Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 172/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Duna-Tisza-közi“

Referenčna številka: PGI-HU-A1342-AM02

Datum obvestila: 14. februar 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Sprememba najmanjšega deleža dejanskega alkohola na 4,5 vol. %

(a) Zadevni poglavji specifikacije proizvoda: — II. Opis vin — VII. Povezava z geografskim območjem

(b) Zadevna dela enotnega dokumenta: — Opis vin — Povezava z geografskim območjem

(c) Na trgu obstaja povpraševanje po vinih z majhnim deležem alkohola, lahko strukturo in ostankom sladkorja. Organoleptične lastnosti proizvodov z majhnim deležem dejanskega alkohola in ostankom sladkorja so skladne z lastnostmi, opisanimi v specifikaciji proizvoda.

2. Sprememba splošnih pravil o izrazih

(a) Zadevno poglavje specifikacije proizvoda: — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Dodatni pogoji – Pravila o izrazih

(c) Pomembno je, da je na etiketi vin z zaščiteno geografsko označbo „Duna-Tisza Közi“ ime sorte navedeno tako, da je še posebno vidno in jasno čitljivo ter da ga ni mogoče spregledati, obenem pa ne zavzame preveč prostora na etiketi.

3. Povečanje največjega hektarskega donosa na 160 hl/ha

(a) Zadevno poglavje specifikacije proizvoda: — V. Največji donos

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Enološki postopki – Največji donosi

(c) Zaradi programa prestrukturiranja, ki se izvaja v zadnjih letih, se je struktura vinogradov na območju proizvodnje bistveno spremenila. Proizvajalci lahko odslej upravljajo vinograde, ki omogočajo veliko učinkovitejše gojenje vinske trte, in v njih pridelujejo grozdje enake kakovosti kot prej, vendar z večjimi donosi. Ti donosi prav tako omogočajo, da se pri pridelavi vinogradniških in vinskih proizvodov upošteva sloves zaščitene geografske označbe „Duna-Tisza Közi“.

4. Možnost proizvodnje belih vin iz sort vinske trte mátrai muskotály in vértes csillaga

(a) Zadevno poglavje specifikacije proizvoda: — VI. Dovoljene sorte vinske trte

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Glavne sorte vinske trte

(c) Iz grozdja sort vinske trte mátrai muskotály in vértes csillaga je mogoče pridobivati vina dobre kakovosti. Lokalni vinogradniki so grozdje teh sort vinske trte, ki nista uvrščeni v katalog, uporabljali predvsem za mošt. Z dovoljenjem za uporabo zaščitene geografske označbe „Duna-Tisza Közi“ za ta vina se bo sloves tega imena dodatno okrepil.

5. Možnost proizvodnje rdečih vin iz sorte vinske trte syrah

(a) Zadevno poglavje specifikacije proizvoda: — VI. Dovoljene sorte vinske trte

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Glavne sorte vinske trte

(c) V zadnjih letih je bila v regiji, ki leži med Donavo in Tiso (imenovani „Duna-Tisza köze“), zasajena sorta vinske trte syrah. Grozdje te sorte daje vina dobre kakovosti. Z dovoljenjem za uporabo zaščitene geografske označbe „Duna-Tisza Közi“ bo mogoče tržiti vina, na katerih bo naveden kraj izvora.

6. Razširitev območja proizvodnje prek razmejenega območja proizvodnje

(a) Zadevno poglavje specifikacije proizvoda: — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Dodatni pogoji – Proizvodnja zunaj razmejenega območja proizvodnje

(c) Za povečanje konkurenčnosti in možnosti uporabe grozdja, ki se goji na teh območjih, je treba proizvodnjo razširiti prek razmejenega območja proizvodnje na vsa območja, odobrena z zakonodajo. Na teh območjih so zagotovljeni enaki pogoji za predelavo kot na sedanjem območju predelave z zaščiteno geografsko označbo „Duna-Tisza Közi“.

7. Razširitev sort, ki se lahko uporabljajo za proizvodnjo muškatnih vin

(a) Zadevno poglavje specifikacije proizvoda: — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Dodatni pogoji – Pravila o uporabi nekaterih izrazov

(c) Ker se sorte csabagyöngye, mátrai muskotály in zefir po nacionalni zakonodaji štejejo za muškatne sorte, je njihova uporaba podrobno opredeljena.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Duna-Tisza-közi

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Bela sortna in zvrstna vina

Sveža in živahna vina s srednje dolgim pookusom ter vonjem in okusom po sadju in cvetlicah, ki so pri sortnih vinih značilni za sorto. Ta vina so suha, polsuha, polsladka ali sladka.

* Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida mora biti v skladu z mejnimi vrednostmi iz evropske zakonodaje.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 8 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 4,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 16,67 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Sortna in zvrstna vina rosé

Sveža vina z živahnimi in lahkimi kislinami, pridobljena iz modrega grozdja, z osvežilnim vonjem po svežem sadju ter aromami sadja (malina, breskev, višnja, ribez, jagoda itd.) in včasih cvetlic. Ta vina so suha, polsuha, polsladka ali sladka.

* Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida mora biti v skladu z mejnimi vrednostmi iz evropske zakonodaje.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 8 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 4,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Sortna in zvrstna vina „clairet“

Sortna vina razvijejo vonj in okus, značilna za uporabljeno sorto, ter imajo zaokrožene kisline; v zvrstnih vinih se izražajo uporabljene sorte po njihovem deležu pri zvrščanju, imajo zmerno vsebnost taninov in polno telo. Ta vina so suha, polsuha, polsladka ali sladka.

* Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida mora biti v skladu z mejnimi vrednostmi iz evropske zakonodaje.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 8 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 4,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdeča sortna in zvrstna vina

Sortna vina razvijejo vonj in okus, značilna za uporabljeno sorto, ter imajo zaokrožene kisline; vsebnost taninov v zvrstnih vinih izraža uporabljene sorte po njihovem deležu pri zvrščanju, vina pa imajo žameten okus in polno telo; ta rdeča vina razvijejo arome sadja (višnja, malina, oreh, črni ribez itd.), začimb (cimet in vanilja), čokolade in tobaka. Ta vina so suha, polsuha, polsladka ali sladka.

* Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida mora biti v skladu z mejnimi vrednostmi iz evropske zakonodaje.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 8 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 4,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Pravila o gojitveni obliki vinske trte

Pridelovalna praksa

1. Pravila o gojitveni obliki vinske trte (a) V primeru obstoječih vinogradov, zasajenih pred 1. januarjem 2012, se lahko ne glede na njihovo gojitveno obliko in gostoto zasaditve iz njihovega grozdja prideluje vino z zaščiteno geografsko označbo „Duna-Tisza közi“, dokler se ti vinogradi obdelujejo. (b) V primeru vinogradov, zasajenih po 1. januarju 2012, se lahko proizvodi z zaščiteno geografsko označbo „Duna-Tisza közi“ proizvajajo samo iz grozdja vinskih trt, zasajenih z naslednjimi gojitvenimi oblikami: (i) nizka kotlasta gojitvena oblika; (ii) dvošparonska gojitvena oblika; (iii) kordonska gojitvena oblika moser in izboljšana gojitvena oblika moser; (iv) enostavna kordonska gojitvena oblika; (v) gojitvena oblika sylvoz.

Pravila o gostoti zasaditve

Pridelovalna praksa

(a) V vinogradih, zasajenih po 1. januarju 2012, mora biti gostota zasaditve najmanj 3 300 trsov na hektar.

(b) Za določitev razdalje med vrstami in trsi je dovoljena zasaditev z dvojnimi vrstami in/ali dvojnimi trsi, pri čemer mora biti presledek med vrstami in med trsi enoten. Razdalja med vrstami mora biti najmanj 1,00 m in največ 3,60 m, razdalja med trsi pa najmanj 0,60 m in največ 1,20 m. Pri vinogradih, zasajenih z dvojnimi trsi, je treba upoštevati povprečno razdaljo med trsi.

(c) Končni donos, potreben za dosego ciljev proizvodnje, je treba prilagoditi z redčenjem grozdov, ki se po potrebi izvede v rastni dobi.

Najnižja vsebnost sladkorja v grozdju

Pridelovalna praksa

Najnižja vsebnost naravnega sladkorja v grozdju (izražena z madžarsko sladkorno stopnjo mošta (MM °) pri 17,5 °C) je:

1. 13,43 za bela sortna in zvrstna vina;

2. 13,43 za sortna in zvrstna vina rosé;

3. 13,43 za sortna in zvrstna vina „clairet“;

4. 13,43 za rdeča sortna in zvrstna vina.

Najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju (izražen v vol. %) pri 20 °C je:

1. 8,00 za bela sortna in zvrstna vina;

2. 8,00 za sortna in zvrstna vina rosé;

3. 8,00 za sortna in zvrstna vina „clairet“;

4. 8,00 za rdeča sortna in zvrstna vina.

(b) Največji donosi

Vino

160 hektolitrov na hektar

Grozdje za vino

24 000 kg grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območja proizvodnje, razvrščena v razreda I in II vinogradniškega katastra, v županijah Bács-Kiskun, Csongrád, Jász-Nagykun-Szolnok in Pešta.

7. Glavne sorte vinske trte

tramini – traminer

syrah – serine noir

syrah – marsanne noir

kadarka – jenei fekete

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

pozsonyi fehér – czétényi fehér

kékoportó – portugizer

kövidinka – a dinka crvena

pinot noir – kék rulandi

furmint – zapfner

furmint – posipel

furmint – som

tramini – roter traminer

cabernet franc – carbonet

zalagyöngye

nektár

tramini – savagnin rose

furmint bianco

chardonnay – kereklevelű

medina

aletta

csabagyöngye – perle di csaba

olasz rizling – grasevina

kékfrankos – blaufränkisch

királyleányka – galbena de ardeal

szürkebarát – pinot gris

kunleány

csabagyöngye – pearl of csaba

sauvignon – sauvignon blanc

rozália

ezerfürtű

kékoportó – portugais bleu

kadarka – kadarka negra

tramini – gewürtztraminer

pinot noir – kisburgundi kék

pátria

pinot noir – spätburgunder

zöld veltelíni – zöldveltelíni

kerner

arany sárfehér – huszár szőlő

szürkebarát – pinot grigio

kövidinka – steinschiller

tramini – traminer rosso

gyöngyrizling

pinot noir – pino csernüj

rizlingszilváni – rivaner

tramini – tramin cervené

csabagyöngye – perla di csaba

irsai olivér – irsai

chardonnay – chardonnay blanc

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

hárslevelű – garszleveljü

ezerjó – tausendachtgute

királyleányka – erdei sárga

kékoportó – portugalske modré

rajnai rizling – rheinriesling

királyleányka – little princess

bíbor kadarka

hárslevelű – feuilles de tilleul

cabernet franc – gros vidur

királyleányka – königstochter

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

ottonel muskotály – muskat ottonel

kadarka – törökszőlő

rajnai rizling – weisser riesling

kövidinka – a ruzsica

pinot blanc – pinot beluj

zengő

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

cabernet sauvignon

pelso

chardonnay – ronci bilé

szürkebarát – grauburgunder

franc – carmenet

kékfrankos – limberger

ezerjó – trummertraube

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

ezerjó – tausendgute

arany sárfehér – német dinka

olasz rizling – riesling italien

bianca

generosa

pölöskei muskotály

blauburger

syrah – sirac

chardonnay – morillon blanc

zweigelt – blauer zweigeltrebe

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

cabernet franc – gros cabernet

odysseus

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

kékoportó – modry portugal

alicante boushet

chasselas – weisser gutedel

syrah – blauer syrah

királyleányka – feteasca regale

sauvignon – sovinjon

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – pinot cernii

villard blanc

nero

olasz rizling – nemes rizling

pinot blanc – weissburgunder

olasz rizling – taljanska grasevina

viktória gyöngye

pinot noir – pignula

orpheus

sauvignon – sauvignon bianco

duna gyöngye

szürkebarát – auvergans gris

irsai olivér – zolotis

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

zenit

csillám

ezerjó – korponai

rizlingszilváni – rizvanac

kadarka – negru moale

chasselas – chrupka belia

pinot noir – pinot tinto

turán

irsai olivér – muskat olivér

hárslevelű – lipovina

chasselas – fendant blanc

kadarka – gamza

chasselas – saszla belaja

vértes csillaga

chasselas – fehér gyöngyszőlő

furmint – szigeti

zöld veltelíni – grüner muskateller

zöld veltelíni – grüner veltliner

csabagyöngye – zsemcsug szaba

arany sárfehér – izsáki sárfehér

kékfrankos – moravka

kármin

kékfrankos – blauer lemberger

rajnai rizling – rhine riesling

cabernet franc – cabernet

pannon frankos

kadarka – kadar

ezerjó – szadocsina

chasselas – chasselas doré

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

zweigelt – zweigeltrebe

arany sárfehér – fehér dinka

merlot

olasz rizling – welschrieslig

csabagyöngye – vengerskii muskatnii rannüj

kadarka – szkadarka

királyleányka – königliche mädchentraube

rajnai rizling – johannisberger

pinot noir – rulandski modre

kövidinka – a dinka rossa

syrah – shiraz

rubintos

olasz rizling – risling vlassky

chasselas – fehér fábiánszőlő

szürkebarát – ruländer

cserszegi fűszeres

chasselas – chasselas dorato

ottonel muskotály – muscat ottonel

kékoportó – blauer portugieser

rizlingszilváni – müller thurgau

hárslevelű – lindeblättrige

sauvignon – sauvignon bijeli

zweigelt – rotburger

csabagyöngye – perla czabanska

kadarka – csetereska

pinot blanc – fehér burgundi

kövidinka – a dinka mala

rózsakő

karát

pinot noir – pinot nero

ottonel muskotály – miszket otonel

királyleányka – dánosi leányka

kadarka – fekete budai

pozsonyi fehér – czétényi

kövidinka – a kamena dinka

kékfrankos – blauer limberger

mátrai muskotály

pinot noir – kék burgundi

pinot blanc – pinot bianco

chasselas – chasselas blanc

furmint – moslavac bijeli

ezerjó – kolmreifler

furmint – mosler

rajnai rizling – riesling blanc

refrén

zöld veltelíni – veltlinské zelené

jubileum 75

csabagyöngye – perle von csaba

szürkebarát – graumönch

arany sárfehér – izsáki

zefír

8. Opis povezave

Vino – Opis razmejenega območja (1)

(a) Naravni in kulturni dejavniki

Območje zaščitene geografske označbe „Duna-Tisza közi“ leži v osrednjem delu Madžarske. Razteza se pretežno na območju Velike madžarske nižine, ki ga razmejujeta reki Donava in Tisa ter se imenuje „Duna-Tisza köze“ (sestavljajo ga regije Kiskunság, Észak-Bácska, Jászság in Tápióság), ter v regiji „Tiszazug“ in županiji Csongrád, ki se nahajata na območju, imenovanem „Tiszántúl“. Območje je na severozahodu povezano z nekaterimi območji proizvodnje otoka Csepel, na severu pa z griči Gödöllő.

Okoljske značilnosti območja proizvodnje večinoma določa njegova lega v nižinski ravnici. Večji del območja leži na manj kot 150 m nadmorske višine. Svet je raven, razlike v nadmorski višini pa ne presegajo 10 do 15 m.

Tla na območjih proizvodnje zaščitene geografske označbe „Duna-Tisza közi“ niso raznovrstna, saj so na večjem delu območja apnenčasto peščena. Peščena tla so nastala predvsem zaradi Donave, ki je s svojim tokom od zahoda proti vzhodu v regiji „Duna-Tisza köze“ skozi tisočletja odlagala peščene usedline. Za peščena tla je značilno, da se hitro segrejejo, kar je ugodno za zorenje grozdja.

Vendar pa je v njih manj hranil ter imajo majhno zmogljivost zadrževanja vode in nizko vsebnost mineralov. Podnebne razmere na območju proizvodnje določa celinsko podnebje, ki prevladuje na Madžarskem. Zanj so značilna predvsem vroča poletja in mrzle zime. Zaradi podnebnih razmer, ravnine in razmeroma majhne nadmorske višine se lahko pozimi, pa tudi spomladi in jeseni pojavljajo pozebe. Povprečna temperatura je od 10 do 11 °C. Območje ima povprečno 2 000 ur sonca na leto. Povprečna letna količina padavin je od 450 do 500 mm.

(b) Človeški dejavniki

Geografsko območje se zaradi svojega velikega geografskega obsega ponaša z dolgo vinogradniško in vinarsko tradicijo. To je delno povezano z razvojem te panoge v srednjem veku in nato z obnovitvijo (stabilizacijo) opuščenih peščenih zemljišč v obdobju po turški nadvladi. Zaradi odpornosti peščenih zemljišč proti filokseri epidemija te bolezni vinogradništva na tem območju ni prizadela, kar je močno prispevalo k okrepitvi njegove vloge.

Vpliv človeških dejavnikov na območju proizvodnje je mogoče opaziti na naslednjih področjih:

— premišljeno razvijanje sortne strukture, prilagojene možnostim, ki jih ponujajo ekološke razmere (tradicionalne in nove sorte),

— razvoj vinogradniških in vinarskih tehnik ob upoštevanju posebnih ekoloških meril in delno značilnosti trga,

— razvoj obratov in strukture za integracijo v skladu z ekološkimi in tržnimi razmerami.

Vino – Opis razmejenega območja (2)

2. Opis vin Vina se hitro razvijejo ter so na splošno zaradi nizke vsebnosti kislin lahka in voljnejša, nekateri letniki pa imajo velik delež alkohola. Bela vina in vina rosé imajo intenzivno cvetico in bogate arome. Vina „clairet“ in rdeča vina so običajno sadna, lažja in manj intenzivne barve. Njihovi tanini se prav tako hitro razvijejo. Vina vsebujejo manj mineralov, kar je značilno za peščena tla.

3. Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom Okolje pomembno vpliva na lastnosti vin, predvsem zaradi peščenih tal. Vina z območja proizvodnje po možnosti zorijo krajši čas in se pijejo mlada. Zaradi okolja so se razširile številne sorte, ki so se mu zmogle prilagoditi (bianca, kövidinka, cserszegi fűszeres itd.). Zaščitena geografska označba „Duna-Tisza közi“ ima zelo pomembno mesto v vinskem sektorju madžarskega kmetijstva, saj se v tej regiji pridela skoraj polovica vsega grozdja v državi. Vinogradništvo ima poleg svoje gospodarske teže tudi velik pomen zaradi svojega družbenega vpliva, saj ima v tej regiji pomembno vlogo kot sredstvo za preživljanje, kot dopolnilna dejavnost in kot dejavnik za ohranjanje prebivalstva. Zaradi ekoloških posebnosti območja (zlasti peščenih tal in pomanjkanja padavin) je vinogradništvo v tej regiji najdonosnejša kmetijska panoga. Zaradi svoje vloge pri oblikovanju pokrajine prispeva k razvoju privlačnosti regije. Vinogradi so bili in ostajajo učinkovit način za zaviranje širitve živega peska; na tleh z razmeroma majhnimi zalogami vode se vinska trta lažje oskrbuje z vodo kot druge rastline. V vinogradih, zasajenih v tej regiji, je delež avtohtonih in na novo vzgojenih madžarskih sort vinske trte največji na Madžarskem (več kot 60 %). Te predstavljajo hrbtenico vinogradniške proizvodnje. Povpraševanje po sortah vinske trte (trpežnih in odpornih) vrste Vitis Vinifera, dobro prilagojene okoljskim razmeram, ali po sortah, pridobljenih s križanjem te vrste in drugih vrst iz rodu Vitis, stalno narašča, kar omogoča donosnost. Regija z imenom „Duna-Tisza köze“ je med potrošniki dobro poznana, predvsem zaradi lahkih, sadnih in dišečih muškatnih vin. S spremembo življenjskega sloga so se spremenile tudi navade pitja vina, kar je povzročilo povečano povpraševanje po dišečih in svežih vinih z zmerno vsebnostjo alkohola. To povpraševanje je mogoče zadovoljiti zaradi posebnosti območja proizvodnje, gojenih sort in tehnološkega znanja vinogradnikov.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravila o izrazih

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

1. Izraz „oltalom alatt álló földrajzi jelzés“ (zaščitena geografska označba) se lahko nadomesti s tradicionalnim izrazom „tájbor“ (deželno vino).

Pravila o uporabi nekaterih izrazov

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

(i) „Muskotály“ (muškatno vino): vina, pridelana iz najmanj 85 % grozdja ene ali več sort vinske trte aletta, csabagyöngye, cserszegi fűszeres, generosa, irsai olivér, mátrai muskotály, muscat ottonel, nektár, pölöskei muskotály, tramini ali zefír;

(ii) „Primőr“ (mlado vino): vino, ustekleničeno v letu trgatve. Kot sopomenka se lahko uporabi tudi izraz „újbor“ (mlado vino).

Proizvodnja zunaj razmejenega območja proizvodnje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Sosednja upravna območja razmejenega območja:

upravna ozemlja občin županij Baranja, Békés, Borsod-Abaúj-Zemplén, Fejér, Hajdú-Bihar, Heves, Komárom-Esztergom, Nógrád in Tolna ter upravno ozemlje mesta Budimpešta.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/download/6/2d/82000/Duna-Tisza%20k%C3%B6zi%20OFJ_v5.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.