Cilj politike Specifični cilj Naziv omogočitvenega pogoja Merila za izpolnjevanje za omogočitveni pogoj

1. Konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT ESRR: Razvoj in izboljšanje raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter uvajanje naprednih tehnologij Razvoj znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo 1.1 Dobro upravljanje nacionalne ali regionalne strategije pametne specializacije Strategijo oziroma strategije pametne specializacije podpirajo: 1. Najnovejša analiza izzivov za razširjanje inovacij in digitalizacijo. 2. Obstoj pristojne regionalne ali nacionalne institucije ali telesa, odgovornega za upravljanje strategije pametne specializacije. 3. Orodja za spremljanje in vrednotenje za merjenje uspešnosti pri doseganju ciljev strategije. 4. Delovanje sodelovanja deležnikov („proces podjetniškega odkrivanja“). 5. Ukrepi, potrebni za izboljšanje nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih sistemov, kjer je to ustrezno. 6. Kjer je to ustrezno, ukrepi v podporo industrijski tranziciji. 7. Ukrepi za okrepitev sodelovanja s partnerji zunaj zadevne države članice na prednostnih področjih, ki jih podpira strategija pametne specializacije.

ESRR: Izboljšanje digitalne povezljivosti 1.2 Nacionalni ali regionalni načrt za širokopasovna omrežja Oblikovan je nacionalni ali regionalni načrt za širokopasovna omrežja, ki vključuje: 1. Oceno naložbene vrzeli, ki jo je treba obravnavati, da se zagotovi, da imajo vsi državljani Unije dostop do zelo visoko zmogljivih omrežij (1), na podlagi: (a) najnovejšega kartiranja (2) obstoječih javnih in zasebnih infrastruktur ter kakovosti storitev z uporabo standardnih kazalnikov za kartiranje širokopasovnih omrežij; (b) posvetovanja o načrtovanih naložbah v skladu z zahtevami glede državne pomoči. 2. Utemeljitev načrtovane javne intervencije na podlagi modelov trajnostnih naložb za: (a) okrepitev cenovne dostopnosti in razpoložljivosti odprtih, kakovostnih in na prihodnost pripravljenih infrastrukture in storitev; (b) prilagoditev oblik finančne pomoči ugotovljenim nedelovanjem trga; (c) omogočanje dopolnilne uporabe različnih oblik financiranja s strani Unije, nacionalnih ali regionalnih virov. 3. Ukrepe v podporo povpraševanju in uporabi zelo visoko zmogljivih omrežij, vključno z ukrepi za olajšanje njihove uvedbe, zlasti z učinkovitim izvajanjem Direktive 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3). 4. Mehanizme za tehnično pomoč in strokovno svetovanje, kot je urad, pristojen za širokopasovne povezave, za krepitev zmogljivosti lokalnih deležnikov in svetovanje nosilcem projektov. 5. Mehanizem spremljanja, ki temelji na standardnih kazalnikih za kartiranje širokopasovnih omrežij.

2. Bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti ESRR in Kohezijski sklad: Spodbujanje ukrepov za energetsko učinkovitost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov 2.1 Strateški okvir politike za podporo prenove za večjo energetsko učinkovitost stanovanjskih in nestanovanjskih stavb 1. Sprejme se nacionalna dolgoročna strategija prenove za podporo prenove nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb v skladu z zahtevami iz Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki: (a) vključuje okvirne mejnike za leta 2030, 2040 in 2050; (b) zagotavlja okvirni pregled finančnih sredstev v podporo izvajanju strategije; (c) opredeljuje učinkovite mehanizme za spodbujanje naložb v prenovo stavb. 2. Ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti za doseganje potrebnih prihrankov energije

ESRR in Kohezijski sklad: Spodbujanje ukrepov za energetsko učinkovitost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Spodbujanje energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (5), vključno s trajnostnimi merili, ki so določena v navedeni direktivi 2.2 Upravljanje energetskega sektorja Celovit nacionalni energetski in podnebni načrt, o katerem je Komisija uradno obveščena v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2018/1999 in v skladu z dolgoročnimi cilji zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz Pariškega sporazuma, ki vključuje: 1. Vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi iz Priloge I k Uredbi (EU) 2018/1999. 2. Opis predvidenih finančnih sredstev in mehanizmov za ukrepe za spodbujanje nizkoogljične energije.

ESRR in Kohezijski sklad: Spodbujanje energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001, vključno s trajnostnimi merili, ki so določena v navedeni direktivi 2.3 Učinkovito spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov v vseh sektorjih in v vsej Uniji Vzpostavljeni so ukrepi, ki zagotavljajo: 1. Skladnost z zavezujočim nacionalnim ciljem glede energije iz obnovljivih virov za leto 2020 in s tem deležem energije iz obnovljivih virov kot izhodiščem do leta 2030 ali sprejetje dodatnih ukrepov, če se izhodišče ne ohranja v katerem koli obdobju enega leta v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 in Uredbo (EU) 2018/1999. 2. V skladu z zahtevami Direktive (EU) 2018/2001 in Uredbe (EU) 2018/1999 povečanje deleža obnovljivih virov energije v sektorju ogrevanja in hlajenja v skladu s členom 23 Direktive (EU) 2018/2001.

ESRR in Kohezijski sklad: Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam, preprečevanja tveganja nesreč in odpornosti ob upoštevanju ekosistemskih pristopov 2.4 Učinkovit okvir za obvladovanje tveganja nesreč Vzpostavljeni nacionalni ali regionalni načrt za obvladovanje tveganja nesreč, pripravljen na podlagi ocen tveganja, ob ustreznem upoštevanju verjetnih učinkov podnebnih sprememb in obstoječih strategij za prilagajanje podnebnim spremembam vključuje: 1. Opis ključnih tveganj, ocenjenih v skladu s členom 6(1) Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) ki odražajo sedanji in razvijajoči se profil tveganja z okvirnim časovnim razponom 25 do 35 let. Ocena podnebnih tveganj temelji na napovedih in scenarijih podnebnih sprememb. 2. Opis preprečevanja nesreč ter ukrepov pripravljenosti in odziva za obravnavanje ključnih ugotovljenih tveganj. Ukrepi se prednostno razvrstijo v sorazmerju s tveganji in njihovim gospodarskim učinkom, vrzelmi glede zmogljivosti (7) ter uspešnostjo in učinkovitostjo, in sicer ob upoštevanju morebitnih alternativ. 3. Informacije o finančnih sredstvih in mehanizmih, ki so na voljo za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja v zvezi s preventivo, pripravljenostjo in odzivom.

ESRR in Kohezijski sklad: Spodbujanje dostopa do vode in trajnostnega gospodarjenja z vodnimi viri 2.5 Posodobljeno načrtovanje potrebnih naložb v vodnem sektorju in sektorju odpadne vode Za vsakega od obeh sektorjev je vzpostavljen nacionalni naložbeni načrt, ki vključuje: 1. Oceno trenutnega stanja izvajanja Direktive Sveta 91/271/EGS (8) in Direktive Sveta 98/83/ES (9). 2. Opredelitev in načrtovanje kakršnih koli javnih naložb, vključno z okvirno finančno oceno, ki je: (a) potrebna za izvajanje Direktive 91/271/EGS, vključno s prednostno razvrstitvijo glede na velikost aglomeracij ter vplivom na okolje, pri čemer so naložbe razčlenjene za vsako aglomeracijo odpadne vode; (b) potrebna za izvajanje Direktive 98/83/ES; (c) potrebna, da se zadovoljijo potrebe, ki izhajajo iz Direktive (EU) 2020/2184 (10), zlasti kar zadeva revidirane parametre kakovosti iz Priloge I k navedeni direktivi. 3. Oceno potrebnih naložb za obnovitev infrastrukture za odpadne vode in pitno vodo, vključno z omrežji, glede na njihovo starost in amortizacijske načrte. 4. Navedbo morebitnih virov javnega financiranja, kadar so ti potrebni za dopolnitev uporabnin.

ESRR in Kohezijski sklad: Spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo, gospodarno z viri 2.6 Posodobljeno načrtovanje ravnanja z odpadki Obstaja eden ali več načrtov ravnanja z odpadki iz člena 28 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), ki zajemajo celotno ozemlje države članice in vključujejo: 1. Analizo trenutnega stanja pri ravnanju z odpadki v zadevni geografski entiteti, vključno z vrsto, količino in izvorom proizvedenih odpadkov, ter oceno njihovega nadaljnjega razvoja ob upoštevanju pričakovanih učinkov ukrepov programov preprečevanja nastajanja odpadkov, pripravljenih v skladu s členom 29 Direktive 2008/98/ES. 2. Oceno obstoječih sistemov zbiranja odpadkov, vključno z materialno in ozemeljsko pokritostjo ločenega zbiranja odpadkov in ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja, ter potrebo po novih sistemih zbiranja. 3. Oceno naložbene vrzeli, ki utemeljuje potrebo po zaprtju obstoječih obratov za obdelavo odpadkov in dodatni ali nadgrajeni infrastrukturi za ravnanje z odpadki, z informacijami o razpoložljivih virih prihodkov za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja. 4. informacije o lokacijskih merilih o tem, kako bo opredeljena prihodnja določitev lokacije območij, in o zmogljivosti prihodnjih obratov za obdelavo odpadkov.

ESRR in Kohezijski sklad: Izboljšanje varstva in ohranjanja narave ter biotske raznovrstnosti in zelene infrastrukture, tudi v mestnem okolju, in zmanjšanje vseh oblik onesnaževanja 2.7 Prednostni okvir ukrepanja za potrebne ohranitvene ukrepe, ki vključujejo sofinanciranje Unije. Za ukrepe, ki podpirajo ukrepe za ohranjanje narave v povezavi z območji Natura 2000 v okviru področja uporabe Direktive Sveta 92/43/EGS (12): Vzpostavljen je okvir prednostnih ukrepov v skladu s členom 8 Direktive 92/43/EGS, ki vključuje vse elemente, zahtevane v predlogi za okvir prednostnih ukrepov za obdobje 2021–2027, o kateri so se dogovorile Komisija in države članice, vključno z opredelitvijo prednostnih ukrepov in oceno potreb po financiranju.

3. Bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti ESRR in Kohezijski sklad: Razvoj pametnega, varnega, trajnostnega in intermodalnega omrežja TEN-T, ki je odporno na podnebne spremembe Razvoj in krepitev trajnostne, pametne in intermodalne nacionalne, regionalne in lokalne mobilnosti, ki je odporna na podnebne spremembe, vključno z boljšim dostopom do omrežja TEN-T in čezmejno mobilnostjo 3.1 Celovito načrtovanje prometa na ustrezni ravni Vzpostavljeno je večmodalno kartiranje obstoječe in načrtovane infrastrukture, razen na lokalni ravni, do leta 2030, ki: 1. Vključuje ekonomsko oceno načrtovanih naložb, temelječo na analizi povpraševanja in modeliranju prometa, pri čemer bi bilo treba upoštevati pričakovan vpliv odprtja trgov storitev železniškega prevoza. 2. Je skladno z elementi celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki se nanašajo na promet. 3. Vključuje naložbe v koridorje osrednjega omrežja TEN-T, kot so opredeljene v uredbi o IPE , v skladu z zadevnimi delovnimi načrti koridorjev osrednjega omrežja TEN-T. 4. Za naložbe zunaj koridorjev osrednjega omrežja TEN-T, vključno s čezmejnimi odseki, zagotavlja dopolnjevanje z zagotavljanjem zadostne povezljivosti mestnih omrežij, regij in lokalnih skupnosti z osrednjim omrežjem TEN-T in njegovimi vozlišči. 5. Zagotavlja interoperabilnost železniškega omrežja in, kjer je to ustrezno, poročila o uvedbi ERTMS v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/6 (13). 6. Spodbuja večmodalnost z opredelitvijo potreb po večmodalnih ali tovornih in potniških terminalih oziroma terminalih za pretovarjanje. 7. Vključuje ukrepe, relevantne za načrtovanje infrastrukture, za spodbujanje alternativnih goriv, skladne z zadevnimi nacionalnimi okviri politike. 8. Predstavlja izide ocene tveganj za varnost v cestnem prometu, v skladu z obstoječimi nacionalnimi strategijami za varnost v cestnem prometu, skupaj s kartiranjem trenutnega stanja prizadetih cest in odsekov ter z zagotavljanjem prednostne razvrstitve ustreznih naložb. 9. Zagotavlja informacije o finančnih sredstvih, ki ustrezajo načrtovanim naložbam in so potrebna za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja obstoječih in načrtovanih infrastruktur.

4. Bolj socialna in vključujoča Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic ESRR: Izboljšanje učinkovitosti in vključenosti trgov dela in dostopa do kakovostne zaposlitve z razvojem socialne infrastrukture in spodbujanjem socialnega gospodarstva ESS+: Izboljšanje dostopa do zaposlitve in aktivacijskih ukrepov za vse iskalce zaposlitve, zlasti mlade, še posebej prek izvajanja jamstva za mlade, za dolgotrajno brezposelne in prikrajšane skupine na trgu dela, ter za neaktivne osebe, pa tudi prek spodbujanja samozaposlovanja in socialnega gospodarstva Posodabljanje institucij in storitev trga dela, da se ocenijo in predvidijo potrebe po znanjih in spretnostih ter zagotovi pravočasna in prilagojena pomoč ter podpora za usklajevanje ponudbe in povpraševanja, prehodov in mobilnosti na trgu dela 4.1 Strateški okvir politike za aktivne politike trga dela Vzpostavljen je strateški okvir politike za aktivne politike trga dela, ki je skladen s smernicami za zaposlovanje in vključuje: 1. Ureditve za izvajanje profiliranja iskalcev zaposlitve in oceno njihovih potreb. 2. Informacije o prostih delovnih mestih in priložnostih za delo, pri čemer se upoštevajo potrebe na trgu dela. 3. Ureditve za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju z ustreznimi deležniki. 4. Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda aktivnih politik trga dela. 5. Za ukrepe za zaposlovanje mladih – z dokazi podprte in ciljno usmerjene načine doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, vključno z ukrepi ozaveščanja, pri čemer ti načini temeljijo na zahtevah glede kakovosti, ob upoštevanju meril za kakovost vajeništev in pripravništev, tudi v okviru izvajanja shem jamstva za mlade.

ESRR: Izboljšanje učinkovitosti in vključenosti trgov dela in dostopa do kakovostne zaposlitve z razvojem socialne infrastrukture in spodbujanjem socialnega gospodarstva ESS+: Spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov pri udeležbi na trgu dela, enakih delovnih pogojev ter boljše usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja, tudi z dostopom do cenovno dostopnega otroškega varstva in oskrbe za vzdrževane osebe 4.2 Nacionalni strateški okvir za enakost spolov Oblikovan je nacionalni strateški okvir politike za enakost spolov, ki vključuje: 1. Z dokazi podprto opredelitev izzivov na področju enakosti spolov. 2. Ukrepe za odpravo razlik med spoloma pri zaposlovanju, plačah in pokojninah ter za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja za ženske in moške, med drugim z izboljšanjem dostopa do predšolske vzgoje in varstva, s cilji, ob upoštevanju vloge in avtonomije socialnih partnerjev. 3. Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda strateškega okvira politike in metod za zbiranje podatkov na podlagi podatkov, razčlenjenih po spolu. 4. Ureditve za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju z zadevnimi deležniki, vključno s telesi za enakost, socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe.

ESRR: Izboljšanje enakega dostopa do vključujočih in kakovostnih storitev na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja prek razvoja infrastrukture, tudi s krepitvijo odpornosti za izobraževanje in usposabljanje na daljavo in prek spleta ESS+: Izboljšanje kakovosti, vključenosti, učinkovitosti in ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, vključno s potrjevanjem neformalnega in priložnostnega učenja, da se podpre pridobivanje ključnih kompetenc, vključno s podjetniškimi in digitalnimi znanji in spretnostmi, ter s spodbujanjem uvedbe dualnih sistemov usposabljanja in vajeništva Spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, ob upoštevanju podjetniških in digitalnih znanj in spretnosti, boljše predvidevanje sprememb in zahtev po novih znanjih in spretnostih na podlagi potreb trga dela, olajševanje kariernih prehodov ter spodbujanje poklicne mobilnosti; Spodbujanje enakopravnega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine, in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja do terciarne ravni ter izobraževanja odraslih, vključno z olajševanjem učne mobilnosti za vse ter dostopnostjo za invalide. 4.3 Strateški okvir politike za sistem izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh Vzpostavljen je nacionalni ali regionalni strateški okvir politike za sistem izobraževanja in usposabljanja, ki vključuje: 1. Sisteme za predvidevanje in napovedovanje potreb po znanjih in spretnostih, ki temeljijo na dokazih. 2. Mehanizme in storitve za spremljanje diplomantov za kakovostno in učinkovito usmerjanje učencev vseh starosti. 3. Ukrepe za zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega, cenovno sprejemljivega, ustreznega, nesegregiranega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbe v njem in njegove zaključitve, hkrati pa pridobivanje ključnih kompetenc na vseh ravneh, vključno s terciarnim izobraževanjem. 4. Mehanizem usklajevanja, ki zajema vse ravni izobraževanja in usposabljanja, vključno s terciarnim izobraževanjem, in jasno razdelitev pristojnosti med zadevnimi nacionalnimi in/ali regionalnimi telesi. 5. Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda strateškega okvira politike. 6. Ukrepe za ciljno skupino nizko usposobljenih, nizko kvalificiranih odraslih in tistih, ki prihajajo iz socialno in ekonomsko prikrajšanih okolij ter so na poti izpopolnjevanja. 7. Ukrepe za podporo učiteljem, vodjem usposabljanja in akademskemu osebju, kar zadeva ustrezne učne metode, ocenjevanje in potrjevanje ključnih kompetenc. 8. Ukrepe za spodbujanje mobilnosti učencev in zaposlenih ter transnacionalnega sodelovanja ponudnikov izobraževanja in usposabljanja, vključno s priznavanjem učnih rezultatov in kvalifikacij.

ESRR: Spodbujanje s celostnimi ukrepi, med drugim s stanovanjskimi in socialnimi storitvami, socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki ter prikrajšanih skupin, tudi ljudi s posebnimi potrebami ESS+: Pospeševanje aktivnega vključevanja za spodbujanje enakih možnosti, nediskriminacije in aktivne udeležbe ter povečevanje zaposljivosti, zlasti za prikrajšane skupine 4.4 Nacionalni strateški okvir politike za socialno vključenost in zmanjševanje revščine Oblikovan je nacionalni ali regionalni strateški okvir politike ali zakonodajni okvir za socialno vključenost in zmanjševanje revščine, ki vključuje: 1. Z dokazi podprto prepoznavanje revščine in socialne izključenosti, vključno z revščino otrok, zlasti kar zadeva enakopraven dostop do kakovostnih storitev za otroke v ranljivem položaju, pa tudi brezdomstvom, prostorsko in izobraževalno segregacijo, omejenim dostopom do osnovnih storitev in infrastrukture ter posebnimi potrebami ranljivih ljudi vseh starosti. 2. Ukrepe za preprečevanje segregacije in boj proti njej na vseh področjih, vključno s socialno zaščito, vključujočimi trgi dela in dostopom do kakovostnih storitev za ranljive osebe, vključno z migranti in begunci. 3. Ukrepe za prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti. 4. Ureditve za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju z zadevnimi deležniki, vključno s socialnimi partnerji in ustreznimi organizacijami civilne družbe.

ESS+: Spodbujanje socialno-ekonomske vključenosti marginaliziranih skupnosti, na primer Romov 4.5 Nacionalni strateški okvir politike za vključevanje Romov Oblikovan je nacionalni strateški okvir politike za vključevanje Romov, ki vključuje: 1. Ukrepe za pospešitev vključevanja Romov ter preprečevanje in odpravo segregacije, ki upoštevajo vidik enakosti spolov in položaj mladih Romov ter določajo izhodišča in merljive cilje in mejnike. 2. Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda ukrepov vključevanja Romov. 3. Ureditve za upoštevanje vključevanja Romov na regionalni in lokalni ravni. 4. Ureditve za zagotovitev, da se njena zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled izvajajo v tesnem sodelovanju z romsko civilno družbo in vsemi drugimi deležniki, tudi na regionalni in lokalni ravni.