih državah in jih ne nadzorujejo nepridružene tretje države ali subjekti iz nepridruženih tretjih držav. Da bi zaščitili bistvene varnostne in obrambne interese Unije in njenih držav članic, se poleg tega infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih prejemniki in njihovi podizvajalci uporabljajo pri ukrepih, ki jih podpira Sklad, ne bi smeli nahajati na ozemlju nepridruženih tretjih držav. (13)Če je potrebno za dosego ciljev ukrepa, bi moralo biti v določenih okoliščinah mogoče odstopanje od načela, da nepridružene tretje države ali subjekti iz nepridruženih tretjih držav ne bi smeli imeti nadzora nad prejemniki in njihovimi podizvajalci. S tega vidika bi bili pravni subjekti s sedežem v Uniji, ki so pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države, upravičeni, če bi bili izpolnjeni ustrezni strogi pogoji v zvezi z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije in njenih držav članic. Udeležba takih subjektov ne bi smela biti v nasprotju s cilji Sklada. Vložniki bi morali zagotoviti vse ustrezne informacije o infrastrukturi, objektih, sredstvih in virih, ki bodo uporabljeni v ukrepu.

(14)Če želi konzorcij sodelovati pri upravičenem ukrepu in ima finančna pomoč Sklada obliko nepovratnih sredstev, bi moral konzorcij imenovati enega od svojih članov za koordinatorja, ki je glavna oseba za stik. (15)Če razvojni ukrep, ki prejema podporo Sklada, upravlja vodja projekta, ki ga imenujejo države članice ali pridružene države, bi morala Komisija vodjo projekta obvestiti pred izvršitvijo plačila prejemniku, tako da lahko vodja projekta zagotovi, da prejemniki spoštujejo roke. Vodja projekta lahko Komisiji v določenih okoliščinah sporoči svoja opažanja o napredku ukrepa, tako da lahko Komisija preveri, ali so izpolnjeni pogoji za izvedbo plačila. (16)Da bi zagotovili, da bodo financirani ukrepi finančno izvedljivi, morajo upravičenci dokazati, da se stroški ukrepa, ki niso kriti s finančnimi sredstvi Unije, krijejo z drugimi sredstvi financiranja. (17)Državam članicam bi morale biti za skupni razvoj in nabavo obrambnih zmogljivosti na razpolago različne vrste finančnih dogovorov. V sklopu finančnih orodij, ki ga je oblikovala Komisija, bodo zagotovljene različne vrste dogovorov, s pomočjo katerih lahko države članice rešujejo izzive na področju skupnega razvoja in javnega naročanja s finančnega vidika. Uporaba takih finančnih dogovorov bi lahko nadalje spodbujala začetek skupnih projektov na področju obrambe in povečala učinkovitost obrambnih izdatkov, tudi pri projektih, ki prejemajo podporo v okviru Evropskega obrambnega sklada. (18)Glede na posebnosti obrambne industrije, v kateri povpraševanje izvira skoraj izključno od držav članic in pridruženih držav, ki nadzorujejo tudi vso nabavo obrambnih proizvodov in tehnologij, vključno z izvozom, ta sektor deluje na samosvoj način in ne upošteva običajnih pravil in poslovnih modelov, ki prevladujejo na bolj tradicionalnih trgih. Zato se industrija ne more lotevati večjih projektov obrambnih raziskav in razvoja, ki bi jih financirala sama, in vse stroške raziskav in razvoja običajno krijejo države članice in pridružene države. Da bi dosegli cilje Sklada, zlasti spodbudili sodelovanje med podjetji iz različnih držav članic in pridruženih držav, hkrati pa upoštevali posebnosti obrambnega sektorja, bi bilo treba pri projektih, ki potekajo pred fazo razvoja prototipov, kriti upravičene stroške do celotne višine. (19)Faza prototipa je ključna faza, v kateri se države članice ali pridružene države navadno odločijo glede svoje skupne naložbe in začnejo postopek nabave svojih prihodnjih obrambnih proizvodov in tehnologij. Zato se države članice in pridružene države ravno v tej fazi dogovorijo o potrebnih zavezah, vključno z delitvijo stroškov in lastništvom projekta. Da bi zagotovili verodostojnost njihove zaveze, finančna pomoč Unije v okviru Sklada praviloma ne bi smela presegati 20 % upravičenih stroškov. (20)Pri ukrepih po fazi prototipa bi bilo treba predvideti financiranje v višini do 80 %. Pri teh ukrepih, ki so bližji dokončanju proizvoda in tehnologije, so stroški še vedno lahko visoki. (21)Zainteresirane strani v obrambnem sektorju se srečujejo s posebnimi posrednimi stroški, kot so stroški varnosti. Poleg tega delujejo na posebnem trgu, kjer brez povpraševanja s strani kupcev ne morejo povrniti stroškov raziskav in razvoja, kot je v civilnem sektorju. Zato je utemeljeno dovoliti pavšalno stopnjo 25 % ter možnost, da se na projektni osnovi zaračunajo posredni stroški, izračunani v skladu z običajnimi računovodskimi praksami upravičencev, če te prakse sprejemajo njihovi nacionalni organi v primerljivih nacionalnih sistemih financiranja, ki so bili sporočeni Komisiji. Pristojni odredbodajalec bi moral svojo odločitev, da sprejme posredne upravičene stroške, ki presegajo pavšalno stopnjo 25 %, utemeljiti v programu dela ali razpisu za zbiranje predlogov. (22)Da bi zagotovili, da bodo financirani ukrepi prispevali h konkurenčnosti in učinkovitosti evropske obrambne industrije, je pomembno, da države članice že nameravajo skupaj naročiti končni proizvod ali uporabljati tehnologijo, zlasti preko čezmejnega javnega naročanja, kjer države članice skupaj organizirajo svoje postopke za oddajo javnega naročila, predvsem s pomočjo osrednjega nabavnega organa. (23)Spodbujanje inovacij in tehnološkega razvoja v obrambni industriji Unije bi moralo potekati na način, ki je skladen z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije. Zato bi moral prispevek ukrepa k navedenim interesom in prednostnim nalogam na področju obrambnih raziskav in zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice, imeti vlogo merila za dodelitev. V Uniji je skupno pomanjkanje obrambnih raziskav in zmogljivosti ugotovljeno v okviru skupne varnostne in obrambne politike, zlasti preko krovnega strateškega raziskovalnega programa in načrta za razvoj zmogljivosti. Z drugimi procesi Unije, npr. usklajenim letnim pregledom na področju obrambe in stalnim strukturnim sodelovanjem (PESCO), bo podprto izvajanje ustreznih prednostnih nalog z ugotavljanjem in spodbujanjem priložnosti za okrepljeno sodelovanje, da bi izpolnili visoke cilje EU na področju varnosti in obrambe. Če je ustrezno, se lahko upoštevajo tudi regionalne in mednarodne prednostne naloge, tudi tiste v okviru Organizacije Severnoatlantske pogodbe, če so v skladu s prednostnimi nalogami Unije in ne preprečujejo udeležbe nobeni državi članici ali pridruženi državi, pri čemer je treba upoštevati tudi, da se je treba izogibati nepotrebnemu podvajanju. (24)Upravičeni ukrepi, oblikovani v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) znotraj institucionalnega okvira Unije, bi morali zagotoviti stalno okrepljeno sodelovanje med pravnimi subjekti v različnih državah članicah in tako neposredno prispevali k ciljem Sklada. Če so tovrstni projekti izbrani, bi zato morali biti upravičeni do višje stopnje financiranja. (25)Komisija bo upoštevala druge dejavnosti, financirane v okviru programa Obzorje Evropa, da bi preprečila nepotrebno podvajanje in zagotovila medsebojno plemenitenje civilnih in obrambnih raziskav. (26)Kibernetska varnost in kibernetska obramba sta vse pomembnejša izziva in Komisija ter visoki predstavnik sta priznala potrebo po vzpostavitvi sinergij med ukrepi kibernetske obrambe v okviru Sklada in pobudami Unije na področju kibernetske varnosti, kot so pobude, napovedane v skupnem sporočilu o kibernetski varnosti. Zlasti evropski industrijski, tehnološki in raziskovalni strokovni center za kibernetsko varnost, ki bo ustanovljen, bi si moral prizadevati za sinergije med civilnimi in obrambnimi razsežnostmi kibernetske varnosti. Lahko bi dejavno podpiral države članice in druge ustrezne akterje z nasveti, izmenjavo strokovnega znanja in omogočanjem sodelovanja glede projektov in ukrepov, lahko pa bi tudi na zahtevo držav članic deloval kot vodja projekta v zvezi z Evropskim obrambnim skladom. (27)Celosten pristop bi moralo zagotoviti združevanje dejavnosti iz Pripravljalnega ukrepa za raziskave na področju obrambe, ki ga je Komisija začela izvajati v smislu člena [58(2)(b)] Uredbe (EU, Euratom) 2018/…Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: finančne uredbe) in evropskega programa za razvoj obrambne industrije, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. … Evropskega parlamenta in Sveta, s čimer bi harmonizirali pogoje za sodelovanje, ustvarili bolj skladen sklop instrumentov, okrepili inovativni, sodelovalni in gospodarski vpliv, hkrati pa preprečili nepotrebno podvajanje in drobljenje. Sklad bi s tem celostnim pristopom prispeval tudi k boljšemu izkoriščanju rezultatov obrambnih raziskav, premostil prepad med raziskavami in razvojem ob upoštevanju posebnosti obrambnega sektorja ter spodbujal vse oblike inovacij, tudi prelomnih inovacij, pri katerih bi bilo treba dopustiti možnost neuspeha. (28)Cilji politike tega sklada bodo obravnavani tudi preko finančnih instrumentov in proračunskih jamstev v okviru sklopov politike [...] sklada InvestEU. (29)Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali suboptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurenco na notranjem trgu. Dejavnosti bi morale imeti jasno evropsko dodano vrednost. (30)Vrste financiranja in načine izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove ustreznosti za uresničevanje specifičnih ciljev in rezultatov ukrepov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovana stopnja neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot določa člen [125(1)] finančne uredbe. (31)Komisija bi morala vzpostaviti letni ali večletni program dela v skladu s cilji Sklada. Komisiji bi moral pri vzpostavitvi programa dela pomagati odbor držav članic. Evropska obrambna agencija bo dobila status opazovalke v odboru, da bi lahko izkoristili njeno strokovno znanje na področju obrambnega sektorja. Glede na posebnosti področja obrambe bi morala v odboru držav članic sodelovati tudi Evropska služba za zunanje delovanje. (32)Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede sprejetja programa dela ter dodelitve finančnih sredstev za izbrane razvojne ukrepe. Zlasti pri izvajanju razvojnih ukrepov bi bilo treba upoštevati posebnosti obrambnega sektorja, predvsem pristojnost držav članic in/ali pridruženih držav za proces načrtovanja in nabave. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) [št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta]. (33)Zaradi podpore odprtemu notranjemu trgu bi bilo treba spodbujati tudi udeležbo čezmejnih MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, bodisi kot članic konzorcijev bodisi kot podizvajalcev.

(34)Komisija bi si morala prizadevati ohranjati dialog z državami članicami in industrijo, da bi zagotovila uspeh Sklada. (35)Ta uredba določa finančna sredstva za Evropski obrambni sklad, ki za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu [novega medinstitucionalnega sporazuma] med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. (36)Če ni drugače določeno, se za Sklad uporablja finančna uredba. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. (37)Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna z nepovratnimi sredstvi, javnimi naročili, nagradami in posrednim izvrševanjem ter zagotavljajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje načel pravne države bistveni predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. (38)V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva iz skladov Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice. (39)Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenem na podlagi Sporazuma EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. (40)V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 je treba oceniti to uredbo na podlagi informacij, zbranih preko posebnih zahtev za spremljanje, pri čemer je treba preprečiti nastanek pretirane regulacije in upravnega bremena, zlasti za države članice. Med temi zahtevami so, kjer je primerno, lahko tudi merljivi kazalniki kot izhodišče za ocenjevanje učinkov ureditve na terenu. Komisija bi morala izvesti vmesno ocenjevanje najpozneje štiri leta po začetku izvajanja Sklada in končno ocenjevanje ob koncu obdobja izvajanja Sklada, v ocenjevanju pa bi morala preveriti finančne dejavnosti v smislu rezultatov finančnega izvrševanja in, kolikor bo v tistem času možno, rezultatov in učinka. V tem poročilu bi bilo treba analizirati tudi čezmejno udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo pri projektih, ki jih podpira Sklad, ter udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v globalni vrednostni verigi. Komisija lahko tudi predlaga sprememba te uredbe, da bi se odzvala na morebitne spremembe med izvajanjem Sklada. (41)Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za uresničevanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov bo ta sklad prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju krovnega cilja, da se 25 % proračunskih odhodkov EU nameni podpiranju podnebnih ciljev. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem Sklada ter ponovno ocenjeni v vmesni oceni. (42)Sklad podpira samo faze raziskav in razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij, zato Unija načeloma ne bi smela imeti lastništva ali pravic intelektualne lastnine za proizvode ali tehnologije, nastale v okviru financiranih ukrepov, razen če ima pomoč Unije obliko javnega naročila. Toda pri raziskovalnih ukrepih bi morale zainteresirane države članice in pridružene države imeti možnost uporabe rezultatov financiranih ukrepov in sodelovanja pri nadaljnjem skupnem razvoju, zato bi morala biti možna odstopanja od tega načela. (43)Finančna podpora Unije ne bi smela vplivati na prenos obrambnih proizvodov znotraj Unije v skladu z Direktivo 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ali na izvoz proizvodov, opreme ali tehnologij. (44)Uporaba občutljivih osnovnih informacij ali dostop nepooblaščenih posameznikov do občutljivih rezultatov, ustvarjenih v raziskovalnih projektih, bi lahko škodil interesom Unije ali interesom ene ali več držav članic. Zato bi morala za ravnanje z zaupnimi in tajnimi podatki veljati vsa upoštevna zakonodaja Unije, tudi notranji predpisi institucij, kot je Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444. (45)Da bi lahko Komisija po potrebi dopolnila ali spremenila kazalnike poti do učinkov, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njihovi strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (46)Komisija bi morala pri upravljanju Sklada ustrezno upoštevati zahteve zaupnosti in varnosti, zlasti glede tajnih in občutljivih podatkov. SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I

SKUPNE DOLOČBE,

KI SE UPORABLJAJO ZA RAZISKAVE IN RAZVOJ POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1

Predmet urejanja Ta uredba vzpostavlja Evropski obrambni sklad (v nadaljnjem besedilu: Sklad). V njej so določeni cilji Sklada, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja. Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1)„operacije mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena [2(6)] finančne uredbe, ki kombinirajo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; (2)„kontrola“ pomeni možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vplivanja na subjekt preko enega ali več vmesnih pravnih subjektov; (3)„razvojni ukrep“ pomeni ukrep, ki je sestavljen v prvi vrsti iz dejavnosti v fazi razvoja, usmerjenih v obrambo, ki zajema nove proizvode in tehnologije ali nadgradnjo obstoječih, ne zajema pa proizvodnje ali uporabe orožja; (4)„prelomna tehnologija za obrambo“ pomeni kakršno koli inovativno tehnologijo, ki lahko korenito spremeni zasnove in vodenje zadev na področju obrambe; (5)„izvršne upravne strukture“ pomeni organ ali organe, ki so imenovani v skladu z nacionalnim pravom in so pooblaščeni za določanje strategije, ciljev in splošne usmeritve pravnega subjekta ter nadzirajo in spremljajo odločanje uprave; (6)„pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt brez pravne osebnosti v skladu s členom [197(2)(c)] finančne uredbe; (7)„podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje, ki ni mikro-, malo in srednje veliko podjetje („MSP“) v skladu z opredelitvijo v Priporočilu Komisije 2003/361/ES, in ima do 3 000 zaposlenih, pri čemer se število zaposlenih izračuna v skladu s členi 3, 4, 5 in 6 naslova I Priloge k navedenemu priporočilu; (8)„predkomercialno naročanje“ pomeni naročanje raziskovalnih in razvojnih storitev, ki vključuje delitev tveganja in koristi pod tržnimi pogoji ter konkurenčni razvoj v fazah, v katerih so naročene storitve raziskovanja in razvoja jasno ločene od uvajanja tržnih količin končnih proizvodov; (9)„vodja projekta“ pomeni naročnika s sedežem v državi članici ali pridruženi državi, ki ga je država članica, pridružena država ali skupina držav članic in/ali pridruženih držav trajno ali za posamezen primer določila za upravljanje večnacionalnih projektov na področju oboroževanja; (10)„prejemnik“ pomeni pravni subjekt, ki prejema finančna sredstva v okviru tega sklada; (11)„raziskovalni ukrep“ pomeni ukrep, ki je sestavljen iz raziskovalnih dejavnosti, ki so usmerjene izključno v obrambne aplikacije; (12)„rezultati“ pomeni materialne ali nematerialne učinke ukrepa, kot so podatki, tehnično znanje in izkušnje ali informacije ne glede na obliko in naravo in ne glede na to, ali jih je mogoče zaščititi, ter pravice, ki so povezane z njimi, vključno s pravicami intelektualne lastnine; (13)„posebno poročilo“ pomeni poseben konkretni rezultat raziskovalnega ukrepa s povzetkom njegovih rezultatov, v katerem so navedene obsežne informacije o temeljnih načelih, ciljih, dejanskih rezultatih, osnovnih lastnostih, opravljenih preizkusih, možnih koristih, možnostih uporabe v obrambne namene in pričakovano pot izkoriščanja raziskave; (14)„sistemski prototip“ pomeni model proizvoda ali tehnologije, ki lahko prikaže zmogljivost elementa v operativnem okolju; (15)„tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije; (16)„nepridružena tretja država“ pomeni tretjo državo, ki ni pridružena država v skladu s členom 5; (17)„subjekt iz nepridružene tretje države“ pomeni pravni subjekt, ki ima sedež ali izvršne upravne strukture v nepridruženi tretji državi. Člen 3

Cilji Sklada 1.Splošni cilj Sklada je spodbujati konkurenčnost, učinkovitost in inovacijske zmogljivosti evropske obrambne industrije s podporo skupnih ukrepov in čezmejnega sodelovanja med pravnimi subjekti v vsej Uniji, vključno z MSP in podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo, spodbujati boljše izkoriščanje industrijskega potenciala inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja v vseh fazah industrijskega življenjskega cikla ter tako prispevati k strateški neodvisnosti Unije; Sklad bi moral prispevati tudi k svobodi delovanja Unije in njeni neodvisnosti, zlasti v tehnološkem in industrijskem smislu.

2.Specifični cilji Sklada so: (a)podpirati skupne raziskovalne projekte, ki bi lahko občutno povečali učinkovitost prihodnjih zmogljivosti in katerih cilj bi bilo čim več inovacij ter uvedba novih obrambnih proizvodov in tehnologij, tudi prelomnih; (b)podpirati skupne projekte razvoja zmogljivosti za obrambne proizvode in tehnologije skladno s prednostnimi nalogami obrambnih zmogljivosti, za katere obstaja splošen dogovor držav članic v okviru skupne zunanje in varnostne politike, in tako prispevati k večji učinkovitosti obrambnih izdatkov v Uniji, doseči večjo ekonomijo obsega, zmanjšati tveganje nepotrebnega podvajanja in s tem zmanjšati razdrobljenost obrambnih proizvodov in tehnologij v vsej Uniji. Sklad bo v končni fazi prinesel večjo interoperabilnost med zmogljivostmi držav članic. Člen 4

Proračun 1.Finančna sredstva za izvajanje Evropskega obrambnega sklada za obdobje 2021–2027 znašajo 13 000 000 000 EUR v tekočih cenah. 2.Okvirna razdelitev zneska iz odstavka 1 je: (a)do 4 100 000 000 EUR za raziskovalne ukrepe; (b)do 8 900 000 000 EUR za razvojne ukrepe. 3.Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Sklada, npr. dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijsko-tehnološkimi sistemi. 4.Do 5 % finančnih sredstev iz odstavka 1 se nameni za podporo prelomnih tehnologij za obrambo. 5.Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo na Sklad. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s členom [62(1)(a)] finančne uredbe. Če je mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice. Člen 5

Pridružene države Sklad je odprt za članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP. Člen 6

Podpora prelomnim tehnologijam za obrambo 1.Komisija dodeli finančna sredstva z odprtimi javnimi posvetovanji na področjih ukrepov, opredeljenih v programih dela. 2.Komisija lahko po presoji vsakega primera posebej ugotovi najprimernejšo obliko finančnih sredstev za financiranje inovativnih rešitev. Člen 7

Etika 1.Ukrepi, izvedeni v okviru Sklada, spoštujejo etična načela in zadevno nacionalno zakonodajo, zakonodajo Unije ter predpise mednarodnega prava. 2.S sistematičnim pregledom predlogov se ugotovi, pri katerih ukrepih se zastavljajo zapletena ali resna etična vprašanja, za take ukrepe pa se opravi etična ocena. Etična preverjanja in ocene opravi Komisija ob podpori strokovnjakov za obrambno etiko. Komisija v največji možni meri zagotovi preglednost postopkov v zvezi z vprašanji etike. 3.Subjekti, ki sodelujejo v ukrepu, pred začetkom zadevnih dejavnosti pridobijo vsa soglasja ali druge obvezne dokumente od ustreznih nacionalnih in lokalnih odborov za etiko ali drugih organov, kot so organi za varstvo podatkov. Ti dokumenti se arhivirajo in dajo na razpolago Komisiji.

4.Komisija po potrebi opravi etično preverjanje med izvajanjem ukrepa. V primeru resnih ali zapletenih etičnih vprašanj etično preverjanje opravi Komisija ob podpori strokovnjakov za obrambno etiko. 5.Etično nesprejemljivi ukrepi se lahko kadar koli zavrnejo ali prekinejo. POGLAVJE II

FINANČNE DOLOČBE Člen 8

Izvajanje in oblike financiranja EU 1.Sklad se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo. 2.Sklad lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Zagotovi se lahko tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja. Člen 9

Kumulativno, dopolnilno in kombinirano financiranje 1.Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme prispevek tudi v okviru tega sklada, če prispevki ne krijejo istih stroškov. Za prispevek programa Unije/Sklada k ukrepu se uporabljajo pravila programa/Sklada, ki prispeva sredstva. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje podpore. 2.Ukrepi, ki so prejeli potrdilo o pečatu odličnosti ali ki izpolnjujejo naslednje kumulativne primerjalne pogoje: (a)bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru Sklada; (b)izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti tega razpisa za zbiranje predlogov; (c)ne smejo biti financirani v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov zaradi proračunskih omejitev; lahko prejmejo podporo Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z odstavkom 5 člena [65] Uredbe (EU) XX [uredba o skupnih določbah] in člena [8] Uredbe (EU) XX [financiranje, upravljanje in spremljanje skupne kmetijske politike], če so taki ukrepi skladni s cilji zadevnega programa. Uporabljajo se pravila sklada, ki zagotavlja podporo. POGLAVJE III

NEPOVRATNA SREDSTVA Člen 10

Upravičeni subjekti

1.Vložniki in njihovi podizvajalci so upravičeni do financiranja, če imajo sedež v Uniji ali pridruženi državi, imajo izvršno upravno strukturo v Uniji ali pridruženi državi in jih ne nadzoruje nepridružena tretja država ali subjekt nepridružene tretje države. 2.Z odstopanjem od odstavka 1 je lahko upravičen do financiranja vložnik s sedežem v Uniji ali pridruženi državi, ki je pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta nepridružene tretje države, če je to potrebno za dosego ciljev ukrepa, pod pogojem, da njegovo sodelovanje ne bo ogrozilo varnostnih interesov Unije in njenih držav članic. Za zagotovitev zaščite varnostnih interesov Unije in njenih držav članic se v razpisu za zbiranje predlogov od vložnika zahteva, da predloži informacije, s katerimi dokaže predvsem, da: (a)se nadzor nad vložnikom ne bo izvajal na način, ki bi kakor koli omejeval njegovo sposobnost izvedbe in dokončanja ukrepa; (b)bo nepridruženim tretjim državam ali subjektom iz nepridruženih tretjih držav onemogočen dostop do tajnih in netajnih občutljivih podatkov v zvezi z ukrepom; bodo osebe, ki sodelujejo pri ukrepu, imele nacionalno dovoljenje za dostop do tajnih podatkov, ki ga je izdala država članica ali pridružena država; (c)bodo rezultati ukrepa med trajanjem ukrepa in določeno obdobje po njegovem koncu ostali pri upravičencu in ne bodo pod nadzorom in zanje ne bodo veljale omejitve nepridruženih tretjih držav ali drugih subjektov iz nepridruženih tretjih držav. 3.Vsa infrastruktura, objekti, sredstva in viri, uporabljeni pri ukrepih, ki se financirajo v okviru Sklada, se nahajajo na ozemlju Unije ali pridruženih držav. Poleg tega upravičenci in njihovi podizvajalci pri izvajanju upravičenega ukrepa sodelujejo samo s pravnimi osebami, ki imajo sedež v Uniji ali pridruženi državi ter niso pod nadzorom nepridruženih tretjih držav ali subjektov iz nepridruženih tretjih držav. 4.Z odstopanjem od odstavka 3 lahko upravičenci in podizvajalci, ki sodelujejo pri ukrepu, uporabljajo svoja sredstva, infrastrukturo, objekte in vire, ki se nahajajo ali hranijo na ozemlju nepridružene tretje države, če je to potrebno za dosego ciljev ukrepa in pod pogojem, da to ne bo ogrozilo varnostnih interesov Unije in njenih držav članic. Pod enakimi pogoji lahko upravičenci in njihovi podizvajalci pri izvajanju upravičenega ukrepa sodelujejo s subjektom, ki ima sedež v nepridruženi tretji državi. Stroški, povezani z uporabo take infrastrukture, objektov, sredstev ali virov in s takim sodelovanjem, se v okviru Sklada ne štejejo za upravičene. 5.Za zagotovitev zaščite varnostnih interesov Unije in njenih držav članic se v razpisu za zbiranje predlogov ali sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev določijo nadaljnji pogoji. Ti pogoji so povezani predvsem z določbami o lastništvu rezultatov ukrepa, dostopu do tajnih in netajnih občutljivih podatkov ter jamstvu za zanesljivost dobave. 6.Vložniki zagotovijo vse informacije, ki so potrebne za oceno meril za upravičenost in pogojev iz odstavkov 1–4. 7.Vloge, pri katerih je potrebno preverjanje na podlagi odstavka 2 ali odstavka 4, se lahko vložijo le s soglasjem države članice ali pridružene države, v kateri ima vložnik sedež. 8.V primeru spremembe med izvajanjem ukrepa, ki bi lahko postavila pod vprašaj izpolnitev teh meril in pogojev, upravičenec obvesti Komisijo, ki oceni, ali so navedena merila in pogoji kljub spremembi izpolnjeni, in pretehtala morebitne posledice za financiranje ukrepa. 9.Za namene tega člena se za podizvajalce štejejo podizvajalci, ki imajo neposreden pogodbeni odnos z upravičencem, drugi podizvajalci, ki jim je dodeljenih najmanj 10 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa, ter podizvajalci, ki za izvedbo ukrepa morda potrebujejo dostop do tajnih podatkov v skladu s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/444. Člen 11

Upravičeni ukrepi 1.Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3. 2.Sklad zagotavlja podporo za ukrepe, pri katerih gre tako za nove proizvode in tehnologije kot za nadgradnjo obstoječih, kadar za uporabo predhodnih informacij, potrebnih za nadgradnjo, ne veljajo neposredne ali posredne omejitve s strani nepridruženih tretjih držav ali subjektov iz nepridruženih tretjih držav. 3.Ukrep, ki je upravičen, se nanaša na enega ali več naslednjih elementov: (a)dejavnosti za ustvarjanje, podporo in izboljšanje novega znanja in obrambne tehnologije, ki lahko dosežejo znatne učinke na področju obrambe; (b)dejavnosti za večjo interoperabilnost in odpornost, tudi varovano ustvarjanje in izmenjava podatkov, obvladovanje kritičnih obrambnih tehnologij, izboljšanje zanesljivosti oskrbe ali omogočanje učinkovitega izkoriščanja rezultatov za obrambne proizvode in tehnologije; (c)študije, kot so študije izvedljivosti, s katerimi se preučuje izvedljivost nove ali izboljšane tehnologije, proizvoda, procesa, storitve, rešitve ali statistike o obrambni industriji in pilotni projekti zbiranja podatkov;

(d)zasnovo obrambnega proizvoda, materialnih ali nematerialnih komponent ali tehnologije ter opredelitev tehničnih specifikacij, na podlagi katerih je bila zasnova razvita, kar lahko vključuje delne preizkuse za zmanjšanje tveganja v industrijskem ali reprezentativnem okolju; (e)razvoj modela obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije, ki lahko prikaže zmogljivost elementa v operativnem okolju (sistemski prototip); (f)preizkušanje obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije; (g)kvalifikacijo obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije. Kvalifikacija je celotni proces, v katerem se dokaže, da zasnova obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije izpolnjuje določene zahteve. V tem procesu se pridobijo objektivni dokazi, iz katerih je razvidno, da so bile posebne zahteve glede zasnove izpolnjene; (h)certifikacijo obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije. Certifikacija je proces, v skladu s katerim nacionalni organ potrdi, da je obrambni proizvod, materialna ali nematerialna komponenta ali tehnologija v skladu z veljavnimi predpisi; (i)razvoj tehnologij ali sredstev za večjo učinkovitost v celotnem življenjskem ciklu obrambnih proizvodov in tehnologije; (j)dejavnosti razširjanja rezultatov, prireditve mreženja in dejavnosti ozaveščanja. 4.Če v programu dela iz člena 27 ni določeno drugače, se ukrep izvede v sodelovanju najmanj treh pravnih subjektov s sedežem v najmanj treh različnih državah članicah in/ali pridruženih državah. Najmanj trije od teh upravičenih subjektov s sedežem v najmanj dveh različnih državah članicah in/ali pridruženih državah ves čas izvajanja ukrepa niso niti pod neposrednim ali posrednim dejanskim nadzorom istega subjekta niti se medsebojno ne nadzorujejo. 5.Odstavek 4 se ne uporablja za ukrepe iz točk c) in j) odstavka 3 in ukrepe iz člena 6. 6.Ukrepi za razvoj proizvodov in tehnologij, katerih uporaba, razvoj ali proizvodnja je prepovedana z mednarodnim pravom, ki se uporablja, se ne štejejo upravičeni. Člen 12

Postopek izbire in dodeljevanja 1.Nepovratna sredstva se lahko dodelijo brez razpisa za zbiranje predlogov pravnim subjektom iz programa dela v skladu s členom [195(e)] finančne uredbe. 2.Komisija dodeli finančna sredstva za izbrane ukrepe po vsakem razpisu ali po uporabi člena [195(e)] finančne uredbe. 3.Za dodelitev finančnih sredstev za razvojne ukrepe Komisija ukrepa z izvedbenimi akti, sprejetimi po postopku iz člena 28(2). Člen 13

Merila za dodelitev 1.Vsak predlog se oceni na podlagi naslednjih meril za dodelitev: (a)prispevek k odličnosti ali možnost za prelom na obrambnem področju, zlasti s prikazom, da imajo pričakovani rezultati predlaganega ukrepa pomembne prednosti v primerjavi z obstoječimi proizvodi ali tehnologijami; (b)prispevek k inovacijam in tehnološkemu razvoju evropske obrambne industrije, zlasti s prikazom, da predlagani ukrep vključuje pionirske ali nove koncepte in pristope, nove obetajoče tehnološke izboljšave v prihodnosti ali uporabo tehnologij ali konceptov, ki v obrambnem sektorju še niso bili uporabljeni; (c)prispevek h konkurenčnosti evropske obrambne industrije, zlasti z ustvarjanjem novih priložnosti na trgu in spodbujanjem hitrejše rasti podjetij v vsej Uniji; (d)prispevek k varnostnim in obrambnim interesom Unije v skladu s prednostnimi nalogami iz člena 3(2) in, kjer je ustrezno, regionalnih in mednarodnih sporazumov o sodelovanju;

(e)prispevek k vzpostavljanju novega čezmejnega sodelovanja med pravnimi subjekti, zlasti MSP s sedežem v državah članicah in/ali pridruženih državah, ki niso iste kot države, v katerih imajo sedež subjekti konzorcija, ki niso MSP; (f)kakovost in učinkovitost izvajanja ukrepa. 2.V točki (d) odstavka 1 se lahko upoštevajo regionalne in mednarodne prednostne naloge, zlasti da ne bi prihajalo do nepotrebnega podvajanja, če so v varnostnem in obrambnem interesu Unije in ne izključujejo iz sodelovanja nobene države članice. Člen 14

Stopnja sofinanciranja 1.Sklad lahko financira do 100 % upravičenih stroškov ukrepa brez poseganja v načelo sofinanciranja. 2.Z odstopanjem od odstavka 1: (a)pri ukrepih iz člena 11(3)(e) znaša finančna pomoč Sklada največ 20 % upravičenih stroškov ukrepa, (b)pri ukrepih iz člena 11(3)(f)–(h) znaša finančna pomoč Sklada največ 80 % upravičenih stroškov ukrepa. 3.Pri razvojnih ukrepih se stopnja financiranja poveča v naslednjih primerih: (a)za ukrep, oblikovan v okviru stalnega strukturnega sodelovanja v skladu s Sklepom Sveta (SVZP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017, se lahko uporabi stopnja financiranja, povišana za 10 odstotnih točk; (b)za konzorcij se uporabi stopnja financiranja, povišana za število odstotnih točk, ki ustrezajo deležu skupnih upravičenih stroškov, dodeljenih MSP s sedežem v državi članici ali pridruženi državi, ki ni ista kot države, v katerih imajo sedež subjekti konzorcija, ki niso MSP; (c)za konzorcij se uporabi stopnja financiranja, povišana za število odstotnih točk, ki ustrezajo četrtini deleža skupnih upravičenih stroškov, dodeljenih podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo s sedežem v državi članici ali pridruženi državi, ki ni ista kot države, v katerih imajo sedež subjekti konzorcija, ki niso MSP; (d)skupno zvišanje stopnje financiranja ukrepa ne presega 30 odstotnih točk. Člen 15

Finančna sposobnost Z odstopanjem od člena [198] finančne uredbe: (a)se finančna sposobnost preverja samo za koordinatorja in samo, če se zahtevajo finančna sredstva v višini 500 000 EUR ali več. Če pa obstajajo razlogi za dvom o finančni sposobnosti, Komisija preveri tudi finančno sposobnost drugih vložnikov ali koordinatorjev, ki ne dosegajo praga iz prvega stavka; (b)se finančna sposobnost ne preverja pri pravnih subjektih, pri katerih za sposobnost jamči država članica, in pri univerzah; (c)se, če za finančno sposobnost strukturno jamči drug pravni subjekt, preveri finančna sposobnost tega subjekta. Člen 16

Posredni stroški

1.Posredni upravičeni stroški se izračunajo z uporabo pavšalne stopnje 25 % skupnih neposrednih upravičenih stroškov, pri čemer so izključeni neposredni upravičeni stroški oddaje naročil podizvajalcem, finančne podpore tretjim osebam ter stroški na enoto ali pavšalni zneski, ki vključujejo neposredne stroške. 2.Kjer je ustrezno, se lahko posredni upravičeni stroški izračunajo v višini nad 25 % pavšalne stopnje v skladu z upravičenčevimi običajnimi praksami stroškovnega računovodstva na podlagi dejanskih posrednih stroškov, če take prakse stroškovnega računovodstva sprejemajo nacionalni organi v primerljivih sistemih financiranja v skladu s členom [185] finančne uredbe in če je Komisija o njih obveščena. Člen 17

Uporaba enotnega pavšalnega zneska ali prispevek, ki ni povezan s stroški 1.Pri nepovratnih sredstvih za ukrepe iz člena 11(3)(e) in druge ukrepe, pri katerih večino proračuna financirajo države članice in/ali pridružene države, lahko Komisija uporabi: (a)prispevek, ki ni povezan s stroški iz člena [180(3)] finančne uredbe in izhaja iz doseženih rezultatov, ki se merijo glede na prejšnje mejnike ali s kazalniki uspešnosti, ali (b)enoten pavšalni znesek iz člena [182] finančne uredbe na podlagi začasnega proračuna ukrepa, ki so ga že podprli nacionalni organi sofinancirajočih držav članic in pridruženih držav. 2.Posredni stroški so vključeni v pavšalni znesek. Člen 18

Predkomercialno naročanje 1.Unija lahko podpira predkomercialno naročanje z dodelitvijo nepovratnih sredstev javnim naročnikom ali naročnikom v skladu z opredelitvijo iz direktiv 2014/24/EU, 2014/25/EU in 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki skupaj naročajo raziskave in razvoj obrambnih storitev ali usklajujejo svoje postopke naročanja. 2.Postopki za oddajo javnega naročila: (a)so skladni z določbami te uredbe; (b)lahko dopuščajo odobritev oddaje več naročil v okviru istega postopka (različni dobavni viri); (c)zagotavljajo oddajo naročil ekonomsko najugodnejšemu ponudniku ali ponudnikom. Člen 19

Jamstveni sklad Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje, povezano z izterjavo finančnih sredstev, ki bi jih morali plačati prejemniki, in se štejejo za zadostno jamstvo v skladu s finančno uredbo. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe XXX [naslednica uredbe o jamstvenem skladu]. POGLAVJE IV

DRUGE OBLIKE FINANCIRANJA UNIJE Člen 20

Pogoji za upravičenosti pri naročilih in nagradah Če je potrebno za zaščito bistvenih varnostnih interesov Unije in njenih držav članic, Komisija postavi obvezne pogoje za upravičenost, ki se uporabljajo za naročila ali nagrade, ki se financirajo iz Sklada. V ta namen se upošteva zlasti nujnost, da imajo prejemniki sedež v Uniji ali pridruženih državah, da se zavežejo za izvajanje vseh ustreznih dejavnosti znotraj Unije in da niso pod dejanskim nadzorom nepridruženih tretjih držav ali subjektov nepridruženih tretjih držav. Ti pogoji so vključeni v dokumente v zvezi z naročili ali nagradami, kot je ustrezno, in se uporabljajo skozi celoten življenjski cikel sklenjene pogodbe. Člen 21

Operacije mešanega financiranja

Operacije mešanega financiranja iz tega sklada se izvajajo v skladu z [uredba o skladu InvestEU] in naslovom X finančne uredbe. NASLOV II

POSEBNE DOLOČBE,

KI SE UPORABLJAJO ZA RAZISKAVE Člen 22

Lastništvo rezultatov 1.Lastniki rezultatov ukrepa so upravičenci, ki jih ustvarjajo. Če pravne osebe ustvarjajo rezultate skupaj in če ni mogoče ugotoviti prispevka vsake od njih ali če takih skupnih rezultatov ni mogoče ločiti, so pravni subjekti skupni lastniki rezultatov. 2.Če ima pomoč Unije obliko javnega naročila, je lastnik rezultatov Unija. Države članice in pridružene države imajo na izrecno zahtevo brezplačne pravice do dostopa do rezultatov 3.Če je tako upravičeno, se lahko v sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev zahteva, da za rezultate ukrepov, ki prejemajo podporo Sklada, ne veljajo kontrole ali omejitve, bodisi neposredne bodisi posredne, preko enega ali več vmesnih pravnih subjektov, tudi v smislu prenosa tehnologije s strani nepridružene tretje države ali subjekta nepridružene tretje države. 4.V sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev se, če je upravičeno, določi pravica Komisije, da je obveščena o prenosu lastništva rezultatov ali podelitve licence v zvezi z rezultati nepridruženi tretji državi ali subjektu nepridružene tretje države, in da takemu prenosu nasprotuje. Taki prenosi ne smejo biti v nasprotju z obrambnimi in varnostnimi interesi Unije in njenih držav članic ali cilji iz člena 3 te uredbe. 5.Nacionalni organi držav članic in pridruženih držav imajo pravice do dostopa do posebnega poročila o projektu, ki je prejel finančna sredstva Unije. Take pravice do dostopa se podelijo brezplačno, Komisija pa jih prenese na države članice in pridružene države, potem ko je zagotovila vzpostavitev ustreznih obveznosti varovanja tajnosti. 6.Nacionalni organi držav članic in pridruženih držav posebno poročilo uporabijo samo za namene, povezane z uporabo s strani njihovih oboroženih sil, varnostnih sil ali obveščevalnih služb ali uporabo za njihove oborožene sile, varnostne sile ali obveščevalne službe, tudi v okviru svojih programov sodelovanja. Med tovrstno uporabo spadajo tudi študije, ocenjevanje, ocene, raziskave, konstrukcija, razvoj, izdelava, izboljšave, spremembe, vzdrževanje, popravila, obnova ter sprejetje in certifikacija proizvoda, delovanje, usposabljanje, odstranitev in druge storitve v zvezi s konstrukcijo, začetek uporabe proizvoda ter ocena in priprava tehničnih zahtev za naročilo. 7.Upravičenci institucijam, organom ali agencijam Unije podelijo brezplačne pravice do dostopa za ustrezno utemeljene namene oblikovanja, izvajanja in spremljanja politik in programov Unije. Takšne pravice dostopa so omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo. 8.Posebne določbe o lastništvu, pravicah do dostopa in licenciranju se določijo v sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev in pogodbah za predkomercialno naročanje, s čimer se zagotovi čim boljše črpanje rezultatov in prepreči vsaka nepoštena prednost. Javni naročniki imajo najmanj brezplačne pravice do dostopa do rezultatov za lastno uporabo in pravico, da tretjim osebam podelijo neizključne licence za izkoriščanje rezultatov pod poštenimi in razumnimi pogoji brez pravice do podelitve podlicenc, oziroma da od prejemnikov zahtevajo podelitev takih licenc. Vse države članice in pridružene države imajo brezplačen dostop do posebnega poročila. Če izvajalec v obdobju od predkomercialnega naročila, določenem v pogodbi, rezultatov ne izkoristi komercialno, prenese lastništvo rezultatov na javne naročnike. NASLOV III

POSEBNE DOLOČBE,

KI SE UPORABLJAJO ZA RAZVOJ Člen 23

Dodatna merila za upravičenost 1.Če je ustrezno, konzorcij dokaže, da bodo preostali stroški upravičenega ukrepa, ki jih ne krije podpora Unije, kriti z drugimi načini financiranja, kot so prispevki držav članic in/ali pridruženih držav ali sofinanciranje s strani pravnih subjektov. 2.Če je ukrep povezan z ukrepi iz točke (d) člena 11(3), izhaja iz harmoniziranih zahtev glede zmogljivosti, o katerih so se sporazumele ustrezne države članice in/ali pridružene države. 3.Pri ukrepih iz točk (e)–(h) člena 11(3) konzorcij z dokumenti, ki so jih izdali nacionalni organi, dokaže, da: (a)nameravata vsaj dve državi članici in/ali pridruženi državi usklajeno, vključno s skupnim javnim naročilom, naročiti končni proizvod ali uporabljati tehnologijo; (b)ukrep temelji na skupnih tehničnih specifikacijah, o katerih so se sporazumele države članice in/ali pridružene države, ki sofinancirajo ukrep. Člen 24

Dodatna merila za dodelitev

Poleg meril za dodelitev iz člena 13 se lahko v programu dela upošteva tudi: (a)prispevek k večji učinkovitosti v celotnem življenjskem ciklu obrambnih proizvodov in tehnologij, vključno s stroškovno učinkovitostjo ter možnostjo sinergij v postopkih naročanja, vzdrževanja in odstranjevanja. (b)raven sodelovanja med državami članicami pri upravičenem ukrepu. Člen 25

Lastništvo rezultatov 1.Unija nima v lasti proizvodov ali tehnologij, ki izhajajo iz razvojnih ukrepov, prav tako v zvezi z rezultati ukrepov nima nikakršnih pravic intelektualne lastnine. 2.Rezultati ukrepov, ki prejemajo podporo Sklada, niso neposredno ali posredno preko enega ali več vmesnih pravnih subjektov predmet nadzora ali omejitve nepridruženih tretjih držav ali subjektov iz nepridruženih tretjih držav, kar velja tudi za prenos tehnologije. 3.V zvezi z rezultati, ki jih ustvarijo prejemniki, je Komisija obveščena o vseh prenosih lastništva na tretje nepridružene države ali o vseh dodelitvah licence takim državam. Tak prenos lastništva ali taka dodelitev licence ni v nasprotju z obrambnimi in varnostnimi interesi Unije in njenih držav članic ali s cilji te uredbe iz člena 3; v nasprotnem primeru je treba vrniti sredstva, zagotovljena v okviru Sklada. 4.Z odstopanjem od odstavka 1: če se pomoč Unije zagotovi v obliki javnega naročila, je lastnik rezultatov Unija, države članice in/ali pridružene države pa imajo pravico do brezplačne neizključne licence za uporabo rezultatov, če to pisno zahtevajo. Člen 26

Obveščanje vodje projekta Če države članice in pridružene države imenujejo vodjo projekta, Komisija izvede plačilo prejemnikom, potem ko je obvestila vodjo projekta. NASLOV IV

UPRAVLJANJE, SPREMLJANJE

OCENJEVANJE IN KONTROLA Člen 27

Programi dela 1.Sklad se izvaja v letnih ali večletnih programih dela, vzpostavljenih v skladu s členom [110] finančne uredbe. V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. 2.Komisija programe dela sprejme z izvedbenimi akti po postopku iz člena 28(2). Člen 28

Odbor 1.Komisiji pomaga odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Evropska obrambna agencija je kot opazovalka pozvana, da predstavi svoja stališča in strokovno znanje. Za pomoč se zaprosi tudi Evropska služba za zunanje delovanje. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 29

Neodvisni strokovnjaki 1.Komisija v skladu s členom [237] finančne uredbe imenuje neodvisne strokovnjake, ki ji pomagajo pri ocenjevanju predlogov. Neodvisne strokovnjake lahko imenuje tudi, da ji svetujejo ali pomagajo pri spremljanju izvajanja ukrepov, ki potekajo.

2.Neodvisni strokovnjaki so državljani Unije, določeni in izbrani na podlagi razpisov za prijavo interesa, naslovljenih na ustrezne organizacije, kot so ministrstva za obrambo in agencije, ki so jim podrejene, raziskovalne inštitute, univerze, poslovna združenja ali podjetja v obrambnem sektorju, s ciljem sestaviti seznam strokovnjakov. Z odstopanjem od člena [237] finančne uredbe se ta seznam ne objavi. 3.Neodvisni strokovnjaki imajo ustrezno dovoljenje za dostop do tajnih podatkov, ki ga je izdala država članica. 4.O seznamu strokovnjakov se vsako leto obvesti odbor iz člena 28. 5.Neodvisni strokovnjaki se izberejo na podlagi spretnosti, izkušenj in znanja, primernih za izvajanje dodeljenih nalog. Člen 30

Uporaba pravil o tajnosti podatkov 1.V okviru področja uporabe te uredbe: (a)vsaka država članica ali pridružena država zagotovi, da njeni nacionalni varnostni predpisi zagotavljajo stopnjo varstva tajnih podatkov Evropske unije, ki je enakovredna tisti iz predpisov o varnosti iz Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU in varnostnih predpisih Sveta iz prilog k Sklepu 2013/488/EU; (b)Države članice in pridružene države o nacionalnih varnostnih predpisih iz točke (a) nemudoma obvestijo Komisijo; (c)fizične osebe s prebivališčem v nepridruženih tretjih državah in pravne osebe s sedežem v takih državah lahko pridejo v stik s tajnimi podatki EU v zvezi s Skladom samo, če zanje v navedenih državah veljajo varnostni predpisi, ki zagotavljajo stopnjo varstva, ki je vsaj enakovredna tisti iz predpisov Komisije o varnosti iz Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444 in varnostnih predpisih Sveta iz prilog k Sklepu 2013/488/EU. Enakovrednost varnostnih predpisov, ki se uporabljajo v tretji državi ali mednarodni organizaciji, se opredeli v sporazumu o varnosti podatkov, vključno z zadevami industrijske varnosti, če je ustrezno, ki ga skleneta Unija in tretja država ali mednarodna organizacija po postopku iz člena 218 PDEU in ob upoštevanju člena 13 Sklepa 2013/488/EU; (d)brez poseganja v člen 13 Sklepa 2013/488/EU in v pravila, ki veljajo za področje industrijske varnosti, iz Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444, lahko fizična ali pravna oseba, tretja država ali mednarodna organizacija dobi dostop do tajnih podatkov Evropske unije, kjer se šteje, da je to potrebno, in sicer po presoji vsakega posameznega primera v skladu z značajem in vsebino takih podatkov, nujnosti, da je zadevna oseba seznanjena z njimi, in stopnjo koristi za Unijo. 2.Če gre pri ukrepih za tajne podatke, če so taki podatki pri njih potrebni in/ali če jih vsebujejo, ustrezni organ financiranja v dokumentih razpisa za zbiranje predlogov/ponudb navede ukrepe in zahteve, potrebne za zagotovitev varnosti takih podatkov na zahtevani ravni; 3.Za lažjo izmenjavo občutljivih informacij med Komisijo, prejemniki in, če je ustrezno, državami članicami Komisija vzpostavi sistem za elektronsko izmenjavo podatkov. Člen 31

Spremljanje in poročanje 1.Kazalniki za spremljanje izvajanja in napredka Sklada pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi. 2.Za zagotovitev učinkovite ocene napredka Sklada pri doseganju njegovih ciljev se Komisijo pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 36 o spremembah Priloge za pregled in dopolnitev kazalnikov, kjer je potrebno, in dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi in spremljanju okvira za ocenjevanje. 3.Komisija redno spremlja izvajanje Sklada in vsako leto poroča o napredku. Komisija v ta namen vzpostavi potrebno ureditev spremljanja. 4.Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov Sklada zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. Člen 32

Ocene Sklada 1.Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

2.Vmesna ocena Sklada se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju Sklada, vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja Sklada. Vmesno poročilo vsebuje zlasti oceno upravljanja Sklada, stopnje izvrševanja, rezultate pri dodeljevanju projektov, vključno z udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ter stopnjo njihove čezmejne udeležbe, pa tudi finančna sredstva, dodeljena v skladu s členom [195] finančne uredbe do 31. julija 2024. Komisija lahko predloži predloge za kakršne koli primerne spremembe te uredbe. 3.Na koncu obdobja izvajanja, vendar ne pozneje kot v štirih letih po 31. decembru 2031, Komisija opravi končno oceno izvajanja Sklada. V končnem poročilu so med drugim rezultati izvajanja in, kolikor je mogoče glede na roke, učinek Sklada. V poročilu, ki temelji na ustreznih posvetovanjih z državami članicami, pridruženimi državami in ključnimi zainteresiranimi stranmi, je predvsem ocenjen napredek pri doseganju ciljev, določenih v členu 3. Poleg tega sta v njem analizirani čezmejna udeležba, tudi MSP ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, pri projektih, ki se izvajajo v okviru Sklada, ter vključevanje MSP ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v globalno vrednostno verigo. Ocena poleg tega vsebuje informacije o državah porekla prejemnikov in, če je mogoče, porazdelitvi ustvarjenih pravic intelektualne lastnine. 4.Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Člen 33

Revizije Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom [127] finančne uredbe. Evropsko računsko sodišče preveri računovodske izkaze vseh prihodkov in odhodkov Unije v skladu s členom 287 PDEU. Člen 34

Zaščita finančnih interesov Unije Če v Skladu sodeluje tretja država po odločitvi na podlagi mednarodnega sporazuma ali katerega koli drugega pravnega instrumenta, tretja država podeli potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam in Evropskemu računskemu sodišču, da v polnem obsegu izvajajo svoje pristojnosti. V primeru Evropskega urada za preprečevanje goljufij take pravice zajemajo pravico do izvajanja preiskav, vključno s preverjanjem na kraju samem in inšpekcijami iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). Člen 35

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje 1.Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. 2.Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Skladom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena Skladu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3. NASLOV V

DELEGIRANI AKTI, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE Člen 36

Delegirani akti 1.Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 31 se Komisiji podeli za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe. 2.Prenos pooblastila iz člena 31 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 3.Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. 4.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5.Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 31, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 37 Razveljavitev 6.Uredba (EU) št. …/…. (Evropski program za razvoj obrambne industrije) se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021.

Člen 38

Prehodne določbe 1.Ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo v skladu z [uredba o določitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije] ter na Pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe, ki se še naprej uporabljata za zadevne ukrepe do njihovega zaključka. 2.Finančna sredstva iz Sklada lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med Skladom in ukrepi, sprejetimi v okviru njegovih predhodnikov, [uredba o evropskem programu za razvoj obrambne industrije] ter pripravljalnega ukrepa o raziskavah na področju obrambe. 3.Po potrebi se lahko v proračun po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 4(4), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2027. Člen 39

Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1.