SL Uradni list Evropske unije C 205/17

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 205/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„CHAPON DU PERIGORD“

EU št.: FR-PGI-0005-01377 – 24.9.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Ime

„Chapon du Périgord“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.1 Sveže meso (in klavnični izdelki)

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Chapon du Périgord“ je perutnina počasi rastočih pasem golovrate vrste (kopun z rumeno kožo) in/ali vrste z operjenim vratom (kopun z belo kožo).

„Chapon du Périgord“, ki se redi najmanj 150 dni, je piščanec, ki je bil kirurško kastriran, preden je dosegel spolno zrelost. Gre za tolsto praznično perutnino z zelo razvitim in mesnatim mišičnim tkivom, ki obdaja nežno okostje. Koža je zelo tanka ter izrazito in enakomerno obarvana (rumena ali bela), pod njo pa je vidna zelo velika podkožna zamaščenost. Kar zadeva stopnjo zamaščenosti, celotno mišično tkivo prepreda tako imenovana „marmorirana“ medmišična maščoba.

Trži se lahko v obliki celih trupov ali v kosih, svež ali zamrznjen. Lahko je pakiran v prozorno folijo, vakuumsko ali v zaščitni atmosferi.

Trupi kopuna „Chapon du Périgord“ so lahko v obliki:

— trupa z odstranjenim črevesjem (oskubljena perutnina brez notranjih organov ter z glavo, nogami in drobovino),

— trupa, „pripravljenega za peko“ (oskubljena perutnina brez notranjih organov, brez glave in s kremplji ali brez njih),

— trupa z glavo (oskubljena perutnina brez notranjih organov, z nartom ali brez njega in z glavo, upognjeno pod krilo).

Celi trupi so predstavljeni še posebno skrbno in brez nepravilnosti.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

V celotnem obdobju reje razdeljeno krmo sestavljajo izključno rastline, minerali in vitamini.

Od rastlin mešanica obvezno vsebuje:

— koruzo, katere delež se spreminja glede na starost,

— vsaj še eno vrsto žita, med drugim zlasti pšenico, ječmen, tritikalo, sirek in oves,

— stročnice za uravnoteženje obroka.

V obdobju reje je treba razlikovati med štirimi fazami, ki ustrezajo različnim fiziološkim potrebam, v skladu s katerimi se razdeljujejo različni deleži žit:

— začetno fazo od prvega do 28. dne. Začetno krmo sestavlja (v teži) najmanj 50 % mešanice žit (žita in njihovi stranski proizvodi). Od žit sta obvezna koruza in vsaj še ena vrsta drobnozrnatega žita (pšenica, ječmen, tritikala, oves) ali sirek. V tej žitni mešanici je najmanjši delež koruze (v teži) določen na 25 % za rumenega kopuna in na 15 % za belega kopuna,

— fazo rasti od 29. do 52. dne. Krmo za rast sestavlja (v teži) najmanj 70 % mešanice žit (žita in njihovi stranski proizvodi). Od žit sta obvezna koruza in vsaj še ena vrsta drobnozrnatega žita (pšenica, ječmen, tritikala, oves) ali sirek. V tej žitni mešanici je najmanjši delež koruze (v teži) določen na 30 % za rumenega kopuna in na 15 % za belega kopuna,

— faza dopitanja od 53. do 81. dne. Krmo za dopitanje sestavlja (v teži) najmanj 80 % mešanice žit (žita in njihovi stranski proizvodi). Od žit sta obvezna koruza in vsaj še ena vrsta drobnozrnatega žita (pšenica, ječmen, tritikala, oves) ali sirek. V tej žitni mešanici je najmanjši delež koruze (v teži) določen na 30 % za rumenega kopuna in na 15 % za belega kopuna,

— faza pitanja do najmanj 150 dni. Krmo sestavlja (v teži) najmanj 40 % koruze za rumenega kopuna in 15 % za belega kopuna.

Vsaki vrsti krme se dosledno dodaja glina (bentonit). Krmi se dodajata najmanj 2 kg gline na tono.

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Reja in zakol kopunov „Chapon du Périgord“ potekata na geografskem območju.

V perigordskih klavnicah so namreč razvili in ohranili posebno znanje in spretnosti pri izbiranju trupov, kar pripomore k slovesu proizvoda in končni kakovosti predstavitve proizvodov.

Postopke poparjanja, skubljenja, odstranjevanja drobovja, prevezovanja in sušenja je treba izvajati z največjo skrbnostjo, saj se celi tržijo samo trupi brez nepravilnosti. S tem namenom prebiranje poteka dvakrat, pred prevezovanjem in po sušenju.

Pri trupih z glavo se odstranjevanje drobovja in končna obdelava izvajata ročno.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Razsek in pakiranje potekata na območju zakola. To omogoča zveznost postopkov in preprečuje poslabšanje kakovosti mesa ob stiku z zrakom. Ker mora biti sveže in tudi zamrznjeno meso predstavljeno brez nepravilnosti, mora biti ravnanje z njima omejeno, sploh ker je koža kopuna „Chapon du Périgord“ zelo tanka. Meso je treba zamrzniti najpozneje v 24 urah po zakolu. Zaradi teh različnih zahtev je treba meso hitro zapakirati, in sicer na geografskem območju, da se zagotovi upoštevanje meril za predstavitev.

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na nalepki je ime ZGO „Chapon du Périgord“.

Na nalepkah in v prodajni dokumentaciji je obvezen skupni logotip:

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega departmaje:

— Charente, omejen na kantone: Aubeterre-sur-Dronne, Chalais, Montbron, Montemboeuf, Montmoreau-Saint-Cybard in Villebois-Lavalette,

— Charente-Maritime, omejen na kanton Montguyon,

— Corrèze, omejen na kantone: Argentat, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Beynat, Brive-la-Gaillarde-Centre, Brive-la-Gaillarde-Nord-Est, Brive-la-Gaillarde-Nord-Est, Brive-la-Gaillarde-Sud-Est, Brive-la-Gaillarde-Sud-Ouest, Corrèze, Donzenac, Égletons, Juillac, Larche, Lubersac, Malemort-sur-Corrèze, Meyssac, Seilhac, Treignac, Tulle-Campagne-Nord, Tulle-Campagne-Sud, Tulle-Urbain-Nord, Tulle-Urbain-Sud, Uzerche in Vigeois,

— Dordogne,

— Gironde, omejen na kantone: Castillon-la-Bataille, Coutras, Lussac, Pujols in Sainte-Foy-la-Grande,

— Haute-Vienne, omejen na kantone: Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Châlus, Châteauneuf-la-Forêt, Eymoutiers, Laurière, Limoges-Beaupuy, Limoges-Isle, Limoges-Landouge, Limoges-Couzeix, Limoges-Cité, Limoges-Le Palais, Limoges-Condat, Limoges-Panazol, Limoges-Corgnac, Limoges-Puy-las-Rodas, Limoges-Grand-Treuil, Limoges-Vigenal, Limoges-Émailleurs, Limoges-Carnot, Limoges-Centre, Limoges-La Bastide, Nexon, Nieul, Oradour-sur-Vayres, Pierre-Buffière, Rochechouart, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Junien-Est, Saint-Junien-Ouest, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léonard-de-Noblat, Saint-Mathieu in Saint-Yrieix-la-Perche,

— Lot, omejen na kantone: Bretenoux, Cahors-Nord-Est, Cahors-Nord-Ouest, Cahors-Sud, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Cazals, Gourdon, Gramat, Labastide-Murat, Lacapelle-Marival, Lalbenque, Lauzès, Limogne-en-Quercy, Livernon, Luzech, Martel, Montcuq, Payrac, Puy-l’Évêque, Saint-Céré, Saint-Germain-du-Bel-Air, Saint-Géry, Salviac, Souillac in Vayrac,

— Lot-et-Garonne, omejen na kantone: Cancon, Castelmoron-sur-Lot, Castillonnès, Duras, Fumel, Lauzun, Marmande-Est, Marmande-Ouest, Monclar, Monflanquin, Sainte-Livrade-sur-Lot, Seyches, Tonneins, Tournon-d’Agenais, Villeneuve-sur-Lot-Sud, Villeréal in Le Mas-d’Agenais.

5. Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje leži na jugozahodnem delu Francije, s središčem v departmaju Dordogne.

Périgord tako zajema obširno predgorsko območje, ki se enakomerno spušča proti severovzhodu in jugozahodu. Številni vodni tokovi so s prečkanjem različno odpornih kamnin na tem območju izoblikovali mrežo dolinic, ki potekajo v različnih smereh in so različno globoke, ta mreža pa je ena od glavnih strukturnih značilnosti izoblikovanosti površja v Périgordu. Za pridelavo žit so dejansko primerne samo doline, bogate z naplavinami. Griči, ki so pogosto strmi in gozdnati, so bolj namenjeni živinoreji.

Zaradi geološke pestrosti so tu nastala številna rudna nahajališča (železa, zlata, apnenca in kaolina). Nekatera med njimi se izkoriščajo za proizvodnjo suknjarske gline, vrste bentonit in montmorilonit, ki ima posebne lastnosti.

Podnebje je večinoma zmerno, tipa „spremenjeno oceansko“, to pomeni, da je pod vplivom severnoatlantskega podnebnega sistema, vendar z izrazitimi celinskimi in sredozemskimi vplivi.

Pridelava koruze je zelo razširjena na celotnem geografskem območju. Na veliko se pridelujejo drobnozrnata žita; prevladujeta navadna pšenica in tritikala.

Kar zadeva človeške dejavnike, se je perutninarstvo v Périgordu opazneje začelo razvijati v 14. stoletju.

Šele v 19. stoletju je Périgord v celoti postal dežela perutninarstva, ki pa še vedno ostaja tradicionalno, kot družinska dejavnost.

Prvi sindikat „Syndicat de défense du Poulet Fermier du Périgord (sindikat za zaščito perigordskega domačega piščanca)“ je bil ustanovljen leta 1953. V njegovem tehničnem predpisu iz tistega obdobja je opredeljen način reje perutnine „po domači metodi, ki se uporablja v Périgordu“.

Razvoj in pridobljeni sloves piščanca sta perigordske perutninarje spodbudila k razvoju proizvodnje praznične perutnine na podlagi tradicionalnega znanja in spretnosti, ki so se ohranili v Périgordu.

Reja kopunov se je razvila na podlagi istih praks kot reja piščancev: „trpežne, počasi rastoče“ pasme, primerne za prosto rejo, pri kateri se posnemajo rejne razmere iz preteklosti.

Znanje in spretnosti na področju krme so se izkazali kot še posebno primerni za podaljšano rejo teh piščancev in njihovo pitanje. Kot nekdaj perigordski rejec vsak dan na steljo v objektu razdeli nekaj pesti žita v obliki celih zrn. Poleg tega žitnemu obroku doda bentonit, glino, ki je v Périgordu dobro poznana po svojih ugodnih učinkih na prebavo pri perutnini.

Posebnosti proizvoda

„Chapon du Périgord“ je tolsta praznična perutnina z zelo razvitim in mesnatim mišičnim tkivom. Kar zadeva stopnjo zamaščenosti, celotno medmišično tkivo prepreda tako imenovana „marmorirana“ medmišična maščoba, značilna pa je tudi zelo velika podkožna zamaščenost.

Celi trupi so predstavljeni še posebno skrbno in brez nepravilnosti.

Zaradi teh posebnosti je kopun „Chapon du Périgord“ pridobil trden sloves.

Vzročna povezava

Povezava s poreklom kopuna „Chapon du Périgord“ izhaja iz njegove kakovosti in slovesa.

Geografsko območje je zaradi milega oceanskega podnebja in nizke do srednje nadmorske višine ugodno za perutninarstvo.

V dolinah, bogatih z naplavinami, se pridelujejo žita, griči, ki so pogosto strmi in gozdnati, pa so namenjeni perutninarstvu.

Kombinacija teh žit v krmnem obroku izhaja iz dejstva, da so se na perigordskih kmetijskih gospodarstvih že od nekdaj redno in dokazano uporabljala pri kolobarjenju ter imajo posebno hranilno sestavo, ki je še posebno dobro uravnotežena za razvoj in pitanje perutnine.

Med žiti, ki se uporabljajo, ima posebno mesto koruza, katere pridelava prevladuje: ker njeno zrno nima zaščitne ovojnice, je lažje prebavljiva in se tako bolje asimilira; zaradi velike vsebnosti maščob in škroba je še posebno nasitna, kar je primerno za rejo mesnate ali celo tolste perutnine.

Dosledno dodajanje gline (bentonita) krmnemu obroku zagotavlja zelo dobro zdravstveno stanje in najboljše okoljske razmere v objektu, kar spodbuja skladnejšo in enakomernejšo rast perutnine. Taka izbira perigordskih rejcev se izkaže kot še posebno pomembna in upravičena za razvoj mišičnega tkiva in pitanje počasi rastoče pasme kopuna „Chapon du Périgord“, katerega reja je še posebno dolgotrajna.

Dodajanje bentonita vsaki krmi povzroči boljšo asimilacijo obroka skozi celotno življenjsko dobo živali. Boljša asimilacija spodbuja boljši razvoj vseh tkiv, zlasti mišičja, in boljšo porazdeljenost maščobe. Kar zadeva stopnjo zamaščenosti, sta za trupe kopuna „Chapon du Périgord“ zato značilni tako imenovana „marmoriranost“ z medmišično maščobo in zelo velika podkožna zamaščenost.

Navedena praksa je povezana s podedovano tradicijo, da se na steljo v objektu vsak dan razdeli nekaj pesti žita v obliki celih zrn. Ta stara navada, ki je kmetici nekdaj omogočala, da je perutnino zbrala skupaj, krepi vez med rejcem in živalmi ter pri piščančkih spodbuja zobanje in raziskovanje površin. To se kaže v večji fizični aktivnosti, ki spodbuja razvoj večjega mišičja in boljšo porazdelitev maščobe v mišicah.

Pripomore tudi k temu, da se že pri mladičih spodbuja delovanje mlinčka, in tako prispeva k boljši asimilaciji sestavin iz obroka, s čimer pripomore k razvoju mišičnega tkiva.

Poleg tega pri piščančkih spodbuja nenehno praskanje po stelji, ki je tako glede na trajanje reje te perutnine bolj zračna in ostane dlje časa suha.

Ta vsakodnevna navada praskanja in obračanja stelje je še posebno pomembna pri kopunih, saj je reja te praznične perutnine dolgotrajna, in na koncu določeno obdobje poteka v zaprtem prostoru. Zadrževanje kopunov v objektu na zelo čisti stelji na koncu obdobja pitanja namreč spodbuja močno operjenost. S tem se zelo olajša skubljenje in zagotovi brezhibna kakovost predstavitve celih trupov, zlasti v tradicionalni lokalni različici trupov z glavami (t. i. méti-fait).

Tudi prosta reja na površinah, ki so pogosto strme in gozdnate, vpliva na posebnosti kopuna „Chapon du Périgord“: to se kaže s trdnejšim okostjem, ki omogoča večji razvoj mišičnega tkiva (filejev in beder).

Obdobje pitanja v objektu pri kopunu „Chapon du Périgord“ spodbuja tvorbo medmišične maščobe, kar daje njegovemu mesu posebno „marmorirano“ teksturo.

Na vse to je leta 1929 v svoji zbirki lokalnih receptov opozorila La Mazille, slavna kuharica s tega območja: „Eden od glavnih razlogov za odličnost perigordske perutnine je način njenega hranjenja in pitanja s koruzo“.

Sloves kopuna „Chapon du Périgord“ je bil že v 19. stoletju potrjen tudi na razstavah, ki so jih najprej prirejali v departmaju Dordogne (1862) in nato še v vseh sosednjih departmajih (Limoges 1862, Agen 1863, Niort 1866), na katerih so perigordski rejci osvojili večino nagrad.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9fbe6c7d-d7b1-48e8-9e9f-81929c980559

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.