OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ko je svetovna kriza pred desetletjem prizadela Unijo in euroobmočje, se je Unija kmalu soočila s hitrim poslabševanjem gospodarskih in socialnih razmer. Finančna kriza je naglo prerasla v gospodarsko krizo in krizo državnega dolga v euroobmočju. EU se je odzvala s sprejetjem ukrepov za ohranitev stabilnosti in celovitosti euroobmočja. Ti ukrepi so bili odtlej dopolnjeni in okrepljeni z različnimi pobudami, da bi se dolgoročneje obravnavale ranljivosti v strukturi območja enotne valute. Čeprav so bile dosežene pomembne izboljšave v skladu s priporočili iz poročila petih predsednikov iz junija 2015 in iz razmisleka o poglobitvi ekonomske in monetarne unije z dne 31. maja 2017, še vedno obstajajo nekatere pomembne vrzeli. Eden od naukov iz krize je, da bi morale države članice, katerih valuta je euro, s ciljno usmerjenimi strukturnimi reformami in naložbami dodatno povečati odpornost svojih gospodarstev, da bi se spodbujali konvergenca in konkurenčnost celotnega euroobmočja.

Na podlagi tega so voditelji Unije na vrhu držav euroobmočja 14. decembra 2018 (ki je potekal v vključujoči sestavi s 27 državami članicami) pooblastili Euroskupino za delo na različnih vprašanjih, da bi prispevala k ekonomski in monetarni uniji, zlasti na vprašanjih glede zasnove, načinov izvajanja in časovnega razporeda proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost za euroobmočje in za države članice, ki prostovoljno sodelujejo v mehanizmu deviznih tečajev (ERM II). Navedeni instrument bo del proračuna Unije in bo sprejet na podlagi ustreznega zakonodajnega predloga Komisije, ki bo po potrebi spremenjen. Na vrhu držav euroobmočja je bilo tudi izraženo mnenje, da bi morale merila in strateške usmeritve za ta instrument določiti države članice euroobmočja. Štiri leta po objavi poročila petih predsednikov je Komisija v sporočilu „Poglobitev evropske ekonomske in monetarne unije“ z dne 12. junija 2019 predstavila pregled stanja in začrtala pot naprej za poglobitev ekonomske in monetarne unije. Zlasti je poudarila, da bi proračunski instrument za konvergenco in konkurenčnost prispeval k odpornosti ekonomske in monetarne unije, ker bi podpiral skladne svežnje reform in naložb, namenjene obravnavi izzivov na področju konkurenčnosti in konvergence v državah članicah euroobmočja. Komisija je v navedenem sporočilu tudi navedla, da je za vzpostavitev okvira za upravljanje takega instrumenta pripravljena predlagati novo uredbo na podlagi člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ob popolnem spoštovanju pooblastil Komisije v zvezi z izvrševanjem proračuna in izvajanjem programov. Euroskupina je 14. junija 2019 sprejela načelni dogovor o ključnih značilnostih prihodnjega proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost za države članice euroobmočja in države članice, ki prostovoljno sodelujejo v mehanizmu deviznih tečajev ERM II. Voditelji so na vrhu držav euroobmočja 21. junija 2019 pozdravili dogovor in poudarili, da je treba nadaljevati delo v zvezi z vsemi nerešenimi vprašanji, da bi se zagotovila avtonomnost odločanja držav članic euroobmočja.

Predlagana uredba v ta namen vzpostavlja okvir za upravljanje novega proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost za euroobmočje. Instrument bo vključen v program za podporo reformam. Okvir za upravljanje bo v skladu s splošnim okvirom za usklajevanje ekonomskih politik Unije zagotavljal smernice za ekonomsko politiko glede reform in naložb, ki jih bo podprl novi proračunski instrument.

Cilj proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost, ki je del programa za podporo reformam, je spodbujati kohezijo v Uniji z zagotavljanjem finančne podpore državam članicam euroobmočja za reforme in naložbe, kot so določene v skladnih svežnjih. Predlagana uredba je namenjena organizaciji vidika upravljanja navedenega proračunskega instrumenta in jo je treba obravnavati v povezavi s programom za podporo reformam.

V tem okviru bi bil Svet, v katerem bi imele glasovalno pravico samo države članice euroobmočja, zadolžen za naloge glede: (i) splošne strategije in nadzora v zvezi z reformami in naložbami v euroobmočju, ter (ii) smernic za posamezne države v zvezi s cilji reform in naložb, ki jih bo podprl proračunski instrument. Predlagana uredba zlasti določa, da Svet (po razpravah v Euroskupini) vsako leto v okviru priporočila o ekonomski politiki euroobmočja (v nadaljnjem besedilu: priporočilo za euroobmočje) določi strateške usmeritve glede reformnih in naložbenih prioritet za euroobmočje kot celoto. Svet lahko pri določanju strateških usmeritev zaprosi vrh držav euroobmočja za stališča. Svet bi nato sprejel priporočilo s smernicami za posamezne države, naslovljeno na vse države članice euroobmočja, o ciljih reform in naložb, ki bodo podprte okviru proračunskega instrumenta. Države članice euroobmočja se lahko odločijo, da bodo predložile predloge za svežnje reform in naložb v okviru proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost; pri predložitvi skladnih svežnjev reform in naložb v okviru proračunskega instrumenta morajo upoštevati tako strateške usmeritve kot smernice za posamezne države. Za države članice, katerih valuta ni euro in ki sodelujejo v ERM II ter so pripravljene prostovoljno sodelovati v proračunskem instrumentu za konvergenco in konkurenčnost, bi bilo treba oblikovati ustrezne ureditve na način, ki je skladen z okvirom iz te uredbe.

Predlagani okvir za upravljanje proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost za euroobmočje je odziv na potrebo po okrepitvi usklajevanja ekonomskih politik euroobmočja ter po spodbujanju reform in naložb, ki obravnavajo izzive euroobmočja kot celote ter prispevajo k njegovi ekonomski in socialni konvergenci.

Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Okvir za upravljanje proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost bo skladen z dobro uveljavljenim procesom evropskega semestra za nadzor in usklajevanje ekonomskih politik Unije. Tudi izvajanje okvira za upravljanje, določenega v tej uredbi, bo usklajeno s časovnim okvirom evropskega semestra.

Svet bo sprejel letne strateške usmeritve kot sestavni del priporočila za euroobmočje, ki ga pred sprejetjem v Svetu potrdi Evropski svet. Komisija bo k strateškim usmeritvam prispevala tako, da bo Svet obvestila o tem, kako so bile strateške usmeritve upoštevane v predhodnih letih. S tem se bo okrepila usklajenost smernic politike.

Smernice za posamezne države, naslovljene na države članice euroobmočja, bodo upoštevale strateške usmeritve in bodo popolnoma skladne s priporočili za posamezne države, ki se vzporedno sprejmejo v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik po razpravah, če je to ustrezno, v relevantnih odborih, ki temeljijo na Pogodbah. V smernicah za posamezne države bo zlasti navedeno, za katere od posebnih ciljev reform in naložb med tistimi, ki so opredeljeni v priporočilih za posamezne države, se lahko vsaka država članica euroobmočja odloči predložiti skladne predloge za svežnje reform in naložb v okviru proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost. Smernice za posamezne države, ki bodo naslovljene na zadevne države članice, zato ne bodo pomenile dodatnih priporočil za posamezne države, ampak bodo določile prioritete znotraj teh priporočil za namen podpore v okviru proračunskega instrumenta. Zaradi učinkovitosti bodo smernice za posamezne države, ki bodo naslovljene na vse države članice euroobmočja, sprejete kot eno samo priporočilo. Po potrebi bodo smernice, zagotovljene na podlagi predlagane uredbe, ustrezno upoštevale morebitni program za makroekonomsko prilagoditev, ki bi v danem trenutku veljal za posamezno državo članico.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlagana uredba bo zagotovila okvir za upravljanje, v katerem bodo organizirane smernice za ekonomsko politiko glede svežnjev reform in naložb, ki se bodo predložili na podlagi proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost za euroobmočje. Prav tako bo skladna s predlaganimi programi Unije, ki se nanašajo na naložbe, kot so sredstva kohezijske politike EU, instrument za povezovanje Evrope in program InvestEU, ter bo zagotovila dopolnjevanja in sinergije z njimi.

Predlagana uredba temelji na zamislih, predstavljenih v razmisleku o poglobitvi ekonomske in monetarne unije z dne 31. maja 2017, ter je skladna s sporočilom Komisije z naslovom „Poglobitev evropske ekonomske in monetarne unije: pregled stanja štiri leta po objavi poročila petih predsednikov“ z dne 12. junija 2019, v katerem je začrtana pot naprej za poglobitev ekonomske in monetarne unije. Proračunski instrument je načrtovan kot del proračuna Unije, njegov obseg pa bo določen v okviru pogajanj o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Predlagana uredba je skladna tudi s cilji navedenega večletnega finančnega okvira.

Predlagana uredba ne bo posegala v pooblastila Komisije v zvezi z izvrševanjem proračuna in izvajanjem programov.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga