SL Uradni list Evropske unije C 258/1

OSNUTEK UREDBA KOMISIJE (EU) št. …/…

z dne 1. avgusta 2014

o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije

(2014/C 258/02)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 108(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) ter zlasti člena 1(1)(a)(i) in (vi) Uredbe,

po objavi osnutka te uredbe (2),

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Dodeljevanje državnih sredstev, ki izpolnjuje merila iz člena 107(1) Pogodbe, pomeni državno pomoč, ki jo je treba priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Vendar lahko v skladu s členom 109 Pogodbe Svet določi vrste pomoči, ki so izvzete iz te obveznosti priglasitve. Komisija lahko v skladu s členom 108(4) Pogodbe sprejme uredbe glede navedenih vrst državne pomoči.

(2) Z Uredbo (ES) št. 994/98 je Komisija pooblaščena, da lahko v skladu s členom 109 Pogodbe razglasi, da so nekatere vrste pomoči pod določenimi pogoji lahko izvzete iz obveznosti priglasitve. Na podlagi navedene uredbe je Komisija sprejela Uredbo Komisije (ES) št. 736/2008 (3), ki določa, da je pod določenimi pogoji pomoč malim in srednjim podjetjem (v nadaljnjem besedilu: MSP), ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov, združljiva z notranjim trgom in zanjo ne velja obveznost priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Uredba (ES) št. 736/2008 se je uporabljala do 31. decembra 2013.

(3) Komisija je v številnih sklepih za MSP, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, uporabila člena 107 in 108 Pogodbe. Svojo politiko je pojasnila tudi v smernicah za navedeni sektor. Ob upoštevanju izkušenj Komisije z uporabo navedenih določb za MSP je primerno, da Komisija še naprej uporablja pooblastila, ki so ji bila podeljena z Uredbo (ES) št. 994/98, za izvzetje pomoči za to vrsto podjetij iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe pod določenimi pogoji.

(4) Uredba (ES) št. 994/98 je bila 22. julija 2013 spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 733/2013 (4), ki Komisijo pooblašča, da razširi skupinske izjeme na nove vrste pomoči, v zvezi s katerimi je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti. V sektorju ribištva in ribogojstva to velja za pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo nekatere naravne nesreče, ob upoštevanju izkušenj Komisije z uporabo člena 107(2) Pogodbe za to vrsto pomoči.

(5) Združljivost državnih pomoči v sektorju ribištva in ribogojstva Komisija oceni na podlagi ciljev politike konkurence in skupne ribiške politike (SRP). V interesu skladnosti z ukrepi podpore, ki jih financira Unija, bi morala biti največja intenzivnost javne pomoči, odobrene v skladu s to uredbo, enaka tisti, ki je določena za enako vrsto pomoči v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi navedene uredbe.

(6) Bistveno je, da se nobena pomoč ne dodeli v okoliščinah, kjer zakonodaja Unije in zlasti pravila skupne ribiške politike niso upoštevana. Zato lahko država članica dodeli pomoč v sektorju ribištva in ribogojstva le, če so financirani ukrepi in njihovi učinki usklajeni z zakonodajo Unije. Države članice bi morale zagotoviti, da upravičenci do državne pomoči v času njene dodelitve upoštevajo pravila skupne ribiške politike.

(7) Komisija je s Sporočilom o posodobitvi področja državnih pomoči EU (6) začela širši pregled pravil o državni pomoči. Glavni cilji te posodobitve so: (i) dosežek trajnostne, pametne in vključujoče rasti na konkurenčnem notranjem trgu ter hkrati prispevanje k prizadevanjem držav članic za učinkovitejšo porabo javnih financ; (ii) osredotočanje predhodnega preverjanja ukrepov pomoči, ki ga izvaja Komisija, na primere pomoči z največjim vplivom na notranji trg, hkrati pa krepitev sodelovanja držav članic pri izvajanju pravil o državni pomoči, in (iii) racionaliziranje pravil ter zagotovitev hitrejšega, bolje obveščenega in verodostojnejšega sprejemanja odločitev na podlagi jasnih ekonomskih razlogov, skupnega pristopa in jasnih obveznosti. Ta uredba je del programa posodobitve področja državnih pomoči.

(8) Ta uredba bi morala omogočati boljše določanje prednostnih nalog izvrševanja državnih pomoči in večjo poenostavitev ter zagotoviti večjo preglednost, učinkovito ocenjevanje in nadzor skladnosti s pravili o državni pomoči na nacionalni ravni in na ravni Unije, pri tem pa ohraniti institucionalne pristojnosti Komisije in držav članic. V skladu z načelom sorazmernosti ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev.

(9) Splošne pogoje za uporabo te uredbe bi bilo treba opredeliti na podlagi vrste skupnih načel, ki zagotavljajo, da je pomoč namenjena skupnemu interesu, ima jasen spodbujevalni učinek, je ustrezna in sorazmerna, povsem pregledno dodeljena, je predmet nadzornega mehanizma in rednega ocenjevanja ter ne škodi pogojem trgovanja v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom.

(10) Pomoč, ki izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, tako splošne pogoje kot pogoje za posamezne zadevne vrste pomoči, bi morala veljati za združljivo z notranjim trgom in bi jo bilo treba izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

(11) Za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki je ta uredba ali druge uredbe, sprejete v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98, ne vključujejo, se še naprej uporablja obveznost priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Ta uredba ne posega v možnost držav članic, da priglasijo pomoč, katere cilji ustrezajo ciljem, ki jih zajema ta uredba. Taka pomoč se oceni ob upoštevanju smernic za pregled državnih pomoči v sektorju ribištva in ribogojstva.

(12) Ta uredba se ne bi smela uporabljati za pomoč, ki daje prednost uporabi domačih proizvodov pred uvoženimi, ali pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom. Zlasti se ne bi smela uporabljati za pomoč, s katero se financirata vzpostavitev in delovanje distribucijske mreže v drugih državah. Pomoč za kritje stroškov sodelovanja na sejmih, študij ali svetovalnih storitev, potrebnih za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem trgu v drugi državi članici ali tretji državi, se običajno ne šteje za pomoč dejavnostim, povezanim z izvozom.

(13) Komisija bi morala zagotoviti, da odobrena pomoč nima škodljivega vpliva na pogoje trgovanja, ki bi bili v nasprotju s skupnim interesom. Zato bi bilo treba iz področja uporabe te uredbe izključiti pomoč, dodeljeno upravičencu, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodnega sklepa Komisije o razglasitvi pomoči za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, z izjemo sheme pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče.

(14) Pomoč, dodeljeno podjetjem v težavah, bi bilo treba izvzeti iz področja uporabe te uredbe, saj bi bilo takšno pomoč treba oceniti v skladu s smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (7), s čimer se prepreči, da bi se jim izogibali, z izjemo shem pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče. Zaradi zagotovitve pravne varnosti je za ugotovitev, ali gre za podjetje v težavah, za namene te uredbe primerno določiti jasna merila, ki ne zahtevajo ocene vseh posebnosti stanja podjetja.

(15) Izvrševanje pravil o državni pomoči je zelo odvisno od sodelovanja držav članic. Zato bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s to uredbo, vključno s skladnostjo individualnih pomoči, dodeljenih v okviru shem skupinskih izjem.

(16) Ob upoštevanju potrebe po doseganju primernega ravnotežja med čim večjim zmanjšanjem izkrivljanja konkurence v sektorju, ki prejema pomoč, in cilji te uredbe, ta uredba ne sme izvzeti posameznih nepovratnih sredstev, ki presegajo določen največji znesek, ne glede na to, ali so bila izvedena v okviru sheme pomoči, izvzete v skladu s to uredbo.

(17) Zaradi preglednosti, enakega obravnavanja in učinkovitega spremljanja bi bilo treba to uredbo uporabljati le za pomoč, za katero je mogoče vnaprej in brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent nepovratnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: pregledna pomoč).

(18) Za nekatere posebne instrumente pomoči, kot so posojila, jamstva, davčni ukrepi in zlasti vračljivi predujmi, bi morala ta uredba opredeliti, pod kakšnimi pogoji se lahko obravnavajo kot pregledni. V tej uredbi se kapitalske injekcije in ukrepi tveganega kapitala ne bi smeli šteti za pregledno pomoč. Pomoč v obliki jamstev bi bilo treba šteti za pregledno, če je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana, določenih za ustrezno vrsto podjetja. V primeru MSP Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (8) določa ravni letnih premij, nad katerimi se državno jamstvo ne bi štelo za pomoč.

(19) Za zagotovitev nujnosti pomoči in njenega spodbudnega delovanja na razvoj nadaljnjih dejavnosti ali projektov se ta uredba ne bi smela uporabljati v primeru pomoči za dejavnosti, ki bi jih upravičenec izvajal v vsakem primeru, tudi če ne bi bilo pomoči. Pomoč bi se morala iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo izvzeti samo, kadar se dejavnost ali delo na projektu, ki prejema pomoč, začne po tem, ko je upravičenec predložil pisni zahtevek za pomoč.

(20) Za samodejne sheme pomoči v obliki davčnih ugodnosti bi moral še naprej veljati poseben pogoj glede spodbujevalnega učinka, ker je ta vrsta pomoči dodeljena v okviru drugačnih postopkov kot druge vrste pomoči. Take sheme bi se morale sprejeti že pred začetkom izvajanja projekta ali dejavnosti, ki prejema pomoč. Vendar se ta pogoj ne bi smel uporabljati v primeru naslednic davčnih shem, če je bila dejavnost zajeta že v prejšnjih davčnih shemah v obliki davčnih ugodnosti. Za oceno spodbujevalnega učinka takih shem je ključni trenutek takrat, ko je bil davčni ukrep prvič določen v prvotni shemi, ki jo nato nadomesti naslednica sheme.

(21) V izračun intenzivnosti pomoči bi bilo treba vključiti samo upravičene stroške. Ta uredba ne bi smela izvzeti pomoči, ki presega ustrezno intenzivnost pomoči, ker so vključeni neupravičeni stroški. Opredelitev upravičenih stroškov bi morala biti podprta z razumljivimi, podrobnimi in posodobljenimi dokumentarnimi dokazili. Upoštevati bi bilo treba vse zneske pred kakršnim koli odbitkom davkov ali drugih dajatev. Pomoč, plačljivo v več obrokih, bi bilo treba diskontirati na vrednost, ki jo je imela na dan dodelitve pomoči. Upravičene stroške bi bilo prav tako treba diskontirati na vrednost, ki so jo imeli na dan dodelitve pomoči. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti za diskontiranje in izračun zneska pomoči v primeru pomoči, ki ni v obliki nepovratnih sredstev, bi morala biti diskontna stopnja oziroma referenčna mera, veljavna ob dodelitvi, kot je določeno v Sporočilu Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (9). Kadar je pomoč dodeljena v obliki davčnih ugodnosti, bi morali biti obroki pomoči diskontirani na podlagi diskontnih stopenj, veljavnih na različne dni začetka veljavnosti davčnih ugodnosti. Spodbujati bi bilo treba uporabo pomoči v obliki vračljivih predujmov, saj so taki instrumenti za porazdelitev tveganja ugodni za krepitev spodbujevalnega učinka pomoči. Zato je primerno določiti, da se lahko veljavne intenzivnosti pomoči iz te uredbe povečajo, kadar je pomoč dodeljena v obliki vračljivih predujmov.

(22) V primeru davčnih ugodnosti za davke, ki jih je treba plačati v prihodnosti, veljavna diskontna stopnja in točni znesek obrokov pomoči morda nista znana vnaprej. Države članice bi morale v takih primerih ob upoštevanju veljavne intenzivnosti pomoči vnaprej določiti najvišjo diskontirano vrednost pomoči. Ko je znesek obroka pomoči na določen dan znan, se nato lahko diskontiranje opravi na podlagi diskontne stopnje, ki se takrat uporablja. Diskontirano vrednost vsakega obroka pomoči bi bilo treba odšteti od skupne zgornje meje.

(23) Da bi ugotovili, ali se spoštujejo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči iz te uredbe, bi bilo treba upoštevati skupni znesek javne podpore za dejavnost ali projekt, ki prejema pomoč. Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi podrobno opredeliti okoliščine, v katerih se lahko različne vrste pomoči kumulirajo. Pomoči, izvzete s to uredbo, in vse druge združljive pomoči, izvzete z drugimi uredbami ali ki jih odobri Komisija, se lahko kumulirajo, dokler se navedeni podporni ukrepi nanašajo na različne opredeljive upravičene stroške. Kadar se različni viri pomoči nanašajo na iste deloma ali v celoti prekrivajoče se opredeljive upravičene stroške, bi morala biti kumulacija dovoljena do največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za navedeno pomoč v skladu s to uredbo. S to uredbo bi bilo treba določiti tudi posebna pravila za kumulacijo ukrepov pomoči s pomočjo de minimis. Pomoč de minimis se pogosto ne dodeli za specifične opredeljive upravičene stroške in se jim pogosto tudi ne pripisuje. V takšnem primeru bi morala obstajati možnost proste kumulacije pomoči de minimis z državno pomočjo, ki je izvzeta v skladu s to uredbo. Če pa je pomoč de minimis dodeljena za iste opredeljive upravičene stroške kot državna pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, bi se morala kumulacija dovoliti samo do največje intenzivnosti pomoči, kot je navedeno v poglavju III te uredbe.

(24) Ker je državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe načeloma prepovedana, je pomembno, da lahko vse strani preverijo, ali je pomoč dodeljena v skladu z veljavnimi predpisi. Preglednost državne pomoči je zato ključnega pomena za pravilno uporabo pravil Pogodbe ter prispeva k večji skladnosti, večji odgovornosti, medsebojnim strokovnim pregledom in nenazadnje k učinkovitejši javni porabi. Da se zagotovi preglednost, bi morale države članice vzpostaviti celovita spletišča za državno pomoč na regionalni ali nacionalni ravni s povzetki informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem v skladu s to uredbo. Navedena obveznost bi morala biti pogoj za združljivost individualne pomoči z notranjim trgom. V skladu s standardno prakso glede objavljanja informacij iz Direktive 2013/37/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10) bi bilo treba uporabiti standardno obliko, ki omogoča iskanje po informacijah ter njihov prenos in enostavno objavo na spletu. Povezave na spletišča državnih pomoči vseh držav članic bi morale biti objavljene na spletišču Komisije. V skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 994/98, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 733/2013, bi bilo treba na spletišču Komisije objaviti povzetek informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem na podlagi te uredbe.

(25) Da bi zagotovili učinkovito spremljanje ukrepov pomoči v skladu z Uredbo (ES) št. 994/98, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 733/2013, je primerno, da se določijo zahteve v zvezi s poročanjem držav članic o ukrepih pomoči, ki so bili izvzeti na podlagi te uredbe, ter o uporabi te uredbe. Glede na zastaralni rok iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (11) je prav tako primerno določiti pravila glede evidenc, ki bi jih morale imeti države članice o pomoči, izvzeti po tej uredbi. Prav tako pa bi se morala vsaka individualna pomoč izrecno sklicevati na to uredbo.

(26) Za večjo učinkovitost pogojev združljivosti iz te uredbe bi morala imeti Komisija možnost, da odvzame ugodnosti skupinskih izjem za prihodnje ukrepe pomoči v primeru neizpolnjevanja teh zahtev. Komisija bi morala imeti možnost, da omeji odvzem ugodnosti skupinske izjeme na nekatere vrste pomoči, nekatere upravičence ali ukrepe pomoči, ki so jih sprejeli nekateri organi, kadar neskladnost s to uredbo vpliva le na omejeno število ukrepov ali nekatere organe. Takšen ciljni odvzem bi moral zagotoviti sorazmerno popravo, neposredno povezano z ugotovljeno neskladnostjo s to uredbo. V primeru neizpolnjevanja pogojev o združljivosti iz poglavij I in III dodeljena pomoč ni zajeta s to uredbo in posledično predstavlja nezakonito pomoč, ki jo bo Komisija preučila v okviru ustreznega postopka iz Uredbe (ES) št. 659/1999. V primeru neizpolnjevanja zahtev iz poglavja II odvzem ugodnosti skupinskih izjem za prihodnje ukrepe pomoči ne vpliva na dejstvo, da so za pretekle ukrepe, ki so v skladu s to uredbo, veljale skupinske izjeme.

(27) Da bi odpravili razlike, ki bi lahko povzročile izkrivljanje konkurence, olajšali usklajevanja med različnimi pobudami Unije in nacionalnimi pobudami v zvezi z MSP ter izboljšali jasnost upravnih postopkov in pravno varnost, bi morala opredelitev MSP v tej uredbi temeljiti na opredelitvi iz Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (12).

(28) Ta uredba bi morala zajeti vrste pomoči, ki so dodeljene v sektorju ribištva in ribogojstva in jih je Komisija sistematično odobrila za več let. Ta pomoč ne zahteva ocene Komisije o združljivosti z notranjim trgom za vsak posamezen primer, če ustreza pogojem iz Uredbe (EU) št. 508/2014.

(29) V skladu s členom 107(2)(b) Pogodbe je pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče, združljiva z notranjim trgom. Za zagotovitev pravne varnosti je treba določiti vrsto dogodkov, ki se lahko štejejo za naravne nesreče, izvzete po tej uredbi. Za namene te uredbe je treba potrese, zemeljske plazove, poplave, zlasti poplave zaradi vode, ki prestopa rečne in jezerske bregove, snežne plazove, tornade, orkane, vulkanske izbruhe in požare naravnega izvora obravnavati kot dogodke, ki pomenijo naravno nesrečo. Škoda, ki jo povzročijo slabe vremenske razmere, kot so nevihte, slana, toča, zmrzal, deževje ali suša, ki se bolj redno pojavljajo, se ne bi smela šteti za naravno nesrečo v smislu člena 107(2)(b) Pogodbe. Da se zagotovi, da je dodeljena pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče, dejansko izvzeta, bi bilo treba v tej uredbi določiti pogoje po ustaljeni praksi, katerih izpolnjevanje bo zagotovilo, da bodo sheme pomoči za odpravo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče, upravičene do skupinske izjeme. Ti pogoji bi se morali nanašati zlasti na formalno priznanje značaja dogodka kot naravne nesreče s strani pristojnih organov držav članic ter na neposredno vzročno zvezo med naravno nesrečo in škodo, ki jo je utrpelo upravičeno podjetje, ki je lahko tudi podjetje v težavah, morali pa bi tudi preprečevati prekomerna nadomestila. Nadomestilo ne bi smelo presegati tistega, kar je potrebno za to, da se upravičenec povrne v podoben položaj kot pred nesrečo.

(30) Glede na dosedanje izkušnje Komisije na tem področju, bi bilo treba politiko državnih pomoči redno revidirati. Zato bi bilo treba omejiti obdobje uporabe te uredbe in določiti prehodne določbe. Ob upoštevanju dejstva, da so bili pogoji za dodeljevanje pomoči na podlagi te uredbe usklajeni s pogoji, ki so bili določeni za uporabo Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (13), je primerno, da se zagotovi doslednost med obdobjem uporabe te uredbe in obdobjem uporabe sklada. Če ta uredba preneha veljati in se ne podaljša, morajo biti sheme pomoči, ki so že izvzete v skladu s to uredbo, izvzete še nadaljnjih šest mesecev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za pomoč, dodeljeno malim in srednjim podjetjem (v nadaljnjem besedilu: MSP), ki so dejavna v proizvodnji, predelavi ali trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva.

2. Ta uredba se uporablja tudi za pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč v skladu s členom 44 ne glede na velikost upravičenca do pomoči.

3. Ta uredba se ne uporablja za:

(a) pomoč, katere znesek je določen na podlagi cene ali količine proizvodov, danih na trg;

(b) pomoč za z izvozom povezane dejavnosti v tretje države ali države članice, kot je pomoč, neposredno povezana z izvoženimi količinami, ustanovitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi stroški, povezanimi z izvozno dejavnostjo;

(c) pomoč, pogojeno s prednostjo rabe domačega blaga pred rabo uvoženega blaga;

(d) pomoč, dodeljeno podjetjem v težavah, z izjemo pomoči za odpravo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče;

(e) sheme pomoči, ki ne izključujejo izrecno plačil individualne pomoči za podjetje, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodnega sklepa Komisije o razglasitvi pomoči za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, z izjemo sheme pomoči za odpravo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče;

(f) ad hoc pomoč za podjetje iz točke (e).

4. Ta uredba se ne uporablja za ukrepe državne pomoči, ki so sami po sebi, zaradi z njimi povezanih pogojev ali zaradi metode njihovega financiranja neločljivo povezani s kršitvijo zakonodaje Unije, zlasti za:

(a) pomoč, pri kateri je dodelitev pomoči pogojena z obveznostjo upravičenca, da ima svoj sedež v zadevni državi članici ali da ima tam večino poslovnih enot. Vendar se dovoli zahteva, da je v trenutku plačila pomoči poslovna enota ali podružnica v državi članici, ki dodeli pomoč;

(b) pomoč, kadar je dodelitev pomoči pogojena z obveznostjo, da upravičenec uporabi doma proizvedeno blago ali storitve;

(c) pomoč, ki upravičencem omejuje možnost za izkoriščanje rezultatov raziskav, razvoja in inovacij v drugih državah članicah.

Člen 2

Prag za priglasitev

Ta uredba se ne uporablja za pomoč za posamezne projekte z upravičenimi stroški, ki presegajo 2 milijona EUR, ali kadar znesek pomoči na upravičenca presega 1 milijon EUR na leto.

Člen 3

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „pomoč“ pomeni vsak ukrep, ki izpolnjuje vse pogoje iz člena 107(1) Pogodbe;

2. „mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ pomeni podjetja, ki izpolnjujejo pogoje iz Priloge I;

3. „ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva“ pomeni proizvode, opredeljene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14);

4. „naravne nesreče“ pomeni potrese, snežne plazove, zemeljske plazove in poplave, tornade, hurikane, izbruhe vulkanov in požare v naravi;

5. „podjetje v težavah“ pomeni podjetje, za katerega velja vsaj ena od naslednjih okoliščin: (a) v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (ki ni MSP, ki obstaja manj kot tri leta) – kadar je zaradi nakopičenih izgub izgubila več kot polovico vpisanega osnovnega kapitala. To je v primeru, ko nakopičene izgube, ki se odštejejo od rezerv (in vseh drugih elementov, ki se na splošno štejejo kot del lastnih sredstev družbe), povzročijo negativen kumulativni znesek, ki presega polovico vpisanega osnovnega kapitala. Za namene te določbe se „družba z omejeno odgovornostjo“ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge I k Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15), „osnovni kapital“ pa vključuje po potrebi vse vplačane presežke kapitala; (b) v primeru družbe, v kateri vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe (ki ni MSP, ki obstaja manj kot tri leta) – kadar je zaradi nakopičenih izgub izgubila več kot polovico prikazanega kapitala v računovodski bilanci. Za namene te določbe se „družba, v kateri vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe“ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge II k Direktivi 2013/34/EU; (c) če je podjetje v kolektivnem postopku zaradi insolventnosti ali če v skladu z nacionalno zakonodajo izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo njegovih upnikov; (d) če je podjetje prejelo pomoč za reševanje in posojila še ni vrnilo ali prekinilo jamstva ali če je podjetje prejelo pomoč za reševanje in je še vedno predmet načrta prestrukturiranja;

6. „ad hoc pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči;

7. „shema pomoči“ pomeni vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, ter vsak akt, na podlagi katerega je mogoče enemu ali več podjetjem dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, za nedoločen čas in/ali v nedoločenem znesku;

8. „individualna pomoč“ pomeni: (a) ad hoc pomoč in (b) pomoč, ki je dodeljena posameznim upravičencem na podlagi sheme pomoči;

9. „bruto ekvivalent nepovratnih sredstev“ pomeni znesek pomoči, predane upravičencu v obliki nepovratnih sredstev pred vsakim odbitkom davkov ali drugih dajatev;

10. „vračljiva predplačila“ pomeni posojilo za projekt, ki se izplača v enem ali več obrokih, pogoji za njegovo vračilo pa so odvisni od rezultata projekta;

11. „začetek del“ pomeni začetek gradbenih del, povezanih z naložbo, ali prvo pravno zavezujočo zavezo za naročilo opreme ali vsako drugo zavezo, zaradi katere naložbe ni več mogoče preklicati, kar nastopi prej. Nakup zemljišča in pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in opravljanje študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek del. Pri prevzemih „začetek del“ pomeni trenutek, ko se pridobijo sredstva, ki so neposredno povezana s prevzeto poslovno enoto;

12. „naslednica davčne sheme“ pomeni shemo v obliki davčne ugodnosti, ki je spremenjena različica predhodno obstoječe sheme v obliki davčne ugodnosti in ki jo nadomešča;

13. „intenzivnost pomoči“ pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov pred odbitkom davkov ali drugih dajatev;

14. „datum dodelitve pomoči“ pomeni datum, ko se zakonska pravica do prejema pomoči dodeli upravičencu v skladu z veljavnim nacionalnim pravnim sistemom.

Člen 4

Pogoji za izvzetje

1. Sheme pomoči, individualna pomoč, dodeljena v okviru shem pomoči, in ad hoc pomoč so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(2) ali (3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe pod pogojem, da taka pomoč izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe ter posebne pogoje za ustrezne vrste pomoči iz poglavja III te uredbe.

2. Ukrepi pomoči so izvzeti iz te uredbe le, če izrecno določajo, da v obdobju dodelitve nepovratnih sredstev upravičenci do pomoči upoštevajo pravila skupne ribiške politike in da se, če je v tem obdobju ugotovljeno, da upravičenec ne upošteva pravil skupne ribiške politike, znesek nepovratnih sredstev povrne sorazmerno z resnostjo kršitve.

Člen 5

Preglednost pomoči

1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, za katero je mogoče bruto ekvivalent nepovratnih sredstev natančno izračunati vnaprej in brez vsakršne potrebe po oceni tveganja (v nadaljnjem besedilu: pregledna pomoč).

2. Naslednje vrste pomoči se obravnavajo kot pregledne:

(a) pomoč v obliki nepovratnih sredstev in subvencioniranih obrestnih mer;

(b) pomoč v obliki posojil, kadar se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračuna na podlagi referenčne mere, ki velja ob dodelitvi nepovratnih sredstev;

(c) pomoč v obliki jamstev: (i) kadar je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana iz obvestila Komisije, ali (ii) kadar je bila pred izvajanjem ukrepa metodologija za izračun jamstvenega bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev sprejeta na podlagi Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (16) ali katerega koli naslednjega obvestila, po priglasitvi te metodologije Komisiji, na podlagi katere koli uredbe, ki jo je sprejela Komisija na področju državnih pomoči, ki so takrat veljale, in odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstva in vrsto zadevne osnovne transakcije v smislu uporabe te uredbe;

(d) pomoč v obliki davčnih ugodnosti, kadar ukrep določa najvišjo vrednost, s katero se zagotovi, da veljavni prag ni presežen;

(e) pomoč v obliki vračljivih predujmov, če skupni nominalni znesek vračljivih predujmov ne presega pragov, ki se uporabljajo v skladu s to uredbo, ali če je bila pred izvajanjem ukrepa sprejeta metodologija za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev vračljivih predujmov po priglasitvi Komisiji.

3. V tej uredbi se naslednje vrste pomoči ne štejejo za pregledno pomoč:

(a) pomoč v obliki kapitalskih injekcij;

(b) pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja.

Člen 6

Spodbujevalni učinek

1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, ki ima spodbujevalni učinek.

2. Šteje se, da ima pomoč spodbujevalni učinek, če upravičenec zadevni državi članici predloži pisni zahtevek za pomoč pred začetkom izvajanja projekta ali dejavnosti. Zahtevek za odobritev pomoči mora vsebovati najmanj naslednje podatke:

(a) ime in velikost podjetja;

(b) opis projekta ali dejavnosti, vključno z datumom začetka in konca;

(c) lokacija projekta ali dejavnosti;

(d) seznam upravičenih stroškov;

(e) vrsta pomoči (nepovratna sredstva, posojilo, jamstvo, vračljivo predplačilo ali drugo) in znesek javnega financiranja, potrebnega za projekt ali dejavnost.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 se za ukrepe v obliki davčnih ugodnosti šteje, da imajo spodbujevalni učinek, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) ukrep uvaja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku, in

(b) ukrep je bil sprejet in je v veljavi, preden se je projekt ali dejavnost začela izvajati, razen za sheme, ki so naslednice davčnih shem, kadar je dejavnost že zajeta v prejšnjih shemah v obliki davčnih ugodnosti.

4. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 se za pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč ne zahteva, da ima spodbujevalni učinek, če so izpolnjeni pogoji iz člena 44.

Člen 7

Intenzivnost pomoči in upravičeni stroški

1. Za izračun intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov se uporabijo zneski pred kakršnim koli odbitkom davkov ali drugih dajatev. Upravičeni stroški se podprejo z dokumentarnimi dokazili, ki morajo biti razumljiva, podrobna in posodobljena.

2. Če se pomoč ne dodeli v obliki nepovratnih sredstev, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev.

3. Pomoč, plačljiva v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela na dan dodelitve pomoči. Upravičeni stroški se diskontirajo na vrednost, ki so jo imeli na dan dodelitve pomoči. Obrestna mera, ki se uporablja za diskontiranje, je diskontna stopnja, ki velja na dan dodelitve pomoči.

4. Če je pomoč dodeljena v obliki davčnih ugodnosti, se diskontiranje obrokov pomoči opravi na osnovi diskontnih stopenj, ki se uporabljajo ob časih, ko davčne ugodnosti stopijo v veljavo.

5. Kadar je pomoč dodeljena v obliki vračljivih predplačil, ki so v odsotnosti sprejete metodologije za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev izražena kot odstotek upravičenih stroškov, in ukrep določa, da se bodo predplačila v primeru uspešnega izida projekta, kot je opredeljen na podlagi razumne in preudarne domneve, povrnila z obrestno mero, ki je vsaj enaka diskontni stopnji, ki velja na dan dodelitve pomoči, se lahko največja intenzivnost pomoči iz poglavja III poveča za 10 odstotnih točk.

6. Upravičeni stroški so v skladu z zahtevami členov 67 do 70 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

Člen 8

Kumulacija

1. Pri določanju, ali se spoštujejo pragovi za priglasitev iz člena 2 in največja intenzivnost pomoči iz poglavja III, se upošteva skupni znesek ukrepov javne podpore za dejavnost ali projekt ali podjetje, ki prejema pomoč, ne glede na to, ali se ta podpora financira iz lokalnih, regionalnih, nacionalnih virov ali virov Unije.

2. Pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, se lahko kumulira:

(a) z vsako drugo državno pomočjo, če se ti ukrepi nanašajo na različne opredeljive upravičene stroške;

(b) z vsako drugo državno pomočjo v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ki se deloma ali v celoti prekrivajo, samo če se s tako kumulacijo ne preseže največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za to pomoč v skladu s to uredbo.

3. Državna pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, se ne kumulira z nobeno pomočjo de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi taka kumulacija povzročila intenzivnost pomoči, ki presega intenzivnost pomoči, določeno v poglavju III te uredbe.

Člen 9

Objave in informacije

1. Zadevna država članica zagotovi, da se na celovitem spletišču državne pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objavi:

(a) povzetek informacij iz člena 11 v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ali povezavo, ki omogoča dostop do njega;

(b) celotno besedilo vsakega ukrepa pomoči, kot je navedeno v členu 11, ali povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila;

(c) informacije, določene v Prilogi III za vsako dodelitev individualne pomoči, ki presega 30 000 EUR.

2. Za sheme v obliki davčnih ugodnosti se šteje, da so pogoji iz odstavka 1(c) izpolnjeni, če države članice objavijo zahtevane informacije o posameznih zneskih pomoči v naslednjih razponih (v milijonih EUR):

— 0,03–0,2,

— 0,2–0,4,

— 0,4–0,6,

— 0,6–0,8,

— 0,8–1.

3. Informacije iz odstavka 1(c) so organizirane in dostopne v standardizirani obliki, kot je opisano v Prilogi III, ter omogočajo učinkoviti funkciji iskanja in prenosa. Informacije iz odstavka 1 se objavijo v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči, za pomoč v obliki davčnih ugodnosti pa v enem letu od roka za oddajo davčne napovedi, in so na voljo vsaj 10 let od dneva, ko je bila pomoč dodeljena.

4. Vsaka shema pomoči in individualna pomoč vključuje izrecen sklic na to uredbo z navedbo njenega naslova ter sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije in na posebne določbe iz poglavja III, ki se nanašajo na navedeni akt, ali po potrebi na nacionalno zakonodajo, ki zagotavlja upoštevanje ustreznih določb te uredbe. Besedilu so priložene izvedbene določbe in spremembe.

5. Komisija na svojem spletišču objavi:

(a) povezave na spletišča državne pomoči iz odstavka 1 tega člena;

(b) povzetek informacij iz člena 11.

6. Država članica ravna v skladu z določbami tega člena najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti te uredbe.

POGLAVJE II

SPREMLJANJE

Člen 10

Odvzem ugodnosti skupinskih izjem

Kadar država članica dodeli pomoč, ki je domnevno izvzeta iz obveznosti priglasitve v skladu s to uredbo, ne da bi izpolnila pogoje iz poglavij I, II in III, lahko Komisija, po tem ko zadevni državi članici omogoči, da izrazi svoja stališča, sprejme sklep, da je treba vse ali nekatere prihodnje ukrepe pomoči, ki jih sprejme zadevna država članica in ki bi sicer izpolnjevali zahteve iz te uredbe, priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Ukrepi, ki jih je treba priglasiti, se lahko omejijo na ukrepe, ki dodeljujejo določeno vrsto pomoči, od katerih imajo korist določeni upravičenci ali ki jih sprejmejo določeni organi zadevne države članice.

Člen 11

Poročanje

Države članice Komisiji pošljejo:

(a) prek elektronskega sistema obveščanja Komisije, povzetek informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem na podlagi te uredbe, v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ter povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila ukrepa pomoči, vključno z njegovimi spremembami, in sicer v 20 delovnih dneh po začetku veljavnosti ukrepa;

(b) letno poročilo v elektronski obliki v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (18) o uporabi te uredbe, ki vsebuje informacije, navedene v Uredbi (ES) št. 794/2004, in sicer za celotno leto ali vsak del leta, v katerem se ta uredba uporablja.

Člen 12

Spremljanje

Da se Komisiji omogoči spremljanje pomoči, izvzete iz priglasitve na podlagi te uredbe, države članice vodijo podrobno evidenco z informacijami in dokazili, ki so potrebni za potrditev, da so vsi pogoji iz te uredbe izpolnjeni. Take evidence se hranijo 10 let od dneva dodelitve ad hoc pomoči ali od dneva zadnje dodelitve pomoči v okviru sheme. Zadevna država članica Komisiji v 20 delovnih dneh ali daljšem obdobju, če je tako določeno v zahtevi, predloži vse informacije in dokazila, ki so po mnenju Komisije potrebni za spremljanje uporabe te uredbe.

POGLAVJE III

POSEBNE DOLOČBE ZA RAZLIČNE VRSTE POMOČI

ODDELEK 1

Trajnostni razvoj ribištva

Člen 13

Pomoč za inovacije

Pomoč za inovacije v ribištvu, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 26 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 14

Pomoč za storitve svetovanja

Pomoč za storitve svetovanja, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 27 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 15

Pomoč za partnerstva med znanstveniki in ribiči

Pomoč za partnerstva med znanstveniki in ribiči, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 28 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 16

Pomoč za spodbujanje človeškega kapitala, ustvarjanja delovnih mest in socialnega dialoga

Pomoč za spodbujanje človeškega kapitala, ustvarjanja delovnih mest in socialnega dialoga, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 29 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 17

Pomoč za spodbujanje diverzifikacije in novih oblik prihodka

Pomoč za spodbujanje diverzifikacije in novih oblik prihodka, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 30 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 18

Pomoč za zagonsko podporo mladim ribičem

Pomoč za zagonsko podporo mladim ribičem, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 31 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 19

Pomoč za izboljšanje zdravja in varnosti

Pomoč za izboljšanje zdravja in varnosti, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 32 Uredbe (EU) št. 508/2014 in delegiranega akta, ki ga je Komisija sprejela v skladu z navedeno uredbo, ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 20

Pomoč za vzajemne sklade za primer neugodnih vremenskih razmer in okoljskih nezgod

Pomoč za vzajemne sklade za primer neugodnih vremenskih razmer in okoljskih nezgod, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 35 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 21

Pomoč za podporo sistemom za dodelitev ribolovnih možnosti

Pomoč za podporo sistemom za dodelitev ribolovnih možnosti, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 36 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 22

Pomoč za podporo oblikovanju in izvajanju ohranitvenih ukrepov ter regionalnega sodelovanja

Pomoč za podporo oblikovanju in izvajanju ohranitvenih ukrepov ter regionalnega sodelovanja, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 37 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 23

Pomoč za omejitev vpliva ribolova na morsko okolje in prilagoditev ribolova varstvu vrst

Pomoč za omejitev vpliva ribolova na morsko okolje in prilagoditev ribolova varstvu vrst, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 38 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 24

Pomoč za inovacije, povezane z ohranjanjem morskih bioloških virov

Pomoč za inovacije, povezane z ohranjanjem morskih bioloških virov, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 39 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 25

Pomoč za varstvo in obnovo morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter za sisteme nadomestil v okviru trajnostnih ribolovnih dejavnosti

Pomoč za varstvo in obnovo morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter za sisteme nadomestil v okviru trajnostnih ribolovnih dejavnosti, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 40 Uredbe (EU) št. 508/2014 in delegiranega akta, ki ga je Komisija sprejela v skladu z navedeno uredbo, ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 26

Pomoč za izboljšanje energetske učinkovitosti in za ublažitev posledic podnebnih sprememb

Pomoč za izboljšanje energetske učinkovitosti in za ublažitev posledic podnebnih sprememb, z izjemo pomoči za nadomestitev in posodobitev motorjev, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 41 Uredbe (EU) št. 508/2014 in delegiranega akta, ki ga je Komisija sprejela v skladu z navedeno uredbo, ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 27

Pomoč za dodano vrednost, kakovost proizvodov in uporabo naključnega ulova

Pomoč za dodano vrednost, kakovost proizvodov in uporabo naključnega ulova, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 42 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 28

Pomoč za ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja, prodajne dvorane in zavetja

Pomoč za ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja, prodajne dvorane in zavetja, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 43 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 29

Pomoč za ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah

Pomoč za ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 25(1) in (2) ter člena 44 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

ODDELEK 2

Trajnostni razvoj ribogojstva

Člen 30

Pomoč za inovacije v ribogojstvu

Pomoč za inovacije v ribogojstvu, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 31

Pomoč za produktivne naložbe v ribogojstvu

Pomoč za produktivne naložbe v ribogojstvu, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz členov 46 in 48 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 32

Pomoč za storitve upravljanja, nadomeščanja in svetovanja za ribogojnice

Pomoč za storitve upravljanja, nadomeščanja in svetovanja za ribogojnice, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz členov 46 in 49 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 33

Pomoč za spodbujanje človeškega kapitala in povezovanja v mreže na področju ribogojstva

Pomoč za spodbujanje človeškega kapitala in povezovanja v mreže na področju ribogojstva, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz členov 46 in 50 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 34

Pomoč za povečanje potenciala ribogojnic

Pomoč za povečanje potenciala ribogojnic, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz členov 46 in 51 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 35

Pomoč za spodbujanje novih ribogojcev, ki se ukvarjajo s trajnostnim ribogojstvom

Pomoč za spodbujanje novih ribogojcev, ki se ukvarjajo s trajnostnim ribogojstvom, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz členov 46 in 52 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 36

Pomoč za prehod na sistem za okoljsko ravnanje in presojo ter ekološko ribogojstvo

Pomoč za prehod na sistem za okoljsko ravnanje in presojo ter ekološko ribogojstvo, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz členov 46 in 53 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 37

Pomoč za ribogojstvo, ki zagotavlja okoljske storitve

Pomoč za ribogojstvo, ki zagotavlja okoljske storitve, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz členov 46 in 54 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 38

Pomoč za ukrepe v zvezi z javnim zdravjem

Pomoč za ukrepe v zvezi z javnim zdravjem, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz členov 46 in 55 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 39

Pomoč za ukrepe za zdravje in dobrobit živali

Pomoč za ukrepe za zdravje in dobrobit živali, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz členov 46 in 56 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 40

Pomoč za zavarovanje staleža v ribogojstvu

Pomoč za zavarovanje staleža v ribogojstvu, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz členov 46 in 57 Uredbe (EU) št. 508/2014 ter

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

ODDELEK 3

Ukrepi, povezani s trženjem in predelavo

Člen 41

Pomoč za ukrepe trženja

Pomoč za ukrepe trženja, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 68 Uredbe (EU) št. 508/2014 in

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 42

Pomoč za predelavo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva

Pomoč za predelavo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 69 Uredbe (EU) št. 508/2014 in

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

ODDELEK 4

Druge vrste pomoči

Člen 43

Pomoč za zbiranje podatkov

Pomoč za zbiranje podatkov, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če:

(a) pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 77 Uredbe (EU) št. 508/2014 in

(b) znesek pomoči v ekvivalentu bruto nepovratnih sredstev ne presega največje intenzivnosti javne pomoči, določene v členu 95 Uredbe (EU) št. 508/2014 in v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 95(5) navedene uredbe.

Člen 44

Pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč

1. Sheme pomoči za odpravo škode zaradi naravnih nesreč so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(2)(b) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjujejo pogoje iz tega člena in iz poglavja I.

2. Pomoč, dodeljena v skladu s tem členom, izpolnjuje naslednje pogoje:

(a) pristojni organ države članice je uradno potrdil značaj razmer kot naravno nesrečo in

(b) obstaja neposredna vzročna zveza med naravno nesrečo in škodo, ki jo je utrpelo podjetje.

3. Pomoč se izplača neposredno zadevnemu podjetju.

4. Sheme pomoči, povezane z določeno naravno nesrečo, se uvedejo v treh letih od datuma pojava naravne nesreče. Pomoč se plača v štirih letih po navedenem datumu.

5. Upravičeni so stroški, povezani s škodo, ki je neposredna posledica naravne nesreče, kot je ocenil bodisi pristojni organ, neodvisni strokovnjak, ki ga priznava organ, ki dodeli pomoč, bodisi zavarovalnica. Navedena škoda lahko vključuje naslednje:

(a) materialno škodo na premoženju, na primer stavbah, opremi, strojih, zalogah in proizvodnih sredstvih;

(b) izpad dohodka zaradi popolnega ali delnega prenehanja dejavnosti za obdobje največ šestih mesecev po pojavu nesreče.

6. Izračun materialne škode temelji na stroških popravila ali ekonomski vrednosti, ki jo je zadevno sredstvo imelo pred nesrečo. Ne presega stroškov popravila ali zmanjšanja poštene tržne vrednosti, ki jo je povzročila nesreča, in sicer razlike med vrednostjo premoženja tik pred nesrečo in takoj po njej.

7. Izguba prihodka se izračuna z odštetjem:

(a) količine ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, proizvedenih v letu naravne nesreče, ali v vsakem naslednjem letu, v katerem so prisotne posledice popolnega ali delnega uničenja proizvodnih sredstev, pomnožene s povprečno prodajno ceno v navedenem letu, od

(b) povprečne letne količine ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, proizvedenih v triletnem obdobju pred naravno nesrečo, ali triletnega povprečja, osnovanega na petletnem obdobju pred naravno nesrečo, brez najvišjega in najnižjega vnosa, pomnožene s povprečno prodajno ceno.

8. Škoda se izračuna za vsakega upravičenca posebej.

9. Pomoč in druga prejeta plačila za nadomestilo škode, vključno s plačili na podlagi zavarovalnih shem, so omejeni na 100 % upravičenih stroškov.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 45

Prehodne določbe

1. Ta uredba se uporablja za individualno pomoč, dodeljeno pred njenim začetkom veljavnosti, če pomoč izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, z izjemo člena 9.

2. Vsaka pomoč, dodeljena pred 1. julijem 2014 na podlagi katere koli prej veljavne uredbe, sprejete v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98, je združljiva z notranjim trgom in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

3. Vsako pomoč, ki ni izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe na podlagi te uredbe ali drugih prej veljavnih uredb, sprejetih na podlagi člena 1 Uredbe (ES) št. 994/98, Komisija oceni v skladu z ustreznimi okviri, smernicami, sporočili in obvestili.

4. Ob koncu obdobja veljavnosti te uredbe so vse sheme pomoči, ki so bile izvzete po tej uredbi, še naprej izvzete v prilagoditvenem obdobju šestih mesecev.

Člen 46

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dne …

Uporablja se do 31. decembra 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 1. avgusta 2014 Za Komisijo Predsednik José Manuel BARROSO

(1) Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 142, 14.5.1998, str. 1).

(2) UL C 258, 8.8.2014, str. 1.

(3) Uredba Komisije (ES) št. 736/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe za državne pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov (UL L 201, 30.7.2008, str. 16).

(4) Uredba Sveta (EU) št. 733/2013 z dne 22. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 994/98 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 204, 31.7.2013, str. 11).

(5) Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

(6) C(2012) 209, 8.5.2012.

(7) Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah, sprejete 9. julija 2014, C(2014) 4606/2.

(8) UL C 155, 20.6.2008, str. 10.

(9) UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

(10) Direktiva 2013/37/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 175, 27.6.2013, str. 1).

(11) Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

(12) UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

(13) Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

(14) Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).

(15) Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

(16) UL C 155, 20.6.2008, str. 10.

(17) Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

(18) Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

PRILOGA I Opredelitev MSP Člen 1 Podjetje Podjetje je vsak subjekt, ki se ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ne glede na njegovo pravno obliko. To zlasti vključuje samozaposlene osebe in družinska podjetja, ki se ukvarjajo z obrtjo ali drugimi dejavnostmi, ter partnerska podjetja ali združenja, ki se redno ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo. Člen 2 Število zaposlenih in najvišje finančne vrednosti, ki določajo vrsto podjetja 1. Kategorijo mikro, malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MSP) sestavljajo podjetja, ki imajo manj kot 250 zaposlenih ter letni promet, ki ne presega 50 milijonov EUR in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR. 2. V kategoriji MSP se malo podjetje opredeljuje kot tisto, ki ima manj kot 50 zaposlenih in ima letni promet in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 10 milijonov EUR. 3. V kategoriji MSP se mikro podjetje opredeljuje kot tisto, ki ima manj kot 10 zaposlenih in ima letni promet in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 2 milijonov EUR. Člen 3 Vrste podjetij, upoštevane pri izračunu števila zaposlenih in finančnih zneskov 1. „Neodvisno podjetje“ je vsako podjetje, ki ni opredeljeno kot partnersko podjetje v smislu odstavka 2 ali povezano podjetje v smislu odstavka 3. 2. „Partnerska podjetja“ so vsa podjetja, ki niso opredeljena kot povezana podjetja v smislu odstavka 3 in med katerimi obstaja naslednje razmerje: podjetje (podjetje višje v lastniški verigi) ima samo ali skupaj z enim ali več povezanimi podjetji v smislu odstavka 3 v lasti 25 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic drugega podjetja (podjetje nižje v lastniški verigi). Vendar se podjetje lahko obravnava kot neodvisno, torej takšno, ki nima partnerskih podjetij, tudi če 25-odstotni prag dosežejo ali presežejo naslednji vlagatelji, če ti vlagatelji posamezno ali skupaj niso povezani z zadevnim podjetjem v smislu odstavka 3: (a) javne investicijske družbe, družbe za tvegani kapital, posamezniki ali skupine posameznikov, ki redno vlagajo lastniški kapital v podjetja, ki ne kotirajo na borzi (poslovni angeli), če je skupno vlaganje teh poslovnih angelov v isto podjetje manjše od 1 250 000 EUR; (b) univerze ali neprofitni raziskovalni centri; (c) institucionalni vlagatelji, vključno z regionalnimi razvojnimi skladi; (d) avtonomni lokalni organi z letnim proračunom manj kot 10 milijonov EUR in z manj kot 5 000 prebivalci. 3. „Povezana podjetja“ so podjetja, med katerimi obstaja eno naslednjih razmerij: (a) podjetje ima večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v drugem podjetju; (b) podjetje ima pravico, da imenuje ali odstavi večino članov upravnega, upravljavskega ali nadzornega organa v drugem podjetju; (c) podjetje ima pravico, da izvaja prevladujoč vpliv nad drugim podjetjem na podlagi pogodbe, podpisane z navedenim podjetjem, ali določbe v aktu o ustanovitvi ali statutu navedenega podjetja; (d) podjetje, ki je delničar ali družbenik drugega podjetja, na podlagi sporazuma z drugimi delničarji ali družbeniki tega podjetja samo nadzoruje večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v tem podjetju. Domneva, da v podjetju ni prevladujočega vpliva, obstaja, če se vlagatelji iz drugega pododstavka odstavka 2 ne vključujejo, neposredno ali posredno, v upravljanje zadevnega podjetja, ne glede na svoje pravice kot delničarji podjetja. Kot povezana se obravnavajo tudi podjetja, med katerimi obstaja katero koli razmerje, opisano v prvem pododstavku, prek enega ali več drugih podjetij, ali kateri koli vlagatelj iz odstavka 2. Kot povezana podjetja se obravnavajo tudi podjetja, ki so med seboj povezana prek fizične osebe ali skupine fizičnih oseb, ki skupno delujejo, če opravljajo svojo dejavnost ali del svoje dejavnosti na istem zadevnem trgu ali na sosednih trgih. „Sosedni trg“ je trg za izdelek ali storitev, ki je na vertikalni razdelitvi trgov neposredno nad ali pod zadevnim trgom. 4. Podjetje se ne more obravnavati kot MSP, če ima en ali več javnih organov neposredno ali posredno, skupaj ali posamezno v lasti 25 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic, razen v primerih iz drugega pododstavka odstavka 2. 5. Podjetje lahko poda uradno izjavo o svojem statusu neodvisnega podjetja, partnerskega podjetja ali povezanega podjetja, vključno s podatki o najvišjih vrednostih iz člena 2. To lahko izjavi tudi, če je kapital razpršen tako, da ni mogoče natančno določiti, v čigavi lasti je, v tem primeru lahko podjetje v dobri veri izjavi, da lahko upravičeno domneva, da eno podjetje ali več medsebojno povezanih podjetij skupaj nima v lasti 25 % kapitala ali več. Take izjave se podajo, ne da bi to vplivalo na preverjanja in preiskave v skladu z nacionalnimi pravili ali pravili Unije. Člen 4 Podatki za določanje števila zaposlenih ter finančnih zneskov in referenčnih obdobij 1. Podatki glede števila zaposlenih in finančnih zneskov so podatki, ki se navezujejo na zadnje potrjeno obračunsko obdobje in se izračunajo na letni osnovi. Podatki se upoštevajo od datuma zaključka računovodskih izkazov. Višina prometa se izračuna brez davka na dodano vrednost (DDV) in drugih posrednih davkov. 2. Če podjetje na dan zaključka računovodskih izkazov ugotovi, da je za preteklo leto preseglo ali padlo pod zaposlitveni prag ali najvišje finančne vrednosti iz člena 2, izgubi ali pridobi status srednjega, malega ali mikropodjetja samo, če se to ponovi v dveh zaporednih obračunskih obdobjih. 3. V primeru novoustanovljenih podjetij, katerih računovodski izkazi še niso bili potrjeni, se podatki za uporabo izpeljejo iz ocene, opravljene v dobri veri med finančnim letom. Člen 5 Število zaposlenih 1. Število zaposlenih ustreza številu delovnih enot na leto, tj. številu zaposlenih za polni delovni čas, ki so delali v zadevnem podjetju ali v imenu tega podjetja vse obravnavano leto. Delo oseb, ki niso delale vse leto, delo s krajšim delovnim časom ne glede na trajanje dela ter delo sezonskih delavcev se upošteva kot delež letnih delovnih enot. Osebje podjetja sestavljajo: (a) zaposleni; (b) osebe, ki opravljajo delo za podrejeno podjetje in se po nacionalni zakonodaji obravnavajo kot zaposleni; (c) lastniki-upravljavci; (d) partnerji, ki se redno vključujejo v dejavnost podjetja in imajo koristi od finančnih prednosti podjetja. 2. Vajenci ali študentje, vključeni v poklicno usposabljanje na podlagi vajeniške pogodbe ali pogodbe o poklicnem usposabljanju, niso del osebja. Trajanje porodniškega ali starševskega dopusta ni všteto. Člen 6 Določitev podatkov o podjetju 1. Za neodvisna podjetja se podatki, tudi o številu zaposlenih, določajo izključno na podlagi računovodskih izkazov navedenega podjetja. 2. Za podjetje, ki ima partnerska podjetja ali povezana podjetja, se podatki, tudi glede števila zaposlenih, določijo na podlagi računovodskih izkazov in drugih podatkov podjetja oziroma na podlagi konsolidiranih računovodskih izkazov podjetja ali računovodskih izkazov, v katere je podjetje vključeno s konsolidacijo, če ti obstajajo. Podatkom iz prvega pododstavka je treba prišteti podatke za vsako partnersko podjetje zadevnega podjetja, ki se z vidika lastniške verige nahaja neposredno nad zadevnim podjetjem ali pod njim. Vsota podatkov za skupino je sorazmerna z deležem kapitala ali glasovalnih pravic (kar je večje). Pri navzkrižnih lastništvih velja višji odstotek. Podatkom iz prvega in drugega pododstavka je treba prišteti 100 % podatkov za vsako podjetje, ki je neposredno ali posredno povezano z zadevnim podjetjem, če podatki niso bili že vključeni v konsolidacijo računovodskih izkazov. 3. Podatki o partnerskih podjetjih zadevnega podjetja za uporabo odstavka 2 izhajajo iz njihovih zaključnih računov in drugih podatkov v konsolidirani obliki, če ti obstajajo. Tem se prišteje 100 % podatkov za vsa podjetja, ki so povezana s temi partnerskimi podjetji, razen če njihovi podatki niso bili že vključeni s konsolidacijo. Podatki o podjetjih, povezanih z zadevnim podjetjem, izhajajo za uporabo istega odstavka 2 iz njihovih računovodskih izkazov in drugih podatkov v konsolidirani obliki, če ti obstajajo. Tem podatkom se sorazmerno prištejejo podatki vsakega morebitnega partnerskega podjetja tega povezanega podjetja, ki se z vidika lastniške verige nahaja neposredno nad ali pod zadevnim podjetjem, razen če niso bili ti podatki že vključeni v konsolidirane računovodske izkaze v odstotku, ki je najmanj sorazmeren z odstotkom, ugotovljenim na podlagi drugega pododstavka odstavka 2. 4. Če v konsolidiranih računovodskih izkazih ni podatkov o osebju zadevnega podjetja, se število zaposlenih izračuna s sorazmerno vsoto podatkov za partnerska podjetja ter s prištevanjem podatkov podjetij, s katerimi je zadevno podjetje povezano.

PRILOGA II Informacije o državni pomoči, izvzeti v skladu s pogoji iz te uredbe Predložiti prek elektronske aplikacije, ki jo Komisija vzpostavi v skladu s členom 11