SL Uradni list Evropske unije C 225/52

Mnenje Odbora regij – Energetska učinkovitost v mestih in regijah s poudarkom na razlikah med podeželskimi območji in mesti

2012/C 225/06

ODBOR REGIJ

— poziva, da mora energetska učinkovitost postati osrednji in sestavni del energetskih politik, v hierarhiji energetske politike pa jo je treba ustrezno prednostno obravnavati;

— podpira boljše povezovanje ukrepov finančne podpore za energetsko učinkovitost in ohranjanje energije v prihodnjih programih financiranja EU;

— poziva k odločnejšim ukrepom, da bo mogoče vplivati na obnašanje ljudi in vzorce porabe energije, ter meni, da sta za to potrebna kombinacija ukrepov nagrajevanja in kaznovanja, ki so dokaz gospodarnosti, in po potrebi večji poudarek na obveznih zahtevah;

— priznava, da se sedanja politika osredotoča na mesta, da bi se uresničili obstoječi politični cilji, hkrati pa poudarja, da je treba poleg tega tudi celovito in usklajeno obravnavati izzive in priložnosti podeželskih območij na področju rabe in proizvodnje energije;

— lokalne in regionalne oblasti poziva k izmenjavi najboljših praks na področju energetske učinkovitosti in ohranjanja energije ter k večji prilagodljivosti na področju energije z načrtovanjem in izvajanjem pilotnih dejavnosti zagotavljanja svojih storitev ob čim manjši porabi energije.

Poročevalec Brian MEANEY (IE/EA), član grofijskega sveta Clare in regionalne oblasti Mid-West Referenčni dokument zaprosilo danskega predsedstva 12. januarja 2012

I. POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

A. Uvod

1. poudarja, da strategija Evropa 2020 učinkovito rabo energije pravilno postavlja v ospredje uresničevanja ciljev EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki potrebuje prehod na z viri gospodarno gospodarstvo. Pri energetski učinkovitosti ne gre za zmanjševanje proizvodnje ali ekonomske dejavnosti, temveč za zagotavljanje enake proizvodnje ob manjši porabi energije na proizvodno enoto. To pomeni opredelitev in odpravo nepotrebnih načinov porabe energije ter tudi uporabo bolj učinkovitih metod proizvodnje;

2. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da naj bi EU predvidoma dosegla zgolj polovico predlaganih 20 % prihrankov na področju porabe primarne energije do leta 2020. Uresničitev ciljev do leta 2020 zahteva usklajena prizadevanja na vseh ravneh, tako na evropski kot nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Energetska učinkovitost je ključna prednostna naloga in zahteva okrepljene politike na vseh ravneh;

3. ponovno opozarja, da mora EU, če želi doseči svoje cilje za trajnostno, konkurenčno in varno oskrbo z energijo, solidarnostno in učinkovito sodelovati pri opredeljevanju in izkoriščanju obstoječih in novih tehničnih dosežkov ter vplivati na spremembe obnašanja, ki spodbujajo in izboljšujejo energetsko učinkovitost; v zvezi s tem bi morala EU kratkoročno in srednjeročno namenjati prednost uvajanju najučinkovitejših in gospodarsko najkonkurenčnejših tehnologij na trg;

4. poudarja, da imajo mesta, regije in lokalne oblasti tudi zaradi lokalnih in regionalnih akterjev na področju energije ključno vlogo pri spodbujanju, pospeševanju in urejanju bolj učinkovite rabe energije pri svojih dejavnostih in v svoji infrastrukturi ter tudi pri potrošnikih in proizvajalcih energije. OR meni, da je treba oblastem za izpolnitev te naloge in uresničitev ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti zagotoviti pristojnosti v smislu financiranja in podpore;

5. poudarja vlogo regionalnih in lokalnih uprav, ki dajejo zgled, pritegujejo naložbe in ustvarjajo delovna mesta, ter poziva EU, naj spodbuja pripravo regionalnih in lokalnih načrtov za energetsko učinkovitost, ki prispevajo k nacionalnim in evropskim energetskim ciljem, ter tako izboljša svoje energetske informacijske sisteme energije in uvede mehanizme za podporo tem dejavnostim;

6. pozdravlja pobudo Združenih narodov za mednarodno leto trajnostne energije za vse, saj je dobra priložnost za krepitev ozaveščenosti o pomenu večje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije na lokalni, nacionalni, regionalni in mednarodni ravni. Slab dostop do čiste, cenovno dostopne in zanesljive energije škodi človekovemu, družbenemu in gospodarskemu razvoju in močno ovira doseganje razvojnih ciljev tisočletja. Popoln prehod k obnovljivim virom energije morajo spremljati okrepljena prizadevanja za zmanjšanje porabe energije in razvoj novih virov energije, kar bo pomenilo tudi manjšo odvisnost od uvoza fosilnih goriv;

7. nadalje ugotavlja, da se bo glede na to, da sta se indijsko in kitajsko gospodarstvo šele začela dobro razvijati, do leta 2035 (1) kitajska potreba po energiji predvidoma povečala za 75 %; to bo povzročilo večjo konkurenco za energijo, ki jo trenutno uvaža EU, kar bo izziv z vidika dobave, distribucije in cene, pri čemer ima to lahko velike in večplastne gospodarske in družbene posledice. Pripraviti je treba konkretne in izvedljive akcijske načrte za odziv na ta razvoj, da se potrebe po energiji čim prej pokrijejo z obnovljivimi viri, ki so na voljo na lokalni ravni. Mesta ter regionalne in lokalne oblasti bi morali biti vključeni v razvoj takšnih načrtov;

8. opozarja, da se družbena korist projektov za ekološko preusmeritev v občinah in regijah ne uresničuje, in v zvezi s tem poudarja, da bi morale Evropska komisija in vlade držav članic predvideti obsežna finančna sredstva za to, da povečajo energetsko učinkovitost javnih stavb;

9. upošteva trenutno razpravo glede Direktive o energetski učinkovitosti in poziva, naj se sprejme dobro utemeljeno in velikopotezno besedilo. Če mesta in regije postanejo energetsko učinkovitejši in zmanjšajo svojo porabo energije, imajo lahko od tega samo koristi: lahko bi zmanjšali odvisnost od uvoženega goriva, zagotovili do 2 milijona novih delovnih mest v sektorju novogradenj in posodobitvenih del (2) ter gospodinjstvom omogočili precejšen prihranek na leto pri računih za energijo. Poleg tega bi EU lahko še dodatno zmanjšala svoje emisije toplogrednih plinov in si na tem področju zastavila še bolj velikopotezne cilje. Predlagana direktiva je zato prvi pravi korak za omilitev sedanje krize. Vendar pa ne posega dovolj daleč, saj si predvsem prizadeva uresničiti gospodarske cilje, tj. zmanjšati uvoz tuje nafte in plina ter te milijarde eurov preusmeriti v gospodarstva EU, ne da bi hkrati podala konkretne zamisli glede nujnega obsežnega razvoja obnovljivih virov energije. Pri tem je odločilno, da se državam članicam omogoči upoštevanje lastnih razmer, da se lahko pripravijo kar najučinkovitejši ukrepi;

10. v tem okviru posebno obžaluje, da ne obstaja skladna dolgoročna vizija za obnovo bivalnega stavbnega fonda, ki ga je treba obnoviti, pa tudi, da ni jasnih in posebnih finančnih zavez za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri spodbujanju vlaganj v energetsko učinkovitost na lokalni in regionalni ravni. Pri tem je treba pozornost nameniti razlikovanju med socialnimi in ekonomskimi cilji. Pri obnovi zgradbe je tako treba s stališča podjetja upoštevati ekonomsko izvedljivost, medtem ko mora skupnost poskrbeti za izpolnjevanje socialnih ciljev;

11. priporoča, da EU okrepi informacijske sisteme na področju energetske učinkovitosti in vanje vključi tako informacije o ukrepih za energetsko učinkovitost na nacionalni in regionalni ravni kot tudi sisteme za presojo doseženih energetskih prihrankov na regionalni ravni; kazalnike energetske učinkovitosti; standardne baze podatkov o izvedljivih ukrepih varčevanja; vodnike dobrih praks; izvedbene standarde itd.; se strinja z evropskim združenjem lokalnih oblasti Energy cities, ki navaja, da je financiranje ključno za uresničitev predlaganih ukrepov. Poleg tega pa OR ugotavlja, da je v predlagani direktivi o energetski učinkovitosti premalo zavezujočih ciljev, da ta ne vsebuje pomembnega postopka revizije ter da vključuje enostavna izvzetja (opt-outs). Zato OR pozdravlja prizadevanja poljskega in danskega predsedstva EU, da bi se v predlog vključili potrebni ukrepi financiranja in drugi manjkajoči elementi. OR podpira prizadevanja danskega predsedstva za politični kompromis, s katerim naj bi ob upoštevanju lokalnih in regionalnih značilnosti v državah članicah zagotovili, da lahko javni organi pri zagotavljanju energetske učinkovitosti stavb prevzamejo pionirsko vlogo. Predlagana obveznost, da morajo energetska podjetja letno prihraniti v povprečju 1,5 % energije, je še posebej dobrodošla;

12. poudarja, da večje energetske učinkovitosti ni mogoče doseči zgolj s centralno predpisanimi, togimi ukrepi, ki ne upoštevajo lokalnih in regionalnih značilnosti v državah članicah; zato poziva, da se omogoči uporaba alternativnih pristopov k uresničevanju ciljev zmanjšanja porabe energije, pod pogojem, da se doseže enaka raven zmanjšanja porabe energije, in da lahko občine in regije predlagajo strategije za zmanjšanje porabe energije;

13. ugotavlja prevladujočo kompartmentalizacijo politike in konceptov na področju energetike v okviru EU. Ta je razdeljena na sektorje (promet, gradbeništvo itd.), namesto da bi se upoštevalo prostorske in ozemeljske neenakosti ter potencial, ki ga je treba vzeti v obzir, če naj napreduje celotna Unija;

14. poziva, da se hkrati z ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti razvijejo ustrezni ukrepi upravljanja z energijo oz. ohranjanja energije, in poziva k razvoju ciljev za upravljanje z energijo oz. njeno ohranjanje za zmanjšanje porabe energije, kar bi lahko pripomoglo k doseganju in preseganju ciljev za zmanjšanje porabe energije, tako da se izboljša energetska učinkovitost;

15. poziva, da dansko predsedstvo EU prizna vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020 glede energetske učinkovitosti. Sklicevanje na lokalne in regionalne oblasti skoraj ni vključeno v trenutni osnutek dokumenta Sveta za pogajanje o prihodnji direktivi o energetski učinkovitosti in v sporočilo Evropske komisije o časovnem načrtu za energijo do leta 2050. Odbor tudi meni, da morajo revidirani nacionalni programi reform in priporočila za posamezne države močneje odsevati sprejete zaveze glede energetske učinkovitosti;

16. pozdravlja pobudo za financiranje Inteligentna energija – Evropa in njena prizadevanja za odpravo ovir na trgu. Program Inteligentna energija – Evropa bi se moral osredotočiti na spodbujanje ukrepov za spremembo vedenjskih vzorcev. Vendar pa Odbor poziva, da se rezultati in priporočila projektov Inteligentna energija – Evropa bolj odločno razširjajo (informacije, zakonodaja itd.) po vsej EU ter da se tudi za program Inteligentna energija – Evropa oz. za programe, ki ga bodo nadomestili, zagotovi financiranje za obdobje 2014–2020;

17. glede na posebno teritorialno razsežnost te problematike OR poudarja, da:

— podeželska območja EU uporabljajo več virov energije, ki onesnažujejo okolje, kot mesta, zato bi bilo treba še zlasti podpirati zamenjavo močno onesnažujočih fosilnih goriv s fosilnimi gorivi, ki manj onesnažujejo okolje in ki bi bila prehodna rešitev, nato pa predvsem z obnovljivimi viri energije;

— kljub temu, da podeželska območja zmanjšujejo zaostanek, njihova raven gospodarskega razvoja še vedno ostaja pod povprečjem EU, zlasti v primerjavi z mesti. Ta razkorak med podeželskimi in mestnimi območji je posebno izrazit v Vzhodni in Srednji Evropi in je vse bolj zaskrbljujoč, saj se je med letoma 2000 in 2007 zaradi hitrega širjenja velikih mest in prestolnic še poglobil.

ODBOR REGIJ

B. Mesta ter regionalne in lokalne oblasti

18. ponovno poziva k boljšemu ravnovesju med mesti in podeželjem v politikah trajnostne energije po vsej EU in poudarja potrebo po izkoriščanju potenciala podeželskih območij za dosego ciljev strategije Evropa 2020 o energetski učinkovitosti. Na podeželskih območjih je resnično velik potencial za proizvodnjo energije in zmanjšanje porabe, velike površine zemlje za elektrarne na veter ali sončno energijo je mogoče najti zgolj na podeželju. Hkrati pa sodobno kmetijstvo za svoje delovanje potrebuje veliko energije. Vendar pa je potencial za prihranek energije in za razvoj novih virov energije večinoma spregledan;

19. poudarja, da obstajajo velike neenakosti med mestnimi in podeželskimi območji. Stanje na področju energetske učinkovitosti na podeželskih območjih je zelo slabo in zahteva nujno obravnavo. Gospodinjstva na podeželju in mala podjetja se spopadajo z več pomanjkljivostmi glede porabe energije, zlasti zaradi narave gospodinjstev in kakovosti stavbnega fonda. Podeželske stavbe so znatno starejše in njihova prenova je za lastnike dražja in pogosto neizvedljiva. Eden od razlogov za to je gostota prebivalstva, saj izolacija posamezne podeželske stavbe ne more imeti koristi od enake ekonomije obsega, ki jih lahko imajo mestne stavbe z več stanovalci. Takšno stanje, ki v različnem obsegu obstaja v vseh državah članicah, vodi k sorazmerno višjim stroškom za energijo na podeželju, pri čemer je dohodek na prebivalca na podeželju od 21 % do 61 % nižji (3);

20. vendar poudarja, da je bila energetska politika EU določena na podlagi potreb večjih mest. Vlagatelji še vedno skoraj izključno pozornost namenjajo infrastrukturi, ki je namenjena mestnim območjem;

21. izpostavlja, da je dostop do energije na podeželju in v odročnih regijah na splošno dražji. Energetska učinkovitost je poleg tega nižja zaradi nizke uporabe čistih tehnologij in neučinkovite izolacije, zato Odbor poziva k sprejetju ustreznih rešitev upravljanja in financiranja, zlasti glede na možnosti, ki jih zagotavljata Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in njegov pristop LEADER, da se v zvezi s tem podeželju po vsej EU omogoči nadoknaditi zaostanek v primerjavi z mestnimi območji. Številne dobre prakse in pilotni projekti, ki so bili izvedeni po celi EU, so že jasno pokazali, da imajo podeželska območja potencial za zadostitev lastnih potreb po energiji iz različnih virov, kot so ogljično nevtralni viri energije, ki ne ustvarjajo emisij toplogrednih plinov, biomasa, gorivne celice itd.;

22. ocenjuje, da bi morala podpora Evropskega socialnega sklada (ESS) za krepitev zmogljivosti, zlasti pri nadgrajevanju spretnosti delavcev, ki lahko zajemajo tudi tradicionalne tehnike obdelovanja lokalno dostopnih materialov, priznati in upoštevati različne potrebe mestnih in podeželskih območij, da podeželski delavci ne bi bili odrinjeni na stran. Drugače bi to povzročilo razkorak pri usposobljenosti za izvajanje tehnologij, ki so ustrezne za podeželska območja, in še povečalo energetski razkorak med temi območji;

23. poudarja, da lahko ima izobraževalna politika pomembno vlogo pri ozaveščanju o energetski učinkovitosti in vplivanju na potrebne spremembe v obnašanju ljudi; predlaga, naj se izvedejo primerjalne analize obstoječih izobraževalnih pobud, da se opredelijo najboljše prakse in oblikujejo učni načrti, ki lahko že v najbolj zgodni fazi formalnega izobraževanja vsebujejo študije o trajnosti; poleg tega poziva, naj se v naslednjem programu „Erasmus za vse“ oblikujejo koalicije znanja med univerzitetnim sektorjem in „zelenimi podjetji“, da se razvijejo novi učni načrti, s katerimi se bodo zapolnile vrzeli glede inovacij ter znanja in veščin na področju energetske učinkovitosti in ohranjanja energije;

24. poudarja, da lokalne in regionalne oblasti tudi lahko pripomorejo k doseganju koristi na področju energetske učinkovitosti z vključevanjem okoljskih dejavnikov v postopke javnega naročanja. Pozdravlja predlog direktive o javnih naročilih, ki ga je sprejela Komisija (4). Ta predlog določa, da lahko lokalne in regionalne oblasti pri postopkih javnega naročanja upoštevajo okoljske dejavnike, vključno z energetsko učinkovitostjo. Lokalne in regionalne oblasti je treba spodbujati, da pri oceni javnega naročila uporabijo ekonomsko najugodnejše ponudbo, da upoštevajo prihranek energije v času celotnega trajanja predlagane ponudbe.

ODBOR REGIJ

C. Potrošniki

25. poudarja, da obstaja tudi socialna razsežnost, ko energetska revščina lahko zlasti prizadene skupine z nižjimi dohodki. Tudi glede razlogov in posledic energetske revščine so velike razlike med mestnimi in podeželskimi območji, ki jih je treba upoštevati z ustreznimi ukrepi in ki niso nujno povezane s splošno energetsko učinkovitostjo nekaterih držav ali regij;

26. poziva k sprejetju ukrepov, ki bodo potrošnikom omogočili, da si bodo lahko v okviru sodelovanja s proizvajalci oz. dobavitelji zagotovili koristi v zameno za spremembo vzorcev porabe; na primer kadar posamezniki množično začnejo uporabljati energijo v času manjše porabe. Treba bi jih bilo podpirati, da dosežejo popust, ki ustreza popustu za velike kupce. Podobno je treba podpirati uvedbo pametnih tehnologij za merjenje porabe in obračunavanje, s katerimi je mogoče zviševati raven energetske učinkovitosti dobaviteljev (z učinkovitim upravljanjem omrežja, izboljšanjem vzdrževanja omrežja in naprav itd.) in potrošnikov (z boljšimi informacijami o porabi, zaračunavanjem, pogodbenimi in omrežnimi storitvami, pametno interaktivno porabo itd.). Poleg tega se ne bi smelo dopuščati upiranje trga tej uvedbi ter bi bilo treba pospešiti splošno uvajanje teh sistemov in jih uvesti prej, kot se trenutno pričakuje. Treba je zagotoviti, da vgradnja sodobnih merilnih naprav za potrošnike ne bo pomenila bistvenega povišanja pristojbin;

27. pozdravlja obnovitev in nadaljevanje programa Energy Star, ki je povezano s predlogom o programu za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, ter ugotavlja, da se v predlogu uredbe COM(2012) 109 final predvideva obnova sporazuma Energy Star v povezavi s Sklepom Sveta o sklenitvi sporazuma med Vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (COM (2012) 108 final). Spodbujati je treba uporabo oznake Energy Star. Ugotavlja se, da bodo visoke cene porabe energije spodbujale prodajo energetsko zelo učinkovitih naprav. Poleg tega bi Komisija morala premisliti o označevanju, ki bi prikazovalo porabo energije, potrebne za proizvodnjo.

ODBOR REGIJ

D. Financiranje

28. ob sklicevanju na mnenje o podnebnih spremembah in prihodnjem proračunu EU (5) ostaja zaskrbljen glede nenehnega osredotočanja na varčevalne ukrepe, ki zasenčijo vse teme v zvezi z realnim gospodarstvom v kontekstu prihodnjega proračuna EU za obdobje 2014–2020, zlasti nujno potrebno povečanje proračuna EU, ki je na voljo vlaganjem v trajnostno energijo na lokalni in regionalni ravni ter v mestih in na podeželju, kakor je bilo predlagano v prejšnjih mnenjih OR. Pozdravlja pa vključevanje „premika k nizkoogljičnemu gospodarstvu v vseh sektorjih“ kot prednostno nalogo vlaganj iz skupnega strateškega okvira (6), vendar poudarja, da je treba sredstva iz skupnega strateškega okvira uporabiti za obravnavo opredeljenih regionalnih izzivov, a da mora obstajati tudi ravnovesje med trajnostno proizvodnjo in energetsko učinkovitostjo;

29. obžaluje, da Svet v besedilo direktive o energetski učinkovitosti ni vključil določbe za namensko dodelitev financiranja, katere primer so nacionalni skladi za energetsko učinkovitost; poudarja potrebo po odločnem spodbujanju vloge Evropske investicijske banke (EIB) prek nacionalnih in lokalnih posojilnih institucij, in sicer za financiranje naložb v energetsko učinkovitost;

30. poziva, da dansko predsedstvo zagotovi, da se prihodnja pomoč v obliki subvencij za spodbujanje ukrepov glede energetske učinkovitosti pri ogrevanju in hlajenju prostorov veže na izmerjene prihranke, dosežene pri porabi energije, za vsak posamezen obrat;

31. poziva, naj Evropska komisija v prihodnjem proračunu EU pripravi vse potrebno za predlagano direktivo o energetski učinkovitosti in zagotovi, da se za energetsko učinkovitost podeželskih stavb dodeli dovolj sredstev;

32. poudarja, da je zmožnost dostopanja do financiranja, ki je že na voljo, na lokalni in regionalni ravni za podeželska območja velik problem:

— finančni mehanizmi (ELENA itd.) ter skladi, namenjeni energetski učinkovitosti (Evropski sklad za energetsko učinkovitost – EEEF itd.);

— izkušnje v sedanjem obdobju financiranja kažejo, da iz vrste različnih razlogov ni mogoče v celoti izkoristiti sredstev iz strukturnih skladov, namenjenih za energetsko učinkovitost. Zato je treba v finančnem okviru 2014–2020, v katerem je v ta namen predviden še večji delež sredstev, zagotoviti, da bodo imele lokalne in regionalne oblasti lažji dostop do njih;

33. izpostavlja, da obstajajo tudi drugi finančni instrumenti, kot so pogodbe o energetski učinkovitosti, javno-zasebna partnerstva ter nacionalni ali regionalni skladi za energetsko učinkovitost, ki spodbujajo delo na področju energetske učinkovitosti v času, ko je javnega denarja malo. Dejansko je v trenutnih razmerah, ko so javni viri omejeni in so mnoga mala in srednja podjetja v težavah, potrebna še posebna pozornost, da zagotovimo najboljšo možno ravnovesje pri porabi EU za infrastrukturo velikega obsega na eni strani ter za decentralizirano proizvodnjo energije, ki je bistveni element oskrbe z energijo na podeželju, na drugi strani; prav tako poziva, naj EU na evropski ravni spodbuja in ureja vlogo podjetij za energetske storitve kot akterjev za financiranje naložb v energetsko učinkovitost, da bi ta podjetja tako dobila tudi možnost dostopa do namenskih evropskih sredstev;

34. meni, da so za izboljšanje dostopa do financiranja potrebni instrumenti, da se potrošnikom in javnim oblastem pomaga pri izpolnjevanju zahtev po sofinanciranju in tudi pri oblikovanju inovativnih načrtov, ki pritegnejo posojilodajalce;

35. ponavlja, da je anketa, ki jo je na temo politik trajnostne energije v začetku leta 2010 izvedla platforma OR za spremljanje strategije Evropa 2020, pokazala, da so lokalne in regionalne pobude ponavadi večsektorski, integrirani ukrepi, ki hkrati prispevajo k konkurenčnosti, rasti in zaposlovanju. Zato je pomembno, da se ta realnost ustrezno upošteva pri pripravi prihodnjega proračuna EU;

36. poziva, da se lokalnim in regionalnim oblastem omogoči, da energetsko učinkovitost vključijo v svoje zahteve prostorskega načrtovanja na podeželju in v mestih.

ODBOR REGIJ

E. Logistika

37. želi izpostaviti pomen razvijanja vseevropskih logističnih sistemov, ki bi lahko zagotovili večjo učinkovitost tovornega prometa, kot na primer centralni evropski logistični sistem (CELS - Central European Logistics System).To bi privedlo do enotnega sistema kartiranja, ki bi v enotno predstavitev vključil vse evropske vrste prometa od železniškega, cestnega, letalskega, pa do prometa po morju in celinskih plovnih poteh;

38. meni, da bi centralni evropski logistični sistem lahko zagotovil vizualno kartiranje in pomoč pri analizi stroškov za spodbujanje okolju prijaznega, gospodarnega, učinkovitega povezovanja intermodalnega prevoza. Bil bi spletni imenik tovornega prometa, v okviru katerega bi se cestni, železniški in letalski prevozniki ter prevozniki po morju in celinskih plovnih poteh lahko registrirali, kar bi pripomoglo, da postane najobsežnejši imenik vseh prevoznikov tovora. Ima tudi potencial za opredelitev, katere poti so primerne za kombinirani prevoz, ki zagotavlja najkrajši možni prevoz po cestah;

39. poudarja pomen celostnih čezsektorskih politik trajnostne energije za podeželska območja, ki zajemajo tako energetsko učinkovitost stavb ter na področju prometa itd. kot tudi decentralizirano proizvodnjo obnovljivih virov energije.

ODBOR REGIJ

F. Sklepne ugotovitve

40. v tem okviru meni, da lahko kohezijska politika zagotovi okvir za usklajen pristop k temu kompleksnemu izzivu. Povezave med cilji strategije Evropa 2020 zahtevajo jasno zavedanje oblikovalcev politik EU, da so izboljšave strategije Evropa 2020 možne na vseh področjih, če se ukrepi, ki povečujejo učinkovito porabo energije, na široko izvajajo po vsej EU;

41. poudarja potrebo po boljšem uravnoteženju notranje in zunanje razsežnosti dobave energije EU s spodbujanjem raziskav in uveljavljanja energetske učinkovitosti ter v enakem obsegu tudi naložb v nove načine prenosa fosilnih goriv iz tretjih držav, ter želi Evropsko komisijo spomniti, da je za energetsko učinkovitost še vedno potrebnih milijarde eurov, ki jih je treba vložiti v stanovanjski in prometni sektor. Prav tako pa mora biti upravljanje z energijo oz. ohranjanje energije priznano za stalno potrebo ter obravnavano v skladu s tem;

42. ponovno poudarja, da bi morale države članice uvesti posvetovalni postopek, ki bi regionalne in lokalne akterje vključil v pripravo nacionalnih načrtov za energetsko učinkovitost (pristop od spodaj navzgor) in bi zagotovil skladnost nacionalnih načrtov z lokalnimi in regionalnimi cilji in sredstvi; poziva tudi, da se sodelovanje regionalnih in lokalnih akterjev vključi v fazo nadzora, saj so pristojne za njihovo uresničevanje;

43. ponovno izpostavlja pobudo Konvencije županov kot oprijemljivega primera zaveze lokalnih vlad za spodbujanje energetske učinkovitosti in spoprijemanje z izzivom podnebnih sprememb, vendar ugotavlja, da podpisniki Konvencije županov ne uporabljajo enotne metodologije poročanja. Konvencija županov je pobuda, v okviru katere morajo regije o svojih rezultatih glede energetske učinkovitosti poročati na podlagi strogih in skupnih meril za poročanje (7);

44. poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe za uresničitev zamisli o povezovanju v vseevropsko energetsko omrežje, s čimer bo EU vsem svojim prebivalcem zagotovila zanesljivo oskrbo z energijo. To je pomembno tudi z varnostno-političnega vidika, saj se bo tako zmanjšala odvisnost Evrope od fosilnih goriv, ki prihajajo iz držav z avtoritarnimi režimi.

45. Ključna sporočila – ukrepi

ODBOR REGIJ

(a) poziva, da mora energetska učinkovitost postati osrednji in sestavni del energetskih politik, v hierarhiji energetske politike pa jo je treba ustrezno prednostno obravnavati;

(b) podpira boljše povezovanje ukrepov finančne podpore za energetsko učinkovitost in ohranjanje energije v prihodnjih programih financiranja EU;

(c) poziva k odločnejšim ukrepom, da bo mogoče vplivati na obnašanje ljudi in vzorce porabe energije, ter meni, da sta za to potrebna kombinacija ukrepov nagrajevanja in kaznovanja, ki so dokaz gospodarnosti, in po potrebi večji poudarek na obveznih zahtevah;

(d) priznava, da se sedanja politika osredotoča na mesta, da bi se uresničili obstoječi politični cilji, hkrati pa poudarja, da je treba poleg tega tudi celovito in usklajeno obravnavati izzive in priložnosti podeželskih območij na področju rabe in proizvodnje energije;

(e) lokalne in regionalne oblasti poziva k izmenjavi najboljših praks na področju energetske učinkovitosti in ohranjanja energije ter k večji prilagodljivosti na področju energije z načrtovanjem in izvajanjem pilotnih dejavnosti zagotavljanja svojih storitev ob čim manjši porabi energije.

V Bruslju, 4. maja 2012 Predsednica Odbora regij Mercedes BRESSO

(1) IEA Global Energy Report 2011.

(2) Evropska komisija.

(3) Eurostat.

(4) COM(2011) 896 final.

(5) Predhodno mnenje: Vključevanje politike glede podnebnih sprememb in prihodnji proračun EU (CdR 104/2011).

(6) Predlog uredbe o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir (COM(2011) 615 final).

(7) http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/2012_thinkbooklet.pdf.