SL Uradni list Evropske unije C 136/13

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 136/10

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„KITKAN VIISAS“

ES št.: ES: FI-PDO-0005-0872-01.04.2011

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime:

„Kitkan viisas“

2. Država članica ali tretja država:

Finska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

„Kitkan viisas“ je ime, ki se uporablja za male ozimice (Coregonus albula), ki jih lovijo v jezerih na območju platojev pokrajine Koillismaa. Glavne značilnosti „Kitkan viisas“ so naslednje:

— Je manjša kot običajne druge vrste ozimic. Njena povprečna dolžina po obdobju rasti je od 7 do 9 cm v odvisnosti od letnih nihanj razmer za rast. Zaradi manjše velikosti ozimice njena hrbtenica ne otrdi, temveč ostane gibčna. Razloga za majhnost ribe sta hranilna siromašnost voda, v katerih se je razvila, in kratkost obdobja rasti.

— „Kitkan viisas“ doseže zrelost pri približno petnajstih mesecih; takrat meri približno 8 cm v dolžino in tehta od 4 do 5 gramov. Je temne barve, hrbet je skoraj črn, boki so svetleči in srebrnkasti, plavuti pa brezbarvne. Spodnja čeljust je znatno daljša kot zgornja, po čemer se mala ozimica razlikuje na primer od mladic velikih ozimic, belic ali drugih rib podobne velikosti. Jajčeca imajo obliko zrnc in jih je približno 500 000/liter. Obdobje drstitve je jeseni, nato jajčeca pozimi mirujejo, pomladi pa se v nekaj tednih razvijejo v mladice.

— Pozimi se črevesje „Kitkan viisas“ povsem izprazni zaradi pomanjkanja, ki ga povzroči dolga zima, zato ribe ni treba čistiti.

„Kitkan viisas“ prodajajo svežo ali zmrznjeno.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

n. r.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Mala ozimica se prehranjuje s planktonom in ličinkami insektov. Vse hranilne snovi, ki jih potrebuje, izvirajo iz naravnih sladkih voda na opredeljenem geografskem območju.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Riba mora biti ulovljena na opredeljenem geografskem območju. Za zagotovitev kakovosti mora biti tudi prva obdelava opravljena na istem območju. Za prvo obdelavo se šteje evisceracija in zamrznitev rib:

pri čiščenju se odstranijo vsaj drobovje in škrge. Po želji se lahko odstranita tudi glava in rep ali drugi deli ribe, pri čemer pa je treba paziti, da prvotna oblika ozimice ostane prepoznavna;

pri zamrznitvi mora biti temperatura ribe znižana na vsaj – 18 °C.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

n. r.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

n. r.

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje vključuje hidrografska bazena rek Koutajoki in Kemijoki, ki se izlivata v Belo morje, in se nahajata v sredogorju občin Kuusamo in Posio, razen jezer na ruskem obmejnem območju.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Ozimica „Kitkan viisas“ živi v hidrografskih bazenih platojev pokrajine Koillismaa. Območje je blizu polarnega kroga severne poloble, kjer so jezera pokrita z ledom od oktobra do maja. Povprečna višina platojev pokrajine Koillismaa je 240 metrov nadmorske višine. Voda je bistra in siromašna s hranilnimi snovmi; vrednost pH je skoraj nevtralna.

Razlike v višini in pretoku vodotokov so zelo majhne, zato vse leto v jezerih v bazenu ni nobenega toka. Kisikove razmere v vodi so stabilne in dobre tudi v zimskih mesecih. Zaradi teh okoljskih razmer ozimice ostanejo v hidrografskih bazenih, kjer se izležejo, in se ne selijo nizvodno.

Zaradi majhnosti predstavlja „Kitkan viisas“ posebne zahteve v zvezi s tehniko ribolova. Oblika tradicionalnega ribolova, ki se tudi najbolj uporablja, je ribolov s plavarico. Ozimice v sezoni drstitve lovijo tudi z mrežami, poleti pa z vršami. Vlečna mreža se za lov na „Kitkan viisas“ ne uporablja.

5.2 Posebnosti proizvoda:

„Kitkan viisas“ je zaradi arktičnih razmer in majhnih količin hranilnih snovi v vodi znatno manjša od večine drugih vrst sladkovodnih ozimic. Zaradi manjše velikosti ribe njena hrbtenica ne otrdi, temveč ostane gibčna. Črevesje ozimice pa se zaradi pomanjkanja, ki ga povzroči dolga zima, povsem izprazni, zato jo je pozimi mogoče jesti brez evisceracije.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

„Kitkan viisas“ je znana po svojih značilnostih, ki izhajajo iz arktičnih razmer platojev pokrajine Koillismaa in majhnih količin hranilnih snovi v hidrografskih bazenih. Načini tradicionalnega ribolova na območju in uporaba ozimice brez evisceracije pozimi izhajajo neposredno iz značilnosti zadevnega geografskega območja. Tudi dejstvo, da se „Kitkan viisas“ ne seli nizvodno, je posledica okoljskih razmer v vodah zadevnega geografskega območja.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.mmm.fi/attachments/elintarvikkeet/laatujaturvallisuus/eunnimisuojajarjestelma/newfolder/5uhGhUymv/Kitkan_viisas_hakemus_lopullinen28102011.doc

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.