2010/0208 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s

stališča Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju

1. Ozadje:

Datum predložitve predloga Evropskemu parlamentu in Svetu (dokument 2010/0208 COD): || 14. julij 2010

Datum mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: || 9. december 2010

Datum stališča Evropskega parlamenta, prva obravnava: || 5. julij 2011

Datum predložitve spremenjenega predloga: || [*]

Datum sprejetja stališča Sveta: || 23. julij 2014

* Komisija ni pripravila spremenjenega predloga, ampak je izrazila svoje mnenje glede sprememb, ki jih je predlagal Parlament, v Sporočilu Komisije o ukrepih, sprejetih na podlagi mnenj in resolucij, ki jih je Parlament sprejel med delnim zasedanjem julija 2011(dokument SP (2011) 8072), poslanem Evropskemu parlamentu 8. septembra 2011.

2. Cilj predloga Komisije

Evropska unija (EU) je sprejela celovit pravni okvir za odobritev proizvodov, sestavljenih ali pridobljenih iz gensko spremenjenih organizmov (GSO). Postopek odobritve zajema uporabo GSO za živila in krmo, industrijsko predelavo in gojenje ter uporabo proizvodov, pridobljenih iz GSO, za živila in krmo.

Cilja sistema odobritev EU sta preprečevanje škodljivih vplivov GSO na zdravje ljudi in živali ter na okolje ter vzpostavitev notranjega trga za navedene proizvode. Odobritev GSO pred trženjem urejata dva zakonodajna akta, in sicer Direktiva 2001/18/ES o sproščanju GSO v okolje[1] in Uredba (ES) št. 1829/2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi[2]. Obe določata znanstveno utemeljene standarde za oceno morebitnih tveganj za zdravje ljudi in živali ter za okolje in zahteve glede označevanja. Poleg tega Uredba (ES) št. 1830/2003[3] določa pravila o sledljivosti in označevanju GSO ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz GSO.

Svet je marca 2009 zavrnil predloge Komisije, v katerih je od Avstrije in Madžarske zahtevala, naj razveljavita nacionalne zaščitne ukrepe, saj po mnenju Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) niso bili ustrezno znanstveno utemeljeni, kot je zahtevano z zakonodajo EU. Nato je skupina 13 držav članic[4] Komisijo pozvala, naj pripravi predloge za zagotovitev proste presoje držav članic glede gojenja GSO[5].

V političnih smernicah za novo Komisijo, ki jih je septembra 2009 določil predsednik Barroso, je bilo načelo subsidiarnosti na področju GSO navedeno kot primer, da ravnotežje med okvirom EU in potrebo po upoštevanju raznovrstnosti v 27 državah članicah EU ni vedno ustrezno. V skladu s temi smernicami je treba omogočiti, da se sistem Evropske unije za odobritev GSO, ki temelji na znanosti, poveže s prosto presojo držav članic, ali želijo na svojem ozemlju gojiti gensko spremenjene kmetijske rastline ali ne.

Predlagana uredba odraža te politične smernice z zagotovitvijo pravne podlage v pravnem okviru EU za GSO, da države članice lahko omejijo ali prepovejo na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu gojenje GSO, odobrenih na ravni EU. Te prepovedi ali omejitve temeljijo na drugih razlogih, kot so tisti, zajeti v oceni tveganja za okolje in zdravje na podlagi sistema odobritev EU.

3. Pripombe k stališču Sveta

3.1. Splošne pripombe

Predlog Komisije je bil predložen Evropskemu parlamentu in Svetu 14. julija 2010. Evropski parlament je sprejel svoje stališče v prvi obravnavi 5. julija 2011 in podprl glavne cilje predloga Komisije, obenem z 28 spremembami.

Spremenjeni predlog Komisije ni bil objavljen. V Sporočilu Komisije o nadaljnjem obravnavanju stališč in resolucij, ki jih je Parlament sprejel med delnim zasedanjem julija 2011 (dokument SP(2011) 8072), poslanem Evropskemu parlamentu 8. julija 2011, je Komisija navedla, da lahko v celoti, delno, načeloma ali po preoblikovanju sprejme 21 od 28 sprememb, saj je mnenja, da lahko te spremembe pojasnijo ali izboljšajo predlog Komisije ter da so skladne z njenimi splošnimi cilji.

Pred sprejetjem stališča Evropskega parlamenta iz prve obravnave in po njem so potekale razprave v Svetu, da bi dosegli skupno stališče. Te razprave so se zaključile s sprejetjem političnega dogovora na zasedanju Sveta za okolje 12. junija 2014, in sicer s kvalificirano večino, na podlagi katerega se je oblikovalo skupno stališče Sveta na zasedanju Sveta z dne 23. julija 2014.

Komisija meni, da skupno stališče Sveta odraža prvotne cilje predloga Komisije. Čeprav se skupno stališče pri nekaterih elementih razlikuje od predloga Komisije, Komisija meni, da zajema vsa vprašanja, ki jih je Komisija štela za bistvena ob sprejemanju predloga.

3.2. Spremembe Evropskega parlamenta, ki jih je Komisija sprejela in so bile v celoti, delno ali načeloma vključene v stališče Sveta v prvi obravnavi

· Uvodne izjave

Komisija sprejema spremembo 2, ki pojasnjuje posebne vidike usklajene ocene tveganja za okolje EU, ki se zahteva z Direktivo 2001/18/ES. Skupno stališče Sveta delno vključuje te spremembe v spremenjeni uvodni izjavi (2) s splošnim sklicevanjem na Prilogo II k Direktivi 2001/18/ES.

Komisija sprejema spremembo 11, ki se nanaša na potrebo po preprečitvi, da bi nacionalni ukrepi, ki omejujejo ali prepovedujejo gojenje GSO, preprečevali izvajanje biotehnoloških raziskav. Ta sprememba je v celoti vključena v novo uvodno izjavo (15) skupnega stališča Sveta.

Sprememba 44 vsebuje poziv k sprejetju posodobljenih smernic za oceno tveganja za okolje, ki temelji na sklepih Sveta za okolje z dne 4. decembra 2008. Sprememba določa, da navedene smernice ne bi smele temeljiti le na načelu stvarne enakovrednosti ali na primerjalni analizi varnosti. Ta del spremembe se lahko sprejme pod pogojem, da se njeno besedilo preoblikuje, s čimer se pojasni, da pravna referenca za oceno tveganja za okolje ostaja Priloga II k Direktivi 2001/18/ES, ki se glasi: „primerjava značilnosti GSO z značilnostmi nespremenjenega organizma v ustreznih pogojih sproščanja ali uporabe pomaga določiti posebej možne škodljive učinke, ki izhajajo iz genske spremembe“. V oceni tveganja za okolje je treba črpati iz prejšnjih izkušenj in znanja ter uporabiti ustrezne primerjalne elemente, da se poudarijo razlike, ki so povezane z gensko spremenjeno rastlino v prejemnem okolju. Poleg tega navodila, ki jih je treba upoštevati pri oceni tveganja, oblikovana v okviru Kartagenskega protokola o biološki varnosti v letu 2012, temeljijo na pristopu, ki je skladen s pristopom agencije EFSA, tj. postopen pristop, od primera do primera, ki uporablja primerjalno analizo in zajema istih sedem območij tveganja. Skupno stališče Sveta delno vključuje ta del spremembe 44 v novem členu 2 direktive o spremembi, ki določa, da mora Komisija poročati o napredku glede prizadevanj, da bi strožje smernice EFSA iz leta 2010 o oceni tveganja gensko spremenjenih rastlin za okolje pridobile normativno vrednost.

· Vključitev okvirnega seznama razlogov za utemeljitev ukrepov za izvzetje

Ocena morebitnih tveganj za zdravje ljudi in živali ter za okolje pri namernem sproščanju GSO je v celoti usklajena s Prilogo II k Direktivi 2001/18/ES. Obseg ocenjevanja GSO za gojenje zajema vsa mogoča območja okoljskega tveganja na celotnem ozemlju EU, tudi na regionalni ali lokalni ravni. Vključuje na primer oceno invazivnosti ali trdovratnosti gensko spremenjene rastline, možnost križanja s kulturnimi ali divjimi rastlinami, ohranjanje biotske raznovrstnosti in stalno znanstveno negotovost. GSO se lahko dovoli samo, če se pri oceni tveganja ugotovi, zlasti po pregledu zgoraj navedenih vidikov, da je GSO varen za zdravje ljudi in živali ter za okolje.

Predlog Komisije določa, da morajo ukrepi držav članic za omejitev ali prepoved gojenja GSO na podlagi navedenega predloga (tako imenovani „ukrepi za izvzetje“) temeljiti na razlogih, ki niso povezani z oceno škodljivega vpliva na zdravje in okolje, ki ga lahko povzroči namerno sproščanje GSO ali njihovo dajanje na trg. Zato Komisija lahko sprejme spremembe 5, 8, 10, 41 in 47 če se jih preoblikuje, tako da bi bilo jasno, da razlogi, ki jih navedejo države članice, da bi upravičile ukrepe za izvzetje, niso v nasprotju z vseevropsko oceno tveganja za okolje. Skupno stališče Sveta v spremenjenih uvodnih izjavah (10) in (11) ter v novem členu 26b(3) spremenjene direktive uvaja drugačno opredelitev razlogov, povezanih z okoljem, ki omogoča, da ni nikakršnega poseganja v vseevropsko oceno tveganja za okolje na ravni države članice: cilji okoljske politike, ki se razlikujejo od vidikov, ocenjenih v skladu z Direktivo 2001/18/ES in Uredbo (ES) št. 1829/2003. Komisija meni, da je besedilo, ki ga predlaga Svet, v skladu s ciljem predloga. V nasprotnem primeru se Komisija lahko strinja z razlogi, ki niso povezani z okoljsko razsežnostjo in ki jih predlaga Evropski parlament ali Svet, saj so si vsebinsko podobni.

· Druge spremembe predlaganega novega člena 26b spremenjene direktive

Komisija se strinja z Evropskim parlamentom, da je izvajalcem (vključno s pridelovalci) pravočasno treba dati na voljo potrebne informacije o kakršni koli omejitvi ali prepovedi gojenja GSO na ozemlju držav članic ter da jim je treba dati dovolj časa za prilagoditev in končanje pridelovalne sezone, če se ukrepi nanašajo na GSO, ki so že odobreni na ravni Unije (spremembe 7, 17 in 43). Skupno stališče Sveta vključuje določbe navedenih sprememb v novo uvodno izjavo (21) in nov člen 26b(4) in (5) ter člen 26c(3) in (5) spremenjene direktive (z izjemo obveznosti obveščanja pridelovalcev).

Komisija se strinja s posebnim poudarkom na pomenu skladnosti nacionalnih ukrepov z načelom sorazmernosti (sprememba 20). To spremembo je Svet v celoti vključil v novo uvodno izjavo (13) in v nov člen 26b(3) spremenjene direktive.

· Sprememba drugih členov Direktive 2001/18/ES

Komisija sprejema spremembo 26, ki se nanaša na začetek veljavnosti uredbe. Skupno stališče Sveta v celoti vključuje to spremembo v novem členu 3 direktive o spremembi.

3.3. Spremembe Evropskega parlamenta, ki jih je Komisija zavrnila in so bile v celoti, delno ali načeloma vključene v stališče Sveta v prvi obravnavi

· Sprememba drugih členov Direktive 2001/18/ES

Komisija ne sprejema spremembe 12, ki spreminja člen 22 Direktive 2001/18/ES o prostem pretoku, ker bo predlog državam članicam omogočal, da omejijo izključno gojenje GSO na svojem ozemlju, ne pa trgovine ali uvoza gensko spremenjenih ali konvencionalnih semen, hrane in krme. Vendar Komisija priznava koristnost jasnega navajanja, da predlog ne vpliva na delovanje notranjega trga. Zato sprejema spremenjeno besedilo uvodnih izjav (13) in (18) ter novega člena 26b(9) in člena 26c(6) spremenjene direktive o prostem pretoku in uvozu odobrenih GSO v vseh državah članicah in njihovi uporabi v državah članicah, ki ne omejujejo niti ne prepovedujejo gojenja GSO, ki ga je preoblikoval Svet, ter novo uvodno izjavo (20) v zvezi s prostim pretokom konvencionalnih semen, rastlinskega razmnoževalnega materiala in pridelka.

3.4. Spremembe Evropskega parlamenta, ki jih je Komisija sprejela v celoti, delno ali načeloma, a niso bile vključene v stališče Sveta v prvi obravnavi

· Uvodne izjave

Sprejme se sprememba 4, ki se nanaša na pomembnost zbiranja rezultatov raziskav.

Komisija sprejema določbe spremembe 44, ki se nanaša na vzpostavitev široke mreže znanstvenih organizacij in na neodvisne raziskave o morebitnih tveganjih, ki izvirajo iz namernega sproščanja ali dajanja GSO na trg.

· Spremembe predlaganega novega člena 26b spremenjene direktive

Sprememba 40, ki pojasnjuje, da je pomembno, da se pred sprejetjem nacionalnih ukrepov preuči vsak primer posebej, se lahko sprejme.

Sprememba 42, ki zahteva predhodno opravljeno neodvisno analizo stroškov in koristi nacionalnih ukrepov, ob upoštevanju alternativnih možnosti, se lahko sprejme.

Sprememba 19, ki zahteva, da se v zvezi z nacionalnimi ukrepi opravi najmanj tridesetdnevno predhodno javno posvetovanje, se lahko sprejme.

Vendar pa Komisija meni, da bi bilo treba pregledati pomen treh zgoraj navedenih sprememb v luči skupnega stališča Sveta, ki predlaga preoblikovanje uredbe v direktivo, ki državam članicam prepušča izbiro oblike in metod.

· Spremembe drugih členov Direktive 2001/18/ES

Komisija načeloma sprejema spremembo člena 26a direktive (spremembi 6 in 14), da bi države članice obvezala, da vzpostavijo ukrepe za soobstoj, s čimer preprečijo nenamerno prisotnost GSO na svojem ozemlju in na mejnih območjih sosednjih držav članic, čeprav obstoječa zakonodaja na tem področju ne določa obveznosti. Sprememba 9, ki poudarja pomen učinkovitih ukrepov za preprečevanje čezmejne okužbe, se prav tako lahko sprejme. Skupno stališče Sveta obravnava tudi ukrepe za soobstoj z napotitvijo v novi uvodni izjavi (22) na Priporočilo Komisije z dne 13. julija 2010, ki določa neobvezna navodila za države članice za razvoj ukrepov soobstoja, vključno na obmejnih območjih. Komisija sprejema to besedilo, ki odraža obstoječo zakonodajo in raznolikost stališč držav članic o tej zadevi. Komisija bi rada opozorila, da sprememba člena 25 direktive, ki se nanaša na to, da je treba semenski material dati na voljo za neodvisne raziskave, ni povezana s cilji predloga (sprememba 13). Komisija načeloma sprejema to spremembo pod pogojem, da je v skladu s pravno podlago akta.

3.5. Spremembe Evropskega parlamenta, ki jih je Komisija zavrnila in niso bile vključene v stališče Sveta v prvi obravnavi

· Pravna podlaga

Komisija meni, da bi moral predlog temeljiti na členu 114 PDEU, saj spreminja Direktivo 2001/18/ES, ki temelji na členu 114 PDEU, in ker je namenjen zagotavljanju boljšega delovanja notranjega trga ob hkratnem zagotavljanju varstva okolja v skladu s členom 114(2) PDEU. Tudi če bi bili spremembi 8 in 47 Evropskega parlamenta, ki uvajata možnost prepovedi gojenja na podlagi razlogov, povezanih z okoljem, sprejeti, bi bilo težišče predloga in direktive, kakor je bila spremenjena, še vedno na nemotenem delovanju notranjega trga. Zato Komisija ne sprejema spremembe 1.

· Uvodne izjave

Cilj predloga Komisije je, da se dovolijo nacionalne omejitve ali prepovedi na podlagi razlogov, ki niso tveganja in so obravnavani v vseevropski oceni tveganja za okolje. Previdnostno načelo bi bilo treba upoštevati pri izvajanju Direktive 2001/18/ES (v skladu z njeno uvodno izjavo 8), vendar ni pomembno za predlagano uredbo. Zato Komisija ne sprejema spremembe 46.

· Spremembe predlaganega novega člena 26b spremenjene direktive

Sprememba 51 se nanaša na možnost, v skladu s katero lahko regije v državah članicah sprejmejo omejitve ali prepovedi na svojem ozemlju. To je vidik, ki zadeva delitev pristojnosti med centralnimi vladami in regionalnimi/lokalnimi organi v državah članicah, kar je vprašanje ustavnega prava, v katero pravo EU ne more posegati. Zato Komisija ne sprejema te spremembe.

Sprememba 22, ki omejuje trajanje ukrepov držav članic na pet let, medtem ko je trajanje odobrenega dovoljenja za posamezen GSO na podlagi prava EU 10 let, je v nasprotju s cilji predloga državam članicam zagotoviti velik izbor pravno ustreznih rešitev za omejitev ali prepoved gojenja GSO, in v nasprotju z dejstvom, da so ti ukrepi upravičeni z javnimi interesi, ki lahko ostanejo nespremenjeni v obdobju petih let. Zato Komisija ne sprejema te spremembe.

Sprememba 23 črta besedo „utemeljeno“ pri sklicevanju na ukrepe, ki jih sprejmejo države članice. Komisija ne sprejema tega črtanja, saj morajo biti omejitve ali prepovedi dobro utemeljene in upravičene v skladu z nacionalnimi pogoji.

· Vključitev novega člena v Direktivo 2001/18/ES

Sprememba 24, ki v Direktivo 2001/18/ES uvaja nov člen o zahtevah v zvezi z odgovornostjo ni neposredno povezana s ciljem predloga. Komisija želi opozoriti, da v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode GSO obravnava Direktiva 2004/35/ES o okoljski odgovornosti[6]. Ta direktiva upošteva načelo „onesnaževalec plača“, kakor je določeno v Pogodbi in skladno z načelom trajnostnega razvoja. V skladu z veljavno zakonodajo EU so vprašanja odgovornosti in nadomestila za primere iz člena 26a Direktive 2001/18/ES (tj. ekonomske izgube kmetov/subjektov zaradi nenamerne prisotnosti odobrenih GSO v drugih proizvodih) v pristojnosti držav članic, kot je potrjeno v Priporočilu Komisije z dne 13. julija 2010 o smernicah za razvoj nacionalnih ukrepov soobstoja za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO. Čeprav obstajajo primeri, v katerih zakonodaja EU vsebuje določbe o finančni odgovornosti in finančnih nadomestilih na nekaterih področjih, ki spadajo na področje uporabe pogodb, v skladu z načelom subsidiarnosti in zaradi velikih razlik med državami članicami na področju civilnega in kazenskega prava te zadeve običajno niso obravnavane na podlagi prava EU. Komisija podpira, da države članice določajo pravila o sistemih nadomestil za gospodarsko izgubo zaradi naključne prisotnosti odobrenih GSO s strani držav članic. Vendar pa je treba pojasniti sedanje besedilo spremembe, saj ta ne loči med vprašanji odgovornosti in nadomestila, zato ne more biti sprejeta v tej obliki.

3.6. Nove določbe, ki jih je uvedel Svet

· Direktiva namesto uredbe

Skupno stališče Sveta z uporabo pravnega načela formalne vzporednosti spreminja predlog uredbe v direktivo. Komisija ugotavlja, da je predlog netipičen akt, ki ne nalaga neposrednih obveznosti tretjim osebam (kot jih običajno nalaga uredba) in tudi ne določa rezultata, ki bi ga države članice morale doseči (kot ga običajno določa direktiva); določa le, da imajo države članice možnost ukrepati, če to želijo. V teh okoliščinah Komisija meni, da je uporaba načela formalne vzporednosti, tj. sprememba Direktive 2001/18/ES z direktivo, sprejemljiva.

· Omejitev geografskega obsega uporabe vloge (faza 1)

Skupno stališče Sveta uvaja dvofazni postopek, ki državam članicam dovoljuje, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO.

Prvič, skupno stališče Sveta v novem členu 26b(1) in (2) spremenjene direktive določa, da morajo države članice, če želijo omejiti ali prepovedati gojenje GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, od vložnika prek Komisije zahtevati, da njihovo ozemlje izključi s področja uporabe v zvezi z gojenjem (tako imenovana „faza 1“). Drugič, skupno stališče Sveta v novem členu 26b(3) spremenjene direktive določa, da bi bilo treba v primeru izrecne zavrnitve vložnika v fazi 1 državam članicam dovoliti, da sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja določenega GSO po odobritvi (tako imenovana „faza 2“ ali „ukrepi za izvzetje“) na podlagi seznama razlogov, ki niso zajeti v oceni tveganja za okolje, v skladu s prvotnim predlogom.

Komisija sprejema skupno stališče Sveta o uvedbi dveh zaporednih faz postopka (v času opredelitve področja uporabe v vlogi vložnika in po tem, ko je bil GSO odobren), da bi se državam članicam omogočilo omejiti ali prepovedati gojenje GSO, saj razširja instrumente za omejitev ali prepoved gojenja GSO in ohranja pravico držav članic, da odločajo o gojenju GSO na podlagi razlogov javnega interesa, ne glede na stališče vložnika/imetnika odobritve. Poleg tega pa rok za zahtevo omejitve geografskega obsega uporabe v fazi 1 (najpozneje 30 dni po znanstvenem mnenju agencije EFSA) državam članicam pušča dovolj časa, da odločijo, ali bodo uporabile to možnost, saj lahko vložijo zahtevo kadar koli med oceno tveganja, ki jo opravi EFSA, kar lahko traja več mesecev/let.

· Ukrepi za izvzetje – postopki pred sprejetjem

Skupno stališče Sveta v novem členu 26b(4) spremenjene direktive določa, da države članice, ki nameravajo sprejeti ukrepe za izvzetje po odobritvi (faza 2), najprej predložijo predlog navedenih ukrepov Komisiji, ki bo imela 75 dni časa, da po potrebi poda pripombe. V tem obdobju se države članice vzdržijo sprejemanja in izvajanja navedenih ukrepov. Po izteku 75-dnevnega obdobja mirovanja zadevna država članica lahko sprejme ukrepe v prvotno predlagani obliki ali v spremenjeni obliki, tako da upošteva vse pripombe, ki jih je prejela od Komisije. Komisija sprejema to spremembo v skupnem stališču Sveta, ki je v skladu s predlaganim pristopom Komisije.

· Dveletni rok za sprejetje ukrepov za izvzetje

Skupno stališče Sveta v spremenjeni uvodni izjavi (14) in novem členu 26b(4) spremenjene direktive določa, da države članice sprejmejo ukrepe za izvzetje najpozneje dve leti po datumu, na katerega je bilo izdano soglasje ali odobritev v zvezi z GSO. Komisija sprejema to določbo, ki je namenjena zagotavljanju večje prepoznavnosti/predvidljivosti subjektom (vključno s kmeti) glede ukrepov za izvzetje, ki jih sprejmejo države članice.

· Prehodni ukrepi

Skupno stališče Sveta v uvodni izjavi (21) in novem členu 26c spremenjene direktive določa šestmesečno prehodno obdobje, ki državam članicam omogoča, da uporabijo določbe Direktive za GSO, ki so bili odobreni pred začetkom njene veljavnosti (koruza sorte MON 810) ali za katere je v trenutku, ko Direktiva začne veljati, vloga že v zaključni fazi. Komisija sprejema to določbo, saj je potrebna kot povezava med fazama 1 in 2: 1) faze 2 ni mogoče uporabiti pred fazo 1 in 2) faza 1 se lahko uporabi samo, če je vloga v obravnavi omejeno časovno obdobje.

Skupno stališče Sveta določa tudi, da prehodni ukrepi ne posegajo v gojenje katerih koli semen in razmnoževalnega materiala odobrenih GSO, ki so bili zakonito posajeni, preden je bilo gojenje GSO omejeno ali prepovedano. Komisija podpira to določbo, ki zagotavlja pravno varnost za kmete, ki so zasadili in spravili zadevne GSO, preden so začeli veljati ukrepi, ki gojenje omejujejo ali prepovedujejo.

· Možnost države članice, da spremeni svoje stališče glede gojenja GSO v času veljavnosti odobritve

Skupno stališče Sveta v novem členu 26b(5) in (7) spremenjene direktive določa, da se po odobritvi GSO, vendar ne pred iztekom dveh let od tega datuma, državi članici omogoča, da ponovno začne dvofazni postopek za izvajanje ali podaljšanje prepovedi gojenja na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, če nove objektivne okoliščine to upravičujejo. Skupno stališče Sveta določa tudi, da ta možnost, ki je državam članicam na voljo, „ne posega v gojenje katerih koli semen in razmnoževalnega materiala odobrenih GSO, ki so bili zakonito posajeni pred sprejetjem spremembe“.

Skupno stališče Sveta v novem členu 26b(6) in (7) spremenjene direktive določa tudi, da lahko države članice, ki želijo, da se njihovo celotno ozemlje ali njegov del ponovno vključi v geografsko področje uporabe odobritev GSO, to storijo po poenostavljenem postopku.

Komisija sprejema te nove določbe, saj prispevajo k povečanju možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO, in hkrati ohranjajo pravice kmetov, ki so GSO zakonito posadili pred njihovo prepovedjo.

· Obveznost poročanja

Skupno stališče Sveta v členu 2 direktive o spremembi določa, da „najpozneje v štirih letih po začetku veljavnosti Direktive Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te direktive v državah članicah, vključno z učinkovitostjo določb, ki državam članicam omogočajo, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem celotnem ozemlju ali na njegovem delu in nemoteno delovanje na notranjem trgu. K temu poročilu so lahko priloženi vsi zakonodajni predlogi, ki jih Komisija šteje za primerne. Komisija prav tako poroča o napredku glede prizadevanj, da bi strožje smernice agencije EFSA iz leta 2010 o oceni tveganja gensko spremenjenih rastlin za okolje pridobile normativno vrednost. Komisija sprejema to spremembo iz skupnega stališča Sveta.

4. Sklepne ugotovitve

Komisija meni, da skupno stališče, ki ga je Svet sprejel s kvalificirano večino 23. julija 2014, odraža prvotne cilje predloga Komisije in upošteva mnoge pomisleke Evropskega parlamenta.

Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija sprejema skupno stališče Sveta.

[1] UL L 106, 17.4.2001, str. 1.

[2] UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

[3] UL L 268, 18.10.2003, str. 24.

[4] Avstrija, Bolgarija, Irska, Grčija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska in Slovenija.

[5] Razprave so potekale na zasedanjih Sveta 2. marca, 23. marca in 25. junija 2009.

[6] Glej točko 11 Priloge III k Direktivi 2004/35/ES.