RESOLUCIJA (EU) 2022/1697 EVROPSKEGA PARLAMENTA

z dne 4. maja 2022

s pripombami, ki so del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, oddelek III — Komisija in izvajalske agencije

EVROPSKI PARLAMENT,

— ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, oddelek III — Komisija,

— ob upoštevanju sklepov o razrešnici glede izvrševanja proračunov izvajalskih agencij za proračunsko leto 2020,

— ob upoštevanju člena 99 in Priloge V Poslovnika,

— ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

— ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

— ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0127/2022),

A. ker je proračun Unije pomemben instrument za doseganje skupnih ciljev politike in v povprečju predstavlja 1,1 % bruto nacionalnega dohodka Unije oziroma 2,4 % skupne javnofinančne porabe držav članic in skupne javne porabe v Uniji;

B. ker Parlament pri podelitvi razrešnice Komisiji preverja in ocenjuje, ali so bila sredstva porabljena pravilno in ali so bili po notranjih in zunanjih revizijah doseženi cilji politike, kar potrjuje pravilnost in smotrnost z vidika razmerja med kakovostjo in ceno porabe sredstev Komisije;

Politične prednostne naloge

1. opozarja, da je trdno zavezan temeljnim načelom iz Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), vključno z dobrim finančnim poslovodenjem, kot je določeno v členu 317, in bojem proti goljufijam, kot je določen v členu 325;

2. poudarja, kako pomemben je proračun Unije za uresničevanje političnih prednostnih nalog Unije ter njeno vlogo pri zagotavljanju pomoči državam članicam v nepredvidljivih razmerah, kot je pandemija covida-19 in njene posledice; poudarja, da dobro in pravočasno izvrševanje proračuna prispeva k učinkovitejšemu in uspešnejšemu obravnavanju potreb in izzivov na različnih področjih politike; opozarja, da se lahko z izvrševanjem proračuna pod časovnim pritiskom poveča število napak in nepravilnosti;

3. poudarja, kako pomembno je sporočanje uspešnosti programov proračuna Unije za postopek podelitve razrešnice; opozarja, da je dodana vrednost vloženih sredstev tesno povezana z doseženimi rezultati in njihovim prispevkom k izboljšanju vsakdanjega življenja državljanov Unije;

4. ponovno izraža veliko zaskrbljenost zaradi razmer na področju pravne države v več državah članicah, kar je samo po sebi zelo zaskrbljujoče in lahko povzroči resne izgube za proračun Unije, ter poudarja svoje pozive Komisiji, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja, da bi zaustavila resne kršitve načel pravne države, ki smo jim priča, ter omejila tveganje takšnih izgub, meni, da bi moralo to vključevati takojšnjo in popolno uporabo Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta (1) o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: uredba o pogojenosti s pravno državo), tako da se zadevnim državam članicam pošlje pisno obvestilo v skladu s členom 6(1) te uredbe;

5. poudarja, da je Parlament v resoluciji o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020 Komisijo že pozval, naj nemudoma ukrepa v skladu z uredbo o pogojenosti s pravno državo, da bi začela brez odlašanja uporabljati vsa orodja za preiskovanje, ki jih ima na voljo, da bi se spopadli s kršitvami pravne države v državah članicah, ki vplivajo na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali bi ga lahko resno ogrozile; je seznanjen z nedavno sodbo Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče), ki potrjuje, da je uredba o pogojenosti s pravno državo v skladu s Pogodbama EU, in zlasti poudarja, da skladnosti s skupnimi vrednotami, na katerih temelji Evropska unija, ni mogoče omejiti na obveznost za pristop k Uniji, ki se po pristopu morda ne bo upoštevala; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da Komisija kljub nedavni sodbi Sodišča in številnim pozivom Parlamenta te uredbe še ni začela uporabljati; ugotavlja, da je Komisija aprila 2022 nazadnje napovedala, da bo prvič sprožila mehanizem pogojenosti, in opozarja, da je pomembno zaščititi pravice končnih prejemnikov in upravičencev do sredstev EU; meni, da Komisija s tem, ko ne uveljavlja te uredbe, odlaša z izvajanjem naloge, ki jo ima kot varuhinja Pogodb;

6. meni, da je letno poročilo Komisije o pravni državi koristno orodje za spremljanje in ocenjevanje stanja pravne države v vseh državah članicah in iz podobnih razlogov; vendar izraža zaskrbljenost, da poročilo ne bo izboljšalo razmer v državah članicah, če ne bo jasnih in specifičnih priporočil vladam EU; poudarja, da je treba v letnih poročilih jasno razlikovati med posameznimi pomanjkljivostmi in sistemskimi pomanjkljivostmi na področju pravne države; poziva Komisijo, naj izvaja priporočila iz resolucije Parlamenta z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020;

7. vztraja, da mora Komisija poskrbeti, da vse organizacije (na ravni Unije ali mednarodne organizacije), ki zagotavljajo zunanjo pomoč, spoštujejo pravno državo in človekove pravice v državah, ki to pomoč prejemajo; poudarja predvsem, da je treba zagotoviti, da tretje strani in/ali fizične osebe ne bodo dodeljevale sredstev Unije za kakršne koli cilje ali oblike terorizma in/ali verske in politične radikalizacije oziroma jih povezovala z njimi;

8. poudarja, da so nadaljnje pobude za zagotovitev zaščite proračuna Unije postale še pomembnejše zaradi začetka veljavnosti instrumenta NextGenerationEU, s katerim bodo skupna izplačila iz proračuna Unije v prihodnjih letih veliko večja; v zvezi s tem poudarja, da bi morala Komisija tudi zagotoviti, da imajo urad OLAF, Evropsko računsko sodišče in Evropsko javno tožilstvo potrebna sredstva in kadrovske vire za preiskovanje morebitnih primerov goljufij, povezanih s proračunom Unije; ugotavlja, da je urad OLAF v letu 2020 na Evropsko javno tožilstvo premestil 9, leta 2021 pa še dodatnih 9 uslužbencev; je zaskrbljen, da bi utegnilo to občutno zmanjšanje števila zaposlenih zaradi pomanjkanja kadrov in prekomerne obremenitve ogroziti učinkovito izpolnjevanje mandata urada OLAF; zato poziva k povečanju kadrovskega načrta (zlasti strokovnjakov za forenziko in informacijsko tehnologijo) urada OLAF, da bi nadomestili premestitve osebja na Evropsko javno tožilstvo;

9. ugotavlja, da so na podlagi člena 22 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost (2) države članice odgovorne za zagotavljanje zaščite finančnih interesov Unije; ugotavlja, da ima Komisija pomembno vlogo, saj zagotavlja, da so informacije nacionalnih revizijskih sistemov verodostojne, zanesljive in ustrezne; poudarja, da je treba okrepiti upravne zmogljivosti držav članic in Komisije, da se zagotovi dobro finančno poslovodenje, ki vključuje učinkovito preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov ter preprečevanje dvojnega financiranja; ugotavlja, da je Komisija odgovorna za tehnično pomoč in svetovalne storitve za izboljšanje ustreznih upravnih zmogljivosti držav članic; poziva Komisijo, naj organu za podelitev razrešnice posreduje pregled posebnih ukrepov, s katerimi se je v Komisiji in ustreznih institucijah (Sodišče, urad OLAF, Evropsko javno tožilstvo, Europol in Eurojust) poiskalo ustrezno osebje za izvajanje ustreznih pristojnosti; poziva Komisijo, naj v svoje letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja vključi izjavo o zanesljivosti podatkov o smotrnosti za izvajanje mehanizma;

10. poziva Komisijo, naj nemudoma uporabi sredstva, ki jih ima na voljo, na primer instrument začasne ustavitve plačil, kadar so bile potrjene resne pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora;

11. poudarja, da dejstvo, da Komisija tudi po večkratnih zahtevah Parlamenta v zvezi s tem še vedno ne predloži seznama prejemnikov, ki prejemajo največji delež sredstev Unije v okviru deljenega upravljanja, predstavlja veliko oviro za oceno tveganj, povezanih z odhodki Unije, pa tudi za splošno preglednost njene porabe; meni, da so odgovori in pojasnila v zvezi s tem vprašanjem, ki jih je Komisija predložila Parlamentu, neustrezni, njena prizadevanja za vzpostavitev takšne zbirke podatkov pa neučinkovita in neuspešna;

12. meni, da je dolgotrajni spor o nasprotju interesov med Komisijo in nekdanjim predsednikom češke vlade Andrejem Babišem neučinkovit in neupravičeno dolgotrajen; ponovno poudarja, da ni bilo odločnih ukrepov v zvezi z nasprotjem interesov predsednika vlade Babiša, dejstvo, da se je njegovo nasprotje interesov v končni fazi končalo na volitvah, pa Komisije ne bo prikazovalo v pozitivni luči; poudarja, da se je predsednik vlade Babiš medtem v imenu Češke pogajal o večletnem finančnem okviru ter mehanizmu za okrevanje in odpornost;

13. izpostavlja resno tveganje v zvezi s tem, da se je znesek neporavnanih obveznosti še povečeval in je ob koncu leta 2020 dosegel novo rekordno vrednost 303,2 milijarde EUR; priznava, da je določena raven neporavnanih obveznosti naravna posledica proračunskega sistema Unije, ki uporablja sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila, vendar poudarja, da znesek neporavnanih obveznosti, ki je enako velik kot znesek za odobritve plačil za dve leti, pomeni tveganje za nemoteno delovanje proračuna v prihodnosti, ki bi se znašel pod resnim pritiskom, prav tako pa bi lahko prinesel precejšnje tveganje za likvidnost proračuna Unije; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja napredek pri izvajanju v državah članicah, zlasti če je to nezadostno ali je stopnja črpanja sredstev nizka, ter organu za podelitev razrešnice predloži analizo po posameznih državah, pri čemer naj opredeli ponavljajoče se težave in ukrepe, sprejete za optimizacijo razmer; meni, da je glede na redno letno povečanje neporavnanih obveznosti, prihodnji instrument NextGenerationEU in veliko povečanje porabe Unije prednostna naloga Komisije, da pripravi podroben načrt ukrepov, s katerimi bo zmanjšala znesek neporavnanih obveznosti; poziva Komisijo, naj ta načrt predstavi organu za podelitev razrešnice;

14. obžaluje, da je kljub izkušnjam iz prejšnjega večletnega finančnega okvira ter pomoči in sodelovanju Komisije s tehnično pomočjo kumulativna stopnja črpanja sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) ob koncu leta 2020 še vedno za približno 7 % nižja kot v prejšnjem večletnem finančnem okviru 2007–2013; spodbuja Komisijo, naj še naprej sodeluje z državami članicami, tudi s tehnično pomočjo, da bi povečali zmožnost držav članic, da uporabijo sredstva, ki so jim bila dodeljena, in da bi okrepili prizadevanja za povečanje stopnje črpanja sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ne da bi pri tem ogrozili kakovost projektov in prizadevanja za preprečevanje zlorab in goljufij pri sredstvih Unije; poziva Komisijo, naj po potrebi pomaga državam pri iskanju upravičenih projektov, zlasti tistih z jasno evropsko dodano vrednostjo; poziva Komisijo, naj ponovno vzpostavi projektno skupino za boljše izvajanje, da bi povečala stopnjo črpanja sredstev in razvila najboljšo prakso med državami članicami;

15. poudarja svoje odločne in večkratne pozive Komisiji in izvršnim agencijam, naj zaščitijo proračun Unije s splošno in sistematično uporabo digitalnih in avtomatiziranih sistemov za poročanje, spremljanje in revizijo; ugotavlja, da bi to moralo vključevati vzpostavitev obvezne enotne interoperabilne podatkovne zbirke o upravičencih do sredstev iz vseh programov Unije; priznava, da je Komisija predlagala obvezno uporabo enotnega orodja za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja za sredstva v okviru deljenega upravljanja in mehanizma za okrevanje in odpornost; ugotavlja, da to v sprejetih besedilih ni bilo ohranjeno; poudarja, da bi moral tak sistem temeljiti na edinstvenih identifikatorjih za vse prejemnike, vključno z informacijami o njihovih končnih upravičencih, in bi moral tudi samodejno zagotavljati uporabo sistemov, med drugim orodja za podatkovno rudarjenje (ARACHNE), da bi kar najbolje zaščitil finance Unije; poudarja, da mora biti mogoče s tem celovitim in interoperabilnim sistemom vse posamezne zneske, ki jih prejme končni upravičenec ali dejanski lastnik, združiti v en skupni znesek; ugotavlja, da je že skrajni čas za to digitalizacijo in da je ta nujna zaradi čezmejne narave zlorab sredstev, goljufij, nezakonitih prilastitev, nasprotij interesov, dvojnega financiranja in drugih sistemskih težav; poudarja, da bi moralo to enotno orodje za podatkovno rudarjenje omogočati enostavno iskanje in biti na voljo uradu OLAF, Evropskemu javnemu tožilstvu in Komisiji, da bi izboljšali zaščito proračuna Unije in instrumenta NextGenerationEU pred nepravilnostmi, goljufijami in nasprotji interesov;

16. poudarja, da je treba področja, na katerih se uporablja sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES), razširiti onkraj neposrednega upravljanja, in poziva Komisijo, naj ga uporabi za vse sklade Unije, tudi za tiste v deljenem upravljanju; ugotavlja, da je treba sistem EDES sistematično uporabljati za zagotavljanje, da podjetja in dejanski lastniki, ki so bili obsojeni zaradi goljufije, korupcije ali drugih hudih gospodarskih kaznivih dejanj, ne morejo prejeti sredstev Unije; poudarja, da je treba kazalnike v sistemu ARACHNE uskladiti z razlogi za izključitev v sistemu EDES, da bodo izključeni gospodarski subjekti vidni tudi v sistemu ARACHNE; poziva k čim večji interoperabilnosti med sistemoma ARACHNE in EDES ter drugo programsko opremo, da bi zmanjšali potrebo po večkratnem vnosu informacij v različne sisteme IT in ohranili upravno breme na čim nižji ravni;

17. poziva Komisijo, naj ukrepa na podlagi samoiniciativnega poročila Parlamenta o reviziji finančne uredbe (3) in zakonodajnega samoiniciativnega poročila Parlamenta (INL) o digitalizaciji evropskega poročanja, spremljanja in revizije (4), ki vključuje posebne predloge za revizijo finančne uredbe;

18. pozdravlja, da je bil aprila 2021, potem ko je bil avgusta 2020 že razdeljen državam članicam, objavljen vodnik o preprečevanju nasprotja interesov v skladu s finančno uredbo, ki spodbuja enotno razlago pravil pri vseh načinih upravljanja; ponovno poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno ocenjevanje preventivnih ukrepov, ki so jih sprejele države članice za preprečevanje nasprotja interesov; poudarja, da se je treba učinkovito in uspešno spoprijeti z vsemi oblikami nasprotja interesov, tudi v institucijah Unije;

19. opozarja, da bi bilo treba revizijska poročila Komisije, tudi ko gre za nasprotje interesov, objaviti v razumnem časovnem okviru, kar bi pripomoglo k temu, da bi revidirani subjekti izvedli priporočene popravne in nadaljnje ukrepe; opozarja na stališče Odbora za proračunski nadzor, da mora Komisija tudi pred zaključkom revizije Parlamentu na zahtevo posredovati informacije, da lahko ta izvaja svojo funkcijo političnega nadzora;

20. ugotavlja, da so bile zaradi pandemije covida-19 upravičene znatne spremembe proračuna za leto 2020 v obliki prerazporeditev in dopolnitev proračuna, da bi Unija zagotovila čvrst prispevek in pomagala zmanjšati izzive zaradi pandemije, med drugim s hitrim razvojem cepiv; poleg tega ugotavlja, da je bilo treba zaradi pandemije covida-19 revizije večinoma opravljati na daljavo; pozdravlja, da je digitalizacija revizijskih postopkov vse pogostejša in da revizije na daljavo prinašajo večjo učinkovitost in prihranke, a poudarja, da ne morejo v celoti nadomestiti kontrol na kraju samem; ugotavlja tudi, da Komisija na podlagi posebne ocene tveganja v zvezi s covidom-19 iz leta 2020 meni, da je bila stopnja zagotovila ohranjena ter da sta ocenjeno tveganje ob plačilu in tveganje ob zaključku reprezentativna za stopnjo napake pri finančnih transakcijah;

21. ugotavlja, da letni poročili Računskega sodišča za leti 2019 in 2020 potrjujeta vztrajne napake pri odhodkih in dajeta negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov; opozarja na večkratne ugotovitve Računskega sodišča, da nadzorni mehanizmi Komisije in držav članic preprosto niso dovolj zanesljivi;

22. je seznanjen s postopnim prehodom pri pravilih o prenehanju obveznosti za programsko obdobje 2021–2027 z N+3 (2021–2026) na N+2 (2027) za sredstva v deljenem upravljanju v skladu z uredbo o skupnih določbah (5), kar je podprl tudi Parlament; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami in jim pomaga pri pravočasnem izvajanju njihovih programov; poudarja, da se sedanje pravilo N+3 ne bi smelo uporabljati za upočasnitev ali zavlačevanje izvajanja, temveč se želi z njim poskrbeti, da bo na voljo dovolj časa za izvedbo projektov;

23. poziva Komisijo in proračunski organ, naj zagotovita zadostna sredstva za revizije in nadzor sredstev Unije glede na veliko povečanje sredstev, ki bodo skupaj izplačana v prihodnjih letih iz večletnega finančnega okvira in instrumenta NextGenerationEU; ugotavlja, da bo Komisija ocenila kontrolne sisteme držav članic in pripravila smernice za vzpostavitev zanesljivih sistemov spremljanja in nadzora; poziva Komisijo, naj organu za podelitev razrešnice posreduje podrobne ocene revizijskih in kontrolnih sistemov v vseh državah članicah;

24. znova izraža zaskrbljenost, ker Komisija pred izplačilom sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost preveri le, ali so bili doseženi mejniki in cilji, državam članicam pa prepusti, da zagotovijo spoštovanje pravil o javnih naročilih ali državni pomoči; ugotavlja, da bo Komisija s sistemskimi revizijami zagotovila, da bodo države članice vzpostavile strog nadzor, s katerim bodo finančne interese Unije zaščitile pred nasprotji interesov ali resnimi nepravilnostmi; vendar meni, da se Komisija kot varuhinja Pogodb pri skladnosti z veljavnimi pravili ne bi smela zanašati le na revizije držav članic, če želi zagotoviti enake konkurenčne pogoje za naložbe v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost; zato poziva Komisijo, naj svoje revizijske dejavnosti razširi tudi onkraj sistemskih revizij ter vključi preglede javnih naročil in pravil o državni pomoči v skladu s pristopom, ki temelji na tveganju; v zvezi s tem opozarja, da so v zakonodaji nekaterih držav članic velike vrzeli na področju učinkovitega nadzora in preprečevanja nasprotja interesov;

25. ponovno poudarja, da je treba v prihodnje bolje usklajevati poenostavitev pravil in postopkov z boljšim nadzorom na področjih, kjer najpogosteje prihaja do nepravilne porabe, prav tako pa uvesti obvezna usposabljanja in pripraviti praktične informacije za prosilce, zlasti nove, ter izboljšati pomoč in smernice za MSP, odcepljena podjetja, zagonska podjetja, upravne in plačilne agencije ter vse druge deležnike; je seznanjen z napredkom, doseženim z revizijo finančne uredbe leta 2018, in izboljšavami v programih porabe za obdobje 2021–2027;

26. poudarja vse večji pomen kazalnikov uspešnosti, vključno z izbiro kazalnikov, opredelitvijo ciljev in mejnikov ter spremljanjem in poročanjem glede na nove modele izvajanja za mehanizem za okrevanje in odpornost ter reformirano skupno kmetijsko politiko; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja Komisije za izboljšanje spremljanja in poročanja o smotrnosti proračuna Unije z bolj racionaliziranimi in kvalitativnimi kazalniki, kot je razvidno iz sprejetih temeljnih aktov programov porabe za obdobje 2021–2027; ugotavlja, da so mejniki in cilji ter kazalniki učinka po naravi različni; ugotavlja, da mehanizem za okrevanje in odpornost dodatno razlikuje med naložbami in reformami; poudarja, da je revizija smotrnosti poslovanja novo orodje za revizijske organe; poziva Komisijo, naj zagotovi pregled celotnega revizijskega cikla v državah članicah in Komisiji ter pregled sodelovanja z ustreznimi revizijskimi organi, vključno z Računskim sodiščem, pa tudi z uradom OLAF in Evropskim javnim tožilstvom;

27. spodbuja Komisijo, Računsko sodišče in Svet, naj si prizadevajo za pospešitev postopka razrešnice za leto N+1, in jih opozarja, da to ne bi smelo ogroziti kakovosti postopka;

28. poziva Komisijo, naj na vseh področjih porabe Unije smiselno in konkretno še naprej spodbuja uravnoteženo zastopanost spolov in pristop k pripravi proračuna, ki upošteva vidik spola, pozdravlja napredek Komisije pri uvajanju metodologije za enakost spolov in razvoju pilotne metodologije, s katero bi v večletnem finančnem okviru 2021–2027 spremljali odhodke, povezane s spolom; poziva Komisijo, naj v okviru predloga proračuna za leto 2023 Parlament obvesti o preskusu njene izvedljivosti s programi financiranja Unije;

29. znova poudarja, da se je treba v tesnem sodelovanju z Evropskim javnim tožilstvom in uradom OLAF odločneje boriti proti goljufijam na ravni Unije in držav članic; ceni obsežna prizadevanja in poudarja vlogo Evropskega javnega tožilstva pri preiskovanju in pregonu goljufij in drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije; opozarja, da je treba Evropskemu javnemu tožilstvu in uradu OLAF zagotoviti zadostne finančne in človeške vire;

30. pozdravlja uvedbo novih lastnih prihodkov, da bi po letu 2028 odplačali posojila, odobrena v okviru instrumenta NextGenerationEU (približno 15 milijard EUR na leto do leta 2050), da bi zagotovili boljšo zaščito proračuna Unije; ugotavlja, da s tem bremena dolga Unije ne bodo nosile prihodnje generacije in da ne bo treba okrniti bistvenih programov Unije, kot so Obzorje Evropa, ESS+ in Erasmus+;

31. je zlasti zaskrbljen zaradi ponavljajočih se ugotovitev Sodišča, da je delo nekaterih nacionalnih revizijskih organov ali certifikacijskih organov preveč nagnjeno k napakam in zato nezanesljivo, kar ogroža zanesljivost podatkov za letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna Evropske komisije; obžaluje, da Komisija v zvezi s to posebno pripombo, ki je bila vključena v resolucijo Komisije o razrešnici za leto 2019, ni sprejela dodatnih ukrepov; pričakuje, da bo Komisija posredovala pojasnila v zvezi s tem;

Izjava Računskega sodišča o zanesljivosti ter proračunsko in finančno poslovodenje

32. pozdravlja, da je Računsko sodišče za leto 2020 ugotovilo, da so računovodski izkazi Unije zanesljivi, skladni s finančno uredbo in da na strani prihodkov v proračunu ni pomembnih napak;

33. obžaluje, da je Računsko sodišče za leto 2020 znova izdalo negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkovne strani proračuna, obenem pa poudarja, da je stopnja napake, ki je v letu 2020 znašala 2,7 %, kar je enako kot v letu 2019, morda le minimalna stopnja napake zaradi tveganja pri odkrivanju, povezanega z dejstvom, da Računsko sodišče med omejitvami zaradi pandemije covida-19 ni moglo opravljati pregledov na kraju samem; vendar poudarja, da stopnja napake sama po sebi ne pomeni goljufije, in ugotavlja, da je Računsko sodišče v letu 2020 Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) prijavilo šest morebitnih primerov goljufij, medtem ko je bilo leta 2019 takšnih primerov devet; znova poudarja, da se je treba v tesnem sodelovanju z Evropskim javnim tožilstvom in uradom OLAF odločneje boriti proti goljufijam na ravni Unije in držav članic;

34. ugotavlja, da je Računsko sodišče revidiralo transakcije v višini 147,8 milijarde EUR, medtem ko je dejanska poraba znašala 173,3 milijarde EUR, in da so odhodki z visokim tveganjem, ki temeljijo predvsem na povračilih, predstavljali 87,2 milijarde EUR revidirane populacije, medtem ko so odhodki z nizkim tveganjem, ki so predvsem odhodki na podlagi pravic, znašali 60,6 milijarde EUR;

35. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je na podlagi 728 revidiranih transakcij, ki jih je pregledalo Računsko sodišče, ocenjena stopnja napake za odhodke z visokim tveganjem še vedno precej nad pragom pomembnosti, ki znaša 4,0 %, medtem ko je ocenjena stopnja napake za odhodke z nizkim tveganjem pod pragom pomembnosti;

36. ponavlja zahteve, ki jih je Parlament v resolucijah o razrešnici v zadnjih nekaj letih že večkrat naslovil na Računsko sodišče, namreč naj opredeli stopnjo napake tudi za plačila z nizkim tveganjem in za vsak odhodek v večletnem finančnem okviru, prav tako pa naj razširi poglavje o upravi, da bi imeli bolj poglobljeno analizo za vse institucije in ugotovili, kako popravni ukrepi vplivajo na splošno stopnjo napake;

37. vse bolj zaskrbljeno ugotavlja, da bilanca Unije kaže, da so skupne obveznosti ob koncu leta 2020 znašale 313,5 milijarde EUR, kar je povečanje za 62,0 milijarde EUR oz. 24,7 % v primerjavi s prejšnjim letom (251,5 milijarde EUR);

38. ugotavlja, da je Združeno kraljestvo 1. februarja 2020 izstopilo iz Unije in da je zaključni račun Unije na dan 31. decembra 2020 pokazal neto terjatev do Združenega kraljestva v znesku 47,5 milijarde EUR, in sicer na podlagi obveznosti, opredeljenih v sporazumu o izstopu;

39. ugotavlja, da je bilo leto 2020 zadnje leto večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020; poudarja, da so proračun za leto 2020 in dopolnitve proračuna skupaj znašali 173,9 milijarde EUR v obveznostih, od katerih so bile dejansko prevzete obveznosti v višini 172,9 milijarde EUR, medtem ko so proračun in dopolnitve proračuna za plačila znašal 164,1 milijarde EUR, od katerih je bilo 161,8 milijarde EUR dejansko porabljenih; ugotavlja tudi, da so bila izvršena plačila namenskih prejemkov v višini 9,9 milijarde EUR in plačila prenosov v višini 1,6 milijarde EUR, s čimer so skupna plačila znašala 172,4 milijarde EUR;

40. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bil, kot je videti, pri kumulativni stopnji črpanja sredstev iz skladov ESI, ki je še vedno znašala le 55 % (7 % manj kot ob koncu zadnjega leta prejšnjega večletnega finančnega okvira) dosežen le majhen napredek, čeprav je bila letna stopnja črpanja sredstev v letu 2020 enaka kot v zadnjem letu prejšnjega večletnega finančnega okvira 2007–2013 (15 %); ugotavlja, da ob koncu leta 2020 v okviru skladov ESIF za obdobje 2014–2020 še ni bilo izplačanih 45 % vseh obveznosti, kar znaša 209 milijard EUR in predstavlja glavni del vseh neporavnanih obveznosti, ki znašajo 303 milijarde EUR;

41. je seznanjen s podrobnimi odgovori na specifične zahteve Parlamenta, ki dopolnjujejo poročilo Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi razrešnice za proračunsko leto 2019 (COM(2021) 405);

Posebne okoliščine zaradi pandemije covida-19

42. ugotavlja, da so bila zaradi pandemije covida-19 zrahljana veljavna pravila za dodatno likvidnost, da bi se bilo mogoče hitreje odzivati, pa je bila uvedena tudi izjemna in potrebna prožnost za odhodke, povezane s covidom-19, tudi na ravni upravnih pravil in kontrol; je zaskrbljen, ker se s tem povečuje tveganje, da bi postali postopki nepregledni, večje pa je tudi tveganje goljufij in poskusov, da bi kriminalne združbe skušale zlorabiti krizne razmere; je seznanjen z informacijami urada OLAF o kriminalnih dejavnostih v zvezi z osebno zdravstveno in varnostno opremo ter ponudbo ponarejenih cepiv; poudarja, da so v zvezi s tem potrebne naknadne kontrole in revizije;

43. na podlagi neobjavljenih informacij, predloženih Računskemu sodišču, ugotavlja, da je Komisija v letu 2020 zagotovila 12,9 milijarde EUR v obveznostih v okviru neposrednega in posrednega upravljanja ter 34,2 milijarde EUR v obveznostih v okviru deljenega upravljanja za namene, povezane s pandemijo covida-19; obžaluje, da Komisija še ni objavila poročila o odhodkih, povezanih s covidom-19.

44. obžaluje, da je pandemija covida-19 precej otežila izvajanje pregledov in revizij na kraju samem; ugotavlja tudi, da Komisija na podlagi posebne ocene tveganja v zvezi s covidom-19 iz leta 2020 meni, da je bila stopnja zagotovila ohranjena ter da sta ocenjeno tveganje ob plačilu in tveganje ob zaključku reprezentativna za stopnjo napake pri finančnih transakcijah; poudarja, da je treba v prihodnjem obdobju opraviti več revizijskih obiskov v živo, da se zagotovi dobro upravljanje revizij;

Posebne okoliščine zaradi instrumenta NextGenerationEU

45. ugotavlja, da se bodo z instrumentom NextGenerationEU in večletnim finančnim okvirom 2021–2027 znatno povečala skupna dodeljena sredstva, in sicer na več kot 1 800 milijard EUR;

46. ugotavlja tudi, da je bil velik del uredbe za povezane programe za porabo sredstev za novo obdobje večletnega finančnega okvira sprejet razmeroma bolj pozno kot v prejšnjih večletnih finančnih okvirih, kar bo neizogibno povzročilo zamude pri načrtovanju in izvajanju;

47. poudarja, da lahko skupni učinek novega instrumenta NextGenerationEU in zamud pri sprejemanju zakonodaje povzroči resen pritisk na upravne zmogljivosti držav članic in Komisije, kar lahko spet privede do več napak, manj kontrol in morebitnih izgub za proračun Unije;

48. ugotavlja, da lahko uporaba sistemov za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja, kot je ARACHNE, pomaga preprečevati nasprotja interesov, goljufije, korupcijo in dvojno financiranje ter varovati pred njimi; ugotavlja, da morajo države članice poleg informacij o upravičencih v okviru programa zbrati tudi podatke o dejanskem lastniku, saj direktiva o preprečevanju pranja denarja zahteva osrednjo platformo Unije, ki je bila vzpostavljena, vendar z njo še niso povezane vse države članice; ugotavlja, da se v državah članicah sicer vodijo osrednji registri podatkov o upravičencih, vendar vsi ne vsebujejo podatkov o dejanskih lastnikih;

49. ugotavlja, da so orodja za spremljanje bistvena za revizijo uresničevanja mejnikov in ciljev; ugotavlja, da morajo države članice uporabljati sistem FENIX, ki ga je razvila in dala na voljo Komisija; pozdravlja pregled stanja za okrevanje in odpornost, ki ga je vzpostavila Komisija, da bi zagotovila vizualni in uporabniku prijazen pregled napredka pri izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost, ki spodbuja preglednost, javni nadzor in odgovornost mehanizma;

50. ugotavlja, da bi morala Komisija v skladu s členom 60 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost Parlamentu in Svetu sočasno in pod enakimi pogoji posredovati ustrezne dokumente in informacije po odobritvi občutljivih ali zaupnih informacij ali na podlagi ustreznih dogovorov o zaupnosti, če je to potrebno;

51. ugotavlja, da je Evropski parlament ustanovil delovno skupino za mehanizem za okrevanje in odpornost, ki vzpostavlja dialog med člani zadevnih odborov in Komisijo; ugotavlja, da je sodelovanje Parlamenta in Sveta bistveno za spremljanje in demokratični nadzor; poudarja, da bo zgodnje in popolno posredovanje dokumentov Parlamentu in Svetu pomemben in odločilen element v postopku razrešnice;

52. ugotavlja, da bi morala Komisija v skladu s členom 31 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost Parlamentu in Svetu do 31. julija 2022 predložiti letno poročilo o izvajanju mehanizma;

53. ugotavlja, da se bo po ocenah Računskega sodišča skupna izpostavljenost proračuna Unije zaradi instrumenta NextGenerationEU v prihodnjih letih znatno povečala in bi lahko konec leta 2023 dosegla 940 milijard EUR, kar pomeni zelo veliko povečanje s 132 milijard EUR ob koncu leta 2020;

54. poziva Komisijo, naj opredeli dodatne možnosti za nadaljnjo krepitev absorpcijskih sposobnosti držav članic z vlaganjem v upravne zmogljivosti, usposabljanje in digitalizacijo upravljanja skladov;

Priporočila

55. poziva Komisijo, naj: (a) za vsako posamezno državo članico v okviru letnega poročila, predvidenega v členu 31 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost, izvede analizo prejetih sredstev in stanje pri izvajanju, in sicer najpozneje maja za preteklo proračunsko leto; pričakuje, da bo Komisija prvič v začetku druge polovice leta 2022 objavila letno poročilo in o ugotovitvah nemudoma obvestila organ za podelitev razrešnice; (b) poskrbi za zaščito proračuna Unije s splošno in sistematično uporabo digitalnih in avtomatiziranih sistemov za poročanje, spremljanje in revizijo ter v okviru prihodnjih revizij finančne uredbe nujno vzpostavi obvezen integriran in interoperabilen sistem, ki med drugim temelji na obstoječih orodjih in podatkovnih zbirkah; pripravi pregled stanja za okrevanje in odpornost, da bi poskrbela za preglednost opisa mejnikov ter ciljev in rezultatov revizije; zagotovi, da bodo vse države članice uporabljale sisteme in osrednje registre za poročanje o dejanskih lastnikih in končnih upravičencih; (c) izvede vrsto naknadnih pregledov na kraju samem in preveri nacionalna javna naročila s sredstvi Unije ter se seznani z že opravljenimi revizijami ali objavljenimi poročili medijev, ki kažejo na znatno tveganje za zakonitost teh postopkov; (d) na podlagi potrditve občutljivih ali zaupnih informacij ali po potrebi ustreznih dogovorov o zaupnosti organu za podelitev razrešnice pravočasno posreduje ustrezne informacije in dokumente, na primer povzetek revizij; (e) poenostavi pravila in postopke, uvede obvezna usposabljanja in pripravi praktične informacije za prosilce, zlasti nove, ter izboljša pomoč in smernice za MSP, odcepljena podjetja, zagonska podjetja, upravne in plačilne agencije ter vse druge deležnike; organu za podelitev razrešnice omogoči vpogled v izvedena usposabljanja; (f) nadalje ukrepa na podlagi priporočil Računskega sodišča, tudi s celovitim in standardiziranim poročanjem o odhodkih, povezanih s pandemijo covida-19; (g) organ za podelitev razrešnice obvesti o rezultatih vsebine proračunskega nadzora na podlagi poročila o pregledu, tako da se sestane z ustreznim odborom; (h) okrepi prizadevanja, da bi se sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost uporabljala za projekte, ki vodijo v strukturne reforme in naložbe z dodano vrednostjo Unije, ter da bi se preprečilo dvojno financiranje projektov; poziva Komisijo, naj se v zvezi z veljavnimi pravili, kot so javna naročila in pravila o državni pomoči, ne zanaša le na revizije skladnosti, ki jih izvajajo države članice, pač pa naj svojo revizijsko dejavnost s pristopom, ki temelji na tveganju, razširi onkraj sistemskih revizij; (i) zagotovi, da bo njeno poročanje o skupni finančni izpostavljenosti proračuna Unije jasno in pravočasno, da bodo imeli revizijski organi in javnost na splošno jasno predstavo o spremembah izpostavljenosti v prihodnjih letih; (j) razvije metodologijo in pomnoži naknadne kontrole in misije na terenu, kar zadeva uporabo sredstev instrumenta NextGenerationEU in njihovim učinkom na okrevanje držav članic; (k) poveča upravno zmogljivost Komisije in držav članic ter Računskemu sodišču, EJT in uradu OLAF predlaga ustrezne proračunske vrstice za izvajanje novih nalog, povezanih z instrumentom NextGenerationEU, da se zaščitijo finance Unije; (l) najpozneje do konca leta 2022 s ciljnimi in učinkovitimi spodbudami dokončno razvije zgoščeno in konkretno metodologijo vključevanja načela enakosti spolov, ki se bo uporabljala v celotnem proračunu, in upošteva priporočila Računskega sodišča iz posebnega poročila o vključevanju načela enakosti spolov v proračun Unije;

Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja ter smotrnost izvrševanja proračuna Unije

56. ugotavlja, da se Računsko sodišče pri letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU opira na informacije, pridobljene iz več poročil Komisije; ugotavlja, da Računsko sodišče te informacije dopolnjuje z nedavnimi ugotovitvami iz lastnih revizijskih dejavnosti; ugotavlja, da Računsko sodišče preverja verodostojnost in skladnost informacij Komisije o smotrnosti poslovanja z ugotovitvami, ne preverja pa njihove zanesljivosti;

57. ugotavlja, da je v letu 2020 11 od 51 generalnih direktorjev (ali enakovrednih) izrazilo skupno 19 pridržkov in da je skupni finančni učinek pridržkov znašal 1 219 milijona EUR;

58. poudarja, da je za celovit pregled ne le nad zakonitostjo porabe ter učinkovitostjo in gospodarnostjo porabe, pač pa tudi nad doseženimi rezultati ter izpolnjenimi prednostnimi nalogami in cilji, revizija smotrnosti proračuna Unije enako pomembna kot revizija skladnosti; opozarja na številna priporočila Računskega sodišča in organa za podelitev razrešnice, da bi morala Komisija veliko več pozornosti nameniti ocenjevanju rezultatov in učinkov svojih politik in programov (učinkovitost), ne pa navajati zgolj golih številk v zvezi s porabljenimi sredstvi ali številom ljudi, ki so sodelovali pri posameznih programih (uspešnost);

59. ugotavlja, da pristop k boljšemu pravnemu urejanju Komisiji pomaga opredeliti izkušnje, pridobljene pri izvajanju politik in programov v preteklosti; poudarja, da bi morala Komisija pregledati vse programe porabe, in poudarja, da so analize stroškovne učinkovitosti ter stroškov in koristi pomembno orodje pri proračunskem nadzoru za pregled porabe; poziva Komisijo, naj vključi več kvalitativnih informacij, ki bi izkazovale dodano vrednost Unije pri programih porabe; pozdravlja, da Odbor za regulativni nadzor prispeva k boljši kakovosti ocenjevanja in ocen učinka; poziva Komisijo, naj izvaja priporočila Odbora za regulativni nadzor, če ne upošteva pripomb, pa to ustrezno utemelji;

60. v zvezi z uredbo o skupnih določbah ugotavlja, da za sedem skladov v deljenem upravljanju v obdobju 2021–2027 ni bila opravljena ocena učinka, saj uredba o skupnih določbah določa skupna pravila in izvedbene mehanizme za druge politike; pozdravlja, da so bile za uredbe, povezane s skladi, opravljene posebne ocene učinka; ugotavlja, da pomembne ocene skupne kmetijske politike niso bile na voljo, preden je bila izvedena ocena učinka v zvezi z reformo skupne kmetijske politike;

61. poudarja, da je pomembno, da Komisija še naprej nabira izkušnje iz smotrnosti programov tudi po izteku večletnega finančnega okvira, saj so lahko nekateri rezultati in učinki vidni šele nekaj let po koncu tega obdobja, zlasti pri programih z velikimi neporavnanimi obveznostmi, ugotovitve in zaključke pa naj vključuje v poročila, ki jih posreduje organu za podelitev razrešnice;

62. ugotavlja, da je Računsko sodišče v letošnjem letnem poročilu pregledalo poročanje Komisije o finančnih popravkih in izterjavah, ter je zaskrbljen, saj naj bi bilo to poročanje zapleteno in nejasno; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo iz poročil jasno razviden znesek nepravilnih odhodkov, ki so bili popravljeni in vrnjeni v proračun Unije;

63. poziva Komisijo k natančnejšemu nadaljnjemu ukrepanju na podlagi priporočil Računskega sodišča ter sodeluje pri zanesljivih postopkih Parlamenta za nadzor in podelitev razrešnice, da bi bolje nadzorovala izvajanje novih modelov izvajanja, pa tudi mehanizma za okrevanje in odpornost ter reformirane skupne kmetijske politike;

64. je še vedno zaskrbljen zaradi ocene Računskega sodišča, da podatki o spremljanju iz držav članic, na katerih temeljijo letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna Evropske unije ter izjave o programih, niso popolnoma zanesljivi; zlasti obžaluje, da je Računsko sodišče znova poročalo o pomislekih glede zanesljivosti v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna na področjih kohezije zaradi pomanjkljivosti dela revizijskih organov ter ugotovljenih težav v zvezi s stopnjami napake, o katerih se poroča v letnih poročilih o dejavnostih GD EMPL in GD REGIO;

65. je seznanjen z izjavo Komisije, da ji ni treba uskladiti metodologije z Računskim sodiščem, a obžaluje, da so zneski zaradi tega zelo različni, zlasti na področju konkurenčnosti, kjer je ocena tveganja ob plačilu za ta razdelek večletnega finančnega okvira, ki jo je pripravila Komisija, celo pod vrednostjo Računskega sodišča za ocenjeno stopnjo napake; poziva Komisijo, naj se odmakne od strogo pravne zahteve ter začne resno sodelovati pri razmisleku o metodologiji, s čimer bi poskrbeli, da bodo podatki Računskega sodišča in Komisije bolj primerljivi;

66. poudarja svoje odločne in večkratne pozive, naj se zagotovi zaščita proračuna Unije s splošno in sistematično uporabo digitalnih in avtomatiziranih sistemov za poročanje, spremljanje in revizijo; poziva Komisijo, naj vzpostavi integriran in interoperabilen sistem, ki bo med drugim temeljil na obstoječih orodjih in podatkovnih zbirkah;

Prihodki

67. ugotavlja, da so prihodki v letu 2020 znašali 174,3 milijarde EUR: od tega zneska je bilo 123 milijard EUR (70,6 %) lastnih sredstev iz naslova bruto nacionalnega dohodka, 19,9 milijarde EUR (11,4 %) tradicionalnih lastnih sredstev, 17,2 milijarde EUR (9,9 %) lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost (DDV), 8,2 milijarde EUR (4,7 %) prispevkov in povračil, povezanih s sporazumi in programi Unije, 3,2 milijarde EUR (1,8 %) presežka iz prejšnjega leta in 2,8 milijarde EUR (1,6 %) drugih prihodkov;

68. ugotavlja, da je Računsko sodišče preučilo vzorec 55 nalogov Komisije za izterjavo, ki je bil zasnovan tako, da je bil reprezentativen za vse vire prihodkov, pa tudi sisteme Komisije, računovodstvo tradicionalnih lastnih sredstev v treh državah članicah ter letna poročila o dejavnostih generalnega direktorata za proračun (GD BUDG) in Eurostata; pozdravlja, da na noben element vzorca ni vplivala količinsko opredeljiva napaka; pozdravlja, da je Računsko sodišče pri prihodkih ugotovilo, da stopnja napake ni bila pomembna in da so bili sistemi, povezani s prihodki, na splošno uspešni;

69. poudarja, da utajeni zneski, ki niso zajeti v računovodskih sistemih za tradicionalna lastna sredstva držav članic, ne spadajo v obseg revizijskega mnenja Računskega sodišča o prihodkih; ugotavlja, da lahko razlika med teoretično ravnjo uvozne dajatve, ki bi jo bilo treba pobrati za celotno gospodarstvo, in dejansko pobrano uvozno dajatvijo (t. im. „izpad carin“) vpliva na zneske dajatev, ki jih določijo države članice, zato je Računsko sodišče že drugo leto zapored ocenilo ukrepe Unije, sprejete za zmanjšanje izpada in blažitev tveganja, da tradicionalna lastna sredstva ne bodo popolna;

70. s precejšnjo zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče ugotovilo, da je Komisija zaključila svoj cikel preverjanja podatkov o BND za lastna sredstva iz leta 2010 šele leta 2020, torej po desetih letih; poudarja, da je zaradi zaključka ciklusa preverjanja Komisija izrekla veliko pridržkov v zvezi z BND, ki se nanašajo na posebne postopke zbiranja v državah članicah, za katere so bile potrebne izboljšave; opozarja, da to znatno povečuje proračunsko negotovost v nacionalnih proračunih v zvezi s prispevki iz naslova BND; je zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da vpliv globalizacije na BND ni ustrezno obravnavan, kar bi utegnilo vplivati na prihodke Unije;

71. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da kontrolni sistemi niso dovolj usklajeni, da bi zaščitili finančne interese Unije, predvsem zaradi slabosti, ki državam članicam omogočajo velika razhajanja pri njihovem izvajanju; ugotavlja, da je Računsko sodišče odkrilo trajne pomanjkljivosti v uspešnosti kontrolnih sistemov tako na ravni Komisije kot tudi držav članic, pri čemer najpomembnejše vplivajo na zaključek ciklusa preverjanja BND s strani Komisije in zanesljivost izkazov tradicionalnih lastnih sredstev v eni od držav članic;

72. je zaskrbljen, ker je število pridržkov v zvezi z DDV in odprtih vprašanj v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi kljub izboljšavam še vedno visoko in ker so v državah članicah še vedno prisotne pomanjkljivosti pri računovodstvu in upravljanju tradicionalnih lastnih sredstev; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče odkrilo, da ni sistematičnega spremljanja podatkov o uvozu in da so carinske kontrole na ravni Unije premalo usklajene;

73. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je GD BUDG že peto leto zapored podal pridržek, saj so zneski tradicionalnih lastnih sredstev, ki se prenesejo v proračun Unije, netočni zaradi navedbe prenizke vrednosti tekstila in obutve, ki sta bila v obdobju 2011–2017 uvožena iz Kitajske; je seznanjen s sodbo Sodišča z dne 8. marca 2022, da Združeno kraljestvo ni izpolnilo svojih obveznosti, ker ni uporabilo učinkovitih carinskih kontrolnih ukrepov in Komisiji ni dalo na voljo ustreznega zneska tradicionalnih lastnih sredstev za zadevni uvoz;

74. ugotavlja, da je Računsko sodišče delno zavrnilo izračun Komisije zaradi precejšnje negotovosti glede točnosti zneskov lastnih sredstev, ki jih je zahtevala Komisija, in da Komisija ni navedla celotnih zneskov v skladu z veljavnimi pravnimi standardi; ugotavlja, da je Računsko sodišče odobrilo metodo, s katero je Komisija ocenila znesek izgub tradicionalnih lastnih sredstev za del obdobja kršitve, in navedlo, da mora znova izračunati izgube lastnih sredstev Unije, ki še zapadejo; poziva Komisijo, naj organu za podelitev razrešnice pojasni, kakšne so bile napake pri izračunu in kako namerava odpraviti napako pri izračunu izgub, prav tako pa naj ga seznani z rezultati novih izračunov;

Priporočila

75. poziva Komisijo, naj: (a) zagotavlja enotno uporabo carinskih kontrol ter razvija in izvaja celovito zmogljivost za analizo in usklajevanje na ravni Unije; (b) pregleda in posodobi svoj pristop k preverjanju podatkov držav članic o BND v prihodnjih večletnih ciklusih, da se nadalje racionalizira proces in skrajša obdobje, v katerem podatki o BND po koncu ciklusa ostanejo odprti; (c) v sodelovanju z državami članicami še naprej izboljšuje zajetje globalizacije v nacionalnih računih, da bi obravnavala pridržek glede BND na tem področju po letu 2018, in po potrebi ponovno oceni kakovost podatkov o BND iz prejšnjih let, da bi proračunski organ obvestila o možnih posledicah, ki bi jih imela popravljena statistika na prihodke proračuna od leta 2010; (d) zagotovi zanesljivost mesečnih in četrtletnih izkazov tradicionalnih lastnih sredstev za vse države članice, tako da odpravi sedanje slabosti v njihovih carinskih informacijskih sistemih, povezane s neobstojem revizijske sledi, tveganjem dvojnega knjiženja in nepravilnim dodeljevanjem delnih plačil; (e) sprejme ukrepe v boju proti goljufijam pri e-trgovanju in pobiranju DDV, zlasti z izkoriščanjem dodatnih prednosti digitalnih sredstev, ki so na voljo za sledenje računov in plačil DDV; (f) poskrbi za zaščito proračuna Unije s splošno in sistematično uporabo digitalnih in avtomatiziranih sistemov za poročanje, spremljanje in revizijo ter nujno vzpostavi integriran in interoperabilen sistem, ki med drugim temelji na obstoječih orodjih in podatkovnih zbirkah;

Konkurenčnost za rast in delovna mesta

76. ugotavlja, da podrazdelek 1a večletnega finančnega okvira „konkurenčnost za rast in delovna mesta“ v proračunu Unije predstavlja 13,9 % oziroma 24,1 milijarde EUR; od tega zneska se 13,6 milijarde EUR (56,4 %) porabi za raziskave, 3,1 milijarde EUR (12,8 %) za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport, 2,4 milijardi EUR (10,2 %) za promet in energijo, 1,6 milijarde EUR (6,5 %) za vesolje, ostalo pa za druge ukrepe; opozarja, da skupni načrtovani odhodki v tem podrazdelku večletnega finančnega okvira 2014–2020 znašajo 142 milijard EUR, pri čemer je bilo 104,6 milijarde EUR izplačanih do konca leta 2020;

77. priznava, da morajo biti mala in srednja podjetja v središču vseh premislekov v zvezi s konkurenčnostjo za rast in delovna mesta, saj ta podjetja v nekaterih državah članicah zagotavljajo 6 od 10 delovnih mest in 8 od 10 pripravništev ter so odgovorna za skoraj 60 % dodane vrednosti, ustvarjene v Uniji;

78. je seznanjen, da je Računsko sodišče pregledalo vzorec 133 transakcij, ki je bil zasnovan tako, da je bil reprezentativen za vse vrste porabe v okviru tega podrazdelka večletnega finančnega okvira: ugotavlja tudi, da je Računsko sodišče preverilo točnost informacij v letnih poročilih o dejavnostih Generalnega direktorata za raziskave in inovacije (GD RTD), Generalnega direktorata za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo (GD CONNECT) ter Izvajalske agencije za inovacije in omrežja (INEA), ki jih je Komisija nato vključila v svoje letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna;

79. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da stopnja napake po oceni Računskega sodišča znaša 3,9 %, predvsem zaradi napak, povezanih z neupravičenimi stroški, pomanjkanjem bistvenih dokazil ali težavami z obvestili o javnem naročilu v razpisni dokumentaciji; poudarja, da je Računsko sodišče ugotovilo, da je poraba sredstev iz sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020 še vedno bolj tvegana in je glavni vir napak;

80. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da stroški dela še vedno predstavljajo glavni vir napak, zlasti pri odhodkih za raziskave; obžaluje, da so pravila za prijavo stroškov dela v okviru programa Obzorje 2020 kljub prizadevanjem za poenostavitev še vedno zapletena; pozdravlja številne poenostavitve, ki so v programu Obzorje 2020 namenjene posebej malim in srednjim podjetjem, kot je enotna pavšalna stopnja za posredne stroške, vključno s stroški dela;

81. ugotavlja, da lahko upravičenci zahtevajo le stroške dela za naloge, ki jih opravlja fizična oseba, zaposlena na podlagi neposredne pogodbe, medtem ko stroški za naloge podizvajalcev niso upravičeni; je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da so mala in srednja podjetja, ki nimajo dovolj lastnih uslužbencev, še posebej nagnjena k temu, da stroške storitev zunanjih svetovalcev ali samostojnih sodelavcev uveljavljajo kot stroške za osebje;

82. ugotavlja, da je Komisija okrepila informacijsko kampanjo, namenjeno upravičencem, ki so izpostavljeni napakam, kot so mala in srednja podjetja ter takšna, ki prvič prosijo za sredstva ter imajo le malo izkušenj s postopkom prijave in omejene vire; ugotavlja, da je Komisija leta 2020 organizirala šest spletnih seminarjev, na katerih je sodelovalo približno 7 500 neposrednih udeležencev; meni, da lahko Komisija še razširi svoje dejavnosti obveščanja; poudarja, kako pomembno je, da lahko potencialni prosilci do informacij dostopajo v maternem jeziku, predvsem ko gre za zapletena pravila, kot so stroški dela in stroški podizvajalcev;

83. spominja, da si Komisija v večletnem finančnem okviru 2021–2027 prizadeva utrditi vlogo Unije kot vodilnega akterja v vesoljskem sektorju; poudarja, kako pomembna so MSP ter zagonska podjetja pri vseh vidikih vesoljske politike, zlasti v zvezi z izstrelitveno infrastrukturo, raketami, sateliti ter storitvami višje in nižje v prodajni verigi; je zaskrbljen zaradi razpisov na področju vesoljske politike, zlasti v zvezi s satelitskim sistemom povezljivosti Unije, pri katerem so bila z določitvijo izjemno visokih pogojev, ki jih nobeno malo podjetje ne bi moglo izpolniti, samodejno izključena mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj navede (a) rezultate vseh razpisov v letu 2020, (b) število razpisov, pri katerih so delno ali v celoti zmagala mala in srednja ali zagonska podjetja, (c) število razpisov, izvedenih brez sodelovanja malih in srednjih podjetij ali zagonskih podjetij, (d) število razpisov, pri katerih so zmagala velika podjetja, in (e) pregled vseh razpisov v letu 2020, pri katerih mala in srednja podjetja zaradi pogojev niso mogla sodelovati;

84. spominja na dejstvo, da približno 20 % naknadnih revizij vseh delov programa Obzorje 2020 opravi skupna revizijska služba GD RTD, 80 % pa v njenem imenu zasebna revizijska podjetja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da po ugotovitvah Računskega sodišča vzorčenje na ravni revidiranih izkazov stroškov ni bilo vedno v skladu z uveljavljenimi postopki, in poudarja, da je kljub izboljšavam, ki jih je uvedla Komisija, reprezentativna stopnja napake morda ocenjena prenizko; izraža zaskrbljenost, da je pri naknadnih revizijah skupne revizijske službe še vedno mogoče opaziti pomanjkljivosti;

85. obžaluje, da se raven odličnosti na področju raziskav med državami članicami še vedno precej razlikuje; ugotavlja, da študije priporočajo, da se raziskovalce, strokovnjake in druge nacionalne akterje iz institucij z nižjo stopnjo odličnosti spodbuja k dejavnemu sodelovanju v skupnih raziskovalnih skupinah, vključno z raziskovalci in institucijami z najvišjo stopnjo odličnosti; se zaveda, da je glavna odgovornost pri državah članicah in njihovih naložbah v izobraževanje, vendar poudarja, da lahko k širjenju odličnosti prispeva tudi Komisija; pozdravlja večji proračun za razširitev dejavnosti programa Obzorje Evropa;

86. je seznanjen, da je revizijsko delo v zvezi s sedmim okvirnim programom končano; obžaluje, da je v letnih poročilih GD RTD in GD CONNECT o dejavnostih potrjeno, da znaša kumulativna stopnja preostale napake za sedmi okvirni program več kot 2 %. se zaveda, da zaradi praga za finančne pridržke po načelu de minimis, ki je bil uveden leta 2019, nobeden od teh dveh generalnih direktoratov ni izrekel količinsko opredeljenega pridržka.

87. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je GD RTD v zvezi s programom Obzorje 2020 poročal, da bo pričakovana reprezentativna stopnja napake znašala 2,95 % za vse generalne direktorate in druge organe Unije, ki upravljajo porabo Unije na področju raziskav; je seznanjen, da stopnja preostale napake za GD RTD znaša 2,24 %, za GD CONNECT pa 2,20 %; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da po mnenju Komisije za odhodke programa Obzorje 2020 ni potreben pridržek; ugotavlja, da si izvajalski organi prizadevajo dati razumna zagotovila o tveganju napake v razponu od 2 do 5 %;

88. pozdravlja, da je Računsko sodišče na podlagi letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna za leto 2020, izjav o programih za predlog proračuna za leto 2022 ter ključnih ocen in drugih poročil pripravilo poročilo o uspešnosti programa Erasmus+, ki predstavlja 13,3 % vseh plačil, izvršenih do konca leta 2020 za ta razdelek večletnega finančnega okvira;

89. pozdravlja oceno Računskega sodišča, da sta obseg in področje uporabe programa Erasmus+ ustvarila dodano vrednost, njegova učinkovitost pa se je s poenostavitvijo glede na predhodne programe še povečala; je seznanjen s stališčem Računskega sodišča, da Komisija ni upoštevala enakosti spolov pri vseh vidikih programa Erasmus+ in da v programski izjavi za Erasmus+ ni bila navedena finančna ocena prispevka programa k enakosti spolov; opozarja, da so med študijskimi področji na področju spolov sicer velike razlike, a je 58 % vseh udeležencev programa žensk;

90. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so v programu Obzorje 2020 raziskovalke premalo zastopane, saj jih je le 36 % (28 % pri projektih Evropskega raziskovalnega sveta (ERC), 42 % pri štipendijah Marie Sklodowska-Curie in 31 % v drugih delih programa);

91. ceni, da je bila Nobelova nagrada za kemijo za leto 2020 podeljena raziskovalcu, financiranemu v okviru programa Obzorje 2020, ki je bil deseti prejemnik Nobelove nagrade, financiran iz tega programa;

92. ugotavlja, da je bilo v letu 2020 v okviru programa ERC, ki je del sklopa Obzorje 2020, financiranih 1 173 projektov, 1 255 glavnih raziskovalcev pa je prejelo finančna sredstva; ugotavlja tudi, da so med gostiteljicami institucije iz 25 držav članic in da so med glavnimi raziskovalci državljani 23 držav članic; ugotavlja tudi, da sta se z ukrepi Marie Skłodowska-Curie od leta 2014 podprli mobilnost in usposabljanje približno 69 000 raziskovalcev, s čimer je bil cilj 65 000 raziskovalcev presežen;

93. pozdravlja, da je instrument za povezovanje Evrope uvedel infrastrukturo za digitalne storitve, ki omogoča čezmejno interoperabilnost spletnih storitev za državljane, podjetja in javne uprave v Uniji; poudarja, da je bilo skoraj 630 milijonov EUR vloženih v vseevropsko interoperabilnost posebnih digitalnih storitev, kot so e-zdravje, javni odprti podatki, elektronska identifikacija in kibernetska varnost;

94. poudarja, kako pomembno je vlaganje v trajnostna prometna omrežja, da bi se omogočil potreben prehod na trajnostnejše načine prevoza; poziva k temu, da bi si pri IPE za obdobje 2021–2027 prizadevalo za posnemanje velikih rezultatov, doseženih z IPE; ugotavlja, da je treba upravičence bolje seznaniti s pravili glede upravičenosti do financiranja v okviru IPE;

95. pozdravlja dejstvo, da so bila v obdobju 2014–2020 sredstva za sofinanciranje sklopa za promet v IPE v znesku 23,03 milijarde EUR dodeljena 959 ukrepom in da je program, čeprav obravnava infrastrukturo v jedrnem in celovitem omrežju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), svojo podporo usmeril na osrednje omrežje z več kot 170 zadevnimi odseki;

Priporočila

96. poziva Komisijo, naj: (a) razširi obseg potrdil o računovodskih izkazih, in sicer tako, da bodo vključevala kategorije stroškov na enoto za nov okvirni program za raziskave Obzorje Evropa, da bi se povečala stopnja odkritja in popravkov napak v stroških na enoto; poziva k poenostavitvi pravil o stroških dela v okviru programa Obzorje Evropa; (b) izvede ukrepe za zmanjšanje stopnje napake za program Obzorje 2020, vključno z rednim pregledovanjem glavnih vzrokov za napake v računovodskih izkazih, zagotavljanjem smernic o kompleksnih zadevah, kot so pravila o oddajanju naročil podizvajalcem, in izvajanjem informacijskih kampanj; (c) dodatno izboljša kakovost naknadnih revizij, in sicer tako, da obravnava slabosti v postopkih vzorčenja na ravni izkazov stroškov in uporabi popravke v metodi izračuna napake za program Obzorje Evropa; (d) si na tem področju odhodkov še naprej prizadeva za stopnjo napake pod 2 %; (e) poenostavi pravila in postopke, uvede obvezna usposabljanja in pripravi praktične informacije za prosilce, zlasti nove, ter izboljša pomoč in smernice za MSP, odcepljena podjetja, zagonska podjetja, upravne in plačilne agencije ter vse druge deležnike; vzpostavi digitalno zbirko za evropska mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, v kateri bi bile po vzoru pomočnika za trgovino Access2Markets navedene regulativne informacije o podpori za delovna mesta in priložnosti za rast v okviru večletnega finančnega okvira in mehanizma za okrevanje in odpornost; (f) izboljša pristop k uravnoteženi zastopanosti spolov, ko gre za upravičence do sredstev iz programa Obzorje Evropa, in geografski zastopanosti držav članic, ki so zastopane v premajhni meri, ter poskrbi za boljšo podporo raziskavam in sodelovanju na univerzah v vseh državah članicah; poroča Parlamentu o deležu raziskovalcev in raziskovalk, ki sodelujejo v programu; (g) zaščiti proračun Unije s splošno in sistematično uporabo digitalnih in avtomatiziranih sistemov za poročanje, spremljanje in revizijo; nujno vzpostavi integriran in interoperabilen sistem, ki bo med drugim temeljil na obstoječih orodjih in podatkovnih zbirkah; (h) obvladuje pričakovanja z določitvijo realističnih in dosegljivih ciljev in podciljev; meni, da bi moralo novo okrepljeno jamstvo EU za mlade prinesti boljše rezultate pri dostopu mladih do trga dela; poziva Komisijo, naj bolje sodeluje z državami članicami pri razvoju programa Erasmus+ za poklicno usposabljanje, zlasti za nekatere tehnične poklice, umetnike itd.; poziva Komisijo, naj Združeno kraljestvo spodbudi k ponovnemu sodelovanju v programu Erasmus; poziva tudi, naj se vzpostavijo študentske in znanstvene izmenjave za države vzhodnega partnerstva, zlasti Ukrajino; dodatno okrepi širitvene dejavnosti, da bi se izboljšal dostop do odličnosti po vsej Uniji, in o tem poroča organu za podelitev razrešnice; (i) oblikuje novo proračunsko vrstico za turizem, da bi podprli okrevanje sektorja, ki ga je močno prizadela kriza zaradi covida-19, da bo pripravljen na prihodnost, digitaliziran in trajnosten; (j) še naprej ukrepa v zvezi s skupinskim nakupom cepiv za zaščito pred covidom-19, saj se tako ustvarjajo prihranki in vzpostavlja suverena avtonomija Unije na področju zdravja, pristop pa je mogoče razširiti tudi na druga področja, kot so energija, polprevodniki ali redki zemeljski elementi; (k) poskrbi, da bo na voljo dovolj sredstev za program Obzorje Evropa in njegove stebre, pomembne projekte skupnega evropskega interesa ter druge instrumente in projekte financiranja, tudi v zvezi z ustvarjanjem delovnih mest, pri čemer se vzpostavijo sinergije z nacionalnimi načrti za okrevanje, da se spodbudijo raziskave in razvije strategija za rast, ter oblikujejo nova partnerstva Unije na področjih, kot so čisti vodik, gorivne celice, vetrna energija, električna vleka, fotovoltaična energija, robotika, droni, baterije za tiskanje 3D, čisto letalstvo, železnica, povezana in avtomatizirana mobilnost, brezemisijski cestni in vodni promet ter vrsta digitalnih tehnologij, zlasti za delovni program za obdobje 2021–2022, ter pozdravlja napredek programa Obzorje Evropa v tem smislu; poudarja, da je treba podpreti projekte, ki prispevajo zlasti k trajnostnemu, pametnemu, konkurenčnemu, cenovno dostopnemu in podnebju prijaznemu evropskemu prometnemu omrežju, ki bo pripravljeno na prihodnost; (l) predlaga nov, v rezultate usmerjen mehanizem, vključno s kratko-, srednje- in dolgoročnim načrtovanjem ter tehnično pomočjo, pa tudi trdnejšo povezavo med financiranjem in doseganjem mejnikov pri projektih, da se poveča dodana vrednost skladov Unije in poskrbi, da bodo države članice izpolnile cilje, določene za leti 2030 in 2050 za ključna in celovita omrežja TEN-T;

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

97. ugotavlja, da podrazdelek 1b večletnega finančnega okvira „ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“ v proračunu Unije predstavlja 34,3 % oziroma 59,5 milijarde EUR; od tega zneska se 32,4 milijarde EUR (54,5 %) porabi za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), 10,2 milijarde EUR (17,1 %) za Kohezijski sklad, 14,7 milijarde EUR (24,7 %) za Evropski socialni sklad, 2,2 milijarde EUR (3,7 %) pa za druge ukrepe;

98. opozarja na pomembno vlogo izdatkov iz podrazdelka 1b večletnega finančnega okvira (Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija), ki so osredotočeni na zmanjševanje razlik med državami članicami in regijami EU ter krepitev konkurenčnosti vseh regij;

99. je seznanjen, da je Računsko sodišče pregledalo vzorec 227 transakcij, ki je bil zasnovan tako, da je bil statistično reprezentativen za vse vrste porabe v okviru tega podrazdelka večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da je Računsko sodišče preučilo tudi pravilnost informacij iz letnih poročil o dejavnostih Generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko (GD REGIO) in Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (GD EMPL), pa tudi iz letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU;

100. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče ob upoštevanju napak, ki so jih predhodno odkrili revizijski organi, in popravkov, ki so jih opravili programski organi, ocenilo, da stopnja napake znaša 3,5 %, kar je precej nad pragom pomembnosti; pozdravlja, da to vseeno pomeni, da se je stopnja napake zmanjšala, saj je bila v letu 2019 sporočena 4,4-odstotna stopnja napake; ugotavlja, da odkrite napake zadevajo neupravičene stroške, javna naročila, računovodske in računske napake, državno pomoč in manjkajoča dokazila;

101. je zaskrbljen zaradi podatkov iz pregleda enotnega trga za leto 2020 o javnih naročilih, ki kažejo, da je delež oddanih naročil, pri katerih je sodeloval zgolj en ponudnik, še posebej zaskrbljujoč: 19 držav članic je doseglo ali preseglo prag 20 %, šest držav članic (Češka, Grčija, Madžarska, Poljska, Romunija, Slovenija) pa je imelo 39–51 % takšnih naročil; ugotavlja, da je delež javnih naročil, sklenjenih s podjetjem brez razpisa, dosegel ali presegel prag 10 % v osmih državah članicah, pri čemer je bilo v štirih (Bolgarija, Ciper, Romunija, Slovenija) 22–29 % takšnih naročil; ugotavlja, da je bil delež naročil, oddanih po javnem razpisu, katerih ime in pogoji niso bili jasni, nad 3-odstotnim pragom v desetih državah članicah, v štirih državah članicah (Belgija, Bolgarija, Malta in Slovenija) pa je ta delež znašal med 8 in 9 %;

102. je zelo zaskrbljen zaradi teh ugotovitev, saj kažejo na resne in sistemske pomanjkljivosti v postopkih javnega naročanja v več državah članicah, ki bodo verjetno vplivale tudi na upravljanje in porabo sredstev Unije; je v zvezi s tem seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča o zgodnji preventivni reviziji preverjanja upravljanja javnih naročil na Madžarskem, ki je privedla do 10-odstotnega pavšalnega popravka za vse zadevne pogodbe za obdobje štirih let v višini približno 770 000 000 EUR;

103. je zaskrbljen, ker je 72 % napak posledica neupravičenih projektov in stroškov, 27 % pa kršitev pravil notranjega trga (zlasti neupoštevanje pravil o državni pomoči); ugotavlja, da so bila pri petih projektih kršena pravila Unije o državni pomoči; je seznanjen, da po mnenju Računskega sodišča dva projekta ne bi smela pridobiti javnih sredstev od Unije in/ali države članice; poudarja, da so ti projekti predstavljali 1,0 odstotne točke ocenjene stopnje napake;

104. pozdravlja, da je bil leta 2020 uspešno zaključen večletni razpis za zbiranje predlogov iz leta 2019 v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE), pri čemer je bilo izbranih 125 projektov s skupnim prispevkom več kot 2 milijardi EUR; ugotavlja, da je bilo več kot 90 % prispevkov iz IPE dodeljenih projektom, ki naj bi obravnavali podnebne cilje, zlasti železniški infrastrukturi, infrastrukturi za celinske plovne poti in pomorska pristanišča ter vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva;

105. je seznanjen, da je GD REGIO poročal o ponderirani povprečni stopnji napake v višini 2,1 % in „najvišji stopnji“ v višini 2,6 %, GD EMPL pa o ponderirani povprečni stopnji napake v višini 1,4 % in „najvišji stopnji“ v višini 1,9 %; poudarja, da po mnenju Računskega sodišča GD EMPL ni v celoti upošteval tudi napak, ki morebiti niso bile odkrite, in da bi v tem primeru najvišja stopnja znašala 2,1 %; poudarja ugotovitev Računskega sodišča, da bi bilo treba splošno stopnjo preostale napake, o kateri poroča Komisija, obravnavati kot minimalno stopnjo; poudarja, da prihodnji popravki morda ne bodo dovolj, da ob zaključku ne bo ostala pomembna stopnja napake;

106. izraža zaskrbljenost, saj število in učinek odkritih napak kažeta, da se z vzpostavljenimi kontrolami veliko tveganje napake pri delovanju na tem področju še ne zmanjšuje v zadostni meri; je zaskrbljen, ker to zadeva zlasti organe upravljanja, katerih preverjanja so neuspešna pri preprečevanju ali odkrivanju nepravilnosti v odhodkih, ki jih prijavijo upravičenci; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so po mnenju Računskega sodišča druge napake posledica odločitev, ki jih organi upravljanja sprejmejo sami;

107. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da stopnje preostale napake, o katerih so poročali revizijski organi, po ugotovitvah Računskega sodišča niso bile vedno zanesljive in da je še vedno opaziti pomanjkljivosti v načinu, kako revizijski organi opravljajo in dokumentirajo svoje delo; poudarja ugotovitev Računskega sodišča, da bi morali revizijski organi pri revizijah dejavnosti bolje spremljati tveganje goljufij;

108. ponavlja, da se še vedno nikakor ne strinja s prakso, da nekatere države članice sistematično sprejemajo več rezervacij za programe, nato pa problematične ali nezakonite projekte prenesejo v nacionalni proračun, potem Komisija ali urad OLAF odkrije nepravilnosti ali zlorabe; obsoja, da morajo nacionalni davkoplačevalci nazadnje plačevati za projekte, pri katerih prihaja do nasprotja interesov, goljufij ali drugih pomanjkljivosti;

109. ugotavlja, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 07/2020 z naslovom „Izvajanje kohezijske politike: stroški so sorazmerno nizki, vendar ni dovolj informacij za oceno prihrankov v okviru poenostavitev“ ugotovilo, da so skupni stroški, sporočeni pri izvajanju skladov kohezijske politike, razmeroma nizki, vendar so temeljili na premalo popolnih in neskladnih podatkih; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da po ugotovitvah Računskega sodišča razpoložljive informacije o stroških niso bile dovolj ustrezne, da bi bilo mogoče oceniti učinek poenostavitve pravil Unije;

110. ugotavlja, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 24/2021 z naslovom „Financiranje na podlagi smotrnosti na področju kohezijske politike: plemenite ambicije, za katere so v obdobju 2014–2020 še vedno obstajale ovire“ ugotovilo, da je v uredbi o skupnih določbah za obdobje 2014–2020 določen izrecen okvir smotrnosti za operativne programe držav članic, vključno z mejniki in cilji za pridobivanje naložb iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

111. poudarja, da je v novem okviru uspešnosti predvidena rezerva za uspešnost, ki vključuje 6 % sredstev, ki jih je treba zamrzniti in posledično na podlagi pregleda uspešnosti po letnem poročilu o izvajanju leta 2019 dodeliti programom, ki so dosegli zastavljene mejnike, da se države članice spodbudi k optimizaciji porabe sredstev; obžaluje, da so po najnovejših podatkih Komisija in države članice le delno uspešne pri tem, da bi financiranje kohezijske politike v večji meri temeljilo na smotrnosti; je zaskrbljen, ker je bilo ugotovljeno, da imajo države članice zelo omejen interes za uporabo nekaterih novih modelov financiranja, ki temeljijo na smotrnosti, tj. „skupnih akcijskih načrtov“ in „financiranja, ki ni povezano s stroški“; spodbuja obsežnejšo uporabo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov, za katere Računsko sodišče meni, da bi lahko zmanjšale upravno breme upravičencev in za katere velja, da so manj dovzetne za napake;

112. opozarja na prispevek kohezijske politike k podpori državam članicam, da bi ublažili negativne posledice pandemije covida-19 in omogočili hitro preusmeritev razpoložljivih sredstev za obdobje 2014–2020 v najbolj prizadete sektorje ter predlagali znatne poenostavitve (pobudi CRII in CRII+ za leto 2020); ugotavlja tudi, da je 179 operativnih programov te pobude uporabilo za podporo zdravstvenemu varstvu, malim podjetjem in delavcem, za kar so bila porabljena sredstva v znesku 12,9 milijarde EUR (6,2 milijarde EUR v letu 2020 in 6,7 milijarde EUR v letu 2021); je seznanjen, da sta pobudi CRII in CRII+ pospešili izvajanje skladov ESI in prispevali k zmanjšanju neporavnanih obveznosti;

113. ugotavlja, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 26/2021 z naslovom „Pravilnost porabe v kohezijski politiki EU: Komisija vsako leto razkrije najnižjo ocenjeno stopnjo napake, ki ni dokončna;“ ugotovilo, da nove pravne določbe za programsko obdobje 2021–2027 obravnavajo nekatere omejitve pri potrjevanju zaključnih računov; obžaluje, da je Računsko sodišče kljub temu ugotovilo, da ob sprostitvi zadržanega plačila še vedno obstajajo nekatera tveganja;

114. je seznanjen z ugotovitvami Računskega sodišča, da dokumentacijski pregledi Komisije niso namenjeni odkrivanju dodatnih neupravičenih odhodkov, kar omejuje njihov prispevek k potrjevanju pravilnosti transakcij in veljavnosti preostale skupne stopnje napake (RTER), ki jo sporočijo revizijski organi; ugotavlja tudi, da so za programe, pri katerih je stopnja napake potrjeno nizka, takšni dokumentacijski pregledi učinkovito orodje za potrditev sporočenih stopenj napak in revizijskih mnenj revizijskih organov; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so bile pri revizijah skladnosti Komisije in Računskega sodišča ugotovljene pomembne napake, ki jih s pregledi dokumentacije ni bilo mogoče odkriti;

115. ugotavlja, da je Računsko sodišče ugotovilo, da Komisija pri izbiri najbolj tveganih revizijskih organov za revizije skladnosti ni vedno sledila pristopu, temelječem na tveganju, in da pri revizijah skladnosti Komisija sicer odkrije nepravilne odhodke, vendar končne rezultate pogosto revidira v fazi nadaljnjega ukrepanja z državami članicami;

116. je močno zaskrbljen zaradi poročil o resni in sistematični korupciji ter zlorabi kohezijskih sredstev Unije v okviru instrumenta celostnih teritorialnih naložb za delto Donave v Romuniji v vrednosti 1,1 milijarde EUR v osmih romunskih programih; ugotavlja, da so ta sredstva namenjena projektom za zmanjševanje revščine, ohranjanje narave in varstvo okolja vzdolž delte Donave v Romuniji, ki se financirajo iz petih različnih skladov ESI; ugotavlja, da se obtožbe o nepravilnostih pojavljajo predvsem pri enem programu, namreč regionalnem operativnem programu, v zvezi s tremi razpisi za financiranje 347 projektov v višini 104 000 000 EUR v okviru ene prednostne osi, ki večinoma podpirajo mala in srednja podjetja ter mikropodjetja; ugotavlja, da je urad OLAF maja 2021 začel preiskavo v zvezi z domnevnimi goljufijami in drugimi nepravilnostmi, povezanimi s posebnim projektom, ki se financira iz celostnih teritorialnih naložb za delto Donave v Romuniji;

117. je zaskrbljen zaradi razkritja v medijih, da je bil romunski nacionalni organ podkupljiv in je prispeval k odobritvi projektov s politiki, vpletenimi v nasprotje interesov, ki niso prebivali vzdolž delte Donave;

118. ugotavlja, da je Komisija, potem ko so mediji poročali o resnih obtožbah o goljufijah, nasprotju interesov in poneverbi, junija 2021 odredila prekinitev plačil, s čimer je blokirala vsa povračila Unije za 347 tveganih projektov, dokler romunski organi ne bodo preverili zadeve in posredovali rezultatov; ugotavlja, da so romunski organi za preverjanje izbrali 73 projektov, na podlagi česar je bilo 35 od teh projektov prijavljenih nacionalnemu organu za boj proti goljufijam ali tožilstvu za nadaljnje preiskave zaradi suma goljufije; ugotavlja, da so romunski organi upravljanja pregledali dodatnih 22 operacij, da bi preverili, ali so pravilne in ali prispevajo k razvoju Podonavja, pri čemer je bila ugotovljena še ena morebitna nepravilnost;

119. ugotavlja, da se je Komisija z romunskimi organi dogovorila, da organ za upravljanje revizijskemu organu predloži rezultate preverjanja, da ta opravi neodvisen pregled ustreznosti metode ocenjevanja tveganja za izbiro operacij, ki jih je treba pregledati in preveriti, ter potrdi rezultate; ugotavlja, da se bodo pri tem pridobljeni zaključki upoštevali pri pripravi ciljno usmerjene revizije, ki jo namerava Komisija izvesti v začetku leta 2022, da bi na kraju samem preverila, kako učinkoviti so ukrepi romunskih organov; poziva Komisijo, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o vseh spremembah, zlasti o finančnih popravkih;

120. je zaskrbljen, ker so podatke v zvezi s tako resnimi obtožbami znova razkrili novinarji, ne pa revizija Komisije; opozarja, da so novinarji poudarili, da v romunski zakonodaji obstajajo resne pomanjkljivosti in vrzeli v zvezi z nasprotjem interesov; poudarja, da je treba zakonodajo nujno uskladiti z zahtevami finančne uredbe Unije; opozarja, da je jasna in nedvoumna zakonodaja v zvezi z nasprotjem interesov na nacionalni ravni pomemben pogoj za preprečevanje in odkrivanje zlorab, korupcije in goljufij ter boj proti njim;

121. obžaluje ugotovitev Računskega sodišča iz posebnega poročila št. 10/2021 „Vključevanje vidika spola v proračunu EU: čas je, da se z besed preide na dejanja“, velik potencial evropskih strukturnih in investicijskih skladov Unije za prispevanje k enakosti spolov neizkoriščen, načelo enakosti spolov pa se ne vključuje ustrezno v vseh fazah proračunskega postopka; meni, da je treba vključevanje načela enakosti spolov obravnavati nebirokratsko in jedrnato z usmerjenimi in učinkovitimi spodbudami;

122. pozdravlja poročilo Računskega sodišča o uspešnosti Evropskega socialnega sklada (ESS), ki predstavlja 25,9 % vseh plačil kohezijske politike za obdobje 2014–2020, izvršenih do konca leta 2020; ugotavlja, da so se odhodki iz ESS zaradi pospešenega izvrševanja povečali z 11,2 milijarde EUR v letu 2019 na 13,7 milijarde EUR v letu 2020; ugotavlja, da delo Računskega sodišča temelji na informacijah Komisije o smotrnosti poslovanja, ki vključujejo zlasti poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna za leto 2020, izjave o programih za predlog proračuna za leto 2022 ter ključne ocene Komisije, pa tudi sedmo kohezijsko poročilo;

123. opozarja na velik pomen ESS, Erasmus+, Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) in Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG), saj gre za glavno orodje EU za spodbujanje večje zaposlenosti in mobilnosti delovne sile, izobraževanja in poklicnega usposabljanja za znanja in spretnosti ter vseživljenjskega učenja in spodbujanja socialne vključenosti ter boja proti revščini in diskriminaciji; pozdravlja, da je okvir smotrnosti ESS po navedbah Računskega sodišča dobro razvit in da Komisija za kazalnike s cilji pripravi „razmerje dosežkov“; obžaluje, da je Računsko sodišče ugotovilo, da je okvir smotrnosti ESS sicer povečal razpoložljivost informacij o smotrnosti, vendar se je še naprej osredotočal na finančne vložke in izložke ter ni bil dovolj osredotočen na rezultate, in da so kljub temu, da ocene zajemajo večino področij ESS, potrebna večja metodološka prizadevanja za oceno učinka politik v smislu doseganja ljudi, ki niso povezani s trgom dela;

124. ugotavlja, da države članice glede na kazalnike dobro napredujejo pri doseganju ciljev, da je Komisija sprostila 85 % rezerve za uspešnost za programe ESS ter da je cilj predloga ESS+ za obdobje 2021–2027 nadaljnja poenostavitev in sinergije;

125. obžaluje, da Računsko sodišče zaradi omejenih podatkov in dejstva, da so številne dejavnosti v času revizije še potekale, ni uspelo oblikovati splošnega zaključka o dejanski uspešnosti odhodkov ESS v obdobju 2014–2020;

126. z zadovoljstvom ugotavlja, da je po podatkih Komisije do konca leta 2020 45,4 milijona udeležencev prejelo podporo iz Evropskega socialnega sklada in pobude za zaposlovanje mladih, 5,4 milijona pa jih je v okviru obeh programov našlo zaposlitev (vključno s samozaposlenimi);

127. pozdravlja učinek začasne podpore za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), o katerem je Komisija poročala v svojem drugem poročilu; ugotavlja, da je instrument SURE uspešno ublažil resne socialno-ekonomske posledice pandemije covida-19; ugotavlja, da je instrument SURE v letu 2020 podprl približno 31 milijonov ljudi v 19 državah članicah upravičenkah, od tega 22,5 milijona zaposlenih in 8,5 milijona samozaposlenih, ter da je prednosti, ki jih ta instrument ponuja, izkoristilo tudi približno 2,5 milijona podjetij, ki jih je prizadela pandemija covida-19, po zaslugi česar so lahko obdržala delavce;

128. pozdravlja, da se je v letu 2020 povečalo izvajanje finančnih instrumentov v okviru vseh evropskih strukturnih in investicijskih skladov, tako da so bila končnim prejemnikom izplačana kumulativna plačila v znesku 10,3 milijarde EUR (4,7 milijarde EUR v letu 2019);

129. ugotavlja, da je most Pelješac na Hrvaškem s kohezijskimi sredstvi dokončno zgradilo kitajsko podjetje v državni lasti, ki je morda imelo koristi od podpore kitajske vlade ter nižjih in neustreznih delovnih standardov, kar bi pomenilo konkurenčno prednost pred podjetji Unije, ki so se potegovala na istem razpisu; meni, da mora Komisija kot varuhinja Pogodb pri javnih razpisih in naročilih zagotoviti enake konkurenčne pogoje za podjetja iz Unije in tretjih držav; zato meni, da bi morale biti stroge določbe o standardih na področju socialnih in delavskih pravic na ravni Unije vključene v razpise za javna naročila in gradnjo;

130. je zaskrbljen zaradi poročil, da je madžarska vlada nameravala nacionalizirati letališče Ferenca Liszta blizu Budimpešte, in izjavila, da namerava uporabiti kohezijska sredstva Unije za razvoj infrastrukture ter zmanjšati vrednost letališča, da bi znižala stroške razlastitve, kar bi škodilo njegovim sedanjim lastnikom; je močno zaskrbljen zaradi negotovosti, ki jo take grožnje predstavljajo za mednarodne vlagatelje; opozarja, da so bila kohezijska sredstva Unije uporabljena za sofinanciranje letališča, kar bi koristilo oligarhičnim strukturam v primeru prisilne ali neprostovoljne prodaje letališča; ugotavlja, da je vlada upravljavcu letališča naložila obsežne birokratske ovire in postavila dodatne zahteve; je presenečen, da so oligarhi, ki so v neposrednem in tesnem stiku s predsednikom vlade, za nakup letališča oddali nižje ponudbe;

131. je zaskrbljen, ker bi utegnil dvig cen gradnje in surovin spremeniti skupni proračun za številne projekte in bi lahko povzročil premajhna proračunska sredstva, zamujene mejnike in nemogoče izvajanje, kar bi lahko ogrozilo dokončanje jedrnega omrežja TEN-T;

132. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je portugalsko podjetje tveganega kapitala Alpac Capital, ki je domnevno tesno povezano z madžarskim predsednikom vlade, pridobilo 88 % delnic programa Euronews; ugotavlja, da bodo odslej v uredniškem odboru programa Euronews tri osebe, ki jih izbere Alpac, zato je zaskrbljen, da bi to utegnilo vplivati na popolno uredniško neodvisnost; ugotavlja, da je Euronews leta 2020 prejel 18,12 milijona EUR iz proračuna Unije; poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bodo ta sredstva dejansko uporabila za objektivno in na dejstvih temelječo poročanje neodvisnih novinarjev;

Priporočila

133. poziva Komisijo, naj: (a) posreduje stopnjo napake ob plačilih, ne preostale stopnje napake, da bi izboljšala ocenjevanje opravljenega nadzora; (b) še naprej sodeluje z Računskim sodiščem, da bi dodatno uskladila podatkovne standarde in tolmačenje pravnih besedil; (c) spodbuja in pozorno spremlja države članice z uporabo standardnih lestvic stroškov na enoto, saj lahko nadaljnja poenostavitev pravil in postopkov prispeva k učinkovitejši uporabi sredstev in zmanjšani stopnji napak, hkrati pa zagotovi, da shema ne bo povzročala čezmernih neravnovesij v korist držav članic; (d) izrecno spodbuja revizijske organe, naj v svoje kontrolne sezname vključijo specifična vprašanja o tveganjih goljufiji in dokumentirajo ukrepe, sprejete za obravnavo vseh takih tveganj, odkritih med revizijo; nameni večjo pozornost in tehnično podporo državam članicam, katerih sistemi upravljanja in kontrole so le deloma zanesljivi ali povsem nezanesljivi in v katerih je povečano tveganje goljufije in korupcije, povezano s sredstvi; (e) uvede obvezno in sistematično uporabo orodij IT, kot sta EDES ali Arachne, za vse sklade Unije, tudi tiste v deljenem upravljanju, in poskrbi za boljšo uporabo nove tehnologije, da bi povečali nadzor in zaščitili proračun Unije pred goljufijami in zlorabami sredstev; (f) poskrbi za zaščito proračuna Unije s splošno in sistematično uporabo digitalnih in avtomatiziranih sistemov za poročanje, spremljanje in revizijo ter nujno vzpostavi integriran in interoperabilen sistem, ki med drugim temelji na obstoječih orodjih in podatkovnih zbirkah; (g) poskrbi, da bodo države članice pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju vseh programov upoštevale in spodbujale izvajanje načela partnerstva in enakosti spolov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) in Uredbi (EU) 2021/1060; (h) poskrbi za dobro finančno poslovodenje pri uporabi sredstev, vključno s spoštovanjem pravne države in temeljnih pravic, saj je to osnovni pogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje; (i) poskrbi, da bodo države članice v letnem povzetku dale na voljo dovolj informacij o zaključkih in nadaljnjem spremljanju dejavnosti, pri katerih so iz zaključnih računov umaknile zneske, ki so v postopku ocenjevanja pravilnosti; (j) pripravi zakonodajni predlog, povezan z bližajočo se revizijo finančne uredbe, da se zagotovi ustrezna zaščita zadržanja plačil, preden se sprostijo, izboljša revizijsko delo, revizijska dokumentacija in postopek pregleda, okrepijo glavni elementi pravilnosti informacij iz letnih poročil o dejavnostih ter zagotovi, da kolegij komisarjev v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna posreduje ustrezne in zanesljive informacije; poudarja, da bi moral imeti predlog jasno in omejeno področje uporabe, da ne bi negativno vplival na uspešnost skladov; (k) izboljša pristop k študijam upravnih stroškov, tako da napove, kaj bo pregledala in kdaj, ter oceni, ali so se uresničili ocenjeni prihranki pri upravnih stroških; (l) v okviru financiranja kohezijske politike na podlagi smotrnosti čim bolje izkoristi omogočitvene pogoje v obdobju 2021–2027, v zgodnji fazi pripravi temelje za učinkovit vmesni pregled ter pojasni pravila in pristop za zagotovilo o financiranju Unije v modelu financiranja, ki ni povezano s stroški; (m) poenostavi pravila in postopke, spodbudi države, naj uvedejo obvezna usposabljanja in pripravijo praktične informacije za prosilce, zlasti nove, ter izboljša pomoč in smernice za MSP, odcepljena podjetja, zagonska podjetja, upravne in plačilne agencije ter vse druge deležnike; (n) zagotovi smernice in kontrole, da bodo ustrezni minimalni standardi socialnih in delavskih pravic zahtevani v javnih razpisih, zlasti na področju gradbeništva, s čimer bi preprečili, da bi bila podjetja Unije v slabšem konkurenčnem položaju v primerjavi s ponudniki iz tretjih držav; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo v evropskih javnih razpisih in pozivih za zbiranje ponudb sodelovala le podjetja iz tretjih držav, ki sodelovanje v javnih razpisih in pozivih za zbiranje ponudb omogočajo tudi podjetjem Unije, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in enak dostop za podjetja iz Unije in tretjih držav; (o) olajša sprejetje evropskega čezmejnega mehanizma, ki bi lahko pozitivno vplival na hitrost izvajanja čezmejnih prometnih projektov in navsezadnje povečal učinkovitost prevoznih storitev na teh področjih;

Naravni viri

134. ugotavlja, da razdelek 2 večletnega finančnega okvira „naravni viri“ v proračunu Unije predstavlja 35 % oziroma 60,6 milijarde EUR; od tega zneska se 41,6 milijarde EUR (68,7 %) porabi za neposredna plačila v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), 2,6 milijarde EUR (4,3 %) za odhodke, povezane s trgom, v okviru EKJS, 14,6 milijarde EUR (24,1 %) za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), 0,9 milijarde EUR (1,4 %) za Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ostalo pa za druga področja;

135. je seznanjen, da je Računsko sodišče pregledalo vzorec 218 transakcij, ki je zajemal 19 držav članic in Združeno kraljestvo ter bil zasnovan tako, da je bil reprezentativen za vse vrste porabe v okviru tega razdelka večletnega finančnega okvira: ugotavlja, da je Računsko sodišče preučilo tudi letna poročila o dejavnostih Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI) in Generalnega direktorata Evropske komisije za okolje (GD ENV) ter letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU;

136. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Računsko sodišče v svojem delu podprlo zaključek, da pri neposrednih plačilih kot celoti ni bilo pomembnih napak, saj ta plačila predstavljajo 69 % odhodkov v tem razdelku večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da se neposredna plačila kmetom izvajajo na podlagi upravičenosti in da je pri njih tveganje napak manjše, če zahtevani pogoji niso zapleteni; priznava, da po navedbah Računskega sodišča glavni orodji za upravljanje neposrednih plačil, namreč integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) ter identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS), tvorita učinkovit upravljavski in kontrolni sistem; ugotavlja, da reforma skupne kmetijske politike po letu 2022 ne bi smela več temeljiti na skladnosti, temveč na smotrnosti; upa, da bo ta temeljna sprememba pozitivno vplivala na stopnjo napak pri neposrednih plačilih;

137. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče odkrilo napake na področjih razvoja podeželja, tržnih ukrepov in drugih naravnih virov, ki predstavljajo 31 % porabe; je zaskrbljen zaradi ocene Računskega sodišča, da bolj zapleteni pogoji za upravičenost povečujejo tveganje napake; obžaluje, da se stopnja napake na tem področju šteje za pomembno;

138. priznava, da je GD AGRI za vse odhodke v sklopu skupne kmetijske politike v letu 2020 izračunal, da je tveganje ob plačilu znašalo približno 1,9 %; ugotavlja, da stopnja napake po ocenah Računskega sodišča znaša 2 %, kar je 0,1 % več kot leta 2019; obžaluje, da je stopnja napake pri odhodkih za naravne vire blizu praga pomembnosti;

139. pozdravlja uporabo nove tehnologije za preverjanje skladnosti z nekaterimi pravili SKP, na primer pregledov s spremljanjem, pri čemer se uporabljajo avtomatizirani procesi, ki temeljijo na podatkih satelitov Sentinel programa EU Copernicus; pozdravlja, da so bile te spremembe odobrene tudi za skupno kmetijsko politiko po letu 2022, in spodbuja države članice, naj te priložnosti čim bolj izkoristijo;

140. pozdravlja, da se je Komisija zavezala, da bo zagotovila podporo državam članicam pri razvoju novega pristopa s pregledi s spremljanjem; ugotavlja, da lahko od leta 2018 te preglede izvajajo plačilne agencije držav članic, a obžaluje, da se je ta možnost v letu 2020 uporabljala le poredko; podpira priporočilo Računskega sodišča Komisiji, naj spodbuja preglede s spremljanjem kot ključni kontrolni sistem za SKP po letu 2020;

141. močno obžaluje, da Komisija ni zbrala zanesljivih podatkov o končnih upravičencih do sredstev SKP, zaradi česar se države članice pri izterjavi sredstev spopadajo s številnimi nerešenimi primeri; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da uporaba sistemov za poročanje in spremljanje, kot je ARACHNE, ni obvezna;

142. obžaluje ponavljajoče se pomanjkljivosti, ki jih je Računsko sodišče odkrilo v zvezi s tveganjem ob plačilu, ki vpliva na porabo za naravne vire, povezane s kontrolami držav članic, kar se odraža v njihovih kontrolnih statističnih podatkih;

143. opozarja, da je Računsko sodišče tako pri Komisiji kot pri državah članicah ugotovilo pomanjkljivosti v zvezi s politikami in postopki skupne kmetijske politike za boj proti goljufijam; opozarja na priporočilo Komisiji iz lanskega letnega poročila in je seznanjen s tem, da je GD AGRI leta 2020 posodobil svojo strategijo za boj proti goljufijam; pričakuje posebno poročilo Računskega sodišča o skupni kmetijski politiki in ukrepih za boj proti goljufijam, ki je bilo preloženo na drugo četrtletje leta 2022, da bo mogoče poglobljeno analizirati trenutno stanje;

144. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da urad OLAF obravnava 29 primerov v zvezi s strukturnimi in kmetijskimi skladi v Bolgariji; je zaskrbljen, ker se v študiji o vplivu organiziranega kriminala na finančne interese EU ugotavlja, da je bilo v Bolgariji največ kršitev ugotovljenih na področju financiranja kmetijstva, zlasti na področju subvencij za kmetijske pridelke, pa tudi pri gradnji „lažnih“ gostišč, ki se dejansko uporabljajo kot zasebni domovi; se zaveda, da težava lažnih gostišč, ki jih sofinancira EU, ni omejena le na Bolgarijo, saj so bile podobne težave ugotovljene tudi na Slovaškem in Češkem; ugotavlja, da Komisija spremlja razmere, in pričakuje, da bo hitro in odločno ukrepala proti tovrstnim goljufijam s subvencijami; ugotavlja tudi, da bolgarski organi v sedanje programsko obdobje 2021–2027 niso vključili financiranja podobnih ukrepov;

145. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da po podatkih iz posebnega poročila Računskega sodišča št. 16/2021 z naslovom „Skupna kmetijska politika in podnebje: polovica porabe EU za podnebne ukrepe je namenjena skupni kmetijski politiki, vendar se emisije kmetij ne zmanjšujejo“ skupna kmetijska politika ni zmanjšala emisij živine, da se emisije iz gnojil in gnoja v tleh povečujejo, da ukrepi SKP niso privedli do splošnega povečanja vsebnosti ogljika, shranjenega v tleh in rastlinah, in da spremembe SKP za obdobje 2014–2020 niso odražale njenih novih podnebnih ambicij;

146. obžaluje, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 20/2021 z naslovom „Trajnostna raba vode v kmetijstvu: bolj verjetno je, da se bo s sredstvi SKP spodbujala večja kot pa učinkovitejša raba vode“ ugotovilo, da neposredna plačila SKP nič kaj prida ne pripomorejo k spodbujanju učinkovite rabe vode, skladi za razvoj podeželja in tržni ukrepi pa nič kaj preveč ne spodbujajo trajnostne rabe vode;

147. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 13/2020 z naslovom „Biotska raznovrstnost na kmetijskih zemljiščih: s prispevkom SKP se upad ni ustavil“ navedlo pomanjkljivosti v zasnovi strategije EU za biotsko raznovrstnost, njeni usklajenosti s SKP in njenem spremljanju; obžaluje ugotovitev Računskega sodišča, da je pozitiven vpliv na biotsko raznovrstnost pri večini sredstev SKP le majhen;

148. opozarja, kako pomembna je pravična dodelitev sredstev za skupno kmetijsko politiko, pri kateri bi bilo treba po eni strani preprečiti, da bi predvsem znani in bogati politični funkcionarji, elite in veliki konglomerati zlorabljali sredstva, po drugi strani pa se osredotočiti na aktivne kmete; poudarja, da je bilo v študiji (7) o izvrševanju skladov skupne kmetijske politike ugotovljeno, da so izplačila iz kmetijskih skladov Unije zelo problematična v vsaj petih državah članicah (8) in da vlada pri dodeljevanju sredstev velikim in malim kmetom izrazita neenakost, pri čemer trenutni sistem daje prednost velikim kmetijam, katerih lastniki imajo v nekaterih primerih tesne vezi z vladajočimi političnimi strankami v svojih državah oziroma so njihovi člani (9);

149. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se po navedbah Računskega sodišča informacije Komisije o uspešnosti osredotočajo na vložke, izložke in finančni prispevek, ne pa na rezultate; pozdravlja, da se ekonomska vzdržnost ribištva povečuje; obžaluje, da so podatki o akvakulturi manj prepričljivi;

150. je seznanjen, da Komisija poroča o tem, da se sredstva iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo uporabljajo za okoljske cilje; obžaluje, da povezava med tem in ključnimi okoljskimi kazalniki ni dobro opredeljena; obžaluje, da cilj ohranjanja v okviru skupne ribiške politike verjetno ne bo dosežen;

151. ugotavlja, da se je s skladi ESI do konca leta 2020 podprlo več kot 2 milijona projektov v kmetijskem sektorju in na podeželju, prav tako pa pomagalo ohraniti 31 500 delovnih mest in ustvariti 4 000 novih delovnih mest v pomorskem in ribiškem sektorju; poleg tega ugotavlja, da je bilo s projekti, ki jih podpirajo programi za razvoj podeželja, ustvarjenih več kot 54 000 novih delovnih mest in da je podporo za zagon podjetij prejelo 131 000 mladih kmetov;

Priporočila

152. poziva Komisijo, naj: (a) poenostavi pravila in postopke, spodbudi države članice, naj uvedejo obvezna usposabljanja in pripravijo praktične informacije za prosilce, zlasti nove, ter izboljša pomoč in smernice za mlade kmete, MSP, odcepljena podjetja, zagonska podjetja, upravne in plačilne agencije ter vse druge deležnike; (b) bolje uporablja in spodbuja uporabo umetne inteligence in podatkov iz novih tehnologij, kot so sateliti Sentinel programa Copernicus, ki so v lasti EU, za spremljanje in nadzor pravilne uporabe sredstev SKP; (c) uvede obvezno in sistematično uporabo informacijskih orodij Arachne in EDES za plačilne agencije, saj se lahko ti pomembni orodji uporabljata tudi za prepoznavanje projektov, upravičencev in izvajalcev, pri katerih obstaja tveganje goljufije; (d) poskrbi za zaščito proračuna Unije s splošno in sistematično uporabo digitalnih in avtomatiziranih sistemov za poročanje, spremljanje in revizijo ter nujno vzpostavi integriran in interoperabilen sistem, ki med drugim temelji na obstoječih orodjih in podatkovnih zbirkah; (e) svoje informacije o uspešnosti osredotoči na rezultate in vzpostavi jasno povezavo med prispevki programa in prijavljenimi dosežki, da se oceni učinkovitost programov; (f) spodbuja pristop pregledov s spremljanjem, saj gre za enega ključnih kontrolnih sistemov za plačilne agencije; globalno in sistematično uporablja nove tehnologije za spremljanje okoljskih ciljev in ciljev biotske raznovrstnosti ter podnebnih zahtev v okviru zelenega dogovora; izvajalskim agencijam, kot so Evropska agencija za zdravila, Evropska agencija za okolje in Evropska agencija za kemikalije, ki se soočajo z večjo delovno obremenitvijo zaradi pandemije covida-19 ali akcijskega programa v okviru zelenega dogovora, zagotovi ustrezne finančne in človeške vire; (g) sprejme ukrepe, da bo SKP zmanjšala emisije iz kmetijstva in emisije iz gojenih osušenih organskih tal, ter redno poroča o prispevku SKP k blažitvi podnebnih sprememb; pozdravlja, da sta bila medtem sprejeta nova reforma SKP in sporočilo „od vil do vilic“; (h) zahteva utemeljitve za izjeme pri izvajanju okvirne direktive o vodah v kmetijstvu, veže plačila v okviru SKP na skladnost z okoljskimi standardi in uporabi sredstva Unije za izboljšanje količinskega stanja vodnih teles; (i) izboljša usklajevanje in zasnovo strategije za biotsko raznovrstnost po letu 2020 ter natančneje spremlja odhodke, poveča prispevek neposrednih plačil in razvoja podeželja k biotski raznovrstnosti kmetijskih zemljišč ter prikaže učinek ukrepov SKP na tovrstno biotsko raznovrstnost; (j) si prizadeva za razvoj ekoloških kmetij; poudari, da je samo 8 % evropskih kmetijskih zemljišč namenjenih ekološki hrani, pri čemer je od 7 milijonov kmetov, ki prejemajo sredstva SKP, le 303 000 ekoloških kmetov; (k) dostopnost zemljišč uvrsti med prednostne naloge, da se ohrani model družinske kmetije in da se mladim kmetom omogoči razvoj dejavnosti; (l) poveča učinkovitost SKP, tako da se pri podpori osredotoča na aktivne kmete, katerih glavna dejavnost je kmetovanje; (m) spodbuja naložbe, ki prispevajo k odpornejšemu in bolj digitalnemu gospodarskemu okrevanju v skladu z zelenim dogovorom ter so bistvene za socialni in gospodarski razvoj podeželskih območij;

Varnost in državljanstvo

153. ugotavlja, da razdelek 3 večletnega finančnega okvira „varnost in državljanstvo“ v proračunu Unije predstavlja 3,7 % oziroma 6,3 milijarde EUR; od tega zneska se 2,6 milijarde EUR (40,5 %) porabi za instrument za nujno pomoč v Uniji, 1,6 milijarde EUR (25,3 %) za migracije in varnost, 1,2 milijarde EUR (18,5 %) za decentralizirane agencije, 0,2 milijardi EUR (3,7 %) za živila in krmo, 0,2 milijarde EUR (3,8 %) ustvarjalno Evropo, ostalo pa za druge ukrepe;

154. ugotavlja, da se najpomembnejše področje odhodkov nanaša na instrument za nujno pomoč, ki je bil vzpostavljen aprila 2020 za pomoč državam članicam pri obvladovanju pandemije covida-19 in med drugim financira čezmejni prevoz in prevoz pacientov, zdravstvenega osebja in osnovnih medicinskih pripomočkov, raziskave in proizvodnjo cepiv in zdravil ter razvoj, nakup in distribucijo opreme za testiranje;

155. je zaskrbljen, ker je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 10/2021 ugotovilo, da Komisija v proračunu Unije ni ustrezno upoštevala načela enakosti spolov; poziva Komisijo, naj nujno razvije metodologijo vključevanja načela enakosti spolov, da bi vidik enakosti spolov vključili v vsa področja politike, pri tem pa uporabljali podatke in kazalnike, razčlenjene po spolu; opozarja, da je vključevanje načela enakosti spolov glede na posledice pandemije covida-19, ki se nanašajo na spol, vse bolj nujno;

156. obžaluje, da sta bila kulturni in ustvarjalni sektor leta 2020 med najbolj prizadetimi zaradi pandemije covida-19; ugotavlja, da je bil podprogram za medije, čeprav so bili uvedeni prožni ukrepi in je podprogram dodatno podprl člane zveze evropskih kinematografov, ki trpijo zaradi prisilnega zaprtja (s sredstvi v znesku 16 milijonov EUR), pri nekaterih kazalnikih premalo uspešen, zlasti v smislu števila obiskovalcev v živo na prireditvah;

157. ugotavlja, da je Računsko sodišče preučilo vzorec s 27 transakcijami, ki je bil zasnovan tako, da bi prispeval k skupni izjavi Računskega sodišča o zanesljivosti, ne pa da bi bil reprezentativen za porabo v okviru tega razdelka večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da je Računsko sodišče preučilo letni poročili o dejavnostih Generalnega direktorata za migracije in notranje zadeve (GD HOME) in Generalnega direktorata za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo (GD CONNECT), ki sta bili del poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU;

158. ugotavlja, da Računsko sodišče ni moglo oceniti stopnje napake; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je med 27 transakcijami, ki jih je revidiralo Računsko sodišče, 8 (30 %) vsebovalo napake; poudarja, da je Računsko sodišče odkrilo tudi primere neupoštevanja pravnih in finančnih določb, vendar brez finančnih posledic za proračun Unije; ugotavlja, da se napake nanašajo na izbiro projektov in uporabo pravil javnega naročanja, predložitev nepopolne podporne dokumentacije pri zahtevkih za povračilo stroškov in slabo delovanje informacijskega sistema;

159. obž