SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 8.9.2004 
KOM(2004) 585 kon čno 
  
Predlog 
UREDBA SVETA 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve na uvoz  glifosata s poreklom iz Ljudske 
republike Kitajske 
 
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Februarja 1998 je bila uvedena protidampinška dajatev 24% na uvoz glifosata s poreklom iz 
Ljudske republike Kitajske (“LRK”).  
Po proti-absorpcijski preiskav i se je maja 2000 dajatev povišala  na 48 %. Po preiskavi proti 
izogibanju se je dajatev 48 % februarja 2002 razširila še na uvoz glifosata, poslanega iz 
Malezije in Tajvana. 
Ko je Komisija obravnavala zahtevo industrije Skupnosti po pregledu zara di izteka ukrepa, je 
ugotovila, da je potrebno preu čiti tudi stopnjo uk repov, zato je 15. febr uarja 2003 sprožila 
tako pregled zaradi izteka ukrepa kot vmes ni pregled ukrepov po uradni dolžnosti. 
Ker LRK ne velja za državo s tržnim gospoda rstvom, je bila Brazilija uporabljena kot 
analogna država za ugotavljanje normalne vred nosti. Preiskava je pokazala, da se izvoz s 
poreklom iz LRK še vedno izvaja po dampinšk ih cenah. Damping bi se torej verjetno 
nadaljeval tudi v prihodnosti. Poleg tega se je izkazalo, da bi se verjetno obseg dampinškega 
uvoza precej pove čal, če bi ukrepi prenehali veljati.  
S preiskavo se je ugotovilo, da si industrija Skupnosti od škodljivih u činkov preteklega 
dampinga ni opomogla do pri čakovane mere in da gospodarski položaj ostaja slab, o čemer 
pričajo upadajo ča donosnost in dejanske iz gube v obdobju preiskave. Čeprav se je uvoz 
glifosata s poreklom iz LRK v Skupnost zmanjšal , pa so izvozniki iz LRK še naprej jasno 
prisotni na trgu. Poleg tega s pomo čjo prodaje, predvsem v okvi ru aktivnega oplemenitenja, 
kljub vsemu še naprej izvajajo dolo čen pritisk na cene v Skupnosti. 
Zaključilo se je, da bi lahko izvozniki iz LRK pove čali količino dobave na trg Skupnosti po 
dampinških cenah, če bi bili ukrepi odstranjeni, kar bi povzro čilo nadaljnji padec cen v 
Skupnosti in tako pove čalo škodo industrije Skupnosti.  
Po pretehtanju interesov razli čnih vpletenih strani se je zaklju čilo, da ni nobenih tehtnih 
razlogov v interesu Skupnosti proti nadaljevanju ukrepov. 
Predlagani ukrepi so dokon čna dajatev ad valorem , ki se uvede na uvoz glifosata s poreklom 
iz LRK po stopnji 29,9 %. Dajatev se  razširi tudi na uvoz glifosat a, poslanega iz Malezije in 
Tajvana. 
Države članice so bile seznanjene s pred logom in mu niso nasprotovale. 
Zato se predlaga, da Svet sp rejme priloženi predlog za Uredbo. 
 
SL 3   SL Predlog 
UREDBA SVETA 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve na uvoz  glifosata s poreklom iz Ljudske 
republike Kitajske 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št . 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaš čiti proti 
dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti
1 (“osnovna uredba”), in 
zlasti členov 11(2) in 11(3) Uredbe, 
ob upoštevanju predloga, ki ga je vložila Ko misija po posvetovanju s svetovalnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: 
A. POSTOPEK  
1. Veljavni ukrepi  
(1) Februarja 1998 je Svet  z Uredbo (ES) št. 368/982 uvedel dokon čne protidampinške 
ukrepe (“prvotni ukrepi”) v obliki dajatv e 24 % na uvoz glifosata s poreklom iz 
Ljudske republike Kitajske (“LRK”). Ta ur edba je bila spremenjena z Uredbo Sveta 
(ES) št. 1086/20003, ki je povišala dajatev na 48 %, po proti-absorpcijski preiskavi iz 
člena 12 osnovne uredbe. Po pr eiskavi proti izogibanju iz člena 13 osnovne uredbe, je 
nato Uredba Sveta (ES) št. 163/20024 razširila dajatev 48 % na uvoz glifosata s 
poreklom iz LRK tudi na uvoz gl ifosata, poslanega iz Malezi je in Tajvana (ne glede na 
to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Male ziji oziroma Tajvanu ali ne), z izjemo 
glifosfata, ki ga proizvaja po eno im enovano podjetje v vsaki od teh dveh držav. 
2. Sprožitev preiskav o pregledu zaradi izteka ukrepa in vmesnem pregledu  
(2) Po objavi Obvestila o bližnjem izteku protidampinških ukrepov za uvoz glifosata s 
poreklom iz LRK5 je Komisija 18. novembra 2002 pr ejela zahtevo po pregledu teh 
ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. 
                                                 
1 UL L 56, 6.3.1996, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 
13.3.2004, str. 12). 
2 UL L 47, 18.2.1998, str. 1. 
3 UL L 124, 25.5.2000, str. 1. 
4 UL L 30, 31.1.2002, str. 1. 
5 UL C 120, 23.5.2002, str. 3. 
 
SL 4   SL (3) Evropsko glifosatsko združenje (E uropean Glyphosate Association - EGA) 
(“prosilec”) je vložilo zahtevo v ime nu proizvajalcev, ki  predstavljajo ve činski delež, v 
tem primeru ve č kot 90 %, skupne proizvodn je glifosata v Skupnosti. 
(4) Zahteva je temeljila na predvideva nju, da bi iztek ukrepov verjetno vodil v 
nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode industriji Skupnosti. Poleg tega je 
Komisija na osnovi dokazov v zahtevi upoštevala, da stopnja ukrepov ni zadoš čala za 
izravnavo škodljivih dampinških praks, kar je upravi čilo sprožitev popolnega 
vmesnega pregleda ukrepov po ur adni dolžnosti, ki je obseg al vse vidike postopka. Po 
posvetu s svetovalnim odborom in ugotovitv i, da obstajajo zadostni dokazi za 
sprožitev pregleda zaradi izteka ukr epa in vmesnega pregleda v skladu s členoma 
11(2) in 11(3) osnovne uredbe, je Komisija objavila Obvestilo o sprožitvi teh pregledov v Uradnem listu Evropske unije
6. 
3. Stranke, ki jih preiskavi zadevata  
(5) Komisija je organe LRK, kitajske proizv ajalce - izvoznike, proi zvajalce, uvoznike in 
uporabnike v Skupnosti, ki so bili v zahtevi opredeljeni, pa tudi njihova združenja o 
sproženih preiskavah uradno obvestila. Za interesiranim strankam je bila dana 
priložnost podati svoja mnenja v pisni obliki in zahtevati zaslišanje v časovnem okviru 
iz Obvestila o sprožitvi. 
(6) Ker obstaja o čitno veliko število proizvajalcev - izvoznikov zadevnega izdelka v LRK, 
kar je vidno iz zahteve in iz prejšnje preiskave, se je v Obvestilu o sprožitvi predvidevala tudi uporaba tehnik vzor čenja za preiskavo dampinga. Poleg tega je 
Komisija poslala vzor čne vprašalnike uvoznikom, za katere  so službe Komisije vedele. 
(7) Vendar pa se je predstavilo in v pre dvidenem roku priskrbelo podatke, zahtevane v 
Obvestilu o sprožitvi, le omejeno število proizvajalcev - izvoznikov iz LRK. Zato se 
uporaba tehnik vzor čenja pri proizvajalcih - izvoznik ih iz LRK ni štela za potrebno. 
Poleg tega je samo en uvoznik prijavil uvoz  glifosata s poreklom iz LRK. Zato se 
uporaba tehnik vzor čenja pri uvoznikih ni štela za potrebno. 
(8) Komisija je poslala vprašalni ke strankam, za katere je vede la, da so zainteresirane, in 
dobila odgovore od štirih proizvajalcev Skupn osti in dveh kitajskih proizvajalcev - 
izvoznikov. En uvoznik je prijavil uvoz s poreklom iz LRK in nato podal odgovore na 
celoten vprašalnik. 
(9) Nekaj proizvajalcev - izvoznikov iz LRK, štirje proizvajalci in 13 dobaviteljev s 
sedežem v Skupnosti ter združenje dist ributerjev in uporabnikov so sporo čili svoja 
mnenja v pisni obliki. Vse stranke, ki so za to zaprosile v predvidenem roku in 
izkazale posebne razloge, zakaj bi jih bilo  treba zaslišati, so to priložnost dobile. 
(10) Komisija je poiskala in preverila vse poda tke, ki so se ji zdeli potrebni za ugotovitev, 
ali je verjetno, da se bo škodljiv damping nadaljeval oziroma ponovil, in za oceno interesa Skupnosti. Opravljeni so bili preveritveni obiski v prostorih naslednjih podjetij: 
                                                
 
6 UL C 36, 15.2.2003, str. 18. 
 
SL 5   SL proizvajalci - izvozniki v LRK: 
– Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd, Xinanjiang, mesto Jiande, pokrajina 
Zhejiang, LRK; 
proizvajalci v Skupnosti: 
– Cheminova Agro A/S, Lemvig, Danska, (tudi z njim povezani distributer 
Headland Agrochemicals Ltd, Great Ches terford, Essex, Zd ruženo kraljestvo), 
– Herbex Produtos Químicos, S.A., Sintra, Portugalska, 
– Monsanto Europe S.A., Bruselj in Antw erpen, Belgija, (tudi z njim povezani 
distributer Monsanto UK Ltd., Cambridge, Združeno kraljestvo), 
– Syngenta UK, Huddersfield, Združeno kraljestvo (tudi z njim povezani 
podjetji: Stauffer Chemical BV, Seneffe , Belgija in Syngenta Supply AG, 
Basel, Švica, in z njim povezani di stributer Syngenta Crop Protection, 
Whittlesford, Cambridgeshire, Združeno kraljestvo); 
proizvajalec v tretji državi s tržnim gospodarstvom: 
– Monsanto do Brasil, São Paulo, Brazilija. 
(11) Preiskava o verjetnosti, da se dampi ng nadaljuje ali ponovi v okviru preiskav o 
pregledih, je pokrila obdobje od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2002 (“obdobje preiskave”). Preu čitev trendov v smislu analize o verj etnosti, da se š koda nadaljuje ali 
ponovi, je pokrila obdobje od januarja 1999 do konca obdobj a preiskave (“analizno 
obdobje”). 
4. Obravnava po sistemu tržnega gospo darstva in individualna obravnava  
(12) V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe sta dve  kitajski podjetji, Zhejiang Xinan 
Industrial Group Ltd (“Xinanchem”) in Zhenjiang Jiagnan Chemical Factory (“Zhenjiang”) zahtevali obravnavo po sist emu tržnega gospodarstva in individualno 
obravnavo. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da Zhenjiang ni izvažal zadevnega izdelka 
v Skupnost v obdobju preiskave. Zato je za hteva po obravnavi po sistemu tržnega 
gospodarstva in po individualni obravnavi podjetja Zhenjiang postala nepomembna. 
Xinanchem je moral izpolniti zahtevek za obravnavo po sistemu tržnega gospodarstva 
in natančno opredeliti vse zahtevane  pomembne podatke.  
(13) Čeprav je bila ve čina delnic podjetja v lasti posam eznikov, je bilo zaradi velike 
razpršenosti delnic, ki niso bile v dr žavni lasti, in dejstva, da je dale č največji delež 
delnic v državni lasti, ugotovljeno, da je  podjetje pod državnim nadzorom. Poleg tega 
so upravni odbor imenovali državni delni čarji in ve čina članov odbora je državnih 
uradnikov ali uslužbencev podjetij v državni lasti. Zato je bilo zaklju čeno, da je 
podjetje pod znatnim državnim nadzorom in vplivom.  
(14) Poleg tega je bilo ugotov ljeno, da je vlada LRK dodelila Kitajski gospodarski zbornici 
uvoznikov in izvoznikov kovin, rud in kemi kalij (KGZKRK) pravico do žigosanja 
pogodb in preverjanja izvoznih cen za carinjen je. Sistem je vsebova l tudi vzpostavitev 
 
SL 6   SL minimalne cene za izvoz glifosata in omogo čal zbornici veto na izvoz, če se teh cen ni 
upoštevalo. 
(15) Posledi čno je bila po posvetovanju s sv etovalnim odborom sprejeta odlo čitev, da se 
Xinanchem ne obravnava po sistemu tržnega gospodarstva, ker podjetje ni ustrezalo 
kriterijem iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.  
(16) Podjetje Xinanchem ni dobilo status a po sistemu tržnega gospodarstva, zato je 
zaprosilo za individualno  obravnavo, tj. za dolo čitev individualne st opnje dampinga na 
osnovi individualnih izvoznih cen p odjetja. Komisija je preverila, če ima podjetje pri 
postavljanju svoje izvozne cene tako v praksi kot po za konu potrebno stopnjo 
neodvisnosti od države. 
(17) Pri tem je bilo ugotovljeno, da je Xinanchem podvržen precejšnjemu državnemu 
nadzoru pri postavljanju izvoz nih cen za zadevni izdelek, kar pojasnjuje uvodna izjava 
(14) zgoraj. Zato je bil sprejet zaklju ček, da Xinanchem ni ustrezal zahtevanim 
pogojem za individualno obravnavo, kot to dolo ča člen 9(5) osnovne uredbe. 
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK  
1. Zadevni izdelek  
(18) Zadevni izdelek je glifosat s poreklom iz LRK (“zadevni izdelek”),  ki se ga trenutno 
klasificira z oznakama KN ex 2931 00 95 (oznaki TARIC 2931 00 95 *81 in 2931 00 
95 *82) in ex 3808 30 27 (oznaki TARIC 3808 30 27 *11 in 3808 30 27 *19). Zadevni izdelek je isti kot v preiskavi, ki je privedla do uvedbe prvotnih ukrepov (“prvotna 
preiskava”). 
(19) Glifosat je neselektivni herbicid, ki lahko obstaja v razli čnih stopnjah ali oblikah 
koncentracije, predvsem kot ki sline, soli in formulirani izdelki. Kislina je osnovna 
oblika kemi čne spojine, ki nastane pri proizv odnem postopku, in je ponavadi v obliki 
suhega prahu z vsebnostjo 95 % glifosata ali v obliki mokrega kola ča z vsebnostjo 84 
% glifosata. Razlika v vsebnos ti glifosata je posledica vsebno sti vlage. Sol je topljiva 
oblika glifosata, ki se pri dobiva iz kisline. Je teko če oblike, ponavadi vsebuje 62 % 
soli IPA
7, kar je enako vsebnosti 43 % glifosata. Formuliran i glifosat je ponavadi v 
tekoči obliki. Teko čina je mešanica glifosatne  soli, vode in drugih kemi čnih spojin, 
kot na primer površinsko aktivnih snovi in aditivov, ki omogo čajo herbicidu, da ga 
rastline vsrkajo in mu dajejo ve čjo učinkovitost. Tipi čna standardna oblika 
formuliranega glifosata vsebuje 360 gramov glifosata na liter. 
(20) Da bi znižali stroške prevoza, kupuj ejo uvozniki glifosat ponavadi v koncentrirani 
obliki (obi čajno v obliki kislin e ali mokrega kola ča, pa tudi soli) in ga nadalje 
procesirajo (formulirajo) z dodajanjem vode in drugih kemi čnih spojin, da bi dobili 
formulirani glifosat. To je edina oblika, ki se lahko uporabi kot kon čni izdelek, tj. kot 
neselektivni herbicid. Zaradi  tega se je uvoznike in  formulatorje v preiskavi 
obravnavalo kot eno skupino (“uvozniki/formulatorji”). 
                                                 
7 Sol glifosatne kisline in izopropilamina. 
 
SL 7   SL 2. Podoben izdelek  
(21) Glifosat, ki ga v Skupnosti proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti, ki so 
zahtevali pregled zaradi izteka ukrepa, in glifosat, ki ga proizvajajo v LRK in 
prodajajo v Skupnosti kitajski proizvajalci - izvozniki, imata enake osnovne fizi čne, 
tehnične in kemi čne lastnosti, pa tudi enako upor abo, zato se ju obravnava kot 
podobna izdelka po definiciji iz člena 1(4) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo tudi, 
da ima glifosat, ki se ga proizvaja in prodaja na doma čem trgu v tretji državi s tržnim 
gospodarstvom (“analogna država”),  tj. Braziliji, enake osnovne fizi čne, tehnične in 
kemične lastnosti, pa tudi ena ko uporabo kot glifosat, ki se ga proizvaja v LRK in 
izvaža v Skupnost. Zato se ju obravnava kot podobna izdelka po definiciji iz člena 
1(4) osnovne uredbe. 
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA  
(22) V preiskavah sta sodelo vali dve kitajski podjetji. Venda r pa je v obdobju preiskave 
zadevni izdelek v Skupnost izvažalo samo eno od njiju (Xinanchem, v nadaljevanju 
kitajski proizvajalec - izvoznik). Posledi čno je bilo sodelovanje drugega podjetja 
(Zhenjiang) omejeno na preiskavo o pr egledu zaradi izteka ukrepa. Skupna koli čina 
glifosata s poreklom iz LRK, uvožena v obdobj u preiskave, je bila manjša kot 50 % 
količine, ki je bila uvožena v preiskovaln em obdobju prvotne preiskave (12 mesecev 
do konca avgusta 1995). Ker je poraba naraš čala, se je tržni delež uvoza zadevnega 
izdelka s poreklom iz LRK v istem obdobju ob čutneje znižal. Z 11 % v preiskovalnem 
obdobju prvotne preiskave se je znižal na manj kot 3 % na za četku analiznega obdobja 
in na manj kot 2 % leta 2001. Vendar pa se je nato v obdobju preiskave povišal, a je 
bil še vedno nižji od 2 %.  
1. Analogna država  
(23) Ker se LRK obravnava kot država z gos podarstvom v prehodu, je morala Komisija v 
tem primeru ugotoviti normalno vrednost na  podlagi podatkov proi zvajalcev v tretji 
državi s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. 
(24) V ta namen je Komisija v Obvestilu o sprožitvi predlagala Brazilijo, ki je bila 
analogna država tudi v preiskavi, ki je privedla do uvedbe ukrepov.  
(25) Vse zainteresiran e stranke so imele priložnost podati mnenje o izbiri predvidene 
analogne države.  
(26) Kitajski proizvajalec - iz voznik je trdil, da bi bilo treba uporabiti državo z bolj 
primerljivo stopnjo gospodarskega razvoja LR K in da bi analogna država iz Azije 
nudila boljšo primerjavo. Treba je poudariti, da enaka stopnja gospodarskega razvoja 
kot taka ni pomembna pri ugotavljanju normalne vrednosti. Čeprav ni bilo utemeljenih 
predlogov za kako drugo analogno državo kot Brazilijo, je Komisija povprašala 
tajvanske in malezijske znan e proizvajalce zadevnega izdelk a o njihovi pripravljenosti 
posredovati potrebne podatke. Vendar pa so ti  proizvajalci iz Tajvana in Malezije 
podali mnenje, da čutita oba trga mo čan vpliv poceni uvoza glifosata s poreklom iz 
LRK in da cene v teh dveh državah niso repr ezentativne. En proizvajalec iz Tajvana je 
menil, da so druge države, na primer Brazilija, bolj primerne za ta namen. Posledi čno 
nadaljnjega sodelovanja s te mi proizvajalci ni bilo. 
 
SL 8   SL (27) Kitajski proizvajalec - izvoznik v LRK je podal tudi trditev, da bi podatke o Braziliji 
podajalo povezano sorodno podjetje iz združenja prosilca in da bi morala Komisija pri 
ugotavljanju normalne vrednosti raje uporab iti neodvisne in res preverljive podatke. 
Vendar pa je bilo upoštevano, da dejstvo, da  je eno podjetje v pr edlagani analogni 
državi povezano s podjetjem iz zd ruženja prosilca, ne izklju čuje verodostojnosti in 
preverljivosti podanih podatkov. Posebe j je bila poudarjen a potreba po izlo čitvi vseh 
možnih učinkov tega razmerja pri ugotavljanju normalne vrednosti. 
(28) Ker se je ugotovilo, da je Brazilija razumna izbira, kjer so proizvajalci voljni 
sodelovati in uporabljajo primerljiv proizvodn i postopek, in še posebej ob upoštevanju 
dejstva, da je bila Brazilija analogna držav a v preiskavi, ki je pripeljala do uvedbe 
ukrepov, je bila Brazilija izbrana za anal ogno državo. Komisija je skušala pridobiti 
potrebne podatke od dveh znanih proizvajal cev v državi, tj. od podjetij Monsanto do 
Brasil (“Mobras”) in Nortox. Na koncu je Komisija pridobila podatke le od podjetja 
Mobras, ki je podjetje, povezano s podjetjem iz združenja prosilca. Ugotovljeno je 
bilo, da je doma ča prodaja tega podjetja reprezentativna v razmerju do obsega, v 
katerem je kitajski proizvajalec - izvo znik prodal zadevni izdelek v Skupnost. 
2. Normalna vrednost  
(29) Normalna vrednost je bila izra čunana za vse oblike glifosata, ki se proizvaja in prodaja 
v Braziliji, tj. za glifosatno ki slino in formulacije razli čnih koncentracij.  
(30) Ugotovljeno je bilo, da tipi izdelkov v prodaji na doma čem brazilskem trgu niso bili 
primerljivi s tipi izdelkov, ki jih je omenjeni proizvajalec - izvoznik prodajal v Skupnosti. Zato je bila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe normalna vrednost 
sestavljena na podlagi proizvodn ih stroškov ter razumne vsot e za prodajne,  splošne in 
upravne stroške in za dobi ček. Prodajne, splošne in upravne stroške in dobi ček se je 
ugotovilo na osnovi doma če prodaje podobnega izdelka podjetja Mobras. Pri tem je 
bilo ugotovljeno, da je Mobras ve čino surovin za proizvodnj o glifosata nabavil pri 
sorodnem podjetju v Braziliji. Stopnja dobi čka povezanega podjetja je bila tako pri 
ugotavljanju stroškov nabave surovin za izra čun proizvodnih stroš kov prilagojena na 
nižjo stopnjo. 
(31) Vsote za prodajne, splošne in upravne stroške in za dobi ček so temeljile na dejanskih 
podatkih o redni prodaji glif osata podjetja Mobras.  
3. Izvozna cena  
(32) Vsa izvozna prodaja kitajskega proi zvajalca - izvoznika v Skupnost je potekala 
neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti, izvoz na cena pa je bila postavljena v 
skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi pla čanih ali pla čljivih cen. 
(33) Primerjava podatkov o izvozu v Skupnost kitajskega proizvajalca - izvoznika in 
skupnega obsega uvoza s poreklom iz LRK, kot  ugotavlja uvodna izjava (58) spodaj, 
je pokazala, da je bila stopnja sodelovanja ni zka, ker je ta izvoz predstavljal manj kot 
26 % skupnega uvoza Skupnosti iz LRK v obdobju preiskave. 
 
SL 9   SL 4. Primerjava  
(34) Da bi bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno poštena, so bile 
omogočene prilagoditve za razlike, ki so bile izpos tavljene in za katere se je izkazalo, 
da vplivajo na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Na tej 
podlagi so bile izvedene primerne prilagod itve glede na neposredne dajatve, popuste, 
prevoz, zavarovanje, rokovanje,  natovarjanje in druge tozad evne stroške, embaliranje, 
posojila in provizije. Prilagoditve izvozne cen e glede na notranje tovorjenje v izvozni 
državi, stroške embaliranja in posojil so b ile vzpostavljene na podlagi stroškov, ki so 
bili ugotovljeni v analogni državi.  
(35) Ta primerjava med normalno vrednostjo in  izvozno ceno je bila izvedena na osnovi 
cene franko tovarna. 
5. Stopnje  dampinga  
(36) Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene kitajskega proizvajalca - izvoznika je 
pokazala stopnjo dampinga 28,7 % v obdobju preiskave. 
(37) Ker temu proizvajalcu - izvozniku individualna obravnava  ni bila odobrena, je bila 
izračunana splošna stopnja dampinga za celo LRK. 
(38) Ker je bila stopnja sodelovanja nizka, kot  je opisano v uvodni izjavi (33), je bila za 
obseg izvoza nesodelujo čih kitajskih proizvajalcev - izvoznikov stopnja dampinga 
ugotovljena na podlagi najvišje ugotovljene stopnje za reprezentativni tip zadevnega izdelka sodelujo čega proizvajalca - izvoznika. Ta pris top se je zdel primeren, ker ni 
bilo nobenega znaka, da bi  kateri koli od nesodelujo čih proizvajalcev prodajal izdelek 
po nižji stopnji dampinga v primerjavi s sodelujo čim proizvajalcem. Zato je bila 
dodeljena stopnja dampinga 30,2 % vsem nesodelujo čim proizvajalcem - izvoznikom 
in sodelujo čemu proizvajalcu - izvozniku, ki v obdobju preiskave ni izvažal v 
Skupnost. 
(39) Na koncu je bila izra čunana povpre čna stopnja dampinga na ra vni države, pri kateri se 
je kot ponder uporabilo vre dnost CIF vsake skupine izvoznikov, tako sodelujo čih kot 
nesodelujo čih. Postavljena stopnja dampinga na ravni države je bila 29,9 %. 
(40) Postavljena stopnja dampinga na ravni dr žave v preiskavi o vmesnem pregledu je bila 
nižja kot postavljena stopnja dampinga iz prvot ne preiskave, poleg tega pa je bila nižja 
od postavljene stopnje dampinga v prot iabsorpcijski preiskavi v skladu s členom 12 
osnovne uredbe. Treba je spomniti, da je prišlo od preiskovalnega obdobja prvotne preiskave do znatnega znižanja normalne vr ednosti zadevnega izdelka. Zato je smotrn 
zaključek, da ni verjetno, da bi se  ponovila višja stopnja dampinga, če bi se ukrepe 
dopolnilo tako, da bi odražali stopnjo dampinga, ki je bila postavljena v preiskavi o 
vmesnem pregledu. 
6. Razvoj uvoza, če bi bili ukrepi razveljavljeni 
a) Izvozna prodaja LRK v druge države (obseg in cene) 
(41) Ugotovljeno je bilo, da se  glifosat prodaja v tretje drža ve še po nižjih cenah, kot so 
dampinške cene prodaje na tr gu Skupnosti, kar je razvi dno iz odgovorov na vprašalnik 
 
SL 10   SL in iz statistike Statisti čnega urada Evropskih skupnosti. Poleg tega je iz odgovorov na 
vprašalnik razvidno, da se je obseg izvoza v tretje države od uvedbe dokon čnih 
ukrepov pove čal za več kot 100 %. Zato bi lahko proizvajalci - izvozniki iz LRK v 
primeru odprave ukrepov precejšnje koli čine obstoje čega izvoza z drugih trgov 
preusmerili na trg Skupnosti po dampinških cenah.  
(42) Podatki, ki jih je posredoval prosilec, so pokazali, da je ve č kot 80 % celotne 
proizvodnje glifosata v LRK izvoženih. Pri obeh sodelujo čih proizvajalcih - 
izvoznikih je izvoz predstavljal ve činski delež njune celotne proizvodnje glifosata. 
Zato je bilo ugot ovljeno, da je ve čina proizvodnje glifosata v LRK namenjena na 
izvozne trge. 
b) Neizrabljene proizvodne zmogljivosti v LRK  
(43) Obe sodelujo či podjetji sta prijavili, da so bile njune proizvodne zmogljivosti v 
obdobju preiskave okrog 34.000 ton glifosata v ob liki, enakovredni 95-odstotni kislini. 
Od leta 1999 sta ti dve podjetji, glede na njune odgovore na vpr ašalnik, proizvodne 
zmogljivosti zvišali za ve č kot 92 %. Podatki, ki jih je posredoval prosilec, so 
vsebovali oceno, da so bile skupne zmog ljivosti proizvodnje glifosata v LRK 79.500 
ton. Obe sodelujo či podjetji sta delovali s skoraj polno zmogljivostjo. Vendar pa so 
podatki, ki jih je posredoval prosilec, pokazali, da je bila povpre čna stopnja uporabe 
zmogljivosti vseh proizvajalcev v LRK le ta 2001 okrog 83-odstotn a, kar je pustilo 
približno 13.500 ton prostih zmogljivosti. 
(44) Glede na zgoraj omenjeno je bilo ugotovl jeno, da imajo proizvajalci - izvozniki v LRK 
na voljo zmogljivosti za pove čanje izvoza na trg Skupnosti, če bi bili ukrepi 
razveljavljeni. 
c) Izogibanje/absorpcijske pr akse v preteklosti  
(45) Kot je navedeno v uvodni izjavi  (1), sta bili po uvedbi dokon čnih dajatev februarja 
1998 izvedeni še dve preiskavi v skladu s členom 12 in s členom 13 osnovne uredbe. 
Rezultati teh preiskav so pokazali, da izvoz niki iz LRK ne morejo tekmovati na trgu 
Skupnosti brez dampinških cen. Kajti, če so želeli ohraniti prisotnost na trgu 
Skupnosti, so se morali zate či k praksi izogibanja, tako da so zadevni izdelek v 
Skupnost pretovorili prek drugih držav s precej nizkimi dampinškimi cenami (kot je 
pokazala preiskava proti izogibanju v skladu s členom 13); hkrati so se morali zate či k 
praksi absorpcije. 
d) Uvoz v okviru aktivnega oplemenitenja 
(46) Ve č kot 90 % nedavnega uvoza s poreklom iz LRK je bilo izvedenega v okviru 
aktivnega oplemenitenja. V analiznem obdobju se je uvoz s poreklom iz LRK v okviru 
aktivnega oplemenitenja neprekinjeno pove čeval na ra čun uvoza s pla čanimi 
dajatvami, z okrog 60 % skupnega uvoza leta 1999 na ve č kot 90 % v obdobju 
preiskave. Izvoz iz LRK se je v zadnjih  letih jasno preusmeril v okviru aktivnega 
oplemenitenja. 
e) Zaključek o verjetnosti nadaljevanja dampinga  
(47) Ker ima LRK neizrabljene proiz vodne zmogljivosti in ker so bile povpre čne izvozne 
cene v države ne članice ES v obdobju preiskave precej nižje kot prevladujo če cene na 
 
SL 11   SL trgu Skupnosti, bi se lahko pri čakovalo, da bi se dodatna pr oizvodnja ali prodaja, ki je 
trenutno izvožena v države ne članice ES, v primeru r azveljavitve ukrepov v 
precejšnjih koli činah preusmerila na trg Skupnosti. 
(48) Preiskava je pokazala, da se izvoz s por eklom iz LRK še vedno izvaja po dampinških 
cenah. Zato, ker ni nobenega znaka o nasprotnem, je verjetno, da bi se damping nadaljeval tudi v prihodnosti. Poleg tega se je izkazalo, da bi se obseg dampinškega uvoza, ki je trenutno na ni zki stopnji, verjetno precej pove čal, če bi ukrepi prenehali 
veljati.  
7. Zaveza  
(49) Sodelujo či proizvajalec - izvoznik iz LRK, Xi nanchem, je izrazil interes za ponudbo 
zaveze. Vendar se opozarja, da Xinanc hem ni izpolnjeval pogojev za odobritev 
individualne obravnave, ker je obstajal sist em nadzora cen, ki ga je država zaupala 
KGZKRK. Poleg tega je zaradi nizke stopn je sodelovanja s strani proizvajalcev – 
izvoznikov v LRK Komisija menila, da ne more sprejeti zaveze,  ki jo je ponudil 
Xinanchem, zaradi velike nevarnosti izogibanja takšni zavezi. Sodelujo či proizvajalec 
- izvoznik je bil o tem obveš čen. Po tem Komisija ni pr ejela nobene dejanske ponudbe 
zaveze s strani Xinanchema.  
D. POLOŽAJ NA TRGU SKUPNOSTI  
1. Splošno  
(50) Štirje proizvajalci Skupnosti, ki so sodelovali v preiskavi, so predstavljali 100 % 
proizvodnje glifosata v Skupnosti v obdobju pr eiskave. Zato sestavljajo industrijo 
Skupnosti po definiciji iz člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. 
(51) V tem pregledu, kot tudi v prvotni preiskavi, se za industrijo Skupnos ti upošteva le 
dejanske proizvajalce glifosata, tj. tiste, ki proizvajajo glifosat iz  potrebnih surovin, za 
razliko od formulatorjev, ki le predelujejo eno obliko glifosata v drugo. En kitajski 
proizvajalec - izvoznik je trd il, da bi bilo treba tudi formulatorje, tj . podjetja, ki 
kupujejo glifosatno kislino ali so l in to predelajo v formulirani glifosat, obravnavati 
kot proizvajalce Skupnosti. Ve ndar pa je zadevni  izdelek v tem pregledu glifosat v 
raznih oblikah, zato je jasno, da formulat or po definiciji samo predeluje obstoje čo 
obliko glifosata v drugo obliko. Zato ni bila sprejeta predpostavka, da je formulator 
pravzaprav proizvajalec glifosata. Poleg tega je razlika med proizvajalci in 
uvozniki/formulatorji v skladu s pristopom iz prvotne preiskave. 
(52) Pri enem proizvajalcu se je treba pre udariti, ali se ga lahko opredeli kot proizvajalca 
Skupnosti, zaradi strukture skupine  podjetij, katere de l je bil. Ugotovljeno  je bilo, da je 
ta proizvajalec polno vpet v enotni gospodarski subjekt, ki  ga sestavlja veliko število 
podjetij in deluje na slede či način: sedež skupine, ki se nahaja izven Skupnosti, kupuje 
surovine. Podružnica v Skupnosti (zade vni proizvajalec) proizvaja v dogovoru s 
sedežem skupine za pristojbino glifosatno ki slino, ki pa ostane v lasti sedeža skupine. 
Nato sedež skupine proda glifosatno kisl ino drugi podružnici v Skupnosti, kjer jo 
predelajo v sol in formulirane izdelke. Form ulirane izdelke se nato proda mreži znotraj 
skupine povezanih distributerjev v Skupnosti, ki izdelke kon čno prodajo neodvisnim 
strankam. Preiskava je pokazala, da ima glifos at, ki ga proizvaja to podjetje, izvor v 
Skupnosti in da izdelava, tehnološke in ka pitalske naložbe v izdelavo ter prodaja 
 
SL 12   SL potekajo v Skupnosti. Glede na zgoraj omen jeno gre v tem primeru za proizvajalca 
Skupnosti po členih 5(4) in 4(1) osnovne uredbe. 
(53) Proizvajalec Skupnosti in zd ruženje, ki zastopa distributer je in uporabnike, sta trdila, 
da eno podjetje, ki se ga je upoštevalo kot proizvajalca Skupnosti, v resnici ni 
proizvajalo glifosatne kisline v Skupnosti, temve č zgolj uvažalo kislino ali sol iz tretje 
države in to formuliralo v Skupnosti. Preiskava je pokazala, da podjetje res uvaža določene količine formuliranega glifosata iz tretjih držav, vendar pa je ve čina 
izdelkov, ki jih proda v Skupnosti, vseeno narejena  iz glifosatne kisline, ki jo podjetje 
samo proizvaja v Skupnosti. Podjetje je  bilo zato upoštevan o kot proizvajalec 
Skupnosti in trditev je bila zavrnjena. 
(54) Preu čitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti je vklju čevala oceno 
vseh gospodarskih dejavnikov in pokazateljev, ki so se nanašali na stanje industrije od leta 1999 do obdobja preiskave. 
(55) Na splošno številke o obsegu glifosata vklju čujejo vse oblike glifosata, če ni druga če 
označeno. Za primerjavo so bili obsegi prera čunani na osnovi vsebnosti 95 % 
glifosatne kisline. Številke o prodaji industrije Skupnosti vklju čujejo le prodajo 
glifosata, proizvedeneg a v Skupnosti, in izklju čujejo prodajo uvoženega glifosata, ki 
so ga nekateri proizvajal ci Skupnosti prodali naprej. 
2. Poraba Skupnosti  
(56) Trg glifosata v Skupnosti, na katere m prodaja industrija Skupnosti, pokriva tako 
povpraševanje po formuliranem izdelku, ki je  pripravljen za upora bo kot herbicid, kot 
tudi povpraševanju uvoznikov/fo rmulatorjev po glifosatu v obliki soli ali kisline za 
nadaljnjo predelavo v formulirani izdelek, ki se ga lahko nato proda v Skupnosti ali 
izvozi. Obema povpraševanjema lahko odgovarj a industrija Skupnosti sama ali uvoz iz 
tretjih držav. Poraba Skupnos ti je bila torej ocenjena na stopnji prodaje 
distributerjem/uporabnikom in uvoznikom /formulatorjem. To je bilo izra čunano na 
podlagi skupnega obsega proi zvodnje industrije Skupnosti in  prilagojeno glede na 
spremembe v zalogah ter na podlagi skupnega uvoza po podatkih Evropskega 
statističnega urada ter po dodatnih podatkih industrije Skupnosti o nekaterih obsegih, 
ki so imeli posebno carinsko obravnavo, pri čemer ni bil upoštevan obseg izvoza, ki ga 
je prijavila industrija Skupnosti. 
(57) Na tej osnovi je bilo ugotovljeno, da  je poraba Skupnosti v ob dobju med 1999 in 2002 
neprekinjeno naraš čala, vsega skupaj za 41 %. To odraža naraš čajočo sprejemljivost in 
uporabo glifosata kot ne selektivnega herbicida. Podrobni  podatki, izraženi v tonah, so, 
kot sledi. 
 
SL 13   SL Preglednica 1: Poraba 
Poraba  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave
) 
Ton (enakovrednih 
95-odstotni kislini)  24.782 29.280 31.562 35.021 
Indeks 100 118 127 141 
3. Obseg uvoza s poreklom iz LRK in tržni delež  
(58) Obseg uvoza zadevnega izdelka je bil dolo čen na podlagi statisti čnih podatkov 
Evropskega statisti čnega urada in dodatnih podatkov industrije Skupnosti o nekaterih 
obsegih, ki so imeli posebno carinsko obravnavo. Da bi zaš čitili zaupnost teh 
podatkov, so številke izražene v obliki indeksov. Skupna koli čina glifosata s poreklom 
iz LRK, uvožena v obdobju preiskave, je bila manjša kot 50 % koli čine, ki je bila 
uvožena v preiskovalnem obdobju prvotne pr eiskave (12 mesecev do konca avgusta 
1995). Ker je poraba naraš čala, se je tržni delež uvoza zadevnega izdelka s poreklom 
iz LRK v istem obdobju ob čutneje znižal. Z 11 % v pr eiskovalnem obdobju prvotne 
preiskave se je znižal na manj kot 3 % na za četku analiznega obdobja in na manj kot 2 
% leta 2001. Vendar pa se je nato v obdobju preiskave povišal, a je bil še vedno nižji od 2 %. Kot je obrazloženo v uvodni izjavi (46) zgoraj, je bilo ve č kot 90 % 
nedavnega uvoza s poreklom iz LRK izvede nega v okviru aktivnega  oplemenitenja, iz 
česar sledi, da se ve čino uvoženega glifosata iz LRK dejansko izvozi, kar odraža 
dejstvo, da je glifosat iz LRK zaradi ukr epov težko prodajati v Skupnosti. V analiznem 
obdobju se je uvoz s poreklom iz LRK v okviru  aktivnega oplemenitenja neprekinjeno 
povečeval na ra čun uvoza s pla čanimi dajatvami, z okrog 60 % skupnega uvoza leta 
1999 na ve č kot 90 % v obdobju preiskave. Tržni delež izvoznikov iz LRK se je zaradi 
veljavnih ukrepov o čitno zmanjšal, a ti izvozniki so še  vedno jasno prisotni na trgu 
Skupnosti. Razvoj uvoza s porek lom iz LRK in tržni delež LRK v analiznem obdobju 
sta prikazana v slede či preglednici v obliki indeksov, podlaga zanje pa je leto 1999. 
Preglednica 2: Uvoz s poreklom iz LRK 
Uvoz s poreklom 
iz LRK  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave
) 
Obseg ( v obliki 
indeksov ) 100 95 76 100 
Tržni delež ( v 
obliki indeksov ) 100 81 62 73 
 
SL 14   SL 4. Cene zadevnega uvoza  
a) Razvoj cen  
(59) Ker je bil uvoz formuliranega glifos ata s poreklom iz LRK v Skupnost zanemarljiv in 
ker ni bilo uvoza glifosatne soli v obdobju pr eiskave, je bil razvoj cen ugotovljen zgolj 
na podlagi cen za glifosatno ki slino. Ti podatki temeljijo na številkah Evropskega 
statističnega urada. Cene uvoza pred izvrševanjem protidampinške dajatve 95-odstotne 
glifosatne kisline s poreklom iz LRK, izražene v EUR/kg, so se neprekinjeno 
zniževale s 3,50 EUR v letu 1999 na 2,80 EUR v obdobju preiskave, kar pomeni 
skupaj 20-odstotni padec. P odrobni podatki so, kot sledi. 
Preglednica 3: Cene LRK 
Cene LRK  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskav
e) 
EUR/kg pred proti-
dampinškimi dajatvami 
(
enakovredni 95-odstotni 
kislini ) 3,50 3,31 3,04 2,80 
Indeks 100 94 87 80 
b) Zbijanje cen  
(60) Zaradi razloga, obrazlože nega v uvodni izjavi (59) zgor aj, je bila ocena zbijanja cen 
postavljena samo na cenah za glifosatno kislino. Ker je uvožena kislina s poreklom iz 
LRK v obliki 95-odstotne kislin e, kislina, ki jo prodaja jo proizvajalci Skupnosti na 
trgu Skupnosti pa v obliki 84-odstotnega mokrega kola ča, so bile zaradi pravilne 
primerjave cene glifosata v mokrem kola ču pretvorjene na osnovo vsebnosti 95 % 
kisline. To je mogo če, ker je edina razlika med obema izdelkoma pravzaprav ve čja 
vsebnost vode v mokrem kola ču. Poleg tega je cena kitajskega glifosata temeljila na 
podatkih, ki jih je med preiskavo podal sodelujo či proizvajalec - izvoznik. Na podlagi 
cen meja Skupnosti, ki vsebujejo carine, ne  pa protidampinških dajatev, je bila v 
obdobju preiskave stopnja zbijanja cen od 20 % do 30 %, iz česar je bilo razvidno, da 
bi bile brez ukrepov cene na trgu Skupnosti podvržene pritisku navz dol zaradi nižjih 
cen glifosata iz LRK. Zaradi stopnje obstoje čih protidampinških dajatev (48 %) je 
cena s pla čanimi dajatvami glifosata s poreklom iz LRK presegla prodajno ceno 
industrije Skupnosti za 10 % do 20 %. Treba pa je opozori ti, da je bila ugotovljena ve č 
kot 80-odstotna stopnja prodaje po nižjih cenah za prodajo glif osata s poreklom iz 
LRK v obdobju preiskave, in  sicer na podlagi nepla čanih dajatev, kot je obrazloženo v 
uvodnih izjavah (119) in (120).  
 
SL 15   SL c) Uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav  
(61) Kot omenja uvodna izjava (71) spodaj, je  en proizvajalec Skupnos ti uvozil precejšnje 
količine formuliranega glifosata iz povezanih podjetij v tretjih državah. Ta uvoz se 
nanaša na nestandardni formulirani izdele k visoke vrednosti. Za to so cene uvoza in 
ponovne prodaje za ta izdelek bistveno višje od cen glavnih formuliranih izdelkov, ki 
jih industrija Skupnosti proizvaja in prodaja  v Skupnosti. Zato ta uvoz ni prispeval k 
znižanju cen na trgu Skupnosti. 
(62) Številke o uvozu spodaj vklju čujejo tudi glifosat, uvo žen v okviru aktivnega 
oplemenitenja, a izklju čujejo glifosat, ki ga je proizvajalec Skupnosti uvozil od 
povezanih podjetij v tretjih državah. 
Preglednica 4: Obseg uvoza iz osta lih tretjih držav in tržni deleži 
 1999 2000 2001 2002 (obdobje  
preiskave)  
Enakovre
dne 95-
odstotni 
kislini Ton Tržni delež Cena 
EUR/k
g Ton Tržni 
delež Cena 
EUR/k
g Ton Tržni 
delež Cena 
EUR/k
g Ton Tržni 
delež Cena 
EUR/k
g 
Malezija  1.884 7,6 % 2,85 1.622 5,5 % 2,84 1.239 3,9 % 2,57 78 0,2 % 2,83 
V obliki 
indeksov  100  100 86  100 66  90 4  99 
Tajvan 736 3,0 % 3,87 1.253 4,3 % 3,87 469 1,5 % 3,46 1.354 3,9 % 3,24 
V obliki 
indeksov  100  100 170  100 64  90 184  84 
Druge 
države 1.292 5,2 % 3,94 2.141 7,3 % 3,82 2.212 7,0 % 3,40 1.695 4,8 % 3,19 
V obliki 
indeksov  100  100 255  100 174  89 90  84 
SKUPAJ  3.912 15,8 % 3,38 5.016 17,1 % 3,44 3.920 12,4 % 3,13 3.127 8,9 % 3,20 
V obliki 
indeksov  100  100 128  102 100  93 80  95 
(63) Da bi bila primerjava cen za uvoz glif osata iz tretjih držav smiselna, temelji ta 
primerjava na glifosatni kisl ini, ki je predstavljala ve č kot 90 % uvoza glifosata v 
obdobju preiskave. 
(64) Koli čina glifosata, ki ga uvažajo podjetja, ki niso povezana s proizvajalci Skupnosti, 
se je rahlo zmanjšala s 3912 ton v letu  1999 na 3127 ton v obdobju preiskave. Edini 
občutni uvoz iz drugih držav, razen LRK, pr ihaja v obdobju preiskav e iz Tajvana (glej 
preglednico zgoraj), razen izdelkov, ki  jih proizvajalci Skupnosti uvažajo od 
povezanih podjetij izven Skupnosti. Po preisk avi proti izogibanju je Uredba Sveta 
(ES) št. 163/2002 razširila dajatev na uvožen i zadevni izdelek, posla n iz Malezije in 
Tajvana (ne glede na to, ali je njegovo porek lo deklarirano v Maleziji oziroma Tajvanu 
ali ne), z izjemo izdelkov, ki jih proizv aja po eno imenovano podjetje v vsaki od teh 
dveh držav. Uvoz iz Malezije se je ob čutno znižal po razširitv i ukrepov in v obdobju 
preiskave ni bil ob čuten. 
 
SL 16   SL (65) V primeru Tajvana se je uvoz znižal v letu 2001, ko je potek ala preiskava proti 
izogibanju, vendar se je v obdobju preiskave spet zvišal na stopnjo približno 4 % 
porabe Skupnosti. Čeprav je stopnja uvoza iz  Tajvana še naprej razmeroma visoka, je 
treba upoštevati, da ves izvoz iz Tajvana ni  podvržen razširjenim dajatvam, ki so bile 
posledica pregleda proti izogibanju. Treba je  tudi poudariti, da so  bile cene uvoza iz 
Tajvana v analiznem obdobju od 10 do 20 % vi šje od uvoza s poreklom iz LRK, pri 
čemer se ne upošteva protidampinških dajate v za uvoz s poreklom iz LRK in dejstva, 
da tajvanske cene niso zbil e cen industrije Skupnosti v o bdobju preiskave. Uvoz iz 
vseh ostalih držav poteka po cenah, ki so zelo blizu cenam industrije Skupnosti. 
5. Položaj industrije Skupnosti  
a) Splošno  
(66) Da bi dobro ocenili nekatere kazalce škode, je bilo treba izklju čiti podatke o 
proizvajalcu iz uvodne izjave (52) zgoraj v tistih primeri h, v katerih bi na te podatke 
lahko vplivala podjetja, ki sicer spadajo v skupino, a imajo sedež izven Skupnosti. Ker 
rezultati, ki jih dosega cela skupina, vklju čno s sedežem podjetja izven Skupnosti, 
vplivajo na donosnost evropskega poslovanja te ga podjetja, se je zdelo primerno, da se 
podatki o tem podjetju izklju čijo iz analize kazalcev v delih (f) Donosnost in (h) 
Denarni tokovi in zmožnost zbrati kapital, pa  tudi iz analize o “donosu naložb” v delu 
(g) Naložbe in donos naložb. Poleg tega pa podjetje, ker je izšl o iz združitve dveh 
predhodno neodvisnih družb, podatkov o prodajn ih cenah in zaposlenosti za celotno 
analizno obdobje ni moglo priskrbeti. Zato je bilo treba iz analize trendov v delih (e) 
Prodajne cene in stroški in (i) Zaposlenost, produktivnost in pla če izključiti tudi 
dostopne podatke. Ker je to podjetje pri pr oizvodnji zadevnega iz delka pokrilo le od 
15 % do 25 % proizvodnje Skupnosti,  se spodnja dognanja upošteva za 
reprezentan čna. 
b) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriš čenost zmogljivosti  
(67) Proizvodnja glifosata v industriji Skupnosti je narasl a z 48.334 ton v letu 1999 na 
rekordnih 54.575 ton leta 2000 in nato padla na koli čino 50.448 ton v obdobju 
preiskave. To predstavlja skupno pove čanje 4 % v analiznem obdobju. 
(68) Proizvodna zmogljivost je narasla z okrog 63.000 ton leta 1999 na skoraj 70.000 ton v 
obdobju preiskave, kar predstavlja 11-odstotno pove čanje. Pove čanje v letih 2000 in 
2001 je rezultat dodatnih proizvodnih zmogljivosti, ki so za čele delovati, in nadaljnjih 
izboljšav proizvodnega procesa. 
(69) Izkoriš čenost zmogljivosti je najpre j narasla z 77 % na 83 % leta 2000, a je nato leta 
2001 padla na stopnjo 72 % v obdobju preisk ave, kar je predstavljalo padec 5 
odstotnih to čk glede na leto 1999. Gospodarski u činek zmanjšane izkoriš čenosti 
zmogljivosti je bil raziskan in ugotovilo se  je, da nima znatnega vpliva na donosnost. 
(70) Na upadajo čo izkoriščenost zmogljivosti, v lu či naraščajoče prodaje zadevnega izdelka 
v Skupnosti, negativno vpliva razvoj izvozne  prodaje industrije Skupnosti v tretje 
države. V analiznem obdobju je izvozna prodaja industrije Skupnosti neprekinjeno 
upadala z 58 % njene svetovne prodaja leta 1999 na 38 % v obdobju preiskave. 
 
SL 17   SL (71) Padec proizvodnje enega proizvaj alca Skupnosti, ker se je ta odlo čil raje uvoziti 
nekatere glifosatne izdelke iz povezanih pod jetij v tretjih država h, kot pa da bi jih 
proizvajal v Skupnosti, je vplival ta ko na podatke o proizvodnji in izkoriš čenosti 
zmogljivosti za leti 2001 in 2002. Ti uvoženi iz delki so novo razvit e oblike, za katere 
je potrebna dodatna proizvodna oprema, ki trenutno v Skupnosti ni na voljo. 
Poslabšanje v teh kazalcih  škode za leti 2001 in 2002 je  treba obravnavati v lu či 
razvoja, ki je bil omenjen v uvodni izjavi ( 61) zgoraj. Podrobni podatki so, kot sledi: 
Preglednica 5: Proizvodnja 
Proizvodnja  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave
) 
Proizvodnja (ton, 
enakovrednih 95-odstotni kislini) 48.337 54.575 52.406 50.448 
Indeks 100 113 108 104 
Proizvodna 
zmogljivost (ton, enakovrednih 95-odstotni kislini) 63.029 65.720 70.028 69.930 
Indeks 100 104 111 111 
Izkoriščenost 
zmogljivosti 77 % 83 % 75 % 72 %  
c) Zaloge  
(72) Zaloge glifosata so  se v analiznem obdobju pove čale z 9.149 ton leta 1999 na 14.554 
ton v obdobju preiskave, kar je pove čanje za 59 %. Glavno nala ganje se je pojavilo v 
letih 2001 in 2002. To je odraz truda proizvaj alcev Skupnosti, da bi obdržali visoko 
stopnjo izkoriš čenosti zmogljivosti, da bi s tem lahko pokrili stalne stroške obratov, 
čeprav hkrati trg ni mogel vsrkati teh koli čin. Podrobni podatki so prikazani spodaj: 
Preglednica 6: Zaloge 
Zaloge  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave)  
Ton 9.149 9.902 13.049 14.554 
Indeks 100 108 143 159 
 
SL 18   SL (73) Stranka iz LRK je trdila, da pove čevanja zalog industrije Skupnosti ni mogo če 
pripisati vplivu uvoza iz LRK, temve č je povezan le z upadom prodaje industrije 
Skupnosti na izvozne trge. V zvezi s tem je potrebno opozoriti, da je konkurenca glifosata iz LRK, ki je bil uvožen v okviru aktivnega oplemenitenja ponovno izvožen, 
tudi prispevala k znižanju prodaje industrije Skupnosti na izvoznem trgu.
  
d) Obseg prodaje, tržni delež in rast  
(74) Prodaja glifosata industrije Skupnos ti na trgu Skupnosti je v analiznem obdobju 
neprekinjeno naraš čala z 19.945 ton leta 1999 na 29.607 ton v obdobju preiskave, kar 
je splošni dvig za 48 %. Podobno je industrija Skupnosti pove čala svoj tržni delež z 80 
% leta 1999 na 85 % v obdobju preiskave, po tem ko je leta 2001 dosegla stopnjo 89 
%. Na padec tržnega deleža od 2001 do 2002 je vplival uvoz glifosata iz tretjih držav, ki ga je izvedel proizvajalec Skupnosti, kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi (71) 
zgoraj. 
Preglednica 7: Prodaja 
Prodaja  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave
) 
Prodaja industrije 
Skupnosti (ton) 19.945 24.323 28.229 29.607 
Indeks 100 122 142 148 
Tržni delež 
industrije Skupnosti 80 % 83 % 89 % 85 % 
e) Prodajne cene in stroški  
(75) Cene se je primerjalo za formulirane iz delke, ker je to oblik a glifosata, ki jo kon čni 
potrošnik uporablja kot herbicid. Poleg te ga formulirani glifosat predstavlja ve čino 
prodaje glifosata, tako glede vrednosti kot obsega. Da bi zagotovi li pošteno primerjavo 
cen in glede na to, da na trgu obstaja vrsta razli čnih tipov formuliranega glifosata, 
katerega cene se lahko zelo razlikujejo tako glede na koncentracijo izdelka kot na vrsto 
uporabljene površinsko aktivne snovi, so službe Komisije izbrale najpogostejšo 
obliko, in sicer standardni formulirani prip ravek, ki vsebuje 360 gramov glifosata na 
liter. Tako imenovani “standardni priprave k 360” je po obse gu v obdobju preiskave 
predstavljal okrog 40 % prodaje  glifosata industrije S kupnosti v Skupnosti, ker pa mu 
je sedaj potekel patent, je to tipi čni pripravek, ki se uvaža iz LRK ali ki jo izdelujejo iz 
uvožene kisline ali soli s poreklom iz LRK. 
(76) Poleg tega se je za to primerjavo lo čeno upošteval formulirani glifosat industrije 
Skupnosti, ki vsebuje posebne površinsko ak tivne snovi, ki zmanjšujejo nevarnost 
izdelka. Prodaja tega nenevarnega pripravka,  ki tudi vsebuje 360 gramov glifosata na 
liter, je po obsegu predstavljala okrog 20 % prodaje glifosata industrije Skupnosti v 
Skupnosti v analiznem obdobju. Glifosatna kislin a je predstavljala po obsegu navadno 
 
SL 19   SL okrog 18 % skupne prodaje glifosata industrije Skupnosti v Skupnosti v analiznem 
obdobju, ostalo pa so predstavljali glifosatna  sol in drugi nestan dardni pripravki z 
različno vsebnostjo glifosata na liter in/ali s posebnimi površinsko aktivnimi snovmi 
za izboljšanje u činkovitosti ali razvrš čanja glede na nevarne lastnosti. 
(77) Glifosatna kislina je gl avni element pri stroških proi zvodnje formuliranega glifosata. 
Pri standardnem pripravku 360 predstavlja okr og 55 % celotnih stroškov proizvodnje, 
pri nenevarnem pripravku 360 pa okrog 45 % . 
(78) Prodajne cene na kilogram standardne ga formuliranega glifosata 360, enakovrednega 
95-odstotni kislini (enakovredno 2,64 litroma fo rmuliranega izdelka), so neprekinjeno 
padale z 9,23 EUR leta 1999 na 7,28 EUR leta 2002, skupaj so torej padle za 21 %. 
Tudi stroški proizvodnje so neprekinjeno padali z 10,37 EUR leta 1999 na 8,14 EUR v 
obdobju preiskave, skupaj so torej padli za  21 %. Ta izdelek je bil v analiznem 
obdobju vseskozi nedonosen, čeprav je bila v tem obdobju razlika med stroški 
proizvodnje in prodajnimi cenami razmeroma stalna. 
Preglednica 8: Standardni pripravek 360 
Standardni 
pripravek 360  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave)  
Prodana koli čina 
(ton, enakovrednih 
95-odstotni kislini)  7.632 9.102 10.015 10.322 
% prodaje v EU 43 % 41 % 39 % 38 % 
Prodajna cena 
(EUR na kg, 
enakovrednih 95-
odstotni kislini)  9,23 8,65 7,55 7,28 
Indeks 100 94 82 79 
Stroški 
proizvodnje (EUR 
na kg, enakovrednih 
95-odstotni kislini)  10,37 9,31 8,88 8,14 
Indeks 100 90 86 79 
(79) Pri nenevarnem formuliranem glifosatu, ki  vsebuje 360 gramov glif osata na liter, je 
prodajna cena, izražena na kilogram, ena kovreden 95-odstotni kislini (enakovredno 
2,64 litroma formuliranega izdelka), od 1999 do 2002 neprekinjeno padala, za skupaj 
12 %. Stroški proizvodnje so se od 1999 do 2001 tudi znižali, a so spet narasli v 
obdobju preiskave, tako da je bil skupni  padec 22-odstoten. Povišanje stroškov 
proizvodnje v obdobju preiskave je nastalo zaradi zmanjšane izkoriš čenosti 
zmogljivosti. Donosnost tega izdelk a je narasla v analiznem obdobju. 
 
SL 20   SL Preglednica 9: Nenevarni izdelek 360 
Nenevarni 
pripravek 360  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave)  
Prodana koli čina 
(indeks)  100 123 125 106 
% prodaje v EU 
(indeks)  100 100 88 69 
Prodajna cena 
(indeks)  100 100 90 88 
Stroški 
proizvodnje 
(indeks)  100 79 73 78 
(80) Preglednica spodaj prik azuje skupno ponderirano povpre čno prodajno ceno in stroške 
proizvodnje za vse oblike glifosata, tj. soli, ki sline in vseh vrst fo rmuliranih izdelkov. 
Prodajne cene in stroški proizvodnje so o čitno narasli leta 2001. To  pa zato, ker se je 
spremenila mešanica snovi v izdelku v proda ji na trgu Skupnosti, kar pomeni, da je 
industrija Skupnosti prodala manj kislinskih in solnih izdelk ov nizke vrednosti na trgu 
Skupnosti. 
Preglednica 10: Vsi izdelki 
Vsi izdelki  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave)  
Prodajna cena 
(EUR na kg, 
enakovrednih 95-
odstotni kislini)  8,92 7,94 8,16 7,61 
Indeks 100 89 91 85 
Stroški 
proizvodnje (EUR 
na kg, enakovrednih 
95-odstotni kislini)  8,55 7,58 8,01 7,84 
Indeks 100 88 94 92 
f) Donosnost 
(81) Skupna donosnost industrije Skupnosti v glif osatni dejavnosti se je zmanjšala z 4,2 % 
leta 1999 na -2,6 % v obdobju preiskave. Ta donosnost se nanaša na vse oblike glifosata, ki jih industrija Skupnosti proizv aja in prodaja v Skupnosti. Uvoženi glifosat 
za ponovno prodajo ni del tega izra čuna, kot je umenjeno v uvodni  izjavi (71) zgoraj. 
 
SL 21   SL (82) Stranka iz LRK je trdi la, da bi v oceni skupne donos nosti morali upoštevati tudi 
glifosat, ki je bil uvožen in ponovno pr odan. Ti izdelki so bili pravilno izklju čeni, saj 
ne prispevajo k donosnosti industrije S kupnosti pri proizvodnji in  prodaji v Skupnosti. 
Ugovor se torej zavrne.  
(83) Na skupno donosnost je negativno vplivala tu di mešanica izdelkov, ki  jo je industrija 
Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Industrija S kupnosti se je nameravala 
odmakniti od “standardnega” glifosatnega pripravka, ki se je zaradi pritiska poceni izdelkov, predvsem iz LRK in Tajvana, pr odajal z izgubami in se je nameravala 
približati bolj dodelanim izdelkom višje vre dnosti, kot so nenevarni pripravki. Vendar 
pa je prodaja teh izdelkov višje vrednosti,  izdelanih v Skupnosti, v obdobju preiskave 
zaradi manjšega povpraševanja po teh izdelk ih upadla, kar je imelo negativen u činek 
na skupno donosnost. Podatki o donosnosti so navedeni v Preglednici 11 spodaj. 
(84) Glifosat prodajajo na trgu Skupnosti tudi  uvozniki/formulatorji. Ta prodaja skoraj 
izključno standardnega glifosatnega pripravka 360, ki je najbolje prodajan izdelek 
industrije Skupnosti, neposredno tekmuje s prodajo industrije  Skupnosti enakega 
pripravka. Omenjeni glifosat se dobavlja kot  kislina ali sol predvsem od proizvajalcev 
Skupnosti, uvaža pa se tudi iz tretjih držav. Čeprav prodaja indus trije Skupnosti za 
zadostitev povpraševanja po tem standa rdnem pripravku ni  prinesla dobi čka, pa ga 
mora industrija Skupnosti vseeno še naprej dobavljati, saj ta prodaja prispeva k 
pokritju stalnih stroškov, tako da vzdržuje izkoriš čenost zmogljivosti. 
Preglednica 11: Donosnost 
Donosnost  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave)  
Donosnost 
(prodaja Skupnosti) 4,2 % 4,3 % 0,6 % -2,6 % 
g) Naložbe in donos naložb  
(85) Naložbe v glifosatno dejavnos t so po letu 1999 strmo upadle,  in sicer na delež od 15 % 
do 18 % naložb v letu 1999. Treba je zabeležiti, da je ve čino naložb v pove čanje 
zmogljivosti leta 2001 nastalo v letih pred 1999. V ostalih letih analiznega obdobja ni 
bilo načrtovanih ali izvedenih ve čjih naložb. Podrobni podatk i so prikazani spodaj: 
 
SL 22   SL Preglednica 12: Naložbe 
Naložbe  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave
) 
Naložbe (v tiso čih 
evrov) 50.940 7.409 9.035 7.883 
Indeks 100 15 18 15 
Donos naložb 22 % 157 % 17 % negativen 
h) Denarni tokovi in zmožnost zbrati kapital  
(86) Denarni tokovi industrije Skupnosti so se od 1999 do obdobja preiskave znižali, tako v 
absolutni vrednosti kot tudi izraženi v odst otkih prometa. To znižanje se ujema z 
upadom skupne donosnosti v analiznem obdobju. 
Preglednica 13: Denarni tokovi 
Denarni tokovi  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave)  
Denarni tokovi (v 
tisočih evrov) 13.217 11.769 4.975 -562 
Indeks 100 89 38 negativen 
Denarni tokovi, 
izraženi v odstotkih prometa 5,0 % 4,4 % 2,1 % -0,3 % 
(87) Kapital se zbere na borzi, druga možnost pa je, da se zbere znotraj podjetja. Naložbe, 
in v nekaterih primerih poraba za raziskave in  razvoj, so bila v zadnjih letih omejena 
zaradi znižane donosnosti prodaje glifosata. Pomanjkanje ve čjih naložb od leta 2000 
potrjujejo številke v uvodni  izjavi (85) zgoraj. 
i) Zaposlenost, produktivnost in pla če 
(88) Proizvajalec Skupnosti, omenjen v uvodni iz javi (52) zgoraj, primerljivih podatkov za 
celo analizno obdobje ni mogel priskrbeti, kot je razloženo v uvodni iz javi (66) zgoraj, 
tako da je bilo potrebno izklju čiti dostopne podatke za to podjetje, zato da bi lahko 
dosledno preu čili trend.  
(89) Zaposlenost se je v analiznem obdobj u zmanjšala z 1017 zaposlenih leta 1999 na 808 
v obdobju preiskave, kar je padec zaposlenosti za 20 %. To odraža znižanje proizvodnje v letih 2001 in 2002, odraža pa tudi dejstvo, da se je na splošno 
produktivnost, v proizvodnji merjena na delavca, pove čala. Leta 2002 se je 
 
SL 23   SL produktivnost znižala, predvs em zaradi zmanjšanja izkoriš čenosti zmoglji vosti, kot je 
zabeleženo v uvodni izjavi  (71). Stroški pla če na delavca so se povišali zaradi 
kolektivne pogodbe na ravni industrije. 
(90) Stranka iz LRK je trdila, da  je upad zaposlenosti posledica pove čane učinkovitosti in 
ne škode. Vendar je upad zaposlenosti v glavnem posledica zmanjšane proizvodnje, čeprav je sprejeto, da je pove čana učinkovitost tudi imela vpliv, kot je omenjeno v 
uvodni izjavi (89) zgoraj. 
Preglednica 14: Zaposlenost 
Zaposlenost  1999 2000 2001 2002 
(obdobje  
preiskave
) 
Število zaposlenih 1.017 846 791 808 
Indeks 100 83 78 80 
stroški pla če na 
zaposlenega (v evrih) 57.730 60.040 63.619 64.871 
Indeks 100 104 110 112 
Proizvodnja na 
zaposlenega 
(ton/leto)  44 56 58 49 
Proizvodnja na 
zaposlenega (v 
obliki indeksov)  100 129 133 112 
j) Obseg dampinga in okrevanje po preteklem dampingu  
(91) Glede u činka obsega stopnje dampinga iz obd obja preiskave (29,9 %) na položaj 
industrije Skupnosti je treba poudariti, da čeprav je stopnja nižja od tiste iz prvotne 
preiskave (38,2 %), je še vedno visoka. Po ložaj industrije Skupnos ti se je najprej do 
neke mere izboljšal po uvedbi prvotnih ukrepov, vendar pa i ndustrija ni popolnoma 
okrevala. Treba je poudariti, da je dampi ng še nadalje narasel na 62 %, kot je 
ugotovila protiabsorpcijska preisk ava iz uvodne izjave (1). Pove čan damping in 
posledično izogibanje ukrepom prek Malezije in  Tajvana, kot je ugotovila preiskava 
proti izogibanju iz uvodne izjave (1), sta gotovo pripomogla k padcu cen v Skupnosti 
in k znižani donosnosti v industriji Skupnosti. Če bi se uvoz iz LRK nadaljeval v 
večjem obsegu, bi bil u činek dampinga, ki ga je ugotovila  ta preiskava, na industrijo 
Skupnosti ob čuten. 
(92) Dve stranki iz LRK sta trdili, da ukrepi niso u činkoviti in jih je potrebno odstraniti, saj 
se v obdobju njihovega izvajanja gospodarski  položaj industrije Skupnosti ni bistveno 
popravil. V tej zvezi je treba omeniti, da je u činkovitost ukrepov zm anjševal nadaljnji 
 
SL 24   SL cenovni pritisk povezan s padanjem cen uvoza s poreklom iz LRK. Poleg tega je 
potrebno opozoriti, da je do absorpcije in izogibanja prišlo po uvedbi ukrepov, kot je 
omenjeno v uvodnih izjavah (1) in (45) zgoraj, kar je tudi omejevalo u činkovitost 
krepov. V lu či teh dejavnikov ugovor, da je ukrepe potrebno odstraniti, ni sprejet.  
6. Zaključek o položaju industrije Skupnosti  
(93) Po uvedbi protidampinških ukrepov pro ti uvozu s poreklom iz LRK so se gospodarske 
razmere v industriji Skupnosti izboljšale glede na produktivnost, proizvodnjo, 
proizvodne zmogljivosti, prodajo in tržni delež. To je treba poleg obstoja ukrepov obravnavati v okviru naraš čajoče porabe glifosata v Skupnos ti. Vendar pa so prodajne 
cene neprekinjeno padale in povzro čile neprekinjeno zniževan je donosnosti in izgube 
v obdobju preiskave. To je negativno vplival o na denarne tokove, hkrati pa so se 
zaloge pove čale in zaposlenost zmanjšala. Poleg tega ob čutnejših novih naložb od leta 
2000 ni bilo.  
(94) Stranka iz LRK je trdila , da je slab položaj industr ije Skupnosti posledica presežnih 
proizvodnih zmogljivosti in upada prodaje za izvoz. Ta argument je zavrnjen v lu či 
dejstev, omenjenih v uvodnih izjavah (69) in (73) zgoraj. Zato se šteje, da so 
gospodarske razmere v industriji Skupnosti še naprej slabe. 
E. VERJETNOST NADALJEVANJA IN /ALI PONOVITVE ŠKODE  
(95) LRK je od uvedbe ukrepov še naprej pr odajala glifosat v Skupnost po dampinških 
cenah. Čeprav se je koli čina uvoza na trg Skupnosti znižala (med drugim zaradi 
ukrepov), so izvozniki iz LR K še naprej jasno prisotni na trgu. Poleg tega s pomo čjo 
prodaje, predvsem v okviru aktivnega oplemen itenja, kljub vsemu še naprej izvajajo 
določen pritisk na cene v Skupnosti. Trenutno imajo proste proizvodne zmogljivosti za 
okoli 40 % porabe Skupnosti in bi lahko, če bi bili ukrepi umaknjeni, obstoje či izvoz v 
precejšnih koli činah preusmerili s poceni trgov v tretjih državah na trg Skupnosti, kot 
je omenjeno v uvodnih izjavah (41) in (47) zgoraj. Tako bi lahko na trg Skupnosti 
dobavljali pove čane količine po cenah, ki bi povzro čile občutno zbijanje cen in padec 
cen v Skupnosti, če bi ukrepi prenehali veljati. Ce ne uvoza zadevnega izdelka iz LRK 
bi prav tako zbile izvozne cene drugih tretjih držav, v primeru Tajvana bi to na primer 
bilo za približno 10 % do 20 %. 
(96) Stranka iz LRK je trdila, da majhen obs eg uvoza glifosata iz LRK ne bi smel vplivati 
na cene na trgu Skupnosti in da je pad ec cen v Skupnosti posledica padca stroškov 
proizvodnje industrije Skupnosti. Ta ugovor je zavrnjen, ker je bilo ugotovljeno, da je 
glifosat tržni izdelek in zato že prisotnost razmeroma majhnih koli čin glifosata na trgu 
Skupnosti po nizkih cenah vpliva na tržno ce no. To še zlasti velja za standardni 
formulirani pripravek, ki pr edstavlja okoli 40 % prodaje in dustrije Skupnosti na tem 
trgu, in s katerim uvoz iz LRK neposre dno tekmuje. Navkljub prizadevanjem 
industrije Skupnosti, da bi znižala strošk e, je njena donosnost za standardni 
formulirani pripravek v celotnem analiz nem obdobju ostala negativna zaradi padajo čih 
cen.  
(97) Druga stranka iz LRK je trdila, da uvoz  v okviru aktivnega oplemenitenja ne bi smel 
biti upoštevan v oceni škode, saj se ne proda na trgu Skupnosti. V tej zvezi je treba opozoriti, da uvoz glifosatne soli in kisline v okviru aktivnega oplemenitenja 
neposredno tekmuje z istimi proizvodi  industrije Skupnos ti za povpraševanje 
 
SL 25   SL uvoznikov/formulatorjev za dobavo na njihovih izvoznih trgih. Zato je pravilno, da se 
te količine upoštevajo pri oceni š kode. Poleg tega se, kljub temu, da se uvoz v okviru 
aktivnega oplemenitenja ne proda v Skupnosti, vpliv cen tega uvoza pozna na trgu preko delovanja uvoznikov/formulatorjev, ki iš čejo proizvode za dobavo industriji 
Skupnosti kot tudi za izvoz po najugodnejših cenah. Tako so torej cene uvoza v okviru 
aktivnega oplemenitenja prispevale k pri tisku na cene, kar je vodilo k poslabšanju 
donosnosti industrije Skupnosti na trgu Skupnos ti in k njenemu nadaljnjemu slabemu 
položaju. Ugovor torej ni sprejet.  
(98) Industrija Skupnosti je po uvodni izjavi (93) trenutno v slabem položaju, sploh glede 
donosnosti, ki se je od uvedbe zadevnih ukr epov stalno zniževala, dokler ni v obdobju 
preiskave industrija utrpela izgub in zabeležila negativnih denarnih tokov. Glede na 
vse to je verjetno, da če bi bila industrija Skupnosti izpostavljena pove čanemu obsegu 
uvoza s poreklom iz LRK po dampinških cenah, bi to vodilo v poslabšanje že 
oslabljenega finan čnega položaja in v izgubo tržnega deleža. Na podlagi tega se 
zaključi, da če bi ukrepi prenehali velja ti, bi to vodilo v nada ljevanje škode industriji 
Skupnosti. 
F. INTERES SKUPNOSTI  
1. Splošni preudarki  
(99) Komisija je preu čila, ali bi bilo v interesu Skup nosti obdržati protid ampinške ukrepe 
za glifosat. Ugotovljeno je bilo, da obsta ja verjetnost nadaljevanja škodljivega 
dampinga. Preiskava je obravnavala tudi, če obstajajo kakšni pomembnejši interesi 
proti nadaljevanju ukrepov, in upoštevala pretekle u činke dajatev na razli čne vpletene 
interese. 
(100) Opomniti je treba, da se v prvotni prei skavi sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno 
interesu Skupnosti. Ker je to tudi preiskava o pregle du zaradi izteka ukrepa, se je 
preučilo tudi u činek obstoje čih ukrepov, predvsem na uporabnike, potrošnike in 
uvoznike/formulatorje. 
2. Interes industrije Skupnosti  
(101) Glifosat s poreklom iz LRK je še vedno na voljo po vrednostih CIF pod trenutnimi 
prodajnimi cenami proizvajalcev Skupnosti. Zato bi iztek ukrepov povzro čil, da bi 
glifosat s poreklom iz LRK pridobil na  tržnem deležu v Skupnosti na škodo 
proizvajalcev Skupnosti ali pa bi morala industrija Skupnosti še bolj spustiti že 
upadajoče prodajne cene, da bi obdržala tržni delež in izkoriš čenost zmogljivosti. V 
obeh primerih bi industrija Skupnosti ut rpela izgube zaradi izteka ukrepov. 
(102) Proizvajalci Skupnosti so trdili, da je LR K absorbirala ukrepe ali pa se jim izogibala 
večino analiznega obdobja, zato so im eli ukrepi omejen popravljalni u činek. 
Absorpcijo in izogibanje prek Malezije in Tajvana sta potrdili in raziskali preiskavi o pregledih iz uvodne izjave (1) zgoraj. 
(103) Pojavilo se je ve č dobaviteljev surovin in st oritev ter dejalo, da pri čakujejo zmanjšanje 
proizvodnje Skupnosti, če bi ukrepi nehali veljati, s te m pa tudi manjše povpraševanje 
po njihovih surovinah in storitvah. 
 
SL 26   SL (104) Glede na zgoraj navede no se upošteva, da bi se pol ožaj industrije Skupnosti zaradi 
povečanega uvoza po dampinških cenah iz LRK poslabšal, kar bi povzro čilo finančne 
izgube, če ne bi bilo protidampinških ukrepov  na uvoz zadevnega izdelka iz LRK. 
Čeprav se je uvoz iz LRK v analiznem obdobju zmanjšal, pa je treba poudariti, da se 
glifosat lahko šteje za tržni izdelek. V tem primeru ima lahko že nizka stopnja uvoza 
po dampinških cenah škodljiv u činek na industrijo Skupnosti. Industrija Skupnosti je v 
analiziranem obdobju pove čala proizvodnjo, obseg prodaje in tržni delež, vendar pa 
vse to na ra čun dobička. Osnovna sposobnost industr ije bi bila ogrožena, če ne bi bilo 
ukrepov, ki bi odstranili škodljiv damping. 
3. Interes nepovezanih uvoznikov/formulatorjev  
(105) Ker je ve čina uvoza glifosata s poreklom iz LRK v Skupnost v obliki kisline ali soli ter 
se prodaja naprej v formulirani obliki,  zadeva ta postopek tudi industrijo 
formulatorjev. Nekateri taki uvozniki so nakazali, da bi, čeprav trenutno uvažajo 
minimalne koli čine glifosata iz LRK, ponovno za čeli uvažati iz LRK, če ne bi bilo 
ukrepov. 
(106) En uvoznik/formulator je s Komisijo pol no sodeloval. Podal je dokument, v katerem je 
oznanil svoje stališ če proti ukrepom, in sicer, da bi vsakršen dvig cen glavne surovine 
znižal njegovo stopnjo dobi čka na formulirani glifosat . Veliko formulatorjev, ki 
trenutno ne uvažajo glifosatne kisline s poreklom iz LRK zaradi obstoje čih ukrepov, je 
naznanilo, da bi ponovno za čeli dobavljati izdelek iz LRK, če bi ukrepi nehali veljati. 
Ker je bilo ugotovljeno, da se ve čina uvoznikov/formulatorjev ukvarja še z vrsto 
drugih izdelkov, ne le glifosatom, se šteje, da tudi, če bi ukrepi omejevali znižanje cen 
glifosatne kisline, bi bil ta u činek na celotno poslovanj e teh podjetij omejen. 
(107) Uvozniki/formulatorji pri čakujejo, da bi odprava ukrepov povzro čila nižje cene 
njihovega glifosata na trgu Skupnosti, kar bi jim omogo čilo povečanje svojega tržnega 
deleža na ra čun proizvajalcev Skupnosti. Vendar pa bi bila finan čna korist zaradi tega 
omejena, saj bi namesto uvoznikov/formulatorjev ve čje koristi od nižjih stroškov 
zaradi konkurence drugih formulatorjev, ki tu di uvažajo glifosat s poreklom iz LRK, 
imeli potrošniki. Poleg tega  uvozniki/formulatorji ne bi  smeli imeti prednosti zaradi 
dampinga, ker to povzro ča neravnovesje z ostalimi konkurenti, se pravi z industrijo 
Skupnosti. 
(108) Zaradi zgoraj omenjenega se šteje, da bi koristi, ki bi jih imela industrija Skupnosti 
zaradi nadaljevanja ukrepov, odtehtale te nepomembne  negativne posledice za 
vpletene uvoznike/formulatorje. 
4. Interesi distributerjev in potrošnikov  
(109) Komisija je prejela dokument od združen ja, ki zastopa distributerje in uporabnike 
kemikalij za kmetijsko uporabo v EU. Združenje je navedlo vrsto obtožb o ravnanju proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti na škodo neodvisnih distributerjev 
kemikalij za kmetijsko uporabo. 
(110) To združenje in en uvoznik/formulat or sta trdila, da je  trg Skupnosti s pomo čjo 
uredbenih ovir mo čno zaščiten proti uvozu, na primer z Direktivo Sveta 91/414/ES o 
 
SL 27   SL dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet8, zato ni potrebno, da ukrepi ostanejo v 
veljavi. To trditev je združenje ponovilo po  obvestilu o ugotovitvah. Treba je vedeti, 
da se ta direktiva Sveta ne nanaša na trgovinsko zaš čito, temve č na varstvo okolja. 
Kljub temu je združenje ugovarjalo, da  je pridobivanje potrebnih podatkov za 
registracijo glifosata dr ago in zamudno ter da odvra ča uvoznike/formulatorje od uvoza 
glifosata iz tretjih držav. Vendar pa se v praksi to ne zdi takšna ovira, ker je ve č 
uvoznikom/formulatorjem uspelo pridobiti re gistracijo iz Direktive Sveta 91/414/ES. 
Poleg tega je sodelujo či uvoznik/formulator dejal, da bi  uvažal glifosat s poreklom iz 
LRK, če bi bili ukrepi odpravljeni. Zato se šteje, da Direktiva Sveta 91/414/ES ne 
zapira trga Skupnosti za uvoz glifosata iz LRK. 
(111) Združenje je trdilo tudi, da se nizke cene “generi čnih” standardnih formuliranih 
izdelkov, ki jih proizvajajo formulat orji na osnovi kisline ali soli dolo čenega 
proizvajalca Skupnosti, poravnavajo z vi sokimi cenami enakovrednih izdelkov z 
“znamkami”, ki jih prodaja isti proizvajalec. Trdilo je, da bi te nizke cene “generi čnih” 
izdelkov ovirale prodor os talih proizvajalcev, vklju čno z uvozom glifosata s poreklom 
iz LRK, na trg Skupnosti. Čeprav se je potrdilo, da form ulatorji kupujejo kislino in/ali 
sol od tega proizvajalca Skupnosti po nizkih cenah, ni mogo če trditi, da lahko 
proizvajalec Skupnosti dosega visoke cene za  formulirane izdelke. Po uvodni izjavi 
(75) zgoraj, so proizvajalci  Skupnosti, tudi omenjeni proi zvajalec, svoje standardne 
formulirane izdelke (z znamko) v analizne m obdobju prodajali z izgub ami. Zato se zdi 
neverjetna trditev, da bi lahko dosegali vi soke cene za svoje izdelke z “znamkami”. 
(112) Združenje je tudi trdilo, da dva proi zvajalca Skupnosti delujeta v kartelu v Skupnosti, 
ker se zdi, da eden od njiju om ejuje svoj tržni delež v Skupnosti, čeprav bi lahko 
dobavljala veliko ve čji delež na trg Skupnosti. V tej zv ezi je treba vnaprej opozoriti, 
da dokazi za to trditev niso bili zadostni, saj bi tudi drugi dejavniki razen obstoja 
kartela lahko razložili domnevno omejevanje  tržnega deleža s strani proizvajalca 
Skupnosti. Najprej je treba povedati, da niti tržni delež omenjenega proizvajalca niti 
drugih proizvajalcev niso zn atno nihali v analiznem ob dobju. Poleg tega je bilo 
mogoče po višjih cenah pr odajati na izvoznih trgih, to rej je dejstvo, da podjetje v 
Skupnosti ni prodajalo ve č kot zunaj nje, mogo če razložiti z drugimi dejavniki, kot na 
primer lastnimi prizadevanji podjetja za čimvečje zvečanje prihodkov na izvoznih 
trgih, ki so bili bolj donosni kot trg Skupnosti. Nadalje je proizvodnja industrije Skupnosti bistveno ve čja od porabe Skupnosti, in je zato gospodarsko pomembno za 
vse proizvajalce iz Skupnosti, da izvažajo g lifosat v tretje držav e, da lahko dosežejo 
visoko izkoriš čenost zmogljivosti in v celoti absorbir ajo fiksne stroške. S tega stališ ča 
trenutno ni dovolj dokazov o obs toju kartela, ki bi v škodo potrošnikov namenoma 
omejeval koli čino dobave na trg Skupnosti. Kon čno je vprašanje obst oja ali neobstoja 
katerega koli kartela vprašanje, ki bi ga bilo potrebno obravna vati v protimonopolni 
preiskavi. Toda do sedaj Komisija še ni uvedla nobene protim onopolne preiskave o tej 
zadevi. 
(113) Po drugi strani pa ni bilo nobenega znaka o možnih negativnih u činkih nadaljevanja 
protidampinških ukrepov na distributerje glifosata. 
(114) Potrošniki izdelka pa so ve činoma kmetje. Znižanje cen glifosata bi minimalno 
vplivalo na njihovo donosnost, ker je to le majhen del celotnih stroškov pri gojenju 
                                                
 
8 UL L 230, 19.8.1991, str. 1. 
 
SL 28   SL pridelkov. Ugotovljeno je bilo, da bi  iztek ukrepov izboljšal stopnjo dobi čka kmetov 
za približno 0,1 %. 
(115) Zaradi zgoraj omenjenega se šteje, da bi koristi, ki bi jih imela industrija Skupnosti 
zaradi nadaljevanja ukrepov, odtehtale te nepomembne  negativne posledice za 
vpletene distributerje in potrošnike. 
5. Zaključek o interesu Skupnosti  
(116) Če bi obstoje či ukrepi prenehali veljati, bi bilo pri čakovati, da bi industrija Skupnosti 
utrpela precejšnje izgube zaradi pad ca cen na trgu Skupnosti. To bi povzro čilo izgubo 
tržnega deleža zaradi pove čanega uvoza s poreklom iz LRK ali pa nadaljnje 
zniževanje prodajnih cen, v primeru, da bi industrija Skupnosti skušala obdržati svoj 
tržni delež. Uvozniki/formulato rji bi lahko imeli koristi od pove čanega tržnega deleža 
zaradi cenejše dobave glifosata s poreklom iz LRK, vendar bi bil v primerjavi z 
izgubami, ki bi jih imela i ndustrija Skupnosti, gospodarski u činek za 
uvoznike/formulatorje majhen, ker bi od niž jih cen imeli koristi predvsem njihovi 
kupci. Nobenega znaka ni b ilo o možnih negativnih u činkih nadaljevanja 
protidampinških ukrepov na distributerje glifosata. Čeprav bi uporabniki lahko imeli 
nekaj koristi od nižjih cen, če bi se ukrepe ukinilo, pa to ne bi ob čutno vplivalo na 
njihovo stopnjo dobi čka in posledi čno na njihovo dejavnost. 
(117) Potem ko je pretehtala interese razli čnih vpletenih strank, Komisija zaklju čuje, da ni v 
interesu Skupnosti nobenih tehtnih razlogov proti nadaljevanju ukrepov. 
G. PREDLAGANE DAJATVE  
(118) Referen čna vrsta izdelka za ugo tavljanje stopnje dajatve je bila glifosatna kislina, ker 
je to skupna osnova za vse oblike glifosata, ki ga LRK izvaža in ki ga proizvaja Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da kislin a predstavlja 55 % proizvodnih stroškov 
enakovredne koli čine standardnega formuliranega pr ipravka 360. Poleg tega je oblika 
kisline v obdobju preisk ave predstavljala ve č kot 90 % obsega uvoza iz LRK. Zato se 
šteje, da bi bila dajatev, osnovana na podatkih o glifosatni kislini, reprezentan čna za 
vse različne oblike glifosata, ki  se uvozi iz LRK. 
(119) Da bi se lahko izra čunalo zvišanje cene, ki je potrebno za odstranitev škodljivih 
učinkov dampinga, se je štelo za primer no primerjati cene dampinškega uvoza s 
proizvodnimi stroški glifosatne  kisline, ki jo proizvaja industrija Skupnosti, katerim pa 
se doda zadostna vsota za dos eganje razumne stopnje dobi čka. Komisija je privzela 
stališče, da 5-odstotna stopnja dobi čka predstavlja razumen dobi ček, ker je glifosatna 
kislina tržni izdelek, ki se teoreti čno na veliko prodaja vmesnim kupcem, ki nosijo 
dodatne stroške formulacije izdelkov pred prodajo kon čnim uporabnikom na trgu, kot 
je že bilo upoštevano v prvotni preiskavi. 
(120) Na tej podlagi se  je ponderirano povpre čno izvozno ceno za to vrsto izdelka v obdobju 
preiskave na stopnji CIF meja Skupnosti primerjalo s ponderiranimi povpre čnimi 
skupnimi stroški proizvodnje proizvajalcev Skupnosti, katerim se je dodalo 5-odstotno 
stopnjo dobi čka. Ta primerjava je pokazala, da obstaja 80-odstotna stopnja prodaje po 
nižjih cenah. 
 
SL 29   SL (121) Ker je stopnja škode višja od ugotovljene stopnje dampinga, bi protidampinške dajatve 
morale temeljiti na stopnji dampinga v skladu z dolo čbami člena 7(2) osnovne uredbe.  
(122) Glede na zgoraj ugotov ljeno se upošteva, da je primerno, da se postavi proti-
dampinške dajatve iz prvotnih ukrepov na spodaj navedeno stopnjo: 
Država Podjetje Stopnja proti-
dampinške dajatve 
Ljudska republika Kitajska vsi proizvajalci - izvozniki 29,9 % 
(123) Uredba (ES) št. 163/20029 je veljavno protidampinško daja tev za glifosat razširila še 
na uvoz glifosata, poslanega iz  Malezije in Tajvana, ne glede na to, ali je njegovo 
poreklo deklarirano v Maleziji ali Tajvanu ali ne. Kot posledica dejstva, da protidampinška dajatev, izra čunana v tem pregledu, nadomeš ča obstoječo dajatev, bi 
se moralo protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka po uvodni izjavi (122) zgoraj razširiti na uvoz glifosata, poslanega iz Malezije in Tajvana, ne glede na to, ali 
je njegovo poreklo deklarir ano v Maleziji ali Tajvanu ali ne. Oba proizvajalca - 
izvoznika, ki sta bila izvzeta iz ukrepov po Uredbi (ES) št. 163/2002, bi morala biti 
izvzeta tudi iz ukr epov iz te uredbe. 
(124) V skladu s členom 20 osnovne protidampinške ure dbe so bile vse zadevne stranke 
obveščene o bistvenih dejstvih in razmisleki h, na podlagi katerih se je nameravalo 
predlagati znižanje stopnje obstoje čih ukrepov. Po obvestilu jim je bil dan tudi rok za 
podajo stališ č. Prejete pripombe so bile upoštevane. 
(125) Iz zgoraj navedenega sled i, da bi se na podlagi zaklju čkov preiskav o pregledih 
protidampinške dajatve iz uredbe (ES) št. 368/98, kakor je bila spremenjena z Uredbo 
(ES) št. 1086/2000 in razširje na z Uredbo (ES) št. 163/2002 , moralo spustiti na 29,9 
%, izraženo v odstotkih na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno – 
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
1. Uvede se dokon čna protidampinška dajatev na uvoz glifosata, ki spada pod oznaki 
KN ex 2931 00 95 (oznaka TARIC 2931 00 95 82) in ex 3808 30 27 (oznaka TARIC 3808 30 27 19), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. 
2. Dokon čna protidampinška daja tev, omenjena v odstavku  1, se razširi na uvoz 
glifosata, poslanega iz Malezije (ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v 
Maleziji ali ne) (oznaki TARIC 2931 00 95 81  in 3808 30 27 11), z izjemo glifosata, 
ki ga proizvaja Crop Protection (M) Sdn. Bhd., Lot 746, Jalan Haji Sirat 4 1/2 Miles, 
off Jalan Kapar, 42100 Klang, Selangor Da rul Ehsan, Malezija (dodatna oznaka 
TARIC A309). 
                                                
 
9 UL L 30, 31.1.2002, str. 1. 
 
SL 30   SL 3. Dokon čna protidampinška daja tev, omenjena v odstavku  1, se razširi na uvoz 
glifosata, poslanega iz Tajvana (ne glede na  to, ali je njegovo poreklo deklarirano v 
Tajvanu ali ne) (oznaki TARIC 2931 00 95 81 in 3808 30 27 11), z izjemo glifosata, 
ki ga proizvaja Sinon Co rporation, No. 23, Sec. 1, Mei Chuan W. Rd, Taichung, 
Tajvan (dodatna oznaka TARIC A310). 
4. Stopnja dajatev na ne to ceno franko meja Skupnosti izde lkov iz odstavkov od 1 do 3, 
neocarinjeno, je 29,9 %. 
5. Če ni določeno druga če, se uporabljajo velja vni carinski predpisi. 
Člen 2 
Protidampinške dajatve se uvedejo za obdobje petih let od za četka veljavnosti te uredbe. 
Člen 3 
Uredba za čne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik