v skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

v skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012

1.Uvod

Namen Uredbe o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah (v nadaljnjem besedilu: uredba o centralnih depotnih družbah) je bil izboljšati varnost in učinkovitost poravnave ter določiti skupne zahteve za centralne depotne družbe (CDD) po vsej EU. Sprejeta je bila leta 2014, vendar so se nekatere zahteve začele uporabljati šele po sprejetju zadevnih regulativnih tehničnih standardov nekaj let pozneje.

Člen 75 uredbe o centralnih depotnih družbah določa, da mora Komisija do 19. septembra 2019 pregledati najrazličnejša vprašanja in pripraviti splošno poročilo o njih. Rok za predložitev poročila je bil preložen, obseg poročila pa je manjši, kot je določeno v uredbi o centralnih depotnih družbah, zaradi zamud pri izvajanju nekaterih ukrepov in nedavne (ponovne) izdaje dovoljenj za zadostno število CDD v okviru uredbe o centralnih depotnih družbah, da bi bila mogoča celovita ocena. Člen 81(2c) uredbe o Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) tudi določa, da mora Komisija izvesti oceno morebitnega nadzora CDD tretjih držav, ki ga izvaja ESMA.

Komisija se je v okviru priprav tega poročila vključila v postopek obsežnih posvetovanj. Na splošno, uredba o centralnih depotnih družbah dosega svoje prvotne cilje glede povečanja učinkovitosti poravnav v EU in stabilnosti CDD. Glede na to, da so se zahteve začele uporabljati šele pred kratkim, bi bile velike spremembe navedene uredbe na nekaterih področjih prezgodnje. Kljub temu so deležniki izrazili pomisleke v zvezi z izvajanjem posebnih pravil, ki se že uporabljajo (tj. o čezmejnem opravljanju storitev, dostopu do denarja komercialnih bank, okviru za CDD tretjih držav). Končno poročilo foruma na visoki ravni o uniji kapitalskih trgov vsebuje tudi priporočilo, naj Komisija opravi ciljno usmerjen pregled uredbe o centralnih depotnih družbah z namenom okrepiti dovoljenje CDD za čezmejno opravljanje storitev in izboljšati konvergenco nadzora med nacionalnimi pristojnimi organi, da bi se okrepilo čezmejno opravljanje storitev poravnave znotraj EU, spodbudila konkurenca in znižali stroški. Izraženi so bili tudi pomisleki glede sorazmernosti ureditve discipline pri poravnavi in njenega učinka na finančno stabilnost. Zdi se, da je pritisk na trgih zaradi pandemije COVID-19 poudaril nekatere od teh pomislekov.

Komisija je priznala, da je treba obravnavati nekatera od teh vprašanj, in je v novem akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov, sprejetem septembra 2020, napovedala, da bo razmislila o spremembi pravil za izboljšanje čezmejnega opravljanja storitev, kar bi prispevalo k razvoju bolj povezanega potrgovalnega okolja v EU.

V tem poročilu so povzeta glavna področja, ki se pregledujejo, da bi se zagotovilo bolj sorazmerno, učinkovito in uspešno doseganje ciljev uredbe o centralnih depotnih družbah. Ob upoštevanju pomembnih opredeljenih vprašanj in kot je bilo napovedano tudi v delovnem programu Komisije za leto 2021, namerava Komisija na podlagi ocene učinka, pri kateri se bodo podrobneje proučile najustreznejše rešitve, predložiti zakonodajni predlog za spremembo uredbe o centralnih depotnih družbah, da bi se izboljšali njena učinkovitost in uspešnost (pregled uredbe o centralnih depotnih družbah v okviru programa REFIT).

2.Uredba o centralnih depotnih družbah

CDD so finančne institucije, ki so sistemsko pomembne za finančne trge. Na primarnem trgu imajo ključno vlogo, saj centralizirajo začetno evidentiranje na novo izdanih vrednostnih papirjev (notarska storitev). Upravljajo infrastrukturo (sisteme poravnave vrednostnih papirjev), ki omogoča zaključitev posla z vrednostnimi papirji (poravnavo). Vodijo tudi račune vrednostnih papirjev, na katerih beležijo, koliko vrednostnih papirjev je bilo izdanih in kdo jih je izdal, ter vsako spremembo imetja teh vrednostnih papirjev (storitev centralnega vodenja računov). Po navedbah ECB je vrednost vrednostnih papirjev v sistemih poravnave vrednostnih papirjev konec leta 2019 znašala več kot 53 bilijonov EUR, pri čemer je bilo v navedenem letu v okviru teh sistemov izvedenih več kot 420 milijonov naročil dostave, katerih skupni prihodki so znašali več kot 1,120 bilijona EUR.

CDD so nujne za financiranje gospodarstva. Poleg njihove vloge v procesu izdajanja se zavarovanja z vrednostnimi papirji, ki jih položijo podjetja, banke in druge institucije za zbiranje finančnih sredstev, izvajajo prek sistemov poravnave vrednostnih papirjev, ki jih upravljajo CDD. Pomembne so tudi za izvajanje denarne politike, saj zagotavljajo poravnavo vrednostnih papirjev pri operacijah denarne politike, ki jih izvaja centralna banka.

Uredba o centralnih depotnih družbah je imela ključno vlogo v prizadevanjih za usklajevanje po trgovanju v EU, saj je uvedla:

·krajša obdobja poravnave;

·ukrepe discipline pri poravnavi (obvezne denarne kazni in kritne nakupe za neuspešne poravnave, poročanje o neuspešnih poravnavah);

·strogo organizacijo in vodenje poslov ter bonitetne zahteve za CDD;

·strožje bonitetne in nadzorne zahteve za CDD in druge institucije, ki opravljajo bančne storitve za podporo poravnavi vrednostnih papirjev;

·sistem dovoljenj za čezmejno opravljanje storitev, ki CDD z dovoljenjem omogoča, da v skladu s posebnim postopkom opravljajo svoje storitve po vsej EU.