SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.9.2010 
SEC(2010) 1016 kon č. 
  
ODGOVOR KOMISIJE NA POSEBNO PORO ČILO 
„ALI JE REFORMA TRGA SLADKORJA DOSEGLA SVOJE GLAVNE CILJE?“  
SL 2   SL ODGOVOR KOMISIJE NA POSEBNO PORO ČILO 
„ALI JE REFORMA TRGA SLADKORJA DOSEGLA SVOJE GLAVNE CILJE?“  
POVZETEK  
I, II, III. Z reformo trga sladkorja v EU leta  2006 je bilo uspešno opravljeno prestrukturiranje 
sektorja, pri čemer je ta dobil dolgoro čni okvir politike,  njegova konkuren čnost pa se je 
znatno izboljšala. Proizvajalci sladkorja iz EU zdaj poslujejo v okolju, v katerem so 
institucionalne cene znižane za 36 %, proizvodnja pa je bolj skoncentrir ana v regijah z veliko 
donosnostjo.  
Ključna elementa reforme sta bila znatno znižanje institucionalnih cen in za časni sklad za 
prestrukturiranje kot nadomestilo proizvajalcem za to, da so se odrekli proizvodni kvoti, in 
kot pomo č pri uravnoteženju morebitnih negativni h socialnih in okoljskih vplivov reforme. 
To je bila spodbuda najmanj konkuren čnim proizvajalcem sladkorja, da se odpovedo svojim 
kvotam. Za še ve čje spodbujanje konkuren čnosti sektorja proizvodnje sladkorja v EU so bile 
poleg tega proizvajalcem iz EU na voljo dodatne kvote v zameno za enkratno pla čilo.  
Reforma je prora čunsko nevtralna, kar zadeva izdatke za kmetijstvo. Prilagoditvene potrebe v 
državah AKP podpisnicah Protokola o sladkorju so bile izrecno priznane v predlogu Komisije 
in obravnavane v posebnem programu pomo či, ki sta ga odobrila Svet in Parlament kot del 
reformskega svežnja. 
Sladkorno reformo je treba obravnavati ob upošte vanju pobude EU „vse razen orožja“ (EBA) 
iz leta 2001 in odlo čitve Svetovne trgovinske organizacije (STO) o uredit vi za sladkor v EU iz 
leta 2005. Najmanj razvite države so z EB A dobile prost dostop do trga EU, vklju čno s 
sladkorjem. Zaradi odlo čitve STO je bilo treba zmanjšati subvencioniran izvoz sladkorja iz 
EU. Zato je morala EU zmanjšati svoje proi zvodne kvote za sladkor, da bi ohranila ustrezno 
tržno ravnotežje. Zaradi tega so nekateri dogodki, ki jih opisuje Sodiš če (npr. zmanjšanje 
proizvodnih kvot), v bistvu prej posledica dve h zgoraj navedenih sprememb v širšem 
političnem okolju. Druge (npr. koncentracija in zaprtje proizvodnih zm ogljivosti) je mogo če 
vsaj delno pripisati dolgoro čnejšim trendom. 
V. Splošno pove čanje konkuren čnosti sektorja sladkorja v EU, ki je bilo doseženo z reformo, 
je očitno in Komisija meni, da je bil ta cilj v celoti izpolnjen. 
Reforma je temeljila na prostovoljnem sistemu odpovedi kvoti, ki je bil podprt zlasti z 
začasnim skladom za prestrukturiranje. Vsako podj etje za proizvodnjo sla dkorja se je moralo 
odločiti, ali bo proizvodnjo opustilo ali obdržalo, pri čemer je moralo upoštevati, da bo 
moralo v prihodnosti zagotavljati svojo dolgoro čno donosnost pri znatno nižjih 
institucionalnih cenah. 
Dejstvo, da je reforma hkrati ponujala možnos t opustitve in pridobitve dodatnih kvot, je 
ustrezalo ravno cilju, da se doseže manjši, vendar konkuren čnejši sektor proizvodnje sladkorja 
v EU. 
Kot je dokumentirano v tabeli 1 Komisije, je bilo odrekanje kvotam izrazitejše v državah 
članicah z nizko stopnjo skupne donosnosti, 93 % novih kvot pa je bi lo dodeljenih državam 
članicam z visoko stopnjo skupne donosnosti. Zaradi tega procesa imajo države članice z 
visoko donosnostjo 78 % kvote EU (pred reformo 68 %), države članice z nizko donosnostjo 
pa imajo zdaj 5 % kvote (prej 12 %).  
SL 3   SL VI. Komisija z zadovoljstvom sprejema ugotovitev Sodiš ča, da je izpolnjen cilj reforme, da se 
stabilizirajo trg sladkor ja in cene sladkorja. 
Večje zanašanje na zunanjo oskrbo  s sladkorjem je posledica tr govinskih in razvojnih politik 
EU ter zlasti pobude „vse razen orožja“, ki je za uvoz iz na jmanj razvitih držav, od katerih 
imajo nekatere znatne možnosti za izvažanje sl adkorja, odobrila neomejen dostop do trga EU.  
Poleg tega ureditev za sladkor vklju čuje potrebna orodja za reševanje hipoteti čnega primera 
nezadostne oskrbe trga EU, pre dvsem s pretvarjanjem razpolož ljivega nekvotnega sladkorja v 
kvotni sladkor. 
Komisija bo kmalu za čela raziskavo o prenosu cen v slad kornem sektorju, da bi se bolje 
seznanili s tem vprašanjem. 
VII. Po na čelu subsidiarnosti so za spopadanje s posle dicami zaprtja tovarn (ali zmanjšanja 
proizvodnje), vklju čno z izvajanjem potrebnih ukrepov di verzifikacije, odgovorne države 
članice. Za zagotovitev pravo časnega izvajanja teh ukrepov in da bi se izogni li nepotrebnim 
zamudam, zakonodaja EU vseeno vsebuje podrobne izvedbene in pla čilne roke, ki jih morajo 
države članice upoštevati.  
Reforma prinaša bolj konkuren čno poslovno okolje za tradiciona lne rafinerije, ki morajo 
prilagoditi svoje poslovanje, da bi po tem novem scenariju ostale konkuren čne. Namen te 
prehodne pomo či, ki ni bila del prvotnega pred loga Komisije, je tem podjetjem omogo čiti 
sprejetje potrebnih ukrepov za izboljšanje njihove konkuren čnosti. 
VIII. Kar zadeva sladkorno reformo, je treb a upoštevati vse spremembe, uvedene v okviru 
skupne ureditve trga (SUT) za sladkor, tj. prehod z ukrepov, ki zajemajo visoke zajam čene 
cene sladkorne pese, proizvodna in izvozna nado mestila, na sistem, ki v glavnem temelji na 
neposredni pomo či kmetom. V tem smislu je bila uredit ev za sladkor zasnovana tako, da je 
proračunsko nevtralna glede izdatkov za kmetijstvo (glej tudi opažanja Sodiš ča v točki 89). 
Komisija meni, da je ta cilj dosežen.  
V skladu s členom 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 320/ 2006 bodo preostala sred stva sklada za 
prestrukturiranje za sladkor po financiran ju ukrepov v okviru sklada dodeljena EKJS. 
Spremljajo či ukrepi za države AKP izhajajo iz sp lošne zaveze EU v okviru sporazuma o 
partnerstvu med AKP in EU, da bo države AKP podpirala na njihovi poti k zmanjšanju 
revščine in trajnostnemu razvoju. V procesu, ki je vodil do sladkorne reforme, se je Komisija 
zavezala, da bo podpirala prilagoditvene potrebe  privilegiranih držav podpisnic protokola o 
sladkorju, in je analizirala vpliv sladkor ne reforme na države AKP. Potreba po takih 
spremljevalnih ukrepih v zvezi z državami AKP je bila ustrezno predvidena in ne spada v 
kmetijski del prora čuna. 
IX.  – Prva alinea: Kot je obi čajno, si Komisija vedno zelo prizadeva zagotoviti, da so instrumenti 
in ukrepi oblikovani tako, da na splošno zagot avljajo doslednost, in da so osnovani na 
temeljitih tehni čnih ocenah potreb in ciljev ter na nedi skriminacijskih merilih. Ta pristop je 
bil uporabljen tudi pri reformi sladkornega trga. 
– Druga alinea: Pri pripravi svoj ega predloga pravil, ki bodo velja la za sladkor po tržnem letu 
2014/15, bo Komisija ob opiranju na pretekle izkušnje prou čila več možnosti. 
– Tretja alinea: Komisija meni, da je novo ravnot ežje sladkornega trga, ki izhaja iz reforme, 
vključno s stopnjo samozadostnosti EU, skladno z dolo čbami Pogodbe, ki ne dolo čajo, da bi 
morala biti EU samozadostna glede vsakega kme tijskega proizvoda. Poleg tega ureditev za 
SL 4   SL sladkor vklju čuje potrebna orodja za reševanje pr imerov nezadostne oskrbe trga, ve činoma s 
pretvarjanjem razpoložljive ga sladkorja, ki ni v kvoti, v kvotni sladkor. 
– Četrta alinea: Da bi se bolje seznanili s tem vprašanjem, bo Komisija kmalu za čela 
raziskavo o prenosu cen v sladkornem sektorju.  
– Peta alinea: Po na čelu subsidiarnosti so za izvajanj e ukrepov diverzif ikacije in za 
zagotavljanje skladnosti z okoljs kimi obveznostmi odgovorne države članice, ki so v boljšem 
položaju za sprejemanje potrebnih odlo čitev glede na številne dejavnike, prisotne v 
posameznem primeru.  
UVOD  
4. Za nemoteno delovanje ureditve za slad kor na podlagi kvot so potrebne kvote za 
izoglukozo in inulinski si rup, saj sta, kot upravi čeno poudarja Sodiš če, oba proizvoda 
potencialna nadomestka za sladkor. Kvote so bile  uvedene, ko je proizvodnja teh alternativnih 
sladil v Skupnosti dosegla obseg, ki bi lahko zm otil normalno delovanje ureditve za sladkor. 
Takrat dolo čene kvote so ustrezale takratnemu proizvodnemu obsegu. 
5. Komisija bi rada pojasnila, da glede na odlo čitev Svetovne trgovinske  organizacije (STO) 
ni absolutne koli činske omejitve izvoza belega sladkorja: 
Ugotovitveni svet in pritož beni organ STO sta priporo čila, naj organ za reševanje sporov od 
Evropske skupnosti (ES) zahteva, na j svojo ureditev za sladkor, če bi bilo zanjo ugotovljeno, 
da ni v skladu s Sporazumom STO o kmetijstvu , uskladi s svojimi obveznostmi iz tega 
sporazuma.  
Kar zadeva obseg neskla dnosti, je pritožbeni or gan STO v svojem poro čilu z dne 28. aprila 
2005 podprl ugotovitve ugotovitv enega sveta, da:  
– prva alinea: opomba 1 na listi ES  za preferencialni uvoz iz neka terih držav AKP in Indije ni 
imela pravnega u činka, da bi pove čala ali druga če spremenila stopnjo koli činske zavezanosti 
Evropskih skupnosti z liste ES, 
– druga alinea: so pritožniki (Avstralija , Brazilija in Tajs ka) zagotovili dokaze prima facie , da 
so proizvajalci/izvozniki sladkorja C (nekvo tnega sladkorja), ki je presegal stopnje 
zavezanosti ES, prejemali „pla čila“ za izvoz (i) s prodajo pese C proizvajalcem sladkorja C 
pod skupnimi stroški proizvodnje in  (ii) v obliki prenosa finan čnih virov z navzkrižnim 
subvencioniranjem kot posledico delova nja ureditve za sladkor v ES v smislu člena 9(1)(c) 
Sporazuma STO o kmetijstvu  (zato je to predmet znižanja  zavez za izvozne subvencije),  
– tretja alinea: ES ni dokazala, da njen izvoz  sladkorja C in (ekviva lentnega) sladkorja iz 
AKP/Indije, ki je presegal stopnjo zavezanosti Evropskih skupnosti, ni bil subvencioniran. 
Zato lahko EU dovoli izvoz nekvotnega sladkorja, ki presega njene zaveze v okviru STO, če 
lahko EU dokaže, da ta izvoz ni subvencioniran.  
Okvir 1   
Glej odgovor na to čko 5. 
7. Komisija bi rada na za četku poudarila, da v mejah, ki so bile dolo čene z odlo čitvijo STO, ni 
treba ohranjati vsega izvoza sladkorja EU, temve č samo subvencionirani izvoz. Skladno s tem 
kvotni sladkor ter kvotna in nekvotna izoglukoza nista predmet te omejitve, če ni odobreno 
nadomestilo. 
9. Cilji reforme so neposredno povezani s cilji SKP iz pogodb. To, da ima reforma delno 
razhajajoče se cilje, ni njena pomanjkljivost, temve č posledica njene obsežnosti. Razli čni cilji 
reforme odsevajo razli čne vidike sladkornega trga in jih je treba medsebojno uravnotežiti. 
SL 5   SL 10. 
d) Nižja raven odpovedi kvotam v drugem letu je privedla do prevelike ponudbe na doma čem 
trgu, zaradi česar je morala Komisija sprejeti dva skl opa ukrepov: na eni strani je podaljšala 
izvozna nadomestila v tržno leto 2007/08 in na drugi strani dolo čila odstotek umika v višini 
13,5 % (Uredba Komisije (ES) št. 290/2007), da bi ohranila str ukturno ravnotežje trga. 
e) Ker je reforma zajemala znižanje cen pese, je imela neposreden vpliv na dohodek 
pridelovalcev, ki so zato upravi čeni do nadomestila. Za pridelovalce žit izoglukoza pomeni 
samo obrobni trg za žita, katerih cena je ve liko bolj odvisna od drugih spremenljivk. Reforma 
ni imela ob čutnega u činka na dohodek pridelovalcev žit,  zato nadomestilo ne bi bilo 
upravičeno.  
OPAŽANJA  
21. Za zagotovitev u činkovitega in gladkega prestrukt uriranja se je Komisija odlo čila za 
model reforme na podlagi prostovoljnih odlo čitev proizvajalcev sladkorja. Izkazalo se je, da 
je ta izbira u činkovita za zagotavljanje ciljev reforme.  S pristopom na podlagi usmerjanja na 
posamezne regije ali proizvajalce ne bi  naleteli le na velik odpor držav članic in proizvajalcev, 
ki bi jih prizadelo zmanjšanje kvot, temve č tudi na velike prakti čne težave pri izbiranju tistih, 
ki naj bi izgubili posel, in tistih, ki naj bi ostali.  
22. Glavni cilj reforme je bil dose či novo ravnotežje za sladkorni  sektor EU po scenariju, 
zaznamovanem z ve čjo odprtostjo doma čega trga uvozu iz tretjih dr žav. Za dosego tega cilja 
je bilo potrebno zmanjšanje kvot; preostala podje tja naj bi bila sposobna poslovati na trgu po 
znatno nižjih institucionalnih cenah.  
23. Zaradi u činkovitosti in pregle dnosti je Komisija izbrala model reforme, pri katerem 
končne odločitve glede ohranitve, zmanjšanja ali opustitve proizvodnje sprejmejo posamezna 
sladkorna podjetja ob upoštevanju prihodnosti, zaznamovane z znatno nižjimi cenami. Poleg 
tega je bila za podjetja , ki so se odpovedala kvoti, zagotovljena finan čna spodbuda. Ta model 
ne zahteva analize trenutne  donosnosti in obetov za vsakeg a posameznega proizvajalca 
sladkorja v EU. Zato se Komisiji ni zdelo potreb no, da bi zbrala take podatke o produktivnosti 
in učinkovitosti za izbrani model. Poleg tega bi taka analiza zadevala zaupne vidike zasebnih 
podjetij in primerjave med njimi na njihovi  podlagi ne bi bile nekontroverzne.  
Povečanje konkuren čnosti industrije sladkorja v EU po reformi je nesporno, saj morajo 
podjetja zdaj vzdrževati donosnost pri zn atno nižjih institucionalnih cenah. 
24. Komisija dosledno uporablja naj boljše razpoložljive informacije, da bi ocenila donosnost 
sektorja sladkorja v posamezni državi članici. Za zagotovitev zanes ljivosti izsledkov morajo 
te analize temeljiti na konsolidiran ih osnovnih trendih v dovolj dolgem časovnem obdobju. 
Trenutni rezultati reforme so mo čno potrdili veljavnost teh ocen. 
Prvotna ocena u činka SEC(2003) 1022 je temeljila na podatkih iz študije za oceno prihodnjih 
možnosti za reformo SUT za sladkor ( Study to assess the impact of future options for the 
future reform of the sugar CMO ), ki jo je LMC pripravil za CEFS (Comité Européen de 
Fabricants de Sucre) (2003); ti so ve činoma potrjevali prejšnje ugotovitve Komisije.  
Posodobitev ocene u činka SEC(2005) 808 je izhaja la iz vrste virov, vklju čno z raznimi 
raziskavami, ki so jih naro čile panožne organizacije (npr. Com ité Européen de Fabricants de 
Sucre, Conféderation Générale  de Betteraviers) ali države članice, ter prispevki iz 
akademskega okolja.  
V skladu s tem so podatki iz tabele 2 posodobitve ocene u činka najnovejši, ki so na voljo in ki 
so primerni za ocenjevanje donosnosti celotnega  sektorja sladkorja v posamezni državi 
članici.  
SL 6   SL 25. Glej odgovor na to čko 23 glede lastnosti modela reforme, ki ga je uporabila Komisija. 
Kot je dokumentirano v tabeli 1 Komisije, je delež kvote držav članic z visoko donosnostjo po 
reformi narasel z 68 % na 78 %, delež držav članic z nizko donosnostjo pa se je zmanjšal 
z 12 % na 5 %. Koristi za splošno konkuren čnost sektorja sladkorja EU so jasne. 
26. Logika reforme je bila spodbujanje pros tovoljne odpovedi šestim milijonom tonam kvotne 
proizvodnje do 2009/10, za ka r je bil oblikovan na črt štiriletnega prestr ukturiranja. Ob tem ko 
je bilo koriš čenje v prvem letu (proizvajalci so se odpovedali 1,47 milijona tonam) v skladu s 
tem ciljem, v drugem letu ni bilo tako (0,71 milijona ton), zaradi česar je Komisija sprejela 
potrebne prilagoditve. Ustrezna Uredba Sv eta (ES) št. 1261/2007 je bila sprejeta 
oktobra 2007. 
Izkazalo se je, da so bili instrumenti za spodbujanje odpovedi kvoti v prvih dveh letih reforme 
privlačni samo za najmanj konkuren čne predelovalce, in obseg opuš čene kvote ni bil 
zadosten, da bi bilo v sektorju vz postavljeno novo ravnotežje. Kot Sodiš če pravilno 
podrobneje razlaga v to čki 27, pomembna ovira za industrijo ni bilo pomanjkanje finan čnih 
spodbud, temve č negotovosti v zvezi z delom pomo či, pridržanim za pridelovalce in 
podizvajalce. 
28. Vezano pomo č pridelovalcem za prehodno petletno obdobje je treba oceniti v politi čnem 
kontekstu reforme sektorja sladkorja, ki  so jo morale podpreti tudi države članice, ki bi zaradi 
tega izgubile zmogljivosti pridelovanja sladkorja. Sladkorno reformo je tr eba oceniti glede na 
njene kon čne rezultate, ko bo prehodno obdobje kon čano.  
29. Skupni obseg opustitve kvote, ki ga je ocenila Komisija, ne temelji na analizi donosnosti 
posameznih podjetij, temve č je posledica novih makroekonomski h razmer, ki prevladujejo na 
področju sladkorja v EU, in sicer odlo čitve ugotovitvenega sveta STO in ve čje dostopnosti, 
odobrene nekaterim izvoznikom sladkorja.  
Ker se Komisija na sploš no strinja z mnenjem Sodiš ča, da se lahko donosnost proizvajalcev 
sladkorja v isti regiji razlikuje, se je odlo čila za model reforme, pri katerem kon čne odločitve 
sprejmejo posamezna sladkorna podjetja. Ob upošteva nju tega ni bil cilj reforme, da bi novo 
ravnotežje trga vzpostavili s popolno opustitvijo proizvodnje v najmanj donosnih državah članicah, temve č da bi vzpostavili pogoje in  spodbude, ki sektorju omogo
čajo, da zmanjša 
proizvodnjo v potrebni meri.  
30. Odločitev o opustitvi proizvodnj e sladkorja so sprejela posamezna sladkorna podjetja. 
Najučinkovitejši proizvajalci sladko rja so gotovo v najboljšem položaju, da ohranijo svojo 
dejavnost pri nižjih  cenah. Kot Sodiš če pravilno poudarja v dr ugih delih tega poro čila, skupna 
donosnost proizvodnje sladkorja ni odvisna samo od ekonomske uspešnosti predelovalnih 
obratov, temve č tudi od konkuren čnosti sektorja pridelovalcev. Za poslovno vzdržnost morata 
iti z roko v roki. 
32.  c) Uvedba obveznega zmanjšanja kvot brez nadomestila leta 2010, če prostovoljne opustitve 
ne bi zadoš čale za izpolnitev cilja,  se je izkazala za klju čno pri zagotavljanju velikega 
koriščenja v tretjem letu reforme.  
34. Kot Sodiš če opisuje v to čki 27, je bila klju čni element, ki je prepre čeval večje koriščenje 
sklada za prestrukturiranje v drugem letu, dolo čena stopnja negotovos ti glede dejanske 
stopnje pomo či, ki naj bi jo prejel predelovalec sla dkorja. Poleg tega Komisija želi poudariti, 
da se v drugi fazi reforme skupni obseg pomo či ni povečal, kljub temu pa je bil cilj skupne 
opustitve kvote dosežen. 
SL 7   SL 35. Podjetja so odlo čitve o odpovedi kvoti sprejela pros tovoljno na podlagi svoje ocene 
trenutnih razmer in obetov. Vsi proizvajalci v EU  so imeli na voljo isto izbiro pod enakimi 
pogoji in vsak je sprejel odlo čitev, ki jo je štel za najustreznejšo.  
36. Namen je bil dose či splošno pove čanje produktivnosti v sektor ju sladkorja v EU po 
reformi in ta cilj je dosežen.  
To je bil prostovoljni program in  vsi proizvajalci sladkorja v EU so imeli dostop do programa 
za prestrukturiranje. Kon čne odločitve so sprejela posamezna podjetja ob upoštevanju 
verjetne donosnosti podjetja v novem tržnem okolju. 
Glej tudi podatke, predstav ljene v odgovoru Komisije na to čko 25. 
37. Konkuren čnost posameznih podjetij ni odvisna samo od države članice, v kateri poslujejo, 
temveč tudi od njihove velikosti, uspešnosti predelovalnih obratov, vodenja in številnih 
drugih dejavnikov. Kot pravilno razlaga Sodiš če, so lahko razlike v donosnosti med podjetji v 
isti državi članici velike.  
Skupna kvota, pred reformo dodeljena državam članicam z visoko donosnostjo, je bila veliko 
večja kot v državah članicah z nizko donosnostjo. Kot izhaja iz Priloge III, obsega kvota, ki je 
na voljo v državah članicah z nizko donosnostjo po reformi, 31 % kvote, ki so jo te imele pred 
reformo. V primeru držav članic z visoko donosnostjo je ta odstotni delež 81-odstoten.  
38. Komisija meni, da so bili cilji reforme v celoti doseženi, in je še vedno prepri čana, da so 
posamezni proizvajalci v naj boljšem položaju, da se odlo čajo na podlagi ocene svoje 
konkuren čnosti v prihodnosti. 
39.-40. Komisija meni, da si mehanizmi niso v navzkrižju, glede na to, da je bil namen 
ponujanja možnosti dodatnih kvot hkrati s spodbudami za opust itev kvot prek sklada za 
prestrukturiranje ravno ta, da se podpre cilj, ki ga navaja Sodiš če, namreč da se podjetjem, ki 
so že bila konkuren čna, s pove čanjem njihove predelovalne zmogljivosti omogo či nadaljnje 
povečevanje konkuren čnosti.  
40 (druga alinea). Predelovalci sladkorja bi im eli korist od nižjih cen pese po reformi, cena 
koruze in drugih surovin za proizvodnjo izoglukoze pa bi bila nespremenjena. Za zagotovitev, 
da bi lahko proizvajalci izoglukoz e ohranili svojo relativno konkuren čnost, so bile brezpla čno 
odobrene dodatne kvote, da bi lahko izkoristili ekonomijo obsega.  
41. Posledica kombinirane uporabe obeh uk repov je bila ta, da je bila omogo čena 
koncentracija proizvodnje sladkor ja v podjetjih z najboljšimi obeti, da ostanejo dolgoro čno 
konkuren čna, in da se s tem doseže splošno pove čanje konkuren čnosti sektorja proizvodnje 
sladkorja v EU.  
42. Namen reforme je bil dose či potrebno prilagoditev sektorja pr oizvodnje sladkorja v EU, in 
to gladko ter u činkovito. Zaradi tega je bil potreben skla d za prestrukturiranje za podjetja, ki 
so se odrekla kvotam, in prožna orodja za prilagajanje za podjetja, ki so se odlo čila ostati v tej 
dejavnosti. Sladkorna podjetja v EU so bila pozvana k ve č odločitvam na podlagi svojih 
analiz obetov in tržnih predvidevanj. V tem zapletenem ekonomskem okolju so se nekatera 
podjetja najprej odlo čila, da bodo kvote kupila, pozneje pa  so se delu kvot odpovedala.  
Komisija meni, da je posledica ve čje prožnosti pridelovalcev u činkovitejše prilagajanje 
sektorja sladkorja v EU, pri čemer so bili vsi pridelovalci enako obravnavani. 
Kot Sodiš če pravilno poudarja, je  bil znesek, zara čunan za nakupe kvot, enak znesku, 
odobrenemu za opustitev kvot. 
Kar zadeva domnevne negativne finan čne posledice, glej odgovor Komisije na to čko 43. 
SL 8   SL 43. Predelovalci sladkorja bi imeli korist od niž jih cen pese po reformi, cena koruze in drugih 
surovin za proizvodnjo izoglukoze pa bi ostala nespremenjena. Ker padec cen sladkorja 
pomeni tudi znižanje cene izoglukoze,  bi reforma vodila k zmanjšanju dobi čka proizvajalcev 
izoglukoze. 
Za zagotovitev, da bi proizvajalci izoglukoze lahko ohranili svojo relativno konkuren čnost in 
da bi s tem zagotovili enake konkuren čne pogoje za proizvajalce sla dkorja in izoglukoze, je 
bilo odobreno pove čanje kvot za izoglukozo, da bi la hko izkoristili ekonomijo obsega. 
Komisija bi rada poudarila, da morajo, tako kot  pri kvotah za sladkor, podjetja za izoglukozo, 
ki se odre čejo kvoti in zahtevajo znesek iz skla da za prestrukturiranje, predložiti na črt 
prestrukturiranja in dokazati njegovo pravilno izvajanje. 
44. Namen reforme je bilo splošno izboljšanje skupne konkuren čnosti sektorja, vklju čno s 
pridelovalci, z nižjo minimalno ceno za peso. Kot sodiš če poudarja v Prilogi VI, so se 
nekatere države članice odlo čile, da bodo pomo č za diverzifikacijo ve činoma dale 
pridelovalcem sladkorne pese.  
45. Rezultati reforme kažejo, da so pr idelovalci pese v EU pokazali ve čjo sposobnost 
prilagajanja, kot so kazale prvo tne ocene, in gojenje sladkorne pese je ohranjeno na znatnih 
območjih držav članic iz tabele 2. 
46-47. Pridelava sladkorja po svoji naravi  zahteva težkoindustrijske zmogljivosti. 
Konkuren čna lahko ostane samo, če sta konkuren čni tako pridelava kot predelava pese. Ne 
glede na primere, ki jih navaja Sodiš če, je mogo če tudi, da so bili uspe šni industrijski obrati 
prisiljeni k zaprtju zaradi omejene konkuren čnosti pese, pridelane v okolici. Videti je, da je 
tako v primeru, ki ga Sodiš če opisuje v to čki 30.  
50. Opažanja Sodiš ča se nanašajo na pra vno osnovo, kot jo je spre jel Svet, ki jo mora 
Komisija izvajati. 
51. Reforma je prispevala k premostitvi razlik  v ceni med notranjim trgom EU in svetovnim 
trgom. Sektor sladkorja v EU je zdaj bolj tržno usmerjen in konkuren čen, kot je bil pred 
reformo. 
54. Komisija z zadovoljstvom sprejema ugotovitev Sodiš ča, da je trg sladkor ja v EU stabilen 
od začetka reforme. 
55. Dejanski obseg uvoza iz teh držav je odvisen od relativne privla čnosti EU v primerjavi s 
svetovnim trgom. Zato je bil eden od cilj ev reforme premostiti to razliko v ceni.  
56. Večje zanašanje na uvoz ni posle dica sladkorne reforme, temve č politik EU, usmerjenih k 
povečanju vloge sladkorja kot gonilne sile za gospodarsko de javnost v najmanj razvitih 
državah z dobrimi proizvodnimi možnostmi.  
57. Komisija meni, da je mogo če novo tržno ravnotežje, doseženo z reformo sektorja, 
ohranjati v času predvidljive prihodnosti. Kaže, da dogajanje na trgu to potrjuje. 
58. Dejstvo, da je EU postala bolj odvisna od uvoza, je logi čna posledica odprtja trga EU za 
tretje države. Vseeno pa bi bila ta raven zanašanja na uvoz veliko višja, če bi sedanje cene 
sladkorja v EU ostale na visoki ravni , ki je prevladovala pred reformo.  
Gledano v celoti se lahko stopnja samooskr be v okviru kvote, obdržane po reformi 
(približno 85 %), šteje za zadovoljivo in Ko misija bi rada poudar ila, da ureditev vklju čuje 
instrumente, potrebne za reševanje hipoteti čnih primerov nezadostne oskrbe trga EU, 
predvsem s pretvarjanjem razpoložljivega  nekvotnega sladkorj a v kvotni sladkor. 
59.  
SL 9   SL b) To večje zanašanje na uvoz je predvsem odvis no od vrzeli med svetovnimi in evropskimi 
cenami sladkorja. Reforma je klju čna pri premoš čanju te vrzeli in je tako prispevala k 
vzdrževanju trdnega sektorja proizvodnje sladkorja v EU, čeprav je ta manjši.  
60. Ob znatnem pove čanju splošne konkuren čnosti proizvodnje v EU Komisija meni, da je 
sektor sladkorja v EU po reformi bolje prip ravljen, da se brani pred delokalizacijo.  
61. Kot Sodiš če pravilno razlaga, mora proizvajalec za prejetje pomo či za prestrukturiranje 
predložiti na črt prestrukturiranja, ki vsebuje podr obne konkretne ukrepe, katerih izvajanje 
uveljavljajo nacionalni organi. Samo podjetja , ki zadovoljivo izvedejo te ukrepe, so 
upravičena do prejetja pla čil.  
Dejstvo, da tudi skupine proizv ajalcev sladkorja iz EU uvažaj o sladkor v EU, ni novo. Poleg 
tega bi po novem scenariju, po katerem naj bi EU pove čala uvoz sladkorja, dejstvo, da se 
nekatere proizvodne zmogljivosti pretvarjajo v rafinerije, omogo čilo delu predelave takega 
sladkorja, da ostane v EU. 
62. Komisija z zadovoljstvom sprejema ugotovitev Sodiš ča, da je izpolnj en cilj reforme 
znižati ceno sladkorja. 
63. Da bi se bolje seznanili s te m vprašanjem, bo Komisija kmalu za čela raziskavo o prenosu 
cen v sladkornem sektorju.  
Poleg tega bo Komisija v okviru svojega periodi čnega ocenjevanja politik uvedla naknadno 
vrednotenje ukrepov SKP, uporabljenih za sektor  sladkorja. Vrednotenje bo zajemalo vpliv 
ukrepov SKP, uporabljenih za dobavno verigo za sladkor, vklju čno s pridelovalci ter 
proizvajalci sladkorja in rafinerijami, saj je bi la reforma sprejeta leta 2006. Vrednotenje se bo 
po pričakovanju za čelo v zadnjem četrtletju leta 2010. Izsledke je mogo če pričakovati konec 
leta 2011. 
64. Ni presenetljivo, da pri reformi, pri ka teri se zmanjša skupna velikost sektorja, ob čemer 
pa morajo preostala podjetja znatno pove čati svojo konkuren čnost, nastopi dolo čena stopnja 
industrijske koncentracije.  
69. Izoglukozo pridobivajo iz žit (ve činoma koruze in pšenice) in v nasprotju s sektorjem 
sladkorne pese ni posebnih medpanožnih dobavnih pogodb med pridel ovalci in predelovalci. 
Zato pridržanje dela pomo či za pridelovalce ne bi bilo upravi čeno.  
72. Kot priznava Sodiš če v točki 13 in v skladu z na čelom subsidiarnosti, so za izvajanje 
pomoči za prestrukturiranje odgovorne države članice, ki so v najboljšem položaju, da 
razumejo specifi čne okoliščine v posameznih primerih. 
Poleg tega želi Komisija pouda riti, da je pogoj za izpla čilo pomo či za prestrukturiranje 
izvedba na črta, ki ga proizvajalec predloži zadevni državi članici, vklju čno s podrobnim 
opisom konkretnih ukrepov. Ni treba omenjati, da morajo biti ti na črti skladni s pravili EU in 
nacionalnimi pravili, ki se lahko po državah članicah zelo razlikujejo.  
73. Države članice morajo preveriti, da so soci alne obveznosti izpolnjene v skladu s 
socialnimi na črti. Presoje s potrditvijo obra čuna vklju čujejo preverjanje, da države članice 
opravljajo tako preverjanje. 
Socialni na črti so večinoma oblikovani v dogovoru med proi zvajalcem in delavci/sindikati. 
Izpolnjevanje obveznosti – usposabljanje, prerazporejanje, nadomestila itd. – bodo spremljale tudi vpletene strani. 
Poleg tega Komisija gosti „Panožni odbor za so cialni dialog za industrijo sladkorja“, ki 
vključuje predstavnike sindikatov in  industrije sladkorja. Ta odbor je sprejel Kodeks ravnanja 
SL 10   SL evropske industrije sladkorja gl ede družbene odgovornosti podjetij, ki se na široko uporablja v 
okviru reforme. 
Poleg tega bo socialni vpliv reforme upošteva n pri vrednotenju ukrepov  SKP, uporabljenih za 
sektor sladkorja. Vrednotenje se bo po pri čakovanju za čelo v zadnjem četrtletju leta 2010. 
Rezultate je mogo če pričakovati konec leta 2011. 
74. Razloga za podaljšanje roka, do katerega so morali proizvajalci izpolniti svoje okoljske 
obveznosti, sta bila dva: po eni stra ni je bil prvotni rok leto 2006, časovni razpored pa je bilo 
treba posodobiti, da bi upoštevali velike spremembe v nacionalnih programih prestrukturiranja, ki so se za čeli leta 2008. Po drugi strani je bila ta sprememba ustrezna 
zaradi posledic svetovne finan čne krize za gospodarstva nekaterih držav članic. 
75. Izoglukozo pridobivajo iz žit (ve činoma koruze in pšenice) in v nasprotju s sektorjem 
sladkorne pese ni posebnih medpanožnih dobavnih pogodb med pridel ovalci in predelovalci. 
Zato pridržanje dela pomo či za pridelovalce žit ne bi bilo upravi čeno, saj reforma ni vplivala 
na cene žit. 
76-77. Glej tudi odgovor  Komisije na to čko 73. 
Komisija želi še poudariti, da se štev ilo tovarn sladkorja zmanjšuje že ve č let in se je za čelo 
že precej pred sladkorno reformo, saj je vsaka proizvodna enota pove čevala svojo proizvodno 
zmogljivost. Med letoma 2000 in 2006 je bilo  na primer v EU zaprtih 67 tovarn.  
Sklad za prestrukturiranje je za gotovil pravni okvir in finan čno podporo, tega pa niso bili 
deležni tisti, ki so t ovarne zaprli pred reformo. 
80. Pomo č za diverzifikacijo je bila uvedena, da bi imele države članice možnost sprejemanja 
ukrepov v zadevnih regija h in da bi lahko vklju čile ukrepe za druge gos podarske subjekte, ki 
jih je prizadelo prestrukturiranje sla dkorne dejavnosti in ki niso prejeli pomo či za 
prestrukturiranje. 
81. Glej odgovor Komisije na to čko 74. 
82. V skladu z ve čletnim na črtom vrednotenja 2010–2012 Generalnega direktorata za 
kmetijstvo bo vrednotenje ukrepov SKP, uporab ljenih v sektorju sladkorja, opravljeno v 
letih 2010 in 2011. Vrednotenje bo zajemalo vp liv ukrepov SKP, upo rabljenih za dobavno 
verigo za sladkor, vklju čno s pridelovalci ter proizvajalci sla dkorja in rafinerijami, saj je bila 
reforma sprejeta leta 2006. Tudi vpliv pomo č
i za diverzifikacijo na regije, ki jih je prizadelo 
prestrukturiranje, bi bilo tr eba raziskati v tem vrednotenju  (na podlagi študij primerov).  
Vrednotenje se bo po pri čakovanju za čelo v zadnjem četrtletju leta 2010. Rezultate je mogo če 
pričakovati konec leta 2011.  
Komisija opravlja svoje preverja nje kot del postopkov potrjevanja obra čunov.  
85. Čeprav predlog Komisije ni vklju čeval prehodne pomo či stalnim rafinerijam, je na 
razpravah Sveta postalo jasno, da so morale stal ne rafinerije, tako kot predelovalci sladkorne 
pese, sprejeti ve č strukturnih prilagoditev zaradi znižanja institucionalnih cen sladkorja.  
Reforma dejansko prinaša konkuren čnejše poslovno okolje za tradic ionalne rafinerije, ki 
morajo prilagoditi svoje poslovanje, da bi po tem novem scenariju ostale konkuren čne. 
Zadevni poslovni subjekti so morali sprejeti potrebne spremembe poslovnega na črta, ki so ga 
predložili nacionalnim or ganom. Z odobritvijo te pomo či je reforma zagotovila enako 
obravnavo vseh proizvajalcev sladkorja v Sk upnosti, ne glede na to, ali kot surovino 
uporabljajo peso ali surov sladkor. 
SL 11   SL 86. Zakonodajo EU je treba upo rabljati enotno v državah članicah, ne glede na to, ali imajo 
enega ali ve č potencialnih upravi čencev.  
88. Te razlike izhaja jo iz dejansko opuš čene kvote in časa opustitve. V resnici je bilo v okviru 
sklada za prestrukturiranj e za sladkor zbranih ve č začasnih zneskov za prestrukturiranje in 
manj izdatkov. Najvišje stopnje pomo či na tono kvote so bile na voljo v prvih dveh letih 
reforme. 
90. Sladkorna reforma je bila oblikovana kot prora čunsko nevtralna glede izdatkov za 
kmetijstvo, in ne kot taka, ki se samofinancir a. Sklad za prestrukturiranje za sladkor je bil 
oblikovan kot tak, ki se samofinancira. 
Kar zadeva sladkorno reformo, je treba upošteva ti vse spremembe, uvedene v okviru skupne 
ureditve trga (SUT) za sladkor, tj. pr ehod z ukrepov, ki zajemajo visoke zajam čene cene 
sladkorne pese ter proizvodna in izvozna nado mestila, na sistem, ki v glavnem temelji na 
neposredni pomo či kmetom. V tem smislu je bila uredit ev za sladkor zasnovana tako, da je 
proračunsko nevtralna glede izdatkov za kmetijstvo (glej tudi opažanja Sodiš ča v točki 89). 
Komisija meni, da je ta cilj dosežen.  
Sklad za prestrukturiranje za sl adkor, ki ni del SUT, je bil oblikovan kot tak, ki se 
samofinancira, in to je bilo tudi doseženo. 
a) V času reforme se je pri čakovalo, da se bo uv oz sladkorja v EU pove čal, predvsem zaradi 
ukrepov v okviru pobude „vse ra zen orožja“. Tako bi ob odsotnosti reforme in upoštevanju 
odločitve STO razvoj na trgu sladko rja v EU vodil k zmanjšanju proizvodnje v EU. Zato bi se 
presežna proizvodnja zmanjšala in tako je bilo pri čakovati tudi, da bi prihodek od proizvodnih 
dajatev s prora čunskim letom 2010 postopno padel na ni č. V teh dinami čnih razmerah je bila 
pristojbina za proizvodnjo, uvedena s sladkorno reformo, dolo čena v višini 12 EUR na tono, 
da bi ohranili prora čunsko nevtralnost, kar zadeva prihodek. 
b) Spremljajo či ukrepi izhajajo iz splošne zaveze EU v okviru sporazuma o partnerstvu med 
AKP in EU, da bo države AKP podpirala na njihovi poti k zmanjšanju revš čine in 
trajnostnemu razvoju. V procesu, ki je vodil do sl adkorne reforme, se je Komisija zavezala, da 
bo podpirala prilagoditvene potrebe privilegiranih  držav podpisnic protokola  o sladkorju, in je 
analizirala vpliv sladkorne reforme na države AK P. Potreba po takih spremljevalnih ukrepih v 
zvezi z državami AKP je bila ustrezno predvidena. 
Podpora državam AKP ne spada na podro čje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005, saj 
zadeva razvojno pomo č državam AKP in zato ne spada med izdatke skupne kmetijske 
politike.  
91. Glej odgovor Komisije na to čko 90. 
ZAKLJU ČKI IN PRIPORO ČILA 
93. Cilji reforme so neposredno povezani s cilji SKP iz pogodb. To, da ima reforma delno 
razhajajoče se cilje, ni njena pomanjkljivost, temve č posledica njene obsežnosti. Razli čni cilji 
reforme odsevajo razli čne vidike sladkornega trga in jih je treba medsebojno uravnotežiti. 
94. Podjetja, ki po reformi še vedno poslujejo, morajo ohranjati donosnost pri nižjih 
institucionalnih cenah, zato je cilj, da se izboljša splošna konkuren čnost sektorja, izpolnjen. 
To povečanje produktivnosti potrjuje dejstvo, da države članice z visoko donosnostjo zdaj 
zajemajo 78 % kvote (v primerjavi z 68 % pred reformo), države članice z nizko donosnostjo 
pa le 5 % (v primerjavi  z 12 % pred reformo). 
Namen dodatnih razpoložljivih kvot (v zameno za znesek, enak pomo či za prestrukturiranje) 
je bil nadaljnja krepitev konkuren čnosti sektorja sladkorja v EU s tem, ko podjetja dobijo 
SL 12   SL priložnost, da razširijo proizvodnjo in iz koristijo ekonomijo obsega ali vsaj ohranijo 
proizvodno raven, ki je podobna tisti, ki je prevladovala pred reformo, v primeru dokon čnega 
zmanjšanja kvot.  
Glej tudi odgovor Komisije na to čko 23. 
95. Po reformi se je trg sladkorja ponovno uravnotežil zaradi zmanjšane doma če proizvodnje 
in nižjih institucionalnih cen. Zadevne tovarne so odlo čitev o prenehanju proizvodnje sprejele 
prostovoljno po oceni dolgoro čne sposobnosti preživetja svojega poslovanja v novih 
razmerah. Vsi poslovni subjekti v EU so im eli na voljo to izbiro pod enakimi pogoji.  
Komisija poudarja, da je bila velikost potrebnega  zmanjšanja kvot ocenjena glede na potrebo 
po vzpostavitvi tržnega ravnotežja ob upošteva nju novih ekonomskih razmer v sektorju. 
Dosežena je bila tako, da so podjetja, ki so se štela za nekonkuren čna v novih prevladujo čih 
razmerah, opustila proizvodnjo (ali so jo zmanjšala).  
96. Logika hkratnega ponujanja možnosti opus titve kvot in pridobitve dodatnih kvot je 
odgovarjala potrebi, da se izvede  obsežno prestrukturiranje se ktorja proizvodnje sladkorja v 
EU. Zaradi tega je sektor zdaj  manjši, vendar znatno bolj konkuren čen.  
Predelovalci sladkorja bi imeli korist od nižjih  cen pese po reformi, cena koruze in drugih 
surovin za proizvodnjo izoglukoze pa bi kljub pa dcu cen izoglukoze ostala nespremenjena. Za 
zagotovitev, da bi lahko proizvajalci izoglukoze ohr anili svojo relativno konkuren čnost, so 
bile brezpla čno odobrene dodatne kvote, da bi lahko izkoristili ekonomijo obsega. 
97. Na splošno so pridelovalci v EU po reformi konkuren čnejši. Pri tem na konkuren čnost 
pridelovalcev ni mogo če gledati, ne da bi upoštevali konkuren čnosti tovarne, ki ji dobavljajo 
pridelek. Glej tudi odgovora Komisije na to čki 46 in 47. 
98. Svet se je odlo čil, da ohrani ureditev na podlagi proizvodnih kvot do sezone 2014/15.  
99. Komisija meni, da sta oba cilja, in si cer stabilizirati trg in zmanjšati nedonosno 
proizvodno zmogljivost, izpolnjena v celoti. Po reformi EU proizvede šest milijonov ton manj 
kvotnega sladkorja in podjetja  morajo ohranjati donosnost pri znatno nižjih institucionalnih 
cenah. 
Z reformo je bila premoš čena vrzel med evropskimi in svetovnimi cenami. To je prispevalo k 
zmanjšanju pritiska na doma či sektor sladkorja v EU. 
Priporočilo 1 
Kot je obi čajno, si Komisija vedno zelo prizadeva zagotoviti, da so instrumenti in ukrepi 
oblikovani tako, da na splošno zagotavljajo do slednost, in da so osnovani na temeljitih 
tehničnih ocenah potreb in ciljev ter na nedisk riminacijskih merilih. Ta pristop je bil 
uporabljen tudi pri reformi sladkornega trga. 
Priporočilo 2 
Komisija bo pri pripravi sv ojega predloga pravil, ki bo do veljala za sladkor po tržnih 
letih 2014/15, ob opiranju na pretekle izkušnje prou čila več možnosti. 
100. Reforma je prispevala k temu, da je postal sektor sladkorja v EU konkuren čnejši, in 
zagotavljati bi morala st alno proizvodnjo v EU. 
101. Večje zanašanje na uvoz ni posledica sladkorne reforme, temve č politik EU, usmerjenih 
k povečanju vloge sladkorja kot gonilne sile za gospodarsko dejavnost v najmanj razvitih 
državah z dobrimi proizvodnimi možnostmi.  
Priporočilo 3 
SL 13   SL Komisija meni, da je novo ravnotežje trga sladkorja, ki izhaja iz reforme, vklju čno s stopnjo 
samozadostnosti EU, v skladu z dolo čbami Pogodbe. Pogodba ne zaht eva, da bi morala biti 
EU nujno samozadostna glede vsakega kmetij skega proizvoda. Nekateri instrumenti, 
vključeni v ureditev za sladkor, EU usposabljaj o za reševanje primerov nezadostne oskrbe 
trga, večinoma s pretvarjanjem razpoložljivega nekvotnega sladkorja v kvotni sladkor. 
102. Komisija meni, da je cilj reforme – znižati ceno sladkorja – izpolnjen.  
Komisija bo kmalu za čela raziskavo o prenosu cen v slad kornem sektorju, da bi se bolje 
seznanili s tem vprašanjem.  
Poleg tega bo Komisija v okviru svojega periodi čnega ocenjevanja politik uvedla naknadno 
vrednotenje ukrepov SKP, uporabljenih za sektor  sladkorja. Vrednotenje bo zajemalo vpliv 
ukrepov SKP, uporabljenih za dobavno verigo za sladkor, vklju čno s pridelovalci ter 
proizvajalci sladkorja in rafiner ijami, saj je bila reforma spreje ta leta 2006. Vrednotenje se bo 
po pričakovanju za čelo v zadnjem četrtletju leta 2010. Rezultate je mogo če pričakovati konec 
leta 2011. 
Priporočilo 4 
Da bi se bolje seznanili s tem vprašanjem, bo Komisija kmalu za čela raziskavo o prenosu cen 
v sladkornem sektorju. 
103. Komisija želi še poudariti, da se št evilo tovarn sladkorja zmanjšuje že ve č let in se je 
začelo že precej pred sladkorno reformo, saj je vsaka proizvodna enota pove čevala svojo 
proizvodno zmogljivost. Med letoma 2000 in 2006 je bilo na primer v EU zaprtih 67 tovarn.  
Sklad za prestrukturiranje je za gotovil pravni okvir in finan čno podporo, tega pa niso bili 
deležni tisti, ki so t ovarne zaprli pred reformo. 
104. V skladu z na čelom subsidiarnosti je zakonodajalec prepustil odgovornost za izvajanje in 
spremljanje socialnih posledic državam članicam, ki so v boljšem položaju za opravljanje te 
naloge.  
Države članice morajo preveriti, ali so socialne  obveznosti izpolnjene v skladu s socialnimi 
načrti. Presoje s potrditvijo obra čuna vklju čujejo preverjanje, da države članice opravljajo 
tako preverjanje. 
Socialni na črti so večinoma oblikovani v dogovoru med proi zvajalcem in delavci/sindikati. 
Izpolnjevanje obveznosti – usposabljanje, prerazporejanje, nadomestila itd. – bodo spremljale 
tudi vpletene strani. 
Poleg tega Komisija gosti „Panožni odbor za so cialni dialog za industrijo sladkorja“, ki 
vključuje predstavnike sindikatov in  industrije sladkorja. Ta odbor je sprejel Kodeks ravnanja 
evropske industrije sladkorja gl ede družbene odgovornosti podjetij, ki se na široko uporablja v 
okviru reforme. 
105. V skladu z na čelom subsidiarnosti so za izvajanj e ukrepov za diverzifikacijo odgovorne 
države članice. 
106. Decembra 2009 je Komisija spremenila zakonodajo, da bi omogo čila podaljšanje rokov 
v zvezi z okoljskimi ukrepi do septembra 2011. Razloga za podaljšan je tega roka sta bila dva: 
po eni strani je bil prvotni rok leto 2006, časovni razpored pa je bilo treba posodobiti, da bi 
upoštevali velike spremembe v n acionalnih programih prestr ukturiranja, ki so se za čeli 
leta 2008. Po drugi strani je bila ta spre memba ustrezna zaradi posledic svetovne finan čne 
krize za gospodarstva nekaterih držav članic. 
SL 14   SL 107. Čeprav predlog Komisije ni vklju čeval prehodne pomo či stalnim rafinerijam, je postalo 
na razpravah Sveta jasno, da so morale stalne rafinerije, tako kot pred elovalci sladkorne pese, 
sprejeti ve č strukturnih prilagoditev zaradi znižanja institucionalnih cen sladkorja.  
Reforma dejansko pomeni konkuren čnejše poslovno okolje za tradicionalne rafinerije, ki 
morajo prilagoditi svoje poslovanje, da bi po tem novem scenariju ostale konkuren čne. 
Zadevni poslovni subjekti so morali sprejeti potrebne spremembe poslovnega na črta, ki so ga 
predložili nacionalnim or ganom. Z odobritvijo te pomo či je reforma zagotovila enako 
obravnavo vseh proizvajalcev sladkorja v Sk upnosti, ne glede na to, ali kot surovino 
uporabljajo peso ali surov sladkor. 
108. Komisija želi še poudariti, da se št evilo tovarn sladkorja zmanjšuje že ve č let in se je 
začelo že precej pred sladkorno reformo, saj je vsaka proizvodna enota pove čevala svojo 
proizvodno zmogljivost. Sklad za prestrukturiran je je zagotovil pravni okvir in finan čno 
podporo, tega pa niso bili deležni tisti, ki so tovarne zaprli pred reformo. 
Priporočilo 5 
Po načelu subsidiarnosti so za izvajanje ukr epov diverzifikacije odgovorne države članice, ki 
so v boljšem položaju za sprejemanje potrebnih odlo čitev glede na številne dejavnike, 
prisotne v posameznem primeru. 
Priporočilo 6 
Po načelu subsidiarnosti so za zagotavljanje skladnosti z okoljskimi obveznostmi odgovorne 
države članice, ki so v boljšem položaju za sprejemanje potrebnih odlo čitev glede na številne 
dejavnike, prisotne v posameznem primeru. 
109. Kar zadeva sladkorno refo rmo, je treba upošte vati vse spremembe,  uvedene v okviru 
skupne ureditve trga (SUT) za sladkor, tj. prehod z ukrepov, ki zajemajo visoke zajam čene 
cene sladkorne pese ter proizvodna in izvozna nadomestila, na sistem, ki v glavnem temelji na neposredni pomo či kmetom. V tem smislu je bila ureditev za sladkor oblikovana kot 
proračunsko nevtralna glede izdatkov za kmetijstvo. Komisija meni, da je ta cilj dosežen. 
V skladu s členom 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 320/ 2006 bodo preostala sred stva sklada za 
prestrukturiranje za sladkor, trenutno ocen jena na 640 milijonov EUR, po financiranju 
ukrepov v okviru sklada dodeljena EKJS. 
Kar zadeva prihodke, glej  odgovor Komisije na to čko 90(a). 
Spremljajo č
i ukrepi izhajajo iz splošne zaveze EU v okviru sporazuma o partnerstvu med 
AKP in EU, da bo države AKP podpirala na njihovi poti k zmanjšanju revš čine in 
trajnostnemu razvoju. V procesu, ki je vodil do sl adkorne reforme, se je Komisija zavezala, da 
bo podpirala prilagoditvene potrebe privilegiranih  držav podpisnic protokola  o sladkorju, in je 
analizirala vpliv sladkorne reforme na dr žave AKP. Podpora državam AKP ne spada na 
SL 15   SL področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št . 1290/2005, saj zadeva razvojno pomo č državam AKP 
in zato ne spada med izdatke skupne kmetijske politike. 
SL 16   SL Stopnja Država članica KVOTA Skupaj V % Dodana Kvota V %
skupne 2006/2007 opuš čeno prvotne / prvotne
donosnosti (v tonah) kvote kupljena 2009/2010 kvote
NIZKA GRČIJA 317.502 158.800 50% 158.702 50%
IRSKA 199.260 199.260 100% 0 0%
ITALIJA 1.557.443 1.049.064 67% 508.379 33%
PORTUGALSKA 69.718 69.718 100% 0 0%
Skupina skupaj 2.143.923 1.476.842 69% 0 667.081 31%
v % 12% 28% 0% 5%
SREDNJA ČEŠKA 454.862 102.473 23% 20.070 372.459 82%
DANSKA 420.746 80.083 19% 31.720 372.383 89%
ŠPANIJA 996.961 498.481 50% 498.480 50%
LATVIJA 66.505 66.505 100% 0 0%
LITVA 103.010 20.758 20% 8.000 90.252 88%
MADŽARSKA 401.684 301.264 75% 5.000 105.420 26%
SLOVENIJA 52.973 52.973 100% 0 0%
SLOVAŠKA 207.432 103.717 50% 8.605 112.320 54%
FINSKA 146.087 65.088 45% 80.999 55%
Skupina skupaj 2.850.260 1.291.342 45% 73.395 1.632.313 57%
v % 16% 25% 7% 12%
BELGIJA 819.812 206.066 25% 62.489 676.235 82%
VISOKA NEMČIJA 3.416.896 757.200 22% 238.560 2.898.256 85%
FRANCIJA 3.288.747 683.655 21% 351.695 2.956.787 90%
NIZOZEMSKA 864.560 126.547 15% 66.875 804.888 93%
AVSTRIJA 387.326 54.785 14% 18.486 351.027 91%
POLJSKA 1.671.926,0 366.868,9 22% 100.551,0 1.405.608,1 84%
ŠVEDSKA 368.262 92.798 25% 17.722 293.186 80%
ZDRUŽENO KRALJESTVO 1.138.627 165.000 14% 82.847 1.056.474 93%
Skupina skupaj 11.956.156 2.452.920 21% 939.225 10.442.461 87%
v % 68% 47% 93% 78%
drugi* 604.114 9.227 2% 0 594.886
SKUPAJ 17.554.453 5.230.331 1.012.619 13.336.741
* Azori, Madeira, francoski čezmorski departmaji, Romunija, BolgarijaPregled držav članic glede na skupno donosnostPrestrukturiranje sektorja sladkorja