POROČILO KOMISIJE 29. letno poročilo Komisije Evropskemu parlamentu o protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepih EU (2010) /* COM/2012/059 final */





Uvod To poročilo za leto 2010 se predloži Evropskemu parlamentu na podlagi njegove resolucije z dne 16. decembra 1981 o protidampinških ukrepih Evropske unije in poročila njegovega Odbora za industrijo, zunanjo trgovino, raziskave in energetiko. Poročilo povzema najpomembnejše dogodke v letu 2010 in je tako kot prejšnja leta dopolnjeno s podrobnejšim delovnim dokumentom služb Komisije ter podrobnimi prilogami. Poročilo ima enako osnovno strukturo kot delovni dokument in za lažji dostop do izčrpnejših informacij so naslovi poglavij v obeh dokumentih enaki. To poročilo in celotni delovni dokument sta dostopna tudi javnosti, in sicer na: http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm. 1. Pregled zakonodaje Protidampinške, protisubvencijske in zaščitne preiskave se izvajajo na podlagi osnovnih uredb Sveta. Pregled obstoječe zakonodaje je vključen v delovni dokument. Osnovni protidampinški in protisubvencijski besedili se v nadaljnjem besedilu imenujeta „osnovni uredbi“. 2. Osnovni pojmi Poglavje 2 delovnega dokumenta zajema pregled terminologije in postopkov, ki se uporabljajo v preiskavah ITZ. 3. Posodobitev ITZ EU meni, da redni pregledi instrumentov trgovinske zaščite EU lahko zagotovijo učinkovito preprečevanje nepoštenih trgovinskih praks. Komisar za trgovino je na zaslišanju v Evropskem parlamentu leta 2009 v zvezi s tem dejal, da je Komisija pripravljena na razpravo o tem vprašanju, poudaril pa je potrebo po soglasju zainteresiranih strani. Medtem je Komisija septembra 2010 kot del običajnega cikla načrtovanja vrednotenja GT za trgovino objavila javni razpis za vrednotenje instrumentov trgovinske zaščite Evropske unije. Takšno vrednotenje bi Komisiji pomagalo oblikovati ali izboljšati ukrepe politike in spremljati njihovo učinkovitost. Pomagalo bi tudi državljanom pri izvrševanju pravice do pregleda, dajanja pripomb in vplivanja na politike ter dejavnosti, ki jih Komisija izvaja v njihovem imenu. Po vrednotenju predloženih ponudb je bila konec decembra 2010 podpisana pogodba. Delo se je nadaljevalo leta 2011, rezultati pa se pričakujejo na začetku leta 2012. Komisija je leta 2010 že izvajala ukrepe (preoblikovanje spletne strani ITZ, posebna pomoč MSP, izboljšano razkrivanje podatkov itd.), ki so povečali preglednost instrumentov trgovinske zaščite. 4. Status tržnega gospodarstva za celotno državo (STG) Za namene protidampinških preiskav se lahko državi kot celoti podeli status tržnega gospodarstva, če izpolnjuje pet meril, ki so podrobno opredeljena v delovnem dokumentu, priloženem temu poročilu. Leta 2010 se je nadaljevalo ocenjevanje petih od šestih zahtevkov za pridobitev statusa tržnega gospodarstva za celotno državo (STG), ki so jih vložile Kitajska, Vietnam, Armenija, Kazahstan, Mongolija in Belorusija. Vse države, razen Belorusije, so svoje zahtevke vse leto dopolnjevale z dodatnimi informacijami, glede napredka pa so v različnih fazah. Posvetovanja z organi Republike Belorusije so bila prekinjena zaradi političnih razmer v državi. Drugih pet držav kandidatk je glede napredka pri izpolnjevanju petih meril za STG v različnih fazah. Delo se je nadaljevalo na zahtevku Kitajske za STG, vključno s srečanjem 10. tematske delovne skupine za STG v Pekingu septembra 2010. Na srečanju delovne skupine sta obe strani med drugim razpravljali o skupni študiji na področju računovodskih praks v Ljudski republiki Kitajski, ki je takrat potekala, in sicer zlasti o vprašanju dostopa svetovalcev do kitajskih podjetij. Delo na dokumentaciji Kitajske za STG se je nadaljevalo leta 2011. Prvo poročilo o oceni zahtevka Armenije za STG je bilo predloženo armenskim organom na začetku leta 2010, v njem pa so bili obveščeni o tem, da so izpolnjevali dva od petih meril za STG. Junija 2010 so prejeli zahtevek za predložitev informacij o nadaljnjem poteku napredka za pridobitev STG. Do konca leta 2010 pa Armenija Komisiji ni poslala novih informacij. Drugo predhodno poročilo o oceni za Vietnam je bilo zaključeno februarja 2010, v njem pa je navedeno, da Vietnam izpolnjuje enega od petih meril, ki zadeva stopnjo vplivanja vlade na gospodarstvo. Septembra 2010 so potekala posebna srečanja o STG z Vietnamom. Leta 2011 je bila izvedena dodatna analiza dokumentacije. Službe GD za trgovino so glede Kazahstana ob koncu leta 2010 ugotovile, da je na napredek kljub pozitivnemu razvoju negativno vplival odziv na vpliv svetovne finančne krize na njihovo gospodarstvo. Predvideno je skupno oblikovanje časovnega načrta za Kazahstan, v katerem bodo določeni naslednji koraki za doseganje STG. Na srečanju trgovinskega odbora EU in Mongolije oktobra 2010 je Komisija zagotovila informacije o napredku ocene za STG ter decembra 2010 zahtevala dodatne informacije. 5. Instrumenti trgovinske zaščite – Strategija o surovinah V letnem poročilu za leto 2009 je bila prvič poudarjena vloga ITZ pri odpravljanju nekaterih posledic izkrivljanja pri dobavi surovin. Pozornost je bila namenjena zlasti dejstvu, da je bil zavrnjen zahtevek za TGO petih kitajskih podjetij, ki proizvajajo pritrdilne elemente, na podlagi utemeljitve, da stroški glavnega vložka, to so jeklene žičnate palice, niso bistveno odražali tržnih vrednosti, kot zahteva člen 2(7)(c) osnovne uredbe. V letu 2010 je Komisija nadaljevala s to prakso vrednotenja vseh zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo med drugim s pregledom vseh politik, ki povzročajo izkrivljene cene surovin. Primer iz leta 2010 so aluminijasta kolesa iz Kitajske. 6. Informiranje in komunikacija/Dvostranski stiki 6.1. Mala in srednja podjetja (MSP) Komisija je konec leta 2009 ob priznavanju pomembne vloge MSP v gospodarstvu EU in težav, s katerimi se soočajo, ko sodelujejo v preiskavah trgovinske zaščite, izvedla študijo za ugotavljanje potreb MSP v EU, ko sodelujejo v preiskavah trgovinske zaščite. Konec leta 2010 je Komisija od pogodbenika prejela rezultate študije o potrebah MSP v 27 državah članicah EU, ki jih imajo pri vlaganju pritožb ali sodelovanju v preiskavah trgovinske zaščite kot uvozniki, uporabniki ali izvozniki, ki jih sprožijo tretje države. Ugotovitve študije so vključevale tudi posebne predloge o tem, kako lahko Komisija in države članice bolje pomagajo malim in srednjim podjetjem na vseh področjih takšnih preiskav. Pregled zajema vrsto konkretnih ukrepov za spodbujanje rasti in konkurenčnosti MSP ter predlaga zlasti ukrepe za izboljšanje obveščenosti in pomoči MSP pri uporabi instrumentov trgovinske zaščite EU. O teh ukrepih se je razpravljalo z nacionalnimi organi, ki se ukvarjajo s trgovinsko zaščito, in službami za trgovinsko zaščito GD za trgovino, da bi se leta 2011 sprejela deklaracija z več konkretnimi ukrepi za odpravo težav MSP na področju ITZ. Ob upoštevanju zapletenosti postopkov ITZ zlasti za MSP je bila ustanovljena Služba za pomoč MSP pri trgovinski zaščiti, in sicer zaradi njihove majhnosti in razdrobljenosti. Služba je pristojna za obravnavanje splošnih in posebnih vprašanj ter težav v zvezi z ITZ, s katerimi se spoprijemajo MSP. Del spletne strani ITZ je namenjen MSP in vsebuje povezavo do službe za pomoč MSP pri trgovinski zaščiti. Spletna stran IZT je bila ponovna posodobljena in je zdaj dostopnejša ter uporabnikom prijaznejša, zlasti za MSP. Leta 2010 so bili na te kontaktne točke naslovljeni številni zahtevki za informacije, ki so bili takoj obravnavani. Zahtevki so zadevali postopke in vsebino ITZ. 6.2. Dvostranski stiki/informiranje – industrija in tretje države Razlaga zakonodaje in izvajanje dejavnosti trgovinske zaščite EU je pomemben del dela služb za ITZ. Seminar o trgovinski zaščiti za uradnike iz tretjih držav je potekal leta 2010. Leta 2010 so bili vzpostavljeni tudi številni dvostranski stiki, pri čemer se je s številnimi tretjimi državami, vključno s Kitajsko, Korejo, Vietnamom, Indijo, Belorusijo in Avstralijo, razpravljalo o različnih temah v zvezi s trgovinsko zaščito. Leta 2010 so potekala tudi številna srečanja s ključnimi združenji zainteresiranih strani in podjetji, vključno s številnimi dogodki z Business Europe (in sicer seminar z vsemi najpomembnejšimi člani združenja in številna dvostranska srečanja z Odborom za trgovinsko politiko Business Europe) in seminarjem ter rednimi srečanji z najpomembnejšimi združenji uvoznikov in distributerjev, kot sta Eurocommerce in FTA. 7. Pooblaščenec za zaslišanje Leto 2010 je bilo tretje leto dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje GD za trgovino, ki je nastopil funkcijo aprila 2007. Pooblaščenec za zaslišanje deluje neodvisno in upravno spada pod generalnega direktorja GD za trgovino, ki mu tudi poroča. Glavna naloga pooblaščenca za zaslišanje je zaščita učinkovitega izvajanja procesnih pravic zainteresiranih strani in zagotovitev, da so trgovinski postopki pred Evropsko komisijo nepristranski, pravični in obravnavani v razumnem času. Pooblaščenec za zaslišanje po potrebi prav tako svetuje generalnemu direktorju GD za trgovino v zvezi z ustreznostjo postopka in različnimi vprašanji, ki se pojavijo v trgovinskih postopkih. Sprejeta je bila posodobitev smernic o sodelovanju med pooblaščencem za zaslišanje in službami Komisije za trgovinske preiskave. Smernice določajo več načel delovanja in uvajajo časovne okvire za organizacijo zaslišanj. Zajemajo pravila o ukrepih v zvezi z vprašanji zaupnosti in dostopom do dokumentacije ter številne mehanizme za komunikacijo in spremljanje ukrepov pooblaščenca za zaslišanje. Posodobljene smernice so bile uporabljene kot podlaga za osnutek o mandatu pooblaščenca za zaslišanje. Ta odločitev je bila leta 2010 in 2011 tema notranjih posvetovanj, sprejeta pa naj bi bila na začetku leta 2012. Pooblaščenec za zaslišanje je leta 2010 ukrepal 55-krat v 29 zadevah v zvezi s trgovinsko zaščito in opravil 24 zaslišanj, kar je znatno povečanje v primerjavi z letom 2009. Za njegovo pomoč so zaprosile zainteresirane strani in preiskovalne službe Komisije. Ukrepal je v primerih, ki so zajemali vse ravni preiskave. Glavna vprašanja, s katerimi se je pooblaščenec za zaslišanje ukvarjal leta 2010, so razporejena v štiri kategorije: (i) določitve TGO; (ii) dokumentacija, ki ni zaupne narave, in zaupnost; (iii) vsebina in čas razkritij; (iv) opredelitev proizvajalca, uvoznika ali uporabnika Unije; (v) merila za izbiro primerljive države; in (vi) uporaba strokovnjakov. Na podlagi priporočila pooblaščenca za zaslišanje so bile sprejete številne dobre prakse, po odločitvi delovnih skupin pa so jih oblikovale službe Komisije. Službe so na primer v dokumentacijo za posvetovanja zainteresiranih strani začele vključevati pripombe k dokumentaciji o predhodnih odločitvah, kot je npr. vzorčenje. Izboljšalo se je tudi časovno obdobje za posredovanje dokumentov o razkritju zainteresiranim stranem. Pooblaščenec za zaslišanje ni prejel veliko pritožb, razen dokumentov o razkritju za TGO. Službe so v enem primeru pogodbeno zaposlile strokovnjaka, ki je pomagal analizirati morebitno izogibanje razkritju. Pooblaščenec za zaslišanje pričakuje, da bo v prihodnje pri tem sodelovalo več strokovnjakov. Ob upoštevanju povečanega števila ukrepov in različnih obravnavanih vprašanj je zdaj mogoče trditi, da je funkcija pooblaščenca za zaslišanje v celoti uveljavljena. 8. Pregled protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih preiskav ter ukrepov 8.1. Splošno Konec leta 2010 je bilo v EU veljavnih 124 protidampinških (glej Prilogo O) in 11 protisubvencijskih ukrepov (glej Prilogo P). Leta 2010 so bili protidampinški in protisubvencijski ukrepi uvedeni za 0,43 % celotnega uvoza v EU. Podrobnosti v zvezi s tem so navedene v delovnem dokumentu, priloženem temu poročilu. Sklici na priloge delovnega dokumenta so navedeni ob naslovih. 8.2. Nove preiskave (glej priloge A do E in Prilogo N) Leta 2010 je bilo uvedenih 18 preiskav[1]. Začasne dajatve so bile uvedene v 13 postopkih, dokončne dajatve pa v devetih primerih. Deset preiskav se je zaključilo brez uvedbe ukrepov. 14 ukrepov, ki so veljali pet let, je samodejno prenehalo veljati. 8.3. Preiskave v zvezi s pregledom Preiskave v zvezi s pregledom še vedno pomenijo velik del dejavnosti služb za ITZ. V obdobju 2006–2010 so predstavljale 61 % vseh preiskav, ki so se začele izvajati. Preglednica 2 v delovnem dokumentu vsebuje statistične informacije za obdobje 2006–2010. 8.3.1. Pregledi zaradi izteka ukrepov (glej Prilogo F) Člen 11(2) in člen 18 osnovnih uredb določata, da ukrepi po petih letih prenehajo veljati, razen če pregled zaradi izteka veljavnosti pokaže, da jih je treba ohraniti v svoji izvirni obliki. Leta 2010 je bilo začetih 14 preiskav v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov. Pri 10 preiskavah je bilo sklenjeno, da je treba veljavnost dajatev podaljšati še za pet let. En pregled je bil zaključen z iztekom ukrepov. 8.3.2. Vmesni pregledi (glej Prilogo G) Člen 11(3) in člen 19 osnovnih uredb določata pregled ukrepov med njihovo veljavnostjo. Pregledi se lahko omejijo na damping/subvencioniranje ali analizo škode. Leta 2010 se je začelo izvajati skupno 12 vmesnih pregledov. Devet vmesnih pregledov je bilo zaključenih s potrditvijo ali spremembo dajatve. Noben vmesni pregled ni bil zaključen z iztekom ukrepov. 8.3.3. „Drugi“ vmesni pregledi (glej Prilogo H) Nobeni „drugi“ pregledi, ki niso v skladu s členom 11(3) ali členom 19 osnovnih uredb, se niso začeli izvajati ali se niso zaključili leta 2010. 8.3.4. Pregledi zaradi novega izvoznika (glej Prilogo I) Člen 11(4) in člen 20 osnovnih uredb določata pregled za „nove izvoznike“ in „pospešeni“ pregled za uvedbo individualne stopnje dampinga ali individualne stopnje izravnalne dajatve za nove izvoznike s sedežem v zadevni državi izvoznici, ki zadevnega izdelka v obdobju preiskave niso izvažali. Ti izvozniki morajo dokazati, da so resnično novi izvozniki in da so začeli v EU izvažati po obdobju preiskave. Tako se lahko zanje izračuna individualna dajatev, ki je običajno nižja od dajatve za celotno državo. Leta 2010 so se začeli trije pregledi zaradi novih izvoznikov. 8.3.5. Absorpcijske preiskave (glej Prilogo J) Če so na voljo zadostne informacije o tem, da so se po prvotni preiskavi in pred uvedbo ukrepov ali po njej izvozne cene znižale ali da se cene pri nadaljnji prodaji ali nadaljnje prodajne cene uvoženega izdelka v EU niso zadostno spremenile ali sploh ne, se lahko uvede pregled za „ugotovitev absorpcije dajatve“, da se preuči, ali so ukrepi vplivali na navedene cene. Za upoštevanje nižje izvozne cene se lahko stopnje dampinga na novo izračunajo, dajatev pa poveča. Člen 12 in člen 19(3) osnovnih uredb določata možnost pregleda za „ugotavljanje absorpcije dajatve“. Leta 2010 se ni začel in zaključil noben pregled za ugotavljanje absorpcije dajatve. 8.3.6. Preiskave o izogibanju (glej Prilogo K) Člen 13 in člen 23 osnovnih uredb predvidevata možnost ponovne preiskave, če obstajajo dokazi o izogibanju ukrepom. Leta 2010 sta bili uvedeni dve preiskavi. Ena preiskava o izogibanju je bila zaključena z razširitvijo dajatve, ena pa brez razširitve ukrepov. 8.4. Zaščitne preiskave (glej Prilogo L) Leta 2010 se je začela ena zaščitna preiskava. 9. Izvajanje protidampinških/protisubvencijskih ukrepov 9.1. Spremljanje ukrepov Spremljanje veljavnih ukrepov je zajemalo štiri glavna področja: (1) preprečevanje goljufij, (2) nadzorovanje trgovinskih tokov in razvoja trga, (3) izboljšanje učinkovitosti s primernimi instrumenti in (4) odzivanje na nepravilno ravnanje. Te dejavnosti so službam za IZT omogočile, da v sodelovanju z državami članicami dejavno zagotavljajo ustrezno izvajanje ukrepov trgovinske zaščite v Evropski uniji. 9.2. Spremljanje zavez (glej prilogi M in Q) Spremljanje zavez je del izvedbenega postopka, saj so zaveze oblika protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov. Komisija jih sprejme, če je prepričana, da lahko učinkovito odpravijo škodljive učinke dampinga ali subvencioniranja. V začetku leta 2010 je bilo veljavnih 42 zavez. Leta 2010 je prišlo do naslednjih sprememb v kategoriji zavez: zaveze enega podjetja so se končale zaradi zaključka ukrepov, tri ponujene zaveze so bile sprejete, 22 zavez pa je Komisija umaknila zaradi ugotovljenih kršitev. To pomeni, da je bilo konec leta 2010 vseh veljavnih zavez 22. 10. Vračila (glej prilogo U) Člen 11(8) in člen 21(1) osnovnih uredb uvoznikom omogočata, da zahtevajo povračilo ustreznih pobranih dajatev, če dokažejo, da je bila stopnja dampinga/subvencioniranja, na podlagi katere se je plačevala dajatev, odpravljena ali zmanjšana na stopnjo, ki je nižja od stopnje veljavne dajatve. Leta 2010 je bilo vloženih 29 novih zahtevkov za vračilo. Konec leta 2010 je bilo v teku 15 preiskav, ki so zajemale 27 zahtevkov. Leta 2010 je bilo sprejetih 28 sklepov Komisije: v 23 sklepih je bilo odobreno delno vračilo, v petih pa je bil zahtevek za vračilo zavrnjen. 12 zahtevkov je bilo umaknjenih. 11. Sodni nadzor: odločitve sodišča evropske unije/splošnega sodišča Leta 2010 sta Sodišče Evropske unije in Splošno sodišče razsodila v skupaj 13 postopkih s področja protidampinških oziroma protisubvencijskih ukrepov. Povzetek nekaterih sodnih postopkov je na voljo v delovnem dokumentu. Leta 2010 je bilo vloženih 13 novih zadev, 8 pri Splošnem sodišču in 5 pri Sodišču Evropske unije. Seznam protidampinških/protisubvencijskih zadev pred Splošnim sodiščem in Sodiščem Evropske unije, ki konec leta 2010 še niso bile rešene, je na voljo v Prilogi S k delovnemu dokumentu. 12. Dejavnosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO) 12.1. Reševanje sporov na področju protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepov STO določa strog postopek za reševanje sporov med članicami STO glede izvajanja sporazumov STO. Februarja 2010 je Kitajska prosila za posvetovanje z Evropsko unijo v zvezi z protidampinškimi ukrepi za nekatero usnjeno obutev iz Kitajske, ki so bili uvedeni leta 2006. Posvetovanja so potekala marca 2010. Aprila 2010 je Kitajska zahtevala ustanovitev sveta. Svet je bil ustanovljen maja 2010, njegovi člani pa so bili izvoljeni julija 2010. Poročilo sveta je bilo izdano oktobra 2011. Decembra 2010 je bilo končano poročilo, ki zajema ugotovitve sveta STO v zadevi reševanja sporov, ki jo je Kitajska sprožila zoper EU, o protidampinških ukrepih za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom s Kitajske. Svet je ugotovil, da je v večini raziskanih primerov EU v celoti delovala v skladu s pravili STO. Pojavilo pa se je več vprašanj, pri katerih je svet ugotovil, da nekateri vidiki osnovne zakonodaje in prakse EU niso v skladu z nekaterimi elementi Protidampinškega sporazuma STO. Vložena je bila pritožba in pritožbeni organ STO je julija 2011 izdal poročilo o primeru. Evropska unija je 18. avgusta 2011 obvestila odbor za reševanje sporov, da namerava v razumnem času izvesti njegova priporočila in sodbe tako, da bodo izpolnjene obveznosti STO. Dodatne podrobnosti v zvezi s temi zadevami so na voljo v priloženem delovnem dokumentu. 12.2. Druge dejavnosti STO Leta 2010 je bil njegova ekscelenca gospod Dennis Francis (Trinidad in Tobago) imenovan za predsednika pogajalske skupine razvojne agende iz Dohe o pravilih. Med njegovim predsedovanjem se je skupina redno sestajala, vključno na večstranski ravni, razpravljala pa je o poudarjenih in nepoudarjenih vprašanjih iz besedila predsednika z decembra 2008. Poleg tega je bilo predloženih več novih besedilnih predlogov, ki zajemajo različne vidike sporazuma o subvencijskih in izravnalnih ukrepih, med drugimi sta jih predložili tudi Indija in Kitajska. V zvezi s temi vprašanji na področju protidampinga in subvencij pa ni bilo doseženega napredka. Na področju ribištva je skupina izvajala intenzivno razpravo o vseh vidikih morebitnih disciplinskih postopkov. Kljub temu da so se razjasnila mnenja članov o nekaterih vprašanjih, pa to ni vplivalo na zbližanje stališč, temveč le poudarilo velike razlike med članicami (razvitimi državami in državami v razvoju) ter zapletenost in občutljivost položaja držav v razvoju. Hkrati so službe Komisije še naprej sodelovale pri rednem delu odborov za protidampinške, subvencijske in izravnalne ter zaščitne ukrepe. Odbori so se sestali dvakrat na rednih sejah, da bi pregledali obvestila in razpravljali o posebno pomembnih vprašanjih. Sklep Leta 2010 se je v primerjavi s predhodnim letom rahlo zmanjšalo številko novih začetih primerov in število uvedenih dokončnih ukrepov. Število zaključenih preiskav brez uvedbe ukrepov se je tudi nekoliko zmanjšalo, medtem ko se je število uvedenih začasnih ukrepov v predhodnem letu povečalo za skoraj tretjino. Pregledi so še vedno predstavljali pomemben del dela služb, število izvedenih pregledov pa se je nekoliko zmanjšalo v primerjavi z letom 2009. Število končanih pregledov se je v primerjavi z letom 2009 prepolovilo. [1] Preglednica 1 iz delovnega dokumenta vsebuje statistične podatke o novih preiskavah za obdobje 2006–2010, ki so bile izvedene v skladu z določbami členov 5 in 10 osnovnih uredb.