SL ECB -PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 9.  julija 2019  
o izplačilu sredstev nepoučenim imetnikom podrejenih obveznic in malim delničarjem bank v 
večinskem lastništvu Republike Slovenije, ki so bile predmet i zrednih ukrepov Banke Slovenije  
(CON/2019/ 26) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je 10.  maja 2019 prejela zahtevo predsednika Državnega zbora 
Republike Slovenije za mnenje o predlogu zakona o izplačilu sredstev nepoučenim imetnikom podrejenih 
obveznic in malim delničarjem bank v večinskem državnem lastništvu, ki so bile predmet izrednih 
ukrepov, izrečenih 17.  12. 2013 in 19.  11. 2014 oziroma 16.  12. 2014 s strani Banke Slovenije 
(v nadaljnjem besedilu: predlog zakona) . 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov  127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje alinee člena 2(1) Odločbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije ter na posebne naloge, ki se nanašajo na bonitetni nadzor kreditnih institucij in so prenesene na 
ECB v skladu s členom  127(6) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske 
centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.  
 
1. Namen predloga zakona  
1.1 Namen predloga zakona je manjšinskim delničarjem kreditnih institucij v večinskem državnem 
lastništvu povrniti škodo, ki so jo utrpeli zaradi političnega, negospodarnega in neuspešnega 
upravljanja teh kreditnih institucij s strani Republike Slovenije, ter povrniti sredstva nepoučenim 
vlagateljem, ki so bili zavedeni pri vlaganju v podrejene obveznice teh kreditnih institucij.  
1.2 Predlog zakona določa podlago in postopkovna pravila za izplačilo sredstev malim delničarjem 
zadevnih kreditnih institucij in upnikom iz naslova podrejenih terjatev do zadevnih kreditnih 
institucij, ki jih je prizadelo prenehanje kvalificiranih obveznosti na podlagi izrednih ukrepov v 
povezavi z dokapitalizacijo šestih slovenskih kreditnih institucij, ki jih je izrekla Banka Slovenije 
17. decembra 2013, 19.  novembra 2014 oziroma 16.  decembra 2014. Banka Slovenije je odločila, 
da prenehajo vse kvalificirane obveznosti teh kreditnih institucij, vključno z osnovnim kapitalom, 
hibridnim kapitalom in podrejenim dolgom, brez nadomestila.  
1.3 Upravičenci po predlogu zakona so fizične osebe, ki so bile: (1)  mali delničarji Nove Kreditne banke 
Maribor d.d. ali Nove Ljubljanske banke d.d., vpisani v centralnem registru nematerializiranih 
                                                 
1   Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29.  junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str.  42). 
ECB -PUBLIC  
2 vrednostnih papirjev 17.  decembra 2013, ter (2)  upniki iz naslova podrejenih terjatev do k reditnih 
institucij, ki so bile predmet izrednih ukrepov, ki jih je izrekla Banka Slovenije 17.  decembra 2013, 
19. novembra 2014 in 16.  decembra 2014.  
1.4 Predlog zakona ureja izračun višine izplačila upravičencem ter to višino omejuje na največ 
10 000 EUR pos ameznemu delničarju in največ 100 000 EUR za posamezno podrejeno terjatev. 
Višina izplačila posameznemu delničarju se določi tako, da se število navadnih, imenskih, prosto 
prenosljivih kosovnih delnic z glasovalno pravico, ki so bile vpisane v centralnem r egistru 
nematerializiranih vrednostnih papirjev 17.  decembra 2013 in so bile v lasti tega delničarja, 
pomnoži s knjigovodsko vednostjo teh delnic 31.  decembra 2012. Osnova za izplačilo upnikom iz 
naslova podrejenih terjatev je glavnica, povečana za obresti  v višini, kot so bile dogovorjene ob 
nastanku terjatve med upnikom in banko. Upravičencem se bodo sredstva izplačala v 30 dneh od 
uveljavitve predloga zakona. Poleg tega predlog zakona določa, da se v primeru, da upravičenci 
iztožijo odškodnine oziroma povračila v drugih sodnih postopkih, sredstva, ki so jim že bila 
izplačana na podlagi predloga zakona, pobotajo.  
1.5 Banka Slovenije mora po predlogu zakona pridobiti seznam oziroma podatke o posameznih 
upravičencih, ki so upniki iz naslova podrejenih terjatev, ki so bile predmet zadevnih izrednih 
ukrepov Banke Slovenije, vključno z imenom in naslovom teh upravičencev ter datumom nastanka 
in višino njihovih terjatev. Banka Slovenije mora te podrobne podatke posredovati pristojnemu 
ministrstvu v treh delovnih dneh  po sprejetju predloga zakona.  
1.6 Predlog zakona določa, da vse stroške, povezane z izplači lom, krije Republika Slovenija.  
 
2. Pripombe  
2.1 ECB razume, da so podatki, ki jih mora po predlogu zakona zagotoviti Banka Slovenije, omejeni na 
podatke v zvezi z upniki iz naslova podrejenih terjatev, ki so bile predmet zadevnih izrednih 
ukrepov Banke Slovenije. Ti podatki so bili pridobljeni na podlagi slovenske zakonodaje pred 
ustanovitvijo enotnega mehanizma nadzora na podlagi Uredbe Sveta (EU) št.  1024/20132 in po 
predlogu zakona v nobenem primeru ne bodo uporabljeni na način, ki bi lahko vplival na naloge, ki 
so bile z navedeno uredbo prenesene na ECB.  
2.2 ECB razume, da predlog zakona predstavlja ureditev sodelovanja med Banko Slovenije in 
pristojnim ministrstvom, ki je odgovorno za izvajanje predloga zakona.  Predlog zakona določa, da 
mora Banka Slovenije podatke o upnikih iz naslova podrejenih terjatev, ki so bile predmet zadevnih 
izrednih ukrepov Banke Slovenije, ministrstvu posredovati brezplačno. V zvezi s tem ECB 
izpost avlja načelo finančne neodvisnosti nacionalnih centralnih bank, ki določa, da države članice 
ne smejo spraviti svojih nacionalnih centralnih bank v položaj, v katerem imajo nezadostna 
finančna sredstva za opravljanje nalog, povezanih z Eurosistemom, in sic er z operativnega in 
finančnega vidika3. ECB razume, da zaradi ureditve sodelovanja s pristojnim ministrstvom ne bi 
                                                 
2   Uredba Sveta (EU) št.  1024/2013 z dne 15.  oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike 
bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str.  63). 
3  Glej Konvergenčno poročilo ECB iz leta 2016, str. 24. 
ECB -PUBLIC  
3 smela nastati pomembna finančna tveganja za Banko Slovenije, saj je obveznost Banke Slovenije 
omejena na enkratno zagotovitev ustreznih podatkov pristojnemu ministrstvu v treh delovnih dneh 
po sprejetju predloga zakona. Če se izkaže, da bi predlog zakona v praksi povzročil redno, trajno in 
znatno uporabo virov Banke Slovenije, tako da bi njena pomoč pomenila novo nalogo Banke 
Slovenije, je treba o tem obvestiti ECB, da lahko ta predlog zakona in obveznosti Banke Slovenije 
ponovno oceni z vidika prepovedi denarnega financiranja iz člena 123 Pogodbe4. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
 
V Frankfurtu na Majni, 9 . julija 2019  
 
 [podpis]  
 
Predsednik ECB  
Mario DRAGHI  
                                                 
4  Glej odstavek  2.5 Mnenja CON/2018/8. Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu 
www.ecb.europa.eu.