SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 10.11.2005 
COM(2005) 551 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
IZVAJANJE LIZBONSKEGA PROGRAMA SKUPNOSTI  
MODERNA POLITIKA ZA MSP ZA RAST IN ZAPOSLOVANJE 
 
SL 2   SL KAZALO 
1. Uvod........................................................................................................................ ..... 3 
2. Novi zagon za politiko za MSP.................................................................................... 3 3. Posebni ukrepi, ki jih je treba sprejeti.......................................................................... 5 3.1. Spodbujevanje podjetništva in  podjetniških sposobnosti............................................. 5 
3.2. Izboljšanje dostopa MSP na trge.................................................................................. 6 3.3. Odpravljanje birokracije............................................................................................... 7 3.4. Izboljšanje potenciala rasti MSP.................................................................................. 8 3.5. Okrepitev dialoga in posvetovanje z interesnimi skupinami MSP. ........................... 10 4. Sklepna ugotovitev..................................................................................................... 11 
 
SL 3   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
IZVAJANJE LIZBONSKEGA PROGRAMA SKUPNOSTI  
MODERNA POLITIKA ZA MSP ZA RAST IN ZAPOSLOVANJE 
1. U VOD 
Mala in srednje velika podjet ja (MSP), ki so opredeljena kot podjetja z manj kot 250 
zaposlenimi1, predstavljajo velik del evropskega gospodarstva: v Evropski uniji jih je 
približno 23 milijonov, nudijo približno 75 milijonov delovnih mest in predstavljajo 
99 % vseh podjetij. MSP so klju čni del evropske indust rije, saj v nekaterih 
industrijskih sektorjih, kot so npr. tekstiln a, gradbena ali pohi štvena industrija, 
krijejo 80 % delovnih mest. M SP so glavni vir podjetnišk ih sposobnosti in inovacij 
ter spodbujajo gospodarsko in družbeno kohezijo.  
Novo partnerstvo za rast in zaposlovanje poudarja zlasti, da je treba izboljšati 
poslovno okolje, upoštevati težave MSP in jim nuditi ustrezno pomo č. MSP so 
nepogrešljiva za mo čnejšo, dolgoro čnejšo rast in ve č delovnih mest ter boljša 
delovna mesta. Če želi Evropa oživiti svoje gospodarstvo, potrebuje ve č ljudi, ki bi 
bili pripravljeni postati podjetniki − pomembnost osveš čanja o podjetniški kulturi s 
tem naraš ča.  
Zato imajo MSP prijazne politike tako na ravni Skupnosti kot tudi v državah članicah 
vedno pomembnejšo vlogo pri sprostitvi poten ciala v EU. Iz teh razlogov Komisija 
zdaj sprejema ukrepe, ki bodo zagotovili, da bodo MSP še naprej na samem vrhu 
političnega dnevnega reda, in predlaga nov za četek politike za MSP, ki naj bi se 
izvajala v tesnem partnerstvu z državami članicami. V tem sporo čilu so razli čni 
instrumenti podjetniške politike združeni v skladen okvir. Sporo čilo poskuša uvesti 
načelo „Misli najprej v malem“ v vse politike EU. Poudarja glavne izzive, s katerimi 
se MSP sre čujejo vsak dan, predlaga nove ukrepe za pove čanje njihovih sposobnosti 
za obstoj na trgu, rast in ustvarja nje delovnih mest ter nove na čine za okrepitev 
dialoga in posvetovanja z inte resnimi skupinami. Na ta na čin jasno podpira izvajanje 
Lizbonskih enotnih smernic2 in Lizbonskega programa Skupnosti3. 
2. N OVI ZAGON ZA POLITIKO ZA MSP   
To sporo čilo določa vrsto ciljev in dejavnosti, ki  opredeljujejo, kako se ukrepi 
Lizbonskega programa Skupnosti uporabijo v prid MSP. Vsebuje zlasti navodila o 
tem, kako je treba izvajati liz bonske enotne smernice, da bodo služile MSP. To velja 
predvsem za smernici 14 in 15, ki se nanašata na boljše  pravno okolje, bolj 
podjetniško kulturo in bolj konkuren čno ter spodbudno okolje za MSP. To naj bi bilo 
                                                 
1 Glej Priporo čilo Komisije 2003/361/ES. 
2 Priporo čilo Sveta 2005/601/ES o širših smernicah ekonomskih politik držav članic. 
3 Sporo čilo Komisije: Skupni ukrepi za rast in zaposlovanje: Lizbonski program Skupnosti, COM(2005) 
330. 
 
SL 4   SL v pomoč zlasti izvajanju nacionalnih reformni h programov, za katere so se države 
članice zavezale, da jih bodo izvajale. Uspe h nove politike za MSP je v prvi vrsti 
odvisen od ukrepanja držav članic, ki so na podro čju podjetniške politike obdržale 
glavne pristojnosti, politi čni okvir Skupnosti pa naj bi jo podprl in dopolnil njena 
prizadevanja.  
To sporočilo ustvarja politični okvir ukrepov za MSP  in vključuje cilje obstoje čih 
instrumentov podjetniške politike, zlasti  Evropske listine za mala podjetja in 
Akcijskega na črta za podjetništvo, ki bodo vzposta vili sinergije in izboljšali 
preglednost evropskega pristopa k politiki za MSP. Zlasti vklju čitev poro čanja o 
izvajanju Listine v okviru Lizbons kega ciklusa upravljanja bo pove čala preglednost 
in doslednost med razli čnimi dejavnostmi v prid MSP. Sporo čilo bo prispevalo tudi k 
boljšim sinergijam med na črtovanimi mikroekonomskimi reformami, tj. narediti 
Evropo bolj inovativno in privla čnejšo za naložbe in delovna  mesta. Politika za MSP 
je po naravi ve čplastna in zahteva okrepitev pris otnosti MSP v raznovrstnih politikah 
Skupnosti. Ta prisotnost se bo np r. odražala v posodobljenem Sporo čilu „Za 
celovitejši pristop k i ndustrijski politiki“4. 
Novi pristop vsebuje celovit pogled na  vlogo MSP in poudarja njihov pomen kot 
pomemben dejavnik gospodarske in  družbene kohezije na lo kalni in regionalni ravni. 
Poleg tega se ve čina MSP pogosto čuti zavezana skupni družbeni odgovornosti, kar 
jim omogo ča izboljšati njihovo uspešnost in konkuren čnost, ki hkrati pozitivno 
vpliva na lokalno skupnost in okolje.  Velika podjetja prav tako nosijo odgovornost za 
MSP kot podpogodbenike, npr. v avtomobilski industriji. Komisija se bo povezala s 
podjetji, da bo lahko spodbujala programe EU in odzive MSP posredovala oblikovalcem politike. Podporne mreže Skup nosti za podjetja, kot so Evropski 
informacijski centri, imajo odlo čilno vlogo pri uspešnem iz vajanju politike za MSP. 
MSP se med seboj mo čno razlikujejo: nekatera si pr izadevajo za hitro rast in ve čje 
trge; druga so prisotna samo na lokalnih  ali regionalnih trgih. Ker se mora ta 
raznolikost odražati pri oblikovanju politike, obsega novi pristop pobude in 
dejavnosti, ki bodo sprostile celotni  potencial vseh vrst podjetij − od novih 
ustanovitev in hitro rasto čih „gazel“ do tradicionalnih podjetij, vklju čno z obrtnim 
sektorjem, mikro podjetji, sektorjem social nega podjetništva in družinskimi MSP. 
Strukturne spremembe v gospodarstvu v za dnjih dveh desetletjih so odprle nove 
možnosti za MSP, ki so pogosto prilagodljiva in dinami čna podjetja. V primerjavi z 
velikimi podjetji imajo prednosti na nišnih in  zemljepisno omejenih trgih ali zato, ker 
proizvajajo manjše koli čine ali specializirane proizvode. Kljub temu pa se MSP v 
primerjavi z velikimi podjetji soo čajo z nesorazmerno veliko pravno in upravno 
obremenitvijo. Pove čan pritisk konkurence, ki je povezan s tržno nepopolnostjo, kot 
je omejen dostop do finan čnih sredstev, raziskav, inovac ij, mrež in dobavnih verig, 
lahko prepre či njihovo rast. MSP so pogosto ob čutljiva na hitre gospodarske 
spremembe in pritisk konkurence. Podjetniki  o svetovanju in podpori, ki se izvajajo 
zlasti na evropski ravni, ponavadi niso ustrezno obveš čeni.  
Sredstva za MSP  bo zagotovil program Skupnosti za podjetja, tj. Ve čletni program 
za podjetja in podjetništvo in prihodnji Okvirni program za konkuren čnost in 
                                                
 
4 Sporo čilo Komisije: Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: Politi čni okvir za krepitev 
predelovalne industrije v EU − za celovitejši pristop k industrijski politiki, COM(2005) 474.  
 
SL 5   SL inovativnost (CIP). Ker se politika za M SP pogosto odraža v pobud ah, ki so bile 
oblikovane in uresni čene na lokalni in regionalni ravni , je treba uporabiti tudi ostale 
pomembne vire financiranja, kot so skladi kohezijs ke politike.  
Pri spodbujevanju podjetništva in  podjetniških sposobnosti ter pove čanju potenciala 
rasti MSP so klju čnega pomena strukturni skladi , ki npr. podpirajo tehnološki 
razvoj MSP, podjetjem nudijo podporne stor itve in izboljšujejo sodelovanje med 
MSP. MSP je bilo v obdobju 2000 −2006 s strukturnimi skla di zagotovljeno približno 
21 milijonov EUR. Ta podatek potrjujejo pre dpostavke osnutka Strateških smernic za 
kohezijo5. Strateške smernice za razvoj podežel ja poudarjajo vlogo, ki jo ima lahko 
podpora pri ustanavljanju mikro podjetij za  dosego raznolikosti podeželjskega 
gospodarstva6. 
3. POSEBNI  UKREPI,  KI JIH  JE TREBA  SPREJETI 
3.1. Spodbujevanje podjetništva in podjetniških sposobnosti 
EU ne izkorišča svojega podjetniškega potenciala  v celoti in ne ustanavlja dovolj 
podjetij. Še vedno je preve č dejavnikov, kot so nesorazmerje med tveganjem in 
dobičkom, slabo kritje socialne varnosti in ne poznavanje podjetniških sposobnosti, ki 
tehtnico nagibajo v prid zaposlitve kot samozaposlitve. Komisija si bo mo čneje 
prizadevala pove čati ugled podjetnikov v družbi, spodbujati osveš čenost o poklicni 
poti podjetnika in podjet niško miselnost, vklju čno s spodbujanjem odgovornega 
vodenja podjetja. Prihodnje sporo čilo Komisije o tem klju čnem podro čju bo 
poudarilo vedno pomembnejšo vlogo podjetniškega izobraževanja. Isto časno bodo 
strukturni skladi z investiran jem v ukrepe za širjenje in izboljšanje kakovosti storitev 
podjetniškega svetovanja in skupnih podjetij neposredno prispevali k spodbujevanju 
podjetništva. Prav tako bi lahko ve čina držav članic sprejela ukrepe za zmanjšanje 
časa in znižanje stroškov, ki so pove zani z ustanovitvijo novega podjetja. 
Komisija bo mo čneje podpirala dejavnosti za zmanjševanje tveganja , ki je dejansko 
povezano s podjetništvom. Za reševanj e negativnih posledic neuspešnega 
podjetništva in prou čevanje možnosti za izboljšanje sistema socialne varnosti in 
stečajnih postopkov bodo potrebne pobude . Komisija je npr. za čela izvajati pilotni 
projekt za izboljšanje prenosa znanja  in glavnih sposobnosti, ki so klju čne za uspešen 
prenos podjetij . Komisija na črtuje tudi posebno sporo čilo o prenosu podjetij, ki bo 
poudarilo njihovo klju čno vlogo pri ohranjanju ve č milijonov delovnih mest v EU. 
Da bi zmanjšali razlike v znanju  morajo biti vsi partnerji, zlasti podjetja, vklju čeni v 
razvoj in opredeljevanje programov ter metod usposabljanja. Komisija meni, da morajo države članice ponovno prou čiti svoje politike izobražev anja in usposabljanja 
ter jih mo čneje prilagoditi na trenutne in pri hodnje spremembe na trgu delovne sile. 
Celovite nacionalne strategije vseživljenjskega u čenja, ki jih bodo ustanovile države 
članice do leta 2006 v okviru Programa za izobraževanje in usposabljanje 2010, in 
Akcijski na črt Skupnosti na podro čju vseživljenjskega u čenja bodo poenostavile 
prilagajanje zaposlenih v MSP na potre be trga delovne sile in spodbujanje 
                                                
 
5 COM(2005) 299. 
6 COM(2005) 304. 
 
SL 6   SL podjetniških sposobnosti, vklju čno z „tveganjem“ na vse stopnjah izobraževanja in 
usposabljanja. Poleg tega Komisija v okviru  Evropskega socialnega sklada denarno 
podpira ukrepe za zmanjševanje razlik v znanju s podjetniškim usposabljanjem in 
vseživljenjskim u čenjem. 
Komisija tesno sodeluje z nacionalnimi organi, da bi se posvetila tistim podro čjem, 
kjer potrebe podjetnic še vedno niso zadostno upoštevane, zlasti pri dostopu do 
finančnih sredstev in podjetniških mrež. V zvezi s podjetniki , kot so mladi, starejši 
delavci ali tisti, ki pripadajo manjši nam, bo Komisija še naprej spodbujala 
povezovanje oblikovalcev politike v mrež o, da bo lahko opredelila in spodbujala 
dobro podjetništvo. 
3.2. Izboljšanje dostopa MSP na trge 
Kljub dolgoro čnim prizadevanjem Komisije in držav članic, da poenostavijo in 
izboljšajo čezmejne dejavnosti v EU, MSP ne kori stijo v celoti mož nosti, ki jih nudi 
notranji trg , predvsem zaradi pomanjkanja in formacij o poslovnih priložnostih. 
MSP se ne zavedajo vedno mo žnosti, ki jih nudi trg javnih naro čil, nimajo dovolj 
virov, da bi se udeležili procesa standardizacije  ali koristili pravice intelektualne 
lastnine , ter imajo težave pri prilagajanju na zapletene in razli čne davčne sisteme . 
Treba je spodbuditi internacionalizacijo MSP, saj je ta pogosto povezana z ve čjo 
konkuren čnostjo, pove čano rastjo in produktivnostjo podjetij. 
Komisija vztraja pri pove čanih prizadevanjih za dokon čanje notranjega trga  in 
poziva države članice, da prispevajo k temu s kupnemu cilju. Komisija bo sprožila 
novo pobudo, s katero bo prou čila, kako lahko javne polit ike MSP pomagajo koristi 
prednosti evropskega trga. Komisija bo še naprej obli kovala pravno obliko podjetij v 
EU, ki bo MSP omogo čila vzpostaviti čezmejna partnerstva. 
Pogodbam za  javna naro čila je namenjeno 1,5 milijard EU R, kar ustreza 16 % bruto 
domačega proizvoda EU7. Izvajanje novih Direktiv o javnih naro čilih, ki naj bi bilo 
zaključeno do 31. januarja 2006, bo še nadalje posodobilo in poenostavilo postopke 
dodeljevanja, zlasti s spodbujanjem elektr onskega dodeljevanja  pogodb in okolju 
prijazne oskrbe. To bo verjetno koristilo MSP, vklju čno ekološko inovativnim MSP, 
ki bodo z novimi okoljskimi politikami oskrbe pridobili boljši položaj. 
Komisija je za čela sprejemati ukrepe, s kateri mi želi spodbuditi udeležbo MSP v 
postopkih standardizacije  in okrepiti osveš čenost o standardih. S celovitimi, 
dolgoročnimi ukrepi želi zagotoviti, da bodo inte resi MSP v procesu standardizacije 
v celoti upoštevani in da bodo redno pr ejemali posodobljene informacije o novih 
standardih v dosledni in razumljivi obliki. Pri tem morajo aktivno sodelovati tudi države članice, saj je razvoj st andardov rezultat pogajanj na  evropski ravni, ki 
temeljijo na nacionalnih stališ čih.  
Da bi zmanjšala visoke dav čne stroške, ki so pogosto povezani z ustanovitvijo 
podružnice ali h čerinskega podjetja v drugi državi članici, Komisija namerava 
predložiti sporo čilo o pilotnem projektu o obdav čenju v državi sede ža, kar naj bi 
                                                
 
7 Poro čilo o delovanju proizvodnih in kapitalskih trgov v Skupnosti, COM(2002) 743. 
 
SL 7   SL MSP omogo čilo izračunati obdav čljivi dobi ček svojih podružnic ali h čerinskih 
podjetij v tujini na podla gi pravil, ki veljajo v državi sedeža.  
Komisija namerava predlagati nove pobude za mrežo Evropskih informacijskih 
centrov (EIC) , ki bodo vzpodbujale udeležbo M SP na prireditvah o poslovnem 
sodelovanju in povezovanju, zlasti v mejnih  regijah. Ovire pri trgovanju na tretjih 
trgih, kot so uvoz in cari nske zahteve, lahko predstav ljajo nesorazmerno breme za 
MSP. V okviru proaktivnega dialoga z vsem i glavnimi trgovinskimi dvostranskimi in 
večstranskimi partnerji bo Komisija še naprej  poskušala zmanjšati težave, s katerimi 
se soočajo evropski izvozniki, in spodbujati dostop do mednarodnih trgov . To naj 
bi bilo doseženo z ambiciozno zastavljeno st rategijo o krogu poga janj o razvoju iz 
Dohe. Drugi ukrepi bi bili lahko nudenje tržnih informacij in spodbujanje MSP, da sklenejo sporazume o skupnem podjetju  s podjetji v državah v razvoju.  
Strategija EU  o dostopu do trgov  bo zajemala zbiranje in presojanje vplivov 
pritožb podjetij v EU ter bo us trezno posodobljena. V okviru politi čnega sodelovanja 
in programov pomo či namerava Komisija razvijat i politiko MSP in izboljšati 
poslovno okolje v državah izven EU, zlasti  državah kandidatkah in s partnerji 
evropske sosedske politike.  
3.3. Odpravljanje birokracije  
Komisija se je odlo čila, da bo na ravni Skupnosti v vse politike Skupnosti vklju čila 
načelo „Misli najprej v malem“  in pospešila poenostavljanje pravil in uprave. Pri 
določanju ustreznih poenos tavitvenih ukrepov mora biti  zagotovljeno, da so predpisi 
sorazmerni z na črtovanimi cilji in skladni z družbenimi, okoljskimi in ekonomskimi 
vidiki.  
Boljša pravna ureditev  je še posebej pomembna za MSP, saj so njihovi viri in 
znanja omejena, zaradi česar težko dosežejo skladnost s pogosto zahtevnimi pravili 
in predpisi. Dokazano je, da imajo M SP zaradi upravnih ovir nesorazmerno veliko 
težav. Komisija bo za dosego boljših okv irnih pogojev za rast in zaposlovanje 
poenostavila pravila in zakonodajo Skupnosti, kot je dolo čeno v nedavnem Sporo čilu 
o poenostavitvi ureditvenega okolja.
8 Ker pa je poenostav itev skupna odgovornost, 
morajo države članice poenostaviti nacionalno za konodajo in vanjo na kar se da 
preprost na čin prenesti pravila EU.  
Komisija bo na prvih stopnjah presoje prou čila razsežnost MSP in vpliv zakonodaje 
EU ter zagotovila, da so potre be MSP ustrezno in sistemati čno upoštevane. Pri 
pripravi bodoče zakonodaje  bo Komisija zagotovila,  da ne ovira rasti in 
inovativnega potenciala in potenciala rasti MSP, in bo sistemati čno proučila vse 
možnosti, po potrebi tudi izvzetja. Tako na nacionalni ravni kot na ravni EU je treba 
vedno upoštevati ustrezne ukrepe za zmanjšanje pravnih ovir. Posebne dolo čbe za 
MSP bi bile lahko zelo u činkovite. Te bi lahko vklju čevale daljša prehodna obdobja, 
zmanjšane pristojbine, poenostavljene zahteve za poro čila, tudi izvzetja ali pomo č, 
npr. službo za pomo č uporabnikom. Posodobljena farmacevtska zakonodaja EU 
določa občutno nižje pristojbine, odloge pla čil in posebno upravno pomo č za MSP, 
                                                 
8 COM(2005) 535. 
 
SL 8   SL ki razvijajo zdravila. Komis ija prav tako zagotavlja, da se  bo ustrezno posvetovala z 
interesnimi skupinami MSP.  
Komisija posebno pozornost namenja upravnim oviram , ki MSP onemogo čajo pri 
ustvarjanju delovnih mest, in poziva države članice, da po hitrem postopku prou čijo 
rezultate nedavnega poro čila o podjetjih z enim zaposlenim in upoštevajo priporo čila 
o poenostavljenem zaposlovanju v malih podjetjih.9  
Včasih je treba prou čiti uporabo alternativnih instrumentov MSP politike , kot so 
standardi in prostovoljni dogovori, ki lahko dopolnijo ali podprejo izvajanje 
obstoječe zakonodaje. Pri pripravi teh instrumentih mora biti zagotovljena popolna 
udeležba predstavnikov MSP.  
Poenostavljanje pravil za udeležbo MSP v programih Skupnosti  se bo pospešeno 
nadaljevalo s poenostavljanjem zapletenih postopkov, boljšim obveš čanjem MSP o 
obstoječih programih in upoštevanjem posebnosti MSP v postopkih ocenjevanja. 
Komisija dodatno prou čuje tudi druge ukrepe, kot so uvedba predhodnih postopkov 
ocenjevanja, spodbujanje MSP k udeležb i v konzorciju, poenostavitev finan čnih 
zahtev za MSP in dolo čanje ciljev za udeležbo MSP. Komisija bo zagotovila tudi 
posodabljanje sprejetih ukrepov z rednim ocenjevanjem udeležbe MSP v programih EU.  
Tako Komisija kot tudi države članice morajo ukrepati na posebnih politi čnih 
področjih, da bodo lahko zmanjšale ovire za MSP in bolje upoštevale njihove 
posebne potrebe. Komisija namerava posodobiti in poenostaviti razli čna pravila v 
zvezi z državno pomo čjo ter spodbujati pripravljenos t tveganja z bolj prožnim 
pristopom do pomo či, namenjene MSP. Komisija  bo posodobila zlasti pravila o 
državni pomo či za investicije, ker že li podpreti inovacije za MSP, ki so pomemben 
dejavnik.  
Komisija je objavila pr edlog Direktive Sveta
10 o uvedbi enotnega praga za oprostitev 
plačila DDV za zavezance z letnim promet najve č 100 000 EUR in uvedbi Sistema 
za enkratno obdav čitev, da bi poenostavila obveze v zvezi z DDV in spodbudila 
MSP, da pove čajo trgovanje znotraj EU. Komisija si prizadeva za hitro sprejetje te 
direktive. Poleg tega države članice poziva, da posodobijo direktno obdav čenje, da 
bi odpravila nepotrebne ovire za MSP.  Kot zadnji ukrep bo Komisija prou čila dobro 
prakso o dav čni obravnavi ohranjenih dohodkov v državah članicah, ki izboljšuje 
položaj lastnega kapitala MSP. 
3.4. Izboljšanje potenciala rasti MSP 
EU skuša zapolniti stalne in dobro vidne tr žne vrzeli, ki MSP omejujejo dostop do 
finančnih sredstev, raziskav, in ovacij ter informacijskih  in komunikacijskih 
tehnologij (ICT)  ter onemogo čajo njihovo rast. Njene dejavnosti so imele u činek 
finančnega vzvoda, vendar jih je treba še okrepiti in nadalj e razviti, da se bodo lahko 
odzvale na spremenjene potre be vseh vrst podjetij.  
Finančna sredstva  so ključni element za ustanavljanje,  širitev in razvoj MSP. 
Komisija je v okvirnem programu za konkuren čnost in inovativnost (CIP) predlagala 
                                                 
9 http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepren eurship/support_measures/first_emp/index.htm  
10 COM(2004) 728 kon č., 29.10.2004. 
 
SL 9   SL povečanje obstoje če finančne podpore  za MSP. Širitev pod jetij naj bi pove čal novi 
instrument za tvegani kapita l, ki je oblikovan posebej za  inovativna in hitro rasto ča 
MSP. Instrument za listinjenje ban čnih kreditov bo sprostil nadaljnje kredite in 
izboljšal razpoložljivost finan čnih virov za bolj tradiciona lna podjetja. Komisija bo 
predložila Sporočilo o evropskem na činu financiranja rasti , da bi z državami 
članicami in finan čno skupnostjo vzpostavila mo čnejše sinergije, odstranila obstoje če 
ovire za finan čne storitve na notranjem trgu ter prou čila učinkovita in donosna javno-
zasebna partnerstva, ki lahko premagajo tržne ovire.  
Stalne inovacije  so ključne za trajnosten razvoj podjetij.11 Kljub temu, da MSP 
prispevajo pomemben delež k inovacijam, imajo pogosto težave pri uporabi inovacij, znanstvenih dosežkov in pravic intelekualne lastnine. EU si je zadala cilj, da bo 
povečala inovacijske in razis kovalne zmogljivosti MSP in pove čala tehnološki 
prenos  med njimi, saj lahko vse vrste MSP kor istijo tehnološki napredek. Komisija 
zato poskuša s podpornimi mrežami Skupnosti za podjetja pove čati udeležbo MSP v 
evropski pobudi INNOVA  in jim nuditi posebno podporo na podro čju pravic 
intelektualne lastnine. Program za pomo č pri doseganju okoljske skladnosti  bo 
podprl inovacije MSP, ker bo izboljš al njihovo okoljsko uspešnost. 
Eden od klju čnih elementov nove kohezijske politike  so tudi investicije v potencial 
rasti MSP. Strateške smernice poudarjaj o vrsto dejavnosti, ki so osredoto čene na rast 
MSP, vklju čno z dostopom MSP in moreb itnih podjetnikov do finan čnih sredstev, 
večji prenos tehnologije ali investicije v centre odli čnosti, ki MSP povezujejo z 
raziskovalnimi in tehnološkimi ustanovami.  
Komisija je trdno prepri čana, da so vsa prizadevanja usmerjena v poenostavljanje 
pravil in postopkov, ki bodo spodbujala udeležbo MSP v sedmem okvirnem 
programu , in bo še nadalje natan čno spremljala napredek na tem podro čju. Komisija 
bo sprejela nadaljnje ukre pe, da bi spodbudila in pove čala udeležbo MSP v glavnih 
projektih na razli čnih tematskih podro čjih in posebnih dejavnostih posebej za MSP in 
združenja MSP.  
Spodbujevanje uporabe  informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ICT), e-
učenja in e-poslovanja  je ključni element za dosego ve čje konkuren čnosti MSP. 
Komisija bo s podporno mrežo za e-poslovanje MSP še nadalje podpirala 
povezovanje v mrežo oblikovalcev politike na tem podro čju. Poleg tega bo 
spodbujala izmenjavo in širjenje naj boljših praks, podpirala izobraževanje 
svetovalcev MSP in sodelovanje med dobavi telji informacijskih in komunikacijskih 
tehnologij ter MSP. Poleg tega bo program za konkuren čnost in inovativnost podprl 
razvoj informacijskih in komunik acijskih tehnologij v korist MSP.  
Komisija namerava izboljšati poznavanje uspešnosti evropskih MSP in njene 
analize , da bo lahko sprejela ukrepe za pove čanje njihove konkuren čnosti. Izboljšala 
bo obstoje ča orodja, kot so Observatorij evropskih MSP , da bo lahko analizirala 
ekonomske podatke in pristope MSP, da bo imela celovitejše poznavanje njihove 
uspešnosti in njihovih last nosti, ne da bi MSP dodala neposredne upravne ovire.  
                                                
 
11 Glej Sporo čilo Komisije: Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: Ve č raziskav in inovacij – 
naložba za rast in zaposlovanje Splošni pristop, COM(2005) 488 kon č., 12.10.2005. 
 
SL 10   SL 3.5. Okrepitev dialoga in posvetovanje  z interesnimi skupinami MSP 
MSP so slabo obveš čena o EU in njenih dejavnostih ter v časih kritična do njihovega 
vpliva na poslovanje. Pogosto priložnosti, ki jih nudi EU, ne izkoristijo v celoti. 
Evropske institucije morajo znati pris luhniti težavam MSP in skupaj z državami 
članicami spodbujati pozitiven sloves podjetništva. Zmanjšanje vrzeli v obveš čanju  
med Evropskimi institucijami in  podjetji, zlasti MSP, je klju čnega pomena za 
ponovno povezovanje državljanov z evropskim projektom.12 
Komisija bo spodbujala rednejši in bolje strukturiran dialog ter posvetovanje z 
interesnimi skupinami. Cilj dialoga je bolje prikazati raznolikost ob činstva, ki zajema 
velik spekter − od združenja evropskih podjetni kov do nacionalnih in lokalnih 
podpornih organizacij, svetovalcev malih podjetij in do dolo čene mere MSP samih. 
Komisija in zlasti njen odposlanec za MSP  si prizadevata, da se temeljito 
posvetujeta z ustreznimi interesnimi skupina mi in zagotovita, da se njihove težave 
upoštevajo v procesu oblikovanja politike. 
Komisija je prepoznala osrednjo vlogo združenj podjetnikov pri posredovanju stališ č 
MSP evropskim institucijam in na črtuje uvesti hiter mehanizem posvetovanja 
enostavne uporabe  („Svet MSP“) v okviru mreže Evropskih informacijskih centrov 
(EIC), da bi pridobila stališ ča MSP do dolo čenih podro čij oblikovanja politike. Kot 
dodaten ukrep Komisija trenutno pregle duje pobudo za interakt ivno oblikovanje 
politike in bo predlagala na čine za izboljšanje mehanizma povratnih informacij, da bi 
MSP svoje težave lažje opredel ili v okviru zakonodaje EU. Ko misija je pred kratkim 
objavila poro čilo o posvetovanju z interesnimi skupinami na nacionalnih in 
regionalnih ravneh, ki vsebuje konkretne predloge za izboljšanje mehanizmov 
posvetovanja.  
Spodbujevanje podjetništva in po djetniških sposobnosti MSP  bo klju čna 
prednostna naloga. Komisija se bo osredoto čila na komuniciranje z razli čnimi 
interesnimi skupinami, vklju čno s skupinami na regionalni ravni. Isto časno bo s 
številnimi ciljnimi ukrepi, ki bodo opisova li uspešne podjetniške prakse, poskušala 
izboljšati odziv splošn e javnosti na evropske podjetnike.  Konec leta 2005  je objavila 
nov natečaj „Evropske nagrade za podjetnike“. Ta  projekt bo nagradil uspešna merila 
pri spodbujanju podjetništva in MSP na regionalnih in l okalnih ravneh ter 
poenostavil izmenjavo najboljših praks na tem podro čju.  
Komisija bo okrepila sodelovanje z državami članicami in drugimi interesnimi 
skupinami. Poglobila bo povezovanje v mrežo z nacionalnimi upravami o zadevah 
MSP in nadaljevala z bolj pogostimi rednimi sre čanji združenj podjetnikov, na 
katerih se bo razpravljalo o odprtih vpraš anjih politike. Da bi zagotovila široko 
vključitev vseh interesnih skupin, bo Komisija  organizirala letno konferenco na 
visoki ravni o doseženem napr edku pri izvajanju tega sporo čila in za razpravo o 
nadaljnjih ukrepih. Komisija bo spodbujal a udeležbo MSP v s kupinah na visoki 
ravni, okroglih mizah in ostalih forumi h, kjer bo potrebno, in bo leta 2006 
organizirala konferenco o obrtnih podjetjih.  
                                                 
12 Glej Akcijski na črt Komisije za boljše obveš čanje o Evropi, julij 2005 (SEC(2005) 985). 
 
SL 11   SL 4. S KLEPNA UGOTOVITEV  
To sporo čilo označuje nov za četek bolj pragmati čne, celovitejše in obsežnejše 
politike EU za MSP. Poudarja klju čno vlogo, ki jo imajo MSP pri partnerstvu za rast 
in zaposlovanje. Sporo čilo utira pot strateškemu pristopu, ki bo na podlagi 
racionalizacije politi čnih instrumentov Skupnosti poskrbel za ve čjo konkuren čnost 
MSP, izboljšal sinergije med politi čnimi podro čji in dejanskim pa rtnerstvom med EU 
in ukrepi držav članic. 
Pomemben cilj sporo čila je sprožiti spremembe v na činu, kako so MSP in podjetniki 
upoštevani pri oblikovanju politike in kako se  nanje odziva splošna javnost na ravni 
EU in nacionalni ravni. Us pešna politika za MSP mora  v širok spekter politik 
vključiti trenutna pri čakovanja ve č milijonov evropskih podjetnikov. Sporo čilo 
namenja posebno pozornost ogromnemu neizkoriš čenemu potencialu MSP za rast in 
zaposlovanje ter predlaga na čine za poenostavitev pravil in predpisov, spodbujanje 
podjetniške kulture in pomo č MSP pri dostopu do inovacij, finan čnih sredstev in 
izobraževanj ter navsezadnje do evropski h in mednarodnih trgov. Nova politika za 
MSP vsebuje tudi izboljšano komuniciranje in posvetovanj e z interesnimi skupinami.  
Za dosego ciljev sporo čila morajo biti vsi ustrezni javni in zasebni akterji na 
regionalni, nacionalni in ev ropski ravni v celoti vklju čeni ter morajo biti temu 
predani. Komisija bo skrbno spremljala dosežke MSP v gospodarstvu. Njena prednostna naloga bo boljša usklajenost polit ik za MSP tako na ravni EU kot tudi 
med državami članicami. Da bi izvedla ukre pe, ki bodo izboljšali konkuren čnost 
MSP, bo uporabila instrumente in programe Skupnosti.