[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 21.5.2010

COM(2010)266 konč.

2010/0143 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo o varnosti v civilnem letalstvu

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Uvod

1.1. Komisija je 4. avgusta 2009 od Sveta zahtevala pooblastilo, da s Federativno republiko Brazilijo vodi pogajanja o vzajemnem priznavanju ugotovitev pri certificiranju na področju varnosti v civilnem letalstvu in okoljske neoporečnosti[1].

1.2. Svet je pooblastilo izdal 9. oktobra 2009 in naročil Komisiji, da ta pogajanja opravi v skladu s svežnjem pogajalskih smernic, ter imenoval poseben odbor za pomoč pri izvajanju te naloge.

1.3. Pooblastilo, ki ga je dobila Komisija, je predvidevalo sporazum o vzajemnem priznavanju ugotovitev z osredotočanjem predvsem na certificiranje letalskih proizvodov, delov in naprav. Pooblastilo je tudi potrdilo, da lahko po procesu krepitve zaupanja Sporazum zajema tudi odobritev in nadzor organizacij in osebja, ki se ukvarja z vzdrževanjem takšnih proizvodov letalstva, delov in naprav. Tako mora Sporazum med EU in Federativno Republiko Brazilijo zagotoviti:

1. da se proizvodom, ki so zasnovani, proizvedeni, spremenjeni ali popravljeni pod regulativnim nadzorom ene pogodbenice, brez težav izdajo potrebna dovoljenja za registracijo ali upravljanje pod regulativnim nadzorom druge pogodbenice;

2. da zrakoplove, ki so registrirani ali delujejo pod regulativnim nadzorom ene pogodbenice, vzdržujejo organizacije pod regulativnim nadzorom druge pogodbenice.

1.4. Poglavitni cilji takšnega sporazuma bi bili olajšati trgovino blaga in storitev, ki jih zajema Sporazum, čim bolj omejiti podvajanje ocen, preskusov in nadzorov na pomembne regulativne razlike ter zaupati sistemu certificiranja posamezne pogodbenice glede preverjanja skladnosti z zahtevami druge pogodbenice.

1.5. Za dosego teh ciljev so v pogajalskih direktivah opredeljeni naslednji načini:

- postopno približati zahteve in regulativne postopke obeh pogodbenic;

- ohraniti zaupanje v sisteme certificiranja obeh pogodbenic na podlagi izkušenj, pridobljenih s sodelovanjem med upravo za civilno letalstvo (ANAC) Federativne republike Brazilije in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu ter tako pristojnim organom vseh držav članic omogočiti, da v imenu ANAC izvedejo naloge, potrebne za izvajanje Uredbe (ES) št. 216/2008;

- omogočiti pogodbenicama, da se prepričata v sposobnost organov, vključenih v regulativni postopek druge pogodbenice, da po potrebi na ustrezen način ugotavljajo skladnost in izvajajo regulativni nadzor za izdajo lastnih dovoljenj;

- okrepiti sodelovanje z omogočanjem rednih posvetovanj med pogodbenicama z namenom zagotoviti zadovoljivo delovanje Sporazuma, še zlasti z uvedbo ustreznih mehanizmov sodelovanja za vzajemno preverjanje trajne ustreznosti in sposobnosti regulativnih organov, vključenih v izvajanje Sporazuma;

- vzpostaviti sistem stalnega spremljanja delovanja Sporazuma, zlasti prilog, ki so njegov sestavni del, in omogočiti učinkovito upravljanje Sporazuma s strani skupnega odbora, sestavljenega iz predstavnikov obeh pogodbenic in zadolženega, da pravočasno poišče in predlaga rešitve katere koli težave, ki izhaja iz izvajanja Sporazuma.

2. Pogajalski proces

2.1. Osrednja točka pogajanj z Brazilijo je bila, kako omogočiti vzajemno priznavanje dovoljenj certificiranja plovnosti zrakoplovov, sestavnih delov in nanj nameščenih naprav ter dovoljenj za potrjevanje organizacij, vključenih v njihovo načrtovanje, proizvodnjo in vzdrževanje. Ta dovoljenja bi po določenih postopkih v zvezi s plovnostjo in vzdrževanjem izdala katera koli od pogodbenic. Med pogajanji sta se obe strani odločili določiti podrobnosti teh postopkov v ločenih prilogah k Sporazumu.

2.2. V okviru pogajanj, ki so potekala v Bruslju 14. in 15. decembra 2009, in kot del procesa krepitve zaupanja je EASA od 22. do 26. februarja 2010 opravila ocenjevalni obisk v ANAC in brazilski letalski industriji. Glavna področja varnosti, ki so bila zajeta z obiskom, so bila odobritev načrta, certificiranje in dovoljenja za proizvodnjo. Poleg tega je obisk vključeval splošno oceno vzdrževanja sistema dovoljenj, ki se uporablja v Federativni republiki Braziliji. Del ocenjevalnega obiska je bil tudi obisk brazilske industrije za ocenitev, kako ANAC opravlja nadzor nad industrijo. Obisk je dosegel svoj namen, saj je omogočil boljše razumevanje organizacije in delovanja ANAC ter brazilskega regulativnega okvira glede varnosti v civilnem letalstvu, vključno z dejavnostmi certificiranja načrta proizvoda, dovoljenji za proizvodnjo, vzdrževanje in organizacijo. Obisk kaže, da brazilski sistem z neposredno vključitvijo ANAC in uporabo sistema „pooblaščencev“ (podoben sistemu v ZDA) za načrtovanje in proizvodnjo omogoča isto raven neodvisnosti preverjanja skladnosti, kot je določena z evropsko zakonodajo (uredbi 216/2008 in 1702/2003). Na področju vzdrževanja je obisk pokazal, da prakse in postopki certificiranja zagotavljajo dokaz o skladnosti z regulativnimi zahtevami na enaki ravni, kot jo zahtevajo prakse in postopki certificiranja evropske zakonodaje (Uredba 2042/2003). Vendar je obisk pokazal tudi, da bo nadaljnja krepitev zaupanja zagotovila bolj jaso razumevanje nadzora organizacij za vzdrževanje, ki jih odobri ANAC.

2.3. Dogovor o besedilu osnutka sporazuma ter dveh prilog o certificiranju plovnosti in o vzdrževanju je bil sklenjen ad referendum 2. marca 2010 v Riu de Janeiru.

3. Pravna podlaga Sporazuma

3.1. V skladu s sodno prakso Sodišča spada odprava tehničnih ovir pri trgovanju z blagom v skupno trgovinsko politiko, kot je opredeljeno v členu 207(1) PDEU, in s tem v izključno pristojnost Evropske unije[2].

3.2. Poleg tega je Evropska unija septembra 2002 z začetkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 1592/2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) dosegla notranjo usklajenost na področjih, ki jih zajema navedena uredba, tj. začetna in stalna plovnost (vključno z vzdrževanjem) ter okoljska neoporečnost letalskih proizvodov. Ta pravila, kakor jih je nadomestila Uredba (ES) št. 216/2008[3].. Ta uredba je bila dopolnjena s svežnjem izvedbenih ukrepov (uredbi Komisije št. 1702/2003 in št. 2042/2003), ki določajo zahteve in postopke, ki jih morajo upoštevati vlagatelji, imetniki certifikatov in organi, da bi zagotovili spoštovanje bistvenih zahtev in ciljev osnovne uredbe v vsakem času. Predlagani sporazum vpliva na to zakonodajo Evropske unije v smislu sodne prakse ERTA.

3.3. Komisija zato meni, da ima Evropska unija izključno pristojnost za sklenitev Sporazuma na podlagi člena 207(4) in člena 100(2) PDEU.

4. Struktura Sporazuma

4.1. S pogajanji usklajeni Sporazum v glavnem odraža strukturo „klasičnega“ sporazuma na področju varnosti v letalstvu, t. i. „BASA“, kot se imenujejo obstoječi dvostranski sporazumi o varnosti v letalstvu med državami članicami in tretjimi državami. Tako kot BASA tudi ta sporazum temelji na medsebojnem zaupanju v sistem druge strani in na primerjavi regulativnih razlik. Zato prinaša obveznosti in metode za sodelovanje med izvoznim in uvoznim organom, tako da lahko slednji izda svoj lastni certifikat o letalskem proizvodu, delu ali napravi brez podvajanja vseh ocen, ki jih je opravil izvozni organ, kot tudi postopke za reševanje sporov za spremembo Sporazuma.

4.2. Načini za uresničevanje tega, tj. za sodelovanje in vzajemno priznavanje ugotovitev druge strani pri certificiranju na področju plovnosti in vzdrževanja (metode, obseg glede na proizvode ali storitve, regulativne razlike, v žargonu imenovane tudi „posebni pogoji“), so določeni v prilogah k Sporazumu. Že na začetku pogajanj sta se strani dogovorili, da bodo posebni postopki, ki jima omogočajo vzajemno priznavanje ugotovitev pri certificiranju na dveh področjih, certificiranju organizacij za načrtovanje in proizvodnjo ter potrjevanju organizacij za vzdrževanje, določeni v prilogah, ki bodo enako zavezujoče za obe strani in bodo sestavni del Sporazuma.

4.3. Osnutek sporazuma pogodbenicama omogoča, da proučita načine za nadaljnjo krepitev delovanja Sporazuma in predlagata spremembe, vključno z dodajanjem novih prilog k Sporazumu prek skupnega odbora. To pogodbenicama dopušča, da svobodno izbereta načine za spremembo Sporazuma in njegovih prilog po enakem postopku za spremembe, ki se konča z zadnjim uradnim obvestilom ene pogodbenice drugi, da so bili njeni notranji postopki za uveljavitev dogovorjene spremembe končani. Zlasti kadar gre za spremembe obstoječih prilog ali dodajanje novih, se pogodbenici lahko dogovorita, da Sporazum spremenita s preprosto medsebojno izmenjavo diplomatskih not.

4.4. Poleg tega osnutek sporazuma pomeni čisto korist za Evropsko unijo, saj bo z njim uvedeno vzajemno priznavanje ugotovitev pri certificiranju na vseh področjih plovnosti za vse države članice. Omeniti je treba, da ima trenutno le šest držav članic z Brazilijo podpisan dvostranski sporazum o certificiranju proizvodov. Transport Brazil je do zdaj sprejemal tudi ugotovitve evropskih uprav, zlasti kadar so bile opravljene pod okriljem JAA, za izdajo njihovih dovoljenj. JAA je obratno revidiral brazilski sistem in se z brazilsko upravo dogovoril glede „pogodb o oddajanju del zunanjim izvajalcem“ z opredelitvijo postopkov, ki jih je treba spoštovati, da lahko JAA svojim organom članom priporoči priznanje njenih ugotovitev. Enak pristop prevladuje pri dovoljenjih za organizacije za vzdrževanje, kjer obstaja samo šest uradnih sporazumov. Tudi na tem področju je bila med Transport Brazil in JAA sklenjena pogodba o „oddajanju del zunanjim izvajalcem“, ki omogoča, da organi člani JAA priznajo brazilske popravljalnice (organizacije za vzdrževanje), ki jih nadzira brazilska uprava. Za zdaj ni nobenih sporazumov, ki bi pokrivali certificiranje vpliva letalskih proizvodov na okolje.

5. Vsebina Sporazuma

5.1. Jasne pravice in obveznosti za pogodbenici

5.1.1. V Sporazumu ni predlagano preseganje tistega, kar je dopustno v veljavni zakonodaji posamezne pogodbenice. Veljavna zakonodaja za Evropsko unijo je Uredba (ES) št. 216/2008 in njeni izvedbeni ukrepi, vključno z vsako spremembo Uredbe. Sistem Evropske unije je v celoti upoštevan v osnutku besedila, ki jasno določa delitev nalog v zvezi s certificiranjem letalskih proizvodov in komponent ter organizacij, vključenih v načrtovanje in proizvodnjo tovrstnih proizvodov in komponent.

5.1.2. V zvezi z vzdrževanjem je ugotovljeno, da je postopek usposobljenosti osebja ANAC razumljiv, nekateri postopki glede usposabljanja pa še morajo biti v celoti izvedeni. Prav tako nadzor nad organizacijami za vzdrževanje z obširno letno revizijo opravita dva revizorja ANAC z uporabo podrobnega kontrolnega seznama. Ker sta ANAC in EASA šele nedavno začeli sodelovati na področju vzdrževanja ter da bi bilo omogočeno popolno zaupanje v brazilski nadzorni sistem in ohranitev zaupanja v navedeni sistem, Sporazum predlaga, da bi prešli na popolno priznavanje certificiranja in nadzora, ki ga opravlja ANAC le, kadar je dokazana zmožnost zagotavljanja nadzora nad organizacijami za vzdrževanje. Ko je takšna zmožnost dokazana, se predlaga, da bo podobno, kot je v primeru dvostranskega sporazuma med Evropsko unijo in Kanado o varnosti v civilnem letalstvu, ANAC lahko izdajala dovoljenja v imenu EASA organizacijam za vzdrževanje s sedežem v Braziliji, ki vzdržujejo zrakoplove in dele, zasnovane v ES, Agenciji pa ne bi bilo treba izdajati svojih certifikatov/dovoljenj na podlagi certifikatov/dovoljenj, ki jih je izdala ANAC. To je skladno z evropskimi pravnimi zahtevami, določenimi v členu 12(1) Uredbe (ES) št. 216/2008, ki predvideva, da v okviru mednarodnih sporazumov certifikate „lahko“ izdajo EASA ali organi držav članic na podlagi certifikatov, ki so jih izdali organi tretje države.

5.1.3. Komisija meni, da določbe člena 12(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 niso ovira za Evropsko unijo pri sklepanju mednarodnega sporazuma, s katerim certifikati, ki jih je izdal pristojni organ tretje države, samodejno veljajo v Evropski uniji. Ob upoštevanju tega je v Sporazumu pri vzdrževanju določeno naslednje:

- pogodbenici se dogovorita, da za namene postopka vzdrževanja skladnost z veljavno zakonodajo, ki se nanaša na vzdrževanje, ene pogodbenice in z regulativnimi zahtevami, opredeljenimi v Dodatku B1 k Sporazumu, pomeni skladnost z veljavno zakonodajo druge pogodbenice;

- pogodbenici se dogovorita, da za namene postopka vzdrževanja prakse in postopki certificiranja pristojnih organov posamezne pogodbenice pomenijo enakovredno dokazilo skladnosti z zgoraj navedenimi zahtevami;

- pogodbenici se dogovorita, da za namene postopka vzdrževanja zadevni standardi pogodbenic, ki se nanašajo na licenciranje vzdrževalnega osebja, veljajo za enakovredne.

5.2. Jasna sredstva za dosego ciljev mandata

5.2.1. V osnutku sporazuma je določeno, da vsaka od pogodbenic sprejme ugotovitve glede skladnosti kot rezultate podrobno opredeljenih postopkov druge pogodbenice, kadar so te pridobljene v skladu z določbami prilog – člen 3(1).

5.2.2. V osnutku sporazuma je priznana pravica regulativnega organa vsake od pogodbenic, da v imenu druge pogodbenice izda certifikate, ki potrjujejo skladnost s sistemom druge pogodbenice – člen 3(1).

5.2.3. Osnutek sporazuma zagotavlja ohranitev medsebojnega zaupanja na podlagi ustreznega mehanizma – predvideva vzpostavitev sistema stalnega sodelovanja in posvetovanja z okrepljenim sodelovanjem v okviru presoj, inšpekcijskih pregledov, pravočasnega obveščanja in posvetovanj o vseh zadevah s področja uporabe tega sporazuma – člen 8 o medsebojnem sodelovanju, pomoči in preglednosti.

5.3. Okrepljeno sodelovanje na področju varnostne politike s pomočjo preglednosti in izmenjave varnostnih informacij

5.3.1. Osnutek sporazuma pogodbenicama zagotavlja možnost tesnega sodelovanja na področju varnostne politike s proaktivnim pristopom k usklajevanju njunih varnostnih politik in pobud. Da bi to dosegli, se predlaga, da izmenjavata informacije in podatke ter razvijeta skupne programe za povečanje zmožnosti napovedovanja in preprečevanja ali blaženja morebitnih tveganj za civilno letalstvo zaradi izvajanja nadzornega sistema za vse zrakoplove, ki opravljajo dejavnosti na njunih ozemljih.

5.3.2. Ob varovanju zaupnosti in občutljivih informacij (o lastništvu) Sporazum (člen 8a) obema stranema daje možnost

3. da druga drugi na zahtevo in pravočasno zagotavljata informacije in pomoč v zvezi z nezgodami, incidenti ali dogodki, povezanimi z zadevami, obravnavanimi v tem sporazumu, in

4. da izmenjavata druge varnostne informacije v zvezi z delovanjem zrakoplovov in rezultati nadzornih dejavnosti, vključno s preverjanji na zrakoplovih, ki uporabljajo letališča obeh pogodbenic v skladu s postopki, ki jih določita ANAC in EASA.

5.4. Redna posvetovanja in hitro reševanje sporov

5.4.1. Namen osnutka sporazuma je delovati nemoteno iz dneva v dan in tako čim hitreje reševati tehnična vprašanja, do katerih prihaja pri njegovem izvajanju. V ta namen se ustanovijo skupni odbor pogodbenic in pododbora (skupni sektorski odbor za certificiranje in skupni sektorski odbor za vzdrževanje), ki poročata skupnemu odboru pogodbenic in spremljata uporabo prilog. Skupni odbor in pododbora imajo svetovalno in posredniško vlogo, s čimer zagotavljajo nemoteno delovanje Sporazuma, saj predstavljajo forum za odpravljanje razlik med pogodbenicama – člen 9 (skupni odbor) in točka 2.2 Priloge 1 glede certificiranja ter točka 4.2 Priloge 2 glede vzdrževanja.

5.4.2. Naloga skupnega odbora je, da razpravlja in pogodbenicama priporoči kakršne koli spremembe Sporazuma in njegovih prilog ter oblikuje delovne postopke glede regulativnega sodelovanja in preglednosti za vse dejavnosti, ki jih ne oblikujeta pododbora. Tako je mogoče razpravljati o področjih, ki niso zajeta v obeh prilogah, temveč so zajeta v zakonodaji Evropske unije (npr. o letalskih operacijah, licencah ali simulacijskih napravah za usposabljanje), in tako postaviti temelje za kakršne koli prihodnje spremembe Sporazuma.

5.4.3. Posvetovanja se lahko zahtevajo kadar koli – člen 15. Kljub temu morata pogodbenici usmeriti vse napore v rešitev tehničnih vprašanj na najnižji možni ravni, preden se ta razvijejo v „spore“.

5.5. Ohranjanje visoke stopnje zaupanja v sistem druge strani

5.5.1. Da bi ohranili visoko stopnjo zaupanja v sistem certificiranja začetne in stalne plovnosti obeh strani, Evropska unija in Brazilija prevzemata nekatere obveznosti:

- uradno obveščati drugo pogodbenico o istovetnosti „pristojnega organa“; za Evropsko unijo to pomeni obveščanje brazilske strani, da je bila pri nacionalnem letalskem organu uspešno opravljena revizija (ki jo opravi EASA) in da ta revizija kaže, da ta organ v celoti izpolnjuje zahteve zakonodaje Evropske unije, pozna zahteve brazilske zakonodaje na zadevnih področjih in je sposoben izvajati obveznosti, ki vplivajo na certificiranje in vzdrževanje ter izhajajo iz prilog – člen 5(2) in (3);

- z rednimi revizijami zagotavljati, da nacionalni letalski organi, ki so bili drugi strani priglašeni kot „pristojni organi“, ostanejo zmožni izpolnjevati obveznosti, ki izhajajo iz Sporazuma in njegovih prilog – člen 5(4) in (5);

- sodelovati pri zagotavljanju kakovosti in omogočati obojestransko udeležbo pri standardizacijskih pregledih in ugotavljanjih skladnosti (organi in podjetja) – člen 5(6) in člen 8(5);

- izmenjavati varnostne podatke – razpoložljive informacije o nezgodah, incidentih ali dogodkih – člen 8(4) ter zagotavljati ustrezno zaupnost pri izmenjavi informacij – člen 11;

- uradno obveščati druga drugo o vseh veljavnih zahtevah ter se na zgodnji stopnji posvetovati druga z drugo o regulativnih in organizacijskih spremembah – člen 8.

5.6. Močni zaščitni ukrepi

5.6.1. Osnutek besedila Sporazuma je oblikovan tako, da pogodbenicama omogoča potrebno prožnost za takojšnje odzivanje na varnostne probleme ali za vzpostavitev višje stopnje zaščite, za katero menita, da je ustrezna za varnost – člen 6. Predvideni so posebni postopki, da bi obema stranema omogočili obvladovanje takih razmer brez ogrožanja veljavnosti Sporazuma.

5.6.2. Če pa pogodbenici določenega položaja ne moreta zadovoljivo izboljšati, osnutek besedila Sporazuma najprej predvideva možnost začasne ustavitve priznavanja ugotovitev spornega pristojnega organa – člena 10 in 6, nato pa sredstva in postopke, ki jih je treba upoštevati za prenehanje veljavnosti dela Sporazuma ali Sporazuma v celoti – člen 16(3).

2010/0143 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo o varnosti v civilnem letalstvu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) in člena 207(4) v povezavi s členom 218(6)(a) in prvim pododstavkom člena 218(8),

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta[5],

ob upoštevanju naslednjega:

5. Komisija je v imenu Evropske unije s pogajanji dosegla Sporazum s Federativno republiko Brazilijo o varnosti v civilnem letalstvu v skladu s sklepom Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja.

6. Sporazum, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, je treba podpisati dne …., s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve.

7. Sporazum je treba odobriti.

8. Treba je določiti postopke za udeležbo Unije v skupnih odborih, ustanovljenih s Sporazumom, in za sprejetje nekaterih sklepov, ki zadevajo zlasti spremembo Sporazuma in njegovih prilog, dodajanje novih prilog, prenehanje veljavnosti posameznih prilog, posvetovanja in reševanje sporov ter sprejetje zaščitnih ukrepov.

9. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi dvostranski sporazumi z Brazilijo, ki imajo enako vsebino, prenehajo veljati ob začetku veljavnosti tega sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

10. Sporazum med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo o varnosti v civilnem letalstvu se v imenu Unije odobri.

11. Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.

12. Predsednik Sveta se s tem pooblasti, da imenuje osebe, pooblaščene za uradno obvestilo, predvideno v členu 16(1) Sporazuma.

Člen 2

13. Unijo v skupnem odboru pogodbenic, ustanovljenem s členom 9 Sporazuma, zastopa Evropska komisija ob pomoči Evropske agencije za varnost v letalstvu, skupaj z letalskimi organi kot predstavniki držav članic.

14. Unijo v skupnem sektorskem odboru za certificiranje, določenem v odstavku 2.1.1 Priloge A k Sporazumu, in v skupnem sektorskem odboru za vzdrževanje, določenem v odstavku 4.1.1 Priloge B k Sporazumu, zastopa Evropska agencija za varnost v letalstvu, ki ji pomagajo tisti letalski organi, ki jih dnevni red posameznega zasedanja neposredno zadeva.

Člen 3

15. Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, določi stališče, ki ga zavzame Unija v skupnem odboru pogodbenic glede naslednjih zadev:

16. sprejetja ali spremembe pravil postopkov skupnega odbora pogodbenic, določenih v členu 9 Sporazuma.

17. Komisija lahko po posvetovanju s posebnim odborom iz odstavka 1 ukrepa na naslednje načine:

18. sprejme zaščitne ukrepe v skladu s členom 6 Sporazuma;

19. zahteva posvetovanja v skladu s členom 15 Sporazuma;

20. sprejme ukrepe za začasno ustavitev v skladu s členom 10 Sporazuma;

21. sprejme katere koli druge ukrepe, ki jih mora sprejeti pogodbenica v skladu s Sporazumom, ob upoštevanju odstavka 3 in zakonodaje EU.

22. Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije odloča o naslednjih zadevah:

23. sprejetju dodatnih prilog v skladu s členom 16(5) Sporazuma;

24. vseh drugih spremembah Sporazuma, ki ne sodijo na področje uporabe odstavka 1;

25. prenehanju veljavnosti posameznih prilog v skladu s členom 16(3) Sporazuma.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik […]

[1] Priporočilo za Sklep Sveta o pooblastilu Komisiji za pogajanja o dvostranskem sporazumu med Evropsko unijo in Brazilijo o vzajemnem priznavanju ugotovitev pri certificiranju na področju varnosti v civilnem letalstvu in okoljske neoporečnosti, SEC(2009) 1097 konč., 3.8.2009.

[2] Mnenje 1/94, STO, [1994] Recueil I-5267, odstavek 33. Skladno s to sodno prakso se sporazumi o vzajemnem priznavanju za proizvode na splošno sklepajo na podlagi člena 133 ES. Glej na primer Sklep Sveta 1999/78/ES z dne 22. junija 1998 o sklenitvi Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike, UL L 31, 4.2.1999.

[3] Uredba (ES) št. 216/2008 z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES, UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

[4] UL C, , str. .

[5] UL C, , str. .