KAZALO

Sistem Evropskih šol v letu 2010

1. Uvod 4

2. Razmere v šolah 5

2.1. Alicante 5

2.2. Bergen 5

2.3. Bruselj 5

2.4. Culham 6

2.5. Frankfurt 6

2.6. Karlsruhe 6

2.7. Luxembourg 7

2.8. Mol 7

2.9. München 7

2.10. Varese 7

3. Proračunske spremembe in izzivi 8

3.1. Podatki o izvrševanju proračuna za leto 2010 8

3.2. Glavne težave 8

3.3. Predlog proračuna za leto 2011 8

4. Politične spremembe in izzivi 9

4.1. Reforma 9

4.2. Notranje revizije 10

4.3. Culham 10

4.4. Prenatrpanost/infrastruktura 11

4.5. Sodni postopki 11

5. Pedagoške in organizacijske spremembe in izzivi 12

5.1. Revizija plačne lestvice napotenih učiteljev / lokalno zaposlenih učiteljev 12

5.2. Reforma evropske mature 12

5.3. Dejavnosti za učence s posebnimi potrebami 13

5.4. Stopnje ponavljanja razreda 13

5.5. Organizacija predmetov in pouka 13

6. Prihodnji izzivi 14

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Sistem Evropskih šol v letu 2010

Uvod

1. Glavni izziv v sistemu Evropskih šol med slovenskim in slovaškim predsedovanjem leta 2010 je bilo spoprijemanje s splošnimi gospodarskimi razmerami in njihovim učinkom na finančno stanje šol.

Glede na naraščajoč javni prispevek k proračunu sistema Evropskih šol, ki je delno posledica znižanja prihodkov iz pogodb, sklenjenih z zunanjimi organizacijami, in prihodkov iz šolnin, je Svet guvernerjev ob podpori Komisije odobril proračun za leto 2011, ki je pogojen s pregledom nekaterih odhodkov.

Za izpolnjevanje teh pogojev je bila decembra 2010 na podlagi predloga Komisije sprejeta prilagoditev plačne lestvice za nove napotene učitelje. Naslednji korak je predlog za ustrezno prilagoditev plač lokalno zaposlenega osebja. Ti ukrepi so bili nujni za uporabo načel iz reforme kadrovskih predpisov iz leta 2004 pri pogojih zaposlovanja v okviru sistema Evropskih šol. Predložena so bila jasna merila za boljše vključevanje otrok s posebnimi potrebami v poučevanje, dajanje prednosti pedagoškim potrebam ob upoštevanju razpoložljivih virov in uporabo stroškovno učinkovitejšega pristopa pri organizaciji pouka in predmetov. V idealnem primeru bi bilo treba te ukrepe sprejeti za šolsko leto 2011/2012. Hkrati bodo pojasnjeni predpisi za učence brez lastnega jezikovnega oddelka, da se preprečijo ponovni nesporazumi iz preteklosti.

Po težkih pogajanjih med Evropskim parlamentom in Svetom je bil proračun Evropske unije za leto 2011, ki je bil prvič sprejet na podlagi Lizbonske pogodbe, potrjen šele decembra. V proračunu je predvideno manjše povečanje sredstev za sistem Evropskih šol od pričakovanega, zato je treba ukrepe sprejeti takoj, da se zagotovijo zadostni prihranki.

2. Reformni proces sistema Evropskih šol, v zvezi s katerim je bila uradna odločitev sprejeta spomladi 2009 po začetnem prehodnem obdobju, postopno napreduje. Za učinkovitejše upravljanje sistema se izvajajo reforme na centralni in lokalni ravni, da bi se v okviru pravil in finančnih predpisov lokalnim šolam zagotovila večja avtonomija.

Več lokalnih šol je zaprosilo za akreditacijo, da bi lahko več otrok izkoristilo ugodnosti evropskega učnega programa. Komisija je naredila velik korak naprej, ko je sprejela pravno podlago za uveljavitev finančnega prispevka EU za otroke uslužbencev, ki obiskujejo akreditirane šole.

3. Prizadevanja glede delitve stroškov niso dosegla potrebne ravni. Poleg težav zaradi stalnega pomanjkanja napotenih učiteljev in posledičnega povečanja prispevka EU (ta je leta 2010 znašal 2,2 milijona EUR) so nekatere države članice že navedle, da bodo imele velike težave pri napotitvi učiteljev na nova delovna mesta.

4. Šole v Bruslju in Luxembourgu so še vedno prenatrpane, vendar dela v zvezi z dvema novima šolama, katerih odprtje je predvideno za leto 2012, napredujejo v skladu z načrtom. Ker se pričakuje, da bo število učencev v Bruslju še naprej raslo, je Svet guvernerjev potrdil gradnjo pete šole v Bruslju leta 2015. V sodelovanju z nemškimi organi se preučujejo rešitve za prenatrpanost šole v Frankfurtu.

RAZMERE V šOLAH

Alicante

Število učencev v Alicanteju se je rahlo povečalo, in sicer za 112 novih učencev; v štirih jezikovnih oddelkih je tako zdaj 1 040 učencev. Največ učencev, tj. 36,5 %, je v oddelku za španski jezik.

Bergen

Število učencev se je povečalo za približno 4 %, in sicer s 586 v šolskem letu 2009/2010 na 608 v šolskem letu 2010/2011. Starši večine učencev (več kot 80 %) niso uslužbenci evropske institucije ali agencije. To pomeni, da je šola v Bergnu ena od šol z najmanjšim deležem učencev, ki so otroci uslužbencev institucij. Obsežno delo v zvezi s športno dvorano in klimatskim sistemom je bilo preloženo na poletje 2011.

Bruselj

Število učencev v Evropskih šolah v Bruslju se je povečalo za 3,1 %, in sicer z 9 547 učencev v šolskem letu 2009/2010 na 9 847 v letu 2010/2011. Zato so tri šole v Bruslju (Bruselj I, II in III) še vedno prenatrpane in so skupni prostori, kot so igrišča, športne dvorane in menza, še bolj preobremenjeni.

Na šoli Uccle se je število učencev v primerjavi s prejšnjim letom nekoliko zmanjšalo, in sicer s 3 112 na 3 074 učencev (–1,2 %). Letos se je šola osredotočila na varnost, da bi izboljšala postopke.

Število učencev na šoli Woluwé se je povečalo za 1,9 %, in sicer s 3 030 na 3 089 učencev, zato je bila šolska infrastruktura še naprej velik izziv pri praktični organizaciji šolskega življenja. Pozitivno pa je, da se je jeseni 2010 začela gradnja avtobusnega postajališča zunaj šolskega območja, in pričakuje se, da bo postajališče dokončano ob začetku šolskega leta 2011/2012. Avtobusi (ki jih je skoraj 50) tako ne bodo več vsak dan parkirali na šolskem igrišču.

V šolo Ixelles se je leta 2010 vpisalo 91 novih učencev, zato se je skupno število učencev povečalo na 2 902 (v šolskem letu 2009/2010 jih je bilo 2 811). Septembra 2010 se je število učencev povečalo za 3,2 %.

Najbolj se je število učencev povečalo na šoli Bruselj IV , in sicer za 26,6 %, s 594 učencev v šolskem letu 2009/2010 na 809 v šolskem letu 2010/2011. Septembra 2010 se je odprl prvi letnik srednje šole. Belgijski organi so zagotovili dodatno infrastrukturo s prenovljeno stavbo „Berkendael 66“, ki je povečala začasne prostore šole Bruselj IV. Stavbo sta na uradni slovesnosti odprla podpredsednik Šefčovič in minister Simonet.

Šole v Bruslju obiskuje 43,3 % vseh učencev Evropskih šol.

Na podlagi ocene nadaljnjega povečanja potreb po šolanju, zlasti zaradi večjega števila otrok uslužbencev, ki je posledica nedavnih širitev EU, je Svet guvernerjev odločil, da je treba do leta 2015 zagotoviti peto šolo. Komisija kot predstavnica EU popolnoma podpira ta projekt. Obvestila je proračunske organe in delovala v skladu s postopkom iz člena 47 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju.

Po večletnih razpravah o zunanji reviziji ocene zmogljivosti bruseljskih šol so se zainteresirane strani (Régie des Bâtiments, Komisija, urad generalnega sekretarja) odločile, da iz proračunskih razlogov revizije ne izvedejo, se sporazumele in določile naslednje zmogljivosti šol:

Bruselj I (Uccle) 3 100Bruselj II (Woluwé): 2 850Bruselj III (Ixelles): 2 650Bruselj IV (Laeken): 2 800

Culham

V skladu z odločitvijo Sveta guvernerjev iz leta 2007 so bili sprejeti ukrepi za postopno zaprtje šole v Culhamu kot Evropske šole tipa I do leta 2017 in za njeno preoblikovanje v „akademijo“ kot akreditirano šolo tipa II v skladu z britanskim izobraževalnim sistemom. Vendar pa je na začetku leta 2011 britanski sponzor preklical to odločitev. Zato se bo izvedla prvotna odločitev Sveta guvernerjev, ki je bila prav tako sprejeta leta 2007, o postopnem zaprtju in končnem zaprtju šole leta 2017 (glej točko 4.3).

Frankfurt

Zaradi povečanja števila zaposlenih pri Evropski centralni banki se močno povečuje tudi število učencev. Šola se srečuje z resno prenatrpanostjo, saj nemški organi še niso izvedli potrebnih izboljšav infrastrukture. Šola namerava uvesti politiko omejevanja vpisa.

Decembra 2010 je Svet guvernerjev potrdil predlog glede postopnega zmanjševanja finančnega prispevka italijanske vlade in Evropske centralne banke za financiranje italijanskega jezikovnega oddelka, kar še dodatno otežuje finančni položaj šole. Italijanski oddelek je bil ustanovljen leta 2002 s pogodbo med generalnim sekretarjem, italijansko vlado in Evropsko centralno banko.

Karlsruhe

Število učencev se ni bistveno spreminjalo, vendar je bil delež učencev kategorije 1[1] še vedno precej manjši od 20 %: v šolskem letu 2010/11 je bilo na Evropski šoli v Karlsruheju 952 učencev, 177 učencev je bilo kategorije 1 (18 %), 267 učencev kategorije 2 (28 %) in 508 učencev kategorije 3 (54 %). Od 177 učencev kategorije 1 je bilo 68 otrok šolskega osebja, le 109 (11 % učencev) pa je bilo otrok uslužbencev evropskih institucij. Šola v Karlsruheju ima največ pogodb s podjetji (učenci kategorije 2).

Luxembourg

Trenutno so na lokaciji šole Luxembourg I tudi začasni prostori šole Luxembourg II. Prenatrpanost je resna težava Evropskih šol v Luxembourgu, zato za učence, ki niso otroci uslužbencev institucij EU, velja stroga politika omejevanja vpisa.

Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da je dodatna prehodna infrastruktura, ki so jo luksemburški organi septembra 2010 zagotovili na lokaciji šole Luxembourg I (Kirchberg), zadovoljila potrebe. Vendar pa dodatna infrastruktura pomeni večje število učencev na tej lokaciji, zato se prenatrpanost še stopnjuje. Odprtje stalne lokacije šole Luxembourg II v kraju Bertrange/Mamer je predvideno za leto 2012. Do takrat bo prenatrpanost še naprej resna težava in odločilno bo pravočasno odprtje šole Luxembourg II.

Luksemburški organi so ponudili organizacijo prevoza za učence, ki obiskujejo šolo Luxembourg II, razprave o praktičnih vidikih pa so potekale vse leto. Ker bo šola Luxembourg II na lokaciji Bertrange/Mamer, je primeren prevoz za učence in starše odločilnega pomena. Šolski prevoz običajno organizira združenje staršev Evropskih šol, zato je predlog luksemburških organov o taki organizaciji izjema.

Mol

Število učencev na šoli v Molu še raste in je septembra 2010 doseglo 790 učencev. Novi angleški oddelek se je še povečal in je zdaj drugi najštevilčnejši oddelek. Število učencev na nemškem oddelku še vedno upada in se je lani s 77 učencev zmanjšalo na 46. Svet guvernerjev bo moral pregledati razvoj in trajnost nemškega oddelka, saj je bil to pogoj za odprtje angleškega oddelka.

München

Število učencev se še naprej močno povečuje zaradi povečanja števila uslužbencev v Evropskem patentnem uradu, katerih otroci predstavljajo več kot tri četrtine vseh učencev. Gradnja prizidka k obstoječim stavbam, ki so jo potrdili nemški organi, je predvidena za leto 2016, zato bo do takrat veljala stroga politika omejevanja vpisa.

Varese

Število učencev se ni bistveno spremenilo, vendar so zaradi gospodarske krize šolo zapustili številni otroci uslužbencev podjetij, ki so s šolo sklenili pogodbe (kategorija 2), zato so se zmanjšali tudi prihodki šole.

Po posredovanju Komisije so italijanski organi napovedali, da bodo za zadovoljitev najnujnejših potreb v infrastrukturo vložili 400 000 EUR.

PRORAčUNSKE SPREMEMBE IN IZZIVI

Podatki o izvrševanju proračuna za leto 2010

Skupno število vseh učencev se je leta 2010 v primerjavi z letom 2009 povečalo za 2 %, in sicer z 22 331 na 22 778. Delež učencev, ki so otroci uslužbencev institucij EU, je bil približno 73 % (16 613 učencev), medtem ko se je delež učencev otrok uslužbencev subjektov, ki so s šolo sklenili pogodbe, zmanjšal na 5,2 % (1 184 učencev), delež otrok zasebnih družin pa je padel na 21,9 % (4 981 učencev). Vendar je na nekaterih manjših šolah število učencev kategorije 1 še vedno majhno.

Glavne težave

Decembra 2009 so se z odločitvijo Sveta ministrov plače uslužbencev, zaposlenih v evropskih institucijah, povečale za 1,85 % in ne za 3,7 %, kakor je bilo predvideno z izvajanjem plačne metode. Evropske institucije so sprožile postopek pred Sodiščem Evropske unije, ki jih je decembra 2010 podprlo. Prilagoditve plač za učitelje in napoteno osebje v sistemu Evropskih šol so povezane z navedenimi odločitvami. Zato je Svet guvernerjev prvo povečanje plač potrdil januarja 2010, prevzete obveznosti v višini 3,1 milijona EUR so se prenesle, plačila pa so bila izvršena leta 2010.

Avgusta 2010 je Svet guvernerjev sprejel spremembo proračuna, s katero je vnesel navedenih 3,1 milijona EUR, končni presežek iz leta 2009 v višini 2,8 milijona EUR in prihranke odhodkov v višini 1,5 milijona EUR za nadomestitev primanjkljaja drugih prihodkov v višini 4,1 milijona EUR.

Leto 2010 se je končalo s presežkom v višini 1,7 milijona EUR. Pomanjkanje napotenega osebja je povzročalo hude pedagoške težave in proračun obremenilo za dodatnega 2,2 milijona EUR v primerjavi z 2,1 milijona EUR leta 2009. Učitelje, ki jih ne napotijo države članice, mora nadomestiti lokalno zaposleno osebje, ki ga v glavnem financira proračun EU. Ta pojav bo verjetno postal še izrazitejši, saj so nekatere države članice Svet guvernerjev že obvestile, da v trenutnih gospodarskih razmerah ne bodo mogle napotiti učiteljev na nova delovna mesta. To bo povečalo strukturne težave.

Ker je Komisija ugotovila, da v petih šolah ne upoštevajo pravil v zvezi s poukom maternega jezika za učence brez lastnega jezikovnega oddelka, na srečanju Sveta guvernerjev aprila 2010 ni mogla podeliti razrešnice za proračun za leto 2008. Zato je Komisija šole zaprosila, da predložijo podatke o številu predmetov, ki v prejšnjih letih niso bili skladni s pravili, da bi lahko izračunala zneske za izterjavo. Ker so si šole glede na pedagoške zmožnosti prizadevale za izboljšanje stanja, je Komisija nalog za izterjavo izdala le Evropski šoli v Karlsruheju.

Predlog proračuna za leto 2011

V predlogu proračuna za leto 2011, ki ga je Svet guvernerjev potrdil aprila 2010, je bilo predvideno 11-odstotno povečanje prispevka Komisije, in sicer s 154 milijonov EUR na 171 milijonov EUR, pri čemer se je število učencev v istem obdobju povečalo za 3,6 %. Zato je bil proračun za leto 2011 sprejet pod pogojem, da se sprejmejo strukturni ukrepi za zmanjšanje odhodkov, zlasti v zvezi z revizijo plačne lestvice napotenih učiteljev, organizacije predmetov in pouka ter opredelitve meril za učence s posebnimi potrebami (za podrobnosti glej točko 5).

Ker je 85 % proračuna Evropskih šol namenjenega plačam, ki so odvisne od osnovne plače in obsega opravljenega pouka, ti ukrepi zagotavljajo dejanske prihranke.

Proračun Evropske unije za leto 2011 je bil sprejet decembra 2010, prvič na podlagi Lizbonske pogodbe. Sprejetje proračuna je bilo rezultat težkih pogajanj med Evropskim parlamentom in Svetom. Znesek dodeljenih sredstev za Evropske šole je znašal 164 milijonov EUR. Ta izjemna okoliščina je okrepila potrebo po izvedbi navedenih ukrepov.

Zato je Svet guvernerjev proračun za leto 2011 izvršil v dvanajstih obrokih, sprememba proračuna za leto 2011 pa je bila potrjena aprila 2011.

POLITIčNE SPREMEMBE IN IZZIVI

Reforma

Leta 2009 je Svet guvernerjev sprejel odločitev o reformi Evropskih šol. Odločitev je za organizacijska vprašanja začela veljati 1. septembra 2009, za notranja pravila glede delovanja upravnega odbora pa po reviziji veljavnih pravil 1. septembra 2010.

Eden od glavnih vidikov reforme je, da se sistem Evropskih šol odpre za nacionalne šole. Ta proces je bil uveden z resolucijama Evropskega parlamenta leta 2002 in 2005 in se je začel z opredelitvijo meril in odobritvijo evropskega šolanja leta 2005. Na podlagi izkušenj iz prvih nekaj let je generalni sekretar podal pregled stanja, ki je pokazal, da so proces kljub napredku, ki so ga omogočile politična volja Evropskega parlamenta in dejanske izobraževalne potrebe (po širitvi so v državah članicah začele delovati številne agencije), še vedno ovirale pravne, izobraževalne, organizacijske in finančne težave, zlasti v zvezi z evropsko maturo. Generalni sekretar je dobil pooblastilo za predložitev predlogov izboljšav, o katerih je bila predvidena razprava na zasedanju Sveta guvernerjev aprila 2011.

Trenutno evropski učni program izvaja pet akreditiranih šol tipa II, ki so v bližini evropskih institucij ali agencij v Italiji, na Irskem, v Grčiji, na Finskem in v Franciji. Med seboj se močno razlikujejo glede organizacije, velikosti, števila jezikovnih oddelkov in števila učencev, ki so otroci uslužbencev institucij EU. Do zdaj je izpite evropske mature izvajala le italijanska šola. Leta 2013 naj bi jih začela izvajati tudi finska šola in v zvezi z njo je Svet guvernerjev decembra potrdil dokumentacijo o skladnosti za S6–S7 (druga stopnja akreditacijskega postopka).

V postopku akreditacije za šolo tipa II sta še šoli v Manosqueju (Francija) in Haagu (Nizozemska).

Za nemško šolo v Bad Vilbelu je bila potrjena dokumentacija o skladnosti za prvi projekt šole tipa III, za katero se ne zahteva bližina institucije ali agencije EU.

Z odločitvijo Komisije o prispevku EU šolam tipa II za vse otroke uslužbencev institucij EU, ki je začela veljati v šolskem letu 2009/2010, je bil narejen pomemben korak naprej. To je eden od načinov, kako pomagati šolam pri spoprijemanju z dodatnimi stroški, ki so posledica sistema Evropskih šol in evropske mature.

Britanski organi so preklicali projekt preoblikovanja Evropske šole v Culhamu v šolo tipa II (glej točko 4.3).

Težava zaradi nezadostnega števila napotenih učiteljev iz držav članic je bila obravnavana v delu reforme o delitvi stroškov. Dogovorjeno je bilo, da se državam omogoči napotitev učiteljev, ki niso domači govorci jezikov zadevnih držav, da se zmanjša breme držav članic, ki napotujejo učitelje za tri delovne jezike. Vendar je po dveh letih ta delovna mesta pripravljeno zapolniti le nekaj držav članic.

V zvezi z upravljanjem na centralni in lokalni ravni je bilo dogovorjeno, da se povečajo avtonomija in pristojnosti šol na lokalni ravni. Izvajanje poteka postopno in najboljša praksa se šele oblikuje.

Na jesenskih sejah upravnega odbora so šole predstavile vse statistične podatke za novo šolsko leto. V skladu s postopki šole na začetku leta predstavijo letni in večletni šolski načrt s cilji, prednostnimi nalogami in predlogom proračuna. Spomladi šole generalnemu sekretarju in Svetu guvernerjev predložijo letni načrt dejavnosti, v katerem ocenijo, ali so bili cilji doseženi in proračunske omejitve upoštevane, kar omogoča preverjanje na centralni ravni.

Notranje revizije

Služba Komisije za notranjo revizijo še naprej izvaja notranjo revizijo sistema Evropskih šol v skladu s finančno uredbo, ki je začela veljati leta 2007.

Izidi revizije upravljanja človeških virov, ki jo je izvedla služba za notranjo revizijo, so bili skupaj z odgovori ter akcijskimi načrti urada generalnega sekretarja in šol predstavljeni na zasedanju Sveta guvernerjev aprila 2010. Med letom je bil dosežen dodaten napredek pri izvajanju priporočil, danih v okviru revizije, zlasti glede zaposlovanja osebja, postopkov ocenjevanja in oblikovanja politike usposabljanja. Potrebna so dodatna prizadevanja, da bi se dosegel napredek glede „medsektorskih vprašanj“, ki jih je opredelila služba za notranjo revizijo in se nanašajo na celoten sistem, kot je krovna odgovornost generalnega sekretariata.

Culham

Narejeni so bili številni koraki za nadaljevanje preoblikovanja Evropske šole tipa I v akreditirano šolo tipa II v okviru sistema Evropskih šol in v „akademijo“ v skladu z britanskim izobraževalnim sistemom do leta 2017, s čimer bi se omogočilo izvajanje evropskega učnega programa in evropske mature v prihodnosti.

Svet guvernerjev je decembra potrdil dokumentacijo o skladnosti, kar je drugi korak v akreditacijskem postopku, pri čemer je določil pogoj, da se med zainteresiranimi stranmi sklene pravno zavezujoč dokument za potrditev vzajemnih obveznosti („sporazum o zapuščini“), ter da se med napotenim osebjem in akademijo sklenejo dvostranski sporazumi („sporazumi o napotitvi“).

Generalni sekretar in Komisija sta si zelo prizadevala za projekt preoblikovanja. Komisija je ustvarila novo pravno podlago za ta posebni primer akreditacije, pri katerem gre za prvo preoblikovanje šole tipa I v šolo tipa II. Med zadevnimi stranmi so potekala obsežna pogajanja glede proračunskih in pravnih vprašanj. Na začetku tega leta je britanski sponzor umaknil svojo zavezo glede postopka preoblikovanja, pri čemer je navedel, da ne more podpisati pravno zavezujočega sporazuma, kot je zahtevala Evropska komisija.

Ker se šola ne bo preoblikovala v akademijo, se bo izvedla prvotna odločitev Sveta guvernerjev iz leta 2007 o postopnem zaprtju šole in končnem zaprtju leta 2017.

Prenatrpanost/infrastruktura

Na številnih lokacijah je bilo več let povpraševanje po mestih večje od razpoložljive ponudbe. Šole, kjer je ta situacija najizrazitejša, so v Bruslju, Luxembourgu, Frankfurtu in Vareseju. Komisija je te razmere pozorno spremljala in je po potrebi opozorila nacionalne organe, da morajo kot države gostiteljice izpolniti obveznosti, ki jih imajo do institucij, in zagotoviti ustrezne prostore za Evropske šole. Izboljšanje razmer na šolah v Bruslju in Luxembourgu se pričakuje leta 2012, ko se bosta odprli dve novi šoli.

Prenatrpane šole morajo izvajati strogo politiko omejevanja vpisa, pogosto pa se vanje ne morejo vpisati lokalni učenci, katerih starši niso uslužbenci institucij EU. V Bruslju za razdelitev mest med šole skrbi osrednji organ za vpis.

Leta 2010 je Svet guvernerjev sklenil, da je zaradi nadaljnjega povečevanja števila učencev do leta 2015 treba zagotoviti peto šolo. Pogajanja z belgijsko vlado glede lokacije in drugih podrobnosti v zvezi s šolo se še niso začela. Na podlagi preteklih izkušenj se pričakuje, da bodo po petletnem obdobju uvajanja letni stroški za šolo z 2 500 učenci ob polni zasedenosti približno 28 milijonov EUR.

Sodni postopki

Leta 2009 je bilo na Sodišču vloženih več tožb. Ena od njih je zadevala kršitev Belgije glede prispevkov za pohištvo in didaktično gradivo na Evropskih šolah v skladu s sporazumom o sedežu (C-132/09 Komisija proti Belgiji). Predmet druge je bil predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki so ga v zvezi s prilagoditvijo plač za angleške učitelje v primeru valutnih nihanj vložili odbori za pritožbe, vzpostavljeni s Konvencijo o Evropskih šolah (C-196/09 Miles in drugi proti Evropskim šolam). Tretja zadeva je bila prva prošnja v skladu s členom 26 Konvencije o statutu Evropskih šol v sporu med pogodbenicama glede razlage in uporabe pogojev za zaposlitev napotenih učiteljev.

Treba je navesti, da je v prvih dveh zadevah, C-132/09 in C-196/09, Sodišče menilo, da ni pristojno za odločanje o sporih, ki izhajajo iz sporazuma o sedežu, v okviru postopkov zaradi kršitev ali o predlogu za sprejetje predhodne odločbe, ki so jo vložili odbori za pritožbe, vzpostavljeni s Konvencijo o statutu Evropskih šol, saj ti ne spadajo v pristojnost držav članic v skladu s členom 267 PDEU. V zadevi C-196/09 je Sodišče izrecno navedlo, da „je treba poudariti, da čeprav je razvoj – v smislu prejšnje točke – sistema sodnega varstva, ki je bil uveden s Konvencijo Evropskih šol, nedvomno mogoč in odborom za pritožbe omogoča oblikovanje predlogov za sprejetje predhodne odločbe, morajo države članice spremeniti trenutno veljavni sistem“.

Zadeva C-545/09 Komisija proti Združenemu kraljestvu še vedno poteka. Generalni pravobranilec Mengozzi se je v svojem mnenju z dne 7. julija 2011 opredelil v korist Komisije.

V Belgiji je lokalno zaposleni učitelj sprožil sodni postopek pred nacionalnim sodiščem za izplačilo regresa za letni dopust pred letom 2004. Sodba glede obsega retroaktivnosti tega plačila pred letom 2004 naj bi bila izdana leta 2011. Samo plačilo je bilo že priznano kot zakonito. Izid odločitve o obsegu retroaktivnosti bo precej vplival na proračun, zlasti ker je iste zahtevke uveljavljalo še 26 lokalno zaposlenih učiteljev. Zadeva še poteka.

PEDAGOšKE IN ORGANIZACIJSKE SPREMEMBE IN IZZIVI

Revizija plačne lestvice napotenih učiteljev / lokalno zaposlenih učiteljev

Kadrovski predpisi za napotene učitelje navajajo, da so uslužbenci institucij in napoteni učitelji v sistemu Evropskih šol do neke mere enakovredni. Vendar se z reformo za uslužbence institucij EU leta 2004 plačna lestvica napotenih učiteljev ni ustrezno prilagodila. Decembra je Svet guvernerjev sprejel spremembe predpisov, ki se morajo izvajati pri zaposlovanju novih učiteljev v šolskem letu 2011/2012. Te spremembe ne vplivajo na že zaposlene učitelje. V naslednjih devetih letih se bo zagotovilo postopno varčevanje, pri čemer bo letni prihranek znašal približno 3,1 milijona EUR, skupni prihranek pa bo po koncu prehodnega obdobja znašal več kot 27 milijonov EUR. Enak postopek revizije plač je bil pozneje uveden tudi za lokalno zaposlene učitelje.

Reforma evropske mature

V okviru odpiranja sistema so bili sprejeti ukrepi za poenostavitev organizacije mature in zmanjšanje stroškov, ne da bi bila ob tem ogrožena kakovost mature. Od leta 2009 so cilji reforme mature pregledati in spremeniti njeno vsebino in organizacijo, da bo dosegala trenutne zahteve univerz in/ali drugih visokošolskih ustanov, ter poenostavitev postopka s ciljem, da bi se zagotovila širša dostopnost mature.

Decembra 2010 je Svet guvernerjev odobril nekaj predlogov, ki so bili predloženi leta 2010 in bodo začeli veljati z maturo leta 2012. Maturitetna spričevala bo podpisal osrednji organ, znesek pristojbine za prijavo k evropski maturi se bo zvišal, maturo pa bodo opravili le kandidati s končno oceno 60 % ali več.

Pooblastilo delovne skupine za evropsko maturo je bilo podaljšano za eno leto, ker še vedno potekajo razprave o različnih pedagoških in organizacijskih zadevah (kot so število in vrsta pisnih in ustnih izpitov, dvojno ocenjevanje, poprava pisnih maturitetnih izpitov v dematerializirani obliki in uvedba medpredmetnega projekta v okviru evropskih maturitetnih izpitov kot odziv na Lizbonsko strategijo, obvezno 180-dnevno šolanje in usklajevanje meril za ocenjevanje pisnih in ustnih izpitov). Reforma naj bi bila dokončana do začetka maturitetnih izpitov leta 2014.

Dejavnosti za učence s posebnimi potrebami

V zadnjih treh letih se je število učencev s posebnimi potrebami bistveno povečalo. Vzporedno so se v istem obdobju odhodki za učence s posebnimi potrebami povečali za 27 %. Svet guvernerjev Evropskih šol je razpravljal o tem povečanju in sklenil, da je „treba povečanje proračuna za učence s posebnimi potrebami omejiti s strogimi merili glede odhodkov za vključevanje učencev v poučevanje in izključitvijo drugih odhodkov za terapevtsko obravnavo, ki jih ne bi smele kriti šole.“

V letu 2010 je bilo sprejetih nekaj ukrepov. Za uskladitev določb o učencih s posebnimi potrebami in izmenjavo dobrih praks med šolami so inšpektorji sestavili priročnik o učencih s posebnimi potrebami. Šole zdaj učence s posebnimi potrebami razvrščajo v skupine s podobnimi vrstami potreb, za katere je organiziran dopolnilni pouk, poleg tega je bilo sprejeto načelo tristranskega sporazuma med šolo, starši in terapevti glede organizacije terapij, katerih stroške krijejo starši in ki potekajo v šolskih prostorih.

Komisija v celoti podpira te ukrepe, s katerimi bodo šole lahko nadaljevale prizadevanja za vključitev otrok s posebnimi izobraževalnimi potrebami in se hkrati osredotočile na pedagoška vprašanja, da bodo ti otroci lažje napredovali, in optimalno uporabile lastna sredstva.

Stopnje ponavljanja razreda

Splošna razprava o stopnjah ponavljanja razreda se je začela leta 2009 po predstavitvi statističnih analiz glede števila in deleža stopenj ponavljanja glede na leto, jezikovni oddelek in šolo. Po dodatni študiji in analizi, ki jo je izvedel generalni sekretar in ki je pokazala, da je najvišja stopnja ponavljanja v četrtem in petem letniku srednje šole in pri znanstvenih predmetih, se je Svet guvernerjev odločil ustanoviti delovno skupno, ki bo pooblaščena za pripravo natančnih smernic glede strukturnih ukrepov in za njihovo izvajanje ob konkretnih pedagoških pobudah.

Končno poročilo delovne skupine iz jeseni 2010 vsebuje 19 ukrepov. Nekateri od njih se lahko izvedejo takoj, pri nekaterih je potreben bolj poglobljen premislek, drugi pa se lahko izvedejo lokalno.

Organizacija predmetov in pouka

Med letom je bila ena od glavnih točk za razpravo sprememba pravil o organizaciji predmetov. Izziv je bil združiti vse zadevne odločitve, sprejete v preteklosti, za razjasnitev nekaterih od teh odločitev in bolj racionalno organizacijo poučevanja, ki bi ustrezala realistični prilagoditvi razpoložljivih proračunskih sredstev dejanskim potrebam učencev. Ker se vse zainteresirane strani zavedajo, da je treba varčevati, je zdaj možno sprejeti ukrepe, ki pripomorejo k varčevanju, ter preoblikovati in optimizirati učne metode.

V letu 2010 so potekale razprave o številnih ukrepih, kot sta zmanjšanje števila ur za majhne skupine in uporaba drugega jezika za poučevanje, da bi se oblikovale skupine otrok z različnimi jeziki. Pojasnila so se tudi pravila za učence brez jezikovnega oddelka. Ta nova, pojasnjena pravila bodo direktorjem pomagala pri organizaciji možnosti in skupin za šolsko leto 2011/2012.

PRIHODNJI IZZIVI

Eden glavnih izzivov za prihodnja leta bo ohranitev visokih standardov izobrazbe ob hkratnem preoblikovanju in posodobitvi strukture sistema Evropskih šol ter upoštevanju proračunskih omejitev, ki so posledica težkih finančnih razmer, ki se kratkoročno verjetno ne bodo izboljšale.

Poleg tega je treba v prihodnosti odpreti sistem, torej več nacionalnih šol spodbuditi, da zaprosijo za akreditacijo, in v večjem obsegu razširjati evropski učni program. Tudi na tem področju bo potrebno nadaljnje delo.

Poleg tega je Evropska komisija zaskrbljena zaradi težav nekaterih držav članic pri izpolnjevanju njihovih obveznosti glede infrastrukture in napotitve učiteljev. Komisija si prizadeva ustvariti najboljše možne razmere za učence v okviru obstoječih regulativnih okvirov in proračunskih sredstev, ki jih dodelijo proračunski organi.

[1] Učenci kategorije 1 so učenci, ki jim mora biti omogočen vpis v Evropske šole. Ti učenci so oproščeni plačila šolnine.