[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 27.9.2010

COM(2010) 507 konč.

2010/0260 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote

(Kodificirano besedilo)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Komisija v okviru Evrope državljanov pripisuje veliko pomembnost poenostavitvi in pojasnitvi prava Unije, da bi to postalo jasnejše in dostopnejše državljanom, s čimer bi slednji dobili nove priložnosti in možnost uveljavljanja posebnih pravic, ki jim jih to pravo podeljuje.

Tega cilja ni mogoče doseči, dokler številni predpisi, ki so bili večkrat spremenjeni, pogosto zelo bistveno, ostanejo razpršeni, tako da jih je treba iskati delno v izvirnem aktu in delno v poznejših aktih, ki ga spreminjajo. Za ugotovitev obstoječih pravil je potrebno precejšnje raziskovalno delo s primerjavo številnih različnih aktov.

Kodifikacija predpisov, ki so bili pogosto spremenjeni, je eden od bistvenih načinov za to, da bi bilo pravo Unije jasno in pregledno.

2. Zato je 1. aprila 1987 Komisija sprejela odločitev[1], s katero je svojemu osebju dala navodilo, naj bodo vsi akti kodificirani po ne več kot desetih spremembah, ob tem pa poudarila, da je to minimalna zahteva in da bi si morale službe v še krajših obdobjih prizadevati za kodifikacijo besedil, za katere so odgovorne, da bi zagotovile jasnost in razumljivost svojih predpisov .

3. To je bilo potrjeno v sklepih Evropskega sveta, sprejetih v Edinburghu (december 1992)[2], s poudarkom na pomembnost kodifikacije , saj omogoča gotovost o tem, katero pravo se uporablja za določeno zadevo ob določenem času.

Kodifikacijo je treba izvesti ob polnem upoštevanju običajnega postopka za sprejetje aktov Unije.Glede na to, da niso dovoljene nobene vsebinske spremembe aktov, ki jih zadeva kodifikacija , so se Evropski parlament, Svet in Komisija z medinstitucionalnim sporazumom z dne 20. decembra 1994 sporazumeli, da se za hitri sprejem kodificiranih aktov lahko uporablja pospešeni postopek.

4. Namen tega predloga je začeti s kodifikacijo Direktive Sveta 80/181/EGS z dne 20 decembra 1979 o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote, in o razveljavitvi direktive 71/354/EGS[3]. Nova direktiva bo nadomestila različne akte, ki bodo vanjo vključeni[4]; ta predlog v celoti ohranja vsebino aktov, ki se jih kodificira in jih torej zgolj združuje skupaj s samo tistimi oblikovnimi spremembami , ki so potrebne za samo izvedbo kodifikacije.

5. Predlog za kodifikacijo je bil sestavljen na podlagi predhodnega prečiščenega besedila, v 22 uradnih jezikih, Direktive 80/181/EGS in aktov o njeni spremembi, ki jo je opravil Urad za publikacije Evropske unije, s pomočjo sistema za obdelavo podatkov . Kjer so bili členi preštevilčeni, je primerjava med starimi in novimi številkami prikazana v tabeli, navedeni v Prilogi III h kodificirani direktivi.

ê 80/181/EGS (prilagojeno)

2010/0260 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote

(Kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena Ö 114 Õ Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[5],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

ê

1. Direktiva Sveta 80/181/EGS z dne 20. decembra 1979 o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote, in o razveljavitvi direktive 71/354/EGS[6] je bila večkrat[7] bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

ê 80/181/EGS, uv. izjava (1) (prilagojeno)

2. Merske enote so bistvene za uporabo vseh merilnih instrumentov, za izražanje meritev ali navedbo veličine. Merske enote se uporabljajo na večini področij človeškega delovanja. V njihovi uporabi je treba zagotoviti največjo možno jasnost. Zato je treba izdelati pravila za njihovo uporabo za gospodarske, zdravstvene, varnostne oziroma upravne namene znotraj Ö Unije Õ .

ê 80/181/EGS, uv. izjava (4) (prilagojeno)

3. Merske enote so predmet mednarodnih resolucij, ki jih je sprejela Splošna konferenca o utežeh in merah (CGPM), ki je bila ustanovljena z Metrsko konvencijo, podpisano v Parizu, 20. maja 1875, ki jo spoštujejo vse države članice. Na podlagi teh resolucij je nastal Mednarodni sistem enot (SI).

ê 80/181/EGS, uv. izjava (2)

4. Na področju mednarodnega transporta obstajajo mednarodne konvencije oziroma dogovori, ki zavezujejo Unijo oziroma države članice. Te konvencije oziroma dogovore je treba spoštovati.

ê 2009/3/ES, uv. izjava (1) (prilagojeno)

5. Zaradi lokalne narave nekaterih izjem, ki se v zvezi z merskimi enotami še vedno uporabljajo v Združenem kraljestvu in v Irski, ter zaradi omejenega števila zadevnih izdelkov, ohranitev teh izjem ne bi povzročila netarifne ovire za trgovino, zato ni več potrebe po odpravi teh izjem.

ê 1999/103/ES, uv. izjava (4) (prilagojeno)

6. Nekatere tretje države na svoj trg ne sprejemajo izdelkov, ki so označeni izključno s predpisanimi enotami, določenimi Ö s to Õ Direktivo. Podjetja, ki svoje izdelke izvažajo v te države, bodo oškodovana, če ne bodo več dovoljene dodatne navedbe. Zato je treba še naprej dovoljevati dodatne navedbe z nezakonitimi enotami.

ê 2009/3/ES, uv. izjava (6)

7. Te dodatne navedbe bi lahko omogočile tudi postopno in nemoteno uvedbo novih metričnih enot, ki se lahko določijo na mednarodni ravni.

ê 80/181/EGS, uv. izjava (9) (prilagojeno)

8. Sistematično sprejetje uporabe dodatnih navedb za vse merilne instrumente, med drugim tudi za medicinske instrumente, ni nujno zaželeno. Države članice morajo imeti torej na svojem ozemlju možnost zahtevati, da merilni instrumenti kažejo veličine z eno samo zakonsko mersko enoto.

ê 80/181/EGS uv. izjava (10) (prilagojeno)

9. Ta direktiva ne vpliva na nadaljnjo izdelavo izdelkov, ki so že na trgu Ö pred datumom uporabe Direktive 80/181/EGS Õ. Vendarle pa vpliva na dajanje na trg in uporabo izdelkov in opreme, ki kažejo veličine v merskih enotah, ki niso več zakonske merske enote, če so taki izdelki in oprema potrebni za nadomestitev oziroma zamenjavo sestavnih delov ali delov takih izdelkov, opreme in instrumentov, ki so že na trgu. Zato morajo države članice dovoliti dajanje na trg in uporabo takih izdelkov in opreme, da bi dopolnili in zamenjali sestavne dele, tudi če kažejo veličine v merskih enotah, ki niso več zakonske merske enote, zato da se lahko izdelki, oprema ali instrumenti, ki so že na trgu, še naprej uporabljajo.

ê 2009/3/ES uv. izjava (4) (prilagojeno)

10. Ö Ta Õ Direktiva podpira nemoteno delovanje notranjega trga s stopnjo usklajenosti merskih enot, ki jo določi sama. V zvezi s tem je primerno, da Komisija spremlja dogajanja na trgu v zvezi z navedeno direktivo in njenim izvajanjem, zlasti glede morebitnih ovir pri delovanju notranjega trga in morebitnega nadaljnjega usklajevanja, potrebnega za premagovanje teh ovir.

ê 2009/3/ES, uv. izjava (5)

11. Primerno je, da si Komisija v okviru trgovinskih odnosov s tretjimi državami, tudi v Čezatlantskem ekonomskem Svetu, še naprej odločno prizadeva, da bi bili proizvodi, označeni le z enotami (SI), sprejeti na trgu tretjih držav.

ê

12. Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi II, Del B

ê 80/181/EGS

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V tej direktivi so zakonske merske enote, ki se morajo uporabljati za izražanje veličin:

(a) tiste enote, ki so naštete v Poglavju I Priloge I;

ê 89/617/EGS čl. 1 tč. 1

(b) tiste enote, ki so naštete v poglavju II Priloge I, samo v tistih državah članicah, v katerih so bile na dan 21. aprila 1973 dovoljene.

Člen 2

ê 80/181/EGS (prilagojeno)

1. Obveznosti, ki izhajajo iz člena 1, se nanašajo na merilne instrumente, ki se uporabljajo, na merjenja, ki se izvajajo, in na navedbe veličin, izražene v merskih enotah, za gospodarske, zdravstvene, varnostne oziroma upravne namene.

2. Ta direktiva ne sme vplivati na uporabo enot, ki sicer niso določene kot obvezne s to direktivo, se pa uporabljajo v zračnem in pomorskem transportu ter v železniškem prometu in so bile določene z mednarodnimi konvencijami oziroma sporazumi, ki zavezujejo Ö Unijo Õ oziroma države članice.

Člen 3

1. V tej direktivi so «dodatne navedbe» ena ali več navedb veličine, izražene v merskih enotah, ki niso vsebovane v poglavju I Priloge I, ki so dodani k navedbi veličine, izražene v enoti, ki je vsebovana v tem poglavju.

ê 2009/3/ES čl. 1, tč. 3

2. Uporaba dodatnih navedb se dovoli.

ê 80/181/EGS (prilagojeno)

Države članice pa lahko zahtevajo, da merilni instrumenti navajajo veličine z eno samo predpisano mersko enoto.

3. Navedbe, ki so izražene v eni od merskih enot, naštetih v poglavju I Ö Priloge I Õ, morajo prevladovati. Navedbe, izražene v merskih enotah, ki niso naštete v poglavju I, morajo biti izražene z znaki, ki niso večji od znakov, ki ustrezajo navedbam v enotah, naštetih v poglavju I.

Člen 4

Uporaba merskih enot, ki niso ali niso več zakonite, se dovoli:

(a) za izdelke in opremo, ki so bili Ö 20. decembra 1979 Õ že na trgu in/ali v uporabi;

(b) za sestavne dele in dele izdelkov in opreme, ki so potrebni za nadomestitev ali zamenjavo sestavnih delov ali delov izdelkov in opreme Ö iz točke (a) Õ .

ê 80/181/EGS

Uporaba predpisanih merskih enot pa se lahko zahteva za kazalnike merilnih instrumentov.

ê 1999/103/ES čl. 1, tč. 2

Člen 5

Vprašanja v zvezi z izvajanjem te direktive, še zlasti kar zadeva dodatne navedbe, se ponovno pregledajo in se po potrebi po postopku iz člena 17 Direktive 2009/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta[8] sprejmejo ustrezni ukrepi.

ê 2009/3/ES čl. 1 tč. 4

Člen 6

Komisija spremlja dogajanje na trgu v zvezi s to direktivo in njenim izvajanjem glede nemotenega delovanja notranjega trga in mednarodne trgovine ter Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2019 v zvezi s tem dogajanjem predloži poročilo, kateremu po potrebi priloži ustrezne predloge.

ê 80/181/EGS (prilagojeno)

Člen 7

Države članice zagotavljajo, da bo Komisija dovolj zgodaj, da bo lahko predložila svoje pripombe, obveščena o osnutkih zakonov in drugih predpisov, ki jih namerava sprejeti na področju, ki ga ureja ta direktiva.

ê

Člen 8

Direktiva 80/181/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivami, navedenimi v Prilogi II, Del A je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi II, Del B.

Sklici na razveljavljeno direktivo, se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi III.

Čle n 9

Ta direktiva začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

ê 80/181/EGS čl. 8

Člen 10

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

ê 80/181/EGS Priloga

PRILOGA I

POGLAVJE I

ZAKONSKE MERSKE ENOTE IZ ČLENA 1(a)

1. ENOTE SI TER PRIPADAJOČI DESETIŠKI VEČKRATNIKI IN MANJKRATNIKI

1.1 Osnovne enote SI

Veličina | Enota |

Ime | Simbol |

Dolžina | meter | m |

Masa | kilogram | kg |

Čas | sekunda | s |

električni tok | amper, ampere | A |

termodinamična temperatura | kelvin | K |

množina snovi | mol | mol |

svetilnost | kandela | cd |

Opredelitve osnovnih enot SI:

ê 85/1/EEC čl. 1, tč. 1

Enota za dolžino

Meter je dolžina poti, ki jo v vakuumu napravi svetloba v 1/299 792 458 sekunde.

(Sedemnajsta konferenca CGPM (1983), resolucija št. 1).

ê 80/181/EGS

Enota za maso

Enota za maso je kilogram; kilogram je masa mednarodnega etalona kilograma.

(Tretja konferenca CGPM (1901), stran 70 poročila s konference).

Enota za čas

Sekunda je trajanje 9 192 631 770 period sevanja, ki ustreza prehodu med dvema hiperfinima nivojema osnovnega stanja atoma cezija 133.

(Trinajsta konferenca CGPM (1967), resolucija št. 1).

Enota za električni tok

Amper je nespremenljivi električni tok, ki pri prehodu skozi dva premočrtna, vzporedna, neskončno dolga vodnika zanemarljivega krožnega prereza, postavljena v vakuum v medsebojni razdalji 1 m, povzroča med njima silo 2 x 10-7 njutna na meter dolžine.

(CIPM (1946), resolucija št. 2, odobrena na deveti konferenci CGPM (1948)).

ê 2009/3/ES čl. 1, tč. 5(a)

Enota za termodinamično temperaturo

Enota za termodinamično temperaturo kelvin je 1/273,16 del termodinamične temperature trojne točke vode.

Ta definicija se nanaša na vodo, katere izotopska sestava je opredeljena z naslednjimi razmerji množin snovi:0,00015576 mol 2H na mol 1H, 0,0003799 mol 17O na mol 16O in 0,0020052 mol 18O na mol 16O.

(Trinajsta konferenca CGPM (1967), resolucija št. 4 in triindvajseta konferenca CGPM (2007), resolucija 10).

ê 80/181/EGS

è1 2009/3/ES čl. 1, tč. 5(b)

Enota za množino snovi

Mol je množina snovi sistema, ki vsebuje toliko osnovnih delcev, kolikor je atomov v0,012 kg ogljika 12.

Če se uporablja mol, je treba navesti osnovne delce, ki so lahko atomi, molekule, ioni, elektroni in drugi delci oziroma določene skupine takih delcev.

(Štirinajsta konferenca CGPM (1971), resolucija št. 3).

Enota za svetilnost

Kandela je svetilnost vira, ki v določeni smeri oddaja monohromatsko sevanje s frekvenco 540 x 1012 hercov in katerega energetska jakost v tej smeri je 1/683 vata na steradian.

(Šestnajsta konferenca CGPM (1979), resolucija št. 3).

1.1.1 è1 Posebno ime in simbol izpeljane enote SI za temperaturo za izražanje temperature po Celziju ç

Veličina | Enota |

Ime | Simbol |

temperatura po Celziju | stopinja Celzija | °C |

ê 1999/103/ES čl. 1, tč. 3(a)

è1 Popravek 1999/103/ES (UL L 311, 12.12.2000, str. 50)

Temperatura po Celziju è1 t ç je definirana kot razlika è1 t = T — T 0 ç med dvema termodinamičnima temperaturama è1 T ç in è1 T 0 , ç pri čemer znaša è1 T 0 ç = 273,15 K. Interval ali razliko v temperaturi je mogoče izraziti bodisi v kelvinih bodisi v stopinjah Celzija. Enota «stopinja Celzija» je enakovredna enoti «kelvin».

ê 2009/3/ES čl.1, tč. 5(c)

1.2 Izpeljane enote SI

1.2.1 Splošno pravilo za izpeljane enote SI

Enote, ki so koherentno izpeljane iz osnovnih enot SI in dopolnilnih enot SI, so podane kot algebrski izrazi v obliki zmnožkov potenc osnovnih enot SI in/ali dopolnilnih enot SI s številskimi faktorji 1.

1.2.2 Izpeljane enote SI, ki imajo imena in simbole

Veličina | Enota | Izraženo |

Ime | Simbol | z drugimi enotami SI | z osnovnimi oziroma dopolnilnimi enotami SI |

ravninski kot | radian | rad | m · m−1 |

prostorski kot | steradian | sr | m2 · m−2 |

Frekvenca | herc, hertz | Hz | s-1 |

Sila | njuten, newton | N | m · kg · s-2 |

Tlak, napetost | paskal, pascal | Pa | N · m-2 | m-1 · kg · s-2 |

energija, delo, toplota | džul, joule | J | N · m | m2 · kg · s-2 |

moč(1), energijski tok | Vat, watt | W | J · s-1 | m2 · kg · s-3 |

Elektrina, Električni naboj | kulon, coulomb | C | s · A |

Električni potencial, razlika, potencialov lastna (vsebovana) napetost | volt | V | W · A-1 | m2 · kg · s-3 · A-1 |

Električna upornost | om, ohm | Ω | V · A-1 | m2 · kg · s-3 · A-2 |

Prevodnost | simens, siemens | S | A · V-1 | m-2 · kg-1 · s3 ·A2 |

Kapacitivnost | farad | F | C · V-1 | m-2 · kg-1 · s4 ·A2 |

Magnetni pretok | veber, weber | Wb | V · s | m2 · kg · s-2 ·A-1 |

Gostota magnetnega pretoka | tesla | T | Wb · m-2 | kg · s-2 · A-1 |

Induktivnost | henri, henry | H | Wb · A-1 | m2 · kg · s-2 ·A-2 |

Svetlobni tok | lumen | lm | cd · sr |

Osvetljenost | luks, lux | lx | lm · m-2 | m-2 · cd · sr |

Aktivnost (radionuklida) | bekerel, becqeuerel | Bq | s-1 |

Absorbirana doza, specifična uvožena energija, kerma, indeks absorbirane doze | grej, gray | Gy | J · kg-1 | m2 · s-2 |

Ekvivalentna doza | sivert, sievert | Sv | J · kg-1 | m2 · s-2 |

Katalitična aktivnost | katal | kat | mol · s−1 |

(1) Posebni imeni za enoto moči: ime volt-amper (simbol „VA“), kadar se uporablja za izražanje navidezne moči izmeničnega električnega toka, in var (simbol „var“), kadar se uporablja za izražanje jalove električne moči. „Var“ ni vključen v resolucije CGPM. |

Enote, izpeljane iz osnovnih enot SI so lahko izražene z izrazi, naštetimi v Poglavju I.

Izpeljane enote SI so lahko izražene s posebnimi imeni in simboli iz zgornje preglednice; na primer, enota SI za dinamično viskoznost je lahko izražena kot m-1 · kg · s-1 ali kot N · s · m-2 · ali kot Pa · s.

ê 80/181/EGS

1.3 Predpone in pripadajoči simboli, ki se uporabljajo za določanje posameznih desetiških večkratnikov in manjkratnikov.

ê 1999/103/ES čl. 1, tč. 3(c)

Faktor | Predpona | Simbol |

1024 | Jota | Y |

1021 | Zeta | Z |

1018 | Eksa | E |

1015 | Peta | P |

1012 | Tera | T |

109 | Giga | G |

106 | mega | M |

103 | Kilo | k |

102 | hekto | h |

101 | deka | da |

10-1 | deci | d |

10-2 | centi | c |

10-3 | Mili | m |

10-6 | mikro | μ |

10-9 | nano | n |

10-12 | piko | p |

10-15 | femto | f |

10-18 | ato | a |

10-21 | zepto | z |

10-24 | jokto | y |

ê 80/181/EGS

Imena in simboli desetiških večkratnikov in manjkratnikov enote za maso se tvorijo z dodajanjem predpon k besedi «gram» in pripadajočih simbolov k simbolu «g».

Če je izpeljana enota izražena v obliki ulomka, se lahko pripadajoči večkratniki in manjkratniki označijo z dodajanjem predpone k enotam v števcu ali imenovalcu, ali v obeh delih.

Sestavljene predpone, t. j. predpone, ki so sestavljene iz več, zgoraj navedenih predpon, ki so postavljene ena poleg druge, se ne smejo uporabljati.

1.4 Posebna dovoljena imena in simboli desetiških večkratnikov in manjkratnikov enot SI

Veličina | Enota |

Ime | Simbol | Vrednost |

Prostornina | liter | l ali L(1) | 1 l = 1 dm3 = 10-3 m3 |

Masa | tona | T | 1 t = 1 Mg = 103 kg |

tlak, napetost | bar | bar(2) | 1 bar = 105 Pa |

(1) Za enoto liter se lahko uporabljata simbola «l» in «L».(Šestnajsta konferenca CGPM (1979), resolucija št. 5). |

(2) Enota, ki je v knjižici Mednarodnega urada za uteži in mere uvrščena med enote, ki so začasno dovoljene. |

Opomba: | Predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3, se lahko uporabljajo skupaj z enotami in simboli iz preglednice 1.4. |

2. ENOTE, KI SO DEFINIRANE NA PODLAGI ENOT SI, A NISO DESETIŠKI VEČKRATNIKI OZIROMA MANJKRATNIKI LE-TEH

Veličina | Enota |

Ime | Simbol | Vrednost |

ravninski kot | Revolucija*(1) (a) | 1 revolucija = 2 π rad |

Stopinja* ali gon* | gon* | 1 gon = π/200 rad |

Stopinja | ° | 1° = π/180 rad |

kotna minuta | ′ | 1' = π/10 800 rad |

kotna sekunda | ′′ | 1'' = π/648 000 rad |

Čas | Minuta | min | 1 min = 60 s |

Ura | h | 1 h = 3 600 s |

Dan | d | 1 d = 86 400 s |

(1) Znak (*) za imenom enote oziroma simbolom pomeni, da se ta ne pojavlja v seznamih CGPM, CIPM ali BIPM. To velja za celotni Dodatek. |

(a) Mednarodni simbol ne obstaja. |

Opomba: | Predpone, ki so naštete v točki 1.3, se lahko uporabljajo le skupaj z imeni «stopinja» ali «gon» ter s simbolom «gon». |

ê 1999/103/ES čl. 1, tč. 3(d)

3. ENOTI, UPORABLJENI V SISTEMU SI, KATERIH VREDNOST V SI JE DOBLJENA Z EKSPERIMENTOM

Veličina | Enota |

Ime | Simbol | Definicija |

energija | elektronvolt | eV | Elektronvolt je kinetična energija, ki nastane ob prehodu elektrona skozi vakuum z razliko potenciala 1 volt. |

masa | poenotena atomska masna enota | U | Poenotena atomska masna enota je enaka 1/12 mase atoma nuklida 12C. |

Opomba: | Skupaj s tema dvema enotama in njunima simboloma se lahko uporabljajo predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3. |

ê 80/181/EGS Priloga

4. ENOTE IN IMENA ENOT, KI SO DOVOLJENE SAMO NA DOLOČENIH PODROČJIH

Veličina | Enota |

Ime | Simbol | Vrednost |

lomnost optičnih sistemov | dioptrija* | 1 dioptrija = 1 m-1 |

masa dragih kamnov | metrski karat | 1 metrični karat = 2 x 10-4 kg |

ploščina kmetijskega in zazidalnega zemljišča | ar | a | 1 a = 102 m2 |

dolžinska masa tekstilne preje in sukanca | teks* | tex* | 1 tex = 10-6 kg · m-1 |

ê 85/1/EEC čl. 1, tč. 2(a) in (b)

krvni tlak in tlak drugih telesnih tekočin | milimeter živega srebra* | mm Hg* | 1 mm Hg = 133,322 Pa |

presek | barn | b | 1 b = 10−28 m2 |

ê 80/181/EGS

è1 85/1/EGS čl. 1, tč. 2(b)

Opomba: | è1 Predpone in njihovi simboli, našteti pod točko 1.3, se razen milimetra živega srebra in njegovega simbola lahko uporabljajo skupaj z zgornjimi enotami in simboli. Večkratnik 102a pa se imenuje hektar. ç |

5. SESTAVLJENE ENOTE

Kombinacije enot, naštetih v poglavju I, tvorijo sestavljene enote.

ê 89/617/EGS čl. 1, tč. 5(a)

POGLAVJE II

ZAKONSKE MERSKE ENOTE IZ ČLENA 1(b), KI SO DOVOLJENE SAMO ZA DOLOČENO UPORABO

Področje uporabe | Enota |

Ime | Približna vrednost | Simbol |

cestnoprometni znaki, merjenje razdalje in hitrosti | milja | 1 milja = | 1 609 m | mile |

jard | 1 yd = | 0,9144 m | yd |

čevelj | 1 ft = | 0,3048 m | ft |

cola, palec | 1 in = | 2,54 x 10-2 m | in |

prodaja točenega piva in jabolčnika; mleko v povratni posodi | pint | 1 pt = | 0,5683 x 10-3 m3 | pt |

promet s plemenitimi kovinami | unča | 1 oz tr = | 31,10 x 10-3 kg | oz tr |

ê 2009/3/ES čl. 1, tč 5(g)

Enote, naštete v tem poglavju, se lahko medsebojno ali z enotami iz poglavja I kombinirajo v sestavljene enote.

PRILOGA II

Del A

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb (iz člena 8)

Direktiva Sveta 80/181/EGS | (UL L 39, 15.2.1980, str. 40) |

Direktiva Sveta 85/1/EGS | (UL L 2, 3.1.1985, str. 11) |

Direktiva Sveta 89/617/EGS | (UL L 357, 7.12.1989, str. 28) |

Direktiva 1999/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta | (UL L 34, 9.2.2000, str. 17) |

Direktiva 2003/3/ES Evropskega parlamenta in Sveta | (UL L 114, 7.5.2009, str. 10) |

Del B

Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe (iz člena 8)

Direktiva | Roki za prenos | Datum začetka uporabe |

80/181/EGS | 30. junij 1981 | 1. oktober 1981 |

85/1/EGS | 1. julij 1985 | - |

89/617/EGS | 30. november 1991 | - |

1999/103/ES | 8. februar 2001 | - |

2009/3/ES | 31. december 2009 | 1. januar 2010 |

_____________

PRILOGA III

PRIMERJALNA TABELA

Direktiva 80/181/EGS | Ta direktiva |

Člen 1(a) in (b) | Člen 1(a) in (b) |

Člen 1(c) in (d) | _____ |

Člen 2(a) | Člen 2(1) |

Člen 2(b) | Člen 2(2) |

Člen 3(1) | Člen 3(1) |

Člen 3(2) | Člen 3(2), prvi odstavek |

Člen 3(3) | Člen 3(2), drugi odstavek |

Člen 3(4) | Člen 3(4) |

Člen 4, prvi odstavek, uvodno besedilo | Člen 4, prvi odstavek, uvodno besedilo |

Člen 4, prvi odstavek, prva alinea | Člen 4, prvi odstavek, točka (a) |

Člen 4, prvi odstavek, druga alinea | Člen 4, prvi odstavek, točka (b) |

Člen 4, drugi odstavek | Člen 4, drugi odstavek |

Člen 5 |

Člen 6 | _____ |

Člen 6a | Člen 5 |

Člen 6b | Člen 6 |

Člen 7(a) | _____ |

Člen 7(b) | Člen 7 |

_____ | Člen 8 |

_____ | Člen 9 |

Člen 8 | Člen 10 |

Priloga, poglavje I, točke 1. – 1.2. | Priloga I, poglavje I, točke 1. – 1.2. |

Priloga, poglavje I, točka 1.2.1. | _____ |

Priloga, poglavje I, točka 1.2.2. | Priloga I, poglavje I, točka 1.2.1. |

Priloga, poglavje I, točka 1.2.3. | Priloga I, poglavje I, točka 1.2.2. |

Priloga, poglavje I, točke 1.3. – 5. | Priloga I, poglavje I, točke 1.3. – 5. |

Priloga, poglavje II | Priloga I, poglavje II |

Priloga, poglavji III in IV | _____ |

_____ | Priloga II |

_____ | Priloga III |

_____________

[1] KOM(87) 868 PV.

[2] Glej Prilogo 3, Del A sklepov.

[3] Izvedena v skladu s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Kodifikacija pravnega reda Skupnosti, KOM(2001) 645 konč.

[4] Glej Prilogo II, k temu predlogu. Del A tega predloga.

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL L 39, 15.2.1980, str. 40.

[7] Glej Prilogo II, Del A.

[8] UL L 106, 28.4.2009, str. 7.