EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.4.2022 COM(2022) 172 final 2022/0112(NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Bolgarijo {SWD(2022) 106 final}



2022/0112 (NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Bolgarijo SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Bolgarije. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Bolgarije znašal 28 % povprečja EU. Realni BDP Bolgarije se je v letu 2020 zmanjšal za 4,4 %, v obdobju 2020–2021 pa za skupno 0,4 %. Bolgarija ima eno najvišjih stopenj revščine in dohodkovne neenakosti v EU, njen zdravstveni sistem pa ostaja šibek in zanj je značilen omejen dostop do zdravstvenih storitev. Bolgarija je najbolj ogljično in energetsko intenzivno gospodarstvo v Uniji. Čeprav ima velik potencial za obnovljive vire energije in večjo energijsko učinkovitost, zlasti v stavbnem fondu, je zelo odvisna od premoga in lignita. Ključna izziva za spodbujanje ugodnega poslovnega okolja sta še vedno izboljšanje kakovosti institucij in boj proti korupciji. Veliko oviro za poslovne naložbe in omejevanje rasti produktivnosti predstavljajo pomanjkanje delovne sile in strokovne usposobljenosti ter neskladje v znanjih in spretnostih glede na potrebe trga dela. Uvajanje digitalnih tehnologij je počasno tako v javnem kot zasebnem sektorju. Na področju digitalnih spretnosti in znanj se Bolgarija uvršča na zadnje mesto v Uniji. (2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Bolgarijo naslovil priporočila. Bolgariji je priporočil zlasti, naj sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo, ter izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnega srednjeročnega fiskalnega položaja in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Svet je glede javnih financ priporočil tudi učinkovitejše pobiranje davkov, in sicer s ciljno usmerjenimi ukrepi na področjih, kot so gorivo in davčna obremenitev dela, ter posodobitev korporativnega upravljanja podjetij v državni lasti. Svet je poleg tega Bolgariji priporočil, naj zagotovi stabilnost bančnega sektorja z okrepitvijo nadzora in spodbujanjem ustreznega vrednotenja sredstev. Za nebančni sektor ji je priporočil, naj zagotovi učinkovit nadzor in izvajanje okvira za preprečevanje pranja denarja ter učinkovito delovanje insolvenčnega okvira. Priporočeno je bilo tudi izboljšanje kakovosti in učinkovitosti javne uprave, zmanjšanje upravnega bremena in okrepitev digitalne uprave. Poleg tega je Svet Bolgariji priporočil, naj okrepi odpornost, dostopnost in zmogljivost zdravstvenega sistema, zagotovi enakomerno porazdelitev zdravstvenih delavcev po geografskih območjih ter izboljša dostop do zdravstvenih storitev, vključno z zmanjšanjem samoplačništva in obravnavanjem pomanjkanja zdravstvenih delavcev. Za socialne izzive so bila še posebej pomembna priporočila za izboljšanje kakovosti, vključenosti in ustreznosti izobraževanja in usposabljanja za trg dela, zlasti za Rome in druge prikrajšane skupine, krepitev aktivnih politik trga dela, izboljšanje zaposljivosti s krepitvijo znanj in spretnosti, vključno z digitalnimi spretnostmi in znanji, ter obravnavanje socialne vključenosti z izboljšanjem dostopa do integriranih služb za zaposlovanje in socialnih služb ter učinkovitejšo minimalno dohodkovno podporo. Bolgarija naj bi za reševanje krize zaradi COVID-19 izboljšala dostop do dela na daljavo, spodbujala digitalne spretnosti in znanja in omogočila enake možnosti dostopa do izobraževanja. Svet je poleg tega Bolgariji priporočil, naj učinkovito podpira mala in srednja podjetja (v nadaljnjem besedilu: MSP) ter samozaposlene, jim zagotovi stalen dostop do finančnih sredstev in prožnih ureditev plačil, da prednost izvajanju zrelih javnih naložbenih projektov in spodbuja zasebne naložbe, da bi pospešila okrevanje gospodarstva. Priporočeno je bilo, naj osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo ter rabo energije in virov, okoljsko infrastrukturo in trajnostni promet, ter tako prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva, tudi v premogovniških regijah. Svet je priporočil tudi, naj ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na raziskave in inovacije, promet, zlasti njegovo trajnost, vodno infrastrukturo, infrastrukturo za ravnanje z odpadki in energetsko infrastrukturo ter energijsko učinkovitost, ob upoštevanju regionalnih razlik, in izboljšanje poslovnega okolja. Komisija je po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za posamezne države ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ugotovila, da je bil dosežen znaten napredek pri priporočilih o zagotavljanju stabilnosti bančnega sektorja z okrepitvijo nadzora, o krepitvi nebančnega finančnega sektorja z učinkovitim izvajanjem nadzora na podlagi tveganja, o takojšnjem odzivu fiskalne politike za učinkovito reševanje pandemije, ohranjanje gospodarstva in podporo okrevanju ter pri priporočilu o racionalizaciji in pospešitvi postopkov z namenom zagotavljanja učinkovite podpore MSP in samozaposlenim. Določen napredek je bil dosežen pri priporočilu o izboljšanju sistema pobiranja davkov, v okviru instrumenta za tehnično podporo pa je načrtovanih več projektov za podporo nadaljnjemu napredku na tem področju. (3)Bolgarija je 15. oktobra 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Prevzemanje odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost na nacionalni ravni je temelj za njihovo uspešno izvajanje in trajen učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. (4)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241. (5)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za reforme in naložbe po vsej Uniji. Z njihovim usklajenim in hkratnim izvajanjem ter izvajanjem čezmejnih in večdržavnih projektov se bodo te reforme in naložbe vzajemno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Približno tretjina učinka mehanizma za okrevanje in odpornost na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic. Uravnotežen odziv, ki prispeva k šestim stebrom (6)V skladu s členom 19(3), točka (a), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.1, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča Bolgarija, in njej dodeljenih finančnih sredstev. (7)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki prispevajo k vsem šestim stebrom, skoraj vse komponente načrta pa obravnavajo več stebrov hkrati. Tak pristop pomaga zagotoviti, da se vsak steber obravnava celovito in usklajeno.

(8)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje pomembne ukrepe za pospešitev dvojnega prehoda. Na področju podnebnih ukrepov in energijskega prehoda so precejšnja prizadevanja namenjena pospeševanju in lajšanju uvajanja proizvodnje in shranjevanja energije iz obnovljivih virov, zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v elektroenergetskem sektorju za skoraj polovico, liberalizaciji veleprodajnih in maloprodajnih trgov z električno energijo ter spodbujanju prenove stavbnega fonda zaradi boljše energijske učinkovitosti. Pomembne naložbe in reforme so namenjene tudi spodbujanju mobilnosti z nizkimi emisijami in uporabi manj onesnaževalnih načinov prevoza, zlasti železniškega prometa. Velika pozornost je namenjena tudi digitalni preobrazbi bolgarskega gospodarstva in družbe z ukrepi, ki podpirajo pridobivanje digitalnih spretnosti in znanj med vsemi prebivalci, digitalizacijo podjetij in javne uprave, vključno s sodstvom, ter izboljšanje povezljivosti in uvedbo širokopasovnih povezav na oddaljenih in redko poseljenih območjih. K zelenim in digitalnim ciljem pomembno prispevajo naložbe na področjih, kot so zmogljivosti za shranjevanje električne energije, digitalizacija in trajnost železniškega prometa ter pametno gospodarjenje z vodo. (9)Več komponent načrta za okrevanje in odpornost naj bi prispevalo k stebru pametne, trajnostne in vključujoče rasti s številnimi ukrepi, namenjenimi krepitvi konkurenčnosti ter spodbujanju raziskav in razvoja. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje naložbe za podporo podjetjem, zlasti MSP, prek nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov, katerih namen je spodbujati digitalizacijo, krožno gospodarstvo in uporabo obnovljivih virov energije za lastno porabo, kar podjetjem omogoča, da se prilagodijo energijskemu prehodu. Ukrepi v načrtu prispevajo tudi k ustvarjanju ugodnih pogojev za naložbe v industrijske parke in cone ter podpirajo kulturne in ustvarjalne sektorje. S pomočjo reform in naložb bi bilo treba izboljšati raziskovalni in inovacijski ekosistem ter s tem povečati obseg inovacij v Bolgariji, spodbujati prenos tehnologij in trženje rezultatov raziskav, kar bi moralo trajno spodbuditi njeno gospodarsko rast. Načrt za okrevanje in odpornost se močno osredotoča na razogljičenje energetskega sektorja, trajnostno kmetijstvo, trajnostno mobilnost (železniški in javni promet), posodobitev izobraževalnega sistema in infrastrukture, posodobitev zdravstvenega varstva in na podporo deinstitucionalizaciji oskrbe. Cilj načrta za okrevanje in odpornost je tudi utrditi poslovno okolje in pravno državo z ukrepi, ki obravnavajo vprašanja korupcije, kot so reformirane protikorupcijske institucije, nova zakonodaja o lobiranju in zaščiti žvižgačev, reforme pravosodnega sistema za zagotovitev učinkovitosti kazenskih preiskav, vključno z odgovornostjo in kazensko odgovornostjo generalnega državnega tožilca, reforme za izboljšanje zakonodajnega postopka, reforme na področju javnih naročil za zmanjšanje nepreglednih postopkov, reforma okvira upravljanja podjetij v državni lasti ter reforma za izboljšanje postopkov zaradi insolventnosti in prestrukturiranja. (10)Steber o zdravstveni, gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti vključuje ukrepe, ki naj bi prispevali k izboljšanju dostopa do izobraževanja, vseživljenjskega učenja in zdravstvenega varstva ter spodbujanju socialne vključenosti. Zadevni ukrepi na področju izobraževanja in usposabljanja vključujejo ukrepe za povečanje ustreznosti visokošolskega izobraževanja, da bi odpravili pomanjkanje delovne sile na trgu dela in spodbudili raziskave, ter razvoj platforme za vseživljenjsko učenje. Med zadevnimi ukrepi na področju zdravstvenega varstva so tudi sprejetje nove nacionalne zdravstvene strategije, izvajanje nacionalnega zdravstvenega informacijskega sistema in vzpostavitev mreže ambulantnih enot, ki jo podpira reforma, usmerjena v neuravnoteženo porazdelitev zdravstvenih delavcev. Za spodbujanje socialne vključenosti načrt za okrevanje in odpornost zajema reformo za povečanje kritja in ustreznosti sistema minimalnega dohodka ter ukrepe na ravni socialnih storitev, vključno z dolgotrajno oskrbo. V zvezi s socialno in teritorialno kohezijo se pričakuje, da bo podporni ukrep za uvedbo širokopasovnih povezav na podeželskih in oddaljenih območjih pomagal zagotoviti, da bodo vsi državljani imeli dostop do povezljivosti visokih hitrosti, medtem ko se pričakuje, da bo socialna kohezija spodbujena z reformo sistema minimalnega dohodka, kar bo koristilo odraslim in otrokom, naložbami v socialno gospodarstvo, posodobitvijo socialnih služb in služb za zaposlovanje ter zagotavljanjem storitev medicine na daljavo in e-uprave na oddaljenih območjih s spremembo namembnosti državnega poštnega omrežja. Pričakuje se, da bo bolgarski načrt za okrevanje in odpornost prispeval k politikam za naslednjo generacijo z ukrepi, kot so obvezna vključitev štiriletnih otrok v predšolsko vzgojo ter posodobitev in gradnja izobraževalne infrastrukture, vključno z vrtci in šolskimi laboratoriji, ter vzpostavitev mladinskih centrov po vsej državi. Obravnava vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo (11)V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.2, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, naslovljenih na Bolgarijo, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. (12)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkovitemu reševanju vseh ali znatnega števila gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo, ki jih je Svet naslovil na Bolgarijo v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020, zlasti na področju socialne vključenosti, izobraževanja in znanj ter spretnosti, zdravstvenega varstva, razogljičenja, digitalnega prehoda in poslovnega okolja. (13)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ključne strukturne reforme in naložbe, ki se nanašajo na dolgoletna priporočila v zvezi s poslovnim okoljem in izboljšanjem institucionalnega okvira. Reforma insolvenčnega okvira naj bi prispevala k učinkovitejšemu in prožnejšemu sistemu za prestrukturiranje podjetij, izboljšanje upravljanja podjetij v državni lasti in reforma postopkov javnega naročanja pa k preglednejšemu in učinkovitejšemu dodeljevanju javnih sredstev. Reforme, vključene v načrt za okrevanje in odpornost, podpirajo močnejši institucionalni okvir, vključno z izboljšanjem zmogljivosti in delovanja protikorupcijskega okvira, reformami sodstva za zagotovitev učinkovitosti kazenskih preiskav, vključno z odgovornostjo in kazensko odgovornostjo generalnega državnega tožilca, pa tudi boljše izvajanje okvira za preprečevanje pranja denarja. Med nadaljnje ukrepe za izboljšanje poslovnega okolja spadata reforma zakonodajnega postopka, katere cilj je povečati njegovo kakovost in predvidljivost, ter ureditev lobističnih dejavnosti v okviru javnega odločanja. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi sklop reform in naložb, katerih cilj je čim bolj zmanjšati upravno breme za podjetja s povečanjem učinkovitosti javne uprave in krepitvijo e-uprave, tudi z digitalizacijo pravosodnega sistema in povečanim zagotavljanjem digitalnih javnih storitev tudi na podeželskih in oddaljenih območjih. (14)Obsežen sveženj reform in naložb v načrtu za okrevanje in odpornost prispeva k reševanju glavnih izzivov v bolgarskem energetskem in prometnem sektorju, kot so bili opredeljeni v priporočilih Sveta. Z ukrepi, vključenimi v načrt za okrevanje in odpornost, naj bi se zlasti pospešila uporaba obnovljivih virov energije in njeno shranjevanje ter bistveno zmanjšale emisije toplogrednih plinov pri proizvodnji električne energije, kar bi prispevalo k postopnemu razogljičenju gospodarstva, tudi v premogovniških regijah. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi ključne reforme, katerih cilj je vzpostavitev konkurenčnih veleprodajnih in maloprodajnih trgov in s tem izboljšanje dostopa energije iz obnovljivih virov do trga ter izboljšanje korporativnega upravljanja v energetskem sektorju. Na področju spodbujanja trajnostnega prometa načrt za okrevanje in odpornost vključuje reformo e-mobilnosti, katere cilj je spodbujati uporabo brezemisijskih vozil, na primer s povečanjem števila javnih polnilnih mest, in vzpostavitev območij z nizkimi emisijami v nekaterih največjih in najbolj onesnaženih okrožnih mestih. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi reformo sistema javnega prevoza in uvedbo enotnega sistema vozovnic za javni prevoz ter naložbe v digitalizacijo in posodobitev železnic, vključno z nakupom brezemisijskega železniškega voznega parka. (15)Reforma sistema minimalnega dohodka, ki bo povečala njegovo ustreznost in pokritost, naj bi prispevala k reševanju izzivov, ugotovljenih pri socialnem vključevanju. Poleg tega naj bi načrt za okrevanje in odpornost izboljšal dostop do izobraževanja in učenja odraslih ter spodbujal socialno vključenost z reformami in naložbami, kamor spadajo obvezno predšolsko izobraževanje od četrtega leta starosti naprej, gradnja in prenova izobraževalnih ustanov ter razvoj spletne platforme za učenje odraslih, ki bo povezana z javnimi zavodi za zaposlovanje. Na področju zdravstvenega varstva naj bi ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost prispevali k odpravljanju pomanjkanja zdravstvenih delavcev, vključno z njihovo neuravnoteženo geografsko porazdelitvijo, povečevanju razpoložljivosti zdravstvenih storitev na celotnem ozemlju države prek ambulantnih enot, izboljšanju storitev medicine na daljavo in vzpostavitvi zračne reševalne službe, s čimer bi okrepili dostopnost in odpornost zdravstvenega sistema. Vseeno pa načrt ne rešuje visoke ravni samoplačništva. (16)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, usmerjene v povečanje razpoložljivosti digitalne infrastrukture, dostop do dela na daljavo in izboljšanje digitalnih spretnosti in znanj, ki podpirajo digitalni prehod, zlasti z ukrepi za obsežno uvedbo digitalne infrastrukture, digitalizacijo upravnih storitev in revidirano uredbo o delu na daljavo. Načrt za okrevanje in odpornost spodbuja tudi ustreznost znanj in spretnosti ter učenje odraslih s poudarkom na digitalnih spretnostih in znanjih. Poleg tega načrt za okrevanje in odpornost obravnava priporočilo za spodbujanje naložb v zeleni in digitalni prehod z obsežnim svežnjem reform in naložb. Ob ukrepih, usmerjenih v prehod na zelene, krožne in digitalno usmerjene poslovne prakse za MSP, načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi ukrepe, usmerjene v prestrukturiranje in nadaljnji razvoj raziskovalnega in inovacijskega ekosistema ter spodbujanje inovacij v Bolgariji, zlasti na področju zelenih in digitalnih tehnologij. Načrt za okrevanje in odpornost naj bi prispeval h konkurenčnosti in trajnostnemu razvoju regij v državi ter k lokalnemu razvoju. To vključuje reformo upravljanja vodnega in kmetijskega sektorja ter izgradnjo ali obnovo vodovodnega in kanalizacijskega sistema. Poleg tega bi bilo treba spodbujati lokalni razvoj z novim pristopom regionalne politike in z namenskimi reformami, ki naj bi spodbujale neposredno udeležbo lokalnih skupnosti pri upravljanju sredstev Unije. (17)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta za okrevanje in odpornost Bolgarije, ne glede na dejstvo, da se je Bolgarija v letih 2020 in 2021 na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo gospodarstva po podpori s fiskalnimi sredstvi v skladu s splošno odstopno klavzulo Pakta za stabilnost in rast. Prispevek k potencialu rasti, ustvarjanju delovnih mest ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti (18)V skladu s členom 19(3), točka (c), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.3, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost Bolgarije, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji. (19)Simulacije, ki so jih izvedle službe Komisije, kažejo, da bi lahko načrt za okrevanje in odpornost ter preostali ukrepi instrumenta Evropske unije za okrevanje do leta 2026 povečali BDP Bolgarije za 1,9 % do 3 %, kar ne vključuje morebitnega pozitivnega učinka strukturnih reform, ki je lahko znaten. Najpomembnejši trajni pozitivni učinki na rast in produktivnost v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju naj bi izhajali iz naložb v razogljičenje gospodarstva, kar vključuje uvajanje proizvodnje in shranjevanja energije iz obnovljivih virov ter večjo energijsko učinkovitost, pa tudi iz naložb v podporo podjetjem in ukrepov za privabljanje industrijskih naložb in razvoj industrijskih ekosistemov. (20)Za sklop reform in naložb, ki jih je predstavila Bolgarija, se pričakuje, da bo spodbudil rast in povečal odpornost gospodarstva, tako da bo odpravil pomembne strukturne pomanjkljivosti in dolgotrajne ranljivosti. Ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost za izboljšanje poslovnega okolja, tudi ob krepitvi institucionalnega okvira in digitalizaciji javne uprave, sodstva in gradbenega sektorja, naj bi ustvarili bistveno ugodnejše pogoje za zasebne naložbe v državi. Poleg tega naj bi reforme in naložbe v izobraževanje ter znanja in spretnosti, raziskave in inovacije, razogljičenje in digitalizacijo ter podpora podjetjem, zlasti MSP, pri njihovem dvojnem prehodu občutno pripomogle k trajnostni dolgoročni gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest. (21)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje pomembne reforme in naložbe za podpiranje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, kar prispeva k evropskemu stebru socialnih pravic. Socialno ranljivost bi bilo treba ublažiti z izboljšanjem sistema socialne podpore, zlasti z reformo sistema minimalnega dohodka in posodobitvijo dolgotrajne oskrbe starejših in invalidov. S predvidenimi ukrepi naj bi se povečala socialna odpornost na pretrese, zmanjšala socialna neenakost in ustvarile priložnosti za vključevanje najbolj ranljivih skupin na trg dela. Ukrepi, povezani z izobraževanjem ter znanjem in spretnostmi, vključno z digitalnimi spretnostmi in znanji, bi morali z odpravljanjem trdovratne in precejšnje vrzeli med znanji in spretnostmi ter krepitvijo zaposljivosti in produktivnosti delovne sile povečati socialno-ekonomsko odpornost. Ukrepi na področju izobraževanja naj bi podprli enakopraven dostop do kakovostnega izobraževanja in usposabljanja ter zmanjšali stopnjo osipa. Ukrepi na zdravstvenem področju naj bi poleg tega okrepili odzivnost in dostopnost zdravstvenega varstva ter prispevali k izboljšanju geografske porazdelitve zdravstvenih delavcev. Načrt za okrevanje in odpornost bi moral dodatno prispevati k zmanjšanju teritorialnih razlik z reformami, ki podpirajo teritorialni pristop od spodaj navzgor, ter z namenskimi naložbami v infrastrukturo v vodnem sektorju v regijah zunaj glavnega mesta in z naložbami za zagotavljanje boljših prometnih povezav na severu države. Teritorialno kohezijo naj bi okrepile tudi druge naložbe v promet in digitalno povezljivost po vsej državi ter večja razpoložljivost e-uprave in drugih upravnih storitev na oddaljenih in redko poseljenih območjih. Poleg tega bi morale reforme in naložbe za razogljičenje gospodarstva postaviti temelje za naložbe v okviru Sklada za pravični prehod, da se zagotovi, da bodo premogovniške regije deležne podpore v okviru prehoda in da nihče ne bo zapostavljen. (22)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje različne posege, ki naj bi prispevali k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic s spodbujanjem politik za otroke in mlade. Reforme in naložbe naj bi izboljšale enakopraven dostop do kakovostnega izobraževanja in spodbujale udeležbo v predšolski vzgoji z obvezno vključitvijo štiriletnih otrok v predšolsko vzgojo ter spodbujale osebni razvoj mladih z ustanovitvijo mladinskih centrov. Nadalje se načrt za okrevanje in odpornost osredotoča na posodobitev šol, tudi z vzpostavitvijo laboratorijev za naravoslovje, tehnologijo, inženirstvo in matematiko, kar zagotavlja neprekinjeno prilagajanje trenutnim učnim izzivom, predvsem digitalizaciji. Načelo, da se ne škoduje bistveno (23)V skladu s členom 19(3), točka (d), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.4, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno). (24)Bolgarija je v skladu z Uredbo (EU) 2021/241 in tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno, ki jih je sprejela Komisija (2021/C 58/01), predložila dokaze in zagotovila, da ukrepi za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bi smeli bistveno škodovati nobenemu od šestih okoljskih ciljev, tj. blažitvi podnebnih sprememb, prilagajanju podnebnim spremembam, trajnostni rabi in varstvu vodnih in morskih virov, krožnemu gospodarstvu, preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ter varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Posebna pozornost je bila namenjena ukrepom, ki vplivajo na okoljske cilje in ki zahtevajo natančen pregled.

(25)Z izbiro ukrepov, ki znatno prispevajo k okoljskim ciljem ali nimajo predvidljivega vpliva na okoljske cilje oziroma je ta vpliv zanemarljiv, je pričakovati, da bo z načrtom za okrevanje in odpornost zagotovljeno, da se okoljskim ciljem ne bo bistveno škodovalo. Za zagotovitev skladnosti s tem načelom so pripravljeni drugi ukrepi, vključno s širokimi programi podpore. Z mejniki ali cilji je treba doseči, da bodo zahteve za skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, vključene v zasnovo programov in vse faze izvajanja, tudi med razpisnim postopkom, če je to primerno, v vseh primerih pa v končne rezultate. Za ukrepe, ki zahtevajo vsebinsko oceno v skladu s tehničnimi smernicami Komisije, kot so proizvodnja energije iz obnovljivih virov, trajnostna mobilnost in prenova stavb, bi bilo treba določiti posebne mejnike in cilje, da se zagotovi, da se nobenemu od šestih okoljskih ciljev ne škoduje bistveno. Tako bi morala biti merila v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, vključena v mejnike, povezane s postopkom izbire ustreznih projektov, in, kjer je to primerno, sklicevanja na seznam izključitev v ustreznih mejnikih in ciljih. Prispevek k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo (26)V skladu s členom 19(3), točka (e), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.5, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 58,9 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VI k navedeni uredbi. V skladu s členom 17 navedene uredbe je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030. (27)Kar zadeva prispevek k podnebnim in energetskim ciljem Unije za obdobje 2030–2050 in k cilju podnebne nevtralnosti do leta 2050, načrt za okrevanje in odpornost obravnava nekatere ključne politične izzive in prispeva k njihovemu doseganju, medtem ko si bo treba še naprej prizadevati za popolno uresničitev teh ciljev, zlasti ker ima Bolgarija najvišjo ogljično intenzivnost v EU, in sicer štirikrat višjo od povprečja EU. Ukrepi bolgarskega načrta za okrevanje in odpornost vključujejo dolgoročne reforme in naložbe, ki naj bi učinkovito prispevale k zelenemu prehodu. To vključuje reforme in naložbe v podporo uvajanju proizvodnje energije iz obnovljivih virov in obsežnega shranjevanja električne energije ter jasno zavezo o postopnem opuščanju proizvodnje električne energije iz premoga in lignita v čim krajšem času, najpozneje pa do leta 2038. (28)Obenem se pričakuje, da bodo naložbe v infrastrukturo električnega omrežja, namenjene posodobitvi električnega omrežja z vključitvijo digitalnih orodij in metod, predstavljale podlago za večji prodor električne energije iz obnovljivih virov in večje povezovanje s sosednjimi državami. S kombinacijo reform in naložb, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, naj bi zagotovili dodatnih 3,5 GW proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov in nove skladiščne zmogljivosti s 6 000 MWh uporabne energije. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi ukrepe za podporo razvoju pilotnih projektov, ki omogočajo uvedbo zelenega vodika in bioplina za uporabo v industriji in za prihodnjo uporabo v prometu ter za proizvodnjo električne energije in toplote. Za povečanje energijske učinkovitosti se pričakujejo znatne naložbe v energetsko prenovo javnih in zasebnih stavb ter ulično razsvetljavo. Reforme in naložbe bi morale po pričakovanjih znatno prispevati k doseganju ciljev na področju razogljičenja in podnebja, ki so določeni v bolgarskem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu ter dolgoročni strategiji za razogljičenje. To vključuje zavezujoče cilje za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, povezanih s proizvodnjo električne energije, za 40 % glede na ravni iz leta 2019, ki jih je treba doseči najpozneje do leta 2025, in zakonodajo o razogljičenju, vključno s časovnim načrtom za postopno opuščanje elektrarn na premog in lignit ter regulativno zgornjo mejo njihovih emisij ogljikovega dioksida, ki se uporablja od 1. januarja 2026. Poleg tega načrt za okrevanje in odpornost podpira prehod na trajnostno mobilnost z reformo za spodbujanje električne mobilnosti ter s številnimi naložbami, namenjenimi posodobitvi in digitalizaciji javnega prevoza z nakupom brezemisijskega voznega parka, uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa in gradnjo novega odseka podzemne železnice v Sofiji, kar naj bi prispevalo k razogljičenju prometnega sektorja. Ukrepi za varnost v cestnem prometu, vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, bi morali prispevati k bolj trajnostnemu prometu, tako da bi obravnavali varnost in privlačnost prometa, tudi z zmanjšanjem črnih točk v cestnem prometu za polovico. (29)Načrt za okrevanje in odpornost prispeva tudi k ciljem okoljske politike Unije, kamor sodi izboljšanje gospodarjenja z vodo, spodbujanje trajnostnega kmetijstva in ohranjanje biotske raznovrstnosti. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje reforme in naložbe v storitve oskrbe z vodo in kanalizacije, vključno s posodobitvijo in digitalizacijo sistema za gospodarjenje z vodo ter izboljšanjem nadzora nad porabo vode. Ukrepi, namenjeni varstvu in obnovi ekosistemov in naravnih habitatov, naj bi prispevali k vzpostavitvi učinkovitih upravljavskih struktur Natura 2000 v državi ter k obnovi s podnebjem povezanih ekosistemov in varstvu biotske raznovrstnosti. Namen reform in naložb, katerih cilj je tudi upravljanje in varstvo okoljskih in naravnih virov na področju trajnostnega kmetijstva ter spodbujanje tehnološkega in ekološkega prehoda bolgarskega kmetijskega sektorja, je izboljšati trajnostno upravljanje in konkurenčnost sektorja v okviru zelenega prehoda. Ti ukrepi bi morali zagotoviti trajen učinek načrta za okrevanje in odpornost Bolgarije na zeleni prehod, vključno z biotsko raznovrstnostjo in varstvom okolja. Prispevek k digitalnemu prehodu (30)V skladu s členom 19(3), točka (f), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.6, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 25,8 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VII k navedeni uredbi. (31)Načrt za okrevanje in odpornost je močno osredotočen na digitalni prehod, ukrepi pa so vključeni v vse komponente, kar odraža široko in medsektorsko naravo predvidenih prizadevanj za digitalizacijo. Obsežne naložbe in reforme na področju digitalne povezljivosti bi morale povečati pokritost z zelo visokozmogljivimi omrežji na podeželskih in redko poseljenih območjih, ki zaostajajo na področju digitalne vključenosti, ter ustvariti ugodno okolje za uvajanje omrežij 5G in digitalne infrastrukture. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi obsežen sveženj reform in naložb za podporo razvoju e-uprave ter digitalizaciji javne uprave in sodstva, kar prispeva k zmanjšanju upravnega bremena za državljane in podjetja ter povečuje kakovost in učinkovitost javnih storitev na področjih, kot so pravosodje, zdravje, kmetijstvo in okolje, kultura, zaposlovanje in socialna zaščita. Načrt za okrevanje in odpornost podpira tudi digitalizacijo prometnega in energetskega sektorja ter tako prispeva k njunemu postopnemu razogljičenju. V zasebnem sektorju bi morale naložbe v digitalno preobrazbo poslovnih procesov in večje zmogljivosti za kibernetsko varnost prispevati k izboljšanju njune učinkovitosti in produktivnosti. Za digitalne tehnologije in infrastrukturo se poleg tega pričakuje, da bodo okrepile inovacijsko zmogljivost Bolgarije, s posebnim poudarkom na zelenih in digitalnih tehnologijah. Razen tega bi moralo imeti več univerz in raziskovalnih organizacij dostop do ultrahitre povezljivosti, ki je potrebna za sodelovanje v evropskih raziskovalnih omrežjih. (32)Druga prioriteta, ki jo podpira načrt za okrevanje in odpornost, je povečanje ravni digitalnih spretnosti in znanj prebivalstva, tudi s ciljno usmerjenimi reformami in naložbami v izobraževalni sistem, denimo z vzpostavitvijo laboratorijev na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike v šolah, ter naložbami v izpopolnjevanje in prekvalifikacijo, da se poveča zaposljivost delovne sile zaradi krepitve digitalnih spretnosti in znanj. Trajen učinek (33)V skladu s členom 19(3), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.7, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Bolgarijo. (34)Reforme, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, naj bi prinesle dolgoročne rezultate in trajne strukturne spremembe. Predvidene reforme, katerih cilji so spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, celovite reforme sistemov izobraževanja in usposabljanja ter reforma raziskovalnega in inovacijskega ekosistema, naj bi imele trajen učinek na bolgarsko gospodarstvo, saj bodo okrepile znanja in spretnosti za trg dela ter spodbujale produktivnost in trajnostno dolgoročno rast. Reforme zdravstvenega varstva, socialnih storitev, vključno z dolgotrajno oskrbo, in sistema minimalnega dohodka naj bi trajno izboljšale bolgarske sisteme zdravstvenega varstva in socialne zaščite z vidika vključenosti, ustreznosti in učinkovitosti. (35)Z izvajanjem reform, predvidenih v načrtu za okrevanje in odpornost, zlasti reform institucionalnega okvira in pravne države, naj bi prišlo do strukturnih sprememb v javni upravi in institucijah, prispevalo pa naj bi tudi k trajnemu izboljšanju njihovega delovanja in upravne zmogljivosti. V načrtu za okrevanje in odpornost so zajete ključne reforme pravosodnega sistema za zagotovitev učinkovitosti kazenskih preiskav, vključno z odgovornostjo in kazensko odgovornostjo generalnega državnega tožilca, povečanjem zmogljivosti za boj proti korupciji v sodstvu ter izboljšanjem zmogljivosti protikorupcijskih organov, integritete javnih uslužbencev in učinkovitosti nadzornih organov za preprečevanje pranja denarja. Prizadevanja za reformo bi se morala osredotočiti tudi na izboljšanje upravljanja podjetij v državni lasti, povečanje preglednosti in konkurence v postopku javnih naročil, izboljšanje kakovosti zakonodajnega postopka ter okrepitev revizijskih in nadzornih mehanizmov. Še več, načrt za okrevanje in odpornost vsebuje reforme in naložbe, ki naj bi izkoristile potencial e-uprave in digitalnih javnih storitev ter tako trajno povečale učinkovitost javne uprave. Cilj načrta za okrevanje in odpornost je okrepiti upravno zmogljivost za strateško načrtovanje in izvajanje prednostnih politik. (36)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje številne reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu gospodarstva, za katere se pričakuje, da bodo imele trajen učinek, s poudarkom na pametnem in trajnostnem gospodarstvu. Pomembne reforme in naložbe, ki jih vsebuje načrt za okrevanje in odpornost, lahko prispevajo k razogljičenju gospodarstva, saj podpirajo večjo uporabo proizvodnje in shranjevanja energije iz obnovljivih virov, povečujejo energijsko učinkovitost, prispevajo k trajnostni cestni in železniški mobilnosti ter trajnostnemu kmetijstvu in upravljanju vodnih virov. Od naložb, ki spodbujajo pridobivanje digitalnih spretnosti in znanj, digitalizacijo javnega sektorja, podjetij in raziskovalnih organizacij, ter od naložb v digitalno povezljivost se pričakuje, da bodo trajno povečale učinkovitost v teh sektorjih. Poleg tega načrt vključuje naložbe v podporo podjetjem pri dvojnem prehodu ter spodbujanje pametne in trajnostne rasti. (37)Trajni učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, vključno s programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem globoko zakoreninjenih ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja. Spremljanje in izvajanje (38)V skladu s členom 19(3), točka (h), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.8, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost ustrezne (ocena A) za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki. (39)Direkcija Nacionalnega sklada Ministrstva za finance je organ, pristojen za zbiranje in sporočanje podatkov o napredku ter za pripravo in predložitev zahtevkov za plačilo ter prejemanje plačil od Komisije. Deloval bo tudi kot kontaktna točka na nacionalni ravni v zvezi s pripravo skupnih pravil in postopkov za izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost, za izvajanje pregledov in kontrol izvajanja naložb in reform, vključno z aktivnim spremljanjem napredka pri izvajanju ukrepov na podlagi mejnikov in ciljev. Direkcija osrednje enote za usklajevanje Ministrstva za finance bo odgovorna za spremljanje izvajanja mejnikov in ciljev, vključno z napredkom pri skupnih kazalnikih, zelenim in digitalnim prispevkom naložb itd. Zadolžena je tudi za vzpostavitev strateškega okvira za informacijske in komunikacijske dejavnosti v zvezi z izvajanjem načrta ter za upravljanje, vzdrževanje in nadgradnjo informacijskih sistemov za programe v okviru deljenega upravljanja z EU in v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Direkcija za ekonomsko in finančno politiko Ministrstva za finance je organ, pristojen za poročanje o napredku pri izvajanju mejnikov in ciljev načrta v okviru evropskega semestra. Izvajalska agencija za revizijo sredstev EU pri Ministrstvu za finance je odgovorna za izvajanje revizije in nadzora v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. V pristojnosti organa so tudi naslednje odgovornosti: preverjanje zanesljivosti podatkov o izvajanju mejnikov in načina njihovega zbiranja; dajanje zagotovil, da se pri izvajanju načrta preprečijo dvojno financiranje, goljufije, korupcija in navzkrižje interesov, ter da se spoštuje načelo dobrega finančnega poslovodenja. (40)Načrt za okrevanje in odpornost opredeljuje mejnike in cilje za vse reforme in naložbe ter je skladen z dolgoročnimi cilji iz načrta. Predlagani kvalitativni in kvantitativni kazalniki, ki se uporabljajo za mejnike in cilje, so dovolj jasni, zanesljivi in izčrpni, da jim bo mogoče slediti in preveriti njihovo izpolnjevanje. Število mejnikov in ciljev odraža veliko število ukrepov in podukrepov za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta. Mejniki in cilji veljajo tudi za že izvedene ukrepe, ki so upravičeni do financiranja v skladu s členom 17(2) Uredbe (EU) 2021/241. Zahtevek za izplačilo je upravičen, če se navedeni mejniki in cilji zadovoljivo izpolnjujejo v daljšem obdobju.

(41)Države članice bi morale zagotoviti, da se finančna podpora v okviru mehanizma sporoči in navede v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2021/241. V okviru Instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta, se lahko zahteva tehnična podpora za pomoč državam članicam pri izvajanju njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. Izračun stroškov (42)V skladu s členom 19(3), točka (i), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.9, k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. (43)Bolgarija je predložila posamezne ocene stroškov za vse ukrepe iz načrta za okrevanje in odpornost, ki bodo ustvarili odhodke. Bolgarija je na splošno zagotovila jasne in zadostne informacije za utemeljitev ocen stroškov, povezanih z vsemi reformami in naložbami v načrtu, po potrebi na ravni podinvesticij. Dokazi, ki jih je predložila Bolgarija, zadostujejo za sklep, da je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta razumen in verjeten, saj so zneski ustrezni ter skladni z naravo in vrsto predvidenih reform in naložb. Za večino ukrepov so na voljo izračuni za ocene stroškov, ki so večinoma jasni in razumljivi. Za nekatere ukrepe bi bilo mogoče zagotoviti več podrobnosti, da bi pojasnili, kako je bil izračunan končni proračun. Pri ukrepih, ki temeljijo na povpraševanju (kot so naložbe v energijsko učinkovitost stavb ali podporni programi za podjetja), je bilo vključeno sklicevanje na celotno izvrševanje proračuna in po potrebi na pričakovano število upravičencev. Za večino ukrepov je Bolgarija predložila informacije o stroških podobnih ukrepov, ki so bili izvedeni v preteklosti, kadar so bili ti na voljo. Če to ni bilo mogoče, kot na primer pri novih projektih, je Bolgarija zagotovila cenovne ponudbe ali v nekaterih primerih informacije o cenah iz javno dostopnih virov. Predvideni stroški ukrepov, vključenih v načrt, so na splošno skladni s podobnimi ukrepi, vključno z naložbami, ki se financirajo iz drugih programov Unije, če so na voljo. Stroškovne ocene bolgarskega načrta za okrevanje in odpornost je pregledala bolgarska izvajalska agencija za revizijo evropskih skladov, ki je navedla, da so stroškovne ocene popolne, razumne in verjetne v smislu Uredbe (EU) 2021/241 ter da nimajo nobenega drugega vira financiranja. Bolgarija je predložila zadostne informacije in dokaze, da se znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost, ki se financira v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ne krije z obstoječim ali načrtovanim financiranjem Unije. Poleg tega so ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. Zaščita finančnih interesov Unije (44)V skladu s členom 19(3), točka (j), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.10, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ustrezne (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom Unije, tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotja interesov ter zaščito proračuna Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta. (45)Sistem notranje kontrole, opisan v načrtu za okrevanje in odpornost, temelji na zanesljivih procesih in strukturah ter jasno opredeljuje akterje ter njihove vloge in obveznosti za izvajanje nalog notranje kontrole. Sistem notranje kontrole in druge ustrezne ureditve, vključno z zbiranjem in objavljanjem podatkov o končnih upravičencih, naj bi po pričakovanjih omogočili preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih na podlagi Uredbe (EU) 2021/241, in preprečevali dvojno financiranje na podlagi navedene uredbe ter drugih programov Unije. Sistem repozitorijev za spremljanje izvajanja načrta za okrevanje in odpornost bi se moral vzpostaviti in začeti delovati do prvega zahtevka za izplačilo. Z mejnikom bi bilo treba zagotoviti, da sistem vključuje najmanj naslednje funkcije: (a) zbiranje podatkov in spremljanje doseganja mejnikov in ciljev ter (b) zbiranje, shranjevanje in zagotavljanje dostopa do podatkov, ki so zahtevani v členu 22(2), točke (d)(i) do (iii), navedene uredbe. (46)Za zagotovitev skladnosti s pravili za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, navzkrižja interesov, korupcije in dvojnega financiranja bi bilo treba izvajati posebne ukrepe. Načrt za okrevanje in odpornost navaja informacije o upravni zmogljivosti organov, ki bodo spremljali, nadzirali in izvajali načrt za okrevanje in odpornost v Bolgariji, ter o tistih organih, ki bodo izvajali revizijske dejavnosti. Vsebuje tudi informacije o pravnih pooblastilih različnih organov. V skladu s členom 20(5), točka (e), Uredbe (EU) 2021/241 mejnik za oceno upravne zmogljivosti odgovornih organov in potreb po zmogljivosti predstavlja ukrep, potreben za skladnost s členom 22 navedene uredbe, in bi ga bilo treba izpolniti pred prvim zahtevkom za plačilo kot predpogoj za kakršno koli izplačilo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Poleg tega bi bilo treba z mejnikom zahtevati, da začne veljati zakon o odobritvi sistema upravljanja in nadzora, in tudi ta mejnik bi moral biti izpolnjen pred predložitvijo prvega zahtevka za plačilo kot predpogoj za vsako izplačilo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Skladnost načrta za okrevanje in odpornost (47)V skladu s členom 19(3), točka (k), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.11, k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje. (48)Načrt za okrevanje in odpornost je sestavljen iz štirih skladnih stebrov, ki podpirajo okrevanje bolgarskega gospodarstva, prispevek k zelenemu in digitalnemu prehodu ter večjo odpornost za bolj trajnostno in vključujočo rast. Vsak steber temelji na sestavnih delih, vključno z doslednimi svežnji reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in dopolnjujejo. Začetek veljavnosti reform na začetku časovnega okvira načrta zagotavlja podporno okolje za izvajanje naložb, kar prispeva k doseganju ciljev reform. Vsi stebri na ravni načrta za okrevanje in odpornost si prizadevajo za dopolnjujoče se cilje in predstavljajo usklajene ukrepe. V načrtu za okrevanje in odpornost ni nedoslednosti ali nasprotij med stebri ali komponentami. V vseh stebrih načrta so predvideni ukrepi, ki krepijo učinke zelenega prehoda. Digitalne rešitve, ki so vključene v načrt za okrevanje in odpornost, zlasti tiste v prometnem in energetskem sektorju, naj bi prispevale tudi k razogljičenju gospodarstva ter spodbujanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Ukrepi za podporo podjetjem naj bi prispevali k spodbujanju dvojnega prehoda. Poleg tega ukrepi, ki prispevajo k boljšemu poslovnemu okolju, podpirajo vse naložbe, ki jih vsebuje načrt za okrevanje in odpornost, medtem ko naj bi naložbe in reforme na področju izobraževanja ter znanj in spretnosti spodbujale tudi digitalni prehod ter raziskave in inovacije. (49)Priznava se potreba po vzpostavitvi sistematičnega dopolnjevanja s financiranjem kohezijske politike, primeri pa so predstavljeni v komponentah. Razmejitvene črte so dovolj razvite in bi jih bilo treba upoštevati tudi pri dokončnem oblikovanju partnerskega sporazuma in programov kohezijske politike. Enakost (50)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki naj bi Bolgariji pomagali pri reševanju izzivov na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse, vključno z ukrepi, namenjenimi osebnemu razvoju mladih iz ranljivih skupin, vključno z Romi, ter z ukrepi, namenjenimi mobilnosti in možnostim za neodvisno življenje invalidov ter kakovosti življenja starejših. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi ukrepe za spodbujanje enakega dostopa do zdravstvenega varstva in izobraževanja, tudi naložbe v vrtce, kar bo vplivalo na udeležbo žensk na trgu dela. V načrtu se Bolgarija zavezuje, da bo v vseh fazah priprave in izvajanja predvidenih reform in naložb zagotavljala spoštovanje enakosti spolov in enakosti za vse. Samoocena varnosti (51)Bolgarija je zagotovila samooceno varnosti za naložbe v digitalne zmogljivosti in povezljivost v skladu s členom 18(4), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241. V celotnem načrtu za okrevanje in odpornost več komponent vključuje oddelek, ki pojasnjuje skladnost ukrepov z odprto strateško avtonomijo Unije in varnostnimi vprašanji. Postopek posvetovanja (52)V načrtu za okrevanje in odpornost je opisano, da se je Bolgarija v začetnih fazah priprave načrta za okrevanje in odpornost posvetovala s številnimi deležniki, tudi socialnimi partnerji, regionalnimi in lokalnimi organi, organizacijami civilne družbe, poslovno skupnostjo in drugimi relevantnimi deležniki. O prvem osnutku načrta za okrevanje in odpornost je potekalo javno posvetovanje, v katerem je bilo zbranih več kot 90 stališč zainteresiranih strani, na podlagi katerih so bile opravljene poznejše revizije načrta za okrevanje in odpornost. V poznejših fazah je bilo posvetovanje bolj ciljno usmerjeno, vključevalo je predvsem socialne partnerje in predstavnike določenih sektorjev. Da se zagotovi, da bodo ustrezni akterji prevzeli odgovornost, je ključnega pomena, da v celotnem obdobju izvajanja naložb in reform iz načrta za okrevanje in odpornost sodelujejo vsi zadevni lokalni organi in deležniki, vključno s socialnimi partnerji. Pozitivna ocena (53)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila bolgarski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe in Prilogo V k njej v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo v obliki nepovratne finančne podpore.