Komisija bo vsekakor proučila najprimernejše trajanje naslednjega večletnega finančnega okvira, da bi našla pravo ravnovesje med ustreznim trajanjem mandatov poslancev Evropskega parlamenta in članov Komisije ter potrebo po stabilnosti programskih ciklov in predvidljivosti naložb.

– določanje dolžine programov in shem na osnovi političnih potreb ne glede na obdobje finančnega načrta; zahtevo, da države članice in Komisija predložijo dobro utemeljene potrebe po (a) finančnih sredstvih Unije in (b) rezultatih, ki jih želijo doseči, še preden se izdatki odobrijo.“

Komisija hkrati v okviru svoje strategije z naslovom „Proračun, usmerjen v rezultate“ redno izboljšuje svoje poročanje o smotrnosti. Predlogu proračuna za leto 2018 vsebuje poročila o programih, ki opisujejo dosedanje dosežke programov in kaj se od njih pričakuje v smislu rezultatov, napredka in prihodnjih izzivov. To podpira pristop k pripravi proračuna na podlagi smotrnosti.

Politični proces bo dopolnjen s pregledom učinkovitosti, uspešnosti in dodane vrednosti EU programov porabe. S tem se bosta podprla priprava naslednje generacije skladov in posodobitev proračuna EU.

O teh vprašanjih so potekale obširne razprave med postopki podelitve razrešnice, vključena pa bodo tudi v splošni razmislek za pripravo naslednjega večletnega finančnega okvira. Z Belo knjigo Komisije o prihodnosti Evrope, objavljeno marca 2017, se je začela splošna razprava o Evropi v letu 2025, vključno s finančnimi obeti za Evropo, ki so bili podrobneje predstavljeni v razmisleku o prihodnosti financ EU z dne 28. junija 2017.

Poročevalec g. Zeller je pripomnil, da je bilo treba s proračunom EU v letu 2015 podpreti dolgoročnejše politične cilje, kot so prednostne naloge politike Komisije in strategija Evropa 2020, hkrati pa se je bilo treba odzvati na krizne razmere na različnih področjih politike, vključno z migracijami. V tem okviru je zastavil vprašanja o tem, kako v prihodnosti doseči boljše ravnotežje med prednostnimi nalogami politike in proračunskimi sredstvi ter kako zagotoviti parlamentarni nadzor nad vsemi skladi, povezanimi s strategijami EU.

Podrobni odgovori na posamezne zahteve Evropskega parlamenta in Sveta v okviru razrešnice, vključno z zahtevami v zvezi s posebnimi poročili Evropskega računskega sodišča, ki so zajeta tudi v postopek za podelitev razrešnice za leto 2015, bodo objavljeni pozneje.

To poročilo se navezuje na ključne zahteve, ki sta jih Evropski parlament in Svet navedla v razrešnici, ter je del celovitega svežnja finančnih poročil o proračunu EU za leto 2016. Osredotoča se zlasti na:1) prihodnost financ EU, 2) upravljanje proračuna in finančno poslovodenje, 3) proračun Unije in doseganje rezultatov ter 4) upravljanje mirovne pomoči za Afriko.

Postopek razrešnice za proračunsko leto 2015 je vseskozi spremljala koristna medinstitucionalna izmenjava mnenj o možnostih nadaljnje izboljšave upravljanja skladov EU v korist državljanov EU. Med zaključno razpravo v Evropskem parlamentu aprila 2017 so ključni akterji iz Evropskega parlamenta in Sveta podprli večjo usmerjenost v rezultate in pri tem potrdili, da je doseganje rezultatov pri proračunu EU enako pomembno kot zagotavljanje spoštovanja formalnih pravil. To je popolnoma skladno s pobudo Komisije z naslovom „Proračun EU, usmerjen v rezultate“, katere cilje je okrepiti sistematično osredotočenost na smotrnost izvrševanja in rezultate, hkrati pa državljanom in deležnikom olajšati razumevanje ciljev in učinkov proračuna EU. Evropsko računsko sodišče se je obenem zavezalo, da bo redno razvijalo svoje letno poročilo in se bolj osredotočilo na vidike smotrnosti.

Evropski parlament je 27. aprila 2017 Komisiji na priporočilo Sveta podelil razrešnico za proračunsko leto 2015. Razrešnica je postopek, s katerim Evropski parlament in Svet nadzorujeta izvajanje proračuna EU in zagotavljata, da Komisija prevzema odgovornost za svoje finančno poslovodenje. Letno poročilo in posebna poročila Evropskega računskega sodišča so poleg poročil Komisije o zaključnem računu EU ter upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU ključni vhodni podatki.

Glede posodobljenega dolgoročnega denarnega toka je Komisija v sporočilu o vmesnem pregledu/reviziji večletnega finančnega okvira predstavila napoved plačil, v kateri je ocenjena vzdržnost trenutnih zgornjih mej ter ki vsebuje oceno sproščenih obveznosti in gibanje neporavnanih obveznosti do konca sedanjega večletnega finančnega okvira.

V zvezi s podporo državam članicam je Komisija že vzpostavila delovno skupino za boljše izvajanje, da bi izboljšala izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov v nekaterih državah članicah, hkrati pa zagotovila popolno spoštovanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov v okviru, ki ga določata večletni finančni okvir in ustrezna zakonodaja. Komisija namerava zagotoviti, da se bo delo delovne skupine v celoti izkoristilo, ter se bo osredotočila na zagotavljanje proaktivnega in ciljno usmerjenega pristopa v državah članicah, da bi podprla izvrševanje sredstev kohezijske politike v obdobju 2014–2020.

Evropski parlament in Svet sta predstavila tri glavne zahteve v zvezi s spremljanjem, in sicer v zvezi z neporavnanimi obveznostmi, uvedbo dolgoročne napovedi denarnih tokov, ki se posodobi vsako leto, in potrebo po upoštevanju omejitev zmogljivosti v nekaterih državah članicah ter zagotavljanju tehnične pomoči tem državam za povečanje stopenj črpanja sredstev, zlasti na področju evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

Komisija tako pristaja na to, da se skladnost dolžniškega instrumenta v okviru IPE z drugimi pobudami EU, vključno z EFSI, oceni pri vmesnem pregledu IPE, ki je v teku in bi moral biti zaključen konec leta 2017, po tem ko bodo zunanji svetovalci zaključili ocenjevalno poročilo. Poleg tega bo objavljen dodatek k predhodni oceni IPE, ki vsebuje razmislek o naložbenih potrebah po uvedbi EFSI in možnostih za lastniški instrument v sektorjih IPE.

Komisija si s svojim predlogom za revizijo finančne uredbe/direktive omnibus že prizadeva združiti različne mehanizme financiranja Unije, zlasti skrbniške sklade, sklade za strateške naložbe, jamstvene sklade, mehanizme, finančne instrumente in makrofinančno pomoč znotraj enotnega regulativnega okvira finančne uredbe in zlasti naslova X. Poleg tega so bili v največji možni meri racionalizirani tudi predpisi o strukturnih in naložbenih skladih ter skladih, ki jih upravlja Komisija. O tem predlogu trenutno razpravljata Evropski parlament in Svet. Komisija zato pozdravlja vse predloge Parlamenta, ki bi še dodatno izboljšali način obravnavanja teh težav.

Komisija glede združljivosti finančnih instrumentov s strategijo EU poudarja, da so finančni instrumenti orodje, ki služi politikam EU. Dogovorjenih politik ne ogrožajo in jih ne bi smeli dojemati kot grožnjo kateri koli politiki. Njihova uporaba v prihodnjih letih bo odvisna od ravni ambicij v zvezi s proračunom in politikami EU ter od vprašanja, ali so ustrezen instrument za izvajanje teh politik.

Trenutna finančna arhitektura EU je torej omogočila mobilizacijo sredstev za nove potrebe in doseganje več z manj. Učinek instrumentov v proračunu EU je pojasnjen v zaključnem računu EU, ki ga revidira Evropsko računsko sodišče. Na voljo so tudi posebna poročila o finančnih instrumentih, skrbniških skladih in instrumentu za begunce v Turčiji, s čimer se zagotavljata preglednost in odgovornost.

Komisija ugotavlja, da so bili nekateri od teh mehanizmov vzpostavljeni v odziv na krizo v euroobmočju in so medvladni, zato ne spadajo v okvir proračuna EU. Drugi instrumenti, kot sta Evropski sklad za strateške naložbe in Evropski investicijski sklad, dopolnjujejo bolj tradicionalne mehanizme za izvrševanje proračuna EU ter tako povečujejo njegov doseg in učinek vzvoda.

Komisija je pozvana, naj predlaga ukrepe, s katerimi bi mehanizme financiranja Unije za izvajanje proračuna EU bolje opremili za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti, naj predloži oceno učinka Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) na druge programe in finančne instrumente, naj zagotovi, da so finančni instrumenti združljivi s strategijo EU, ter naj pripravi sporočilo o tako imenovanih „proračunih v senci“.

Komisija bo poskušala v okviru obstoječega zakonodajnega okvira še bolj uskladiti proračunsko porabo s cilji politik EU. Komisija je z vmesnim pregledom sedanjega večletnega finančnega okvira že sprejela ukrepe za povečanje zmogljivosti proračuna za obravnavanje prednostnih nalog EU. V predlogih Komisije za prihodnje proračune EU (in prihodnje večletne finančne okvire) bodo ustrezno upoštevane prednostne naloge politike in mednarodne zaveze Unije. Cilj večletnega finančnega okvira po letu 2020 je usklajen, učinkovit in uspešen nabor programov EU, s katerimi se izvajajo prednostne naloge politike.

Evropski parlament je prav tako zaprosil, naj se predlogi Evropskega računskega sodišča iz njegovega kratkega poročila o vmesnem pregledu in priporočila skupine na visoki ravni za lastna sredstva vključijo na dnevni red naslednjega sestanka strokovnjakov o proračunu, usmerjenem v rezultate. Komisija bo skupini predlagala razpravo o vprašanjih, ki jih je izpostavil Evropski parlament. Glede elementov, neposredno povezanih s smotrnostjo izvrševanja proračuna, so splošni pomisleki o vprašanjih, kot sta poročanje o smotrnosti ter uporaba podatkov o smotrnosti v procesu odločanja o proračunskem ciklu, že in bodo še naprej sestavni del razprave na sestankih strokovnjakov. Komisija bo analizirala, kako bi se lahko priporočila skupine na visoki ravni za lastna sredstva upoštevala pri delu strokovne skupine. Izkušnje, izmenjane na sestankih strokovnjakov, bodo upoštevane pri pripravi letne konference o proračunu EU, usmerjenem v rezultate, za leto 2017.

O večletnem finančnem okviru se razpravlja in dogovori kot o svežnju z zakonodajo o lastnih virih. Ker se s tem določijo letne zgornje meje odobritev za prevzem obveznosti, ki ustrezajo najpomembnejšim sektorjem dejavnosti Unije, ter letne zgornje meje odobritev plačil, se predlaga zakonodaja o programih porabe, ki izraža politične in proračunske odločitve v okviru večletnega finančnega okvira in je skladna z njimi. Zato ta zakonodaja v splošnem vključuje določbe o pregledu, ki so usklajene z zadevnim obdobjem večletnega finančnega okvira.

Poleg tega bo leta 2017 v skladu s točko 9 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju posodobila napoved za odobritve plačil po letu 2020.

3.Doseganje rezultatov s proračunom Unije (točke 83, 85, 97, 99, 101)

Evropski parlament je predstavil več zahtev, ki se nanašajo na letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU oziroma na program Obzorje 2020.

Komisija je z leti uvedla mehanizme za poročanje o smotrnosti, katerih namen je pojasniti dejavnosti programov porabe in prikazati, kako se sredstva EU uporabljajo za dosego ciljev politike.

Vsi pravni in izvedbeni temeljni akti programov porabe v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 vsebujejo okvire smotrnosti, ki določajo cilje in opredeljujejo kazalnike za merjenje napredka, ter ureditve spremljanja, poročanja in ocenjevanja. Izvajanje okvira smotrnosti se posodobi enkrat letno v delovnem dokumentu, priloženem predlogu proračuna, tj. v poročilih o programih. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU združuje podatke o smotrnosti izvrševanja in upravljanju proračuna EU ter ponuja celovit pregled nad tem, kako se s proračunom EU podpirajo prednostne naloge politike Unije.

V letnem poročilu Komisije o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU sta od leta 2016 združeni dve prejšnji poročili, in sicer finančno poročilo, pripravljeno v skladu s členom 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zbirno poročilo, ki ga zahteva člen 66(9) finančne uredbe. Poročilo je pripravljeno na podlagi letnih poročil o dejavnostih služb Komisije ter drugih virov podrobnih informacij o smotrnosti izvrševanja proračuna, kot so poročila o programih, predstavljena v letnem proračunu, ocenjevalna poročila o programih proračuna EU ter splošno poročilo o dejavnostih Unije. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU z združevanjem podatkov o smotrnosti izvrševanja in upravljanju proračuna EU ponuja celovit pregled nad tem, kako se s proračunom EU podpirajo prednostne naloge politike Unije.

Dosežki so v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU opisani skladno z različnimi stopnjami zrelosti programov, obsegajo pa vse od vhodnih podatkov v zgodnji fazi programov do rezultatov končanih programov. Komisija predstavi podatke, ki so na voljo v času priprave letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU. Normalno je, da ti podatki v zgodnji fazi izvajanja programov zadevajo vložke (dodeljena finančna sredstva) in, kjer je to mogoče, realizacije. Te informacije dobro kažejo porabo proračuna EU in njegov prispevek k prednostnim nalogam politike. Ko bo izvajanje programov bolj napredovalo, bodo na voljo informacije o rezultatih in učinkih. V prihodnjih izdajah letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU se bo še naprej zagotavljalo poročanje o smotrnosti programov sedanjega večletnega finančnega okvira.

Evropski parlament poziva Komisijo, naj letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU objavi bolj zgodaj. Hkrati jo poziva, naj v naslednjih poročilih o smotrnosti izvrševanja proračuna bolje oceni realizacije in rezultate vseh politik ter naj jasno in zbirno prikaže prispevek evropskih politik k ciljem Unije in oceni njihov ustrezni prispevek k ciljem strategije Evropa 2020.

Komisija je letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2016 sprejela 13. junija 2017, in sicer pred zakonskim rokom 15. junija, določenim v členu 66(9) finančne uredbe. Vendar bistveno zgodnejša objava letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU ne bi bila združljiva s trenutnimi zakonskimi roki, ki veljajo za države članice za posredovanje ustreznih podatkov Komisiji. To so ključni vhodni podatki za letna poročila o dejavnostih za generalne direktorate, odgovorne za sredstva v okviru deljenega upravljanja.

Od leta 2016 bo na podlagi strateških načrtov, ki jih bo pripravila vsaka posamezna služba Komisije, v letnih poročilih o dejavnostih pojasnjeno, kako specifični cilji prispevajo k prednostnim nalogam politike, dodatno bodo pojasnjene tudi povezave s strategijo Evropa 2020.

Evropski parlament in Svet sta pozvala k večji smotrnosti okvira poročanja in upravljanja programa Obzorje 2020.

Kar zadeva poročanje o smotrnosti, bo Komisija v vmesnem ocenjevalnem poročilu o programu Obzorje 2020 ter v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov o smotrnosti izvrševanja poročala o napredku v okviru programa Obzorje 2020 ter o prispevku programa k strategiji Evropa 2020. Poleg tega bo ocenila smotrnost delovnih programov, ki se bodo izvajali k okviru delovnih programov za obdobje 2018–2020.

Komisija bo glede okvira upravljanja smotrnosti zagotovila dosledno uporabo izrazov „vložek“, „izložek“, „rezultat“ in „učinek“ v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje. Z ozaveščanjem in ustreznim usposabljanjem bo še naprej spodbujala dosledno uporabo teh smernic.

4.Dosežki pri upravljanju in orodja Komisije za notranje upravljanje (točke 62, 70–73, 215e, 306)

Evropski parlament in Svet pozdravljata pozitivno mnenje Evropskega računskega sodišča o zaključnem računu EU ter dejstvo, da v prihodkih ni bilo pomembnih napak. Evropsko računsko sodišče je še ugotovilo, da so bile prevzete obveznosti v vseh pomembnih vidikih zakonite in pravilne. A čeprav Evropski parlament in Svet ugotavljata, da se je skupna ocenjena stopnja napake za plačila v zadnjih letih izboljšala, sta še vedno nezadovoljna, ker so na plačila pomembno vplivale napake.

Evropski parlament poudarja, da je treba uporabiti vse razpoložljive podatke, da se napake preprečijo, odkrijejo in popravijo. Komisijo poziva, naj izda „izjavo o zanesljivosti“ na podlagi letnih poročil generalnih direktorjev o dejavnostih, izračuna statistično oceno stopnje napake in ločeno oceni znesek sredstev EU, ki ga namerava Komisija povrniti z izterjavami/finančnimi popravki, povezanimi s proračunskim letom 2015.

Svet poziva Komisijo in Evropsko računsko sodišče, naj s sodelovanjem zbližata svoja pristopa k vrednotenju učinka finančnega popravka na ocenjeni znesek, pri katerem obstaja tveganje ob zaključku, in naj zagotovita primerljive podatke. Hkrati poziva Komisijo, naj proračunskemu organu zagotovi celovito poročilo o področjih, na katerih je ocenjena stopnja napake stalno visoka, in ugotovi temeljne vzroke zanjo.

Cilj Komisije kot upravljavke proračuna EU je, da z uporabo preventivnih in popravnih kontrol zagotovi dobro finančno poslovodenje proračuna EU ter pri tem upošteva večletno naravo programov. Komisija sprejema preventivne ukrepe, kot so predhodne kontrole, začasna ustavitev in prekinitev plačil, ter popravne ukrepe, kot so finančni popravki in izterjave.

O teh ukrepih poroča v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU, pri čemer izhaja iz letnih poročil o dejavnostih služb Komisije. Na zahtevo Sveta bo še naprej sodelovala z Evropskim računskim sodiščem, da bi še izboljšala poročanje.

V letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2015 je bil na podlagi zahtev Evropskega parlamenta v prejšnjih postopkih razrešnice naveden znesek, pri katerem obstaja tveganje ob zaključku, da bi se ocenila vrednost odhodkov, pri kateri lahko obstaja tveganje po zaključku večletnega kontrolnega cikla in uporabi popravnih ukrepov. Ta znesek temelji na najboljši in konservativni oceni zneska, pri katerem obstaja tveganje za proračun, kot jo je navedla Komisija, ter popravkov, ki bodo izvedeni. Upoštevajo se tudi ustrezni podatki držav članic.