OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

V okviru pogajanj za pristop k Evropski uniji so se Bolgarija, Litva in Slovaška zavezale, da bodo zaprle in nato do skupno dogovorjenega datuma v tem zaporedju razgradile jedrske reaktorje Kozloduj, enote od 1 do 4, Ignalina, enoti 1 in 2, ter Bohunice V1, enoti 1 in 2. To predčasno zaprtje je za te države članice predstavljalo izjemno finančno breme, ki ni bilo v sorazmerju z gospodarsko močjo zadevnih držav. Zaradi tega dejstva in iz solidarnosti se je Evropska unija zavezala, da bo še naprej zagotavljala dodatno finančno pomoč za razgradnjo teh reaktorjev, in sicer za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice. Obveznost teh treh držav članic za zaprtje in obveznost Evropske unije, da zagotovi finančno podporo, sta bili predvideni v ustreznih pristopnih pogodbah.

Za celotno finančno pomoč Evropske unije za te tri države članice do konca leta 2013 je predvidenih 2847,8 milijona EUR (1367 milijonov EUR za Litvo, 613 milijonov EUR za Slovaško in 867,8 milijona EUR za Bolgarijo).

Vse tri države članice so izpolnile svoje obveznosti iz pristopne pogodbe glede pravočasnega zaprtja reaktorjev. Po zaprtju vseh zadevnih jedrskih elektrarn so vse države upravičenke dolžne nadaljevati z izvajanjem svojih načrtov za razgradnjo in kot prvi pomembni korak k dokončnemu zaprtju in razgradnji elektrarn se je, kjer je bilo to tehnično mogoče, izvedlo praznjenje reaktorja. Nameščajo se objekti, ki so potrebni za podporo postopku razgradnje. Poteka izdelava licenčne dokumentacije, kot sestavni del razgradnje pa potekajo tudi pripravljalna dela za razgradnjo. Pravni okvir in upravljavske strukture teh držav so v postopku prilagajanja, da bo upoštevan prehod od družbe, ki proizvaja električno energijo, k organizaciji za varno razgradnjo. Začela so se prva dela za odstranitev nedejavnih objektov. Gradijo se večji objekti za obdelavo in skladiščenje radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva, kjer so le-ti potrebni.

Koristi, ki jih je imel energetski sektor od financiranja ukrepov, so bile popolnoma v skladu z energetsko politiko Evropske unije. Projekti na področju energetske učinkovitosti so bili uspešno zaključeni, konvencionalne proizvodne zmogljivosti so bile okoljsko nadgrajene in gradijo se nove zmogljivosti, poteka pa tudi prilagajanje infrastrukture električnega omrežja. V nobeni od treh držav članic zaprtje enot jedrskih reaktorjev ni pomenilo izpada oskrbe z električno energijo. Niti huda plinska kriza v začetku leta 2009 ni pripeljala do ponovnega odprtja zaprtih enot reaktorjev, čeprav je bil ta namen izražen na politični ravni.

Sedanja finančna podpora Unije je učinkovito blažila gospodarske posledice zgodnjega zaprtja in zagotovila pomemben napredek pri razgradnji (infrastruktura za ravnanje z odpadki, priprava za razgradnjo). Zato se dodatna podpora Unije za blažilne ukrepe ne obravnava več. Vendar pa se bo postopek razgradnje v teh treh državah članicah nadaljeval tudi po sedanji finančni perspektivi in še vedno je treba izvesti pomembne ključne projekte v zvezi z varnostjo.

Da bi omogočili varno razgradnjo, morajo biti, kadar je to potrebno, na voljo ustrezna finančna sredstva[1]. Posodobljene ocene glede načrtovanja in stroškov razgradnje, ki so jih v začetku leta 2011 sporočile te države članice, dajejo jasne dokaze, da bodo za varno dokončanje razgradnje jedrskih elektrarn Kozloduj, Ignalina in Bohunice potrebna izdatna dodatna finančna sredstva.

Zaradi zgodovinskih razlogov te tri države članice nimajo potrebnih finančnih sredstev. Ob upoštevanju, da so bili reaktorji zaprti pred prvotno predvideno projektno življenjsko dobo in da je za zbiranje zadostne količine sredstev za razgradnjo potrebnih približno 25 let (zunanja pravna obveznost zbiranja sredstev v Nemčiji) obratovanja, ni bilo mogoče, da bi te tri države prihranile dovolj sredstev. Sredstva, ki so zdaj na voljo, še vedno ne zadostujejo za zagotavljanje nemotenega nadaljevanja in dokončanja varne razgradnje.

Ta predlog za uredbo Sveta predvideva razširitev finančne podpore Unije, katere splošni cilj je doseči dokončno stanje v postopku razgradnje jedrskih elektrarn Kozloduj, enot 1 do 4, Ignalina, enot 1 in 2, ter Bohunice V1, enot 1 in 2, v skladu z njihovimi načrti za razgradnjo, in obenem skrb za najvišjo raven varnosti.

Finančna podpora Unije je izraz evropske solidarnosti z Bolgarijo, Litvo in Slovaško. Vendar so za jedrsko varnost najbolj odgovorne zadevne države članice, kar prav tako pomeni končno odgovornost za njeno financiranje, vključno s financiranjem razgradnje. Vsako tako financiranje iz EU ali nacionalnih virov, ki je del državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, se izvaja v skladu z zadevnimi pravili EU o državni pomoči.

Od teh treh držav članic se pričakuje, da so pripravljene zagotoviti potrebno dodatno financiranje za kritje preostalih finančnih potreb zaradi zagotavljanja učinkovite porabe dodatne podpore Unije, pa tudi zaradi zagotavljanja prehoda k popolnemu financiranju držav članic za dokončanje varne razgradnje. Na podlagi sedanjih ocen stroškov za razgradnjo to pomeni 668 milijonov EUR za Bolgarijo, 1140 milijonov EUR za Litvo in 321 milijonov EUR za Slovaško. Komisija do konca leta 2017 za program Bohunice in Ignalina in do konca leta 2020 za program Kozloduj predvideva nove odobritve za prevzem odgovornosti. Vendar se bodo na podlagi teh odobritev za prevzem odgovornosti odobritve plačil nadaljevale še več let, najverjetneje vsaj do konca leta 2021 za programa Bohunice in Ignalina ter do leta 2024 za program Kozloduj. Te odobritve bodo predmet pregleda do konca leta 2015 v okviru vmesnega vrednotenja.

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA

2.1 Posvetovanje in strokovna mnenja

Predlagana uredba izhaja iz obsežnih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi, z zadevnimi državami članicami Bolgarijo, Litvo in Slovaško ter s skupinami strokovnjakov za razgradnjo. Ugotovitve iz poročila Evropskega parlamenta na lastno pobudo iz leta 2011 ter sklep in priporočila iz presoje Evropskega računskega sodišča o uspešnosti razgradnje iz leta 2011 so bili uporabljeni kot prispevek.

Pri prispevkih zainteresiranih strani so se med drugim pojavila naslednja vprašanja:

Pri priznavanju potrebe za stalno financiranje razgradnje enot jedrskih reaktorjev in za posredovanje potreb sektorja jedrske energije v bolj določene finančne kanale, kot so strukturni skladi, obstaja splošno soglasje.

Strokovnjaki so pozvali k izdelavi obsežnega, popolnega in podrobnega načrta za razgradnjo, ki bo osnova za izvajanje dodatne podpore Unije, vključno s popolnimi ocenami stroškov do datuma za dokončanje razgradnje. Zagotoviti je treba jasno navedbo nacionalnega sofinanciranja in načina za dolgoročno zagotavljanje tega nacionalnega financiranja.

Ključni mejniki so bili nedvoumno podprti, pa tudi ciljno usmerjanje podpore Unije k doseganju oprijemljivih mejnikov z najvišjo dodano vrednostjo EU. Postopke skladnosti in podrobno spremljanje stroškov je treba upoštevati od začetka.

Priporočila iz presoje Računskega sodišča o uspešnosti razgradnje so bila obravnavana pri pripravi predlagane uredbe in se kažejo v določbah predloga, kot so: jasni končni datumi glede podpore Unije; uskladitveno financiranje do zaključka razgradnje morajo zagotoviti te države članice (predhodni pogoj); jasna opredelitev ciljev in z njimi povezanih kazalnikov za spremljanje in nadzor napredka pri doseganju teh ciljev; revidirani izvedbeni mehanizmi za neposredno in posredno upravljanje. Nadaljnje podrobnosti, povezane s stališči in priporočili sodišča, so navedene v priloženi oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga.

2.2 Ocena učinka

Predlagana uredba je bila predmet ocene učinka glede treh možnih možnosti politike:

- osnovne možnosti, ki bi pomenila, da Unija po letu 2013 ne bi več zagotavljala dodatne podpore;

- možnosti prakse upravljanja, kot je obstajala do zdaj, s podporo Unije za razgradnjo in ukrepi v energetskem sektorju, ki so posledica zaprtja enot jedrskih reaktorjev;

- nadaljnje, a zmanjšane podpore Unije, namenjene le razgradnji.

Če v osnovni možnosti ne bi bilo dodatne podpore Unije, bi to pomenilo prekinitev programov razgradnje in bi posledično ogrozilo jedrsko varnost. Možnost prakse upravljanja, kot je obstajala do zdaj, bi povzročila mnogo višjo finančno podporo Unije z zmanjšano dodano vrednostjo. Dodatna podpora za projekte v energetskem sektorju bi pripeljala do izkrivljanja konkurence in stalna visoka raven finančne podpore Unije ne bi predstavljala zadostne spodbude, da bi te države članice prevzele popolno finančno odgovornost za dokončanje razgradnje.

Ocena učinkov teh treh možnosti glede doseganja splošnega cilja, ki je bil izpostavljen prej, je pripeljala do sklepa, da bi le tretja možnost omogočila, da nemoteno nadaljevanje razgradnje doseže dokončno stanje v postopku razgradnje, obenem pa podpira prehod k popolnemu financiranju države članice za varno dokončanje razgradnje.

2.3 Dodana vrednost podpore Unije

Posredovanje Unije je nujno zaradi dejstva, da ustreznih sredstev, ki so potrebna za nadaljnjo varno razgradnjo, v ustreznih nacionalnih skladih ni mogoče zagotoviti pravočasno. Zato je v interesu Unije, da zagotovi dodatno finančno podporo za nemoteno nadaljevanje razgradnje zaradi doseganja dokončnega stanja v postopku razgradnje zadevnih enot jedrskih reaktorjev v skladu z njihovimi načrti razgradnje in obenem ob najvišji ravni varnosti. To bo prispevalo k zagotavljanju izdatne in trajne podpore za zdravje delavcev in splošne javnosti, pri tem pa bo preprečevalo degradacijo okolja in zagotavljalo resničen napredek na področju jedrske varnosti in zaščite.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

V primeru Litve pristopna pogodba iz leta 2003 izrecno predvideva možnost dodatnega financiranja za razgradnjo po letu 2006. V primeru Bolgarije se člen 30 Akta o pristopu iz leta 2005 nanaša le na obdobje 2007–2009. V primeru Slovaške se pristopna pogodba iz leta 2003 nanaša le na obdobje 2004–2006. Akt in pogodba ne določata ustrezne pravne podlage za neprekinjeno podporo Bolgariji in Slovaški po letih 2009/2006, kot sta jo v primeru Litve. Pristopna pogodba in člen 30 Akta o pristopu tako ne moreta predstavljati ustrezne pravne podlage za dodelitev nadaljnjega financiranja po letu 2013.

Ustrezna pravna podlaga je zato člen 203 Pogodbe Euratom. Navedeni člen določa, da „če se izkaže, da je zaradi doseganja enega od ciljev potrebno ukrepanje Skupnosti, ta pogodba pa ne predvideva potrebnih pooblastil, Svet na predlog Komisije in po posvetovanju s Skupščino soglasno sprejme ustrezne ukrepe“.

Sedanji predlog predvideva več poenostavitev: v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 je za finančno podporo Bolgariji, Litvi in Slovaški namesto prej treh ločenih in neodvisni uredb predvidena skupna uredba Sveta. Ta uredba ne predvideva odstopanj od finančne uredbe.

4. POSLEDICE ZA PRORAČUN

Program bo zajemal obdobje 2014–2020. Celotna proračunska sredstva glede na sedanje cene znašajo 552 947 000 EUR. Ta znesek je v skladu s predlogom Komisije za naslednji večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020: „Proračun za strategijo Evropa 2020“[2]. Ta znesek se razdeli med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice:

1. 208 503 000 EUR za program Kozloduj za obdobje od leta 2014 do leta 2020;

2. 229 629 000 EUR za program Ignalina za obdobje od leta 2014 do leta 2017;

3. 114 815 000 EUR za program Bohunice za obdobje od leta 2014 do 2017.

Pri razdelitvi celotnega zneska med te tri posamezne programe je upoštevano, da mora Bolgarija razgraditi 4 enote, Slovaška 2 enoti in Litva 2 enoti, pri čemer ne obstajajo izkušnje v zvezi z razgradnjo, vrste in količina materialov, s katerimi se ravna, pa imajo različne razsežnosti. Trajanje podpore temelji na načelu enakega obravnavanja od pristopa. Celovit pregled v okviru vmesnega vrednotenja je načrtovan za leto 2015.

Nadaljnje podrobnosti proračunskih posledic so navedene v priloženi oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga.

5 POVZETEK VSEBINE UREDBE

Za izpolnitev zgoraj predstavljenega splošnega cilja so za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice opredeljeni specifični cilji s kazalniki.

Predlagana uredba določa predhodne pogoje, ki jih morajo pred izplačilom sredstev za programe izpolniti Bolgarija, Litva in Slovaška:

4. skladnost s pravnim redom Unije: zlasti na področju jedrske varnosti je treba v nacionalno zakonodajo prenesti Direktivo Sveta 2009/71/Euratom o jedrski varnosti in Direktivo Sveta 2011/70/Euratom o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki;

5. vzpostavitev nacionalnega pravnega okvira za zagotavljanje ustreznih določb za pravočasno zbiranje nacionalnih finančnih sredstev za varno dokončanje razgradnje;

6. predložitev pregledanega podrobnega načrta za razgradnjo Komisiji.

Finančna podpora Unije bi morala biti povezana z doseganjem pričakovanih rezultatov in biti predmet tega doseganja. Posledično je v predlagani uredbi predvidena možnost za pregled zneska odobritev za program, pa tudi razdelitev med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice z vidika rezultata vrednotenja, ki obravnava napredek, dosežen pri razgradnji.

Komisija bo letne finančne zaveze sprejela preko enega skupnega letnega programa dela za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice. Akt, ki določa izvedbene postopke, mora opredeljevati več izvedbenih podrobnosti za izvajanje finančne podpore Unije, med drugim podrobne zahteve glede poročanja in spremljanja. Ta akt bi moral vsebovati tudi revidirane načrte za razgradnjo za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice, ki bi služili kot osnova za spremljanje napredka in pravočasno uresničitev pričakovanih rezultatov. To bi obenem omogočilo učinkovitejše reševanje morebitnih težav, ki nastajajo med izvajanjem projekta.

2011/0363 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o podpori Unije za programe pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,[3]

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,[4]

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 30 Protokola o pogojih in načinu sprejema Republike Bolgarije in Romunije v Evropsko unijo se je Bolgarija zavezala, da bo do 31. decembra 2002 zaprla enoti 1 in 2 oziroma do 31. decembra 2006 enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj in nato te enote razgradila. V skladu s svojimi obveznostmi je Bolgarija v ustreznih rokih zaprla vse zadevne enote.

(2) V skladu s Protokolom št. 4 o jedrski elektrarni Ignalina v Litvi k Aktu o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške, s priznavanjem pripravljenosti Unije leta 2004 za zagotovitev ustrezne dodatne pomoči Skupnosti Litvi pri razgraditvi jedrske elektrarne Ignalina in s poudarkom tega izraza solidarnosti, se je Litva zavezala, da bo pred letom 2005 zaprla enoto 1 jedrske elektrarne Ignalina in do najpozneje 31. decembra 2009 enoto 2 tega obrata in nato ti enoti razgradila. V skladu s svojimi obveznostmi je Bolgarija v ustreznih rokih zaprla vse zadevne enote.

(3) V skladu s Protokolom št. 9 o enotah 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slovaškem k Aktu o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji, se je Slovaška zavezala, da bo do 31. decembra 2006 zaprla enoto 1 jedrske elektrarne Bohunice V1 in do 31. decembra 2008 enoto 2 in nato ti enoti razgradila. V skladu s svojimi obveznostmi je Slovaška v ustreznih rokih zaprla vse zadevne enote.

(4) V skladu z obveznostmi iz pristopne pogodbe in s podporo pomoči Skupnosti so Bolgarija, Litva in Slovaška zaprle jedrske elektrarne in dosegle pomemben napredek pri razgradnji. Za nadaljnji napredek pri dejanskih dejavnostih razgradnje je za doseganje dokončnega stanja v varnem postopku razgradnje nujno dodatno delo, hkrati pa je treba zagotavljati uporabo najvišjih varnostnih standardov. Na podlagi razpoložljivih ocen bo dokončanje razgradnje zahtevalo izdatna dodatna finančna sredstva.

(5) Unija se je zavezala, da bo Bolgariji, Litvi in Slovaški pomagala reševati izjemno finančno breme, ki ga pomeni postopek razgradnje, brez poseganja v načelo, da končno odgovornost za razgradnjo nosijo zadevne države članice. Od obdobja pred pristopom so Bolgarija, Litva in Slovaška od Unije prejele izdatno finančno podporo, in sicer preko programov Kozloduj, Ignalina in Bohunice, ki so bili vzpostavljeni v obdobju 2007–2013. Finančna podpora Unije v okviru teh programov se bo končala leta 2013.

(6) Po zahtevi Bolgarije, Litve in Slovaške za dodatno financiranje je bila v predlogu Komisije za naslednji večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 izdelana določba: „Proračun za strategijo Evropa 2020“[5] v znesku 700 milijonov EUR iz splošnega proračuna Evropske unije za jedrsko varnost in razgradnjo. Od tega je 500 milijonov EUR glede na cene iz leta 2011, kar je približno 553 milijonov EUR glede na sedanje cene, predvidenih za novi program za dodatno podporo za razgradnjo enot 1–2 jedrske elektrarne Bohunice V1, enot 1–2 jedrske elektrarne Ignalina v obdobju od leta 2014 do leta 2017 in enot 1–4 jedrske elektrarne Kozloduj v obdobju od leta 2014 do leta 2020. Financiranje v okviru tega novega programa bi se moralo postopno zmanjševati.

(7) Podpora, ki jo zajema ta uredba, bi morala zagotoviti nemoteno nadaljevanje razgradnje in se osredotočiti na ukrepe za doseganje dokončnega stanja v varnem postopku razgradnje, kar bi tako prineslo največjo dodano vrednost Unije in hkrati zagotovilo prehod k financiranju varnega dokončanja razgradnje. Vendar so za jedrsko varnost najbolj odgovorne zadevne države članice, kar prav tako pomeni končno odgovornost za njeno financiranje, vključno s financiranjem razgradnje. Ta uredba ne vpliva na izid prihodnjih postopkov državne pomoči, ki bi se lahko izvajali v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe.

(8) Določbe te uredbe ne vplivajo na pravice in obveznosti iz pristopnih pogodb, zlasti ne na določbe protokolov iz uvodnih izjav 1 do 3 preambule.

(9) Za razgradnjo jedrskih elektrarn, zajetih v tej uredbi, bi bilo treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije enot, ki jih je treba zapreti, da se zagotovi največja možna učinkovitost.

(10) Dejavnosti, ki jih zajema ta uredba, in operacije, ki jih podpirajo, morajo biti v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, ki je neposredno ali posredno povezano z izvajanjem te operacije. Razgradnjo jedrskih elektrarn, ki jih zajema ta uredba, je treba izvajati v skladu z zakonodajo o jedrski varnosti[6] in ravnanju z odpadki[7] ter o okolju[8].

(11) Komisija bo zagotovila učinkovit nadzor razvoja postopka razgradnje, da bi zagotovila najvišjo dodano vrednost Unije pri financiranju v okviru te uredbe, čeprav končno odgovornost za razgradnjo nosijo države članice. Sem sodita učinkovito merjenje uspešnosti in ocena korektivnih ukrepov med programom.

(12) Finančne interese Unije je treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi z ustreznimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev ter po potrebi kazni.

(13) Glede na to, da cilji ukrepov, ki jih je treba sprejeti, in zlasti določb za zadostna finančna sredstva za nadaljevanje varne razgradnje te države članice ne morejo doseči v zadostni meri, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.

(14) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem letnih programov dela in podrobnih izvedbenih postopkov. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[9].

(15) Uredba Sveta (ES) št. 1990/2006 z dne 21. decembra 2006 o izvajanju Protokola št. 4 o jedrski elektrarni Ignalina v Litvi k Aktu o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovaške in Slovenije k Evropski uniji (program Ignalina)[10], Uredba Sveta (Euratom) št. 549/2007 z dne 14. maja 2007 o izvajanju Protokola št. 9 o enoti 1 in enoti 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slovaškem, k Aktu o pogojih pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji („program Bohunice“)[11] in Uredba Sveta (Euratom) 647/2010 z dne 22. julija 2010 o finančni pomoči Unije v zvezi z razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji, („program Kozloduj“)[12] se skladno s tem razveljavijo.

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Vsebina

Ta uredba določa večletni program pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn za obdobje 2014–2020 („Program“), ki določa pravila za izvajanje finančne podpore Unije za ukrepe, povezane z razgradnjo jedrskih elektrarn Kozloduj (enote 1 do 4; program Kozloduj), Ignalina (enoti 1 in 2; program Ignalina) in Bohunice V1 (enoti 1 in 2; program Bohunice).

Člen 2 Cilji

1. Splošni cilj tega programa je zadevnim državam članicam pomagati doseči dokončno stanje v postopku razgradnje jedrskih elektrarn Kozloduj, enot 1 do 4, Ignalina, enot 1 in 2, ter Bohunice V1, enot 1 in 2, v skladu z njihovimi načrti za razgradnjo, in obenem zagotavljanje najvišje ravni varnosti.

2. Specifični cilji za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice v obdobju financiranja so naslednji:

7. program Kozloduj:

(i) izvajanje razgradnje enot 1 do 4 v turbinskih dvoranah in v pomožnih zgradbah, meri se glede na število in vrsto razgrajenih sistemov;

(ii) razgradnja velikih sestavnih delov in opreme v reaktorskih zgradbah enot 1 do 4, meri se glede na število in vrsto razgrajenih sistemov in opreme;

(iii) varno ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim načrtom za ravnanje z odpadki, meri se glede na količino in vrsto pripravljenih odpadkov;

8. program Ignalina:

(i) praznjenje jedra reaktorja enote 2 in reaktorskih bazenov za gorivo enot 1 in 2 v suhem objektu za skladiščenje izrabljenega jedrskega goriva, meri se glede na število sestav brez goriva;

(ii) varno vzdrževanje enot reaktorja, dokler praznjenje ni končano, meri se glede na število zabeleženih izrednih dogodkov;

(iii) izvajanje razgradnje v turbinski dvorani in drugih pomožnih zgradbah ter varno ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri razgradnji v skladu s podrobnim načrtom za ravnanje z odpadki, meri se glede na vrsto in število razgrajenih pomožnih sistemov in količino ter vrsto pripravljenih odpadkov;

9. program Bohunice:

(i) izvajanje razgradnje v turbinski dvorani in pomožnih zgradbah reaktorja V1, meri se glede na število in vrsto razgrajenih sistemov;

(ii) razgradnja velikih sestavnih delov in opreme v reaktorskih zgradbah V1, meri se glede na število in vrsto razgrajenih sistemov in opreme;

(iii) varno ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim načrtom za ravnanje z odpadki, meri se glede na količino in vrsto pripravljenih odpadkov;

3. Mejniki in ciljni končni datumi bodo opredeljeni v aktu v skladu s členom 6(2).

Člen 3 Proračun

1. Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2014–2020 znašajo 552 947 000 EUR glede na sedanje cene.

Ta znesek se razdeli med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice:

10. 208 503 000 EUR za program Kozloduj za obdobje od leta 2014 do leta 2020;

11. 229 629 000 EUR za program Ignalina za obdobje od leta 2014 do leta 2017;

12. 114 815 000 EUR za program Bohunice za obdobje od leta 2014 do leta 2017.

2. Komisija bo v okviru vmesnega vrednotenja iz člena 8 do konca leta 2015 pregledala uspešnost programa in ocenila napredek programov Kozloduj, Ignalina in Bohunice glede na mejnike in ciljne datume iz člena 2.3. Na podlagi rezultatov te ocene lahko Komisija pregleda količino odobritev za program, pa tudi programsko obdobje in razdelitev med programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice.

3. Finančna dodelitev za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice lahko krije tudi stroške, povezane s pripravljalnimi dejavnostmi in dejavnostmi spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, ki so potrebne za upravljanje programa in uresničitev njegovih ciljev; zlasti študijami, sestanki strokovnjakov, dejanji obveščanja in sporočanja, vključno s sporočanjem znotraj institucij v zvezi s političnimi prednostnimi nalogami Evropske unije, če so povezani s splošnimi cilji te uredbe, stroški v zvezi z omrežji IT, ki so povezani z obdelavo in izmenjavo informacij, skupaj z vsemi drugimi stroški za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju tega programa.

Finančna dodelitev lahko krije tudi stroške za tehnično in upravno pomoč, potrebne za prehod med programom in ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1990/2006, Uredbo (Euratom) št. 549/2007 in Uredbo Sveta (Euratom) 647/2010.

Člen 4 Predhodni pogoji

1. Do 1. januarja 2014 morajo Bolgarija, Litva in Slovaška izpolniti naslednje predhodne pogoje:

13. skladnost s pravnim redom Unije: zlasti na področju jedrske varnosti je treba v nacionalno zakonodajo prenesti Direktivo Sveta 2009/71/Euratom6 o jedrski varnosti in Direktivo Sveta 2011/70/Euratom o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki 7 .

14. vzpostavitev nacionalnega pravnega okvira za zagotavljanje ustreznih določb za pravočasno zbiranje nacionalnih finančnih sredstev za varno dokončanje razgradnje v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči.

15. predložitev pregledanega podrobnega načrta za razgradnjo.

2. Komisija mora pri pripravi letnega programa dela za leto 2014 iz člena 6(1) oceniti informacije, zagotovljene glede izpolnjevanja predhodnih pogojev. Med sprejemanjem letnega programa dela se lahko odloči, da bo zadržala vso ali del finančne pomoči Unije, dokler ne bodo zadovoljivo izpolnjeni predhodni pogoji.

Člen 5 Oblike izvajanja

1. Program se izvaja v eni ali več oblikah iz Uredbe (EU) št. XXX/2012 [nova finančna uredba], zlasti z nepovratnimi sredstvi in javnimi naročili.

2. Komisija lahko izvajanje finančne pomoči Unije v okviru tega programa prenese na organe iz člena 55(1)(c) Uredbe (EU) št. XXXX/2012 [nova finančna uredba].

Člen 6 Letni programi dela in izvedbeni postopki

1. Komisija sprejme en skupni letni program dela za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice, ki določa cilje, pričakovane rezultate, s tem povezane kazalnike in časovno razporeditev za porabo sredstev v okviru vsake letne finančne obveznosti.

2. Komisija najkasneje 31. decembra 2014 sprejme podrobne izvedbene postopke za trajanje tega programa. Akt, ki določa izvedbene postopke, mora za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice prav tako podrobneje opredeljevati pričakovane rezultate, dejavnosti in ustrezne kazalnike uspešnosti. Vseboval bo pregledane podrobne načrte za razgradnjo iz člena 4(1)(c), ki bodo služili kot osnova za spremljanje napredka in pravočasno doseganje pričakovanih rezultatov.

3. Letni programi dela in akti, ki določajo izvedbene postopke iz odstavkov 1 in 2, se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 9(2).

Člen 7 Zaščita finančnih interesov Evropske unije

1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih v skladu s to uredbo, finančni interesi Evropske unije zaščitijo s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim z učinkovitimi pregledi in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije.

Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) lahko opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo o financiranju s strani Evropske unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter sporazumih in sklepih o donacijah ter pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.

Člen 8 Vrednotenje

1. Komisija najpozneje do konca leta 2015 pripravi poročilo o vrednotenju v zvezi z doseganjem ciljev vseh ukrepov na ravni rezultatov in učinkov, učinkovitostjo porabe sredstev in njeno dodano evropsko vrednostjo, pri čemer na podlagi poročila sprejme odločitev glede podaljšanja, spremembe ali ukinitve ukrepov. Ocena bo dodatno obravnavala obseg poenostavitve, njeno notranjo in zunanjo usklajenost in stalno pomembnost vseh ciljev. Upoštevala bo rezultate vrednotenj dolgoročnega vpliva predhodnih ukrepov.

2. Komisija izvede naknadno vrednotenje v tesnem sodelovanju z državami članicami in upravičenci. Z naknadnim vrednotenjem se preverita učinkovitost programa in njegov vpliv na razgradnjo.

3. Pri vrednotenju se upošteva napredek glede na kazalnike uspešnosti iz člena 2(2).

4. Komisija predstavi rezultate teh vrednotenj Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 9 Odbor

1. Komisiji pomaga odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja postopek, določen v členu 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

Člen 10 Prehodne določbe

Ta uredba ne vpliva na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje zadevnih projektov, vključno z njihovim celotnim ali delnim preklicem, do zaključka projektov ali na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje finančne pomoči, ki jo je dodelila Komisija na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1990/2006, Uredbe (Euratom) št. 549/2007 in Uredbe Sveta (Euratom) 647/2010 ali katere koli druge zakonodaje, ki ureja navedeno pomoč na dan 31. decembra 2013 in ki se za zadevne ukrepe uporablja od takrat naprej do njihovega zaključka.

Člen 11 Razveljavitev

Uredba Sveta (ES) 1990/2006, Uredba (Euratom) št. 549/2007 in Uredba Sveta (Euratom) 647/2010 se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2014.

Člen 12 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

1.1. Naslov predloga/pobude

1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB

1.3. Vrsta predloga/pobude

1.4. Cilji

1.5. Utemeljitev predloga/pobude

1.6. Trajanje in finančni učinek ukrepa

1.7. Načrtovani načini upravljanja

2. UKREPI UPRAVLJANJA

2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja

2.2. Sistem upravljanja in nadzora

2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

3.2. Ocenjeni učinek na odhodke

3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke

3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje

3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave

3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju

3.3. Ocenjeni učinek na prihodke

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

OKVIR PREDLOGA/POBUDE

Naslov predloga/pobude

Uredba o podpori Unije za programe pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem.

Zadevna področja v okviru ABM/ABB[13]

32 Energija

Vrsta predloga/pobude

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep .

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[14]

x Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa

( Predlog/pobuda se nanaša na nadaljevanje obstoječega ukrepa z novo usmeritvijo

Cilji

Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

Razdelek 1: Pametna in vključujoča rast

Splošni cilj tega programa je doseči dokončno stanje v postopku razgradnje jedrskih elektrarn Kozloduj, enot 1 do 4, Ignalina, enot 1 in 2, ter Bohunice V1, enot 1 in 2, v skladu z njihovimi načrti za razgradnjo in obenem zagotavljanje najvišje ravni varnosti.

Specifični cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB

Specifični cilji za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice so naslednji:

program Kozloduj:

– izvedba razgradnje turbinskih dvoran enot 1 do 4 in pomožnih zgradb;

– razgradnja velikih sestavnih delov in opreme v reaktorskih zgradbah 1 do 4;

– varno ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim načrtom za ravnanje z odpadki;

program Ignalina:

– praznjenje jedra reaktorja enote 2 in reaktorskih bazenov za gorivo enot 1 in 2 v suhem objektu za skladiščenje izrabljenega jedrskega goriva;

– varno vzdrževanje enot reaktorja, dokler praznjenje ni končano;

– izvedba razgradnje v pomožnih zgradbah in varno ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim načrtom za ravnanje z odpadki;

program Bohunice:

– izvajanje razgradnje v turbinski dvorani in pomožnih zgradbah reaktorja V1;

– razgradnja velikih sestavnih delov in opreme v reaktorskih zgradbah V1;

– varno ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri razgradnji, v skladu s podrobnim načrtom za ravnanje z odpadki;

Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB

32 05

Pričakovani izid in učinki

Navedite, kako naj bi predlog/pobuda učinkovala na upravičence/ciljne skupine.

Uspešno izvajanje finančne pomoči Unije za Bolgarijo, Litvo in Slovaško bi moralo pripeljati do pomembnega koraka naprej pri razgradnji vseh pomembnih enot jedrskih elektrarn, ki jih to zadeva, in k varnemu ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Glavne sestavne dele in opremo v pomožnih in reaktorskih zgradbah je treba razgraditi, s čimer se posledično zagotovi izdatna in trajna podpora za zdravje delavcev in splošne javnosti, prepreči degradacija okolja ter zagotovi pravi napredek na področju jedrske varnosti in zaščite.

Kazalniki izida in učinkov

Navedite, s katerimi kazalniki bi bilo mogoče spremljati izvajanje predloga/pobude.

SPLOŠNI CILJ | Doseganje dokončnega stanja v okviru postopka razgradnje jedrskih elektrarn Kozloduj, enot 1 do 4, Ignalina, enot 1 in 2, ter Bohunice V1, enot 1 in 2, v skladu z njihovimi načrti za razgradnjo in hkrati zagotavljanje najvišje ravni varnosti |

Kazalniki učinka | Trenutno stanje | Dolgoročni cilj in mejnik* |

število glavnih sestavnih delov in sistemov, ki so bili razstavljeni v vseh zadevnih jedrskih reaktorjih v skladu z ustreznimi načrti za razgradnjo | veljavni datumi za dokončanje razgradnje jedrskih elektrarn: – Kozloduj, enote 1 do 4: 2030, – Ignalina, enoti 1 in 2: 2029, – Bohunice V1, enoti 1 in 2: 2025. |

(*) Podatki o podrobnih ciljih in mejnikih za leto 2020 še niso na voljo. Dodatno bodo opredeljeni na podlagi pregledanih načrtov za razgradnjo, ki jih bodo zagotovile Bolgarija, Litva in Slovaška.

SPECIFIČNI CILJ | Program Kozloduj |

Kazalniki rezultatov | Zadnji znan rezultat | Srednjeročni cilj (rezultat)* |

število in vrsta sistemov, razgrajenih v turbinski dvorani in pomožnih zgradbah | dejavnosti razgradnje v turbinskih dvoranah 1 in 2 so se začele | razgradnja sistemov v turbinskih dvoranah 1 do 4 dokončana do leta 2020 razgradnja pomožnih zgradb v letu 2015 |

število in vrsta sistemov in velikih sestavnih delov, razgrajenih v reaktorskih zgradbah | se še ni začelo | razgradnja opreme v letu 2015; Razgradnja velikih sestavnih delov v letu 2016 |

količina in vrsta pripravljenih odpadkov | poteka izgradnja objektov za obdelavo in pripravo odpadkov | odstranjevanje, obdelava in priprava odpadkov od obratovanja dokončano leta 2018 obdelava in priprava odpadkov od razgradnje se začneta leta 2015 |

SPECIFIČNI CILJ | Program Ignalina |

Kazalniki rezultatov | Zadnji znan rezultat | Srednjeročni cilj (rezultat)* |

število sestav brez goriva iz enote 2 in bazenov za izrabljeno gorivo | izpraznjeno jedro reaktorja enote 1, jedro reaktorja enote 2 delno izpraznjeno v bazene za izrabljeno gorivo | popolna izpraznitev in prenos sestav izrabljenega goriva v suho skladiščenje izrabljenega goriva dokončano do leta 2016 |

število registriranih izrednih dogodkov | varno vzdrževanje izvedeno brez izrednih dogodkov | nobenih izrednih dogodkov do popolne izpraznitve enot 1 in 2 |

vrsta in število razgrajenih pomožnih sistemov ter količina in vrsta pripravljenih odpadkov | razgrajen sistem za zasilno hlajenje sredice enote 1, začetek del za razgradnjo v turbinski dvorani enote 1. Poteka izgradnja objektov za ravnanje z odpadki | razgradnja turbinske dvorane enote 2: 2017; Razgradnja plinskih in prezračevalnih zgradb: 2014 – 2015 |

SPECIFIČNI CILJ | Program Bohunice |

Kazalniki rezultatov | Zadnji znan rezultat | Srednjeročni cilj (rezultat)* |

število in vrsta sistemov, razgrajenih v turbinski dvorani V1 in pomožnih zgradbah. | začela se je razgradnja turbinske dvorane V1; Začela se je razgradnja zunanjih zgradb (faza 1); | zaključek razgradnje turbinske dvorane V1 odstranitev sistema v pomožnih zgradbah (faza 2): začetek 2014 |

število in vrsta sistemov in velikih sestavnih delov, razgrajenih v reaktorskih zgradbah V1 | dekontaminacija primarnih vodov V1 se je začela | začetek razgradnje velikih sestavnih delov v reaktorski zgradbi: začetek leta 2015 |

količina in vrsta pripravljenih odpadkov. | ravnanje z odpadki od razgradnje na 1. stopnji se je začelo | ravnanje z odpadki od razgradnje na 2. stopnji: konec obdobja 2013–2025 |

(*) Zagotovljene podatke je treba obravnavati le kot okvirne. Podrobni srednjeročni cilji bodo dodatno opredeljeni v aktu iz člena 7(2) uredbe na podlagi pregledanih načrtov za razgradnjo, ki jih morajo zagotoviti Bolgarija, Litva in Slovaška.

Utemeljitev predloga/pobude

Zahteve, ki jih je treba izpolniti kratkoročno ali dolgoročno

Izvedbeni postopki morajo biti izdelani najkasneje 31. decembra 2014 in jih morajo dopolnjevati letni programi dela.

Do leta 2014 morajo Bolgarija, Litva in Slovaška izpolniti naslednje predhodne pogoje:

(a) skladnost s pravnim redom Unije; zlasti na področju jedrske varnosti je treba v nacionalno zakonodajo prenesti Direktivo Sveta 2009/71/Euratom o jedrski varnosti in Direktivo Sveta 2011/70/Euratom o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki;

(b) vzpostavitev nacionalnega pravnega okvira za zagotavljanje ustreznih določb za pravočasno zbiranje nacionalnih finančnih sredstev za varno dokončanje razgradnje;

(c) predložitev pregledanega podrobnega načrta za razgradnjo Komisiji.

Dodana vrednost ukrepanja Evropske unije

Nujnost posredovanja (subsidiarnosti) je posledica dejstva, da zaradi zgodovinskih razlogov v okviru ustreznih nacionalnih skladov ni mogoče zagotoviti ustreznih sredstev, ki so potrebna za stalno varno razgradnjo. V nasprotju z drugimi državami članicami, ki so v podobnem položaju, a se ne spopadajo s predčasnim zaprtjem njihovih elektrarn, Bolgarija, Litva in Slovaška niso mogle zbrati zadostne količine sredstev iz delovanja elektrarn.

Zato je v interesu Unije, da zagotovi dodatno finančno podporo za nemoteno nadaljevanje razgradnje zaradi doseganja dokončnega stanja v postopku razgradnje zadevnih enot jedrskih reaktorjev v skladu z njihovimi načrti razgradnje in obenem ob najvišji ravni varnosti. To bo prispevalo k zagotavljanju izdatne in trajne podpore za zdravje delavcev in splošne javnosti, pri tem pa bo preprečevalo degradacijo okolja in zagotavljalo resničen napredek na področju jedrske varnosti in zaščite.

Glavna spoznanja iz podobnih preteklih izkušenj

Evropsko računsko sodišče je v obdobju 2010/2011 izvedlo presojo uspešnosti. V tej uredbi so upoštevane naslednje ugotovitve in priporočila sodišča:

Popolno financiranje ni zagotovljeno in zgornja meja financiranja ni določena:

– v uredbi je predviden pogoj za podporo Unije: države članice upravičenke morajo določiti nacionalni pravni okvir za zagotavljanje ustreznih določb za pravočasno zbiranje nacionalnih finančnih sredstev za varno dokončanje razgradnje;

– v uredbi so določeni jasni končni datumi za podporo EU: 2017 za Litvo in Slovaško in 2020 za Bolgarijo;

Opredelitev ciljev in smiselnih kazalnikov uspešnosti za spremljanje in poročanje o izvajanju programa:

– uredba vsebuje mnogo podrobnejše splošne in točno določene cilje in kazalnike uspešnosti kot prejšnje uredbe;

– kazalniki uspešnosti in jasne določbe za spremljanje in poročanje bodo dodatno podrobno določeni, kot je navedeno v členu 6(2);

Za določitev ocene o potrebah v zvezi z dosedanjim napredkom, dejavnostmi, ki jih je še treba izvesti, in celotnim načrtom financiranja, vključno s sredstvi različnih zainteresiranih strani:

– to priporočilo zajema ocena učinka;

– podrobno načrtovanje dejavnosti, ki jih je še treba izvesti, bo dodatno razvito v aktu, ki določa izvedbene postopke, predvidene v členu 6(2);

– za vsako od zadevnih jedrskih elektrarn morajo te države članice Komisiji zagotoviti podroben pregledan načrt za razgradnjo;

Predhodno vrednotenje za dodatno podporo Unije v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira:

– zahtevno predhodno vrednotenje je zajeto v oceni učinka. Zagotavlja zahtevane informacije v skladu s finančno uredbo;

– akt, ki določa izvedbene postopke, predvidene v členu 6(2), bo vseboval dodatne podrobnosti;

Število ravni upravljanja in razpršene odgovornosti:

– odločitev o izbiri primernega načina upravljanja in pooblaščenega organa bo sprejeta na poznejši datum, in sicer po dodatni oceni najprimernejših možnosti;

– vloge in odgovornosti se bodo dodatno razvile v aktu, ki določa izvedbene postopke, predvidene v členu 6(2) kot nadaljevanje sedanjega sklepa Komisije o postopkih. V vseh treh programih imajo države članice upravičenke jasno opredeljeno vlogo koordinatorja programa;

Ocenjevanje financiranja preko strukturnih skladov:

– v oceni učinka je tekla razprava o uporabi strukturnih skladov, izključena pa je bila kot izvedbeni mehanizem za podporo EU za razgradnjo.

Komisija je julija 2011 sprejela svoje poročilo za Evropski parlament in Svet o statusu porabe finančne podpore EU za te tri države članice. Izkušnje 10-letnega izvajanja podpore so bile prav tako upoštevane za pripravo predloga za podporo EU po letu 2013, za ponovno opredelitev ciljev in kazalnikov in za dodatno izboljšanje izvedbenih postopkov. Dodatna izbira ustreznega izvedbenega mehanizma in določb v okviru člena 3(2) te uredbe bo Evropski komisiji omogočila učinkovitejšo obravnavo težav, ki se pojavljajo pri izvajanju projektov s strani držav članic upravičenk.

Združljivost z drugimi finančnimi instrumenti in možnosti dopolnjevanja

V okviru predlogov Komisije za naslednji finančni okvir bodo tri zadevne države članice obenem ostale glavne upravičenke strukturnih in kohezijskih skladov, kar jim bo omogočilo stalno podporo za reševanje gospodarskih in socialnih posledic razgradnje. Poleg tega bo instrument za povezovanje Evrope, ki ga je predlagala Komisija, ustvaril pomembne priložnosti za nadgradnjo in posodobitev njihove energetske, prometne in telekomunikacijske infrastrukture.

Trajanje in finančni učinek ukrepa

x Časovno omejen predlog/pobuda

- x Trajanje predloga od leta 2014 do leta 2020,

- x Finančni učinek od leta 2014 do leta 2025 (od 2021 do 2025 le za odobritve plačil).

( Časovno neomejen predlog/pobuda:

- izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med letoma LLLL in LLLL,

- ki mu sledi polno delovanje.

Načrtovani načini upravljanja[15]

x Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija.

x Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvajanja na:

- ( izvajalske agencije,

- ( organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[16],

- x nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve,

- ( osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe.

( Deljeno upravljanje z državami članicami

( Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami

x Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami:

Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v oddelku „opombe“.

Opombe

Finančno pomoč Unije je možno izvajati neposredno v skladu s členom [55(1)(a)] Uredbe (EU) št. XXX/2012 [nova finančna uredba] ali posredno s prenosom izvajanja proračuna na subjekte, navedene v členu [55(1)(c)] Uredbe (EU) št. XXX/2012 [nova finančna uredba].

Odločitev o izbiri primernega načina upravljanja in pooblaščenem organu bo sprejeta na poznejši datum.

UKREPI UPRAVLJANJA

Določbe glede spremljanja in poročanja

Navedite pogostost in pogoje.

Nadzorni sestanki bodo potekali dvakrat letno. Namen nadzornih sestankov bo oceniti napredek pri razgradnji, pa tudi pregledati in odobriti nadzorna poročila, ki jih bodo pred vsakim sestankom pripravili upravičenka podpore Unije in pooblaščeni organi.

Podrobna pravila spremljanja in poročanja bodo dodatno razvita v aktu, ki določa podrobne izvedbene postopke.

Misije na kraju samem in sestanki z drugimi zainteresiranimi stranmi (npr. ministrstvi) bodo dopolnjevali nadzor projekta.

Komisija najpozneje do konca leta 2015 pripravi poročilo o vrednotenju v zvezi z doseganjem ciljev vseh ukrepov na ravni rezultatov in učinkov, učinkovitostjo porabe sredstev in njeno dodano evropsko vrednostjo, pri čemer na podlagi poročila sprejme odločitev glede podaljšanja, spremembe ali ukinitve ukrepov.

Naknadno vrednotenje se izvede v tesnem sodelovanju z državami članicami in upravičenkami. Z naknadnim vrednotenjem se preverita učinkovitost programa in njegov vpliv na razgradnjo.

Sistem upravljanja in nadzora

Ugotovljena tveganja

Zamude pri izvajanju projektov

Možno slabo upravljanje finančne pomoči EU s strani upravičencev

Tveganje dvojnega financiranja

Načrtovani načini nadzora

Zaradi zmanjšanja tveganja zamud pri projektu se bo izvajal natančen nadzor izvajanja programa.

Vrednotenja programa so predvidene po členu 9 osnutka uredbe;

Tveganje slabega upravljanja bo upoštevano pri izbiri ustreznega izvedbenega mehanizma.

Velja, da je tveganje dvojnega financiranja majhno. V okviru te uredbe ne bo dodatne podpore za ukrepe v energetskem sektorju, kjer obstaja tveganje, da bi iz finančnih instrumentov Unije pritekalo dvojno financiranje. Podpora za jedrske projekte je izključena iz podpore iz strukturnih skladov in posledično ni prekrivanja. Za vsak posamezen program (program Kozloduj, Ignalina in Bohunice) vsaka država članica upravičenka določi nacionalnega koordinatorja programa, ki je med drugim odgovoren za izključevanje dvojnega financiranja iz nacionalnih sredstev, namenjenih razgradnji.

Glede strategije nadzora se predpostavlja, da bodo pri programu v okviru te uredbe podobne značilnosti tveganja kot pri podpori za obdobje 2007–2013, in uporabljala se bo podobna strategija nadzora. Pričakovati je, da bo raven neskladnosti, ki je ocenjena za ta namen, podobna ravni iz podpornega programa Unije za obdobje 2007–2013.

– Nadaljnja finančna revizija CPMA v jedrski elektrarni Ignalina je bila končana leta 2010. Potrdila je institucionalno oceno, ki je bila izvedena novembra in decembra 2008 in v kateri je bilo ugotovljeno, da so naslednji ključni stebri dobro uveljavljeni in da delujejo zadovoljivo: javno naročanje, notranji sistem nadzora, računovodstvo, zunanje revizije, javni dostop do informacij in objava upravičenk. To predstavlja zadostno zagotovilo, da CPMA izpolnjuje zahteve finančne uredbe.

– Glede sredstev, ki jih upravlja EBOR, je zunanja finančna revizija Mednarodnega podpornega sklada za razgradnjo jedrske elektrarne Bohunice odkrila finančno napako, ki predstavlja približno 0,3 % celotnega proračuna sklada. Če predvidevamo, da obstaja podobna raven napak pri drugih dveh skladih za razgradnjo, je mogoče podati zadostno zagotovilo (predvideno je, da se bodo konec leta 2011 začele podobne revizije za mednarodno podporo skladu za razgradnjo Ignaline in Kozloduja).

Sporazumi in sklepi o izvajanju ukrepov v okviru tega programa morajo določiti spremljanje in finančni nadzor, ki ju izvaja Komisija ali kateri koli predstavnik, ki ga pooblasti Komisija, ter revizije, ki jih izvaja Računsko sodišče, in preglede na kraju samem, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

Pri izvajanju finančnih instrumentov je treba upoštevati, da mora vsak sporazum s subjektom, kateremu so bile zaupane naloge, ali drugimi finančnimi institucijami izrecno določati, da imata Komisija in Računsko sodišče pooblastila za nadzorovanje dokumentacije in prostorov ter informacij, tudi takih, ki so shranjeni na elektronskih medijih, pri vseh tretjih osebah, ki so prejele sredstva Unije.

Značilnosti in intenzivnost nadzora

Opis nadzora | Znesek v milijonih EUR | Število upravičencev: transakcije (% skupnega zneska) | Temeljitost nadzora (ocena 1–4) | Pokritost (% vrednosti) |

Upravljanje ukrepov od ocenjevalne do naknadne revizije | 8,48** | 1) celovito spremljanje vseh projektov: 100% | 1 | 100 |

2) revizija izbranih projektov 10% | 4 | 20 |

** približek na podlagi naslednjega izračuna

- 3 revizije računovodskih izkazov: 3 x 0,1 milijona EUR (na podlagi stroškov finančnih revizij v okviru finančne podpore Unije za obdobje 2007–2013);

- vrednotenje leta 2015 in naknadno vrednotenje: 0,5 milijona EUR;

- notranji nadzor GD ENER, ki je namenjen programu: 0,18 milijona EUR (0,20 x 0,127 milijona EUR na leto krat 7 let);

- stroški vodenja programa: 7,5 milijona EUR = 0,5 x (7+4+4) let (0,5 milijona EUR na leto posebej za program Kozloduj, Ignalina in Bohunice na podlagi povprečnih količin za izvajanje finančne podpore Unije za obdobje 2007–2013; 7+4+4 predstavlja v tem vrstnem redu trajanje dodatne podpore Unije v okviru te uredbe za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice);

Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe.

Poleg uporabe vseh regulativnih nadzornih mehanizmov bo GD ENER izdelal strategijo proti goljufijam in akcijski načrt na ravni GD v skladu z novo strategijo Komisije proti goljufijam (CAFS), ki je bila sprejeta 24. junija 2011 za zagotavljanje, med drugim, da bo njen notranji nadzor, ki je povezan z goljufijami, usklajen s CAFS in da bo njen pristop k obvladovanju tveganja goljufij opremljen za prepoznavanje področij, na katerih obstaja tveganje goljufij, ter za ustrezne odzive. Kjer je to potrebno, bodo ustanovljene skupine za mrežno povezovanje in ustvarjena ustrezna orodja IT, namenjena analizi primerov goljufij, povezanih s tem programom.

Prilagojena usposabljanja v zvezi s preprečevanjem in odkrivanjem goljufij pri upravljanju nepovratnih sredstev in javnih naročil pa tudi pri življenjskem ciklu projekta in potrošnje bodo organizirana za kader, udeležen pri finančnem upravljanju (vključno z operativnim potrjevanjem in upravljanjem projektov in tudi revizorjev).

Finančne institucije, vključene v opravljanje finančnih poslov v okviru finančnega instrumenta, bodo morale upoštevati ustrezne standarde za preprečevanje pranja denarja in boj proti terorizmu. Te institucije ne smejo imeti sedeža na ozemlju, katerega pristojni organi ne sodelujejo z Unijo v zvezi z uporabo mednarodno dogovorjenih davčnih standardov.

OCENJENI FINANČNI UČINEK PREDLOGA/POBUDE

Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

- Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice

Po vrsti , v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami.

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodka | Prispevek |

Številka [Opis………………………...……….] | dif./nedif.[17] | iz držav Efte[18] | iz držav kandidatk[19] | iz tretjih držav | v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe |

Št. 1 | 32 05 03 Jedrska varnost – prehodni ukrepi (razgradnja) | dif. | NE | NE | NE | NE |

N° 1 | 32 01 04 03 | nedif. | NE | NE | NE | NE |

- Zahtevane nove proračunske vrstice

Po vrsti , v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami.

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodka | Prispevek |

Številka [Razdelek…………………………………..] | dif./nedif. | iz držav Efte | iz držav kandidatk | iz tretjih držav | v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe |

[XX.YY.YY.YY] | DA/NE | DA/NE | DA/NE | DA/NE |

Ocenjeni učinek na odhodke

Povzetek ocenjenega učinka na odhodke

milijoni EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira: | 1 | Pametna in vključujoča rast |

milijonov EUR (na tri decimalna mesta natančno)

- Zahtevane upravne odobritve se krijejo z odobritvami, že dodeljenimi za upravljanje ukrepa in/ali prerazporejenimi, po potrebi dopolnjenimi z dodatnimi viri, ki se lahko GD, pristojnemu za upravljanje, dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

Ocenjene potrebe po človeških virih

- ( Predlog/pobuda ne zahteva rabe človeških virov

- x Predlog/pobuda zahteva rabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

Ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa

2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |

( Načrt delovnih mest (za uradnike in začasne uslužbence) |

XX 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 |

XX 01 01 02 (delegacije) |

XX 01 05 01 (posredne raziskave) |

10 01 05 01 (neposredne raziskave) |

( Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa FTE)[24] |

XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz „splošnih sredstev“) |

XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) |

10 01 05 02 (PU, ZU, NNS – neposredne raziskave) |

Druge proračunske vrstice (navedite) |

SKUPAJ | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 |

XX je zadevno področje ali naslov.

Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

Opis nalog: Uradniki in začasno osebje

Uradniki in začasno osebje | Izvajanje finančne podpore za programe Kozloduj, Ignalina in Bohunice, načrtovanje, spremljanje, nadzor in poročanje. |

Zunanji sodelavci |

Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

- x Predlog/pobuda se ujema z večletnim finančnim okvirom v obdobju 2014–2020 v skladu s COM(2011)500.

- ( Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira.

Pojasnite, katero reprogramiranje je potrebno ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske.

–

- ( Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega okvira[27].

Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske.

–

Udeležba tretjih oseb pri financiranju (tretje osebe niso neposredno udeležene pri financiranju prog. podpore EU)

- x V predlogu/pobudi ni načrtovano, da bi bile tretje osebe udeležene pri financiranju.

Ocenjeni učinek na prihodke

- x Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke.

- ( Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

- ( na lastna sredstva,

- ( na različne prihodke

milijonov EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica prihodkov: | Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto | Učinek predloga/pobude[28] |

Leto N | Leto N+1 | Leto N+2 | Leto N+3 | … vstavite ustrezno število stolpcev glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) |

Člen …………. | | | | | | | | | |Za razne namenske prihodke navedite zadevne proračunske vrstice.

–

Navedite metodo izračuna učinka na prihodke.

–

[1] Priporočilo Komisije o upravljanju finančnih sredstev za razgradnjo jedrskih objektov, izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov. UL L 330, 28.11.2006, str. 31.

[2] COM(2011)500. Ustrezni znesek je 500 milijonov EUR glede na cene iz leta 2011.

[3] UL C, , str..

[4] UL C, , str..

[5] COM(2011) 500.

[6] UL L 172, 2.7.2009, str. 18; Direktiva Sveta 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov.

[7] UL L 199, 2.8.2011, str. 48; Direktiva Sveta 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

[8] Zlasti Direktiva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje UL L 175, 5.7.1985, str. 40; Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114).

[9] UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

[10] UL L 411, 30.12.2006, str.10.

[11] UL L 131, 23.5.2007, str. 1.

[12] UL L 189, 22.7.2010, str. 9.

[13] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih.

[14] Pilotni in pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe.

[15] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[16] Kot je navedeno v členu 185 finančne uredbe.

[17] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva.

[18] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino.

[19] Države kandidatke in, če je primerno, potencialne države kandidatke Zahodnega Balkana.

[20] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice „proračunske odobritve“), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[21] Realizacije se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest …).

[22] Kakor je opisano v oddelku 1.4.2 „Specifični cilji“.

[23] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice „proračunske odobritve“), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[24] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak.

[25] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice „proračunske odobritve“).

[26] Predvsem strukturni skladi, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR).

[27] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[28] Glede na tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve, prelevmane za sladkor) morajo biti navedeni zneski neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.