SL Uradni list Evropske unije C 179/27

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 179/08

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„TŘEBOŇSKÝ KAPR“

št. ES: CZ-PGI-0105-0377-08.07.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—  ime proizvoda — ☒ opis proizvoda —  geografsko območje — ☒ dokazilo o poreklu —  metoda pridobivanja —  povezanost —  označevanje —  nacionalne zahteve —  drugo (navedite)

2. Vrsta spremembe

— ☒ sprememba enotnega dokumenta ali povzetka —  sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena —  sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) —  začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3. Spremembe

1. Sestava mesa krapa „Třeboňský kapr“ (a) V četrtem odstavku točke 4.2 povzetka so navedeni naslednji deleži sestavin mesa krapa: suha snov 23 %, beljakovine 19,2 %, maščoba 2,6 %. (b) V predzadnjem odstavku točke 4.2 specifikacije so navedeni naslednji deleži sestavin mesa krapa: specifikacija mesa krapa „Třeboňský kapr“: suha snov 23 %, beljakovine 19,2 %, maščoba 2,6 %. Povprečne vrednosti vsebnosti aminokislin v mišicah (g/100 g suhe mase): lizin – 5,54, histidin – 1,82, arginin – 3,58, treonin – 3,32, glicin – 3,48, alanin – 4,07, valin – 3.73, metionin – 2,10, izolevcin – 2,97, levcin – 5,00. Prosimo, da se navedba vsebnosti posamičnih aminokislin črta, v specifikaciji in povzetku pa se vrednosti suhe snovi, beljakovin in maščobe spremenijo na naslednji način: Specifikacija mesa krapa „Třeboňský kapr“: suha snov 18–26 %, beljakovine 16–23 %, maščoba 2–7 %. Razlog za to spremembo je, da so vrednosti, prvotno navedene v specifikaciji in povzetku, ustrezale vrednostim, dobljenim z meritvami na vzorcu „Třeboňský kapr“ (in še vedno držijo za večino proizvedenega „Třeboňský kapr“), vendar je bila nedavno opravljena vrsta ponovnih meritev in analiz, ki so temeljile na statistično mnogo pomembnejšem številu vzorcev in pri katerih so bile uporabljene veliko natančnejše metode meritev. Te meritve so razkrile, da se lahko vrednosti suhe snovi, beljakovin in maščobe razlikujejo v zgoraj navedenih mejah, ne da bi to bistveno vplivalo na organoleptične lastnosti krapa „Třeboňský kapr“. Razporeditev vrednosti v okviru teh meja je odvisna predvsem od vrste in hranilnih vrednosti žit, ki se uporabljajo kot dodatek h krmi krapa „Třeboňský kapr“. Meritve, analize in statistične ocene sestave mesa so predstavljene v delih J. Hůde Produkční účinky obilovin v chovu kapra, 2008, M. Urbáneka Vliv přikrmování na produkční ukazatele a kvalitu masa tržních kaprů, 2009 in P. Vejsade Vliv výživy na vybrané kvalitativní vlastnosti masa tržního kapra (Cyprinus Carpio L.), 2008. Vsa ta dela so nastala na fakulteti za kmetijstvo Univerze Južne Češke v Čeških Budejovicah, meritve pa so bile opravljene v univerzitetnih laboratorijih. Izkazalo se je tudi, da se lahko vsebnost posameznih aminokislin v mišičnem mesu kar precej razlikuje od povprečnih vrednosti, navedenih v specifikaciji, ne da bi to vplivalo na okus. Zaradi te spremembe spreminjamo stavek „Kar zadeva organoleptične lastnosti, se „Třeboňský kapr“ odlikuje po mesu visoke kakovosti in zelo nizko vsebnostjo maščobe“ v točki 4.2 povzetka in specifikacije, tako da se zdaj glasi: „Kar zadeva organoleptične lastnosti, se ‚Třeboňský kapr‘ odlikuje po mesu visoke kakovosti z uravnoteženo vsebnostjo maščobe.“

2. Predelava „Třeboňský kapr“ Prvi odstavek točke 4.4 v specifikaciji in povzetku vsebuje naslednji stavek: „Dejanska proizvodnja krapa ‚Třeboňský kapr‘, od smukanja do vzreje, gojenja in predelave, poteka na opredeljenem območju v skladu s sistemom kontrole kakovosti s certifikatom ISO 9001:2001 in se preverja s sistemom HACCP (Hazard Analysis and Critical Control Point, Analiza tveganja in kritična nadzorna točka).“ Predlagamo, naj se črta del tega stavka o sistemu ISO, ker se nanaša na posebno poimenovanje prejšnjega sistema upravljanja kakovosti, ki ne ustreza več sedanjim sistemom. Sistemi upravljanja kakovosti se lahko spreminjajo in niso pomembni za dejansko predelavo krapa „Třeboňský kapr“, kot je podrobno opisana v specifikaciji. Predelave ni treba spremljati s certificiranim sistemom kakovosti. Novo besedilo prvega stavka prvega odstavka točke 4.4 bo: „Dejanska proizvodnja krapa ‚Třeboňský kapr‘ od smukanja do vzreje, gojenja in predelave poteka na opredeljenem območju in se preverja s sistemom HACCP (Hazard Analysis and Critical Control Point, Analiza tveganja in kritična nadzorna točka).“

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (3)

„TŘEBOŇSKÝ KAPR“

št. ES: CZ-PGI-0105-0377-08.07.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime

„Třeboňský Kapr“

2. Država članica ali tretja država

Češka republika

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Třeboňský kapr“ se uvršča v vrsto „navadni krap“. Za dosego končnih značilnosti proizvoda ni bistvena nobena posebna rasa ali križanje te vrste.

Hrbet krapa „Třeboňský kapr“ je temno zelen, siv ali sivo moder, boka sta rumeno zelena do zlata, trebuh pa rumeno bel. Hrbtne in repne plavuti so sive, repne in podrepne plavuti imajo rdečkast odtenek, prsne in trebušne plavuti so rumenkaste ali rdečkaste. Za trup krapa „Třeboňský kapr“ je značilen visok hrbet. „Třeboňský kapr“ zraste do dolžine 1 m in doseže težo 20 kg ali več. Njegova najprimernejša teža pri zakolu je 1,20 do 1,80 kg pri starosti treh let in 2,40 do 3,20 kg pri starosti štirih let.

Specifikacija mesa krapa „Třeboňský kapr“: suha snov 18–26 %, beljakovine 16–23 %, maščoba 2–7 %.

Kar zadeva organoleptične lastnosti, se „Třeboňský kapr“ odlikuje po mesu visoke kakovosti z uravnoteženo vsebnostjo maščobe. Meso je prijetnega okusa, z značilnim ribjim okusom krapa „Třeboňský kapr“.

Trži se živ ali predelan, tj. zmrznjen, ohlajen (svež), prekajen ali mariniran v naslednjih oblikah: cel krap z odstranjenim drobovjem, krap, razdeljen na polovice ali porcije, fileti in užitno drobovje.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Ribe v ribnikih za vzrejo mladic na opredeljenem geografskem območju se hranijo predvsem z naravno hrano, tj. planktonom in bentosom iz voda na opredeljenem geografskem območju, delno pa se krma dopolnjuje z mešanico žit brez dodatkov. Ni nujno, da so sestavine krmnega dodatka z opredeljenega geografskega območja.

V večjih ribnikih, v katerih krapi zrastejo do velikosti, primerne za prodajo, se ribe prav tako prehranjujejo predvsem z naravno hrano, tj. planktonom in bentosom iz voda na opredeljenem geografskem območju, in dopolnilno krmo iz žit, za katera ni nujno, da so z opredeljenega geografskega območja.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse ribe je treba gojiti v ribnikih na opredeljenem geografskem območju, kar pomeni, da morajo razmnoževanje, vzreja in gojenje potekati na opredeljenem geografskem območju. Ni treba, da se tudi predelava izvaja na opredeljenem geografskem območju.

Prihodnje plemenske ribe za gojenje krapa „Třeboňský kapr“ so vedno potomci znanih staršev, katerih zunanjost (razmerja med telesnimi merami, vrsta lusk in barva) ustrezajo zahtevanim merilom.

Med vzrejo mladih plemenskih rib na opredeljenem območju se izvaja selekcija, pri kateri se pozornost namenja doseženi telesni teži, vrsti lusk in zdravstvenemu stanju. V življenje mladic in plemenskih rib se posega kar najmanj.

Za razmnoževanje krapov se uporablja metoda smukanja v nadzorovanem okolju v vališču na opredeljenem območju, v katerem je kakovost okolja in vode zagotovljena.

Zarodek v ikri se razvije v posebni napravi. Krapove ličinke s hranilnimi mešički se hranijo v posebnih vzrejnih ribnikih, ki so prav tako na opredeljenem območju. Med to stopnjo razvoja se „Třeboňský kapr“ hrani z naravno hrano (plankton in bentos), delno pa se krma dopolnjuje z mešanico žit brez dodatkov. Mladice krapa v teh ribnikih rastejo od enega do dveh let, potem pa se preselijo v večje ribnike, v katerih v enem do dveh letih zrastejo do velikosti, primerne za prodajo. Na tej stopnji dve tretjini hrane krapov sestavlja njihova naravna hrana, eno tretjino pa dopolnilna krma iz žit. Krmljenje neposredno vpliva na oblikovanje mesa in njegovo kakovost, s tem pa tudi na splošno uporabno vrednost krapa „Třeboňský kapr“. Dodatno krmljenje krapov se prilagaja temperaturi vode in njeni nasičenosti s kisikom. Seveda se spremljajo tudi količina dopolnilne krme, ki jo krapi zaužijejo, njihova rast in zdravstveno stanje. Ti podatki se zbirajo z rednimi pregledi na krmilnih mestih in testnimi ulovi rib.

Nalovljene ribe, primerne za prodajo, se hranijo v vmesnih ribnikih, tj. manjših vodnih bazenih, skozi katere teče voda z opredeljenega območja. V vmesnih ribnikih se blatni okus rib odstrani, zaradi čiste tekoče vode pa se mesu poveča vrednost in izboljša okus.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7 Posebna pravila za označevanje

Označba „Třeboňský kapr“ se uporablja pri trženju živih rib tako, da se v trgovini na debelo pri dobavah rib v transportnih cisternah in z motornimi vozili označba navede na računih, dobavnicah in tovornih listih, lahko pa je tudi na cisterni ali motornem vozilu. V trgovini na drobno, tj. pri prodaji rib v trgovinah in na stojnicah, mora prodajalec poskrbeti, da je na prodajnem mestu dobro viden napis „Třeboňský kapr“.

Pri predelanih ribah je označba „Třeboňský kapr“ jasno navedena na embalaži.

„Třeboňský kapr“ se večinoma prodaja živ brez embalaže. V takih primerih je logotip ZGO natisnjen na potrdilu o prodaji, ki ga prejme kupec. Viden je tudi v trgovini ali na drugem prodajnem mestu.

Predelani pakirani proizvodi pomenijo zelo majhen delež prodaje; pri njih je logotip ZGO natisnjen na embalaži.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Opredeljeno območje za gojenje krapa „Třeboňský kapr“ zajema ribnike v Třeboňski kotlini na Třeboňskem zavarovanem krajinskem območju; kanal Zlatá stoka in z njim povezani vodotoki povezujejo ribnike v skupno omrežje.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Značaj, posebne značilnosti in status območja

Sistem ribnikov na opredeljenem geografskem območju, ki jih med seboj povezuje kanal Zlatá stoka, je edinstveno vodno omrežje, staro več kot 300 let. Kanal Zlatá stoka vzdolž 48 km svoje dolžine oskrbuje in povezuje številne ribnike med krajema Chlum u Třeboně in Veselí nad Lužnicí, pri čemer dovaja vodo iz reke Lužnice za celotni tako oblikovani sistem ribnikov. Sistem zaradi svoje strukture in vloge nima tekmeca ne le v Evropi, ampak nikjer na svetu, obsega pa poseben biotop z ustaljenimi posebnimi značilnostmi.

Krapi se na Třeboňskem gojijo že od 16. stoletja, ko sta v arhivih prvič omenjena gojenje krapov glede na starost in selekcija plemenskih krapov. Gojenje krapa „Třeboňský kapr“ je omenjeno v številnih publikacijah, kot sta Atlas kaprů chovaných v ČR (Atlas krapov, gojenih v Češki republiki), ki so ga napisali J. Pokorný in drugi, ter Pět století rybničního hospodářství v Třeboni (Pet stoletij ribogojskega gospodarstva v Třebonu), ki jo je napisal J. Šusta. Označba „Třeboňský kapr“ se že več kot 100 let neprekinjeno uporablja za označevanje rib z opredeljenega geografskega območja.

Domiselno omrežje umetnih kanalov in ribnikov, zgrajenih v več stopnjah od srednjega veka do danes, je popoln sistem postopnih in usklajenih sprememb krajine, ki obzirno uporablja in izkorišča naravne krajevne danosti.

Obsežna prehodna šotna močvirja z dobro ohranjenimi rastlinskimi skupnostmi in od njih odvisno favno nevretenčarjev so med najdragocenejšimi biotopi, ki so v mnogo primerih edinstveni ne le na Češkem, ampak tudi v vsej Evropi. Nič manj dragoceni elementi so obsežni sistemi ribnikov z drugotno nastalimi obrežnimi skupnostmi, ki pogosto zamenjujejo prvotne biotope mokrišč.

Geologija

Velik del Třeboňskega je sestavljen iz geomorfološkega kompleksa Třeboňske kotline in zlasti na zahodnem, sedimentarnem delu iz ravnine kotline Lomnický, na vzhodnem delu pa iz višavja Kardašořečická pahorkatina na kristalinskem podtalju. Třeboňska kotlina se z rahlim naklonom spušča od juga proti severu.

Podnebje

Na splošno je podnebje Třeboňskega, zlasti v kotlinah, deloma posebno in se razlikuje od okoliških območij zaradi lege in geomorfologije tal ter dejstva, da je na območju veliko vodnih teles. Povprečna letna temperatura je višja, kot bi pričakovali na tej višini, dejansko število sončnih ur pa večje. Poleti so pogosti močni nalivi. Značilnost Třeboňske kotline so pogoste toplotne inverzije brez vetra med dolgimi obdobji zastajanja zračnih mas v kotlini, zlasti v hladnejšem delu leta. V takih razmerah je pogosta tudi megla. Na srečo te toplotne inverzije in nezadostna prevetrenost zaradi redkih virov onesnaževanja ne škodujejo preveč kakovosti zraka v Třeboňski kotlini.

Zavarovano krajinsko območje

Na Třeboňskem sta dve območji (ki obsegata veliko krajev) vključeni v seznam mokrišč mednarodnega pomena, zaščitenih z Ramsarsko konvencijo.

Nadaljnji dokaz specifičnosti ekosistema tega območja je dejstvo, da organizacija Birdlife International že več let uvršča Třeboňsko med evropsko pomembna območja za ptice (Important Bird Area, IBA). Třeboňsko je bilo poleg tega razglašeno za območje varstva NATURA 2000 (kot POV in POO).

5.2 Posebnosti proizvoda

Kar zadeva organoleptične lastnosti, se „Třeboňský kapr“ odlikuje po čvrstem mesu visoke kakovosti z uravnoteženo vsebnostjo suhe snovi, beljakovin in maščobe, zaradi česar je meso še posebno primerno za uporabo v kulinariki. Je prijetnega okusa, z značilnim prijetnim ribjim okusom krapa „Třeboňský kapr“.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Ekološko čisto opredeljeno geografsko območje na Třeboňskem zavarovanem krajinskem območju obsega sistem ribnikov, ki jih povezuje kanal Zlatá stoka in se napajajo z vodo iz reke Lužnice. Sistem ribnikov je poseben biotop z ustaljenimi značilnostmi, ki vplivajo na končne značilnosti proizvoda. Na tem opredeljenem geografskem območju so posebne razmere za rast planktona in bentosa, ki sta naravna hrana krapov z visoko vsebnostjo hranilnih snovi, h kateri prispevajo tudi posebne geološke in podnebne razmere, kot so opisane v točki 5.1. Vsi ti dejavniki skupaj tvorijo poseben biom območja s čistim okoljem, vodo in zrakom, v katerem so razmere še posebno primerne za nastajanje zadostne količine naravne hrane za krape. Zaradi vseh navedenih dejstev je opredeljeno geografsko območje vzročno povezano s končnimi značilnostmi proizvoda. Po teh dejavnikih se krap „Třeboňský Kapr“ razlikuje od krapov, gojenih na drugih območjih, dajejo pa mu tudi njegov posebni okus in uravnoteženo vsebnost suhe snovi, beljakovin in maščobe. Okus je značilen, kar je posledica gojenja v visokokakovostni, čisti vodi na opredeljenem območju, učinka naravnih in geografskih razmer na gojenje krapa, vpliva posebnega podtalja Třeboňske kotline in zlasti pretežno naravnih planktonskih hranil v vodi na opredeljenem območju, dopolnjenih z dodatno krmo.

Krapi se na opredeljenem geografskem območju gojijo že več kot 300 let, označba „Třeboňský kapr“ pa se že več kot 100 let neprekinjeno uporablja izključno za označevanje proizvoda z določenimi lastnostmi.

Označba „Třeboňský kapr“ je od leta 1974 zaščitena kot češka označba porekla št. 54 „Třeboňský kapr“ (Wittingauer Karpfen) in tudi kot mednarodna označba porekla „Třeboňský kapr“ (Wittingauer Karpfen) z mednarodnima registracijama na podlagi lizbonskega sporazuma (št. 53 z dne 22. novembra 1967 in št. 836 z dne 6. decembra 2000). Označba „Třeboňský kapr“ je zaščitena tudi z dvostranskimi sporazumi o zaščiti označb porekla, sklenjenimi med Češko republiko ter Avstrijo, Portugalsko in Švico.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=79&plang=cs

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4) Prim. opombo 3.