EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 17.6.2021 COM(2021) 326 final 2021/0158(NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Dansko {SWD(2021) 154 final}



2021/0158 (NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Dansko SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Danske. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP) Danske znašal 172 % povprečja EU. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Danske v letu 2020 zmanjšal za 2,7 %, v obdobju 2020–2021 pa naj bi se skupno povečal za 0,1 %. Dolgoročnejši vidiki z učinkom na srednjeročno gospodarsko uspešnost vključujejo dobro delujoč trg dela, močen in izvozno usmerjen predelovalni sektor ter razvite socialne storitve. Medtem ko raven produktivnosti danskega gospodarstva ostaja med najvišjimi v EU, je rast produktivnosti že dalj časa počasna, zlasti v sektorju storitev, ki je usmerjen v domači trg. Za spodbujanje trajnostne in vključujoče rasti na Danskem je še vedno ključnega pomena, da se v času demografskih in tehnoloških sprememb zagotovi ponudba delovne sile in obravnava njeno pomanjkanje, zlasti kvalificiranih delavcev in strokovnjakov za informacijske in komunikacijske tehnologije. (2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Dansko naslovil priporočila. Priporočil je zlasti, naj Danska sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanje vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Prav tako ji je priporočil, naj okrepi odpornost svojega zdravstvenega sistema. Za pospešitev okrevanja gospodarstva ji je priporočil, naj daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe. Svet je Danski tudi priporočil, naj naložbe osredotoči na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni promet ter raziskave in inovacije, vključno s ciljem razširitve inovacijske baze. Nazadnje ji je priporočil, naj poveča učinkovitost nadzora na področju preprečevanja pranja denarja in učinkovito izvršuje okvir za preprečevanje pranja denarja. Po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za Dansko ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost Komisija ugotavlja, da je Danska dosegla znaten napredek pri priporočilu, naj sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanje vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Danska je dosegla določen napredek pri priporočilu, naj okrepi odpornost svojega zdravstvenega sistema. Prav tako je dosegla določen napredek pri priporočilu, naj daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva, ter priporočilu, naj naložbe osredotoči na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni promet ter raziskave in inovacije. V zvezi s ciljem razširitve inovacijske baze je bil zabeležen določen napredek. Komisija meni, da je Danska dosegla določen napredek pri povečanju učinkovitosti nadzora na področju preprečevanja pranja denarja in učinkovitem izvrševanju okvira za preprečevanje pranja denarja. (3)Danska je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Nacionalna odgovornost za načrte za okrevanje in odpornost je podlaga za njihovo uspešno izvajanje in trajni učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 navedene uredbe ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost Danske v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. (4)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241. (5)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim in hkratnim izvajanjem teh reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe medsebojno krepile ter ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Zato bo približno tretjina učinka mehanizma na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah posledica prelivanja iz drugih držav članic. Uravnotežen odziv s prispevanjem k šestim stebrom (6)V skladu s členom 19(3)(a) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost Danske v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča Danska, in dodeljenih finančnih sredstev Danske. (7)Člen 3 Uredbe (EU) 2021/241 določa, da se področje uporabe mehanizma nanaša na področja politike evropskega pomena, strukturirana v šest stebrov: (a) zeleni prehod; (b) digitalna preobrazba; (c) pametna, trajnostna in vključujoča rast, vključno z ekonomsko kohezijo, delovnimi mesti, produktivnostjo, konkurenčnostjo, raziskavami, razvojem in inovacijami, ter dobro delujoč notranji trg z močnimi MSP; (d) socialna in teritorialna kohezija; (e) zdravje ter gospodarska, socialna in institucionalna odpornost, s ciljem, da se med drugim povečata pripravljenost na krize in zmogljivost za odzivanje nanje, ter (f) politike za naslednjo generacijo, otroke in mlade, kot so izobraževanje ter pridobivanje znanj in spretnosti.

(8)Načrt vključuje ukrepe, ki prispevajo k vsem šestim stebrom, več komponent načrta pa obravnava več stebrov hkrati. Tak pristop pomaga zagotoviti, da se vsak steber obravnava celovito in usklajeno. Poleg tega glede na specifične izzive Danske in poseben poudarek na zelenem prehodu ter pametni, trajnostni in vključujoči rasti kot tudi glede na težo posameznih stebrov načrt v veliki meri predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere. (9)Načrt za okrevanje in odpornost je uravnotežen, usklajen in ambiciozen odgovor na izzive Danske ter učinkovito obravnava ključne izzive, povezane z okrevanjem in prihodnjo odpornostjo, zlasti dvojni zeleni in digitalni prehod ob krepitvi biotske raznovrstnosti. Spodbujanje rasti in ustvarjanja delovnih mest ter krepitev sistema zdravstvenega varstva naj bi podprla odpornejšo in bolj povezano družbo. (10)Načrt je močno osredotočen na zeleni prehod, pet od sedmih komponent pa vključuje ukrepe, povezane z energijo in podnebjem. Ukrepi vključujejo izvajanje zelene davčne reforme in spodbujanje naložb v energijsko učinkovitost, trajnostni cestni promet, kmetijstvo ter zelene raziskave in razvoj. Načrt obravnava izzive, povezane z digitalnimi vprašanji, na več področjih, kot so oblikovanje nove nacionalne digitalne strategije, podpiranje naložb malih in srednjih podjetij (MSP) v digitalizacijo, razširitev pokritosti s širokopasovnimi povezavami na podeželju in prizadevanja za digitalizacijo sektorja zdravstvenega varstva. Pričakuje se, da bodo splošne davčne sheme spodbudile dajanje prednosti zelenim, digitalnim ter z raziskavami in razvojem povezanim naložbam, medtem ko naj bi zelena davčna reforma pospešila zeleni prehod. (11)Vsi ukrepi, na katerih temeljijo komponente načrta, obširno pokrivajo politike, ki prispevajo k pametni, trajnostni in vključujoči rasti, delovnim mestom, konkurenčnosti in dobro delujočemu notranjemu trgu. Načrt je močno osredotočen na raziskave in razvoj, saj je več kot 17 % skupnih sredstev namenjenih zelenim projektom raziskav in razvoja. Pričakuje se, da bodo naložbe v raziskave in razvoj imele pozitiven učinek prelivanja na produktivnost. Gradbeni projekti, predvideni v načrtu, naj bi podprli MSP in lokalna delovna mesta, shema za podporo digitalizaciji pa naj bi MSP pomagala premagati ovire za naložbe ter uporabo nove in napredne tehnologije ter rešitev e-trgovanja. Razširitev pokritosti z zelo hitrimi širokopasovnimi povezavami na podeželju na območja, na katerih takih povezav še ni bilo, bi lahko vključila nova MSP v digitalno gospodarstvo. Obravnavanje vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo (12)V skladu s členom 19(3)(b) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. (13)Načrt vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkovitemu reševanju vseh ali znatnega števila gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo, ki jih je Svet naslovil na Dansko v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020, zlasti na področju energije, podnebja in digitalnih naložb, odpornosti sistema zdravstvenega varstva ter raziskav in razvoja. (14)Glavni cilj načrta je pospešiti zeleni prehod. Ključna reformna pobuda je zelena davčna reforma. Kot prvi korak zelena davčna reforma vključuje večjo davčno olajšavo za naložbe, da bi se ustvarila spodbuda za podjetja za pospešitev zelenih naložb, kar naj bi olajšalo izvajanje reforme. Kot drugi korak se bodo od leta 2023 zvišali davki na energijo, ki bodo usmerjeni v vsebnost CO2 v fosilnih virih energije, kar naj bi ustvarilo spodbudo za uporabo čiste energije in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Poleg tega načrt vsebuje namenske komponente, osredotočene na izboljšanje energijske učinkovitosti gospodinjstev, industrije in javnih stavb, spodbujanje rešitev trajnostnega prometa ter zagotavljanje sredstev za zelene raziskovalne in razvojne projekte. (15)Načrt vključuje več splošnih in ciljno usmerjenih ukrepov za spodbujanje digitalnega prehoda. Pričakuje se, da bodo sheme amortizacije v okviru zelene davčne reforme v veliki meri spodbudile tudi digitalne naložbe. Ciljno usmerjene subvencijske sheme naj bi podprle prizadevanja MSP za digitalizacijo in pomagale razširiti pokritost s širokopasovnimi povezavami na podeželju na območja, na katerih prej niso bila na voljo. Nova „digitalna strategija“ Danske naj bi prinesla obsežne reforme za nadaljnje izboljšanje rezultatov javne uprave pri digitalizaciji (z interoperabilnostjo v mislih), da bi se ljudem in podjetjem omogočil boljši dostop do javnega sektorja. (16)V načrtu je velik poudarek na raziskavah in razvoju. Načrt vključuje sredstva za javno-zasebna partnerstva na področju raziskav in razvoja, ki se osredotočajo na zeleni prehod, ter za začasno zvišanje splošne zgornje meje za davčno olajšavo za raziskave in razvoj, da bi se spodbudile takšne naložbe. Poleg tega naj bi ti ukrepi spodbudili več podjetij k sodelovanju v dejavnostih raziskav in razvoja ter s tem razširili inovacijsko bazo. Pričakuje se, da bodo zelena raziskovalna partnerstva zagotovila nove možnosti za sodelovanje MSP v dejavnostih raziskav in razvoja, povezanih s podnebjem, ter spodbujala širjenje inovacij. (17)Načrt vsebuje ukrepe, ki naj bi povečali odpornost zdravstvenega sistema. Ti vključujejo infrastrukturno in logistično podporo za zagotavljanje zalog kritičnih zdravil, obvladovanje izrednih razmer in spremljanje kritičnih medicinskih izdelkov. Večja digitalizacija in uporaba telemedicine bi zagotovili boljši in pravičnejši dostop do nekaterih zdravstvenih storitev. V raziskovalni študiji, povezani s COVID-19, bi bilo treba preučiti stopnjo in trajanje imunosti ter ugotoviti, ali se učinkovitost cepiv razlikuje med različnimi skupinami prebivalstva. (18)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe danskega načrta, ne glede na to, da se je Danska na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo po podpori gospodarstvu s fiskalnimi sredstvi v letih 2020 in 2021 v skladu z določbami splošne odstopne klavzule. Prispevek k potencialu rasti, ustvarjanju delovnih mest ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti (19)V skladu s členom 19(3)(c) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji. (20)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko načrt do leta 2024 povečal BDP Danske za 0,4 % do 0,6 %. Načrt vključuje ambiciozen sveženj reform in naložb za obravnavo izzivov, s katerimi se sooča država, ter za okrepitev njene gospodarske, institucionalne in socialne odpornosti. Pričakuje se, da bodo predlagani ukrepi okrepili konkurenčnost in produktivnost Danske s podpiranjem naložb ter spodbujanjem raziskav in razvoja, inovacij in digitalizacije. Na splošno naj bi izvajanje načrta kratkoročno pozitivno prispevalo k rasti BDP in zaposlenosti ter srednjeročno in dolgoročno okrepilo potencialni BDP. (21)Izvajanje načrta naj bi prispevalo k ohranjanju visoke stopnje socialne kohezije s povečanjem zaposlenosti na podeželskih območjih in razširitvijo digitalnih storitev. K rasti in zaposlenosti naj bi po pričakovanjih največ prispevale prednostne zelene in digitalne naložbe, prenova stavb, povezana z energijsko učinkovitostjo, ter naložbe v trajnostni promet, kmetijstvo ter raziskave in razvoj. Izvajanje načrta naj bi z ukrepi, namenjenimi ranljivim skupinam, prispevalo tudi k socialni koheziji. Poleg tega naj bi se po zaslugi pozitivnega učinka na zaposlenost na trg dela bolje vključile osebe z njegovega obrobja, vključno z osebami z nižjo stopnjo formalne izobrazbe in usposabljanja, delavci z migrantskim ozadjem in invalidi. Eden od ukrepov iz načrta je ranljivim skupinam zagotoviti boljši in pravičnejši dostop do zdravstvenega varstva prek telemedicine. (22)Pričakuje se, da bo izvajanje danskega načrta pozitivno prispevalo h gospodarski, institucionalni in socialni odpornosti Danske. Gospodarska odpornost naj bi se zlasti okrepila s shemami amortizacije v okviru zelene davčne reforme, ki podpirajo podjetja, zlasti MSP, ter z naložbami, povezanimi z digitalizacijo ter raziskavami in razvojem. Načrt naj bi izboljšal institucionalno odpornost z ukrepi za digitalizacijo zdravstvenega varstva, z logistično in infrastrukturno podporo za kritične medicinske izdelke ter z reformami in naložbami, predvidenimi za javno upravo v okviru nove digitalne strategije. Z ukrepi za okrepitev odpornosti sistema zdravstvenega varstva ali povečanje zaposlenosti naj bi se izboljšala socialna odpornost. Ukrepi bodo pripomogli k uresničevanju evropskega stebra socialnih pravic, potrjenega 7. maja 2021 na vrhu v Portu, ter naj bi prispevali k izboljšanju ravni kazalnikov iz pregleda socialnih kazalnikov. Načelo, da se ne škoduje bistveno (23)V skladu s členom 19(3)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno). (24)Danska je v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno, ki jih je sprejela Evropska komisija (2021/C 58/01), utemeljila, zakaj njen načrt ne škoduje bistveno nobenemu okoljskemu cilju. To velja tudi za komponento, povezano z energijsko učinkovitostjo, ki se osredotoča na zamenjavo oljnih in plinskih gorilnikov z električnimi toplotnimi črpalkami. Enako velja za komponento trajnostnega prometa, ki bi morala v skladu z Uredbo (EU) 2021/241 podpreti le brezemisijska ali nizkoemisijska gibljiva sredstva.

Prispevek k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo (25)V skladu s členom 19(3)(e) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 59 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za leto 2030. V načrtu je glavni poudarek namenjen pospešitvi zelenega prehoda. Ukrepi iz načrta so usklajeni z danskim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom za obdobje 2021–2030 ali ga presegajo v smislu ambicij glede energijske učinkovitosti. Ukrepi so usklajeni tudi s splošnim ciljem Danske glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 70 % do leta 2030 (v primerjavi z ravnmi iz leta 1990) ter podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050. (26)Največja reformna pobuda iz načrta je zelena davčna reforma, v okviru katere bo Danska dajala prednost zelenim naložbam in zvišala davke na energijo od leta 2023, da bi se zmanjšale emisije toplogrednih plinov. Ta komponenta vsebuje ukrepe za povečanje energijske učinkovitosti gospodinjstev, industrije in javnih stavb. Načrt vsebuje ciljno usmerjene reforme in naložbe v prometni in kmetijski sektor, ki na Danskem največ prispevata k emisijam iz sektorjev, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami. Komponenta „trajnostni cestni promet“ vsebuje reformo za spremembo obdavčitve in razširitev sheme za razrez starih dizelskih avtomobilov ter ukrepe za spodbujanje okolju prijaznega prometa in infrastrukture. Komponenta „zeleni prehod kmetijstva in okolje“ vsebuje reformo za praho kmetijskih zemljišč z visoko vsebnostjo ogljika v prsti za okoljske in podnebne namene ter med drugim določa naložbe za spodbujanje ekološkega kmetovanja, inovacij in sanacije industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč. (27)Doseganje ciljev Danske glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bo zahtevalo ne le znatne naložbe in reforme v celotnem gospodarstvu, temveč tudi nove raziskave in inovacije. Komponenta „zelene raziskave in razvoj“ vključuje začasno povečanje davčne olajšave za raziskave in razvoj za vsa podjetja, da bi se spodbudile zelene inovacije, medtem ko naj bi se partnerstva na področju raziskav in razvoja, ki temeljijo na nalogah, osredotočila na posebne cilje, da bi se raziskalo morebitno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v bližnji prihodnosti. V okviru raziskovalnega projekta na področju zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida naj bi se preučila možnost shranjevanja CO2 na izčrpanih naftnih in plinskih poljih v Severnem morju, ki ima potencial za shranjevanje CO2 iz drugih držav članic. Prispevek k digitalnemu prehodu (28)V skladu s členom 19(3)(f) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 25 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. (29)Načrt vsebuje naložbe v digitalizacijo podjetij, da bi se okrepil zlasti položaj MSP na digitalnem enotnem trgu. Poleg tega vključuje tudi ukrepe za povečanje digitalizacije javne uprave na Danskem v odziv na spreminjajoče se potrebe državljanov in podjetij pri sodelovanju z javno upravo. Da bi se dala prednost gospodarskemu okrevanju in podjetja spodbudilo k naložbam v sodobno, zeleno in digitalno tehnologijo glede na višji davek na emisije CO2, načrt vsebuje tudi številne obsežne davčne sheme, ki naj bi pritegnile znatno število zasebnih naložb v digitalno tehnologijo. Pričakuje se, da bo izvajanje predlaganih ukrepov znatno prispevalo k digitalni preobrazbi. (30)Za obravnavanje izzivov, ki jih prinaša digitalni prehod, bi morala digitalna strategija vključevati ukrepe za razvoj digitalnih znanj in spretnosti. Poleg tega načrt zaradi večje usklajenosti vsebuje naložbe za uvedbo zelo hitrih širokopasovnih povezav na podeželskih območjih. Pričakuje se, da bo izvajanje predlaganih ukrepov znatno prispevalo k obravnavanju izzivov, ki jih prinaša digitalni prehod. Trajen učinek (31)V skladu s členom 19(3)(g) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Dansko. (32)Izvajanje predvidenih reform in naložb naj bi po pričakovanjih prineslo trajne strukturne spremembe v gospodarstvu. Zvišanje davkov na energijo in pozneje uvedba enotnega davka na emisije toplogrednih plinov bi morala pospešiti zeleno preobrazbo gospodarstva, da bi se emisije toplogrednih plinov trajno zmanjšale. Drugi ukrepi in naložbe usklajeno in učinkovito podpirajo cilj zelenega prehoda gospodarstva, zlasti z osredotočanjem financiranja na sektorja z največjimi emisijami toplogrednih plinov (promet in kmetijstvo) in obenem z izboljšanjem energijske učinkovitosti. (33)Ključne reforme iz načrta naj bi se izvajale tudi po letu 2026. Ambiciozni projekti na področju raziskav in razvoja iz načrta bi lahko imeli dolgoročen pozitiven učinek na doseganje podnebnih ciljev, zlasti projekti v zvezi z izboljšanjem zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida. Trdnejši sistemi upravljanja kritičnih zalog v zdravstvenem sektorju bi morali prispevati k dolgoročni odpornosti tega sektorja. Naložbe, povezane z digitalnim področjem, in izvajanje digitalne strategije naj bi imeli trajen učinek zaradi pospešene digitalne preobrazbe javne uprave ter MSP na Danskem. Trajni učinek načrta se lahko poveča tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, vključno s tistimi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike. Spremljanje in izvajanje (34)V skladu s členom 19(3)(h) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A). Ureditve so sestavljene iz dveh ravni kontrol in revizije: osrednje ravni, ki dopolnjuje obstoječe mehanizme kontrol in revizije, ter obstoječe decentralizirane ravni. Ministrstvo za finance je odgovorno za usklajevanje in zagotavljanje, da revizije in kontrole v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost pri resornih ministrstvih dobro delujejo. (35)Mejniki in cilji so jasni in realistični, predlagani kazalniki za te mejnike pa so ustrezni, sprejemljivi in zanesljivi. Mejniki in cilji danskega načrta predstavljajo ustrezen sistem za spremljanje izvajanja načrta. Mehanizmi preverjanja, zbiranje podatkov in pristojnosti, ki jih je opisala Danska, so dovolj zanesljivi, da lahko ustrezno utemeljijo zahtevke za izplačilo, ko bodo mejniki in cilji ocenjeni kot izpolnjeni. Posebni podatki, ki se bodo zbirali o projektih, so podatki o končnih prejemnikih/upravičencih, izvajalcih in podizvajalcih. Zbiranje teh podatkov bo namenjeno pridobivanju znanja o tveganjih, zlasti tveganjih za „koncentracijo“ in „ugled“. (36)Mejniki in cilji so pomembni tudi pri ukrepih, ki so upravičeni v skladu s členom 17(2) Uredbe. Trajajoči pravni učinki so ponazorjeni s členom 24(3), pa tudi členom 24(2), ki zahteva izpolnitev mejnikov in ciljev tudi za takšne ukrepe, da se utemelji zahtevek za izplačilo. (37)Države članice bi morale zagotoviti, da se finančna podpora v okviru mehanizma sporoči in potrdi v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2021/241. Tehnična podpora se lahko zahteva v okviru Instrumenta za tehnično podporo, da se državam članicam pomaga pri izvajanju njihovega načrta. Izračun stroškov (38)V skladu s členom 19(3)(i) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. (39)Danska je predložila ocene stroškov za vse ukrepe v sedmih komponentah načrta. Ocene omogočajo nekaj vpogleda v stroškovne elemente in dejavnike. V nekaterih primerih temeljijo na podobnih predhodnih ukrepih politike, raziskavah in drugih virih. Največji stroškovni elementi temeljijo na makroekonomskih simulacijah. Nekatere stroškovne elemente spremlja nepopolna dokumentacija, kot so pogodbe, cene na enoto ali predpostavke.

(40)Danska je predložila ocene stroškov za vse naložbene ukrepe, vključene v načrt za okrevanje in odpornost. Stroški splošnih davčnih ukrepov, kot so sheme amortizacije v okviru zelene davčne reforme in shema davčne olajšave za raziskave in razvoj, so bili ocenjeni z uporabo modelov. Pri naložbenih ukrepih, ki so podobni nekaterim preteklim ukrepom, kot so ukrepi za energijsko učinkovitost ali podpora za digitalizacijo MSP, so bile ocene stroškov jasno navedene in mogoče je bilo jasno prepoznati uporabljeno metodologijo. V primeru reform, kot je nova digitalna strategija, novih ukrepov, kot so raziskovalni in razvojni projekti, ki temeljijo na nalogah, ali ukrepov, ki niso podobni preteklim shemam, so bile ocene stroškov manj popolne. Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost so v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. Zaščita finančnih interesov (41)V skladu s členom 19(3)(j) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ustrezne (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in uveljavljanje skladnosti s pravom EU, vključno z instrumenti in orodji za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter za zaščito finančnih sredstev Unije v skladu z Uredbo (EU) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta. (42)Načrt spremljajo zadovoljivi izvedbeni ukrepi, vključno s celovitimi zaščitnimi ukrepi v zvezi s kontrolami in revizijo. Splošno odgovornost za izvajanje načrta bi moralo imeti Ministrstvo za finance, ki bi moralo odgovarjati v imenu drugih ministrstev glede operativnih in upravnih vidikov načrta. Urad za revizijo in nadzor (OAS) pri Ministrstvu za finance je odgovoren za izvajanje kontrol v zvezi s tem, kako ministrstva uporabljajo sredstva, v zvezi z dokumentiranjem ter izpolnjevanjem ciljev in mejnikov. (43)Danski načrt za okrevanje in odpornost navaja postopke, ki so vzpostavljeni za zagotavljanje skladnosti z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom ves čas izvajanja vseh ukrepov. Na splošno so sistem kontrol in druge ustrezne ureditve, vključno z zbiranjem in dajanjem na voljo podatkov o končnih upravičencih, ustrezni za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in navzkrižij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih na podlagi Uredbe (EU) 2021/241, in za preprečevanje dvojnega financiranja na podlagi navedene uredbe ter drugih programov Unije. Vsako od devetih pristojnih resornih ministrstev, ki bodo vključena v izvajanje komponent, bi moralo Uradu za revizijo in nadzor, ki izvaja kontrole in nadzor, izdati izjavo o upravljanju mehanizma za okrevanje in odpornost. (44)Sistem notranje kontrole, opisan v danskem načrtu za okrevanje in odpornost, predstavlja zanesljiv postopek in strukturo z jasno opredeljenimi vlogami in pristojnostmi ter ustrezno ločenimi zadevnimi kontrolnimi funkcijami. Sistem kontrol in druge ustrezne ureditve, vključno z zbiranjem in dajanjem na voljo podatkov o končnih prejemnikih, so ustrezni. Danska je navedla, da bo uporabo nacionalnih sistemov, kar zadeva nekatere zahteve načrta, dopolnila z uvedbo sistema ARACHNE. Skladnost načrta (45)V skladu s členom 19(3)(k) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje. (46)Za načrt sta značilni dosledna vizija, da se bo okrevanje uporabilo kot vzvod za pospešitev zelenega prehoda, in skladnost med komponentami in posameznimi ukrepi. Reforme in naložbe v posamezni komponenti so dosledne in se medsebojno krepijo, komponente pa so v sinergiji in se medsebojno dopolnjujejo. Noben ukrep, predlagan v okviru ene od komponent, ni v nasprotju z drugimi ukrepi niti ne spodkopava njihove učinkovitosti, med različnimi komponentami pa niso bile ugotovljene neskladnosti ali nasprotja. Enakost (47)Načrt vsebuje ukrepe, ki naj bi Danski pomagali reševati izzive na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse. Ti vključujejo ukrepe za spodbujanje uporabe digitalnih rešitev v zdravstvenem sektorju, kot so videoposvetovanja, ki bi morale podpirati ranljive skupine pri dostopu do zdravstvenega varstva. Sprejete so bile tudi določbe za zagotovitev, da se uravnotežena zastopanost spolov in raznolikost raziskovalnih skupin upoštevata pri splošni oceni vlog za program zelenih raziskav in razvoja. Prav tako se pričakuje, da bodo vidiki enakosti vključeni v oblikovanje nove digitalne strategije. Samoocena varnosti (48)Samoocena varnosti v skladu s členom 18(4)(g) Uredbe (EU) 2021/241 ni bila predložena, saj je Danska ni štela za potrebno. Postopek posvetovanja (49)V skladu z nacionalnim pravnim okvirom je bilo v pripravljalne faze danskega načrta v veliki meri vključeno posvetovanje s socialnimi partnerji in poslovnimi organizacijami. Posvetovanja z deležniki med pripravo načrta so potekala v okviru nacionalnih „skupin za ponovni zagon“ in „podnebnih partnerstev“. Pobude skupin za ponovni zagon in podnebnih partnerstev so bile podlaga za vladne pobude, o katerih se je pozneje dogovoril danski parlament. (50)To, da so bili ukrepi, ki naj bi se financirali na podlagi Uredbe (EU) 2021/241, vključeni v nacionalni proračun in več širokih političnih dogovorov, zlasti o zeleni davčni reformi in ukrepih za trajnostni cestni promet, je pomenilo, da so bili precej prepoznavni v politično zainteresirani javnosti. Iz načrta je razvidno, da je Danska jasno zavezana spoštovanju obveznosti glede obveščanja, kot je določena v Uredbi. (51)Da bi se zagotovila odgovornost ustreznih akterjev, je nujno vključiti vse lokalne organe in zadevne deležnike, tudi socialne partnerje, v celotno izvajanje naložb in reform, vključenih v načrt. Države članice bi morale zagotoviti, da se podpora v okviru mehanizma sporoči in potrdi z izjavo o financiranju. Pozitivna ocena (52)Potem ko je Komisija v skladu s členom 20(2) Uredbe (EU) 2021/241 pozitivno ocenila danski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz navedene uredbe, bi bilo treba v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo v obliki nepovratne finančne podpore. Finančni prispevek