Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 410/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Segarcea“

PDO-RO-A1214-AM01

Datum obvestila: 1. avgust 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Vključitev novih sort vinske trte kot glavnih sort

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena tako, da vključuje sorti vinske trte fetească regală in touriga nacional za pridelavo belih oziroma rdečih vin.

Z vključitvijo stare romunske sorte fetească regală, ki se obsežno goji v Romuniji, so se povečale možnosti za izkoriščanje posebnih značilnosti območja ZOP Segarcea v obliki kakovostnih vin, izboljšanje ugleda označbe porekla z razvejitvijo sort in izražanje aromatične kompleksnosti priznanih nacionalnih sort.

Na območju Segarcea sorta ponuja dobro prilagodljivost in možnosti za doseganje kakovosti, ko se v grozdju razvijajo arome in kopiči sladkor. Ta sorta ima potencial za pridelavo elegantnih vin, ki so svetla in čista, imajo poudarjeno slamnato rumeno barvo z zelenkastimi odsevi, vonj po cvetovih trte in dobrimi kislinami, kar izhaja z območja doline, na katerem se goji.

Sorta touriga nacional se dobro prilagaja območju ZOP Segarcea in ohranja posebne lastnosti sorte, na katere vplivajo tudi struktura tal, hidrološke razmere in lokalno podnebje. Za to sorto so značilni sadne note, svetlo rdeča barva, velik delež alkohola in bogat ekstrakt z uravnoteženim kopičenjem sladkorjev zaradi vinogradniških tal z visoko vsebnostjo kalcijevega karbonata in železovih oksidov ter lege vinogradov na položnih pobočjih, ki so razmeroma izpostavljena proti jugu, kar spodbuja kopičenje sladkorjev in antocianov ter visoko vsebnost mineralov.

Razvejitev sort z vključitvijo navedenih sort bo pripomogla k razširitvi vinske ponudbe in pridobivanju vin iz sort z nacionalnim/mednarodnim ugledom, ki s pridom uporabi njihove aromatične kompleksnosti.

Spremenjeni so poglavji IV in XI specifikacije proizvoda ter točka 7 enotnega dokumenta.

2. Sprememba donosa vinske trte (povečanje)

Donos grozdja in vina je spremenjen navzgor.

Sprememba pridelka vina je za območje ZOP Segaracea potrebna zaradi napredka v pridelavi v zadnjih letih, povečanega pridelka grozdja, ki je ob trgatvi popolnoma zrelo, ter poznejše trgatve, kar je posledica novih struktur vinogradov, biotskih dejavnikov (struktura klonov, podlaga) in enoloških dejavnikov (uporaba novih vinarskih tehnologij).

Od leta 2004, še pred programi preusmeritve/prestrukturiranja vinogradov, so se nadomeščali vinogradi, ki so dajali neko raven pridelka na razmeroma majhni gostoti nasadov. Prej je bila gostota v izkrčenih vinogradih med 2 800 in 3 200 trsov na hektar, v novih nasadih pa je gostota več kot 4 545 trsov na hektar, kar pomeni znatno povečanje gostote v mladih vinogradih v primerjavi z gostoto prejšnjih nasadov, kar je privedlo tudi do znatno večjega pridelka grozdja.

Novouvedene sorte izkoriščajo potencial območja, novi kloni starejših sort pa lahko bolje izkoristijo skupek mineralov in hranil v tleh ter enološko-podnebne razmere na območju.

Spremembe zaradi enoloških dejavnikov so rezultat nove enološke opreme in uporabe novih tehničnih rešitev na področju enoloških materialov. Med novo opremo, ki je pomembno prispevala k povečanju donosa vina, ne da bi se zmanjšala kakovost, bi izpostavili pnevmatske stiskalnice, ki so omogočile povečanje donosa vina za več kot 15 % (za samotok). Avtomatizirane posode in cisterne za vrenje pri nadzorovani temperaturi so prav tako omogočili znatno povečanje donosa vina ob hkratnem povečanju kakovosti vin, zlasti z ohranjanjem in v nekaterih primerih povečanjem aromatičnega profila vin.

Spremenjeni so poglavji V in VII specifikacije proizvoda ter točka 7 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Segarcea

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Bela vina

KRATEK OPIS

Vina so energična, slamnato rumene barve z zelenkastimi odtenki, z intenzivnimi aromami svežih cvetov akacije. Zorenje v cisternah na drožeh in dolgo vrenje ustvarjata note trave, bezga, eksotičnega sadja in breskev (v vonju in okusu).

Pri okusu prevladujejo svežina, hrustljavost, citrusna kislost, cvetlične note, sadnost, nadpovprečna citrusna kislost in dolg pookus, trdna struktura iz sadja, masla, toplega peciva, citrusov in sveže praženih lešnikov.

Značilna aromatična vina (suha/polsuha) imajo cvetico po vrtnicah, sladki sadni pulpi, belem cvetju, značilni muškatni aromi, svež okus, kislost in živahnost ter so polnega telesa.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

2. Rdeča vina

KRATEK OPIS

So škrlatno rdeča, temno rubinasto rdeča ali rubinasto rdeča z vijoličnimi odsevi: intenzivno in svetlo granatno rdeča ali opečnato rdeča, tudi če zorijo kratek čas. Postopki pridelave vina omogočajo večjo ekstrakcijo barve in taninov ter fin vonj in okus po lesu, vanilji, s cvetico, v kateri prevladujejo sadje (češnje, maline in jagode) in začimbe. V ustih so uravnotežena med sadnimi notami in notami sladkega korena, zaznati je mogoče rahle sledi žganega lesa in dobro povezane zaokrožene tanine, so polnega telesa s prevladujočo aromo jagodičevja, marmelade, aromatičnih zelišč, lesnih arom in vanilje (vino iz sodov).

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

3. Vina rosé

KRATEK OPIS

Vina, ki zorijo na drožeh in se redno mešajo (bâtonnage), so sveža, sadna (rdeči ribez, višnje in bele češnje) in mirna. Arome so intenzivne, po rdečem jagodičevju, marmeladi in malinah, vina pa so zaokrožena in uravnotežena s svežo kislostjo.

Barva je intenzivno lososovo rožnata, imajo arome belih češenj, cvetnih listov vrtnic, zelenega popra, medu, gozdnih jagod ter svež in intenziven sadni okus, živahno kislost in intenziven zaton.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Enološki postopki Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin Obogatitev je prepovedana pri pridelavi vin s kontrolirano označbo porekla Segarcea. Povečanje volumenskega deleža naravnega alkohola v grozdnem moštu, delno prevretem grozdnem moštu ali vinu v vrenju je prepovedano.

2. Pridelovalna praksa Pridelovalna praksa — Najmanjša sprejemljiva gostota je: 3 000 trsov na hektar. — V novih nasadih bo gostota vsaj 4 132 trsov na hektar. — Vzgojni način je nezaščiten ali polzaščiten; priporočene gojitvene oblike so guyot na steblu, enojni ali dvojni kordon ter z dolgima krakoma, ki se redno obnavljata. — Rez je dolga ali mešana, z največjo obremenitvijo 15 očes na kvadratni meter.

5.2. Največji donosi

1. Fetească alba, fetească regală, riesling italian, riesling de rhin, sauvignon, viognier, pinot gris, chardonnay 14 000 kilogramov grozdja na hektar

2. Tămâioasă românească, tămâioasă roză 14 000 kilogramov grozdja na hektar

3. Pinot noir, merlot, syrah, fetească neagră, marcelan, negru de drăgășani, touriga nacional, cabernet franc, cabernet sauvignon 12 000 kilogramov grozdja na hektar

4. Fetească alba, fetească regală, riesling italian, riesling de rhin, sauvignon, viognier, pinot gris, chardonnay 112 hektolitrov na hektar

5. Tămâioasă românească, tămâioasă roză 112 hektolitrov na hektar

6. Pinot noir, merlot, syrah, fetească neagră, marcelan, negru de drăgășani, touriga nacional, cabernet franc, cabernet sauvignon 96 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Okrožje Dolj:

— mesto Segarcea,

— občina Lipovu — vasi Lipovu in Lipovu de Sus,

— občina Cerat — vasi Cerat in Malaica.

7. Sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc in pinot blanc chardonnay

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Marcelan N

Merlot N – bigney rouge

Negru de drăgăşani N

Pinot gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klăvner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

Touriga nacional R

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube in tamianka

Tămâioasă roză Rs – muscat rouge de frontignan

Viognier B – petit vionnier, viogne, galopine in vugava bijela

8. Opis povezave

8.1. Povezava z razmejenim območjem

Vinogradniško središče Segarcea je del vinorodnega območja Dealurile Munteniei şi Olteniei (hribovji Oltenia in Muntenia). Leži v Vlaškem nižavju, 29 km južno od mesta Craiova, pretežno na nadmorski višini 145 m. Segarcea leži na vzporedniku 44°10' severne zemljepisne širine in na poldnevniku 23°72' vzhodne zemljepisne dolžine.

Segarcea se nahaja v osrednjem delu Malovlaške nižine na medrečju rek Jiu (na vzhodu) in Desnăţui (na zahodu) in je del Desnăţuiske nižine. To medrečje se imenuje Segarcejska nižina. Skupaj z Băileştsko nižino tvori Desnăţuisko nižino.

Segarcejska nižina nima vetrnega reliefa in vključuje predgorsko ravnico Sălcuţa in rečne terase reke Donave, od katerih se jih pet (od skupno osmih) nadaljuje vzhodno od reke Desnăţui.

Površine, zasajene z vinsko trto, ki pripadajo vinogradniškemu središču Segarcea, ležijo na južnem robu predgorske ravnice Sălcuţa in na pobočju, ki je pretežno usmerjeno proti jugu ter povezuje tretjo teraso Donave in dvignjeno ravnico Sălcuţa. To območje leži med hipsometričnima krivuljama 100 m in 150 m. Najvišji točki tega območja sta: Dealul Viilor na 151,7 m in Dealul Robului na 150,3 m. Na območju vinogradniškega središča Segarcea so naslednje vrste tal: značilni kambični černozjom, erodirani kambični černozjom in erodirana tla (na pobočjih).

Z vidika geologije in litologije površinskih nanosov je Malovlaška nižina iz poznega pliocena, če upoštevamo nastanek prve suhe zemlje, in iz kvartarja, če pomislimo na poznejše oblikovanje, ki mu je bila izpostavljena.

Litološki material sestavljajo predvsem puhličasti, ilovnato-glineni sedimenti iz pleistocena in peščena ilovica z visoko vsebnostjo karbonatov. Ta material aluvialnega in diluvialnega izvora je bil odložen v obdobju kvartarja, v medledeni dobi. Ti nanosi tvorijo nekajcentimetrsko plast na globini od 8 do 15 m, ki prekriva starejše poznopliocenske peščeno-ilovnate, peščene ali peščeno-lapornate nanose.

Na tem območju so območja z izrazitimi diluvialnimi procesi. Diluvialni nanosi so povezani z gibanjem nekaterih že obstoječih pleistocenskih nanosov zaradi delovanja vode, ki se razpršeno pretaka v obliki vodne lamele, nastale zaradi dežja, taljenja snega in težnosti (zemeljski podori, zemeljski plazovi). Na nekaterih površinah diluvialni nanosi v celoti prekrivajo doline brez linearnega vzdolžnega odtekanja, s pobočji, ki jih je enostavno stabilizirati in uporabiti za kmetijstvo.

Podnebje je zmerno celinsko s šibkimi sredozemskimi vplivi, ki so posledica pogostih zahodnih in jugozahodnih zračnih mas ter južnih tropskih in vzhodnoevropskih zračnih mas.

Večletna povprečna temperatura je 11,6 °C. Povprečna temperatura najtoplejšega meseca je 24,1 °C, pri čemer se temperature gibljejo med 22,7 °C in 26,8 °C.

Vsota letnih padavin je 565 mm (povprečje petih let), od tega 281 mm v obdobju rasti.

Gojenje vinske trte in vinarstvo sta pisno potrjena od leta 1557 v dokumentu, v katerem Pătraşcu cel Bun (Pătraşcu Dobri), oče Mihaia Viteazula (Mihai Pogumni), podeljuje „zemljišča Segarcea svoji hčeri Marii“ v obliki dote. V tistem času so bili vinske trte in vina iz Segarcee dobro znani. Vinogradniško središče Segarcea je bilo skupaj s 27 drugimi vinogradniškimi središči v Romuniji prvič priznano kot odobreno za pridelavo vin s kontrolirano označbo porekla z odlokom ministrskega sveta z dne 25. maja 1929.

8.2. Vzročna medsebojna povezava

Zaradi novih sort ter novih tehnologij gojenja in proizvodnje vina je ZOP Segarcea trenutno izjemno cenjena.

Trajanje osončenosti, temperatura okolice in atmosferske padavine so bistvene podnebne značilnosti vinogradniškega območja, ki odločilno vplivajo na biološke, fiziološke in biokemične procese vinske trte, ki vplivajo na kakovost in poseben značaj vin, proizvedenih v Segarcei.

Večina vinogradniških tal ima visoko vsebnost kalcijevega karbonata in veliko železovih oksidov, kar daje rdečim vinom, pridelanim na tem območju, svetlo rdečo barvo in jih naredi zelo mehke, z izrazitim značajem. Tu pridelana vina so primerna za staranje.

Nasadi vinske trte so običajno obrnjeni proti jugu, jugozahodu ali jugovzhodu, saj jih je večina na razmeroma položnih pobočjih in planotah. Obilo sonca, bogati heliotermalni viri in manj padavin so pomemben dejavnik kakovosti vina (intenzivne arome rdečega sadja, krepkost in svežina).

Kombinacija tal in podnebnih razmer spodbuja pridelavo vin z značilnimi lastnostmi območja, z intenzivnimi sadnimi notami in primerna za dolgo staranje. Pridelava grozdja iz sort vitis vinifera, cepljenih na podlago, ki so premišljeno zasajene glede na „potencial“ zemljišča, omogoča pridelavo kakovostnih vin.

Grozdje za bela vina se potrga mehansko, drozga se med maceracijo ohranja pri temperaturah med 8 °C in 10 °C, vino pa vre počasi v cisternah iz nerjavnega jekla z nadzorovano temperaturo od 15 °C do 18 °C in zori na drožeh, običajno od tri do pet mesecev, pri nekaterih vinih pa od 21 do 30 dni.

Belo vino je slamnato rumene barve z zelenkastimi odtenki in intenzivnimi aromami svežih cvetov bele akacije. Zorenje v cisternah na drožeh in dolgo vrenje ustvarjata note trave, bezga, eksotičnega sadja in breskev (v vonju in okusu).

Pri okusu prevladujejo svežina, živahnost s citrusno kislostjo, uravnoteženost med cvetličnimi ali sadnimi notami, nadpovprečna citrusna kislost in dolg zaton, trdna struktura iz sadja in masla, toplega peciva, belega sadja, citrusov in sveže praženih lešnikov.

Značilna aromatična vina (grozdje se trga ročno) se večinoma proizvajajo v suhih in polsuhih različicah, kompleksna cvetica pa sega od vrtnice do sladke sadne pulpe in od belega cvetja do klasičnih arom muškata. So živahna in imajo polno strukturo zaradi svoje specifične kislosti.

Za pridelavo rdečih/rosé vin se grozdje trga strojno. Uporabljajo se tradicionalni postopki pridelave vina, da se pridobi več barve in taninov; vina zorijo povprečno 6–8 mesecev v hrastovih sodih, da se povežejo arome, ki se razvijejo ob stiku z lesom. Razvije se cvetica, v kateri tako po vonju kot tudi okusu prevladujejo sadje (češnje, maline in jagode) in začimbe. V ustih so vina uravnotežena med sadnimi notami in notami sladkega korena, z rahlimi sledmi žganega lesa in dobro povezanimi zaokroženimi tanini; vina so polnega telesa z notami jagodičevja, aromatičnih zelišč ter lesa in vanilje pri vinu iz sodov.

S strojnim trganjem grozdja, maceracijo in vrenjem v jeklenih posodah s prelivanjem klobuka, pri čemer se uravnavata temperatura vrenja in število prelivanj klobuka, se pridelajo sadna vina z manj tanini. Zorenje poteka večinoma v cisternah iz nerjavnega jekla in delno v hrastovih sodih v povprečju od 6 do 8 mesecev. Širok spekter arom, ki izhajajo iz dolge, približno osemtedenske maceracije in 8–18-mesečnega zorenja v hrastovih sodih, sega od marmelad do svežega jagodičevja in vanilje.

8.3. Podatki o proizvodu

Bela vina so slamnato rumene (zelenkaste) barve ter imajo intenzivne arome akacijevih cvetov ter note trave in bezga zaradi dolgega vrenja, eksotičnega sadja in breskev. Okus je svež, s citrusno kislostjo, cvetni (akacija), po medu in zrelem sadju, z nadpovprečno citrusno kislostjo in dolgim zatonom, trdno strukturo sadja in masla, toplih briošev, citrusov in sveže praženih lešnikov.

Značilna aromatična vina imajo kompleksno cvetico (vrtnice, sladka sadna pulpa) in klasične muškatne arome, z živahnostjo in polno strukturo zaradi specifične kislosti.

Rdeča vina imajo cvetico, v kateri prevladujejo rdeče sadje (češnje, maline in jagode) in začimbe, z uravnoteženimi notami sadja in sladkega korena ter povezanimi in zmernimi zaokroženimi tanini, ter so polnega telesa, z notami jagodičevja, aromatičnih zelišč, lesa in vanilje pri vinih iz sodov.

Širok spekter arom, ki izhajajo iz dolge, približno osemtedenske maceracije in 8–18-mesečnega zorenja v hrastovih sodih, sega od marmelad do svežega jagodičevja in vanilje.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja

Na etiketah vin se zaščiteni označbi porekla Segarcea lahko, ob upoštevanju interesov proizvajalcev, doda eno od naslednjih posameznih imen vinogradov: DEALU ROBULUI, PIETRICEAUA, GRĂDINA POPEŞTI, DEALU VIILOR, MALAICA, PLAIU VIILOR, LA CARIERĂ, LA TUFAN ali DEALU LIPOVULUI.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_segarcea_modif_standard_cf_cerere_2020_no_track_changes_final.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.