EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 19.4.2011 
COM(2011) 218 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ 
Krepitev odgovornosti EU pri razvojnem financiranju – 
prispevek k medsebojnemu pregledu uradne razvojne pomo či EU 
{SEC(2011) 500 kon č.} 
{SEC(2011) 501 kon č.} 
{SEC(2011) 502 kon č.} 
{SEC(2011) 503 kon č.} 
{SEC(2011) 504 kon č.} 
{SEC(2011) 505 kon č.}  
 
SL 1   SL SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Krepitev odgovornosti EU pri razvojnem financiranju – 
prispevek k medsebojnemu pregledu uradne razvojne pomo či EU 
KAZALO 
1. Uvod........................................................................................................................ ..... 2 
2. Razvojno financiranje EU na svetovni ravni ............................................................... 2 3. Uspešnost EU v letu 2010............................................................................................ 4 3.1. Zagotovitev dodatnih sredstev za razvoj in svetovne izzive........................................ 4 
3.1.1. Podpora mobilizaciji doma čih virov za razvoj............................................................. 4 
3.1.2. EU je najve čja donatorica, vendar ciljev za leto 2010 ni dosegla................................ 5 
3.1.3. Financiranje EU za boj proti podnebnim spremembam in za biotsko raznovrstnost... 6 3.1.4. Inovativni viri financiranja  in razvojni mehanizmi...................................................... 7 
3.1.5. Uporaba uradne razvojne pomo či za povečanje zasebnih tokov ................................. 7 
3.1.6. Podpiranje trgovinske zmogljivos ti držav v razvoju prek pomo či trgovini................. 8 
3.1.7. Prepre čevanje prihodnjih dolžniških kriz v državah v razvoju.................................... 9 
3.2. U činek pomo či EU....................................................................................................... 9 
3.2.1. Boljša poraba pomo či................................................................................................... 9 
3.2.2. Globalno finan čno upravljanje, krepitev  držav v razvoju............................................ 9 
4. Sklepne ugotovitve....................................................................................................... 9 
 
SL 2   SL 1. UVOD 
Po svetovni krizi in lanskoletnih obnovljenih zavezah k spremljanju držav v razvoju pri 
doseganju razvojnih ciljev novega tiso čletja je v tem sporo čilu in spremnem delovnem 
dokumentu služb Komisije1 podana analiza uspešnosti  EU in njenih držav članic pri 
izpolnjevanju skupnih zavez za mobilizacijo doma čih (davčno upravljanje) in mednarodnih 
virov za razvoj, pove čanje zmogljivosti za trgovanje in naložbe, uradno razvojno pomo č, 
inovativne vire in mehanizme financiranja, u činkovitost pomo či, zadolževanje, financiranje 
podnebnih ukrepov ter zastopanost in upoštevanje stališ č držav v razvoju v mednarodnih 
finančnih institucijah. Dokumenta raz členjujeta napredek glede navedenih vprašanj ter 
prikazujeta, na katerih podro čjih je bila EU uspešna in na  katerih je treba storiti ve č. Prav tako 
je prikazan napredek gled e preglednosti in odgovornosti v mednarodnem sodelovanju: prvi č 
so objavljeni odgovori držav članic, ki so se s tem strinjale, in odgovori Komisije na letni 
vprašalnik. 
Sporočilo je hkrati prispevek h konferenci Zdru ženih narodov o najmanj razvitih državah2, ki 
bo v Istanbulu, ter forumu IV na visoki ravni o u činkovitosti pomo či3, ki bo v Busanu. 
V sporočilu so povzeti predlogi za dose ganje skupnih ciljev EU, prou čeni načini premostitve 
okoli 50 milijard EUR velike vrzeli med sedanjimi ravnmi uradne razvojne pomo či in ciljem 
za leto 2015, zagotovljena pa  je tudi podlaga za poro čilo Sveta Evropskemu svetu za letno 
razpravo o tem, kako izpolniti cilje uradne razvojne pomo či do leta 20154 v okviru 
medsebojnega pregleda uradne razvojne pomo či. 
2. RAZVOJNO FINANCIRANJE EU NA SVETOVNI RAVNI  
EU je bila doslej vodilna sila pri spodbujanju boljšega življenjskega standarda v državah v 
razvoju. Ko so se svetovni voditelji lansko jesen sestali v New Yo rku na vrhu Združenih 
narodov o razvojnih ciljih novega tiso čletja, si je EU prizadevala za sprejetje splošnega 
soglasja o skupnih ukrepih. Za uspešen boj proti revš čini je bistveno, da se mobilizira ve č 
razvojnih sredstev iz vseh ra zpoložljivih virov. Vendar pa de nar sam še ne pomeni razvoja. 
Države v razvoju so v prvi vrsti same odgovorne za  svoj razvoj ter izbo ljšanje okvira politik 
in upravljanja. EU ni samo velikodušna donatorica, ampak z obsežnim izborom ukrepov tudi 
podpira države v razvoju pri njihovem prizadevan ju za trajnostni razvoj , zlasti z oblikovanjem 
politik pomo či skupaj z državami partnericami, z zagotav ljanjem, da so notranje politike EU v 
skladu z razvojnimi cilji,  in z zagotavljanjem pomo či državam v razvoju za spoprijemanje z 
globalnimi izzivi. Za razliko od ve čine donatorjev si je  EU zastavila koli činske in kakovostne 
cilje, na podlagi katerih se lahko meri doseženi napredek.  
Zaveze EU temeljijo na globalnem na črtu za razvojno financiranje5, ki zajema razli čne vire 
financiranja, čeprav ta na črt ne odraža dovolj sprememb v globaliziranem svetu, kot so novi 
uradni donatorji in vlagatelji, dobrodelne organizacije, sodelova nje med državami na jugu in 
                                                 
1 Poro čilo o odgovornosti EU pri razvojnem financiranju, SEC(2011) 500 final « EU Accountability 
Report 2011 on Financing for Development ». 
2 Konferenca IV o najmanj razvitih državah, Istanbul, maj 2011. 
3 Forum IV na visoki ravni, Busan, november 2011. 
4 Sklepi Evropskega sveta z dne 17 junija 2010, odstavek 20. 
5 Soglasje iz Monterreya iz leta 2002, deklaracij a iz Dohe o razvojnem financiranju iz leta 2008. 
 
SL 3   SL dejavnosti zasebnega sektorja . Uradna razvojna pomo č je najbolj znan kazalnik zavezanosti 
uradnih donatorjev in glavna tema tega dokumenta, vendar pa ni edini vir mobiliziranih razvojnih sredstev. 
EU in njene države članice so v obdobju 2004–2010 prispevale  57 % neto uradne razvojne 
pomoči državam v razvoju vseh donatorjev OE CD/DAC in vseh donatorjev EU ter 65 % 
skupnega pove čanja uradne razvojne pomo či v vrednosti 25,7 milijarde EUR. V letu 2010 je 
uradna razvojna pomo č, ki so jo dodelili donatorji OECD /DAC in EU, nominalno znašala 
97,2 milijarde EUR. EU kot celota zagotavlja 58 % te pomo či. EU in njene države članice so 
kot najve čja svetovna donatorica obljubile, da b odo do leta 2015 izdatke za uradno razvojno 
pomoč povišale na 0,7 % skupnega bruto nacional nega dohodka. Tako bi se poleg sedanjih 
53,8 milijarde EUR dodelilo še dodatnih 50 milijard EUR. 
 
SL 4   SL Graf: Uradna razvojna pomo č EU in njenih držav članic ter drugih članic skupine G8, ki niso 
članice EU  
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
EU 36775 47083 48367 45617 50032 50152 53458
Canada 2477 3228 2889 2937 3324 3000 3382
Japan 6225 9443 8547 6018 6656 5925 6624
USA 15315 21010 17140 15428 18610 19737 204360100002000030000400005000060000EUR million at 2008  pricesNet ODA Volumes by Donor 
(Disbursements, EUR million at 2008 prices)
 
Vir: OECD/DAC tabela 1  
Poleg uradne razvojne pomo či obstajajo še drugi pomembni viri financiranja za države v 
razvoju. Na primer, svetovna nak azila migrantov naj bi po pri čakovanjih v letu 2010 znašala 
približno 245 milijard EUR, zasebne dobrodelne ustanove pa po nekaterih izra čunih 
zagotovijo približno 35 milijard EUR letno6. Globalni tokovi neposrednih tujih naložb so 
približno enako obsežni kot  uradna razvojna pomo č, prav tako pa vse ve č pomoči državam v 
razvoju namenjajo tudi nove gosp odarske sile, kot so Brazilija, Rusija, Indija in Kitajska. 
Čeprav so ti skladi druga čne narave in se upravljajo druga če kot uradna razvojna pomo č, pa bi 
lahko skupaj z njo bolje zadovoljili potrebe po spodbujanju razvoja in reševanju globalnih 
izzivov. 
3. USPEŠNOST EU V LETU 2010 
To sporo čilo in spremni dokument ponazarjata, kako so EU in njene države članice 
izpolnjevale svoje razli čne zaveze. Kaže, da je bila EU ko t celota na splošno uspešna pri 
uresničevanju svojih obljub, čeprav obstajajo odstopanja po posa meznih vprašanjih in državah 
članicah. 
3.1. Zagotovitev dodatnih sredstev za razvoj in svetovne izzive 
3.1.1.  Podpora mobilizaciji doma čih virov za razvoj 
Zagotavljanje ve č domačih virov se splošno šteje kot najpomembnejši na čin za doseganje 
trajnostnega razvoja in post open izhod iz odvisnosti od pomo či. Državni prora čuni držav v 
                                                 
6 http://www.hudson.org/files/pdf_ upload/Index_of_Global_Philanthropy_and_Remittances_2010.pdf .  
 
SL 5   SL razvoju so zdale č največji vir financiranja razvoja. S pove čanjem finan čne neodvisnosti od 
zunanje podpore se oblikujejo prora čunske zmogljivosti, potrebne za financiranje razvojnih 
ciljev novega tiso čletja, ter krepi povezava med državo in njenimi državljani. 
V letu 2010 so EU in njene države članice še naprej izboljševal e svoje metode sodelovanja s 
partnerskimi državami glede teh vpr ašanj, da bi lahko zagotavljale čim učinkovitejšo podporo, 
vključno z gradnjo zmogljivosti, za uporabo javnofinan čnih prihodkov v državah v razvoju v 
skladu z na čeli dobrega upravljanja v dav čnih zadevah (preglednost, izmenjava informacij in 
poštena dav čna konkurenca) kot del širših prizadevan j za izboljšanje njihovega vodenja in 
upravljanja javnih financ. EU bo še naprej spodbujala ta na čela in državam v razvoju 
pomagala v boju proti dav čnim utajam in škodljivim dav čnim praksam, da se bo razvilo 
pregledno, kooperativno mednarodno dav čno okolje. 
EU je že okrepila svojo podporo Pobudi za pregle dnost v ekstraktivni industriji (EITI) kot 
uveljavljajo čemu se svetovnemu standardu za preg lednost prihodkov in odgovornost ter bo še 
naprej spodbujala prizadevanja držav v razv oju za izboljšanje uprav ljanja ekstraktivnih 
dejavnosti v njihovih država h. Prispeva tudi k ve čji usklajenosti politik za razvoj, npr. s 
prizadevanji, da bi ve čnacionalne družbe razkrile finan čne podatke po posameznih državah, s 
čimer bi se pove čala preglednost in izboljšalo upravlja nje podjetij. Kar zadeva podjetja, 
dejavna v ekstraktivnih industrijah, ki kotirajo na  borzi, Komisija v okviru revizije direktive o 
preglednosti, ki je trenutno predvidena za jesen, prou čuje zakonodajo na tem podro čju. 
Okrepljena preglednost in bo ljše upravljanje podjet ij bosta državam v razvoju pomagala 
optimizirati zbiranje prihodkov in čim smotrnejše porabljati prora čunska sredstva za 
nemoteno zagotavljanje javnih dobrin in storitev.  
3.1.2.  EU je najve čja donatorica, vendar ciljev za leto 2010 ni dosegla 
EU je najbolj ambiciozna skupina donatorjev na svetu, ki se je zavezala, da bo do leta 2015 za 
uradno razvojno pomo č namenila 0,7% skupnega BND, ka r je v skladu z dolgoletnim ciljem 
ZN. Evropski voditelji so se o tem skupnem cilju dogovorili leta 2005, in sicer na podlagi 
ciljev posameznih držav članic.  
Del dogovora je bil vmesni skupni cilj 0,56 % uradne razvojne pomo či / BND do leta 2010. 
Medtem ko je bila s 53,8 milijarde EUR dosežena do zdaj najvišja raven pomo či, kar pomeni 
0,43 uradne razvojne pomo či / BND, in čeprav je bilo kljub gospodars ki recesiji mobiliziranih 
dodatnih ve č kot 4,5 milijarde EUR, države članice niso izpolnile vmesnega cilja. Zbranih je 
bilo 15 milijard EUR manj, kot je bilo obljubljeno. 
Vendar pa med posameznimi državami članicami ostajajo velike razlike. Medtem ko si 
nekatere prizadevajo, da bi prispevale svoj  delež k izvajanju skupnega dogovora, druge ne 
izpolnjujejo svojih zavez k skupn im rezultatom EU. To ogroža na čelo poštene notranje 
porazdelitve bremen v EU in je morda razlog za zmanjšanje obsega pomo či v nekaterih 
državah članicah, ki so doslej  za uradno razvojno pomo č prispevale 0,7 % BND ali ve č. Če se 
vse države članice EU ne drž ijo dogovora, EU ne bo mogla dose či skupnega cilja za leto 
2015. V zvezi s tem je  zlasti zaskrbljujo če, da so nekatere države članice napovedale 
zmanjšanje uradne razvojne pomo či za leto 2011 in po njem, kar bo velika preizkušnja 
skupnih prizadevanj EU. Po poro čilih Evropske komisije so bila v letu 2010 izvedena neto 
izplačila uradne razvojne pomo či v višini 14,95 milijarde EUR. V znesku so zajeta povratna 
sredstva v vrednosti 5,15 milijarde EUR v obliki ugodnih posojil EIB, ki se v glavnem 
financirajo iz lastnih sr edstev EIB, nekoliko pa iz Evrops kega razvojnega sklada in prora čuna 
EU. 
 
SL 6   SL Graf: Prispevek držav članic k uradni razvojni pomo či v letu 2010 v % BND  
Gap between 2010 ODA levels and agreed individual targets of the 27 EU Member States 
and direction of change from 2009 to 2010
1.09
0.560.550.53
0.200.7
0.330.97
0.90
0.81
0.64
0.50
0.43
0.38
0.320.29
0.170.150.13 0.120.11 0.10 0.10 0.09 0.09 0.09 0.08 0.070.060.51
0.17
0.000.200.400.600.801.001.20
Luxembourg
Sweden
Denmark
The Netherlands
Belgium
UK
Finland
Ireland
France
Spain
Germany
Austria
Portugal
Greece
Italy
Cyprus
Slovenia
Czech Republic
Malta
Lithuania
Estonia
Hungary
Bulgaria
Slovak Republic
Poland
Romania
LatviaODA as % of GNI
2010 level (preliminary) 2010 individual commitment 2015 individual commitmentDirection of change of ODA as % of GNI
          increase          no change          decrease
 
Vir: OECD/DAC in letni vprašaln ik EU o razvojnem financiranju  
Uradna razvojna pomo č za Afriko : EU skupaj z državami članicami ostaja najve čja 
donatorica pomo či v Afriki. V letu 2009 je tej celin i namenila za 20,5 milijarde EUR pomo či. 
Vendar pa je zaveze iz leta 2005 – da bo pove čala uradno razvojno pomo č za podsaharsko 
Afriko in vsaj 50 % skupnega pove čanja pomo či namenila tej celini – samo delno izpolnila. 
Medtem ko se je pomo č podsaharski Afriki od leta 2004 pove čala za 2,7 milijarde EUR, je 
bilo afriški celini dodeljenih le 26 % skupnega realnega pove čanja uradne razvojne pomo či. 
Uradna razvojna pomo č za najmanj razvite države : V okviru skupnih zavez za dodelitev 
uradne razvojne pomo či je EU v letu 2008 obljubila, da  bo do leta 2010 skupno namenila 
najmanj 0,15 % kombiniranega BND za uradno razvojno pomo č za najmanj razvite države. 
Ta cilj je EU le za las zgrešila: skupna uradna razvojna pomo č EU za najmanj razvite države 
je po razpoložljivih predhodnih podatkih v letu 2010 znašala 0,13 % BND. Leta 2009 je 
zastavljeni prag doseglo osem držav članic posami čno, tri pa so najmanj tretjino svoje skupne 
uradne razvojne pomo či namenile najmanj razvitim državam, s čimer so izkazale svojo 
odločenost, da pomagajo najrevnejšim državam.   
3.1.3.  Financiranje EU za boj proti podnebnim sp remembam in za biotsko raznovrstnost 
Države v razvoju potrebujejo vse ve č pomoči za prilagajanje posledicam podnebnih 
sprememb in njihovo ublažitev. Pri pripravi konference glede Okvirne konvencije Združenih 
narodov o spremembi podnebja v Köbenhavnu le ta 2009 se je EU zavezala, da bo v obdobju 
 
SL 7   SL 2010–2012 prispevala 7,2 milijarde EUR za financiranje hitrega zagona podnebnih 
ukrepov v državah v razvoju7. Leta 2010 je EU kot celota dodelila 2,34 milijarde EUR, kar 
je v skladu z njenim splošnim ciljem za obdobje 2010–20128. EU prou čuje tudi na čine za 
izpolnitev zavez razvitih držav iz Kankuns kih dogovorov, da se do leta 2020 iz razli čnih virov 
(javnih, zasebnih, dvostranskih, ve čstranskih in inovativnih virov) skupaj mobilizira 
100 milijard USD na leto za zadovoljevanje potreb držav v razvoju9. Razvoj primerljivih in 
preglednih metod za merjenje, poro čanje in preverjanje financir anja podnebnih ukrepov ostaja 
pomemben izziv. Medtem ko so EU in njene države članice že dosegle znaten napredek pri 
poročanju o izvajanju financiranja hitrega zagona na pregleden na čin, bodo nadaljnje 
izboljšave na tem podro čju, zlasti zaradi dolgoro čnega financiranja, pomembne za ohranjanje 
zaupanja v mednarodni proces. 
Pomembno mesto med ukrepi EU ima tudi varova nje biotske raznovrstnosti. Na konferenci o 
Konvenciji o biološki raznovrstnosti (CBD) v Na goyi leta 2010 se je EU zavezala, da bo do 
leta 2020 precej pove čala finančna sredstva, da bi lahko u činkovito izvajala strateški na črt za 
obdobje 2011–2020 in „sprejela u činkovite in nujne ukrepe za zaustavitev izgube biotske 
raznovrstnosti …, s čimer bi prispevala… k blaginji  ljudi in izkoreninjenju revš čine“. Več 
držav članic je napovedalo ob čutna pove čanja svojih zavez za ohranjanje biotske 
raznovrstnosti v državah v razvoju. 
3.1.4.  Inovativni viri financira nja in razvojni mehanizmi 
Ker pomo č nikoli ne bo dovolj za zadostitev finan čnih potreb držav v razvoju za 
uresničevanje razvojnih ciljev novega tiso čletja in drugih mednarodno dogovorjenih razvojnih 
ciljev, se je EU zavezala, da bo resno prou čila inovativne mehanizme financiranja z velikim 
potencialom za ustvarjanje prihodkov, da bi zagot ovila predvidljivo financ iranje za trajnostni 
razvoj10. Več držav članic EU že uporablja razli čne inovativne vire in mehanizme, s katerimi 
je bilo do zdaj za razvoj zbranih okoli 13 milijard EUR. Medtem ko nekatere države članice 
proučujejo dodatne vire in mehanizme, pa se še ni uveljavil skupni pristop EU k inovativnim 
virom in mehanizmom z najve čjim potencialom za ustvarja nje prihodkov. Mehanizmi za 
porabo prihodkov iz inovativnih virov morajo biti skladni z dogovorjenimi mednarodnimi načeli učinkovitosti pomo či in morajo prepre čevati soobstoj vzporednih kanalov porabe 
sredstev. 
3.1.5.  Uporaba uradne razvojne pomo či za povečanje zasebnih tokov 
Sodelovanje z zasebnim sektorjem  kot spodbuda za vklju čujočo rast in trajnostni razvoj je 
področje, katerega veliki potencial EU že dolgo pozna. EU in države članice uporabljajo 
različne spodbude (naložbena jamstva, namenske sklade, posojila pod ugodnejšimi pogoji, 
podporo za skupna podjetja itd.) za spodbujanje zase bnih kapitalskih tokov v države v razvoju 
in v podporo mo čnejšemu mednarodnemu okviru za družbeno odgovorno ravnanje podjetij. 
                                                
 
7 Kot del skupne zaveze razv itih držav, da zagotovijo nove in  dodatne vire v višini skoraj 
30 milijard USD za navedeno obdobje. 
8 Glede na odgovore držav članic na letno raziskavo Komisije o ra zvojnem financiranju, glej Zvezek II, 
Priloga 4 k dokumentu SEC(2011) 501 final. Podatki, ki so jih predložile države članice, so bili 
nekoliko prilagojeni v primerjavi s predhodnimi podatki za poro čilo EU o financiranju za hitri zagon za 
Cancun, ki ga je 6. decembra 2010 sprejel Svet. 
9 Glej delovni dokument služb Komisije SEC(2011) 487 z dne 8. aprila 2012 o „pove čanju 
mednarodnega financiranja podnebnih ukrepov po letu 2012“. 
10 Sklepi Sveta z dne 15. junija 2010 o razvojnih ciljih novega tiso čletja. 
 
SL 8   SL EU in njene države članice bi za mobilizacijo dodatnega fi nanciranja lahko bolj kombinirale 
posojila in nepovratna sredstva a li uporabljale sredstva  v instrumentih last niškega kapitala ali 
instrumentih deljenega tveganja, med drugim tudi iz zasebnega sektorja, za kritje naložbenih 
potreb naših partnerskih držav. To bo obr avnavano v prihodnjih predlogih politik o 
prihodnosti razvojne politike EU. 
Nakazila migrantov , katerih zasebno naravo EU poudarja, so tudi pomembna vrsta prilivov v 
države v razvoju, ki lahko prispeva k razvoju. Na kazila iz EU v države  v razvoju so tudi 
previdnih ocenah11 znašajo približno toliko kot skupna uradna razvojna pomo č EU. Nihanja 
teh prilivov lahko mo čno vplivajo na življenjske pogoje prejemnikov v državah v razvoju. EU 
je obljubila, da bo znižala stroške prenosa nakazil in ga poenostavila12. V ta namen so EU in 
države članice v letu 2010 nadaljevale svoja prizadevanja na ve č področjih, npr. izboljšanje 
podatkov, pove čanje preglednosti in konkurence na trgu pla čilnih storitev, financiranje 
projektov, povezanih z nakazili, podpiranje finan čnih storitev v držav ah v razvoju in 
izboljšanje finan čne pismenosti migrantov. Stroški nak azovanja sredstev so se v nekaterih 
državah članicah EU znižali, v drugih pa povišali13. Izzivi ostajajo: (i) pridobitev natan čnih 
podatkov o ve čjih koridorjih, stroških nakazovanja sredstev  in neformalnih prilivih iz EU; (ii) 
razširitev znižanja stroškov na prejemnike v državah v r azvoju; (iii) oblikovanje spodbudnih 
okolij in (iv) izboljšanje dostopa do financiranja in finan čne pismenosti. 
3.1.6.  Podpiranje trgovinske zmogljivosti držav v razvoju prek pomo či trgovini 
Trgovanje na regionalnih in mednarodnih trgih ima velike možnosti za podporo vklju čujoči 
rasti ter je bilo pomembno gonilo mnogih zgodb o uspehu na podro čju razvoja. EU je 
dosledno podpirala države v razvoj u, da bi trgovino uporabljale ko t orodje za razvoj. EU kot 
celota je sklenila, da bo kot del svoje skupne strategije pomo či trgovini sprejela ukrepe za 
povečanje pomo či trgovini in okrepitev njenega u činka. Skupna letna pomo č EU trgovini je 
znašala 10,5 milijarde EUR v letu 200914, s čimer je bila ohranjena rekordno visoka raven iz 
prejšnjega leta. Obseg pomo či v zvezi s trgovino, ki jo zagotavljajo EU in države članice in ki 
je del pomo či trgovini, se je v letu 2009 bistveno pove čal, in sicer na skupno 3 milijarde EUR, 
kar je precej nad ciljem porabe (za obdobje po le tu 2010) v višini 2 milijard EUR na leto.  
V letu 2009 je Afrika postala najve čji prejemnik skupne pomo či EU v zvezi s trgovino in 
pomoči trgovini.  Podatki za leto 2009 kažejo tudi, da se je mo čno povečala pomo č trgovini 
afriškim, karibskim in pacifiškim državam , in sicer na 3,6 milijarde EUR. Delež pomo či 
trgovini, ki jo EU in njene države članice zagotavljajo najmanj razvitim državam, je ostal 
stabilen, in sicer zn aša 22 % skupne pomo či. 
Poročila področnih uradov EU kažejo na zmerno izboljšanje postopkov, ki ve čajo obseg in 
učinkovitost pomo či trgovini, kot so obravnavanje tr govine v dialogu o politikah med 
donatorji in partnerji EU, pove čanje povpraševanja partnerske države po pomo či trgovini, 
usklajevanje pri oblikovanju in izvajanju trgovinskih strategij,  ocenjevanje trgovinskih potreb, 
skupne operacije in usklajevanje ter vklju čevanje strateških prednos tnih nalog regionalnega 
gospodarskega povezovanja v nacionalne razvojne na črte in trgovinske strategije. Vsa ta 
področja zahtevajo stalno, intenzivno pozornost. V najmanj razvitih državah okrepljeni 
                                                 
11 http://data.worldbank.org/data-catalog/world-development-indicators . 
12 Sklepi Sveta z dne 11. novembra 2008, skupno stališ če EU za konferenco o financiranju razvoja iz 
Dohe. 
13 http://remittanceprices.worldbank.org/. 
14 Podatkov za leto 2010 še ni. 
 
SL 9   SL integrirani okvir za pomo č v zvezi s trgovino ponuja posebno priložnost, da se tem državam 
pomaga okrepiti dovzetnost za vpra šanja v zvezi s trgovino in pove čati dejansko pomo č 
trgovini. 
3.1.7.  Preprečevanje prihodnjih dolžniških kr iz v državah v razvoju  
EU in njene države članice prispevajo svoj dele ž k polnemu izvajanju pobud za ve čstranski 
odpis dolga in za mo čno zadolžene revne drža ve. Vzdržnost dolga in tveganje, da države z 
najnižjimi in srednjimi dohodki znova zapadejo v dolgove, bo treba upoštevati pri razširitvi 
uporabe kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev za pomo č državam v razvoju. Da bi se 
izognili novim dolžniškim krizam, je treba zag otoviti podporo izboljš anju zmogljivosti za 
dobro upravljanje dolga in odgovorne prakse dajanja in najemanja posojil.  
3.2. Učinek pomo či EU 
3.2.1.  Boljša poraba pomo či 
EU je spodbujala mednarodno skupnost k u činkovitejši porabi pomo či. Načela učinkovitosti 
pomoči, ki so navedena v Pariški deklaraciji in agendi za ukrepanje iz Akre, so bila vklju čena 
v operativni okvir EU za u činkovitost pomo či15, ki vsebuje obveznosti in mejnike, ki EU in 
njenim državam članicam omogo čajo merjenje svojega napredka pri ve čanju učinkovitosti 
porabe uradne razvojne pomo či. Medtem ko ve č kazalnikov že kaže na delno izboljšanje, pa 
je potrebno nadaljnje ukrepanje, da se doseže skupni cilj optimalnega izkupi čka vrednosti za 
vloženi denar. Cilj mora biti izboljšanje razvojnega u činka pomo či EU kot celote. Te 
možnosti se bodo še dodatno prou čile v sporo čilih o načrtovanju skupne pomo či EU in o 
skupnem stališ ču EU za forum v Busanu v drugi pol ovici leta 2011. V Busanu bodo izkušnje 
z izvajanjem na čel učinkovitosti pomo či proučene v širšem kontekstu razvoja. Eden 
prihodnjih izzivov bo opredeliti vlogo na čel učinkovitosti pomo či v ukrepih pomo či, ki imajo 
velik učinek, in nadalje krepiti njiho vo izvajanje na državni ravni. 
3.2.2.  Globalno finan čno upravljanje, krepitev držav v razvoju 
EU si dosledno prizadeva za ve čjo vlogo držav v razvoju v mednarodnih finan čnih 
institucijah. V letu 2010 sta Mednarodni denarn i sklad in Svetovna banka odobrila obsežne 
reforme upravljanja, npr. pove čanje volilnega deleža in deleža kvot držav v razvoju in 
tranzicijskih držav. EU si mora prizadevati,  da se bodo izvedle hitro v obeh institucijah.  EU 
meni, da bi bilo treba ob naslednjem pregle du deležev v Svetovni banki, ki bo leta 2015, 
prispevke za Mednarodno združenje za razvoj, ki ima koncesijo Svetovne banke za dajanje 
posojil, trajno in zadostno meri upoštevati pri dolo čitvi glasovalnih pravic ter tako zagotoviti 
ustrezne spodbude za vse delni čarje, da bodo s svojo udeležbo zagotavljali dolgoro čno 
finančno vzdržnost institucije. Po leg tega mora EU okrepiti usklajevanje v mednarodnih 
finančnih institucijah, da bodo zastopale enotno stališ če glede klju čnih vprašanj.  
4. SKLEPNE UGOTOVITVE  
Na podlagi ugotovitev poro čila Komisija priporo ča, da se sprejmejo naslednji ukrepi.  
                                                 
15 Pre čiščeno besedilo z dne 11. januarja 2011, generalni sekretariat Sveta 18239/10. 
 
SL 10   SL (1) EU in države članice morajo okrepiti svojo podporo pr izadevanjem držav v razvoju pri 
mobilizaciji doma čih virov za razvoj v skladu z na čeli dobrega upravljanja v 
davčnih zadevah . 
(2) Ker države članice niso izpolnile vmesnega cilja za uradno razvojno pomo č, ki je 
bila za leto 2010 dolo čena v višini 0,56 % BNP, bi mora le v skladu s svojimi zavezami 
iz leta 2005: 
(a) potrditi skupno zavezo EU za pove čanje obsega uradne razvojne pomo či na 
0,7 % kombiniranega BNP do leta 2015. Na  podlagi jasnih dokazov, da lahko 
razvojna politika na ravni EU zagotovi vi soko dodano vrednost, bi se moralo to 
povečanje opreti na obseg uradne razvojne pomo či same EU16; 
(b) potrditi, da bodo dosegle svoje posa mezne cilje za uradno razvojno pomo č, saj 
vsaka država članica, ki ne izpolni svojega dela dogovorjenega cilja, ogroža 
skupna prizadevanja EU za dose go cilja, ki znaša 0,7 % BNP: 
– zaveza držav EU-15, da čim prej dosežejo vsaj 0,51 % uradne razvojne 
pomoči / BNP in 0,7 % BND do leta 2015, medtem ko se države, ki so 
že nad to ravnjo, obvežejo, da bodo še naprej toliko prispevale; 
– zaveza držav EU-12, da si prizadevajo k čimprejšnji izpolnitvi stopnje 
uradne razvojne pomo či v višini vsaj 0,17 % BND in 0,33 % BND do 
leta 2015; 
(b) sprejeti konkretne nacion alne ukrepe za uresni čitev ciljev, vklju čno z uvedbo 
večletnih akcijskih na črtov in uveljavitvijo ciljev uradne razvojne pomo či v 
nacionalni zakonodaji; 
(c) izmenjati v prihodnost usmerjene podatk e o svojih posameznih ukrepih, ki 
ponazarjajo potek medletnega pove čanja prora čunov za uradno razvojno 
pomoč do leta 2015, in te podatke pred staviti v okviru letnega poro čila Sveta 
Evropskemu svetu o ur adni razvojni pomo či. 
(2) Države članice bi morale potrditi in izpolniti skupne zaveze za pove čanje uradne 
razvojne pomo či Afriki : uradna razvojna pomo č Afriki se ni pove čevala enako kot 
skupna uradna razvojna pomo č EU. Države članice bi morale pove čati prizadevanja za 
zagotovitev najmanj polovice pove čanja uradne razvojne pomo či afriški celini. EU in 
njene države članice bi morale uskladiti svoje dejavnos ti, da bi afriškim  državam, ki so 
najbolj potrebne pomo či, zagotovile ve č uradne razvojne pomo či. 
(3) Države članice bi morale potrditi in izpolniti zaveze za pove čanje uradne 
razvojne pomo či najmanj razvitim državam : pri pove čanju pomo či bi se morale 
osredotočiti na odpravljanje revš čine in izpolniti cilj zagotavljanja vsaj 0,15 % BND 
za najmanj razvite države. K temu cilju morajo prispevati vse države članice EU. 
(4) EU in njene države članice bi morale razmisliti o krepitvi izvajanja zavez glede  
učinkovitosti pomo či ter se pri tem osredoto čiti na usposabljanje partnerskih držav za 
vodenje njihovega razvoja v celoti in upravljanja pomo či, in sicer vklju čno z: 
                                                 
16 Pregled prora čuna EU, COM(2010) 700, 19.10.2010. 
 
SL 11   SL (a) nadaljnjim razvojem skupnega na črtovanja  pomoči EU kot celote. Komisija 
bo predlog predstavila v drugi polovici leta 2011; 
(b) okrepitvijo  obstoječe pospešene pobude EU o delitvi dela , in sicer z njeno 
razširitvijo na širše om režje za podporo izvajanju operativnega okvira EU za 
učinkovitost pomo či; 
(c) skupnimi prizadevanji, ki temeljijo na izkušnjah EU pri izvajanju zavez 
učinkovitosti pomo či, za pozitiven izid foruma v Busanu, ki bo usmerjen k 
rezultatom  in osredoto čen na optimizacijo razli čnih ukrepov u činkovitosti 
pomoči za dosego razvojnih rezultatov na ra vni partnerskih držav. Komisija bo 
predlog za skupno stališ če EU za forum v Busanu predstavila v drugi polovici 
leta 2011. 
(2) V okviru pomoči trgovini  morajo EU in njene države članice: 
(a) okrepiti podporo najmanj razvitim državam  v obliki pomo či trgovini, npr. z 
namenjanjem ve č pozornosti zmogljivostim na jmanj razvitih držav za 
oblikovanje in izvajanje strateg ij razvoja trgovi ne v podporo vklju čujoči in 
trajnostni rasti; nameniti posebno pozornost izkoriš čanju potenciala 
okrepljenega integriranega okvira za pomo č v zvezi s trgovino za najmanj 
razvite države kot sredstva za usklajevan je zainteresiranih skupin in razvoj 
strategij; 
(b) izboljšati u činkovitost pomo či trgovini  na ravni države, npr. z boljšo uporabo 
ocenjevanja trgovinskih potreb, pove čanjem u činkovitosti platform, 
namenjenih podpori razvoju trgovinskih stra tegij; ter izkoristit i priložnosti za 
povečanje obsega skupnega ukrepanja; 
(c) dodatno povečati podporo regionalnemu povezovanju , tudi prek pomo či na 
nacionalni ravni; 
(d) podpirati partnerske države pri last nem spremljanju rezultatov in u činka 
pomoči trgovini ter napredka njihovih  strategij za r azvoj trgovine. 
(2) Inovativni viri financiranja  lahko veliko prispevajo k premostitvi vrzeli v 
financiranju razvoja. Države članice bi morale osredoto čiti prizadevanja na inovativne 
mehanizme z znatnim potencialom ustvarjanj a prihodkov in zagotoviti,  da se precejšen 
delež tovrstnih prihodkov por abi za države v razvoju. 
(3) Uradna razvojna pomo č se dopolnjuje s financiranjem podnebnih ukrepov , cilj obeh 
pa je podpiranje držav v razvoju pri obl ikovanju lastne pri hodnosti, „odporne na 
podnebne spremembe“:  
(a) donatorji EU in države v razvoju potre bujejo enotno razv ojno strategijo, v 
kateri bodo upoštevane podnebne sprememb e ter ki bo zajemala prilagajanje 
posledicam in njihovo blažitev; 
(b) donatorji EU bi morali spodbujati druge ak terje, da bi se pri financiranju 
podnebnih ukrepov ravnali po dogovorjenih na čelih učinkovitosti pomo či; 
 
SL 12   SL (c) v skladu s Kankunskimi dogovori predstavlj a financiranje podnebnih ukrepov 
„nova in dodatna“ sredstva, vendar se stališ ča glede tega mo čno razlikujejo. 
Potreben je nadaljnji napredek za dolo čitev ustreznega pristopa, s katerim bo 
zagotovljeno, da financir anje podnebnih ukrepov ne bo ogrozilo odpravljanja 
revščine in doseganja razvojnih ciljev novega tiso čletja, kot je bilo 
dogovorjeno na zasedanju Ev ropskega sveta leta 2009.