P6_TA(2005)0183

Informacijska in komunikacijska strategija EU

Resolucija Evropskega parlamenta o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije Evropske unije (2004/2238(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-social-nemu odboru in Odboru regij o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije za Evropsko unijo (KOM(2004)0196),

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2002 o sporočilu Komisije o novem okviru za sodelovanje pri dejavnostih v zvezi z informacijsko in komunikacijsko politiko Evropske unije [1],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2003 o informacijski in komunikacijski strategiji za Evropsko unijo [2],

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenja Odbora za ustavne zadeve (A6-0111/2005),

A. ker je udeležba na zadnjih evropskih volitvah v devetih državah članicah iz obdobja pred širitvijo EU upadla,

B. ker mora biti v kontekstu evropskega demokratičnega postopka osnovni cilj kakršne koli informacijske in komunikacijske politike spodbujanje vrednosti dejavne udeležbe v politiki in civilni družbi (na primer, pomembnost glasovanja na volitvah v Evropski parlament) ter zbujanje občutka ponosa zaradi državljanstva Evrope,

C. ker je dostop do podatkov o Evropski uniji nujen za ljudi pri uveljavljanju resničnega evropskega državljanstva; kot upravičenci politike Evropske unije in kot dejavni udeleženci v evropski demokraciji imajo državljani pravico do popolnih in nepristranskih podatkov o Uniji v svojem jeziku, v razumljivem jeziku in po lahko dostopni poti,

D. ker bi morala informacijska in komunikacijska strategija temeljiti na temeljnih načelih Evropske unije: demokraciji, pluralnosti, varnosti, solidarnosti, enakih možnostih, koheziji ter spoštovanju kulturne raznolikosti in temeljnih človekovih pravic,

E. ker mora informacijska in komunikacijska strategija državljanom dejavno prikazati, da jim pripadnost Evropski uniji v vsakdanjem življenju prinaša pozitivne koristi,

Sporočila in viri

1. pozdravlja dejstvo, da je bil Parlament prvič pozvan k razpravi o informacijski in komunikacijski strategiji Evropske unije, še preden jo je predstavila Komisija, in ima zato resnično možnost vplivati na končno vsebino te strategije, ne pa se le odzvati nanjo; meni, da je to zelo pozitiven korak pri poglabljanju odgovornosti v zvezi z demokratičnim nadzorom dejavnosti Komisije;

2. poudarja, da mora biti cilj informacijske in komunikacijske strategije predvsem stalno in primerno obveščanje državljanov Unije o delovanju institucij Unije ter razvijanje njihovega poznavanja, skrbi in sodelovanja pri zadevah Unije ter približevanje državljanov Uniji;

3. meni, da je pomembno evropskim državljanom posredovati odločno sporočilo o zavezanosti Evropi in o občutku pripadnosti evropskemu projektu;

4. meni, da je treba zaradi vzbuditve zanimanja državljanov z obravnavanjem njihovih zadev nujno posvetiti večjo pozornost vsebini podanih sporočil;

5. poudarja potrebo po vzpostavitvi decentraliziranega informacijskega sistema za navezavo stika s posebnimi skupinami, ki jih je treba v vseh primerih obravnavati s posebej prilagojenimi sporočili;

6. je prepričan, da informacijska in komunikacijska politika ne bo učinkovita, dokler poznavanje EU in njenih institucij ne bo vključeno v učne načrte držav članic; tudi univerze je treba pozvati k proaktivnemu širjenju in pospeševanju skupnih evropskih vrednot;

7. poudarja pomen večjega izkoriščanja komunikacijskih medijev s tehnološko zmogljivostjo, kot so televizija, radio in internet, da se dosežejo domovi vseh evropskih državljanov;

8. meni, da obstaja nadaljnje področje uporabe spletne pretočnosti in radia ter da ju je treba raziskati v zvezi z informacijsko in komunikacijsko strategijo;

9. meni, da je treba resno preučiti možnost izvedbe razprav o evropski politiki v parlamentih z zakonodajno pristojnostjo, kjer bi dejavno sodelovali poslanci Evropskega parlamenta, in s tem komunikacijskim medijem omogočili natančnejše spremljanje razprav, ki ponavadi potekajo v Evropskem parlamentu;

10. meni, da morajo institucije v skladu s pravili, ki jih določa Finančna uredba, doseči soglasje s podjetji, ki se ukvarjajo s produkcijo avdiovizualnih programov in ki so sposobna oblikovati dramske serije, tekmovanja, filme, poročila in na splošno vse vrste visoko kakovostnih in dostopnih programov, ki ljudem ugajajo in služijo spodbujanju evropske ideje in vrednot;

11. pozdravlja nedavno sklenitev nove pogodbe z Euronewsom in meni, da Euronews predstavlja kakovostno storitev, ki je vredna svoje cene;

12. meni, da je treba premisliti o uporabi nekaterih programov Skupnosti, denimo programov Mediji, Kultura, Mladi ali Izobraževanje, v zvezi z informacijsko in komunikacijsko strategijo, čeprav to ne sme znižati ciljev ali financiranja teh programov; na primer, program Media bi lahko uporabili za financiranje filmov, da bi spodbudili razvoj evropske avdiovizualne industrije, in hkrati za spodbujanje "podobe" in "duha" Unije; zato pozdravlja organizacijo evropskega tedna mladih z dnevi dejavnosti, naslovljenimi "Mladi v Parlamentu", ki bodo okrepili povezanost mladih z Evropo;

13. poziva k večjemu združevanju obstoječih avdiovizualnih infrastruktur, ki so trenutno razpršene med različnimi institucijami; meni tudi, da je treba sestaviti seznam teh infrastruktur in oceniti učinkovitost vsake posamezne;

14. poziva institucije, da preučijo možnost oblikovanja sodobnih in dostopnih virtualnih obiskov in prek iskalnika po visoko kakovostnem arhivu omogočijo dostop do javnih posnetkov vseh pomembnih dogodkov, ki so povezani z institucijami;

15. pozdravlja razvoj informacijske službe Europe Direct in poziva Komisijo k nadaljnjemu razvoju te pobude na medinstitucionalni osnovi za prispevanje k informacijski in komunikacijski strategiji EU;

16. poziva Komisijo, da ukrepa v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2005 [3] ter da razglasi leto 2006 za evropsko leto boja proti nasilju nad ženskami in to vključi v svojo informacijsko strategijo, zlasti zato, ker Svet Evrope načrtuje podobno kampanjo in se lahko izkoristijo sinergijski učinki;

17. poudarja potrebo po odkritju formule, ki bo omogočila večjo vključitev regionalnih in lokalnih medijev v informacijsko in komunikacijsko politiko;

18. poudarja potrebo, da Evropska unija ustanovi center odličnosti za komunikacijo, znotraj katerega bi bilo strukturirano sodelovanje med vsemi institucijami EU ter ki bi zagotovil možnost za delo s strokovnjaki in izvedenci v komunikacijskem sektorju;

19. poziva institucije EU, da izboljšajo pogoje za akreditirane novinarje in delovne odnose z njimi ter da na splošno ustvarijo najširši možen dostop do virov za vse državljane, ki iščejo podatke o politikah Evropske unije in njenih dejavnostih;

20. poudarja potrebo, da institucije izboljšajo svoje izjave za tisk in kakovost vseh podatkov, namenjenih za tisk, za olajšanje dela vseh poklicnih novinarjev, ki skrbno spremljajo dogajanje v Bruslju; poziva tudi, da kar največ sporočil za tisk s strani institucij pripravijo poklicni komunikacijski strokovnjaki;

21. poziva Komisijo, da organizira "tekmovanje idej", ki bi omogočilo združitev izvirnih predlogov o najboljših načinih posredovanja evropskega sporočila;

22. zahteva od Komisije, da pri neodvisni zunanji agenciji naroči izvedbo natančne ocene, namenjene za analizo stroškov in ugodnosti, o tem, koliko se resnično porabi za podatke in obveščanje;

23. poziva Komisijo, da vzpostavi sistem, ki bo omogočal nadaljevanje financiranja omrežja informacijskih točk v skladu s pravili, ki jih določa nova Finančna uredba;

24. meni, da je treba Eurobarometru dodeliti več sredstev in mu tako omogočiti sestavo mnogo popolnejših in doslednejših poročil;

25. poziva Komisijo, da izboljša spletno stran Europa, da bo njena vsebina na voljo v vseh uradnih jezikih Evropske unije in tistih jezikih, ki so uradni jeziki v državah članicah, pod pogojem, da se slednje tako odločijo in prevzamejo zadevne stroške, da bi se preprečilo dajanje prednosti posameznim jezikom in omogočil dostop velike večine državljanov do nudenih podatkov;

26. meni, da bi bilo zelo koristno poiskati pameten in metodičen način "postavitve" povezav na spletno stran Europa na najpogosteje obiskanih spletnih straneh in delovati po splošnem načelu, da niso državljani tisti, ki morajo iskati podatke, temveč so podatki tisti, ki morajo poiskati državljane;

27. pozdravlja predloge o raziskavi možnosti uvedbe drugega kanala za satelitski program "Europe by Satellite";

Medinstitucionalno sodelovanje

28. meni, da je zaradi boljšega sodelovanja in učinkovitosti nujno, da Komisija informacijsko in komunikacijsko politiko Evropske unije redno postavlja pod parlamentarni nadzor v obliki letne razprave, namenjene tej temi;

29. poziva k širši skupni razpravi o strategiji, ki jo je predložila Komisija, in o poročilu Odbora za kulturo in izobraževanje, ki naj se je udeleži tudi Svet;

30. meni, da je lahko rezultat te razprave skupna izjava o smernicah za skupne informacijske dejavnosti vseh treh institucij, ki bi obenem upoštevala posebne pristojnosti posameznih institucij in njihovo pravico do razvoja lastnih informacijskih dejavnosti;

31. poziva medinstitucionalno skupino za informiranje (IGI), naj vsako leto pripravi predlog za zagotovitev proračunskih sredstev, ki bodo na voljo za primerno praznovanje vseh pomembnih kulturnih dogodkov;

32. meni, da bi medinstitucionalna skupina za informiranje morala biti pretežno političnega značaja in delovati kot skrbnik, ter da bi bilo treba za bolj učinkovito delovanje zmanjšati njeno sestavo;

33. ugotavlja, da je program PRINCE tradicionalno temeljil na partnerstvu med Komisijo in državami članicami; poudarja potrebo po parlamentarnem sodelovanju pri določanju prednostnih nalog programa PRINCE in meni, da morajo poslanci Evropskega parlamaneta v celoti sodelovati na prireditvah, organiziranih pod okriljem programa PRINCE; pozdravlja predlog Komisije o prilagoditvi načrtovanja in spremljanja programa PRINCE, da bi natančneje izražal mandat Parlamenta;

34. poziva vse vpletene institucije EU, da izboljšajo notranjo koordinacijo z namenom povečanja učinkovitosti dogovorjene komunikacijske in informacijske strategije in pri tem dosežejo boljše rezultate;

35. poziva institucije, da preučijo možnost vzpostavitve skupine za koordinacijo na nižji ravni, ki jo bodo sestavljali predstavniki ustreznih generalnih direktoratov iz različnih institucij in predstavniki ustreznih odborov Evropskega parlamenta, njihova glavna naloga pa bo koordinacija posebnih ukrepov, oblikovanih za izvajanje smernic, ki jih določi medinstitucionalna skupina za informiranje;

36. meni, da bi bilo zelo učinkovito ustanoviti posvetovalni organ, sestavljen iz predstavnikov evropskih institucij in držav članic ter komunikacijskih strokovnjakov, ki bi z nasveti zagotovil primerno izvajanje informacijske in komunikacijske politike;

37. vztraja pri sodelovanju vseh držav članic, še zlasti tistih, ki doslej niso bile vpletene;

38. se veseli prejetja sporočila Komisije o posodobljeni informacijski in komunikacijski strategiji, napovedani za maj 2005; namerava s Komisijo in Svetom, kakor tudi z Odborom regij v okviru svojih pristojnosti vzpostaviti boljši dialog o njenem izvajanju; ponavlja svojo pripravljenost na polno sodelovanje za dosego ciljev, o katerih se bo dogovarjalo;

Evropska ustava

39. poudarja, da bi morala kampanja o obveščanju in sporočanju o ustavi v bližnji prihodnosti postati glavna prednostna naloga informacijske in komunikacijske strategije Unije;

40. meni, da je treba k tej prednostni nalogi pristopiti z dveh vidikov:

- institucije Unije so dolžne državljane jasno in objektivno seznanjati z vsebino ustave in s pomenom sprememb, ki jih ta uvaja v primerjavi s trenutnimi pogodbami,

- poleg tega so Evropski parlament, Svet in Komisija politično odgovorni za podporo ratifikacije ustave, pri čemer morajo vedno ravnati sporazumno z državami članicami in upoštevati ustrezno nacionalno zakonodajo;

41. poudarja, da imajo pri seznanjanju z vsebino ustave poseben pomen:

- organizacija posebnih seminarjev o ustavi za novinarje, tako v državah članicah kot tudi v Bruslju, namenjenih jasni in stvarni razlagi vsebine ustave ter popravljanju napačnih informacij o vsebini ustave,

- potreba po razvoju posebnih dejavnosti za akademske kroge in sicer z osredotočanjem akcijskega programa Jean Monnet na evropska ustavna vprašanja, z organizacijo akademskih seminarjev o ustavi, s pomočjo pri oblikovanju vsebine akademskega programa in s finančno podporo raziskav in publikacij o evropskih ustavnih vprašanjih,

- večje spodbujanje uporabe modernih tehnologij, še zlasti spletnega dostopa do besedila ustave in razlag v zvezi z njeno vsebino, kot tudi spletne in telefonske storitve za pojasnjevanje vprašanj glede vsebine ustave;

42. poudarja, da je treba sredstva, razpoložljiva v okviru programa Prince, spričo kampanj za ratifikacijo v vseh državah članicah, predvsem v tistih, kjer se bo izvajal referendum, usmeriti v spodbujanje javnih razprav o ustavi;

43. zato meni, da je zaželeno čim tesnejše sodelovanje Parlamenta in Komisije, in sicer s podpisom memorandumov o soglasju z vsemi tistimi državami članicami, ki prostovoljno pristanejo nanj; meni, da bi moral Parlament sodelovati pri vseh pobudah Komisije na nacionalni ravni in v sodelovanju z ustrezno vlado države članice;

44. poudarja, da je pomembno vključiti v te pobude tudi nacionalne parlamente, kadar je to mogoče;

45. opozarja na ključno vlogo regionalnih in lokalnih skupnosti ter njihovih partnerjev v procesu ratifikacije Ustave za bolj osebno in učinkovito razširjanje informacij javnosti;

46. ponovno opozarja na pomembno vlogo organizacij civilne družbe v razpravah o ratifikaciji in na potrebo po zagotavljanju ustrezne pomoči takšnim organizacijam, da lahko v svojem okolju po vsej EU spodbujajo k takšnim razpravam in s tem k aktivni udeležbi državljanov v razpravah o ratifikaciji;

Informacijska politika Evropskega parlamenta

47. predlaga izvedbo objektivne študije o učinkovitosti svoje informacijske politike; v tem kontekstu pozdravlja zahtevo predsedstva z dne 10. januarja 2005 o pregledu vloge informacijskih pisarn v državah članicah;

48. je seznanjen z razpravo, ki trenutno poteka v predsedstvu Parlamenta o možnosti vzpostavitve parlamentarnega televizijskega kanala v javni lasti; pozdravlja odločitev predsedstva Parlamenta o izvedbi študije izvedljivosti o možnosti za vzpostavitev parlamentarnega informativnega televizijskega programa ali pravega televizijskega programa Evropskega parlamenta; ugotavlja, da je za tak projekt veliko različnih možnosti, ter meni, da mora biti vsak televizijski program neodvisen; meni, da bi lahko tak televizijski program veliko prispeval k razvoju evropskega javnega prostora; ugotavlja, da je že ob prejšnjih priložnostih zahteval od Komisije, da začne notranjo študijo o vplivu takega evropskega televizijskega programa; poudarja potrebo po večji sinergiji med dejavnostmi informacijskih pisarn Parlamenta in uradi predstavništev Komisije;

*

* *

49. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, vladam držav članic in Mednarodnemu združenju novinarjev.

[1] UL C 47 E, 27.2.2003, str. 400.

[2] UL C 64 E, 12.3.2004, str. 591.

[3] Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0073.

--------------------------------------------------