Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 70/03)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

CIGALES

Referenčna številka: PDO-ES-A0622-AM02

Datum obvestila: 26. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Sprememba analitskih lastnosti: znižanje vsebnosti skupnih kislin in zvišanje vsebnosti skupnih sladkorjev

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 2(a) specifikacije in točko 1.4 enotnega dokumenta.

Temeljni razlog zanjo so podnebne spremembe.

V zadnjih letih je majhna količina padavin privedla do znižanja vsebnosti kislin pri vseh sortah vinske trte, zaradi česar se je zvišala vsebnost ostanka sladkorja.

Da bi dosegli optimalno fenolno zrelost, je treba grozdje obrati v pogojih, pri katerih se upoštevata znižanje vsebnosti kislin in zvišanje vsebnosti ostanka sladkorja.

To se šteje za standardno spremembo, saj ne pomeni bistvene spremembe lastnosti proizvoda, ki ohranja lastnosti in profil, opisane v povezavi, ki so posledica medsebojnega učinkovanja naravnih in človeških dejavnikov. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od dveh kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

2. Sprememba organoleptičnih lastnosti: sprememba senzoričnih opisnikov

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 2(b) specifikacije in točko 1.4 enotnega dokumenta.

Organoleptične lastnosti zajetih vin so bile revidirane in spremenjene, tako da jih je mogoče povezati z opisniki, ki jih je mogoče oceniti, in sicer z uporabo komisije poskuševalcev, ki izpolnjuje merila, določena s standardom UNE-EN-ISO 17025.

To je standardna sprememba, saj ne pomeni bistvene spremembe lastnosti proizvoda. Zagotavlja le natančnejši opis v skladu z novimi tehnikami senzorične analize. Ohranjeni so lastnosti in profil, kot so opisani v povezavi, kar je posledica medsebojnega učinkovanja naravnih in človeških dejavnikov. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od dveh kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

3. Sprememba največjega donosa, izraženega v litrih vina na 100 kilogramov grozdja

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točki 3(b)(1) in 5 specifikacije ter točki 1.5.1 in 1.5.2 enotnega dokumenta.

V zadnjih letih so nove tehnologije v vinarnah, hlajenje in uporaba vakuumskih filtrov za razvrščanje mošta privedli do večje uporabe grozdnega soka, ne da bi to povzročilo negativne pritiske na kakovost. Rezultata sta večji donos in hkrati enaka raven kakovosti, kot jo zahtevamo.

To je standardna sprememba, saj ne pomeni bistvene spremembe lastnosti proizvoda. Namenjena je le prilagoditvi tehnološki spremembi. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od dveh kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

4. Sprememba najmanjše gostote zasaditve

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 3(a)(1) specifikacije in točko 1.5.1 enotnega dokumenta.

Glede na visoko povprečno starost vinogradov na območju in njihovo prilagoditev novi mehanizaciji v nekaterih primerih se izključitev starih parcel z vzorci sajenja 3 x 3 ni štela za logično glede na slabo rodovitnost tal. To bi povzročilo izgubo potenciala kakovosti pri proizvodnji vina v teh starejših vinogradih.

To je standardna sprememba, saj ne pomeni bistvene spremembe lastnosti proizvoda. Ne spada v nobeno od dveh kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33 o spremembah.

5. Sprememba v zvezi z vsebniki za izvoz, kot je vrečka v kartonasti škatli („bag in box“)

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 8(b)(2) specifikacije. Enotni dokument se ne spremeni.

Ob upoštevanju zahtev glede trženja na številnih tujih trgih je bila sprejeta odločitev o uporabi tovrstnega vsebnika, pri čemer se ohranijo kakovost in lastnosti proizvoda. S tem bodo naša vina postala bolj znana v tujini, delež naše proizvodnje, namenjene takšnim trgom, pa se bo povečal. To bi moralo spodbuditi kakovost naših vin v tujini. Regulativni svet je uporabil člen 16(4) svojih predpisov, v katerih je navedeno: „Regulativni svet lahko dovoli druge posebne vsebnike in zapirala za posebne uporabe, če ne povzročajo poslabšanja kakovosti ali ugleda zaščitenih vin.“

Ta sprememba vpliva samo na predstavitev proizvoda, ne vpliva pa na njegove lastnosti.

6. Popravek sorte vinske trte/vinograda in letnikov/vin

Opis in razlogi

Ta sprememba vpliva na terminologijo, uporabljeno v točki 7 specifikacije. To ne vpliva na enotni dokument.

Razlog za spremembo sta večja posplošitev in boljša razumljivost izražanja v zvezi s sektorjem.

Ta popravek vpliva samo na obliko.

7. Popravek oddelka 9(b)(2) o metodologiji nadzora

Opis in razlogi

Ta popravek se nanaša na četrti naslov točke 9(b)(2) o nadzoru vin. To ne vpliva na enotni dokument.

V četrtem naslovu oddelka 9(b)(2) o nadzoru vin je bila opažena napaka. Ta napaka je bila popravljena. Kjer se je besedilo glasilo:

— „Kvalifikacija vin

— Postopek kvalifikacije ...“,

bi se moralo glasiti:

— Nadzor vin

— Preverjanje postopka kvalifikacije ...“.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Cigales

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

VINO – BELA VINA IN VINA ROSÉ

Bela vina:

— To vino je po videzu precej čisto in svetlo. Je zeleno rumene, slamnato rumene, bledo rumene ali zlato rumene barve. Srednja intenzivnost.

— Ob vonjanju je vino srednje do nizko intenzivno, z enostavnimi (brez nepopolnih arom), srednje močnimi aromami družine sadnega drevja ter aromami agrumov in/ali rastlin. Če so bila vina zorjena v hrastovih sodih, imajo lahko pikantne arome in/ali arome po praženem.

— Okus je srednje intenziven, uravnotežen, z ustrezno vsebnostjo kislin in alkohola. Arome se gibljejo v enakem razponu kot ob vonjanju (drevesno sadje in agrumi in/ali rastline). Lahko so pikantne in/ali imajo vina okus po praženem (vina, izpostavljena lesu). Srednje dolg pookus.

Vina rosé:

— To vino je po videzu precej čisto in svetlo. Je vijoličasto rožnate, jagodno rožnate ali lososovo rožnate barve. Srednja intenzivnost.

— Vonj je srednje intenziven, vino pa je enostavno (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), z aromami družine sadja (rdeče sadje), sadnega drevja, agrumov in/ali svežih rastlin. Če so bila vina zorjena v sodih, imajo pikanten vonj in/ali vonj po praženem.

— Okus: srednja intenzivnost, uravnotežena, s srednjo intenzivnostjo kislosti in alkohola ter aromami, ki so enake kot pri vonjanju (rdeče sadje, drevesno sadje, agrumi in/ali sveže rastline ter pikantne arome in/ali arome po praženem, če so bila vina zorjena v hrastovih sodih). Srednje dolg pookus.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10,83 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

VINO – MLADA RDEČA VINA

— To vino je po videzu precej čisto in svetlo, z odtenki od granatno do opečnato rdeče. Srednja do nizka intenzivnost.

— Po vonju je srednje intenzivno, z enostavnimi (brez nepopolnih ali nezadostnih arom) aromami družine sadnega drevja (sveže in/ali prezrelo temno sadje) in/ali rastlin, s pikantnimi aromami in/ali aromami po praženem, če so bila vina v stiku z lesom.

— Okus je srednje intenziven, dobro uravnotežen, kar zadeva vsebnost kislin in alkohola, s srednjo trpkostjo. Rahla grenkoba. Povprečno dolg okus, s sadnim pookusom, da se ujema z aromo (temno sadje, suho sadje, rastline), pikanten okus in/ali okus po praženem.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, v vsakem primeru dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10,83 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 140

RDEČA VINA Z OZNAČBO „ROBLE“

— To vino je po videzu precej čisto in svetlo, z odtenki od vijoličaste do granatno in opečnato rdeče.

— Ob vonjanju se zaznajo enostavne arome (brez nepopolnih ali nezadostnih arom) s pridihom sadne družine in povprečno intenzivnostjo praženih in/ali pikantnih družin, kar je značilno za vina, ki so bila v stiku z lesom.

— Okus je srednje intenziven, suh in s pridihom sadne družine. Srednja intenzivnost pikantne in/ali pražene družine, kar je značilno za vina, ki so bila v stiku z lesom. Srednje dolg pookus.

(*) Za vina, dana na trg v prvem letu po trgatvi; vina, ki se starajo več kot eno leto, ne presegajo zgornje meje, izračunane na naslednji način: 1 g na liter do 10 % vol. in 0,06 g na liter za vsako odstotno točko nad 10 %.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, v vsakem primeru dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10,83 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 140

RDEČA VINA „CRIANZA“, „RESERVA“ IN „GRAN RESERVA“

„CRIANZA“:

— videz: precej čisto in svetlo, z granatno in opečnato rdečimi odtenki;

— aroma: enostavna (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo pražene in/ali pikantne družine, kar je značilno za vina, ki so bila v stiku z lesom, in z zelo nizko intenzivnostjo sadne družine;

— okus: srednja intenzivnost, zelo močan, srednje dolg pookus z dolgotrajnim pikantnim okusom in/ali okusom po praženem.

„RESERVA“:

— videz: po videzu (bistrost) je vino precej čisto in svetlo, z granatno do rubinasto rdečimi, opečnato rdečimi, bakreno rdečimi in celo jantarjevimi odtenki;

— aroma: enostavna (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo pikantne in/ali balzamične družine;

— okus: srednje intenziven, suh, s tanini, zelo močan in s srednje dolgim pookusom.

„GRAN RESERVA“:

— videz: po videzu (bistrost) je vino precej čisto in svetlo, z rubinasto do opečnato rdečimi odtenki;

— aroma: enostavna (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo pikantne in/ali balzamične družine;

— okus: prisotnost nežnih taninov, srednje polnega telesa in s srednje dolgim pookusom.

(*) Za vina, dana na trg v prvem letu po trgatvi; vina, ki se starajo več kot eno leto, ne presegajo naslednje zgornje meje: 1 g na liter do 10 % vol. in 0,06 g na liter za vsako odstotno točko nad to mejo.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, v vsakem primeru dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10,83 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 140

VINA – SLADKA VINA (BELA, ROSÉ IN RDEČA)

Ta vina imajo organoleptične lastnosti različnih vrst vin, opisanih v zgornjih oddelkih. Zaradi ostanka sladkorja, ki ga vsebujejo, so arome intenzivnejše, telo pa je bolj polno.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, v vsakem primeru dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 11 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10,83 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

KAKOVOSTNO PENEČE VINO (BELO/ROSÉ)

— To vino je po videzu (bistrost) precej čisto in svetlo, z rumenimi odtenki (od slamnato do zlato rumene), če je proizvedeno iz belega ali rdečega grozdja. Vino je rdeče barve (bledo rožnato do jagodno rožnato), če je proizvedeno iz rdečih ali rdečih in belih sort. Mehurčki so srednje veliki in peneči s kratkim do srednje dolgim pookusom.

— Vonj je srednje intenziven in enostaven (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo sadne družine.

— Za okus vina so značilni sadne zaznave in srednje dolg pookus, z dolgotrajnimi aromami družine suhega sadja.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, v vsakem primeru dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10,83 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 160

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

ENOLOŠKI POSTOPKI

Posebni enološki postopki

Zdravo grozdje z najmanjšim verjetnim deležem alkohola: 10o beaumé (bele sorte) in 10,5o beaumé (rdeče sorte).

Največji donos pri stiskanju: 72 l na 100 kg grozdja.

Sladka vina se proizvajajo z ohranjanjem deleža naravnega sladkorja grozdja s prekinitvijo postopka vrenja z odobrenimi sistemi razen z dodajanjem alkohola.

Peneča vina morajo biti proizvedena po tradicionalni metodi.

ENOLOŠKI POSTOPKI

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

— Bela vina se proizvajajo izključno iz glavnih belih sort (verdejo) in odobrenih sort (albillo mayor, viura in sauvignon blanc), z najmanj 50 % glavne bele sorte.

— Vina rosé se proizvajajo iz glavnih in odobrenih belih in rdečih sort, z najmanj 50 % glavnih sort.

— Rdeča vina se proizvajajo iz glavnih rdečih sort (tempranillo ter rdeči in sivi grenache) in odobrenih sort (cabernet sauvignon, merlot in syrah), z najmanj 50 % glavnih sort.

— Sladka vina (bela, rosé in rdeča) se proizvajajo iz glavnih odobrenih belih in rdečih sort, pri čemer se ohrani del naravnega sladkorja grozdja, z najmanj 50 % glavnih sort.

— Peneča vina se proizvajajo iz glavnih in odobrenih belih in rdečih sort, z najmanj 50 % glavnih sort, z uporabo suhih, polsuhih, zelo suhih in popolnoma suhih vin.

ENOLOŠKI POSTOPKI

Pridelovalne prakse

Najmanjša gostota zasaditve je 1 000 vinskih trt na hektar.

b. Največji donosi

RDEČE SORTE

7 000 kilogramov grozdja na hektar

RDEČE SORTE

50,40 hektolitrov na hektar

BELE SORTE

9 000 kilogramov grozdja na hektar

BELE SORTE

64,80 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Geografsko območje ZOP „Cigales“ se razprostira do severnega dela doline Duero na obeh straneh reke Pisuerga. Njegova površina je 574 km2.

Vključuje naslednje občine:

— provinca Valladolid: — Cabezón de Pisuerga, Cigales, Corcos del Valle, Cubillas de Santa Marta, Fuensaldaña, Mucientes, Quintanilla de Trigueros, San Martín de Valvení, Santovenia de Pisuerga, Trigueros del Valle in Valoria la Buena ter posestvo, znano kot El Berrocal, ki meji na provinco Valladolid, glavno cesto Valladolid-Fuensaldaña-Mucientes in reko Pisuerga. To posestvo je del občine Valladolid;

— provinca Palencia: — Dueñas.

7. Glavne sorte vinske trte

VERDEJO

TEMPRANILLO – TINTA DEL PAIS

RDEČI GRENACHE

RDEČI GRENACHE – SIVI GRENACHE

8. Opis povezave

VINO

Geografsko območje, ki ga pokriva ZOP „Cigales“, je zelo primerno za vinogradništvo: reka Pisuerga vinograd deli na dva dela, leži pa v bližini srednjega dela reke med zgornjim tokom s hladnim podnebjem in ustjem z zmernim podnebjem. Medsebojni vpliv podnebja in tal prispeva k pridelavi grozdja z zelo uravnoteženo vsebnostjo kislin in sladkorja. Sorte so zelo primerne za to območje in enološke postopke, ki se izvajajo že več desetletij. To omogoča proizvodnjo zelo uravnoteženih vin.

Druga značilnost je, da 30 % vinograda uspeva že več kot 60 let. To skupaj z zgoraj navedenimi pogoji omogoča zelo intenzivno in uravnoteženo zorenje, primerno za vina „crianza“.

KAKOVOSTNA PENEČA VINA

Rezultat različnih poskusov v zadnjih letih so peneča vina, ki ohranjajo značilne lastnosti vin na območju in so zelo kakovostna (majhni mehurčki, ki imajo dolg pookus, prisotnost sekundarnih arom itd.). Sorte, ki so značilne za območje (večja prilagoditev), omogočajo proizvodnjo penečih vin, ki so zelo fina in sveža, kar velja za okus in pookus.

Podnebne razmere na območju omogočajo pridobivanje surovine, ki je uravnotežena, kar zadeva vsebnost kislin, ekstrakt in arome. To daje vino polnega okusa, ki nadomesti občutek kisline.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, preostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

stekleničenje vin z ZOP „Cigales“ je eno od ključnih meril za zagotavljanje lastnosti, pridobljenih med proizvodnjo in, če je ustrezno, postopkom staranja, opredeljenem v specifikaciji. Zato mora stekleničenje potekati v objektih vinarn za stekleničenje, ki so na območju proizvodnje, določenem v tej specifikaciji.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

namesto izraza „ZAŠČITENA OZNAČBA POREKLA“ se lahko uporabi tradicionalni izraz „OZNAČBA POREKLA“.

Na nalepki mora biti navedeno leto trgatve, tudi če vina niso starana. Izjema so sladka in peneča vina.

Uporabijo se lahko označbe „CRIANZA“, „RESERVA“, „GRAN RESERVA“ in „ROBLE“, če je to v skladu z zakonodajo, ki se uporablja.

Povezava na specifikacijo proizvoda

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PCC+DOP+CIGALES+en+vigor+%28Rev+1%29_mod+1+BOE+%284%29.pdf/2cc9c566-2d4c-d08b-261d-9c1334822c29?

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.