[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 12.11.2010

COM(2010) 662 konč.

2010/0325 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga

Člen 17(3)(a) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma je določil, da „izvršni odbor sprejema tudi potrebne odločitve o … potnih listinah, v katere se lahko pritrdi vizum“. V skladu z navedenim členom sta bila leta 1998 in 1999 sprejeta dva sklepa izvršnega odbora „o sestavi priročnika o listinah, v katere se lahko vpiše vizum“ (SCH/Com-ex (98) 56 in SCH/Com-ex (99) 14), ter posledično veljavna „Preglednica potnih listin državljanov tretjih držav za namene izdajanja vizumov in prehoda meja“. Priloga 11 k Skupnim konzularnim navodilom vsebuje določena „merila za odločitev, ali se v potno listino lahko vpiše vizum“. Vendar pa je 5. aprila 2010 Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) razveljavila člen 17(3) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, ki je bil pravna podlaga za sklepa izvršnega odbora SCH/Com-ex (98) 56 in SCH/Com-ex (99) 14, ter Skupna konzularna navodila.

Člen 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 789/2001 je določil, da „države članice sporočijo generalnemu sekretarju Sveta spremembe, ki jih želijo vnesti v … priročnik o dokumentih, v katere se lahko vpiše vizum …“. Člen 3 iste uredbe določa, da je „generalni sekretariat Sveta … odgovoren za pripravo revidiranih verzij … priročnika o dokumentih, v katere se lahko vpiše vizum …“. Vizumski zakonik je razveljavil tudi Uredbo št. 789/2001.

Veljavna „Preglednica potnih listin državljanov tretjih držav za namene izdajanja vizumov in prehoda meja“ (v nadaljnjem besedilu: Preglednica) ima pet delov:

I: Potne listine, v katere se lahko pritrdi vizum, z navedbo listin, ki jih izdajo vse tretje države, za katerih državljane velja vizumska obveznost, tretje države, za katerih državljane takšna obveznost ne velja, in države članice, ki še ne izvajajo v celoti schengenskega pravnega reda.

II: Potni listi tujih državljanov, ki jih izdajo schengenske države, v katere se lahko pritrdi vizum, z navedbo potnih listin tujcev (ali njihovih potnih listov ali potnih listov nedržavljanov), potnih listin beguncev (Ženevska konvencija z dne 28. julija 1951) in potnih listin oseb brez državljanstva (Newyorška konvencija z dne 28. septembra 1954).

III: Seznam potnih listin, ki jih izdajo mednarodne organizacije, na katerem je 12 listin, ki jih izdajo mednarodne organizacije.

IV: Postopno oblikovanje registra listin s kopijami izvirnikov (ta del nikoli ni bil izveden).

V: Informacije o znanih fiktivnih potnih listinah.

Preglednica se redno posodablja na podlagi uradnih obvestil držav članic generalnemu sekretariatu Sveta. Prečiščene različice se ponavadi objavijo enkrat letno.

Preglednica ima dva cilja: po eni strani pooblašča organe mejne kontrole za preverjanje, ali je določena listina priznana za namen prehoda zunanjih meja, po drugi strani pa konzularno osebje pooblašča za preverjanje, ali vse države članice, ki izvajajo skupno vizumsko politiko, priznavajo določeno listino za namen pritrditve vizumske nalepke. Ozemeljska veljavnost izdanega in pritrjenega vizuma se mora ujemati z ozemljem držav članic, ki priznavajo potno listino, tj. če država članica ne priznava določene potne listine, imetnik potne listine ne bo imel dostopa do ozemlja te države članice. Pravila za izdajanje vizumov v navedenih primerih vsebuje člen 25(3) Vizumskega zakonika.

Na podlagi člena 5(1)(a) Zakonika o schengenskih mejah morajo državljani tretjih držav „posedovati … veljavno potno listino ali listine, ki jim dovoljujejo prehod meje“.

Razlogi za predlog in njegovi cilji

Veljavno „Preglednico potnih listin“, ki izhaja iz medvladnega obdobja schengenskega sodelovanja, je treba prilagoditi institucionalnemu in pravnemu okviru Evropske unije. Pravna podlaga za schengenske določbe o vizumski politiki ter o „standardih in postopkih, po katerih se morajo ravnati … pri izvajanju osebne kontrole na [zunanjih] mejah“ je člen 77(2)(a) in (b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Nekatere določbe Vizumskega zakonika se sklicujejo na priznavanje ali nepriznavanje držav članic na področju potnih listin, ki jih izdajo tretje države. V Zakoniku o schengenskih mejah se le na enem mestu posredno omenja priznavanje ali nepriznavanje držav članic na področju potnih listin tretjih državljanov, ki želijo preiti zunanje meje. Veljavna Preglednica navaja tudi listine, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja.

Do zdaj še ni bilo sistematičnega spremljanja seznamov potnih listin, ki so jih izdale tretje države. Posledično državam članicam ni treba izraziti stališča v zvezi s priznavanjem ali nepriznavanjem vseh listin v Preglednici. Posledica navedenega je pravna negotovost za imetnike določenih potnih listin, ki tvegajo zavrnitev vstopa ali ki jim je bil izdan vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo, ki jim omogoča potovanje le v države članice, ki priznavajo njihovo potno listino. Poleg tega „nepriznavanje“, navedeno v Preglednici, pogosto ni posledica namerne odločitve zadevne države članice, da ne bo priznala potne listine, ampak posledica tega, da država članica ni zavzela stališča v zvezi z zadevno potno listino.

Glede na to, da imajo države članice na področju priznavanja potnih listin izključno pristojnost, ni mogoče določiti pravil o usklajevanju priznavanja potnih listin. Ta predlog je zato omejen na oblikovanje mehanizma za zagotavljanje, da se bo seznam potnih listin, ki jih izdajo tretje države, redno posodabljal, vzpostavitev centraliziranega mehanizma za tehnično ocenjevanje takšnih potnih listin, in tudi na zagotavljanje, da bodo države članice izrazile svoje stališče o priznavanju ali nepriznavanju potnih listin v Preglednici. Vendar pa predlog omogoča tudi izmenjavo informacij v okviru svetovalnega odbora z namenom iskanja skupnega stališča med državami članicami glede priznavanja ali nepriznavanja katere koli potne listine.

2. Pravni elementi predloga

Ta predlog je zato omejen na vzpostavitev mehanizma za zagotavljanje, da se bo seznam potnih listin, ki jih izdajo tretje države, redno posodabljal, vzpostavitev centraliziranega mehanizma za tehnično ocenjevanje takšnih potnih listin, in tudi na zagotavljanje, da bodo države članice izrazile svoje stališče o priznavanju ali nepriznavanju potnih listin v Preglednici. Struktura seznama potnih listin je bila prenovljena in povezana z Uredbo (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve.

Seznam bo vseboval tudi informacije o: potnih listinah, ki jih izdajo države članice, ki ne uporabljajo schengenskega pravnega reda o potnih listinah, ki jih države članice izdajo državljanom tretjih držav, beguncem v skladu z Ženevsko konvencijo z dne 28. julija 1951 in osebam brez državljanstva v skladu z Newyorško konvencijo z dne 28. septembra 1954, ter o potnih listinah, ki jih izdajo mednarodne organizacije, npr. Združeni narodi, Evropska unija, NATO in Mednarodni odbor Rdečega križa.

Vzpostavljena je bila tudi povezava z določbami Vizumskega zakonika o schengenskem sodelovanju na lokalni ravni (člen 48). Člen 48(1)(c) določa, da bi bilo treba vzpostaviti „izčrpen seznam potnih listin, ki jih izdaja država gostiteljica“. To bo prispevalo k zagotavljanju posodobljenosti podatkov.

Predlog ne vključuje dela V veljavne Preglednice – „Informacije o znanih fiktivnih potnih listinah“. Seznam „nepriznanih“ fiktivnih potnih listin ne more biti izčrpen in ima zato majhno dodano vrednost.

Pravna podlaga predloga je člen 77(2) PDEU, saj je to pravna podlaga EU, na kateri so bili izdani sklepa schengenskega izvršnega odbora SCH/Com-ex (98) 56 in SCH/Com-ex (99) 14 ter Sklep Sveta št. 1999/436/ES z dne 20. maja 1999 o določitvi pravne podlage za vsako določbo ali sklep, ki sestavlja schengenski pravni red, skladno z ustreznimi določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o Evropski uniji (Priloga C, člen 4)[1].

Predlog zagotavlja poenostavitev upravnih postopkov za organe javne uprave (EU ali nacionalne). Oblikovanje centraliziranega mehanizma v obliki svetovalnega odbora, ki lahko izvaja tehnično ocenjevanje potnih listin, ki jih izdajo tretje države, in njihove varnostne ravni, pomeni delitev bremen, saj bodo o rezultatih takšnih ocenjevanj obveščene vse države članice in tako ne bo prišlo do podvajanja prizadevanj.

Posledica sprejetja predloga bo razveljavitev veljavne zakonodaje.

3. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Osebje Komisije je 3. oktobra 2008 organiziralo srečanje strokovnjakov glede pregleda Preglednice potnih listin. Sodelovali so strokovnjaki iz 23 držav članic.

Drave članice so pozvale k izdaji pravnega akta, ki bi:

o vzpostavil mehanizem za zagotavljanje, da se podatki v zvezi z listinami, ki jih izdajo tretje države, nenehno posodabljajo;

o vzpostavil centraliziran mehanizem, s pomočjo katerega bi države članice izvajale tehnično oceno potnih listin, ki jih izdajo tretje države, da bi podprli postopek odločanja držav članic glede priznavanja potnih listin;

o vzpostavil mehanizem, ki bi države članice zavezal k izražanju stališč o vseh potnih listinah v Preglednici;

o po možnosti zagotovil usklajeno stališče o „tradicionalnih“ vrstah potnih listin (navadnih, diplomatskih in službenih/uradnih/posebnih potnih listih);

o utemeljil Preglednico na seznamih v prilogah I in II Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve;

o ohranil sedanjo strukturo Preglednice, vendar brez dela V;

o zagotovil, da je Preglednica „na spletu“ in da jo vzdržuje Komisija. Elektronska podatkovna zbirka bi morala vsebovati vzorce vseh navedenih potnih listin.

Ta predlog Komisije upošteva vse predloge strokovnjakov, razen želje po večji uskladitvi priznavanja zaradi zgoraj navedenih pravnih omejitev in želje po vzpostavitvi spletne podatkovne zbirke, ki bi vsebovala vzorce vseh potnih listin. Komisija sicer zadnji predlog v celoti podpira, vendar pa meni, da so glavni pomisleki v zvezi z veljavno Preglednico potnih listin nestrukturirano posodabljanje podatkov v zvezi z listinami, ki jih izdajo tretje države, in negativni učinki na operativni ravni (zlasti glede izdajanja enotnih vizumov), ker države članice niso zavzele stališča glede priznavanja ali nepriznavanja. Zato bi morala biti prva prednostna naloga vzpostavitev poti in postopkov za reševanje navedenih težav. Vzpostavitev takšne podatkovne zbirke bi bila zamudna in potratna ter bi le odložila sprejetje pravnega akta za rešitev bolj perečih težav. Dolgoročno bi bilo mogoče sinergije s spletnim sistemom FADO za izmenjavo informacij o ponarejenih in verodostojnih listinah, ki je bil oblikovan v okviru Skupnega ukrepa 98/700/PNZ in ga je upravljal generalni sekretariat Sveta, doseči z utemeljitvijo spletne Preglednice potnih listin na določenih elementih sistema FADO (npr. podobah vzorcev potnih listin), s čimer bi se izognili nesmiselnemu podvajanju prizadevanj. Seznam potnih listin, kot ga je predlagala Komisija, in njegovo nadaljnje posodabljanje, bo na voljo v elektronski obliki v podatkovni zbirki Circa.

Iz dokumenta srečanja, ki ga je osebje Komisije pripravilo za namene srečanja strokovnjakov, ki je bilo oktobra 2008, izhaja več možnosti, ki so jih preučili strokovnjaki držav članic.

Možnost izdaje pravnega akta o mehanizmu za zagotavljanje nenehnega posodabljanja seznama potnih listin glede informacij o potnih listinah, ki jih izdajo tretje države, in glede podatkov o tem, ali države članice priznavajo ali ne priznavajo teh listin, je bila izbrana zaradi krepitve usklajenosti, pri čemer pa se ohranja izključna pristojnost držav članic glede priznavanja potnih listin.

4. Ocena učinka

Glede na to, da so cilji predloga prilagoditi že obstoječo „Preglednico potnih listin“ institucionalnemu in pravnemu okviru Evropske unije, izboljšati učinkovitost obstoječega sistema ter vzpostaviti okvir za izmenjavo informacij o odločitvah držav članic na nacionalni ravni, ocena učinka ni smiselna.

5. Načeli sorazmernosti in subsidiarnosti

Preglednica potnih listin je nepogrešljivi del schengenskega pravnega reda o mejah in vizumih. Cilji predloga so prilagoditi že obstoječo „Preglednico potnih listin“ institucionalnemu in pravnemu okviru Evropske unije, izboljšati učinkovitost obstoječega sistema ter vzpostaviti okvir za izmenjavo informacij o odločitvah držav članic na nacionalni ravni.

6. Izbira instrumenta

Priznavanje potnih listin je pomembno za izvajanje veljavne zakonodaje Unije (tj. Zakonika o schengenskih mejah in Vizumskega zakonika): bistveno je povezano z uporabo določb schengenskega pravnega reda v zvezi z osebnimi kontrolami na zunanjih mejah in izdajanjem vizumov za krajše bivanje. Zaradi izključne pristojnosti držav članic na področju priznavanja potnih listin pa bo imel pravni akt obliko sklepa Evropskega parlamenta in Sveta, saj je omejen na pregled in posodobitev Preglednice potnih listin.

7. Proračunske posledice

Predlagani sklep ne vpliva na proračun Evropske unije.

2010/0325 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 77(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po rednem zakonodajnem postopku,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Na podlagi člena 17(3)(a) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985[2] sta sklepa SCH/Com-ex (98) 56[3] in SCH/Com-ex (99) 14[4] uvedla Priročnik o potnih listinah, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum. Ta sklepa bi bilo treba prilagoditi institucionalnemu in pravnemu okviru Evropske unije.

2. Sezname potnih listin, ki jih izdajo tretje države, bi bilo treba sistematično spremljati, da se organom držav članic, ki obravnavajo vloge za izdajo vizuma in izvajajo nadzor meje, zagotovijo točne informacije o potnih listinah, ki jih predložijo državljani tretjih držav. Izmenjavo informacij med državami članicami o izdanih potnih listinah in o priznavanju teh potnih listin s strani držav članic ter o omogočanju dostopa javnosti do celotne zbirke bi bilo treba posodobiti in izboljšati njeno učinkovitost.

3. Na podlagi člena 48(1)(c) Uredbe (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti[5] bi bilo treba v okviru schengenskega sodelovanja na lokalni ravni sestaviti izčrpen seznam potnih listin, ki jih izda država gostiteljica.

4. Vzpostaviti bi bilo treba mehanizem, ki bi zagotovil nenehno posodabljanje seznama potnih listin in omogočil enotno tehnično ocenjevanje potnih listin s seznama, kadar je to primerno, ter zavezal države članice k izražanju stališč o priznavanju in nepriznavanju teh listin.

5. Države članice so in bi morale ostati pristojne za priznavanje potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko pritrdi vizum.

6. Države članice bi morale uradno sporočiti svoje stališče v zvezi s potnimi listinami in si prizadevati za uskladitev stališč o različnih vrstah potnih listin.

7. Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[6].

8. Ta sklep predstavlja za Islandijo in Norveško razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[7], ki sodijo na področje iz člena 1(A), (B) in (C) Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma[8].

9. Glede Švice predstavlja ta sklep razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[9], kar sodi v področje iz člena 1(A), (B) in (C) Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES[10].

10. Glede Lihtenštajna predstavlja ta sklep razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola, podpisanega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn, o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar sodi v področje iz člena 1(A), (B) in (C) Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/261/ES[11].

11. Kot je določeno v členih 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ni udeležena pri sprejetju tega akta in zato ta zanjo ni zavezujoč niti ga ni obvezana uporabljati. Ker je namen tega akta nadgraditi schengenski pravni red v skladu z določbami naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije, se Danska skladno s členom 5 Protokola v šestih mesecih po tem, ko Svet sprejme ta akt, odloči, ali ga bo prenesla v nacionalno zakonodajo ali ne.

12. Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[12]. Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

13. Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[13]. Irska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč niti se v njej ne uporablja.

14. Ta sklep za Ciper predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003.

15. Ta sklep predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

16. Ta sklep vzpostavlja seznam potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum (v nadaljnjem besedilu: seznam potnih listin), ter mehanizem za sestavljanje tega seznama.

17. Ta sklep velja za potne listine, kot so nacionalni potni list (navadni, diplomatski ali službeni/uradni/posebni potni list), potna listina za vrnitev, potna listina begunca ali osebe brez državljanstva, potna listina, ki jo izda mednarodna organizacija, ali prepustnica.

Člen 2

Sestavljanje seznama potnih listin

18. Komisija sestavi seznam potnih listin s pomočjo držav članic in na podlagi informacij, zbranih v okviru schengenskega sodelovanja na lokalni ravni, kot izhaja iz člena 48(1)(c) Uredbe (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti.

19. Seznam potnih listin se sestavi v skladu s postopkom iz člena 7(2).

Člen 3

Struktura seznama

20. Seznam je sestavljen iz treh delov.

21. V delu I so potne listine, ki jih izdajo tretje države in teritorialna ozemlja, kot so navedena v prilogah I in II Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve[14].

22. V delu II so naslednje potne listine, ki jih izdajo države članice Evropske unije:

(a) potne listine, ki se izdajo državljanom tretjih držav;

(b) potne listine, ki se izdajo beguncem v skladu s Konvencijo Združenih narodov o statusu beguncev z dne 28. julija 1951;

(c) potne listine, ki se izdajo osebam brez državljanstva v skladu s Konvencijo Združenih narodov o statusu oseb brez državljanstva z dne 28. septembra 1954; (d) potne listine, ki jih za namene prava Unije izdaja Združeno kraljestvo britanskim državljanom, ki niso državljani Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske.

23. V delu III so potne listine, ki jih izdajo mednarodne organizacije.

24. Kot splošno pravilo velja, da navedba posamezne potne listine velja za vse serije te potne listine, ki so še vedno v veljavi.

25. Če tretja država ne izda določene vrste potne listine, se to na seznamu označi z navedbo „neizdano“.

Člen 4

Uradna obvestila o priznavanju ali nepriznavanju potnih listin s seznama

26. Države članice v enem mesecu od obvestila o seznamu iz člena 2(1) uradno obvestijo Komisijo o svojem stališču glede priznavanja ali nepriznavanja potnih listin.

27. Države članice si v okviru odbora iz člena 7(1) izmenjujejo informacije o podlagi za priznavanje ali nepriznavanje določenih potnih listin zaradi doseganja usklajenosti na tem področju.

28. Države članice uradno obvestijo Komisijo o vseh spremembah svojih navedb o priznavanju ali nepriznavanju določene potne listine.

Člen 5

Izdane nove potne listine

29. Države članice uradno obvestijo Komisijo o novih potnih listinah iz točk (a) do (c) člena 3(3).

30. Države članice obvestijo Komisijo o novih potnih listinah, ki jih izdajo tretje države, države članice in mednarodne organizacije iz člena 3(2), člena 3(3)(d) in člena 3(4).

31. Komisija posodablja seznam v skladu z uradnimi obvestili in prejetimi informacijami ter države članice poziva, naj uradno sporočijo svoje stališče glede priznavanja ali nepriznavanja v skladu s členom 4.

4. Posodobljeni seznam se sestavi v skladu s postopkom iz člena 7(2).

Člen 6

Ocenjevanje tehničnih standardov potnih listin

32. Komisija lahko v pomoč državam članicam pri njihovem ocenjevanju tehničnih standardov potnih listin v skladu s postopkom iz člena 7(2) zagotovi tehnično analizo takšnih potnih listin.

33. Rezultati tehničnega ocenjevanja potnih listin se sporočijo državam članicam.

Člen 7

Postopki odbora

34. Komisiji pomaga odbor (odbor za potne listine).

35. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 navedenega sklepa.

Člen 8

Objava seznama

Komisija da seznam potnih listin, vključno z uradnimi obvestili iz člena 4, na voljo državam članicam in javnosti s pomočjo elektronske objave, ki se nenehno posodablja.

Člen 9

Razveljavitve

Sklepa SCH/Com-ex (98) 56 in SCH/Com-ex (99) 14 se razveljavita.

Člen 10

Začetek veljavnosti

1. Ta sklep začne veljati […] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

2. Vse določbe tega sklepa se uporabljajo od začetka njegove veljavnosti, razen določbe člena 9, ki se začne uporabljati z dnem, ko Komisija prvič objavi seznam iz člena 8.

Člen 11

Ta sklep je naslovljen na države članice v skladu s Pogodbama.

V […],

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[1] UL L 176, 10.7.1999, str. 17.

[2] UL L 239, 22.9.2000, str. 19.

[3] UL L 239, 22.9.2000, str. 207.

[4] UL L 239, 22.9.2000, str. 298.

[5] UL L 243, 15.9.2009, str. 1.

[6] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[7] UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

[8] UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

[9] UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

[10] UL L 53, 27.2.2008, str. 1.

[11] UL L 83, 26.3.2008, str. 3.

[12] UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

[13] UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

[14] UL L 81, 21.3.2001, str. 1.