[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 9.1.2007

COM(2006) 871 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Razvoj politike civilnega letalstva Skupnosti do Kanade

1. UVOD

1.1 Običajno je mednarodni zračni prevoz urejen z dvostranskimi sporazumi med posameznimi državami. Vendar tako imenovane razsodbe Sodišča Evropskih skupnosti o „odprtem nebu“ z dne 5. novembra 2002 pomenijo začetek izvajanja zunanje letalske politike na ravni Skupnosti.

Kot je začrtano v sporočilu Evropske komisije „ Razvijanje agende zunanje letalske politike Skupnosti “[1], bodo imeli ciljno usmerjeni sporazumi med Evropsko skupnostjo in določenimi tretjimi državami znatno dodano vrednost, in sicer bodo z odpiranjem trgov in spodbujanjem naložbenih priložnosti ustvarjali nove gospodarske možnosti. Poleg tega so taki sporazumi najboljši način za zagotavljanje lojalne konkurence in visokih varnostnih standardov s spodbujanjem regulativnega sodelovanja in zbliževanja.

Zato Evropska komisija predlaga začetek ciljno usmerjenih pogajanj, da bi dosegli celovite letalske sporazume v najpomembnejših regijah sveta z namenom okrepiti možnosti za spodbujanje evropske industrije in zagotoviti lojalno konkurenco ob istočasnem prizadevanju za prenovo mednarodnega civilnega letalstva.

1.2 Kanada je s svojo tržno usmerjeno gospodarsko in prometno politiko ter visokimi regulativnimi standardi zelo primerna kandidatka za sklenitev sporazuma nove generacije o zračnem prevozu z Evropsko skupnostjo. Zračni prevoz med EU in Kanado se je med letoma 2000 in 2005 podvojil in Kanada je vodilni letalski partner EU. V letu 2005 je med EU in Kanado potovalo 8,5 milijona potnikov.[2]

1.3 Nova kanadska vlada je naznanila svojo pripravljenost za začetek pogajanj z Evropsko unijo z namenom liberalizacije odnosov na področju letalstva, ki trenutno temeljijo na dvostranskih sporazumih o zračnem prevozu med državami članicami in Kanado.

Sporazum o liberalizaciji zračnega prevoza s Kanado bi prinesel gospodarske koristi letalskim prevoznikom, letališčem, potnikom, špediterjem, turizmu in širšemu gospodarstvu, tako znotraj Evropske unije kot v Kanadi. V skladu z ekonomsko študijo, ki jo je naročila Komisija, bi se v primeru odprtja trgov število potnikov na tej relaciji povečalo za več kot devet milijonov. Poleg tega bi odprt zračni prostor uporabnikom verjetno prinesel za najmanj 72 milijonov EUR koristi. Sporazum bi še bolj okrepil transatlantske gospodarske povezave in dopolnil letalski sporazum med ZDA in Evropsko unijo. In kar je prav tako pomembno, bi bil to mejnik na poti k mednarodni reformi regulativnega okvira, ki ureja sektor zračnega prevoza.

1.4 Zato Komisija s tem sporočilom Svetu priporoča, da jo pooblasti, da se v imenu Evropske skupnosti pogaja s Kanado o celovitem sporazumu o odprtem zračnem prostoru. To bi združilo odpiranje trga z vzporednimi postopki regulativnega sodelovanja in zbliževanja predvsem na prednostnih področjih, kot so varnost v letalstvu, zaščita, varstvo okolja, zaščita potnikov in uporaba konkurenčnih pravil, ki zagotavljajo enake pogoje delovanja ter pravične in enake pogoje za konkurenco.

2. OBSTOJEčI REGULATIVNI OKVIR ZA ZRAčNI PREVOZ MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN KANADO

Dvostranski sporazumi o zračnem prevozu med državami članicami EU in Kanado

2.1 Zračni prevoz med Kanado in EU trenutno ureja 17 dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu. Med Kanado in ostalimi 8 državami članicami EU trenutno ni nobenih sporazumov o zračnem prevozu.[3]

Obstoječi sporazumi o zračnem prevozu med državami članicami EU in Kanado letalskim prevoznikom, potnikom in špediterjem ne dovoljujejo izkoriščanja vseh prednosti odprtih trgov. Razen tega obstajajo znatne razlike med temi sporazumi, kar ustvarja neuravnotežen okvir za zračni prevoz med EU in Kanado, saj vsi sporazumi niso enako liberalni glede svoboščin in razpoložljivih zmogljivosti. Nekateri sporazumi še vedno določajo zmogljivosti direktnih povezav med Kanado in EU. Številni dvostranski sporazumi še vedno omejujejo število izbranih letalskih prevoznikov ter vključujejo omejevalne tarifne določbe. Zaradi teh razlik v dvostranskih sporazumih o zračnem prevozu med državami članicami in Kanado nastajajo za letalske prevoznike Skupnosti neenake možnosti. Členi o tarifah v sporazumih s Kanado so med najbolj razčlenjenimi in obsežnimi v svetu. Kanada je ena izmed sorazmerno majhnega števila držav, ki še vedno ohranja strog nadzor nad letalskimi prevozninami, kar se odraža v višjih stroških letalskih prevoznikov in uporabnikov.

2.2 Kot večina dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu tudi obstoječi dvostranski sporazumi o zračnem prevozu med državami članicami EU in Kanado vsebujejo nacionalne omejitve, ki jih je Sodišče Evropskih skupnosti razglasilo za nezakonite. Vsak sporazum med EU in Kanado mora vsakemu letalskemu prevozniku EU omogočiti, da leti v Kanado iz katere koli države članice EU, v kateri je ustanovljen. Prvi korak pri pogajanjih mora biti usmerjen v vzpostavitev pravne varnosti pri zračnem prevozu med Kanado in EU.

Okvir zračnega prevoza v Kanadi

2.3 Kanada že nekaj časa razmišlja o liberalizaciji svoje letalske politike. V zadnjih mesecih je z namenom pospeševanja potovanj, trgovine in turizma naredila korake v smeri bolj odprte letalske politike. Sklenjena sta bila liberalna sporazuma o zračnem prevozu z dvema najpomembnejšima mednarodnima trgoma, ZDA in Združenim kraljestvom. Novi sporazum z Združenim kraljestvom, sklenjen aprila 2006, je odpravil obstoječe tarifne omejitve z namenom boljšega odziva na zahteve trga in tretjim državam odprl možnost izkoriščanja pete svoboščine. Zadnje izjave letalske industrije kažejo, da so njena stališča glede liberalizacije precej bolj pozitivna kot v preteklih letih. Obstaja splošno prepričanje, da brez udeležbe Kanade odprt transatlantski zračni prostor ne bi služil interesom kanadskih prevoznikov.[4]

2.4 Nobeno presenečenje ni, da so Združene države Amerike najpomembnejši mednarodni letalski partner Kanade. Po podatkih Kanade je v zadnjem letu med obema državama potovalo 18,6 milijona ljudi. Leta 2005 so Kanada in ZDA razširile svoj obstoječi sporazum o zračnem prevozu in še bolj odprle trg. Vendar sporazum ni dovoljeval pravic kabotaže (prevoz med dvema točkama znotraj druge države) niti možnosti izkoriščanja 7. svoboščine (samostojne storitve med dvema državama izven matične države).

2.5 Letalski trg v Kanadi obvladuje nekdanji nacionalni letalski prevoznik Air Canada. Po združitvi s Canadian Airlines leta 1999 je bil Air Canada leta 2004 po številu prevoženih potnikov 17. največji letalski prevoznik na svetu. Air Canada je član Star Alliance in je v lasti Air Canada Group, holdinške družbe, ki ima v lasti tudi druge podružnice Air Canada, kot sta Air Canada Jazz in Air Canada Ground Handling. Air Canada namerava v precejšnji meri posodobiti floto. Drugi največji letalski prevoznik v Kanadi je nizkocenovna družba WestJet, ki obvladuje 33 % kanadskega domačega trga in je dejavna tudi na čezmejnih trgih. Čarterski letalski prevoznik Air Transat je začel na mednarodnem trgu z rednimi leti v EU in ponuja 48 tedenskih letov v Evropo z različnih kanadskih letališč.

2.6 Skladno s kanadskim prometnim zakonom mora biti najmanj 75 % glasovalnih pravic v letalski družbi v lasti in pod nadzorom Kanadčanov. Manjši odstotek se lahko določi z vladno uredbo. Poleg tega mora biti družba „dejansko“ pod nadzorom Kanadčanov. Vendar se trenutne razprave v Kanadi odvijajo v smeri rahljanja omejitev glede tujega lastništva in nadzora.

2.7 Prek središča dejavnosti Air Canada, letališča v Torontu, letno potuje preko 28,6 milijona potnikov. Letališke takse v Torontu so zelo visoke, zato je to letališče eno izmed najdražjih na svetu. Ostala pomembna letališča so Ottawa, Montreal, Calgary in Vancouver. Kanadska letališča vodijo upravitelji letališč na podlagi dolgoročnih najemnih pogodb in morajo v zameno za pravico do prihodkov plačevati najemnine zvezni vladi.

2.8 Kanadska letalska industrija ima dolgo tradicijo in je leta 2002 zaposlovala 79 000 ljudi. Najbolj znan kanadski izdelovalec letal je Bombardier, ki vključuje nekdanjo družbo Learjet in je postal eden od dveh vodilnih svetovnih proizvajalcev regionalnih reaktivcev.

2.9 Kanadski letalski regulator je ministrstvo za promet (Transport Canada), ki mu pomaga kanadska nacionalna agencija za promet (CTA), odgovorna za izdajo dovoljenj. Transport Canada je odgovoren za mednarodne odnose, varnost, zaščito in okoljske predpise v zvezi s prevozom. Storitve zračnega prevoza zagotavlja Nav Canada, ponudnik storitev v zasebni lasti. Na področju konkurence deluje Kanadski urad za konkurenco pod nadzorom ministrstva za industrijo.

3. NADALJNJA KREPITEV ODNOSOV MED EVROPSKO UNIJO IN KANADO

3.1 Kanada in Evropska unija sta v tesnem dolgoletnem političnem partnerstvu. Odnos med Evropsko unijo in Kanado zaznamujejo skupne vrednote in konvergentni globalni cilji.

3.2 Leta 1976 sta Evropska gospodarska skupnost in Kanada podpisali okvirni sporazum o gospodarskem sodelovanju, prvi uradni sporazum te vrste med ES in industrijsko razvito partnersko državo. Tako EU kot Kanada sta zavezani k novemu zagonu svetovne gospodarske rasti in sta začeli z novo vrsto trgovinskega sporazuma, Sporazuma o spodbujanju trgovine in naložb, da bi odstranili regulativne ovire in izboljšali naložbe na obeh trgih. V skupni politični izjavi in akcijskem načrtu, ki sta jih sprejeli leta 1996, sta se obe strani dogovorili, da bosta okrepili sodelovanje na področju varnosti v zračnem prevozu in upravljanja zračnega prevoza.

3.3 Leta 2005 sta Evropska skupnost in Kanada parafirali Sporazum o varnosti v civilnem letalstvu, ki določa obojestransko sprejetje odobritev in testiranj glede plovnosti, varstva okolja, naprav in sredstev za vzdrževanje zrakoplovov in nadaljnje plovnosti.

4. GOSPODARSKE KORISTI CELOVITEGA SPORAZUMA O ZRAčNEM PREVOZU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN KANADO

4.1 V letu 2005 je bilo med Evropsko unijo in Kanado prepeljanih približno 8,5 milijona potnikov, kar je 9 % več kot leta 2004. Zato je Kanada za Evropsko unijo eden izmed največjih trgov zračnega prevoza na dolge razdalje. Glede na ponujene sedežne zmogljivosti je Kanada peti največji letalski trg za prevoznike ES, takoj za ZDA, Švico, Turčijo in Norveško. Za Kanado je EU drugi najpomembnejši mednarodni letalski trg, takoj za ZDA. Medtem ko čezmejni prevoz z ZDA obsega skoraj polovico vseh letalskih prevozov v Kanado in iz nje, pa evropske države predstavljajo 27 % vseh kanadskih mednarodnih prevozov. To vključuje evropski prevoz prek Združenih držav. Ostali pomembnejši partnerji so Avstralija, Japonska, Južna Koreja in Kitajska. Mednarodni (brez ZDA) prevoz od leta 1991 narašča za 5 % letno in ima višje stopnje rasti kot čezmejni (prevoz v ZDA) in notranji prevoz. Glavni gonilni sili trga sta turizem (znotraj države in izven nje) ter močne poslovne in trgovske vezi med obema stranema. Približno 47 % mednarodnih potnikov v Kanado in iz nje je turistov; prevoz med EU in Kanado vključuje veliko število čarterskih potnikov med poletjem.

4.2 Za Kanado so najpomembnejši nacionalni trgi EU Združeno kraljestvo (3,6 milijona potnikov leta 2005), Nemčija in Francija (vsaka 1,5 milijona potnikov) ter Nizozemska (750 000 potnikov). Ti štirje trgi predstavljajo približno 74 % celotnega prevoza EU – Kanada. Med letoma 2000 in 2005 se je pogostost letov med Kanado in EU skoraj podvojila. Nove storitve so se osredotočile predvsem na nove države članice in srednjo Evropo, storitve na že prej močnih trgih Združenega kraljestva, Nemčije in Francije pa so se skoraj podvojile. Proga London Heathrow–Toronto je deveta najbolj obremenjena proga na svetu. Vzpostavljene so bile dodatne povezave med sekundarnimi letališči v Kanadi in EU, v korist teh letališč in uporabnikov.

Koristi in dodana vrednost pristopa Skupnosti

4.3 Kanada je s svojim sodobnim regulativnim okvirom in tržno usmerjenim gospodarstvom ter prometno politiko očitna kandidatka za poglobitev odnosov na področju letalstva s Skupnostjo v odprtem zračnem prostoru – tako v smislu dostopa do trga kot v smislu regulativnega sodelovanja in zbliževanja. Pospešeno regulativno sodelovanje med EU in Kanado bi omogočalo dodatne storitve zračnega prevoza med EU in Kanado. Kanada ima tako kot EU zelo visoke varnostne in zaščitne standarde. Obstajajo številne podobnosti v regulativnem pristopu, ki bi – če bi bile združene v celovit sporazum – pripeljale do večje učinkovitosti industrije. Kanadski sistem je na področju organizacije in upravljanja zračnega prevoza (ATM) podoben evropskemu. Visoki varnostni in zaščitni standardi na področju letenja, ki veljajo na obeh straneh, omogočajo učinkovito sodelovanje. Predvideni dvostranski sporazum o varnosti med Skupnostjo in Kanado poudarja pripravljenost obeh strani za vzajemno priznanje postopkov in standardov. Na področju varnosti letenja je treba prek sporazuma spodbujati sodelovanje s kanadsko upravo za varnost zračnega prevoza

4.4 Liberalizacija zračnega prevoza med Kanado in EU bi ustvarila posebne koristi za trge, ki jih še vedno urejajo omejevalni sporazumi o zračnem prevozu med državami članicami in Kanado. Odstranila bi obstoječe zmogljivostne in cenovne omejitve in s tem odprla možnosti industriji in uporabnikom. Odstranitev obstoječih geografskih omejitev (omejeno število točk) bi lahko še povečala število storitev med EU in Kanado. Treba je ukiniti predvsem omejitve do zahodne obale (Vancouver) in nekaterih držav članic EU. Nenazadnje bodo vzpostavljeni novi trgi med Kanado in tistimi državami članicami, ki še nimajo sklenjenega sporazuma o zračnem prevozu, še posebej v srednji in vzhodni Evropi.

4.5 Nedavna ekonomska študija, ki so jo izvedli neodvisni svetovalci, je nedvomno potrdila možne koristi sporazuma o odprtem zračnem prostoru s Kanado. Rezultati te študije kažejo, da bi se v petih letih po odprtju trga število potnikov lahko povečalo za več kot 9 milijonov – sporazum bi povzročil 20 % rast števila potnikov v tem obdobju. Prvo leto se predvideva povečanje števila potnikov za 500 000. Poleg tega bi lahko odprt zračni prostor z nižjimi prevozninami ustvaril za najmanj 72 milijonov EUR koristi za uporabnike in že v prvem letu ustvaril 3 700 novih delovnih mest. Študija je potrdila, da bi regulativni in politični okvir zračnega prevoza v Kanadi Skupnosti omogočil, da doseže vzorčen sporazum s Kanado, ki bi omogočil višje ravni regulativnega zbliževanja in nove možnosti za industrijo EU in uporabnike. Odprt zračni prostor s Kanado bi povečal konkurenčnost letalskih prevoznikov EU na severno-atlantskem trgu. Povečalo bi se število direktnih letov med EU in Kanado, izboljšala pa bi se tudi razporeditev zračnega prevoza. Študija je tudi poudarila, da bi odprt zračni prostor letalskim prevoznikom omogočil vzpostavitev tesnejšega sodelovanja s prevozniki druge strani, z odstranitvijo naložbenih omejitev pa bi omogočil strateške naložbe. Take naložbe bi nudile priložnost za nove ekonomije obsega in povezanosti, ki bi prevoznikom ES omogočile nastop na trgih, ki sicer ne bi bili poslovno donosni.

4.6 Zaradi gospodarskih koristi liberalizacije zračnega prevoza na splošno so različne zainteresirane strani že večkrat poudarile pomembnost prenove regulativnega okvira za mednarodni zračni prevoz, vključno z Mednarodnim združenjem letalskih prevoznikov (IATA),[5] ki zastopa interese mednarodnih letalskih prevoznikov, in Mednarodno gospodarsko zbornico (ICC),[6] ki zastopa interese poslovne skupnosti.

4.7 Vzdrževanje obstoječega stanja bi ne glede na pravne težave, ki bi ostale nerešene, trgu med EU in Kanado onemogočilo priložnost za rast, ki jo je mogoče opaziti v ostalih primerih odprtih trgov zračnega prevoza. Nadaljevanje negativnih učinkov bolj omejujočih dvostranskih sporazumov, vključno s cenovno politiko, bi oviralo razvoj določenega števila letalskih prevoznikov in tako ustvarilo izkrivljanja na notranjem trgu EU. Trg med EU in Kanado bi lahko celo utrpel dejanske izgube, saj ostali trgi izvajajo liberalizacijo, da bi izkoristili mrežno strukturo mednarodnega letalstva.

4.8 Zlasti letalski prevozniki EU bi bili v primeru manj odprtega trga med EU in Kanado v primerjavi s trgoma med ZDA in Kanado ter ZDA in EU v slabšem položaju kot ameriški in kanadski prevozniki. V skladu z nedavno sklenjenim sporazumom o odprtem zračnem prostoru med Kanado in ZDA bodo imeli ameriški prevozniki skladno s pravicami pete in šeste svoboščine znaten dostop do trga med EU in Kanado. Konkurenčnost prevoznikov EU bi se v primeru njihovega neomejenega dostopa do trga med EU in Kanado in do trga med ZDA in Kanada znatno okrepila. Predvideni sporazum o zračnem prevozu med EU in ZDA bi prevoznikom EU zagotovil pravice pete svoboščine med ZDA in Kanado, vendar bi morali prevozniki EU iste pravice pridobiti tudi v Kanadi, da bi lahko v celoti izkoristili te priložnosti. Glede na razvoj povezovanja letalskih trgov med EU in ZDA na eni strani ter kanadskih in ameriških trgov na drugi strani bi bilo smotrno to povezovanje razširiti tudi na trg med EU in Kanado.

5. ZAKLJUčKI: VELIKA DODANA VREDNOST PRIHODNJEGA SPORAZUMA O ZRAčNEM PREVOZU MED EU IN KANADO

5.1 KANADA JE V ZADNJEM čASU POKAZALA ZANIMANJE ZA ZAčETEK POGAJANJ O CELOVITEM SPORAZUMU O ZRAčNEM prevozu z Evropsko skupnostjo. EU se mora odzvati pozitivno in skušati izkoristiti interes Kanade. Da bi odstranili pravne ovire v dvostranskih sporazumih o zračnem prevozu, se je treba najprej dogovoriti o horizontalnem sporazumu.

Posodobljen okvir za zračni prevoz med EU in Kanado nudi pomembne nove priložnosti za razvoj zračnega prevoza na podlagi konkurenčnih in enakih pogojev delovanja. Poleg tega bi še bolj utrdil že sedaj odlične trgovske in politične odnose med EU in Kanado.

Model partnerstva na področju zračnega prevoza med Evropsko unijo in Kanado izhaja iz želje po reformi na mednarodni ravni. Iz tega izhajajoči sporazum o liberalizaciji zračnega prevoza med Evropsko skupnostjo in Kanado bi nadomestil obstoječe dvostranske sporazume o zračnem prevozu med Kanado in državami članicami EU ter vzpostavil sodoben okvir za zračni prevoz med EU in Kanado s čim bolj odprtim dostopom do trga in najvišjimi regulativnimi standardi. Tako bi lahko predstavljal model za razširjeno partnerstvo na področju zračnega prevoza z ostalimi tretjimi državami. V luči načrtovane vzpostavitve odprtega zračnega prostora med ZDA in EU je treba posodobiti tudi odnose na področju letalstva med Kanado in EU, da bo mogoče obstoječi skupek delno omejujočih dvostranskih sporazumov nadomestiti s celovitim pristopom.

5.2 Pogajanja o sporazumu o odprtem zračnem prostoru s Kanado bi bila usmerjena tako k odprtju dostopa do trga kot v naložbene priložnosti. Obojestransko odprtje dostopa na trg s Kanado se že izvaja z nekaterimi državami članicami. Vendar so nekateri sporazumi še vedno precej omejujoči. Ta neuravnoteženi okvir povzroča neenake možnosti za letalske prevoznike Skupnosti, ki niso združljive z enakimi možnostmi za vse letalske prevoznike Skupnosti na enotnem trgu. Pričakovane gospodarske koristi takega sporazuma so prikazane v nedavni študiji. Celovit sporazum o zračnem prevozu na ravni Skupnosti bi vzpostavil skladne odnose na področju letalstva med Skupnostjo in Kanado ter vsem letalskim prevoznikom Skupnosti zagotovil enake pravice in priložnosti pri zračnem prevozu s Kanado.

Ustvaril bi tudi nove tržne priložnosti za letalske prevoznike v tistih državah članicah, ki trenutno nimajo nobenih pravic glede zračnega prevoza iz Kanade in v Kanado.

5.3 Sporazum med Evropsko unijo in Kanado bi moral vzdrževati in okrepiti visoke varnostne, zaščitne in okoljevarstvene standarde na področju zračnega prevoza. Pogajanja v zvezi s posebnim sporazumom na področju letalske varnosti so se že zaključila.

Sporazum mora biti glede okoljskih vprašanj skladen z zavezo EU k trajnostnemu razvoju. Razen zgoraj opisanih gospodarskih koristi ima pričakovana rast zračnega prevoza tudi neželene stranske učinke, predvsem na kakovost zraka in raven hrupa v okolici letališč, prispeva pa tudi h globalnim podnebnim spremembam. Pomembno je, da sporazum ne omejuje možnosti EU pri uporabi regulativnih ali gospodarskih instrumentov za ublažitev teh škodljivih učinkov.

Drug ključni dejavnik odprtih letalskih trgov je varovanje lojalne konkurence. Z doseganjem višjih ravni regulativnega zbliževanja bi celovit sporazum o zračnem prevozu med Skupnostjo in Kanado zagotovil enake konkurenčne pogoje, tako da bi se bilo mogoče izogniti izkrivljanju konkurence.

Regulativno zbliževanje se lahko doseže samo na ravni Skupnosti. Kanada in Skupnost sta že naredili prve korake za doseganje visoke ravni regulativnega zbliževanja in to partnerstvo se lahko postopoma razvije v smeri ustvarjanja odprtega zračnega prostora med Evropsko skupnostjo in Kanado. Rezultat predlaganega novega partnerstva bi pomenil jasen znak za ostale tretje države, da se pridružijo trendu bolj prilagodljivega mednarodnega okvira zračnega prevoza.

5.4 Evropska komisija zato Svetu priporoča, da jo pooblasti za začetek pogajanj s Kanado z namenom sklenitve celovitega sporazuma o zračnem prevozu.

5.5 Komisija bo pri nadaljnjem razvijanju in doseganju ciljev, določenih v pogajalskih smernicah, tesno sodelovala z državami članicami in vsemi ustreznimi interesnimi skupinami.

[1] COM(2005) 79 konč., z dne 11.3.2005.

[2] Podatki Eurostata.

[3] Ciper, Estonija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Republika Slovaška in Slovenija nimajo sklenjenih dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu s Kanado.

[4] Poročilo McGill/Concordia o mednarodni letalski politiki za Kanado. Montreal 2005, str. 298.

[5] Svetovna tiskovna konferenca IATA z dne 14. decembra 2004: „Prevozniki potrebujejo svobodo poslovanja povsod tam, kjer obstajajo trgi.“

[6] Glej priporočila ICC za pogajanja med Združenimi državami in Evropsko unijo o odprtju letalskih trgov.