Status opazovalke za Evropsko unijo v središču SESAME

Povzetek

SESAME (Sinhrotronska svetloba za eksperimentalno znanost in aplikacije na Bližnjem vzhodu, „Synchrotron-light for Experimental Science and Applications in the Middle East“[1]) je mednarodno središče za raziskave in napredno tehnologijo s sedežem v Jordaniji. Središče je edinstven projekt, ustanovljen z namenom uporabe znanstvene diplomacije za spodbujanje kulture miru in sodelovanja na širšem Bližnjem vzhodu[2].

Člani središča SESAME so Bahrajn, Ciper, Egipt, Iran, Izrael, Jordanija, Pakistan, Palestina in Turčija, medtem ko imajo Brazilija, Kitajska, Japonska, Kuvajt, Švica, Ruska federacija, ZDA ter več držav članic EU (Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Portugalska, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo) status opazovalcev.

1. Ozadje

Središče SESAME je bilo zasnovano leta 2004 pod okriljem Organizacije Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) z namenom uporabe znanstvene diplomacije za spodbujanje kulture znanstvenega sodelovanja na širšem Bližnjem vzhodu. Projekt je v odprtem pismu podprlo 45 dobitnikov Nobelovih nagrad.

Zasnovan je bil kot znanstvena pobuda in ima resnično znanstveno vrednost. SESAME spodbuja raziskave in tehnološko odličnost v regiji in preprečuje ali preusmerja beg možganov. Obenem gradi znanstvene in kulturne mostove med različnimi družbami in z mednarodnim sodelovanjem na področju znanosti prispeva h kulturi miru. Ustvarja motivacijsko znanstveno okolje, ki spodbuja najboljše znanstvenike in tehnologe v regiji, naj v regiji ostanejo ali se vanjo vrnejo, če so se izselili. Središče zagotavlja platformo za sodelovanje z znanstveniki iz Evrope in drugih držav.

SESAME je dandanes na Bližnjem vzhodu eden redkih projektov v regiji, v katerem se spodbuja nadnacionalni dialog. Ima lahko zelo pozitiven vpliv na regijo – v znanstvenem in socialno-ekonomskem smislu, saj ima sinhrotronski obrat velik potencial za inovacije in lahko v kratkem času doseže dobre donose na naložbo.

Že zdaj več kot 200 znanstvenikov iz regije uporablja središče SESAME (tj. zmogljivosti, ki so že na voljo). Polno naj bi začel predvidoma delovati leta 2016, pod pogojem, da bodo za dokončanje njegove gradnje pravočasno na voljo potrebna kapitalska sredstva. Njegov letni operativni proračun trenutno znaša 3,2 milijona USD, ob polnem delovanju pa naj bi se po pričakovanjih zvišal na približno 6 milijonov USD.

2. Zaveze Evropske unije in prispevek za SESAME

SESAME je edinstvena mednarodna znanstvena pobuda na Bližnjem vzhodu, ki je nastala zaradi prispevkov iz Nemčije in drugih držav članic EU[3]. Navdih jemlje po vzoru središča CERN, ki je bil v Evropi eden od pionirjev v uporabi znanosti kot načina spodbujanja kulture sodelovanja prek meja znanosti. Po tem vzoru si SESAME prizadeva za spodbujanje znanstvene in tehnološke odličnosti na Bližnjem vzhodu ter izgradnjo mostov med različnimi družbami prek mednarodnega sodelovanja na področju znanosti. Do zdaj je pobuda SESAME prejemala zelo močno podporo znanstvenikov in vlad v EU in zunaj nje. Med državami članicami EU je Ciper njen polnopraven član, osem drugih držav članic EU pa na sejah sveta SESAME sodeluje s statusom opazovalca. SESAME temelji na strokovnem znanju, tehnični pomoči in opremi, ki so jo dali na voljo evropski partnerski laboratoriji (sinhrotronski obrati iz Nemčije, Francije, Italije, Združenega kraljestva, s Švedske, iz Španije in Švice so prispevali znatne človeške vire in sredstva za projekt).

Evropska komisija je večkrat izrazila svojo podporo projektu SESAME in vanj v vseh letih prispevala več kot 10 milijonov EUR: v okviru sedmega okvirnega programa (5 milijonov EUR podpore CERN-EK za magnete za središče SESAME[4]), 5 milijonov EUR v okviru dvostranskega programa finančne pomoči EU-Jordan in posebnih raziskovalnih projektov (npr. LinkSCEEM 1 in 2[5]). Glavni tehnični prispevek EU središču SESAME je sistem magnetov za glavni shranjevalni obroč, ki velja za katalizator za uresničitev projekta SESAME. Velik izziv za projekt SESAME predstavlja iskanje potrebnih kapitalskih sredstev. V tem okviru so prispevki Komisije in držav članic EU osrednjega pomena za zagotavljanje izvajanja pobude.

3. EU bi si morala prizadevati za status opazovalca v projektu SESAME

Službe Evropske komisije so 27. marca 2014 prejele uradno povabilo sveta središča SESAME za status opazovalca EU v projektu. Postopek zahteva, da Unija z dopisom, naslovljenim na generalno direktorico Unesca, potrdi, da sprejema statut projekta SESAME, in jo obvesti, da želi postati opazovalka. Po prejetju tega dopisa bo svet SESAME pozvan h glasovanju. Glede na dobro dozdajšnje sodelovanje se lahko pričakuje, da bo svet SESAME prošnjo Unije podprl. Status opazovalca v projektu SESAME ne prinaša glasovalnih pravic.

Prinaša pa naslednje prednosti: opazovalci sodelujejo v izvršnem telesu središča – svetu, lahko predlagajo točke dnevnega reda in predloge za razpravo na sejah sveta, njihovi državljani se lahko zaposlijo v središču SESAME in kadar je le mogoče se javni razpisi za nakup opreme in drugega blaga omejijo na proizvajalce in izvajalce s sedežem na ozemlju članov in opazovalcev. Medtem ko člani plačujejo finančne prispevke na letni osnovi, opazovalci niso obvezani do takih finančnih prispevkov.

SESAME ima nedvomno velik potencial, da s spodbujanjem znanstvenega sodelovanja med EU ter Bližnjim vzhodom in razširjenim sosedstvom EU prispeva k znanstveni odličnosti in širši znanstveni diplomaciji v regiji. Z znanstveno diplomacijo se lahko mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij uporablja kot sredstvo mehke moči in kot mehanizem za izboljšanje odnosov s ključnimi državami in regijami. Znanstvena diplomacija lahko podpre prizadevanja EU pri kriznem upravljanju in izgradnji miru[6].

Poleg tega se od središča SESAME kot splošno dostopnega „znanstvenega obrata za uporabnike“ pričakuje, da bo imel širše socialno-ekonomske učinke. Središče spodbuja pomembne dejavnike inovativnosti, kot so prenos tehnologije, razvoj spretnosti in človeškega kapitala, akademske izmenjave, usposabljanje raziskovalcev, skupne raziskovalne in razvojne dejavnosti. Na ta način SESAME s spodbujanjem znanja in inovacij za razvoj uspešnega in stabilnega Bližnjega vzhoda pomaga pri ponovnem vključevanju regije v svetovne socialno-ekonomske procese.

EU vlaga znatne zneske v raziskave in znanstveno sodelovanje v regiji in zlasti v SESAME[7]. Evropska komisija zato meni, da bi prizadevanja EU za status opazovalke v projektu SESAME:

ustrezno odražala znatno udeležbo EU v pobudi in njen prispevek. Pomembni zdajšnji in bodoči svetovni akterji, ki delujejo v regiji, uživajo status opazovalca v projektu (ZDA, Rusija, Kitajska, Brazilija in drugi); povečala prepoznavnost EU v svetu in utrdila njen mednarodni profil kot nekoga, ki veliko prispeva k znanstveni odličnosti in razvoju v regiji;

· prispevala k ustvarjanju delovnih mest, gospodarski rasti in stabilnosti v regiji;

okrepila prenos tehnologij in inovacij v regiji; pokazala vodilno vlogo Evropske unije v svetovnem znanstvenem sodelovanju v skladu z njenimi vodilnimi načeli, trajnostnim razvojem in medsebojnim spoštovanjem med ljudmi; Uniji zagotovila lep primer dobro delujočega instrumenta znanstvene diplomacije; povečala vidnost projekta in s tem spodbudila nadaljnjo podporo drugih regionalnih akterjev.

4. Sklepi

Na podlagi zgoraj navedenega, Evropska komisija meni, da bi EU s pridobitvijo statusa opazovalca v projektu SESAME pridobila veliko prepoznavnosti in vpliva. Komisija poziva Svet, naj odobri zgoraj navedeni pristop in Komisijo podpre pri pripravi ukrepov, s katerimi bi EU dobila status opazovalca v projektu SESAME.

[1] Sinhrotroni uporabljajo svetlobo (svetlobne snope), ki se nahaja zunaj vidnega območja (tj. v območju infrardečega, ultravijoličnega, rentgenskega in višjega valovanja), za opazovanje snovi (od bioloških celic do atomov). Uporabljajo se na zelo različnih področjih – za infrardeče slikanje bolezni, snovanje zdravil, izboljšavo sončnih celic, zajemanje CO2, ocenjevanje arheoloških artefaktov itd.

[2] http://www.sesame.org.jo/sesame/about-us/what-is-sesame.html

[3] Zamisel o ustanovitvi mednarodnega vira sinhrotronske svetlobe na Bližnjem vzhodu s komponentami iz laboratorija BESSY I (berlinska družba za elektronski shranjevalni obroč za sinhrotronsko sevanje, „Berlin Electron Storage Ring Company for Synchrotron Radiation“) so v poznih devetdesetih letih predstavili nemški in mednarodni znanstveniki. Nemška vlada je središču SESAME sklenila podariti komponente iz laboratorija BESSY I, ki so v Jordan prispele junija 2002.

[4] cessamag.web.cern.ch

[5] www.linksceem.eu

[6] Poročilo o izvajanju strategije za mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij (COM(2014)567).

[7] Finančni prispevek EU za SESAME poleg znatnega prispevka v naravi iz držav članic EU do sedaj znaša več kot 12 milijonov EUR.