PREDGOVOR

Uredba Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (v nadaljnjem besedilu: Uredba INSC[1]) v členu 21 zahteva, da Komisija (poleg poročila o napredku iz člena 18) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži tudi poročilo o oceni izvajanja Uredbe INSC v prvih treh letih programa[2].

Kot del postopka ocenjevanja je Komisija najela skupino neodvisnih strokovnjakov, da oceni izvajanje programa v letih 2007 do 2009. Strokovnjaki so bili izbrani na podlagi izkušenj na področju jedrske energije, jedrske varnosti ter ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenimi jedrskimi gorivi.

Celotno strokovno poročilo o ukrepih, ki jih je Komisija izvedla v okviru letnih akcijskih programov 2007–2009 je na voljo kot spremni delovni dokument služb Komisije[3]. Ta dokument obvezuje samo avtorje.

To poročilo je ocena Komisije, v katerem se upoštevata poročilo Komisije o napredku pri izvajanju INSC za obdobje 2007–2009[4] in zgoraj omenjeno strokovno poročilo[5].

1. UVOD

Leta 1991 je Komisija začela izvajati program jedrske varnosti v okviru programa TACIS[6] za reševanje varnostnih vprašanj, povezanih z nesrečo v Černobilu. Med letoma 1991 in 2006 je bilo za projekte jedrske varnosti namenjenih več kot 1,3 milijarde EUR. Od leta 2007 so se dejavnosti pomoči in sodelovanja EU na področju jedrske varnosti nadaljevale v okviru instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (instrument INSC). Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe v obdobju 2007–2013 znaša 524 milijonov EUR. Treba je poudariti, da je instrument INSC uvedel številne spremembe v primerjavi s programom jedrske varnosti TACIS.

Instrument INSC je geografsko pokritost razširil na tretje države po vsem svetu[7]. S tem je lahko Komisija izkušnje, pridobljene z državami nekdanje Sovjetske zveze, uporabila tudi drugje za reševanje potreb držav v vzponu in držav z uveljavljenimi jedrskimi programi, ki pa potrebujejo izboljšanje jedrske varnosti, še zlasti pa tistih s hitro rastočimi jedrskimi programi. Leta 2008 je Komisija predlagala strategijo za obravnavo mednarodnega izziva jedrske varnosti in zaščite[8]. Nato je Svet oblikoval vrsto meril, ki jih je treba upoštevati pri izbiri in določanju prednosti projektov z novimi partnerskimi državami[9], ki jih je Komisija upoštevala v svoji spremenjeni strategiji INSC za obdobje 2010–2013, ki vključuje tudi prednostno obravnavo glede na geografska področja.

Strateški okvir za izvajanje programa INSC v prvih treh letih sestavljata strategija za jedrsko varnost 2007–2013 za programe Skupnosti za sodelovanje in okvirni program za obdobje 2007–2009 z dne 1. avgusta 2007 (C(2007)3758). Letni akcijski programi za leta 2007, 2008 in 2009 podrobno določajo ukrepe, ki jih mora sprejeti Komisija. Strategijo, okvirni program in akcijske programe je potrdil odbor INSC.

Cilji Uredbe INSC so opredeljeni v členu 1 Uredbe:

- prizadevanje za večjo jedrsko varnost,

- zaščita pred sevanjem ter

- uporaba učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah.

Ti cilji bi se morali izpolniti z izvajanjem ukrepov iz člena 2 Uredbe INSC:

- podpora regulativnim organom,

- izboljšave pri načrtovanju, delovanju in vzdrževanju obstoječih jedrskih naprav,

- varen prevoz in odlaganje izrabljenih jedrskih goriv in radioaktivnih odpadkov,

- razvijanje in izvajanje strategij za razgradnjo obstoječih naprav in sanacijo nekdanjih jedrskih lokacij,

- spodbujanje učinkovitih ureditvenih okvirov za zaščito pred radioaktivnim sevanjem,

- vzpostavitev regulativenga okvira in metodologije za jedrske nadzorne ukrepe,

- preprečevanje nesreč in odpravljanje posledic, če do njih pride,

- ukrepi za spodbujanje mednarodnega sodelovanja na navedenih področjih.

Posebna področja ukrepanja in predlagani proračun za izvajanje naštetih ukrepov so natančneje določeni v okvirnem programu za obdobje 2007–2009.

2. IZVAJANJE PROGRAMA

Dejavnosti INSC izvaja Evropska komisija s centraliziranim upravljanjem. V okviru letnih akcijskih programov za leta 2007, 2008 in 2009 je bilo potrjenih približno 50 projektov. Projekti so v različnih fazah izvajanja. V preglednici 1 so navedeni prvotni dodeljeni zneski, za katere so bile podpisane pogodbe do sredine leta 2010.

Preglednica 1 – Povzetek izvajanja programa po sektorjih in letih (v milijonih EUR)

Področje sodelovanja / podpore | Akcijski program 2007 | Akcijski program 2008 | Akcijski program 2009 | Skupaj |

1 | Spodbujanje učinkovite kulture jedrske varnosti – podpora regulativnim organom – podpora upravljavcem | 25 (10) (15) | (47) (12) (35) |

2 | Varnost jedrskih naprav – ocena varnosti in tehnična podpora za delovanje – izboljšave v zvezi z varnostjo in modernizacija | 11 (5) (6) | 5 (5) (0) |

3 | Varnost radioaktivnih odpadkov in ravnanje z izrabljenimi jedrskimi gorivi, vključno s sanacijo okolja nekdanjih jedrskih lokacij – ravnanje z odpadki in razgradnja, dekontaminacija in sanacija | 20 | 10 |

4 | Varnost jedrskih materialov in odgovornost zanje – nadzorni ukrepi, nedovoljena trgovina – termoelektrični generatorji radioaktivnih izotopov, viri neznanega izvora in raziskovalni reaktorji | 14 (8) (6) | 0,25 |

5 | Pripravljenost na izredne razmere izven lokacij | 4 | 1 |

6 | Prispevki za mednarodne sklade (Černobil in Okoljsko partnerstvo držav na severu) | 20 | 31 |

7 | Tehnična pomoč | 6 | 6 |

SKUPAJ | 100 | 100 |

Opomba (1) V skladu z okvirnim programom za obdobje 2007–2009.

(2) Skupaj je bilo za obdobje 2007–2009 dodeljenih 217 milijonov EUR.

(3) Glej poročilo Komisije o izvajanju INSC za obdobje 2007–20094.

Dodelitev sredstev po regijah / državah in napredek pri geografskem širjenju programa INSC onkraj nekdanje Sovjetske unije sta prikazana v Preglednici 3.

Preglednica 3 – Povzetek izvajanja programa po regijah / državah[11] (v EUR)

Regija / država | 2007 | 2008 | 2009 |

Ruska federacija | 31 272 000 (1) | 3 500 000 (2) | 2 000 000 |

Evropska sosedska politika (ESP) VZHOD |

Armenija | 7 200 000 | 6 000 000 | 11 000 000 |

Belorusija | 2 200 000 | 2 200 000 |

Gruzija | 1 800 000 | 500 000 |

Ukrajina | 35 800 000 | 53 755 000 | 38 500 000 |

ESP JUG |

Egipt | 1 000 000 |

Jordanija | 1 000 000 |

Maroko | 1 000 000 |

JUGOVZHODNA AZIJA |

Filipini | 1 500 000 |

Vietnam | 2 000 000 |

LATINSKA AMERIKA |

Brazilija | 5 000 000 |

Več držav / regij | 2 500 000 | 1 000 000 | 6 500 000 |

Spremljevalni ukrepi | 1 000 000 | 3 500 000 |

SKUPAJ letni akcijski programi 2007 / 2008 / 2009 | 76 772 000 | 71 255 000 | 73 700 000 |

Opomba (1) Znesek vključuje 28,3 milijona EUR za projekte, ki so bili odpovedani, ker Ruska federacija ni sklenila finančnega sporazuma. Tega zneska se v okviru INSC ni dalo več uporabiti.

(2) V znesek ni vključenih 13,5 milijona EUR, ki so bili prerazporejeni.

Kazahstan je dobil v okviru programa za jedrsko varnost TACIS znatno pomoč, vendar se je to sodelovanje prekinilo, ker Kazahstan razen za regionalni projekt v zvezi sanacijo opuščenih rudnikov urana ni pokazal dovolj zanimanja.

3. OCENA

V prvih treh letih je izvajanje INSC (2007–2009) postopoma prešlo z dejavnosti v okviru programa jedrske varnosti TACIS, ki se je osredotočal na nekdanjo Sovjetsko zvezo, zlasti Rusko federacijo in Ukrajino, na splošni program.

Medtem ko se je program TACIS osredotočal na pomoč na področju jedrske varnosti, ki je v številnih primerih vključevala dobavo opreme („težka pomoč“), je cilj programa INSC predvsem okrepljeno sodelovanje , katerega namen je izboljšanje jedrske varnosti z znatno manjšim poudarkom na dobavi opreme („lahka pomoč“). Poleg tega se je partnerje spodbujalo, da prevzamejo vidnejšo vlogo pri oblikovanju, upravljanju in izvajanju teh projektov sodelovanja.

Sodelovanje z novimi partnerskimi državami se je prvotno osredotočalo na krepitev regulativnih organov, postopoma pa se je razširilo na razvoj ravnanja z izrabljenimi jedrskimi gorivi in radioaktivnimi odpadki, razgradnjo naprav, sanacijo lokacij in v manjši meri zagotavljanje večje varnosti obratovanja.

Sodelovanje z Mednarodno agencijo za atomsko energijo (IAEA) se je okrepilo med drugim zaradi potreb po boljšem usklajevanju, izogibanju podvajanju prizadevanj, skupnem določanju prednostnih nalog in podpori agenciji IAEA pri izvajanju projektov na področjih, kjer to izboljšuje učinkovitost izvajanja zaradi njenega mednarodnega ugleda in posebnega strokovnega znanja.

Začasna prekinitev sodelovanja z Rusko federacijo na novih projektih na področju jedrske varnosti, ker Rusija ni bila pripravljena s Komisijo skleniti finančnih sporazumov, je zaskrbljujoča. Omejeno sodelovanje se je nadaljevalo v okviru potekajočih projektov TACIS, Komisija pa je nadaljevala s proučevanjem možnih izhodov iz slepe ulice, v katero je zašlo sodelovanje z ruskimi organi.

Sodelovanje z Armenijo se je nadaljevalo kljub trdnemu stališču EU, da bi bilo treba armensko jedrsko elektrarno z reaktorjem prve generacije čim prej zapreti. Za vse posebne ukrepe sodelovanja na področju varnosti je treba še naprej preverjati, če so v skladu z dogovorjenim strateškim okvirom za izvajanje programa INSC.

Veliki zamiki med opredelitvijo novih projektov sodelovanja in njihovim dejanskim izvajanjem so resen problem, zlasti pri vzpostavljanju sodelovanja z novimi partnerskimi državami. Ti zamiki nastanejo zaradi faz, ki so potrebne med opredelitvijo projekta in sklenitvijo pogodbe. Navadno se postopek začne s preiskovalno misijo služb Komisije, ki ji sledi strokovna misija za opis dejavnosti, na podlagi katerega se opredelijo potencialni projekti. Postopek potrditve, ki sledi, vključuje posvetovanje med službami, mnenje odbora INSC in nato sprejetje sklepa Komisije. Javni razpisi in sklepanje pogodb se lahko začnejo šele po sklenitvi finančnega sporazuma s partnersko državo, kar lahko povzroči dodatni zamik.

V nekaterih primerih je bila začetna faza sodelovanja skrajšana, kot na primer pri Braziliji, kjer je bilo zaradi visoke stopnje medinstitucionalne pripravljenosti mogoče hitro preiti na opis dejavnosti. Vendar je proces še vedno dolgotrajen.

Ohranila se je tesna povezanost s službami, ki so zadolžene za izvajanje IFS, zadevnimi službami Komisije in delegacijami EU, ki so pomagale vzdrževati usklajen pristop do tretjih držav. Vendar bi se v prihodnosti lahko proučile možnosti za dodatne sinergije med INSC in IFS, zlasti v okviru „centrov odličnosti“ (pobuda v okviru IFS).

Na področju jedrskih nadzornih ukrepov je bilo v obdobju 2007–2009 znatno manj dejavnosti, kot se jih je za to obdobje načrtovalo v okvirnem programu (0,25 % namesto 14 %). Komisija bo to upoštevala pri oblikovanju okvirnega programa za obdobje 2012–2013 in prihodnjih akcijskih programov.

4. SKLEPI

Komisija je pri oceni izvajanja programa INSC ugotovila naslednje:

- Projekti so bili osnovani v skladu s strateškimi dokumenti instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti.

- Sodelovanje na področju jedrske varnosti, začeto v okviru TACIS, se je nadaljevalo z INSC, postopoma pa se je razširilo tudi na nove partnerske države. Sodelovanje z Rusko federacijo se je začasno prekinilo, da se poišče rešitev za njene pomisleke glede sklenitve finančnega sporazuma.

- Krepitev kulture jedrske varnosti s programom INSC temelji na izkušnjah programa jedrske varnosti TACIS in hkrati obravnava novo nastale potrebe v okviru mandata, ki ni več omejen na področje nekdanje Sovjetske zveze.

- Izvajanje projektov se zaradi dolgotrajnih postopkov odločanja in sklepanja pogodb ter na splošno zapletenih upravnih postopkov lahko začne šele dve do tri leta po njihovi opredelitvi. Komisija bo morala ponovno proučiti, če in kako bi se dalo skrajšati cikel izvajanja projektov s prilagoditvijo praks delovanja in izvajanja.

- Komisija se strinja z neodvisno oceno, da je bilo izvajanje INSC dobro usmerjeno in projekti dobro zasnovani. Če so projekti uspešno izvedeni, se pričakuje, da bodo odločilno prispevali h krepitvi jedrske varnosti in kulture jedrske varnosti. Pokazalo se je, da partnerji v ciljnih državah zelo cenijo projekte INSC s poudarkom na izmenjavi znanj in izkušenj.

- Državam, ki nimajo jedrskega programa niti načrtov zanj, INSC prav tako pomaga vzpostaviti zahtevano nadzorno infrastrukturo za jedrsko varnost, zlasti v zvezi z ravnanjem z jedrskimi odpadki.

- Državam, ki nameravajo uvesti jedrske programe, INSC pomaga vzpostaviti zahtevano nadzorno infrastrukturo za jedrsko varnost, pri državah z uveljavljenimi jedrskimi programi, a pomanjkljivimi viri jedrske varnosti zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ali oddaljenosti, pa se osredotoča na krepitev zmogljivosti in izboljšanje kulture jedrske varnosti.

- Na splošno je program INSC postal uveljavljen instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti po vsem svetu.

- Člen 21 Uredbe INSC določa, da lahko Komisija, če je primerno, skupaj s tem poročilom o oceni vloži zakonodajni predlog za spremembo INSC. Komisija meni, da je pomisleke v zvezi z izvajanjem INSC možno odpraviti v okviru obstoječih določb Uredbe in da nov zakonodajni predlog ni potreben.

[1] Uredba Sveta (ES) št. 300/2007 z dne 19. februarja 2007; UL L 81, 22.3.2007, str. 1.

[2] Člen 21 – Preverjanje – Komisija najkasneje do 31. decembra 2010 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni izvajanja te uredbe v prvih treh letih, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom o potrebnih spremembah instrumenta.

[3] Delovni dokument služb Komisije – Zunanje poročilo o oceni izvajanja Uredbe Sveta (EURATOM) št. 300/2007 (instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti) za obdobje 2007–2009, ki spremlja dokument „Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o oceni izvajanja instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti v prvih treh letih (2007–2009)“ – SEC(2011)xxx.

[4] Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti. Prvo poročilo – letni akcijski programi za leta 2007, 2008 in 2009, v skladu s členom 18 Uredbe INSC.Ref.: COM (2011) 111 konč., Bruselj, 10.3.2011.http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st07/st07637.en11.pdf

[5] Posledice nesreče Fukušima-Daiichi, ki se je zgodila 11. marca 2011, niso zajete v tem poročilu. Izkušnje, ki jih lahko potegnemo iz te nesreče, bodo ustrezno zajete v večletnem okvirnem programu 2012–2013 in v prihodnjem letnem akcijskem programu. Noben dogodek v zvezi z nesrečo Fukušima-Daiichi ne spremeni ugotovitev tega poročila.

[6] TACIS (tehnična pomoč za Skupnost neodvisnih držav) je program Evropske komisije za podporo 12 državam Vzhodne Evrope in Osrednje Azije (Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgizistan, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina in Uzbekistan) ter Mongoliji pri prehodu na demokratično tržno usmerjeno gospodarstvo.

[7] „Tretje države“ so države izven EU razen držav, ki jih pokriva predpristopni instrument.

[8] Sporočilo „o obravnavi mednarodnega izziva jedrske varnosti in zaščite“ (COM(2008) 312 konč.) z dne 22. maja 2008.

[9] Sklepi Sveta o pomoči tretjim državam na področju jedrske varnosti in zaščite z dne 9. decembra 2008. http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/trans/104601.pdf

[10] Uredba (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost, UL L 327, 24.11.2006.

[11] Za podrobnejše informacije glej delovni dokument služb Komisije SEC(2011) 284 konč. z dne 10. 3. 2010.