ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1

EESO pozdravlja posodobitev industrijske strategije. Strategijo je bilo treba pregledati, saj je kriza zaradi COVID-19 ustvarila pritisk na evropsko gospodarstvo in industrijske vrednostne verige, mikro, mala in srednja podjetja ter na državljane, zlasti mlade, ljudi, ki so ostali brez službe, zaposlene z nizkimi dohodki in ranljive skupine, na primer invalide in ženske. Ugotovljene so bile dodatne pomanjkljivosti, odvisnosti in vrzeli v dobavnih verigah. Za njihovo uspešno odpravljanje so potrebne s podatki podprte ocene. EESO pozdravlja zavezo Komisije, da bo ohranila in povečala evropsko industrijsko in proizvodno bazo, ter poudarja, da imajo socialni partnerji in organizacije civilne družbe ključno vlogo in jih je treba vključiti v oblikovanje prihodnosti evropske industrije. EESO zlasti opozarja na bistveno vlogo socialnega dialoga, socialnih partnerjev, kolektivnih pogajanj in sodelovanja delavcev ter vključenosti civilne družbe za doseganje konkurenčne industrijske politike.
C 105/151

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov za ohranitev južnega modroplavutega tuna

(COM(2021) 424 final – 2021/0242 (COD))

(2022/C 105/26)

Zaprosilo Evropski parlament, 13. 9. 2021 Svet, 30. 8. 2021 Pravna podlaga člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 20. 10. 2021 Plenarno zasedanje št. 564 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 221/0/1

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 564. plenarnem zasedanju 20. in 21. oktobra 2021 (seja z dne 20. oktobra) z 221 glasovi za in 1 vzdržanim glasom sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
C 517/122

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (prenovitev)

(COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD))

(2021/C 517/21)

Zaprosili Evropski parlament, 13. 9. 2021 Svet, 3. 9. 2021 Pravna podlaga člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 22. 9. 2021 Plenarno zasedanje št. 563 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 235/1/2

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 563. plenarnem zasedanju 22. in 23. septembra 2021 (seja z dne 22. septembra) z 235 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.6.1

o C je zato ključen. Glede na poročilo Mednarodne agencije za energijo o doseganju ogljične nevtralnosti do leta 2050 EESO podpira potrebo podjetij v postopku prehoda, da pritegnejo financiranje. Poudarek predloga na potrebi po poročanju o združljivosti poslovnih modelov in strategij s prehodom na trajnostno gospodarstvo in omejevanju globalnega segrevanja na 1,5C je zato ključen. Glede na poročilo Mednarodne agencije za energijo o doseganju ogljične nevtralnosti do leta 2050 ( 18 ) bo zagotavljanje zanesljivih in visokokakovostnih podatkov za izpolnitev te zahteve iz predlagane direktive ključni dejavnik, ki bo omogočil, da imajo podjetja verodostojne načrte za prehod ter da jim bodo banke in kapitalski trgi lahko pomagali pri doseganju ciljev. EESO podpira večjo razčlenjenost zahtev, ki dokazujejo to usklajenost, na sorazmeren način. Take zahteve bi morale vključevati dodatne informacije o scenarijih prehoda, ki jih sprejmejo podjetja, in elemente, ki določajo njihovo združljivost s cilji pravičnega prehoda.
4.20

EESO priporoča izvajanje uredbe EU s končnim ciljem, da Evropska unija oblikuje resničen enotni trg, kar bo potrošnikom, ki imajo sklenjeno naročniško razmerje v Evropi, omogočalo klice in porabo podatkov po „lokalni“ tarifi na vse mobilne in stacionarne telefonske številke z enako hitrostjo in dostopom do infrastrukture, ne glede na odhodno ali dohodno državo klica.
2.6.1

EESO meni, da je evropski semester ustrezen okvir za spremljanje načrta, vendar je treba enako pozornost nameniti socialnim in okoljskim ciljem skupaj z makroekonomsko stabilnostjo in produktivnostjo. Pozdravlja trditev iz načrta, da nacionalni načrti za okrevanje in odpornost predstavljajo edinstveno priložnost za načrtovanje in financiranje naložb in reform, ki bodo podpirale socialno okrevanje, osredotočeno na delovna mesta, in obenem spodbujajo zeleni in digitalni prehod ter omogočajo izvajanje ustreznih priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra. Države članice so v načrtu upravičeno pozvane, naj kar najbolje izkoristijo evropski semester in edinstveno priložnost, ki jo ponuja mehanizem za okrevanje in odpornost.
2.3

Cilj evropske strategije za usposabljanje na področju pravosodja za obdobje 2021–2024 je utrditi skupno evropsko pravosodno kulturo, ki temelji na pravni državi, temeljnih pravicah in medsebojnem zaupanju. V njej sta predlagana okvir in nabor ključnih ukrepov za spodbujanje pravilne in učinkovite uporabe prava EU. Države članice, ponudniki usposabljanja, nacionalne in evropske organizacije strokovnjakov za pravosodje ter EU so pozvani, naj na podlagi skupne odgovornosti obravnavajo naslednje prednostne naloge: — usposabljanje na področju pravosodja za spodbujanje skupne kulture pravne države, — varovanje temeljnih pravic in uresničevanje Listine EU o temeljnih pravicah v vsakdanjem življenju ljudi s poudarkom na zaščiti žrtev in ranljivih posameznikov, — povečanje digitalizacije pravosodja, — sledenje razvoju prava EU, vključno z instrumenti za čezmejno pravosodno sodelovanje, — priprava delavcev na nove izzive, posebno v obdobju po pandemiji, — razširitev usposabljanja na področja, ki se ne nanašajo le na pravo EU, kot je usposabljanje na področju sodnih veščin ter nepravnega znanja in spretnosti, — oblikovanje in izvajanje bolj neposrednega, praktičnega, prilagojenega programa usposabljanja za delavce v pravosodju, — povečano, širše in bolj ciljno usmerjeno usposabljanje za različne skupine delavcev v pravosodju, — spodbujanje visokokakovostnih, učinkovitih dejavnosti usposabljanja, tudi različnih oblik učenja s poudarkom na hibridnih metodah in/ali metodah e-učenja ter uporabi zanesljivih in preizkušenih učnih načrtov, — spodbujanje usposabljanja na področju pravosodja za mlade delavce, — povečanje skupne odgovornosti nacionalnih deležnikov, mrež strokovnjakov za pravo EU, Evropske mreže institucij za izobraževanje v pravosodju ter drugih akterjev na ravni EU in Komisije, — ciljna usmerjenost na delavce v pravosodju zunaj EU, zlasti iz držav Zahodnega Balkana.
4.6

MSP imajo skupne probleme in potrebujejo pomoč pri povečanju obsega in doseganju mednarodnih trgov. EESO je zadovoljen, da naj bi bili letni upravni stroški za MSP znatno nižji kot za velika podjetja. Vendar ni jasno, zakaj so predstavniki MSP v nekatere upravne odbore vključeni (npr. krožna Evropa na biološki osnovi in čisto letalstvo), v druge pa ne.
3.6.3

EESO poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo spremljanje in nadzor platform in spletnih strani za e-trgovanje, jemljejo vzorce in opravijo analize ter prijavijo proizvode, ki so predmet kršitve, v sistemu hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF).
6.3

EESO obžaluje, da so vprašanja, kot so dokončanje enotnega evropskega prometnega prostora in okrepitev enotnega trga, pomen pravočasnega izvajanja vseevropskega prometnega omrežja in razvoj strateških vrednostnih verig na primer glede baterij in vodika ter s tem povezano financiranje, potrebno za doseganje ciljev zelenega dogovora in digitalnega prehoda v prometu, obravnavana skupaj z drugimi pomembnimi vprašanji, kot so pravice potnikov, obveznosti javne službe, socialne razmere delavcev v prometu ter varnost in varstvo v prometu (vodilni področji 8 in 9). Zdi se nenavadno, da so vseobsegajoča vprašanja enotnega trga ter povezana socialna in varnostna vprašanja v strategiji na zadnjem mestu.
2.2.

Čeprav vsega ni mogoče predvideti in nas bodo dogodki še naprej presenetili, je še vedno veliko prostora za ukrepanje. To vključuje opredeljevanje verjetnosti in pripravljanje nosilcev odločanja, da čim prej poiščejo, razumejo in prepoznajo signale, zlasti dogodkov, ki povzročajo motnje. Pomeni tudi pripravo akcijskih načrtov, vzpostavitev strukture poveljevanja in komunikacijskih kanalov ter opredelitev jasnih področij odgovornosti in nalog v primeru, da do teh dogodkov pride. Napovedovalci pogosto uporabljajo metafori „črnega laboda“ (popolnoma nepričakovan dogodek iz kategorije „neznanih neznank“) in „sivega nosoroga“ (obsežen znan dogodek, ki bi imel zelo velik učinek, vendar je zanemarjen). Pandemija COVID-19 je bila „sivi nosorog“, saj so obstajali opozorilni znaki za vse večjo nevarnost pandemije na svetovni ravni zaradi degradacije okolja, globalizacije in večje povezljivosti. Uporabiti je treba tehnike napovedovanja in načrtovanja z jasnim ločevanjem teh dveh različnih vrst šokov z zelo velikim učinkom. V zvezi s tem bi bilo treba v raziskovalnih ustanovah EU izboljšati medsektorske nelinearne tehnike oblikovanja scenarijev ter prepoznavanje nastajajočih večjih tveganj in zgodnjih trendov.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

(COM(2020) 826 final – 2020/0362 (COD))

(2021/C 123/14)

Zaprosili Svet Evropske unije, 11. 12. 2020 Evropski parlament, 14. 12. 2020 Pravna podlaga člena 91(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 27. 1. 2021 Plenarno zasedanje št. 557 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) mnenje sprejeto soglasno

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 557. plenarnem zasedanju 27. in 28. januarja 2021 (seja z dne 27. januarja) soglasno sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.4

Da bi poiskali ravnovesje med svobodo trga in koncentracijami, ni dovolj sklicevanje na konkurenco drugih pomembnih svetovnih akterjev, zlasti če ti prihajajo iz držav, ki so zaprte za konkurenco tujih podjetij. Odpor poudarja, da mora biti pristop EU dosleden, namen tega pa je povezati spoštovanje človekovih pravic in pravic delavcev, izvajanje ciljev trajnostnega razvoja ter spodbujanje okoljskih standardov in trajnostnih naložb v poslovnih dejavnostih po vsem svetu. Preferencialne sisteme trgovanja in tarif, odobrene številnim tretjim državam, bi bilo treba revidirati in jih bolj pogojevati z dejanskim upoštevanjem standardov trajnostnega razvoja, s čimer bi se ustvarili pravični konkurenčni pogoji za evropska podjetja. Odbor v zvezi s tem predlaga, da bi bilo treba kot alternativo združitvam podjetij, ki šibijo konkurenco, uvesti ukrepe, katerih namen je podpiranje podjetij pri načrtovanju trajnostnih naložb na trgih tretjih držav. Med temi ukrepi bi lahko bile davčne spodbude za raziskave in razvoj ter spodbujanje sporazumov med evropskimi proizvajalci za usklajevanje izvoznih in naložbenih strategij v tujini v skladu z gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi standardi EU.
3.10

Pravna negotovost in morebitne negativne gospodarske posledice zaradi težav pri zmožnosti uveljavljanja sedanjih pogodbenih obveznosti bodo pomenile tveganje za finančno stabilnost v Uniji: — Potrošnikom, malim, srednjim in velikim podjetjem ter vlagateljem bo moč zagotoviti večjo zaščito, saj ta predlog uvaja različna orodja, da odprava splošno uporabljane medbančne obrestne mere ne bo po nepotrebnem vplivala na zmožnost bančnega sektorja, da zagotovi financiranje podjetjem v EU, in zato ogrozila ključnega cilja unije kapitalskih trgov. — V zvezi s tem EESO meni, da bi bilo treba v predlogu Komisije preučiti tudi naslednje točke: (i) uvodne izjave in obrazložitveni memorandum se nanašajo na celo vrsto pogodb, ki uporabljajo finančne referenčne vrednosti, vključno s kreditnimi pogodbami (ali podobnimi posojilnimi mehanizmi), ki se sklepajo s pravnimi osebami in drugimi (in ne le s potrošniki); v zvezi s tem opozarjamo na oddelek Področje uporabe zakonsko predpisane nadomestne stopnje; (ii) besedilo predloga Komisije, ki uvaja zakonsko predpisano nadomestitev, tj. člen 23a(2), uporablja pojem „finančne pogodbe“, ki je opredeljen v uredbi o referenčnih vrednostih (člen 3(1)(18)), a se glede na sklicevanje na direktivi 2014/17/EU in 2008/48/ES nanaša samo na kreditne pogodbe, sklenjene s fizičnimi osebami (potrošniki); (iii) EESO meni, da bi bilo za zagotovitev skladnosti med namenom, izraženim v obrazložitvenem memorandumu, in besedilom predloga smiselno analizirati opredelitev pojma „finančna pogodba“ in sklicevanje nanj, da ne bodo zajete le kreditne pogodbe, sklenjene s potrošniki, temveč bo zagotovljena tudi učinkovitost mehanizma zakonsko predpisane nadomestitve tudi v primeru pogodb, sklenjenih z drugimi udeleženci na trgu. — EESO meni, da bi bilo treba pooblastila za nadomestitev razširiti na vse pogodbe, za katere se uporablja pravo katere od držav članic EU, pa tudi na pogodbe, sklenjene med subjekti s sedežem v EU, za katere se ne uporablja pravo EU, ampak pravo tretje države, ki ne zagotavlja zakonsko določene nadomestitve referenčne vrednosti, ki preneha. — Predlagane ukrepe je treba obravnavati kot prispevek k „evropskemu gospodarstvu za ljudi“ (delovni program Komisije za leto 2020). Ta pobuda je koristna za posojila bank prebivalstvu, ki temeljijo na merah IBOR, kar je pomemben element gospodarstva, ki služi potrebam prebivalstva.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Komisije, da glasuje za povečanje kapitala Evropskega investicijskega sklada

(COM(2020) 774 final – 2020/0343 (COD))

(2021/C 56/10)

Zaprosilo Evropski parlament, 26. 11. 2020 Svet Evropske unije, 30. 11. 2020 Pravna podlaga člena 173(3) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 2. 12. 2020 Plenarno zasedanje št. 556 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 207/1/8

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je že obravnaval predlog uredbe o vzpostavitvi programa InvestEU (mnenje z dne 17. oktobra 2018) (1) in njegovo spremembo (mnenje z dne 15. julija 2020) (2), zato je na 556. plenarnem zasedanju 2. in 3. decembra 2020 (seja z dne 2. decembra) z 207 glasovi za, 1 glasom proti in 8 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v navedenih mnenjih.

V Bruslju, 2. decembra 2020. Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) UL C 62, 15.2.2019, str. 131.

(2) UL C 364, 28.10.2020, str. 139.
4.12

Ob pandemiji COVID-19 se je izkazalo, da digitalno izobraževanje prinaša veliko izzivov. Zgolj omogočanje dostopa učencev iz prikrajšanih okolij do informacijske in komunikacijske tehnologije in digitalne opreme ne zadostuje. EESO priporoča, naj države članice analizirajo načine za omogočanje dostopa do digitalnih platform. Poleg tega učenci iz prikrajšanih okolij in nekateri starejši učitelji nimajo potrebnih znanj in spretnosti za ustrezno delo z digitalnimi orodji in vsebinami, zato EESO poziva k takojšnjim dodatnim naložbam v izpopolnjevanje.
2.1

Namen predloga Komisije, tako kot njenih drugih nedavnih predlogov, je ponuditi ukrepe gospodarske pomoči evropskemu železniškemu sektorju. V tem primeru se ukrepi nanašajo na oprostitev, znižanje ali odlok uporabnin za dostop po tirih za uporabo železniške infrastrukture in oprostitev dajatev za rezervacijo. Zajemajo referenčno obdobje od 1. marca 2020 do 31. decembra 2020, za katero se lahko uporabnine in dajatve spremenijo z odstopanjem od člena 27 Direktive 2012/34/EU. Program omrežja, iz katerega so razvidne vse zadevne uporabnine in dajatve, pa je treba objaviti najpozneje štiri mesece pred potekom roka za vložitev prošenj za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (kodificirano besedilo)

(COM(2020) 49 final – 2020/0022 (CNS))

(2020/C 311/13)

Zaprosilo Sveta 25. 2. 2020 Pravna podlaga člena 113 in 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja na plenarnem zasedanju 10. 6. 2020 Št. plenarnega zasedanja 552 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 221/1/3

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je svoje stališče o tem vprašanju že izrazil v mnenju o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 v zvezi z ukrepi za krepitev upravnega sodelovanja za boj proti goljufijam na področju DDV, sprejetem 15. maja 2019 (1), mnenju o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave informacij na področju obdavčevanja v zvezi s čezmejnimi aranžmaji, o katerih se poroča, sprejetem 18. januarja 2018 (2), mnenju o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčevanja in predlogu direktive Sveta o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga, sprejetem 28. aprila 2016 (3), mnenju o dokončanju EMU in vlogi davčne politike, sprejetem 10. decembra 2014 (4), in mnenju o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčevanja, sprejetem 16. oktobra 2013 (5), zato je na 552. plenarnem zasedanju 10. in 11. junija 2020 (seja z dne 10. junija 2020) z 221 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v zgoraj navedenih dokumentih.

V Bruslju, 10. junija 2020 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Luca JAHIER

(1) UL C 240, 16.7.2019, str. 29.

(2) UL C 197, 8.6.2018, str. 29.

(3) UL C 264, 20.7.2016, str. 93.

(4) UL C 230, 14.7.2015, str. 24.

(5) UL C 67, 6.3.2014, str. 68.
4.1

Glede na negotovost v zvezi z gospodarstvom, trgovino in naložbami na svetovni ravni postaja vse bolj pomembno, da EU poveča svojo neodvisnost s krepitvijo delovanja enotnega notranjega trga. EESO je prepričan, da bi z dobro delujočim in homogenim enotnim notranjim trgom prispevali k zmanjšanju nekaterih ugotovljenih neravnovesij. Stopnja integracije na trgu storitev je razmeroma nizka, zato obstaja tveganje, da se bodo nove tehnološke dejavnosti brez ustrezne zakonodaje razvijale le v nekaterih državah, kar pomeni, da bodo rešitve znotraj EU, ki bodo sprejete v različnih državah članicah, postale nezdružljive. Z bančno unijo in unijo kapitalskih trgov bi moral tudi prosti pretok kapitala postati učinkovitejši in prožnejši, vendar ima EESO v zvezi s tem nekaj pomislekov zaradi zamud pri izvajanju preostalih elementov bančne unije in unije kapitalskih trgov. Predvidena finančna unija je pomembna platforma za spodbujanje alternativnih oblik in možnosti financiranja. V zvezi s potrebo po večji integraciji enotnega notranjega trga ostaja največ manevrskega prostora na trgu dela ter na področju davkov in davčnih predpisov (države imajo še vedno izključno avtonomijo na področju neposredne obdavčitve).
4.4

K rasti prebivalstva lahko na primer prispevajo kakovostna delovna mesta, ki so dejavniki gospodarske stabilnosti, dostop do usposabljanja za izboljšanje spretnosti in znanj ter kompetenc delavcev ter varni in hkrati prožni delovni pogoji. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti delu s krajšim delovnim časom ali prožni ureditvi dela, da bi izboljšali ravnovesje med poklicnim ter zasebnim in družinskim življenjem. K lažjemu usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja ter k zaščiti družinskega in zasebnega življenja bi v času pospešene digitalizacije pripomogla pravica do odklopa, ki jo je EESO opredelil kot dobro prakso ( 13 )
C 14/129

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1309/2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020)

(COM(2019) 397 final – 2019/0180 (COD))

(2020/C 14/19)

Zaprosilo Evropski parlament, 16.9.2019 Svet, 13.9.2019 Pravna podlaga člena 175(3) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost posvetovalna komisija za spremembe v industriji Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 25. in 26. september 2019 Št. plenarnega zasedanja 546 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 112/0/3

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 546. plenarnem zasedanju 25. in 26. septembra (seja z dne 25. septembra) s 112 glasovi za, brez glasov proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.3

EESO čestita Komisiji, ker je predlagala nujne ukrepe za preprečitev najhujšega, s tem ko je britanskim cestnim prevoznikom v tovornem prometu začasno zagotovila pravico, da opravljajo dvostranski prevoz med odhodnimi in namembnimi kraji v Združenem kraljestvu in EU pod pogoji, določenimi v predlogu, vključno pod pogojem enakovrednega dostopa prevoznikov EU do Združenega kraljestva in poštenimi konkurenčnimi pogoji, v pričakovanju, da se pred iztekom prehodnega obdobja 31. decembra 2019 s pogajanji in skupnim sporazumom določijo pravila za vzpostavitev osnovne povezljivosti v okviru sistema CEMT in morebitna prihodnja pravila, ki bodo veljala za odnose med Združenim kraljestvom in Evropsko unijo.
4.16

Čeprav na splošno velja, da so strukturne reforme pomembne za doseganje določene ravni naložb, jih je treba izrecno in natančno opredeliti. Številne strukturne prilagoditve in reforme v času izvajanja varčevalnih politik so v državah, vključenih v program, dodatno zmanjšale zasebno in javno povpraševanje, povečale brezposelnost, okrepile negotovost ter zmanjšale prihodke gospodinjstev in pričakovanja podjetij glede prodaje. S tem so prispevale k povečanju naložbene vrzeli. EESO zato priporoča, naj se spodbujajo reforme, ki (a) izboljšujejo poslovno okolje, (b) spodbujajo financiranje podjetij, zlasti MSP, (c) povečujejo produktivnost, (d) spodbujajo raziskave, razvoj, inovacije in usposabljanje, (e) spodbujajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, (f) krepijo kolektivna pogajanja ter socialni dialog na evropski in nacionalni ravni, (g) krepijo domače povpraševanje, (h) povečujejo gospodarsko odpornost in (i) omogočajo ustrezno raven javnih naložb, na primer z oblikovanjem učinkovitih zmogljivosti za načrtovanje v javnem sektorju.
6.4

V zvezi z digitalizacijo, avtomatizacijo, umetno inteligenco itd. je potreben hiter in trajnostni odziv. Hkrati z nujnimi in obsežnimi naložbami v kakovostno izobraževanje ter raziskave in razvoj, ki jim EU namenja nižji delež BDP od drugih gospodarskih velesil ( 15 ) , potrebuje gospodarstvo EU delovno silo, ki bo imela znanje in spretnosti za soočanje s spreminjajočim se konkurenčnim okoljem. Zato je v skupnem interesu delodajalcev in delojemalcev ter tudi EU, držav članic, socialnih partnerjev in drugih ustreznih organizacij civilne družbe – hkrati pa je to tudi njihova odgovornost –, da prispevajo k usposabljanju, prekvalificiranju, dodatnem izobraževanju in vseživljenjskem učenju mladih in odraslih, kar bo vodilo do uspešnih podjetij in ustrezno usposobljene delovne sile. Digitalizacija gospodarstva EU bi morala potekati v okviru pravičnega prehoda na tehnološke spremembe, pri čemer mora to prispevati k boljšim življenjskim in delovnim pogojem, vključno z ustvarjanjem kakovostnih delovnih mest ter bolj enakopravne družbe.