[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.12.2005

COM(2005) 655 konč.

POROČILO KOMISIJE

NAPREDEK PRI DOSEGANJU KJOTSKEGA CILJA SKUPNOSTI

(zahtevano na podlagi Odločbe 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola) {SEC(2005) 1642}

Kazalo

1. Uvod 3

2. Doseganje kjotskega cilja Skupnosti 3

2.1. Dejanske emisije v letu 2003 v EU-25 in EU-15 3

2.2. Predvidene vrednosti emisij za leto 2010 za EU-25 in EU-15 5

2.3. Emisije po sektorjih 6

3. Sklepna ugotovitev 8

UVOD

To je šesto letno poročilo o napredku Skupnosti pri spremljanju toplogrednih plinov in drugo poročilo na podlagi Odločbe 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in izvajanju Kjotskega protokola (280/2004/ES). To poročilo temelji na natančnem poročilu Evropske agencije za okolje (EEA) „Greenhouse gas emission trends and projections in Europe“ (EEA, 2005). Ocenjuje dejanski in predvideni napredek držav članic in Skupnosti pri izpolnjevanju obvez glede emisij toplogrednih plinov v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in Kjotskim protokolom.

Čeprav to poročilo ocenjuje napredek EU-25, je zaradi skupnih ciljev in Sporazuma o porazdelitvi bremena pogosto poudarjen tudi razvoj v EU-15. Poleg tega obstajajo med novimi in starimi državami članicami velike razlike v kakovosti podatkov za leto 2003, zlasti kar zadeva njihovo popolnost in točnost. Poročilo[1] vsebuje tudi emisijske podatke za dve državi pristopnici: Bolgarijo in Romunijo ter za Hrvaško, ki je država kandidatka. Podatki za Turčijo, ki je tudi država kandidatka, še niso na voljo.

To poročilo analizira podatke o dejanskih emisijah iz leta 2003 in predvidene emisije za predviden potek z „obstoječimi ukrepi“[2] in „dodatnimi ukrepi“. Ta predvidevanja so združena predvidevanja držav članic, ki bodo temeljito analizirana šele v prihodnosti, saj niso vse države članice posodobile svoja predvidevanja. Predvidevanja vključujejo uporabo prožnih mehanizmov v skladu s Kjotskim protokolom, kot so skupno izvajanje, mehanizem čistega razvoja in mednarodno trgovanje z emisijami.

Predvidevanja kažejo, da bo EU-15 z dodatnimi ukrepi in uporabo prožnih mehanizmov dosegla cilj zmanjšanja emisij za 8 %.

Doseganje kjotskih ciljev Skupnosti

Dejanske emisije v letu 2003 v EU-25 in EU-15

Emisije toplogrednih plinov so se tako v EU-25 kot tudi v EU-15 med leti 2002 in 2003 zvišale, vendar so bile nižje za 8 % in 1,7 % (diagram 1) v primerjavi z referenčnim letom, ob 27-odstotni gospodarski rasti v EU-15. Odstopanje od linearno prikazane ciljne premice za EU-15 je leta 2003 znašalo 1,9 % (diagram 2), vključno z uporabo kjotskih mehanizmov, vendar brez nacionalnih upadanj ali uporabe evropskega sistema trgovanja z emisijami, ki je bil uveden kasneje.

Sistem EU trgovanja z emisijami, ki je bil uveden 1. januarja 2005, je največji sistem trgovanja s toplogrednimi plini na svetu. Skupaj z učinkovitim izvajanjem obstoječih in dodatnih politik ter ukrepov naj bi pripomogel k zmanjševanju emisij v skladu s Kjotskim protokolom.

Diagram 1: Dejanske in predvidene emisije za EU-25 in EU-15

[pic]

Opomba: Podatki ne zajemajo emisij, ki izhajajo iz rabe zemljišč, spremembe namenske rabe zemljišč in gozdarjenja ter njihovega opuščanja. Diagram predstavlja teoretično referenčno leto za EU-25, ki je zaradi skladne analize toplogrednih plinov in predvidevanjrazdeljeno na 100 enot. Referenčno leto za večino držav članic je leto 1990 za CO2, metan (CH4) in dušikov oksid (N2O), za fluorirane pline pa leto 1995 z naslednjimi izjemami: Referenčno leto za CO2, CH4 in N2O za Madžarsko je povprečna vrednost v letih 1985(1987, za Slovenijo leto 1986 in Poljsko leto 1988;referenčno leto za fluorirane pline je za Francijo in Finsko leto 1990. To pomeni, da vrednost za leto 1990 ni točno 100. Ciper in Malta nista upoštevana, ker nista posredovala podatkov in ker si v okviru Kjotskega protokola nista zastavila ciljev.Linearni prikaz kaže teoretično linearno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov glede na cilje Kjotskega protokola od referenčnega leta do leta 2010, polovičnim letom prvega ciljnega obdobja.

Vir: EEA, 2005

Dosežki držav članic so različni. Z vključitvijo kjotskih mehanizmov bo predvidoma trinajst držav članic izpolnilo svoje obveze v zvezi z zmanjšanjem emisij, kot je razvidno iz diagrama 2.Od teh so Francija, Nemčija, Luksemburg, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo države članice EU-15, ki bodo predvidoma izpolnile svoje obveze iz sporazuma o delitvi bremena (Odločba Sveta 2002/358/ES).Kljub temu 10 držav članic še vedno ni doseglo svojih ciljev: Finska in Španija več kot 20%Avstrija, Danska in Finska pa so zaostanek iz leta 2002 celo povečale. Ciper in Malta nista pogodbeni strani iz Priloge I k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja, zato zanju cilji Kjotskega protokola ne veljajo.

Diagram 2: Kazalci odstopanja od ciljev za leto 2003 (v indeksnih točkah = odstotkih) za EU-25, vključno s kjotskimi mehanizmi

[pic]

Opomba: Podatki ne zajemajo emisij, ki izhajajo iz rabe zemljišč, spremembe namenske rabe zemljišč in gozdarjenja ter njihovega opuščanja. Odstopanje od ciljev v odstotnih točkah za emisije v referenčnem letu (v stolpcih) kaže odstopanje od predvidenega in doseženega cilja (za leto 2003) pod pogojem, da je zmanjšanje kot odstotek referenčnega leta linearno. Predvideva, da bodo države članice dosegle svoj cilj znacionalnimi ukrepi, in upošteva uporabo kjotskih mehanizmov. Upadanja niso upoštevana. Ciper in Malta nista pogodbeni strani iz Priloge I k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja, zato zanju cilji Kjotskega protokola ne veljajo.

Vir: EEA, 2005

Predvidene vrednosti emisij za leto 2010 za EU-25 in EU-15

Združena predvidevanja za EU-25 „ z obstoječimi nacionalnimi politikami in ukrepi “ kažejo, da se bo skupna vrednost emisij toplogrednih plinov leta 2010 zmanjšala za 5 % v primerjavi z letom 1990 (diagram 1). Naslednje države članice bodo predvidoma dosegle cilje Kjotskega protokola z izključno obstoječimi nacionalnimi politikami in ukrepi (diagram 3): Češka, Estonija, Madžarska, Latvija, Litva, Luksemburg, Poljska, Slovaška, Švedska in Združeno kraljestvo. Izvajanje dodatnih ukrepov bo v EU-25 do leta 2010 predvidoma zmanjšalo emisije toplogrednih plinov za 9 % v primerjavi z letom 1990.

Iz združenih predvidevanj EU-15 je razvidno, da bi se lahko emisije leta 2010 zmanjšale za 9,3 % v primerjavi z referenčnim letom, če upoštevamo uspehe uporabe kjotskih mehanizmov (zmanjšanje za 2,5 %) in dodatnih domačih politik in ukrepov (zmanjšanje za 6,8 %) (kar je dovolj za dosego skupnega skupnih ciljev EU-15 Kjotskega protokola (diagram 1).

Predvidena uporaba kjotskih mehanizmov devetih od petnajstih držav članic EU (Avstrije, Belgije, Danske, Finske, Irske, Italije, Luksemburga, Nizozemske in Španije) znaša 106,8 milijonov ton ekvivalenta CO2 na leto prvega ciljnega obdobja ali približno 2,6 % v primerjavi s ciljem EU, ki je (8 % (diagram 1). Devet držav je odobrilo finančna sredstva za uporabo kjotskih mehanizmov (Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Nemčija, Italija, Nizozemska, Španija in Švedska) v skupni višini 2,730 milijona EUR za celotno petletno ciljno obdobje.

Ker bo zmanjšanje med leti 1990(2010 z obstoječimi ukrepi (zmanjšanje za 1,6 %) in uporabo kjotskih mehanizmov (zmanjšanje za 2,5 %) znašalo približno 4,1 %, morajo dodatne domače politike in ukrepi, ki jih bodo izvajale države članice, v naslednjih šestih letih pokriti preostalo razliko v višini 3,9 %, če želijo doseči cilj Kjotskega protokola, ki znaša (8 %.Tiste države članice, ki še niso dosegle ciljev, morajo izvajati dodatne politike in merila ter uporabiti kjotske mehanizme, da bodo dosegle cilje.

Diagram 3: Kazalci odstopanja od ciljev za leto 2010 (v indeksnih točkah = odstotkih) za EU-25, vključno s kjotskimi mehanizmi

[pic]

Opombe Podatki ne zajemajo emisij, ki izhajajo iz rabe zemljišč, spremembe namenske rabe zemljišč in gozdarjenja ter njihovega opuščanja. Vse države članice EU-15 so pri svojih predvidevanjih upoštevale obstoječe domače politike in merila. Več držav je predložilo predvidevanja, ki so upoštevala dodatne domače politike in merila. Pri naslednjih državah so bili upoštevani dodatni učinki uporabe kjotskih mehanizmov: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska in Španija). Za EU-15 je učinek uporabe kjotskih mehanizmov izračun na podlagi podatkov, ki jih je predložilo teh devet držav. Predvidevanja za Poljsko upoštevajo samo CO2 in N2O. Predvidevanja za Španijo upoštevajo samo CO2. Predvidevanja za Ciper in Malto ne obstajajo.

Vir: EEA, 2005

Trenutni veljavni zakonodajni ukrepi ali ukrepi, ki jih je že predlagala Komisija, bi glede na oceno ECCP leta 2010 omogočili morebitno znižanje emisij za približno 420(490 milijonov ton ekvivalenta CO2 (10(12 % količine emisij iz referenčnega leta) za EU-15. Ocena predvideva, da so države članice v celoti izvedle ukrepe in ne upošteva prekrivanja politik. Zmanjšanje količine emisij kot posledica teh politik bo razvidno iz evidence podatkov za leto 2006, ki bo objavljena leta 2008.Pravočasno in učinkovito izvajanje obstoječih in načrtovanih politik s strani držav članic bo odločilno za razvoj emisij toplogrednih plinovv Uniji.

Emi sije po sektorjih

Diagram 4 prikazuje spremembe emisij v glavnih gospodarskih sektorjih v EU-15 od leta 1990.Večina emisij toplogrednih plinov v Evropski uniji nastane pri proizvodnji ali porabi energije, vključno s prometom. Emisije EU-15, povezane energijo, so se med leti 1990(2003 povečale, predvsem zaradi večjega povpraševanja po prometu in elektriki. Tako v EU-15 kot tudi EU-25 zvišanje emisij toplogrednih plinov pri oskrbi z energijo in porabi energije (brez prometa) ni odvisno od povpraševanja po energiji ( emisije so se zmanjšale kljub večjemu povpraševanju. To velja tudi za prometni sektor EU-15, vendar v manjšem obsegu. Če primerjamo statistike od države do države, lahko opazimo, da so se v nasprotju s splošnimi tendencami emisije v Franciji in Nemčiji znižale; v Nemčiji celo že četrtič zapored.To bi lahko bila posledica več dejavnikov, kot so boljša učinkovitost goriva, višje cene goriva in obsežnejše politike prometa.

Diagram 4: Spremembe v emisijah toplogrednih plinov v EU-15 glede na sektor za obdobje 1990(2003, napovedi za posamezni sektor z obstoječimi in dodatnimi ukrepi za obdobje 1990(2010 in delež glede na sektor za leto 2003

[pic]

Opomba: Nekatere države članice niso predložile predvidevanj za vse sektorje/scenarije. Zato je treba biti pri interpretaciji predvidevanj previden. Za večino držav članic je referenčno leto za F-pline leto 1995 in ne leto 1990. To lahko v manjši meri vpliva na podatke o industrijskih procesih, vendar podatki za leto 1990 niso na voljo za vse države članice.

Vir: EEA, 2005

Zvišanje emisij, povezanih z energijo, se je izravnalo z zmanjšanjem emisij pri virih energije, ki niso povezani z energijo, kot so odpadki, industrijski procesi in kmetijstvo. Emisije, nastale zaradi odpadkov, so se zmanjšale, ker je politika v zvezi z odpadki povzročila manj odlaganj trdnih odpadkov na zemljo. Uvedba tehnik za zmanjšanje emisij, zlasti N2O, je omogočila zmanjšanje emisij iz industrijskih procesov. Tudi emisije na področju kmetijstva so se zaradi manjše populacije goveda zmanjšale.

V EU-25 so se emisije toplogrednih plinov znižale skoraj v vseh sektorjih. Vzrok za zmanjšanje emisij v desetih novih državah članicah je zlasti gospodarsko prestrukturiranje, z izjemo prometa, kjer so se emisije povečevale od leta 1990.

SKLEPNA UGOTOVITEV

Do leta 2003 so se emisije toplogrednih plinov v EU-15 v primerjavi z referenčnim letom zmanjšale za 1,7 % in so znašale 4 180 milijonov ton ekvivalenta CO2. To zmanjšanje je malo manjše od petine cilja ES v skladu s Kjotskim protokolom.Brez kjotskih mehanizmov se je odstopanje od cilja od leta 2002 podvojilo in je znašalo 3,5 indeksnih točk. Skupaj s kjotskimi mehanizmi so znašale skupne emisije toplogrednih plinov leta 2003 1,9 indeksnih točk nad ciljno vrednostjo. Predvidevanja kažejo, da bo EU-15 izpolnila obvezo o zmanjšanju emisij iz Kjotskega protokola za 8 %, če bo izvajala dodatne ukrepe in uporabljala prožne mehanizme. Tiste države članice, ki še niso dosegle ciljev, morajo izvajati dodatne ukrepe in uporabiti kjotske mehanizme, da bodo dosegle cilje Kjotskega protokola.

EU namerava še nadalje ukrepati. Druga faza Evropskega programa o podnebnih spremembah (ECCP) se je začela izvajati leta 2005. Komisija bo preverila napredek in proučila nove ukrepe za stroškovno učinkovite načine zmanjšanja emisij.ECCP II bo upošteval vezave in shranjevanje ogljika, emisije cestnih vozil, zračnega prometa in strategije za prilagoditev na podnebne spremembe. Raziskano bo tudi, kakšno vlogo ima EU pri zmanjševanju dovzetnosti za vplive podnebnih sprememb in prilaganju nanje.Poleg tega so na področju energijske učinkovitosti in obnovljivih energij predvidene nadaljnje politične pobude.

[1] Poleg tega Priloga I navaja osnovne podatke, Priloga 4 pa vsebuje izčrpen seznam skupnih in usklajenih politik ter ukrepov [SEC(2005) 1642].

[2] Obstoječe politike in ukrepi so politike in ukrepi, za katere velja ena od naslednjih točk: (a) velja nacionalna zakonodaja; (b) sprejet je bil najmanj en prostovoljen dogovor; (c) finančna sredstva so dodeljena;(d) človeški viri so zagotovljeni; (e) vlada je sprejela uradno odločitev in se zavzela za nadaljnje izvajanje. Dodatne (načrtovane) politike in ukrepi so možnosti, o katerih se trenutno razpravlja in ki imajo velike možnosti, da bodo v prihodnostisprejete in se bodo izvajale.