Priporočilo

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2014 in mnenje Sveta o finskem programu stabilnosti za leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[3],

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta, Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2) Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3) Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

(4) Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2013 in dal mnenje o posodobljenem finskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2016. Komisija je 15. novembra 2013 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Finske za leto 2014[5] v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013[6].

(5) Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti[7], ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[8], v katerem je Finsko opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

(6) Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni vzpostavitvi normalnih pogojev za kreditiranje gospodarstva, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

(7) Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate poglobljenega pregleda za Finsko[9], ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Finskem še naprej obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih je potrebno spremljanje in ukrepanje politike. Stalno pozornost je treba namenjati zlasti šibkemu izvozu v zadanih letih zaradi industrijskega prestrukturiranja, pa tudi zaradi stroškovnih in nestroškovnih dejavnikov konkurenčnosti.

(8) Finska je 17. aprila 2014 predložila nacionalni reformni program za leto 2014 in program stabilnosti za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(9) Cilj proračunske strategije iz programa stabilnosti za leto 2014 je vrnitev na srednjeročni cilj v letu 2015, da se zadrži strukturni saldo nad tem ciljem v preostalem delu programskega obdobja ter se uravnotežijo javne finance od leta 2017 naprej. Srednjeročni cilj Finske v zvezi s strukturnim primanjkljajem v višini 0,5 % BDP je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Finska je svoj srednjeročni cilj dosegla leta 2013 in načrtuje, da se bo približala temu dosežku tudi v letu 2014, poleg tega pa naj bi izpolnjevala referenčno vrednost za odhodke. Finska načrtuje, da bo presegla srednjeročni cilj v letu 2015, pri čemer bo še vedno spoštovala referenčno vrednost za odhodke. To je na splošno v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Hkrati se bruto javni dolg povečuje in po pričakovanjih naj bi začasno presegel prag 60 % BDP v letu 2015, predvsem zaradi slabših makroekonomskih obetov. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, ki ga niso pripravili neodvisni strokovnjaki, je verjeten, čeprav je nekoliko bolj optimističen od napovedi Komisije iz pomladi v zvezi z gospodarsko rastjo v letih 2014 in 2015. V napovedi Komisije iz pomladi 2014 je predvideno poslabšanje strukturnega salda za 0,3 % BDP v letu 2014, ki vključuje odstopanje od srednjeročnega cilja, v letu 2015 pa izboljšanje za 0,6 % BDP, pri čemer naj bi se v obeh letih upoštevala referenčna vrednost za odhodke. Na podlagi ocene programa in napovedi Komisije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da bo Finska verjetno dosegla cilje svojega programa, ki so na splošno v skladu s Paktom za stabilnost in rast.

(10) Finska se sooča z visokimi tveganji za vzdržnost v dolgoročnem obdobju zaradi proračunskega vpliva stroškov staranja prebivalstva. Finska je priznala, da vrzel v vzdržnosti obstaja in pripravila program strukturne politike v letu 2013, ki je namenjen odpravljanju vrzeli in oživitvi rasti. Drug večji korak so omejitve javnofinančnih odhodkov ter javnofinančni fiskalni načrt za obdobje 2015–2018 iz marca 2014, ki določa ukrepe prilagajanja, strukturne reforme in naložbe v rast. Ukrepi prilagajanja na strani prihodkov zadevajo predvsem povečanja dohodnine in davka na izdelek.

(11) Učinkovitost javnih služb ni dohajala rasti produktivnosti v zasebnem sektorju. Finska pripravlja upravne reforme v zvezi s strukturo občin, zdravstva in socialnih storitev. Reforma občin temelji na prostovoljni združitvi občin in finančnih spodbudah države. Rezultat prostovoljnih združitev je še negotov. Storitve socialnega varstva in zdravstvene storitve bi moralo zagotavljati pet regionalnih ponudnikov, občine pa bi še naprej sodelovale pri zagotavljanju storitev. Podrobnosti še niso jasne, zakonodajni predlog pa se načrtuje za jesen 2014. Nove strukture bi morale biti vzpostavljene na začetku leta 2017. Zakon iz julija 2013 o podpori sposobnosti delovanja starejših z večjo osredotočenostjo na preprečevanje, rehabilitacijo in samostojno življenje bi moral prispevati k manjši potrebi po institucionalni oskrbi in zajeziti prihodnje stroške dolgotrajne oskrbe.

(12) Ključni izziv Finske na področju trga dela je še vedno dolgoročna ponudba delovne sile, saj trenutno več ljudi iz trga dela izstopa kot pa jih vanj vstopa. Daljše delovne dobe in izboljšanje ponudbe delovne sile so nujni za izpolnitev povpraševanja po delovni sili v prihodnosti. Program strukturne politike države iz leta 2013 vključuje ukrepe za podaljšanje delovne dobe in izboljšanje ponudbe delovne sile, med drugim tudi povečanje spodbud za sprejetje delovnih mest. Finska zmanjšuje predčasno upokojevanje, vendar je nekaj poti še vedno odprtih, na primer t. i. „predor brezposelnosti“, prek katerega lahko starejši brezposelni pod nekaterimi pogoji še naprej prejemajo nadomestila za brezposelnost do upokojitve. Zdi se, da ima nedavno uvedeni koeficient pričakovane življenjske dobe in potrojitev odmerne stopnje pokojninskih pravic omejen učinek na upokojevanje. Ker se poleg tega pričakovana življenjska doba vse hitreje daljša (tj. hitreje od napovedane), delavci pa ne delajo dlje, obstaja tveganje, da ne bo več mogoče zagotoviti ustreznih pokojnin. Finska si je zastavila cilj, da bo do leta 2025 povečala dejansko upokojitveno starost na vsaj 62,4 leta. Vprašljivo je, ali se ta cilj lahko doseže brez sprejetja novih ukrepov, kot je povečanje zakonsko določene upokojitvene starosti in okrepitve prizadevanj za povečanje zaposljivosti starejših delavcev. Socialni partnerji pripravljajo predlog pokojninske reforme, ki naj bi jo izvedla nova vlada po parlamentarnih volitvah spomladi 2015, veljati pa naj bi začela začetek leta 2017. Finska je sprejela relevantne in ambiciozne ukrepe za odpravo brezposelnosti med mladimi in dolgotrajne brezposelnosti. Trajno izboljšanje znanj in spretnosti, ki se zahtevajo za delovna mesta, ciljnih skupin in njihovih priložnosti na trgu dela pa bo zahtevalo več časa.

(13) Finska je sprejela ukrepe za izboljšanje splošnega konkurenčnega okolja in nekaj napredka je bilo doseženega pri izvajanju programa o zdravi konkurenci. Organ, pristojen za konkurenco, in organ za varstvo potrošnikov sta se združila in nova struktura je v zgodnjih fazah vzpostavljanja. Zakon o konkurenci zdaj nalaga prag za prevladujoči položaj za sektor maloprodaje potrošniškega blaga, finskemu organu, pristojnemu za konkurenco in varstvo potrošnikov, pa so bila podeljena posebna pooblastila, da lahko pod nekaterimi pogoji posreduje zoper gospodarske dejavnosti, s katerimi se ukvarjajo javni organi in ki izkrivljajo konkurenco na trgu. Maloprodajni trg na Finskem je zelo koncentriran, v zadevni zakonodaji pa je nekaj dejavnikov, zaradi katerih je konkurenca potencialno manj učinkovita in ki krepijo položaj dveh vodilnih podjetij na trgu, ki se ukvarjata z maloprodajo. Kot primer se lahko navedejo zelo stroge zahteve v zvezi z urbanističnim načrtovanjem, tako za velika trgovska podjetja kot za male enote. Trenutno se pregleduje ureditev rabe zemljišč in urbanističnega načrtovanja, kar je priložnost, da se na to področje vnesejo spremembe, ki bi podpirale zdravo konkurenco. Maloprodajni sektor je še naprej med najbolj reguliranimi v državah članicah, vključno z ovirami za konkurenco, ki jih ustvarja ureditev velikih maloprodajnih prostorov.

(14) Oživitev rasti in konkurenčnosti je ključni izziv za finsko gospodarstvo. Finska kotira zelo visoko v mednarodnem konkurenčnem okolju, vendar je kljub temu v obdobju 2007–2012 v EU najhitreje izgubljala deleže na izvoznih trgih. Intenzivnost R&R v gospodarstvu se manjša, nacionalni cilj za izdatke za R&R pa se zdi še bolj nedosegljiv. Učinkovitost finskega raziskovalnega in inovacijskega sistema pri preoblikovanju R&R v nove inovativne proizvode in storitve je ključnega pomena. Trenutno ni dovolj naložb za preoblikovanje potenciala R&R v nove izdelke. Omejeno število velikih izvoznih podjetij, ki prodajajo majhen izbor izdelkov, ter manjša naklonjenost izvozu finskih malih podjetij negativno vplivata na trgovinske rezultate in potencialno rast. Izvozni potencial bi se lahko povečal z nadaljnjo prilagojeno podporo internacionalizaciji manjših podjetij. Finska je začela reforme, da bi izboljšala zmogljivost izdelave inovativnih izdelkov in podprla diverzifikacijo industrije, vključno z obsežno reformo raziskovalnih ustanov in financiranja raziskav. Program strukturne politike za leto 2013, omejitve javnofinančnih odhodkov in fiskalni načrt za obdobje 2015–2018 iz marca 2014 ne vsebujejo le ukrepov prilagajanja in strukturnih reform, ampak vključujejo tudi pobude za spodbujanje rasti in inovacij. Finska bi lahko veliko pridobila z diverzifikacijo svoje oskrbe z energijo, zlasti ker je odvisna samo od enega vira plina.

(15) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo finske ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Finskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 5 spodaj.

(16) Svet je ob upoštevanju te ocene proučil finski program stabilnosti, njegovo mnenje[10] pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke (1) v nadaljevanju.

(17) Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih iz točk 2, 4 in 5 v nadaljevanju.

(18) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Tudi Finska bi morala ta priporočila izvesti pravočasno in v celoti –

PRIPOROČA, da Finska v obdobju 2014–2015 ukrepa, tako da:

1. Okrepi proračunske ukrepe za leto 2014 ob upoštevanju nastajajoče vrzeli v zvezi s srednjeročnim ciljem. V letu 2015 in naslednjih letih izpolnjuje srednjeročni cilj, kakor je bilo načrtovano, ter zagotovi, da se upošteva merilo glede dolga, in obenem izvaja rasti prijazno fiskalno politiko. Hitro izvede reforme iz programa strukturne politike ter nacionalnega načrta omejitev javnofinančnih odhodkov in nacionalnega fiskalnega načrta za obdobje 2015–2018, da se zmanjša vrzel v fiskalni vzdržnosti ter se okrepijo pogoji za rast.

2. Zagotovi učinkovito izvajanje tekočih upravnih reform v zvezi s strukturo občin ter socialnih in zdravstvenih storitev, da se poveča stroškovna učinkovitost pri zagotavljanju javnih storitev.

3. Bolje uporabi potencial celotne delovne sile na trgu dela, vključno z izboljšanjem stopnje zaposlenosti in zaposljivosti starejših delavcev, zmanjšanjem možnosti predčasnega umika s trga dela in prilagoditvijo zakonsko določene upokojitvene starosti spremembam pričakovane življenjske dobe. Izboljša obete mladih in dolgotrajno brezposelnih na trgu dela ter posebno pozornost nameni poklicnemu izobraževanju ter usmerjenim aktivacijskim ukrepom.

4. Nadaljuje prizadevanja za krepitev konkurence na proizvodnem in storitvenem trgu, zlasti v maloprodajnem sektorju, z izvajanjem programa za spodbujanje zdrave konkurence, vključno s spremembami Zakona o rabi zemljišč in gradnji, ki bi dodatno podprle zdravo konkurenco.

5. Še naprej krepi zmogljivost Finske za zagotavljanje inovativnih proizvodov in storitev ter podjetij z visoko rastjo v hitro se spreminjajočih razmerah in še naprej izvaja diverzifikacijo industrije, zlasti s krepitvijo spodbud za vlaganje v Finsko in nadaljnjim olajševanjem vstopa manjših podjetij na izvozne trge. Finska bi morala pospešiti razvoj čezmejne plinske povezave z Estonijo.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

[3] COM(2014) 427 final.

[4] P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.

[5] UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

[6] C(2013) 8012 final.

[7] COM(2013) 800 final.

[8] COM(2013) 790 final.

[9] SWD(2014) 89 final.

[10] V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.