o izvajanju Uredbe (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti

Komisija v sklopu izvajanja še naprej tesno sodeluje z nacionalnimi organi, vključenimi v pripravo in zagotavljanje podatkov za Uredbo. Statistike o migracijskih tokovih, pridobitvi državljanstva in stanju prebivalstva Komisiji (Eurostatu) običajno predložijo nacionalni statistični uradi. Statistike o dovoljenjih za prebivanje in azilu Komisija običajno prejme neposredno od ministrstev za notranje zadeve ali uradov za priseljevanje. Statistike o mejnem nadzoru in odstranitvi migrantov brez urejenega statusa prav tako predložijo ministrstva za notranje zadeve ali uradi za priseljevanje, lahko pa tudi policijski organi.

·državljani tretjih držav, ki jim je odrejeno, da morajo v skladu z zakonodajo o priseljevanju zapustiti ozemlje države članice, ali ki so ga po izdaji take odredbe dejansko zapustili, razčlenjeni po državljanstvu (člen 7).

Uredba (ES) št. 862/2007 zadeva urejanje evropskih statistik o migracijah in mednarodni zaščiti (azilu). Glavna področja, ki jih zajema, so:

V tem poročilu je dokumentiran napredek, ki so ga države članice skupaj s Komisijo (Eurostatom) dosegle pri izvajanju Uredbe od objave drugega poročila, ter opisani naslednji koraki za nadaljnje izboljšanje kakovosti statistik o migracijah in mednarodni zaščiti.

Člen 12 Uredbe določa, da „[d]o 20. avgusta 2012 in nato vsaka tri leta Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje poročilo o statistikah, zbranih v skladu s to uredbo, in o njihovi kakovosti“.

Glavni cilj Uredbe (ES) št. 862/2007 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) je zbiranje in urejanje evropskih statistik o migracijah in mednarodni zaščiti.

Člen 3 Migracijski tokovi, pridobitev državljanstva, stanje prebivalstva Člen 4 Azil Člena 5 in 7 Izvrševanje zakonodaje o priseljevanju Člen 6 Dovoljenja za prebivanje Geografska pokritost države članice in države Efte Pogostost letno mesečno/četrtletno/letno letno letno Rok za posredovanje podatkov 12 mesecev po koncu referenčnega leta 2 meseca po referenčnem obdobju za mesečne/četrtletne podatke, 3 mesece po referenčnem obdobju za letne podatke 3 mesece po koncu referenčnega leta 6 mesecev po koncu referenčnega leta Organi, ki zagotovijo podatke nacionalni statistični uradi ministrstva za notranje zadeve ali ustrezne agencije za priseljevanje ali obmejna policija

3.Druga ustrezna zakonodaja

Leta 2016 je začela veljati nova pravna podlaga za zakonite migracije. Pomembna je za statistike o dovoljenjih za prebivanje, ki se urejajo v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 862/2007, v bližnji prihodnosti pa se bo uporabljala za zbiranje teh podatkov. Zadevni pravni akt je:

Direktiva (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair.

Zbiranje podatkov v skladu s to direktivo se bo začelo leta 2020, referenčno leto pa bo leto 2019. Poleg tega se statistike, pripravljene v skladu z Direktivo, ocenjujejo ločeno. Zato niso vključene v ocenjevanje kakovosti v tem poročilu. Enako velja za nedavno vzpostavljeni podatkovni zbirki v zvezi z direktivo o sezonskih delavcih in direktivo o premestitvah znotraj podjetja, za kateri se je zbiranje podatkov začelo leta 2018 z referenčnim letom 2017.

4.Splošni napredek od objave poročila iz leta 2015

Po objavi poročila iz leta 2015 sta se razpoložljivost in popolnost vseh zbranih podatkov nadalje izboljšali. Vsesplošno boljša kakovost podatkov je prispevala k točnejšim podatkom, ki so na splošno skladnejši in primerljivejši. Države članice so izboljšale osnovne vire podatkov in statistična orodja, ki se uporabljajo za pripravo podatkov, kar zagotavlja izboljšanje na področju natančnosti, zajetja in pravočasnosti podatkov, predloženih Komisiji.

Večja kakovost in vse večja točnost držav članic pri zagotavljanju podatkov Komisiji omogočata, da Komisija skrajša čas, ki je potreben za razširjanje podatkov. To je omogočilo pravočasnejše objave podatkov in boljši dostop uporabnikov do njih.

Komisija (Eurostat) je po objavi poročila iz leta 2015 izvedla več metodoloških izboljšav. Osredotočila se je na (i) napačno razvrščanje demografskih dogodkov; (ii) vključitev/izključitev prosilcev za azil in beguncev; (iii) usklajenost s podatki o azilu in dovoljenih za prebivanje ter (iv) zagotavljanje doslednega demografskega ravnovesja. Posledica teh tehničnih izboljšav sta učinkovitejša validacija in obdelava podatkov, hkrati pa zbiranje obsežnih kakovostnih metapodatkov omogoča boljšo oceno kakovosti vhodnih podatkov. Po potrebi so bili za zagotovitev skladnosti s pravnimi obveznostmi poslani upravni dopisi.

Poleg tega so se nove potrebe politike po dodatnih podatkih, ki v okviru veljavne zakonodaje niso načrtovani, na področjih statistik, ki se zbirajo v skladu s členi od 4 do 7 Uredbe (ES) št. 862/2007, obravnavale izključno prostovoljno. Vendar ta pristop ni vedno učinkovit. Na tem področju mednarodne zaščite in upravljanih migracij so bile rezultat statističnega sodelovanja s Komisijo, drugimi organi EU (npr. Evropskim azilnim podpornim uradom, Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo – Frontex ali Agencijo Evropske unije za temeljne pravice) in državami članicami revidirane smernice za podatke, zbrane v skladu z Uredbo. Zgoraj omenjene metodološke izboljšave so prispevale k večji jasnosti statističnih opredelitev pojmov in konceptov. Tri nedavne direktive na področju zakonite migracije (tj. direktiva o sezonskih delavcih, direktiva o premestitvah znotraj podjetja ter direktiva o študentih in raziskovalcih) in vse večje potrebe politike po dodatnih statistikah o migracijah in azilu so bile vključene v metodološke smernice za zbiranje podatkov o azilu, izvrševanju zakonodaje o priseljevanju in dovoljenjih za prebivanje. Pregledana je bila tudi ustreznost podatkov. Posledično se nacionalne informacije o metapodatkih, ki jih sporočijo države članice, na spletišču Eurostata razširjajo skupaj s podatki, ko se opravi validacija metapodatkov in podatkov.

Da bi bila Uredba bolj odzivna na novo in bolj dinamično okolje politike, je Komisija sprejela zakonodajni predlog za spremembo Uredbe (ES) št. 862/2007. Cilj predlagane spremembe je zagotoviti večjo popolnost, natančnost, pravočasnost, zanesljivost in gotovost, kot jih omogoča sedanja ureditev na podlagi neformalnih dogovorov. Podobno je treba razviti prilagodljivost za nadaljnje izboljšanje statistike o migracijah, da bi se tako povečala odzivnost in ustreznost evropskega statističnega sistema, kar zadeva nadaljnje spremembe zahtev glede podatkov o migracijah. Sprememba določa zlasti pravno podlago za sedanje prostovoljno zbiranje podatkov in zagotavlja prilagodljivost za prihodnje specifikacije podatkov.

S spremembo Uredbe se bo zagotovila razpoložljivost statistik na področjih, na katerih so zainteresirane strani jasno izrazile potrebe, in sicer na področju: azila, vračanja (večja pogostost in obvezne razčlenitve), preselitev in dovoljenj za prebivanje z dodatnimi razčlenitvami po merilih, kot sta starost in spol. S to prilagodljivostjo bodo zagotovljeni zbirni podatki EU, ki zdaj niso na voljo, vendar bi lahko bili potrebni v prihodnosti.

5.Kakovost pripravljene statistike

5.1Ustreznost

Glavni uporabnik statistike o mednarodni zaščiti pri Komisiji je Generalni direktorat za migracije in notranje zadeve. Te statistike pogosto uporabljajo tudi drugi generalni direktorati Komisije, na primer Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter Generalni direktorat za pravosodje in potrošnike.

Eden od pomembnih namenov uporabe teh statistik je njihova uporaba v sklopu letnega dodeljevanja proračunskih sredstev posameznim državam članicam za sklade programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov. Tako kot prejšnja leta ta sredstva temeljijo na Skladu za azil, migracije in vključevanje, ustanovljenem v skladu z Uredbo (EU) št. 516/2014, ter Skladu za notranjo varnost, ustanovljenem v skladu z Uredbo (EU) št. 515/2014 za obdobje 2014–2020. Zaradi ureditev večletnega financiranja v skladu z novima skladoma se podatki ne posredujejo več na letni ravni. Dodelitve sredstev so bile izračunane na podlagi predhodno predloženih statistik, z izjemno Sklada za notranjo varnost, za katerega je potreben vmesni pregled.

Komisija uporablja statistike o migracijah in mednarodni zaščiti za pripravo rednih poročil, predlogov politik, izvedbenih poročil, ki so potrebna v skladu z evropsko zakonodajo, in analize politik. Evropska migracijska mreža na primer ostaja pomembna uporabnica statistike Eurostata o migracijah in mednarodni zaščiti za namene njenega letnega poročila o migracijah in azilu. Poročilo zagotavlja objektivni pregled glavnih sprememb na področju zakonitih migracij, mednarodne zaščite, nedovoljenih migracij in vračanja na ravni EU in nacionalni ravni.

Še naprej se povečuje uporaba evropskih statistik o mednarodni zaščiti za podporo delu agencij Evropske unije, povezanih z migracijami, kot sta Frontex in Evropski azilni podporni urad. Eurostat z njimi tesno sodeluje pri zbiranju podatkov in s tem povezani statistični metodologiji.

Center znanja za migracije in demografijo Evropske komisije od leta 2016 pogosto uporablja statistike o migracijah in mednarodni zaščiti za vključevanje znanja, pomembnega za politiko, in analiz na podlagi dokazov v oblikovanje politik EU. Center je poleg podpore evropski agendi o migracijah osredotočen na globalne spremembe na področju migracij ter njihov srednje- in dolgoročni demografski učinek na EU. Skupno raziskovalno središče opravlja svoje vsakodnevne dejavnosti. K njim največ prispeva Eurostat s svojimi evropskimi statistikami o stanju migrantov in migracijskih tokovih, stanju prebivalstva po državljanstvu in državi rojstva, zakonitih migracijah, azilu in nedovoljenih migracijah.

Poleg tega statistike, pripravljene v skladu z Uredbo, redno uporabljajo nacionalne uprave, mednarodne organizacije, akademski raziskovalci in skupine civilne družbe, ki se ukvarjajo z najrazličnejšimi temami, vključno z vključevanjem priseljencev, razvojem in spremljanjem nacionalnih postopkov na področju azila in priseljevanja ter projekcijo prebivalstva in delovne sile.