SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 23.2.2009 
SEC(2009) 203 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument 
  
SPOROČILO KOMISIJE 
EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-
SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ 
Skupnostni pristop k prepre čevanju naravnih nesre č in nesreč, ki jih povzro či človek 
  
POVZETEK PRESOJE VPLIVA  
 
{COM(2009) 82} 
{SEC(2009) 202}  
 
 
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Službe Komisije so pripravile  presojo vpliva v podporo sporo čilu „Skupnostni 
pristop k prepre čevanju naravnih nesre č in nesreč, ki jih povzro či človek“.  
Namen tega sporo čila je dolo čitev ukrepov, ki bi jih lahko vklju čili v strategijo 
Skupnosti za prepre čevanje naravnih nesre č in nesre č, ki jih povzro či človek, ter 
dopolnjevanje in povezovanje sedanjih ukre pov. Prav tako naj bi sprožila razpravo z 
zainteresiranimi stranmi in spodbudila politi čne razprave med institucijami EU.  
Na tej zgodnji stopnji razvoja politike so cilji presoje vpliva naslednji: 
– zagotovitev potrebnih in formacij v podporo politi čni odločitvi o tem, ali naj se 
razvije strategija EU za prepre čevanje nesre č; 
– ocenitev in raziskava možnosti za morebitno vklju čitev v Sporo čilo.  
2. P OSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Presoja vpliva temelji na rezultatih dveh zuna njih neodvisnih študij, v katerih so bile 
opredeljene pomanjkljivosti prepre čevanja nesre č v sedanjih instrumentih in 
analizirali pristop k prepre čevanju nesre č, ki so ga uporabil e nekatere države članice.  
Pomembne zainteresirane strani  so povabili, da sodelujejo  na splošnem svetovalnem 
srečanju in dajo pripombe k dokumentu za r azpravo. Poleg tega so bila organizirana 
tri posebna sre čanja zainteresiranih strani, na ka tera so bili povabljeni strokovnjaki 
uprav držav članic in zasebnih organizacij, ki so podrobneje obravnavali gospodarske 
in okoljske vidike zlasti gozdnih požarov ter vprašanja glede rabe zemljiš č/določanja 
območij tveganj.  
Zainteresirane strani so se splošno strinjale, da je treba okrepiti prizadevanja za 
preprečevanje nesre č tako na ravni države članice kot ravni EU in o tem, da lahko v 
tem postopku ukrepanje EU zagotovi dodano vrednost. Po besedah zainteresiranih 
strani je ob upoštevanju dejstva, da je prepre čevanje nesre č prvotno odgovornost 
države, treba vedeti, da sta zara di podobne ranljivosti vseh držav članic potrebni 
večja usklajenost in sodelovanje na ravni EU.  
3. O PREDELITEV PROBLEMA IN CILJ POLITIKE  
Pretresljivi dogodki preteklih let so povzro čili, da se je evropska zakonodaja na 
področju civilne zaš čite glede pripravljenosti in odziva na nesre če utrdila z 
okrepljenim mehanizmom Skupnosti na podro čju civilne zaš čite1 in sprejetjem 
finančnega instrumenta za civilno zaš čito2. Vse zadevne zainteresirane strani imajo 
politično voljo, da bi okrepile povezave med prepre čevanjem nesre č, pripravljenostjo 
in odzivom nanje ter obnovo, naložbe v pripravljenost in odziv na nesre če pa mora 
spremljati podobna krepitev na podro čju preprečevanja nesre č.  
                                                 
1 Odlo čba Sveta 2007/779/ES, Euratom o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na podro čju civilne zaš čite 
(prenova). 
2 Odlo čba Sveta o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na podro čju civilne zaš čite (2007/162/ES, 
Euratom). 
 
SL 3   SL Države članice so do dolo čene mere že oblikovale politiko za prepre čevanje nesre č. 
Medtem ko je prepre čevanje nesre č še vedno odgovornost države, so utemeljitve za 
ukrepanje na ravni Skupnosti naslednje: 
– povečana izpostavljenost evropskih državljanov nesre čam; 
– nesreče povzročajo čezmejne u činke in imajo mednarodne razsežnosti; 
– nesreče povzročajo veliko škodo in stroške ter imajo u činek na gospodarsko 
rast in konkuren čnost EU.  
Namen pobude je zato izboljšati zaš čito ljudi, okolja in last nine, skupaj  s kulturno 
dediščino, z zapolnitvijo vrzeli, bo ljšim povezovanjem razli čnih sektorjev in 
zainteresiranih strani ter oblikovanjem politi čnega okvira za vzpostavitev tematskih 
pobud, vodoravnih in pre čnih sredstev ter smernic za prepre čevanje nesre č.  
Namen se lahko doseže z uresni čitvijo treh ciljev:  
– ustvarjenje pogojev za r azvijanje znanja, temelje čega na politikah za 
preprečevanje nesre č, na vseh vladnih ravneh; 
– povezovanje akterjev in politik v ce lotnem ciklusu upravljanja nesre č; 
– izboljšanje sedanjih instrumentov za njihovo ve čjo učinkovitost pri 
preprečevanju nesre č. 
4. P RESOJA VPLIVA MOŽNOSTI POLITIKE  
Komisija je opredelila in ocen ila naslednje možnosti politike: 
– Osnovna možnost:  ni nadaljnjega ukrepanja v zvezi s prepre čevanjem nesre č. 
Ta možnost ne omogo ča zadostnega zmanjšanja u činkov nesre č in ne bi 
zagotovila zadostne ravni zaš čite vseh državljanov EU.  
– Posebne možnosti:  nadaljevanje usmeritev za vsako opredeljeno podro čje. Te 
vključujejo naslednje možnosti, ki se medsebojno ne izklju čujejo in se lahko 
celo dopolnjujejo:  
– „enostavne“ možnosti:  določitev smernic za pridobitev znanja o 
nesrečah, povezovanje akterjev in politik ter/ali izboljšana uporaba 
sredstev EU. Te bi lahko razvrstili v okvir dejavnosti ve čsektorske 
usmerjevalne skupine, ki bi upor abila odprto metodo usklajevanja. 
– spremljevalni ukrepi : vključitev prepre čevanja nesre č v pregledovanje 
ustrezne zakonodaje bi verjetno pr inesla dobre r ezultate z logi čnim 
dopolnjevanjem ciklusa „prepre čevanje nesre č, priprava in odzivanje 
nanje ter obnova“. Ustanovitev „observatorija za nesre če“, kjer bi zbirali 
obstoječe podatke in informacije o nesre čah v EU, bi verjetno prinesla 
hitre in obširne podatke ob  omejenih stroških;  
– ukrepi za financiranje,  ki bi morda zahtevali spremembe glede sedanjih 
sredstev, bi lahko izbolj šali usklajenost in u činkovitost financiranja EU v 
zvezi s prepre čevanjem nesre č. Pričakuje se, da bi imela vzpostavitev 
posebnega finan čnega instrumenta za prepre čevanje nesre č najmanj 
pomanjkljivosti;  
– zakonodajni ukrepi lahko vklju čijo integrirane instrumente, ki 
obravnavajo splošno dolo čanje obmo čij tveganj in prepre čevanje nesre č, 
 
SL 4   SL ali vertikalne instrumente, ki obravnavajo posebne nesre če, kot so gozdni 
požari. Ti bi bili najbolj u činkoviti pri zmanjševanju negativnih u činkov 
nesreč, vendar bi zahtevali precejšnja prizadevanja na ravni EU in 
državnih ravneh.  
5. S KLEPNA UGOTOVITEV  
Strategija Skupnosti za prepre čevanje nesre č bi zmanjšala neskladja v EU glede 
zaščite ljudi, gospodarstva in oko lja pred posledicami nesre č, dvignila splošno raven 
ozaveščenosti med nosilci odlo čanja in javnostjo, spodbujal a najboljše prakse ter 
tako pove čala prožnost EU in njenega gospodarstva z ozirom na pove čano grožnjo 
naravnih nesre č in nesreč, ki jih povzro či človek. 
V kratkem času bi lahko posebni ukrepi za r azvoj znanja, boljše povezovanje 
akterjev in politik ter izboljšanje u činkovitosti sedanjih politi čnih instrumentov za 
preprečevanje nesre č, zagotovili prožnost ukrepanj a Skupnosti, ki bi se lahko 
prilagodilo razli čnim potrebam in virom držav članic ter hkrati zagotovilo 
usklajenost in doslednost po vsej EU. Prineslo bi tudi  rezultate ob  dokaj nizkih 
stroških, pove čalo bi poznavanje tematike prepre čevanja nesre č na vseh ravneh in 
zagotovilo nadaljnji razmislek o prihodnjem razvoju tega podro čja politike.  
Dolgoročno bi bilo mogo če ta pristop nadalje razvijat i, tako da bi se oblikovala 
združena strategija Skupnosti za prepre čevanje naravnih nesre č in nesre č, ki jih 
povzroči človek.