EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 20.7.2011 
SEC(2011) 953 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument k 
DIREKTIVI EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o dostopu do de javnosti kreditnih instituci j in bonitetnem nadzoru kreditnih instituci j in 
investicijskih dr užb ter spremembi Direktive 2002/ 87/ES Evropskega parlamenta in 
Sveta o dopolnilnem na dzoru kreditnih instit ucij, zavarovalnic in in vesticijskih  družb v 
finančnem konglomeratu 
{COM(2011) 453 kon č.} 
{SEC(2011) 952 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. UVOD 
Komisija je v sporo čilu z dne 9. decembra 20101 predvidela zakonodajne ukrepe EU za 
približevanje in krepitev sist emov sankcij v sektorju finan čnih storitev.  
Evropska komisija je v sporo čilu z dne 4. marca 20092 napovedala, da  bo (i) preu čila pravila o 
upravljanju in prakso znotraj finan čnih institucij z vidika finan čne krize ter (ii) po potrebi 
pripravila priporo čila ali predlagala ureditvene ukrepe.  
V tej oceni u činka je predstavljena anal iza ukrepov, ki jih je mogo če sprejeti na podro čju, ki 
ga zajema direktiva o kapitalskih zahtevah. Ta ocena dopolnjuje oceno u činka za predlog 
„direktive o kapitalskih zahtevah IV“. 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
Sistemi sankcij  
Nacionalni sistemi sankcij, ki so trenutno vz postavljeni za glavne kršitve direktive o 
kapitalskih zahtevah, so razli čni in niso vedno ustrezni za zagotavljanje u činkovitega 
izvrševanja. Vsi nacionalni organi nimajo dolo čenih pomembnih pooblast il za sankcioniranje, 
sankcije pa se ne objavljajo sistemati čno. V nekaterih državah članicah so višine upravnih 
denarnih kazni prenizke in zato premalo odvra čilne, hkrati pa sankcij ni mogo če naložiti 
kreditnim institucijam in posameznikom, odgovornim za kršitve. Nekateri nacionalni organi 
pri določanju višine sankcij, ki jih je treba nalo žiti, ne upoštevajo meril, pomembnih za 
zagotovitev sorazmernosti in odvra čilnosti sankcij. 
Poleg tega je dejanska uporaba sankcij v državah članicah razli čna, vključno z državami, ki 
imajo ban čni sektor podobnega obseg a. V nekaterih državah članicah je bilo v zadnjih letih 
uporabljenih malo sankcij ali te sploh niso bi le uporabljene, kar je lahko znak pomanjkljivega 
izvrševanja predpisov EU. 
Ta položaj lahko povzro či pomanjkanje skladnosti s predpi si EU, izkrivlja konkurenco na 
notranjem trgu in negativno vpliva na finan čni nadzor, s čimer ogroža pravilno delovanje 
bančnih trgov, kar je lahko škodljivo za zaš čito vlagateljev in investitorjev ter za zaupanje v 
finančni sektor. 
Upravljanje družb  
Komisija je junija 2010 objavila zeleno knjigo Korporativno upravljanje finan čnih institucij in 
politika prejemkov3 ter spremni delovni dokument služb Komisije4, v katerih je analizirala 
med finan čno krizo odkrite pomanjkljivosti ureditev upravljanja družb v sektorju finan čnih 
storitev, ki so prispevale k prekomernemu tveganju.  
                                                 
1 COM(2010) 716 kon č. 
2 COM(2009) 114 kon č. 
3 COM(2010) 284 kon č.  
4 Delovni dokument služb Komisije – Korporativno upravljanje finan čnih institucij: kaj se lahko nau čimo 
iz sedanje finan čne krize, najboljše prakse, SEC(2010) 0669 kon č. 
 
SL 3   SL Neustrezen nadzor tveganja s strani upravnih odborov   
Upravni odbori ve čkrat niso mogli ali niso želeli nasprotovati izvršnemu vodstvu glede 
njegovih strateških poslovnih odlo čitev. To je bila pogosto posle dica namenjanja premalo 
časa in neustreznega tehni čnega znanja upravnih odborov kreditnih institucij. V nekaterih 
primerih je bila zaradi prevladujo čega položaja izvršnega vodstva in nezadostne raznolikosti v 
sestavi upravnega odbora ogrožena objektivnost upravnih odborov.  
Poleg tega upravni odbori pogos to niso bili  dovolj vklju čeni v splošno strategijo tveganja, 
zaradi česar se strateški pristop izvršnega vodstva k tveganju ni spremljal, nastale so 
spodbude za prekomerno tveganje, ustrezni sistemi za zagotovitev u činkovitega upravljanja 
tveganja pa se niso izvajali. Upra vni odbori prav tako niso namenili dovolj časa razpravi o 
vprašanjih tveganja, ker je bilo upravljanje tveganja v primerjavi z drugimi vprašanji, kot je strategija rasti, obravna vano kot manj pomembno. Poro čanje o tveganju ni bilo vedno 
pravočasno in iz črpno, zlasti zaradi pomanjkanja neposrednega poro čanja o upravljanju 
tveganja upravnemu odboru. 
Nazadnje, funkcija upravljanja tveganja se v ve č primerih ni obravnavala kot dovolj 
pomembna v postopku odlo čanja. 
Nezavezujo ča narava na čel – neustrezen nadzornišk i pregled upravljanja družb 
Ker je ve čina načel upravljanja družb nezavezujo čih, jih kreditne institucije niso u činkovito 
upoštevale, zaradi česar je bilo izvajanje prepuš čeno predvsem samoregulaciji in zunanjemu 
spremljanju delni čarjev. Pomanjkljivosti, ki so se pokazale s krizo, so dokaz, da ti mehanizmi 
v praksi niso delovali. Zaradi neobstoja jasn ega okvira za upravljanje družb in neopredeljene 
nadzorniške vloge nadzor ni organi zlasti niso mogli ustr ezno spremljati ali nadzirati, kako 
kreditne institucije izvajajo standarde upravljanja družb.  
3. A
NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Konvergenca nacionalnih sistemov sa nkcij je potrebna za spodbujanje odvra čilnosti in 
ustvarjanje enakih konkuren čnih pogojev, s katerimi bi se za gotovili enotna uporaba direktive 
o kapitalskih zahtevah ter polno sodelovanje in vzajemno zaupanje med ban čnimi nadzorniki 
po vsej EU. Če bi nacionalni organi veljavna pooblas tila za sankcioniranje uporabljali bolje, 
to ne bi zadostovalo za dos eganje takšne konvergence. 
Enoten in skladen prist op na ravni EU je klju čen za učinkovito odpravo pom anjkljivosti pri 
upravljanju kreditnih instituc ij. Zaradi integrir anih kapitalskih tr gov in medsebojne 
povezanosti evropskega finan čnega sektorja bi lahko razli čni predpisi v državah članicah 
povzročili regulativno arbitražo, ki bi lahko ogrozila pravilno de lovanje notranjega trga ali 
ustvarila nove ovire zanj.  
4. CILJI  
Cilja predloga sta zagotovitev pravilnega delovanja ban čnih trgov in ponovna vzpostavitev 
zaupanja v ban čni sektor z: 
• učinkovitimi, sorazmernimi in odvra čilnimi sankcijami, ki bodo bolje zagotavljale 
skladnost s predpisi direktiv e o kapitalskih zahtevah; 
 
SL 4   SL • oblikovanjem enakih konkuren čnih pogojev, ki bodo zmanjšali možnosti za 
regulativno arbitražo; 
• učinkovitim nadzorom ponudnikov ban čnih storitev; 
• učinkovitim upravljanjem v kreditnih institu cijah, kar bi moralo prispevati k 
preprečevanju prekomernega tveganja. 
Za to so potrebni:  
• krepitev in približevanje pravnega okvi ra v zvezi s sankcijami ter mehanizmov, s 
katerimi se spodbuja odkrivanje kršitev;  
• krepitev okvira za upravljanje družb: 
– povečanje učinkovitosti nadzora tveganja s strani upravnih odborov; 
– izboljšanje položaja funkcije upravljanja tveganja in 
– zagotovitev u činkovitega spremljanja upravljanja tveganja s strani nadzornikov.  
5. MOŽNOSTI POLITIKE , ANALIZA U ČINKA IN PRIMERJAVA  
5.1. Možnosti glede sistemov sankcij  
5.1.1.  Možnosti v zvezi z ustreznimi upravnimi sankcijami  
Možnosti  
1. Brez ukrepanja EU  
2. Enotna pravila o vrstah in višinah upravnih sankcij  
3. Minimalna skupna pravila o vrstah upravnih sankcij  
4. Minimalna skupna pravila o (najnižjih in  najvišjih) zneskih upravnih denarnih kazni  
5. Minimalna skupna pravila o najvišjih zneskih upravnih denarnih kazni  
6. Enotna pravila o dejavnikih, ki jih  je treba upoštevati pri uporabi sankcij  
7. Minimalna skupna pravila o dejavnikih, ki  jih je treba upoštevati pri uporabi sankcij  
Na podlagi možnosti 1 se oprede ljeni problemi ne bi odpravili: čeprav bi lahko Evropski 
bančni organ spodbujal dodatno konvergenco naci onalnih sistemov, ta kšen ukrep brez 
vzpostavljenega okvira EU ne bi bil dovolj u činkovit.  
Z možnostma 2 in 6 bi se odpravile vse razlike pri vrstah in višinah kazni ter merilih za 
njihovo uporabo, zato bi bili ti možnosti naju činkovitejši v smislu zagotavljanja enakih 
konkuren čnih pogojev in spodbujanja čezmejnega nadzora. Možnosti 3, 4, 5 in 7 bi bile manj 
učinkovite, vendar bi omogo čale prilagoditev sankcij posebnostim razli čnih nacionalnih 
pravnih sistemov. Možnost 4 bi bila u činkovitejša od možnosti 5 gled e zmanjševanja razlik 
 
SL 5   SL pri višinah denarnih kazni in zagotavljanja odvra čanja, vendar bi možnost 5 bolje zagotovila 
sorazmernost. 
Možnosti 2, 3 in 4 bi podobno u činkovito zagotavljale odvra čanje. Vendar bi možnost 3 
omogočala dodatne vrste sankcij, kar bi lahko pove čalo odvra čilnost v nekaterih državah 
članicah. Na podlagi možnosti 5 bi se deja nska uporaba dovolj vis okih denarnih kazni 
zagotavljala manj u činkovito, pri čemer pa bi se lahko bolje za gotovila njihova sorazmernost. 
Možnosti 6 in 7 se lahko obravnavata kot enako u činkoviti, v kolikor vklju čujeta enake 
dejavnike, vendar bi se lahko z možnostjo  7 bolje zagotovila primernost dejansko 
uporabljenih sankcij, ker se pristojnim organom ne bi prepre čilo upoštevanje drugih 
dejavnikov. 
Možnosti 2 in 7 sta manj u činkoviti v smislu sprememb, ki so potrebne v nacionalnih 
zakonodajah, medtem ko je možnost 5 u činkovitejša od možnosti 4. 
5.1.2.  Možnosti v zvezi z osebnim podro čjem uporabe upravnih sankcij  
Možnosti 
1. Brez ukrepanja EU  
2. Splošna obveznost zagotavljanja uporabe upravnih sankcij za posameznike in kreditne institucije  
3. Minimalna skupna pravila o uporabi upravnih sa nkcij za posameznike in/a li kreditne institucije  
Z možnostjo 3 bi se v primerjavi z možnostjo 2 u činkoviteje zagotav ljali enaki konkuren čni 
pogoji in boljši čezmejni nadzor, medtem ko bi  bila razlika glede odvra čilnega učinka teh 
možnosti majhna. Možnost 3 je veliko manj u činkovita od možnosti 2, ker bi zahtevala ve č 
sprememb v nacionalnih zakonodajah in bi lahko zavezala države članice, da prilagodijo svoje 
splošne ureditve odgovornosti. 
5.1.3.  Možnosti v zvezi z objavo sankcij 
Možnosti  
1. Brez ukrepanja  
2. Objava sankcij kot splošno pravilo  
3. Objava sankcij, o kateri odlo čajo pristojni organi  
Kar zadeva ve čjo odvračilnost sankcij, bi bila možnost 2 u činkovitejša od možnosti 3. 
Možnost 3 je nekoliko u činkovitejša od možnosti 2. 
5.1.4.  Možnosti v zvezi z de jansko uporabo sankcij 
Možnosti  
1. Brez ukrepanja EU  
2. Notranji postopek prijave morebitnih kršitev dr ugih oseb („whistleblowing“) v kreditnih institucijah  
3. Vzpostavitev sistem ov za spodbujanje in zaš čito oseb, ki prijavijo morebitne kršitve drugih oseb („whistleblowers“), s 
strani držav članic  
 
SL 6   SL 4. Podrobne zahteve EU za programe prijave more bitnih kršitev drugih oseb („whistleblowing“)  
Možnosti 2, 3 in 4 so vse u činkovite glede uresni čevanja cilja boljšega odkrivanja kršitev, s 
čimer bi se zagotovila višja ra ven izvrševanja v vseh državah članicah. V zvezi s tem je 
možnost 4 nekoliko u činkovitejša. Vse tri možnosti imajo u činke na temeljne pravice 
(spoštovanje zasebnega in družinskega ži vljenja, varstvo os ebnih podatkov, domneva 
nedolžnosti ter pravica do obrambe), vendar je te u činke mogo če ublažiti, hkrati pa je glede na 
pomembnost ciljev, ki jih je treba dose či, učinek teh možnosti nujen in sorazmeren. 
Možnosti 2 in 3 sta enako u činkoviti v smislu sprememb, ki so potrebne v nacionalni 
zakonodaji. Možnost 4 velja za neu činkovito, ker bi zahtevala temeljitejše spremembe, 
verjetno tudi v državah članicah, ki že zagotavljajo mehanizm e za prijave morebitnih kršitev 
drugih oseb („whistleblowing“). Tudi stroški usklajevanja bi lahko bili višji od stroškov, 
potrebnih pri možnostih 2 in 3, ker bi imele države članice na voljo manj prilagodljivosti.  
5.2. Možnosti glede upravljanja družb 
Možnosti  
1. Brez ukrepanja EU  
2. Boljše izvajanje veljavnega okvira EU  
3. Krepitev in razvoj okvira direktive o kapitalskih zahtevah  
Z možnostjo 3 bi se v primerjavi z mo žnostma 1 in 2 temeljni cilj dosegel naju činkoviteje. Z 
možnostjo 1 bi regulativ ni okvir ostal odprt, pri čemer bi se ohranila pomanjkanje skladnosti 
in pravna negotovost. Možnost 2 je odvisna od tržne discipli ne in boljšega spremljanja 
izvajanja veljavnih na čel s strani nadzornikov. Vendar na dzorniki ne bodo imeli na voljo 
jasnejšega pravnega okvira, v skladu s katerim bi morali izvajati nadzor, samoregulacija pa se 
je izkazala za omejeno. 
Možnost 3 bi presegla veljavni okvir o upravljanju družb, pri čemer bi vklju čevala razvoj 
dodatnih in izboljšanih dolo čb. Vključevala bi ukrepe za pove čanje učinkovitosti nadzora 
tveganja s strani upravnih odborov, izboljšanje položaja in neodvisnosti funkcije upravljanja 
tveganja ter zagotavljanje u činkovitega spremljanja upravljanja  tveganja s strani nadzornikov.  
S temi novimi zahtevami bi se oblikoval niz minimalnih standardov, ki bi kreditnim 
institucijam in nadzornikom zagotovili jasna me rila, v okviru katerih bi se razvijale in 
ocenjevale strukture upravljanja družb.  
5.3. Najboljše možnosti in instrumenti politike  
Za doseganje ciljev predloga je najprimernej ša kombinacija naslednjih možnosti, ki se 
vzajemno krepijo: 
Možnosti glede sistemov sankcij  
• Minimalna skupna pravila o vrsti upravnih sankc ij, ki morajo biti na voljo pristojnim 
organom; 
• minimalna skupna pravila o najvišjih zneskih upravnih denarnih sankcij; 
• seznam klju čnih dejavnikov, ki jih je treba upoštevati pri dolo čanju upravnih sankcij; 
 
SL 7   SL • obveznost zagotavljanja uporabe upravnih sankcij za posameznike in kreditne 
institucije; 
• objava sankcij kot splošno pravilo; 
• notranji postopek prijave morebitnih kr šitev drugih oseb („whistleblowing“) v 
kreditnih institucijah; 
• zahteva, da države članice vzpostavijo sisteme za zaš čito oseb, ki prijavijo morebitne 
kršitve drugih oseb („whistleblowers“).   
Možnosti glede upravljanja družb  
Kreditne institucije morajo razkriti število mandatov članov upravnega odbora.  
Člani upravnega odbora morajo izva janju svojih nalog nameniti dovolj časa.  Večja časovna zavezanost 
članov upravnega odbora  
Omejiti je treba najve čje število mandatov, ki jih ima lahko hkrati član upravnega odbora.  
Razkriti je treba politiko zaposlovanja ter dejans ko strokovno znanje in izkušnje ter spretnosti članov 
upravnega odbora.  
Določiti je treba merila, ki jih morajo člani upravnega odbora posamezno in skupaj izpolnjevati v zvezi z 
ustreznimi spretnostmi ter strokovnim znanjem in izkušnjami.  
Članom upravnega odbora mora biti zagotovljeno ustrezno za četno in nadaljevalno usposabljanje.  Izboljšanje strokovnega 
znanja in izkušenj članov 
upravnega odbora  
Obvezna je komisija za imenovanja.  
Protiutež prevladujo čemu 
položaju pri upravljanju  Prepovedati je treba združitev mandatov predsednika in glavnega izvršnega direktorja v isti kreditni 
instituciji.  
Razkriti je treba notranjo politiko o raznolikosti.  
Primerjati je treba razli čne prakse na nacionalni in evropski ravni.  
Raznolikost mora biti eno od me ril za sestavo upravnih odborov. 
Kreditne institucije morajo oblikovati politiko raznolikosti.  Večja raznolikost v sestavi 
upravnih odborov  
 
Večja odgovornost 
upravnih odborov do 
strategije tveganja  Potrebna je izjava o ustreznosti sistemov upravljanja tveganja. 
Potrebna je izjava o tveganju, v kateri je naveden pristop kreditne institucije k tveganju.  
Razkriti je treba politiko in prakso glede razprave o vprašanjih tveganja in nji hove analize na zasedanjih 
upravnih odborov.  
Upravni odbori morajo vprašanjem tveganja nameniti dovolj časa. Prednostno obravnavanje 
vprašanj tveganja s strani 
upravnih odborov  
Obvezen je odbor za tveganja na ravni upravnega odbora.  
Razkriti je treba politiko in prakso glede pretoka informacij o tveganju, namenjenih upravnim odborom.  Izboljšanje pretoka 
informacij o tveganju, namenjenih upravnemu 
odboru
 Upravni odbori morajo dolo čiti vsebino, obliko in pogostost informaci j o tveganju, ki jih morajo prejeti. 
V okviru funkcije upravljanja tveganja mora biti mogo če neposredno poro čanje upravnemu odboru.  
Izboljšanje položaja in 
večja pristojnost funkcije 
upravljanja tveganja  Razkriti je treba položaj in pristo jnost funkcije upravljanja tveganja. 
Potrebna je neodvisna funkcija upravljanja tveganja.  
 
SL 8   SL Potreben je neodvisni glavni upravljavec tveganja.  
Glavni upravljavec tveganja mora ime ti ustrezen status in pristojnost.  
Odstavitev glavnega upravljavca tvegan ja mora predhodno od obriti upravni odbor.  
Zagotovitev u činkovitega 
spremljanja upravljanja tveganja s strani 
nadzornikov
 Upravljanje družb mora biti del nadzorniškega pregleda. 
Primernost članov upravnega odbora se mora preveriti v okviru posebnega nadzorniškega pregleda. 
Nadzorniki morajo pregledati dnevne rede in sp remno dokumentacijo za seje upravnega odbora.  
 
5.3.1.  Učinki najboljših možnosti: sistem sankcij 
Pričakuje se, da bo na podlagi možnosti glede sistemov sankcij odkrivanje kršitev lažje, 
pristojni organi pa bodo pooblaš čeni za uporabo ustreznih sankcij. To naj bi zagotovilo, da 
bodo kreditne institucije bolje izvrševale obvez nosti direktive o kapitalskih zahtevah, kar bi 
koristilo vsem zainteresiranim stranem .  
Te možnosti ne bi ustvarile upravnega bremena  za finan čne institucije ali nefinan čne 
družbe, vklju čno z malimi in srednje velikimi podjetji, razen omejenega upravnega bremena 
za kreditne institucije, ki bi nastalo zaradi obveznosti zagotavljanja notra njega sistema prijave 
morebitnih kršitev drugih oseb („whistleblowing“).  
Pričakuje se pozitiven socialni u činek, ker bo zaš čita vlagateljev in investitorjev boljša, kar 
bo koristilo zaposlenim v kreditnih institucijah, ki bodo delovali kot prijavitelji morebitnih 
kršitev drugih oseb („whistleblowers“).  
Te možnosti so v skladu s skupnimi cilji velikih pravnih sistemov znotraj skupine G20, 
tj. krepitve ureditve in nadzora finan čnega sektorja, pri čemer se pri čakuje, da bodo imele 
pozitiven u činek na globalno konkuren čnost EU. 
5.3.2.  Učinki najboljših možnosti: upravljanje družb 
Najboljše možnosti politike, s katerimi se izboljšuje upravljanje družb, bodo pripomogle k 
preprečevanju prekomernega tveganja kreditnih institucij in zmanjšanju tveganja neuspeha. 
Prispevale bodo k prilagodljivosti ban čnega sektorja in ve čjemu zaupanju investitorjev. Zato 
bi moral biti u činek na kreditne institucije in vse zainteresirane strani  (vlagatelje, delni čarje 
in upnike) pozitiven.  
Na makroekonomski ravni bi dober sistem upr avljanja tveganja v kreditnih institucijah 
prispeval k prepre čevanju prihodnjih kriz, ve čjemu zaupanju v ban čni sistem in ve čji 
učinkovitosti mehanizmov financiran ja kreditnih institucij, s čimer bi se spodbujala 
gospodarska rast .  
Uvedba ukrepov za raznolikost v sestavi upr avnih odborov bo verjetno imela pozitiven u činek 
na politiko enakosti spolov  v EU, s čimer bi se podirali stekleni  stropi in izboljšal dostop 
žensk do vodilnih položajev v družbah. Po leg tega bi to lahko imelo pozitiven u činek na 
zaposlovanje žensk. 
Najboljša možnost bi lahko vklju čevala dodatno upravno breme  za kreditne institucije in 
nadzornike. Vendar bi morali biti ti stroški omejen i in sorazmerni s splošnim ciljem. Da bi se 
zmanjšalo morebitno regulativno breme, mora veljati na čelo sorazmernosti, ki upošteva obseg 
in zapletenost dejavnosti kreditnih institucij.  
 
SL 9   SL 6. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Komisija bo kot varuhinja Pogodbe spremljala, kako države članice izvajajo spremembe 
direktive o kapitalskih zahtevah. Posledice upo rabe zakonodajnih ukrepov  v zvezi s sistemom 
sankcij bodo ovrednotene na podlagi naslednjih glavnih kazalnikov: 
• števila odkritih kršitev in števila uporabljenih sankcij; 
• prakse nacionalnih pristojnih  organov pri uporabi sankcij. 
Kar zadeva upravljanje  družb, lahko nekaj časa traja, preden bodo pri čakovane koristi novih 
določb uresničene, pri čemer bo stopnja njihovega uresni čenja odvisna od tega, kako bodo 
kreditne institucije nove zahteve izvaja le. Komisija bo uporabo ustreznih dolo čb direktive o 
kapitalskih zahtevah spremlja la prek Evropskega ban čnega organa ter obsežnega in stalnega 
dialoga z vsemi glavnimi zainteresiranimi stranmi, vklju čno z udeleženci na trgu (kreditne 
institucije, investitorji). Prav tako lahko upor abi ugotovitve študij, ki so jih izvedle 
zainteresirane strani.