SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 08.10.2004 
KOM(2004)643 kon čno 
2004/0241 (CNS)   
Predlog 
SKLEP SVETA 
o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo  in Republiko San Marino o zagotovitvi 
ukrepov, enakovrednih tistim iz Di rektive Sveta 2003/48/ES o obdav čenju dohodka od 
prihrankov v obliki pla čil obresti ter o odobritvi in podpisu spremnega Memoranduma 
o soglasju 
Predlog 
SKLEP SVETA 
o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnos tjo in Republiko San Marino o zagotovitvi 
ukrepov, enakovrednih tistim iz Di rektive Sveta 2003/48/ES o obdav čenju dohodka od 
prihrankov v obliki pla čil obresti  
(predložene s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Svet je s sklepom z dne 16. oktobra 2001 p ooblastil Komisijo za pogajanja s Švico, 
Združenimi državami Amerike, Andoro, Lihten štajnom, Monakom in San Marinom, na 
katerih bodo sklenjeni ustrezni sporazumi, ki bodo zagotovili, da bodo te države sprejele ukrepe, enakovredne tistim, ki se bodo uporabljali v Skupnosti za zagotovitev u činkovitega 
obdavčenja dohodka od prihra nkov v obliki pla čil obresti. Komisija bi  morala ta pogajanja 
opravljati v tesnem sodelovanju s predsedstvom  Sveta in v tesnih in rednih pogajanjih z 
delovno skupino na visoki ravni, ustanovljeno s Sklepom odbora stalni h predstavnikov z dne 
13. junija 2001
1, ki jo je Svet imenoval kot posebni odbor za pomo č Komisiji pri tej nalogi. 
Po Sklepu z dne 16. oktobra 2001 je Komisija pisa la zgoraj navedenim tretjim državam in 
zaprosila za za četek pogajanj, čeprav so se ta pogajanja dejansko lahko za čela šele po, 
odobritvi besedila osnutka direk tive s strani Ekonomsko-finan čnega sveta dne 13. decembra 
2001. Od tedaj so bili izvedeni  številni sestanki na politi čni in tehni čni ravni. V skladu s 
Sklepom Sveta z dne 16. oktobra 2001 je Komisija  pogajanja vodila v tesnem sodelovanju z 
več zaporednimi predsedstvi Sveta. Komisija je  Svetu in Parlamentu podajala redna ustna 
poročila o napredku teh poga janj, Ekonomsko-finan čnemu svetu pa je dne 3. decembra 2002 
predložila sporo čilo o pogajanjih s tretjimi državami o obdav čenju dohodka od prihrankov2. 
Na zahtevo Ekonomsko-finan čnega sveta se od takrat na daljujejo pogajanja o obdav čenju 
dohodka od prihrankov.  
Dne 3. junija 2003 je Svet izjav il, da je osnutek s porazuma s Švico, kakor ga je predložila 
Komisija dne 28. maja 2003, zadnja ponudba za s porazum med EU in navedeno državo. 
Zapisnik navaja tudi:  
- "Štirje elementi tega sporazuma, ki se nanašajo na obdav čenje prihrankov, 
predstavljajo tudi osnovo za sporazume me d Evropsko unijo in Lihtenštajnom, Andoro, 
Monakom in San Marinom. …." 
Pred tem je Svet dne 21. januarja 2003 dolo čil, da so ti štirje elementi naslednji: 
- Zadržani davek in davek po odbitku: Švic a bo uporabljala enake stopnje zadržanega 
davka in davka po odbitku kakor Belgija, Luksemburg in Avstrija… 
- Delitev prihodkov: Švica bo delila prihodke od zadržanega davka in bo sprejela 
delitev 75/25, ki se uporablja v Skupnosti… 
- Prostovoljno razkrivanje podatkov 
Klavzula o reviziji, ki navaja, "da se pogodbenice med seboj vsaj vsaka tri leta ali na zahtevo 
ene od pogodbenic posvetujejo, da preu čijo in - če pogodbenice menijo, da je to potrebno - 
izboljšajo tehni čno delovanje sporazuma. V vsakem primeru se morajo pogodbenice pri 
prehodu Belgije, Luksemburga in Avstrije z davka po odbitku na samodejno izmenjavo 
podatkov v skladu z Direktivo me d seboj posvetovati, da ob up oštevanju razvoja mednarodnih 
dogodkov preu čijo, ali so spremembe sporazuma potrebne.  
                                                 
1 UL L 183, 29.6.2001, str. 1. 
2 SEC (2002) 1287 kon čni, 27.11.2002 
 
SL 3   SL Švica dovoli izmenjavo podatkov na zahtevo za vse kazenske ali civilne primere goljufije ali 
podobnega neprimernega ravnanja s strani davkopla čevalcev………………." 
Sporazum s San Marinom, ki vklju čuje te štiri elemente, je sedaj predložen Svetu v podpis in 
za sklenitev. Spremlja ga Memorandum o soglasju med Republiko San Marino in Evropsko skupnostjo in njenimi posameznimi državami članicami. V skladu s sklepi Ekonomsko-
finančnega sveta z dne 21. januarja 2003, Memorandum  o soglasju tudi potrjuje, da bo v 
prehodnem obdobju, ki ga dolo ča Direktiva Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003
3, Evropska 
skupnost za čela razgovore z drugim i pomembnimi finan čnimi središ či z namenom, da se v 
okviru njihove pristojnosti pospeši sprejetje ukrepov, enakovredni h tistim, ki se uporabljajo v 
Skupnosti. Memorandum o soglasju  tudi predvideva, da se bodo dogovorjeni ukrepi izvajali v 
dobri veri in da stranke ne bodo de lovale enostransko ter tako brez pravega razloga ogrozile ta 
dogovor. Če bodo ugotovljene pomembne razlike med vs ebino Direktive Sveta 2003/48/ES in 
vsebino Sporazuma, bodo pogodbenice takoj za čele s posvetovanji, da zagotovijo ohranitev 
enakovrednih ukrepov, ki jih dolo ča Sporazum.  
Memorandum o soglasju dodaja , da bi sklenitev dav čnih sporazumov z državami članicami 
Evropske unije in obveza San Marina, da v okvi ru tega zagotovi izmenj avo podatkov v skladu 
s standardi OECD, spodbudili širše sodelovanje na gospodarskem in dav čnem podro čju. Ob 
upoštevanju prizadevanj San Marina bi lahko potekala posvetovanja med San Marinom in 
državami članicami Evropske unije, katerih cilj bi bil odpraviti ali zmanjšati dvojno 
obdavčenje različnih oblik dohodka v okviru  dvostranskih dogovorov. 
Memorandum o soglasju tudi pravi, da bosta pogodbenici za čeli posvetovanja takoj, ko bo 
mogoče, da bi:  
– pregledali pogoje za postopno izboljšanje obojestranskega pros tega dostopa do 
finančnih trgov obeh pogodbenic. Predpogoj je pot reba po ustreznih previdnostnih 
pravilih in nadzor zade vnih izvajalcev v San Mari nu, da bodo ohranjali pravilno 
delovanje notranjega trga na zadevnih podro čjih. Morebitni sporazumi na tem 
področju morajo temeljiti na prevzemu in izvajanju obstoje čega in prihodnjega 
pravnega reda Skupnosti na  ustreznih poslovnih podro čjih v Republiki San Marino. 
Tak sporazum bi lahko tudi dolo čal, da se Republika San Marino zavezuje, da bo 
izvajala druge predpise Skupnosti, tako seda nje kot tiste, ki bodo sp rejeti v prihodnje, 
na primer v zadevah v zvezi s konkurenco in obdav čenjem, ki so prav tako 
pomembni za zagotavljanje pravilnega delovanja notranjega trga na zadevnih področjih; 
– pregledali možnosti za poenostavitev postopkov, dolo čenih v Sporazumu o carinski 
uniji in sodelovanju. V tej zvezi je Repub lika San Marino pripravljena sprejeti 
računalniške postopke, ki so podobni sistemu INTRASTAT;  
– pregledali možnosti za dostop državljanov Republike San Marino do raziskav, študij 
in programov visokošolskega usposabljanja,  ki jih izvaja Evropska skupnost;  
Komisija meni, da je besedilo Sporazuma skla dno s pogajalskimi smernicami, ki jih je sprejel 
Svet dne 16. oktobra 2001. Svet je 2. junija tega leta dal svoje politi čno soglasje besedilu, 
                                                
 
3 UL L 157, 26.6.2003, str.38 
 
SL 4   SL zgoraj navedena delovna skupina Sv eta na visoki ravni pa je 9. ju nija potrdila, da  se strinja s 
podrobnostmi sporazuma in Memoranduma o soglasju. 
Komisija predlaga, da Svet odobri priložene predloge: – za odločitev o podpisu Sporazuma o zagotovitv i ukrepov, enakovrednih tistim iz 
Direktive Sveta 2003/48/ES o obdav čenju dohodka od prihrankov v obliki pla čila 
obresti, ter o odobritvi in podpisu spre mnega Memoranduma o soglasju in 
– za odločitev o sklenitvi zgoraj navedene ga sporazuma na podlagi postopkov, 
določenih s členom 300 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. 
Člen 300(2) Pogodbe o ustanovi tvi Evropske skupnosti dolo ča, da Svet odlo ča soglasno, če 
sporazum obravnava podro čje, pri katerem je za sprejetje  notranjih predpisov potrebno 
soglasje. Ker so bili no tranji predpisi na podro čju, ki ga zajema ta sporazum, sprejeti na 
podlagi člena 94 Pogodbe, Komisija me ni, da bi moral Svet sogl asno odobriti predlog sklepa. 
Glede na sklepe Ekonomsko-finan čnega Sveta z dne 21. januarja 2003 se Svet strinja, da bi se 
moral sporazum z Republiko San Ma rino skleniti na podlagi soglasja. 
 
SL 5   SL Predlog 
SKLEP SVETA 
o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo  in Republiko San Marino o zagotovitvi 
ukrepov, enakovrednih tistim iz Di rektive Sveta 2003/48/ES o obdav čenju dohodka od 
prihrankov v obliki pla čil obresti ter o odobritvi in podpisu spremnega Memoranduma 
o soglasju 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 94 v povezavi s 
prvim pododstavkom odstavka 2 člena 300 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije4, 
ob upoštevanju naslednjega: 1) Svet je 16. oktobra 2001 pooblastil Komisijo za pogaja nja z Republiko San Marino o 
ustreznem sporazumu za zagotovitev sp rejetja ukrepov v Re publiki San Marino, 
enakovrednih tistim, ki se bodo upor abljali v Skupnosti za zagotovitev u činkovitega 
obdavčenje dohodka od prihrankov v obliki pla čil obresti. 
2) Besedilo sporazuma, ki je r ezultat pogajanj, v celoti odra ža pogajalske smernice, ki jih 
je izdal Svet. Spremlja ga Memorandum  o soglasju med Evropsko skupnostjo in 
njenimi državami članicami na eni strani ter Repu bliko San Marino na drugi strani. 
3) Ob upoštevanju poznejšega sprejetja sklepa  o sklenitvi Sporazuma je zaželeno, da se 
podpišeta dokumenta, parafira na dne 12. julija 2004, in pri dobi potrditev, da je Svet 
odobril Memorandum o soglasju – 
SKLENIL:  
Edini člen 
Na podlagi naknadnega sprejetja sklepa o skle nitvi Sporazuma se predsednik Sveta pooblasti 
za imenovanje oseb, pooblaš čenih za podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in 
Republiko San Marino o zagotovitvi ukrepov, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 
2003/48/ES o obdav čenju dohodka od prihrankov v obliki pla čil obresti, spremnega 
Memoranduma o soglasju in pisem iz odstavka 2 člena 21 Sporazuma ter iz zadnjega 
odstavka Memoranduma o sogl asju v imenu Skupnosti. 
                                                
 
4 UL C …, ……..2004, str… 
 
SL 6   SL Svet je odobril besedilo zgoraj navedenega Me moranduma o soglasju, ki je v prilogi k temu 
sklepu. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik
 
SL 7   SL PRILOGA  
Memorandum o soglasju 
med 
Evropsko skupnostjo, Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno 
republiko Nem čijo, Republiko Estonijo, Helensko re publiko, Kraljevino Španijo, Francosko 
republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republi ko Ciper, Republiko La tvijo, Republiko Litvo, 
Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino 
Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republi ko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko 
Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim 
kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska 
in 
Republiko San Marino 
 
SL 8   SL MEMORANDUM O SOGLASJU 
med 
Evropsko skupnostjo, 
Kraljevino Belgijo, 
Češko republiko, 
Kraljevino Dansko, 
Zvezno republiko Nem čijo, 
Republiko Estonijo, 
Helensko republiko, 
Kraljevino Španijo, 
Francosko republiko, 
Irsko, 
Italijansko republiko, 
Republiko Ciper, 
Republiko Latvijo, 
Republiko Litvo, 
Velikim vojvodstvom Luksemburg, 
Republiko Madžarsko, 
Republiko Malto, 
Kraljevino Nizozemsko, 
Republiko Avstrijo, 
Republiko Poljsko, 
Portugalsko republiko, 
Republiko Slovenijo, 
Slovaško republiko, 
Republiko Finsko, 
Kraljevino Švedsko, 
Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska 
in 
Republiko San Marino 
Ko je bil sklenjen sporazum o zagotovitvi ukrepov, enakovrednih tisti m iz Direktive Sveta 
2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdav čenju dohodka od prihrankov v obliki pla čil obresti 
(v nadaljnjem besedilu "direktiva"), so Evropska skupnost, Kraljevina Belgija, Češka 
republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nem čija, Republika Estonija, Helenska 
republika, Kraljevina Španija, Francoska repub lika, Irska, Italijanska republika, Republika 
Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko voj vodstvo Luksemburg, Republika 
Madžarska, Republika Malta, Kraljevina Nizo zemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, 
Portugalska republika, Republika Slovenija, Slov aška republika, Republika Finska, Kraljevina 
Švedska, Združeno kraljestvo Velika Britanij a in Severna Irska ter Republika San Marino 
podpisale ta Memorandum o soglas ju, ki dopolnjuje ta sporazum. 
1. Podpisnice tega Memoranduma o soglasju menijo, da je Sporazum med Republiko 
San Marino in Evropsko skupnostjo o zagot ovitvi ukrepov, enakovr ednih tistim iz 
direktive, uravnotežen in sprejemljiv sporazum, ki varuje interese obeh pogodbenic. Zato bodo v dobri veri uporabljale dogovorjene  ukrepe in se bodo vzdržale sprejetja 
kakršnih koli enostranskih ukrepov, ki bi  lahko brez pravega razloga ogrozili ta 
 
SL 9   SL sporazum. Če bodo ugotovljena resna razhajanja med podro čjem uporabe direktive, 
sprejete 3. junija 2003 (Direk tiva Sveta 2003/48/ES), in podro čjem uporabe 
Sporazuma, zlasti v zvezi s členoma 4 in 6 Sporazuma, bodo pogodbenice 
nemudoma pri čele posvetovanja v skladu z odstavkom 1 člena 15 Sporazuma, da 
zagotovijo ohranitev enakovrednih ukrepov, predvidenih s Sporazumom. Podpisnice 
tega memoranduma o soglasju ugotavljajo, da opredelitev dav čne goljufije za 
namene člena 13 Sporazuma zadeva le potrebe v zvezi z obdav čenjem prihrankov v 
okviru tega sporazuma in ne posega v razvoj dogodkov in/ali sklepe v zvezi z dav čno 
goljufijo v drugih okoliš činah in na drugih mestih. 
2. V prehodnem obdobju, predvidenem v di rektivi, bo Evropska skupnost za čela 
razgovore z drugimi pomembnimi finan čnimi središ či z namenom, da se v okviru 
njihovih pristojnosti pospeši sprejetje ukr epov, enakovrednih tistim , ki se uporabljajo 
v Skupnosti. 
3. Glede na to, da se Republika San Marino želi še bolj vklju čevati v evropsko 
gospodarsko okolje in da meni, da je zato njena polna udeležba v evropskem 
bančnem in finan čnem sistemu primerna in zaželena, Republika San Marino in 
Evropska skupnost čim prej za čneta posvetovanja z na menom ugotoviti pogoje za 
doseganje medsebojnega priznavanja prev idnostnih ukrepov in sistemov svojih 
strank v zvezi s finan čnimi storitvami, vklju čno z zavarovanjem. V okviru tega se 
Republika San Marino, da bi ohranila praviln o delovanje notranjega trga v zadevnih 
sektorjih, zavezuje, da bo na ustreznih gospodarskih podro čjih prevzela in za čela 
izvajati ustrezni obstoje či in prihodnji pra vni red Skupnosti, vklju čno z ustreznimi 
previdnostnimi pravili in nadzorom zadevni h izvajalcev v San Marinu. Kateri koli 
možni sporazum na tem podro čju lahko tudi dolo ča, da se Republika San Marino 
zavezuje, da bo izvajala druge ustrezne pred pise Skupnosti, tako seda nje kot tiste, ki 
bodo sprejeti v prihodnje, na primer v zadevah v zvezi s konkurenco in obdav čenjem.  
4. V okviru poglabljanja odnosov bi sklenitev dav čnih sporazumov z državami 
članicami Evropske unije in obveza San Marina, da bo v skladu s tem zagotovil 
izmenjavo podatkov v skladu s standardi OECD, spodbudili širše sodelovanje na gospodarskem in dav čnem podro čju. Ob upoštevanju prizadevanj San Marina bi 
lahko potekala posvetovanja med San Marinom in državami članicami Evropske 
unije, katerih cilj bi bil odpraviti ali zmanjšati dvojno obdav čenje razli čnih oblik 
dohodka v okviru dvostranskih dvogovorov. 
5. Evropska skupnost in Republika San Marino za čneta tudi posvetovanja s ciljem: 
– opredeliti obrazce za poenostavitev postopkov, dolo čenih v Sporazumu o 
carinski uniji in sodelovanju. V te j zvezi je Republika San Marino 
pripravljena sprejeti ra čunalniške postopke, ki so podobni sistemu 
INTRASTAT;  
– bolje raziskati obstoje če možnosti državljanov in gospodarskih družb 
Republike San Marino za udeležbo v raziskavah in razvoju programov in dejavnosti Skupnosti. 
Podpisano v/na ........................, dne ........................ v dvoj niku v danskem, nizozemskem, 
angleškem, finskem, francoskem, nemškem, gršk em, italijanskem, portugalskem, španskem in 
švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna. 
 
SL 10   SL Pogodbenici potrdita razli čice v češkem, estonskem, madžarskem, latvijskem, litovskem, 
malteškem, poljskem, slovaškem in slovenskem jeziku z izmenjavo pi sem. Tudi te razli čice 
so verodostojne, tako kakor tiste v jezikih iz prej šnjega odstavka. 
Podpisi  
 
SL 11   SL 2004/0241 (CNS) 
Predlog 
SKLEP SVETA 
o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnos tjo in Republiko San Marino o zagotovitvi 
ukrepov, enakovrednih tistim iz Di rektive Sveta 2003/48/ES o obdav čenju dohodka od 
prihrankov v obliki pla čil obresti  
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 94 v povezavi s 
prvim pododstavkom odstavka 2, prvim pododstavkom odstavka 3 in odstavkom 4 člena 300 
Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije5, 
ob upoštevanje mnenja Evropskega parlamenta6, 
ob upoštevanju naslednjega: 1) Svet je 16. oktobra 2001 pooblastil Komisijo za pogaja nja z Republiko San Marino o 
ustreznem sporazumu za zagotovitev sp rejetja ukrepov v Re publiki San Marino, 
enakovrednih tistim, ki se bodo upor abljali v Skupnosti za zagotovitev u činkovitega 
obdavčenje dohodka od prihrankov v obliki pla čil obresti. 
2) Besedilo Sporazuma, ki je r ezultat pogajanj, v celoti odraž a pogajalske smernice, ki jih 
je izdal Svet. Spremlja ga Memorandum  o soglasju med Evropsko skupnostjo in 
njenimi državami članicami na eni strani ter Repub liko San Marino na drugi strani, 
katerega besedilo je v prilogi k Sklepu Sveta …/…/ES z dne … 2004. 
3) Uporaba dolo čb Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdav čitvi 
dohodka od prihrankov v obliki pla čil obresti je odvisna od uporabe ukrepov, 
enakovrednih tistim iz te direktive, ki jih v skladu s sporazumom, sklenjenim med 
Republiko San Marino in Evropsko s kupnostjo, uporablja Republika San Marino. 
4) V skladu s Sklepom Sveta …/…/ES z dne … 2004 in ob upoštevanju poznejšega 
sprejetja sklepa o sklenitv i Sporazuma, je bil Sporazum v imenu Evropske skupnosti 
podpisan dne … 2004. 
5) Sporazum naj se potrdi v imenu Skupnosti. 
                                                
 
5 UL C …, ……..2004, str… 
6 UL C …, ……..2004, str… 
 
SL 12   SL 6) Treba je poskrbeti za preprost in hiter postopek za možne prilagoditve Prilog I in II k 
Sporazumu – 
SKLENIL:  
Člen 1 
Sporazum med Evropsko skupnostjo in Rep ubliko San Marino o zagotovitvi ukrepov, 
enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdav čenju prihodka od prihrankov v 
obliki pla čil obresti, se potrdi v im enu Evropske skupnosti.  
Besedilo Sporazuma je v prilogi k temu sklepu. 
Člen 2 
Komisija je pooblaš čena, da v imenu Skupnosti odobri spremembe Prilog k Sporazumu, ki 
zagotavljajo, da ustrezajo podatkom o pristojnih organih, ki izhajajo iz obvestil iz člena 5(a) 
Direktive 2003/48/ES in njene priloge. 
Člen 3 
Predsednik Sveta v imenu Skupnosti pošlje uradno obvestilo iz odstavka 1 člena 16 
Sporazuma7. 
Člen 4 
Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
                                                 
7 Datum za četka veljavnost Sporazuma bo objavil generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske 
unije .  
 
SL 13   SL PRILOGA  
Sporazum med Evropsko Skupnostjo in Republiko San Marino o zagotovitvi ukrepov, 
enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdav čenju dohodka od prihrankov 
v obliki pla čil obresti 
 
SL 14   SL Sporazum 
med 
Evropsko skupnostjo 
in 
Republiko San Marino 
o zagotovitvi ukrepov, enakovrednih tistim iz  
Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 
o obdavčenju dohodka od prihrankov v obliki pla čil obresti 
Evropska skupnost in Republika San Marino v nadaljnjem besedilu imenovani "pogodbenica" ali "pogodbenici", kakor zahteva sobesedilo, 
sta sklenili naslednji Sporazum: 
Člen 1 
Cilj 
1. Namen tega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino je utrditi in 
razširiti obstoje če tesne odnose med pogodbenicama z dolo čitvijo ukrepov, enakovrednih 
tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdav čenju dohodka od 
prihrankov v obliki pla čil obresti, pla čanih materialnim porabnikom premoženja, ki so 
posamezniki in za dav čne namene rezidenti države članice Evropske skupnosti, v 
nadaljnjem besedilu imenovane direktiva. 
2. Republika San Marino sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi, da pla čilni posredniki s 
sedežem na njenem ozemlju opravljajo vse na loge, potrebne za izvajanje tega sporazuma, 
ne glede na sedež dolžnika iz dolžniške te rjatve, ki prinaša obr esti, ter izrecno dolo či 
predpise glede postopkov in kazni. 
Člen 2 
Opredelitev materialnega porabnika premoženja 
1. V tem sporazumu "materialni porabnik pr emoženja" pomeni vsakega posameznika, ki 
prejme pla čilo obresti, ali posameznika, za katerega se zagotovi pla čilo obresti, razen če 
predloži dokazilo, da obresti ni prejel v lastno korist ali da niso bile zagotovljene v njegovo 
korist, kar pomeni, da: 
 
SL 15   SL a) deluje kot pla čilni posrednik v smislu člena 4 ali 
b) deluje v imenu pravne osebe, inves ticijskega sklada ali primerljivega ali 
enakovrednega organa za skupne naložbe v vrednostne papirje ali 
c) deluje v imenu drugega posameznika, ki je materialni porabnik premoženja, in 
identiteto navedenega materialnega porabnika premoženja razkrije pla čilnemu 
posredniku v skladu s členom 3. 
2. Če ima pla čilni posrednik podatke, ki kažejo na to, da posameznik, ki prejme pla čilo 
obresti ali za katerega se zagotovi pla čilo obresti, ni nujno tudi materialni porabnik 
premoženja, in kadar se za navedenega posameznika ne uporablja ne odstavek 1(a) niti 1(b), izvede vse razumne ukrepe, da ugotovi id entiteto materialnega porabnika premoženja 
v skladu s členom 3. Če plačilni posrednik ne more ugotovi ti identitete materialnega 
porabnika premoženja, kot materialnega po rabnika premoženja obravnava zadevnega 
posameznika. 
Člen 3 
Identiteta in stalno prebivališ če materialnih porabnikov premoženja 
Da bi ugotovil identiteto  in stalno prebivališ če materialnega porabnika premoženja v smislu člena 2, 
plačilni posrednik v skladu z zakono m Republike San Marino proti ode ruštvu in pranju denarja vodi 
evidenco priimkov, imen in podatkov o naslovu in stalnem prebivališ ču. Za sklenjene pogodbene 
odnose ali transakcije, izvedene  v odsotnosti pogodbenih odnos ov, 1. januarja 2004 ali pozneje, 
mora biti za posameznike s potnim listom ali uradno osebno izkaznico, izdano v državi članici, ki 
izjavljajo, da niso prebivalci države članice ali San Marina, bivališ če ugotovljeno s potrdilom o 
plačevanju davkov v deželi bivanja, ki ga je izdal pr istojni organ v državi, ka tere prebivalec naj bi 
bil posameznik. Brez predložitve takšnega certifikata se za mati čno državo šteje država članica, ki 
je izdala potni list ali drugi uradni identifikacijski dokument. 
Člen 4 
Opredelitev pla čilnega posrednika 
Za namene tega sporazuma pomeni "pla čilni posrednik" v Republik i San Marino banke pod 
bančnim pravom San Marina, ter gospodarske subjekte, vklju čno s fizičnimi in pravnimi osebami, 
ki so rezidenti San Marina ali imajo tam sedež, partnerstva in stalne or ganizacije tujih gospodarskih 
družb, ki, četudi občasno, sprejemajo, posedujejo, vlagajo ali prenašajo sredstva tr etjih strank ali pri 
svojem poslovanju zgolj pla čujejo ali zavarujejo obresti. 
Člen 5 
Opredelitev pristojnega organa 
1. Za namene tega sporazuma pomenijo pristojn i organi pogodbenic tiste organe, ki so našteti 
v Prilogi I. 
 
SL 16   SL 2. Pristojni organi držav, ki niso pogodbenice, pomenijo tiste organe  takih držav, ki so 
pristojni za namene dvostranskih ali ve čstranskih konvencij, ali, če takega organa ni, 
organe, ki so pristojni za izdajo potrdil o reziden čnosti za dav čne namene. 
Člen 6 
Opredelitev pla čila obresti 
1. Za namene tega sporazuma "pla čilo obresti" pomeni: 
a) obresti, pla čane ali knjižene na ra čun, za dolžniške terjatve vs eh vrst, ne glede na to, 
ali so zavarovane s hipoteko in ali imajo pravico do udeležbe pri dolžnikovih dobičkih, ter zlasti prihodek iz  državnih vrednostnih papi rjev, prihodek iz obveznic 
ali zadolžnic, vklju čno s premijami in nagradami, povezanimi s takšnimi 
vrednostnimi papirji, obv eznicami ali zadolžnicami; kazni za zamudo pri pla čilih se 
ne štejejo kot pla čila obresti, 
b) obresti, obra čunane in še ne pla čane ali kapitalizirane ob prodaji, nadomestilu ali 
odkupu dolžniških terjatev, navedenih pod a), 
c) c) prihodki, ki izhajajo iz pla čil obresti bodisi neposredno bodi si preko subjekta iz 
odstavka 2 člena 4 direktive, razdeljeni na 
i) kolektivne naložbene podjeme ali primerljive ali enakovredne organe za 
skupna vlaganja v vrednostne papi rje, ustanovljene na ozemlju iz člena 19,  
ii) subjekte s sedežem v državi članici, ki uporabljajo možnost, navedeno v 
odstavku 3 člena 4 Direktive in o tem obveš čajo plačilnega posrednika, 
iii) kolektivne naložbene podjeme ali primerljive ali enakovredne organe za 
skupna vlaganja v vrednostne papirj e, ustanovljene izven ozemlja iz člena 19,  
d) prihodek, ustvarjen pri prodaji, nadomestilu ali odkupu delnic ali enot v naslednjih 
podjetjih in subjektih, če vlagajo ve č kot 40 % svojih sredstev v dolžniške terjatve 
navedene pod a), neposredno ali posre dno preko drugih kolektivnih naložbenih 
podjemov ali subjektov, nave denih v nadaljevanju: 
i) kolektivni naložbeni podjemi ali prim erljivi ali enakovredni organi za skupna 
vlaganja v vrednostne papirje, ustanovljeni na ozemlju iz člena 19,  
ii) subjekti s sedežem v državi članici, ki uporabljajo možnost, navedeno v 
odstavku 3 člena 4 Direktive in o tem obveš čajo plačilnega posrednika,  
iii) kolektivni naložbeni podjemi ali prim erljivi ali enakovredni organi za skupna 
vlaganja v vrednostne papirje, ustanovljeni izven ozemlja iz člena 19.  
Republika San Marino pa ima možnost,  da v opredelitev obresti vklju či prihodek iz to čke 
d) samo do zneska v višini dobi čka, ki neposredno ali posredno izvira iz pla čil obresti v 
smislu točk a) in b). 
 
SL 17   SL 2. V zvezi z odstavkom 1(c) in (d), kadar pla čilni posrednik nima informacij o deležu 
prihodka, ki izhaja iz pla čil obresti, se skupni znesek prihodka šteje kot pla čilo obresti. 
3. Kar zadeva odstavek 1(d), če plačilni posrednik nima informacij o odstotku sredstev, 
vloženih v dolžniške terjatve , delnice ali enote, kakor so opredeljene v navedenem 
odstavku, se navedeni odstotek šteje kot višji od 40 %. Če navedeni posrednik ne more 
določiti zneska dohodka, ki ga ustvari material ni porabnik premoženja, za dohodek velja, 
da se ujema z iztržkom prodaje, nadomestilom ali odkupom delnic ali enot. 
4. V zvezi z odstavkom 1(b) in (d) ima Republika San Marino možnost, da od pla čilnih 
posrednikov na svojem ozemlju zahteva letni obra čun obresti v obdobju, ki ne sme 
presegati eno leto, ter da tako obra čunane obresti obravnava kot pla čilo obresti, tudi če v 
tem obdobju ne pride do prodaje, odkupa ali povra čila. 
5. Z odstopanjem od odstavkov 1(c) in (d) im a Republika San Marino možnost, da iz 
opredelitve pla čila obresti izklju či dohodek iz navedenih dolo čb od podjemov ali 
subjektov, ustanovljenih na njenem ozemlju, če naložbe v dolžniške te rjatve iz odstavka 
1(a) takšnih subjektov ne pres egajo 15 % njihovih sredstev. 
Ko Republika San Marino obvesti drugo pogodbenic o, da uporablja tako možnost, postane 
uporaba zavezujo ča za obe pogodbenici. 
6. Odstotek, naveden v odstavku 1(d) in odstavku 3, od 31. decembra 2010 znaša 25 %. 7. Odstotki iz odstavka 1( d) in odstavka 5 se dolo čajo glede na naložbeno politiko, kakor je 
opredeljena s pravili sklada  ali z instrumenti o usta novitvi zadevnih podjemov ali 
subjektov, in če takih pravil ni, glede na dejansko sestavo sredstev zadevnih podjemov ali 
subjektov. 
Člen 7 
Davek po odbitku 
1. Če je materialni porabnik pr emoženja rezident države članice Evropske skupnosti, 
Republika San Marino zara čuna davek po odbitku po stopnji 15 % v prvih treh letih od 
datuma za četka uporabe tega sporazuma, 20 % v nadaljn jih treh letih in 35 % v nadaljnjih 
letih. 
2. Pla čilni posrednik zara čuna davek po odbitku kot sledi: 
a) v primeru pla čila obresti v smislu odstavka 1(a) člena 6: znesek pla čanih ali 
obračunanih obresti, 
b) v primeru pla čila obresti v smislu odstavka 1(b) ali (d) člena 6: od zneska obresti ali 
dohodka iz navedenih odstavkov ali z enak ovredno dajatvijo na skupni znesek 
iztržka od prodaje, odkupa ali povra čila, ki bremeni prejemnika, 
c) v primeru pla čila obresti v smislu odstavka 1(c) člena 6: na znesek dohodka iz 
navedenega odstavka, 
 
SL 18   SL d) če Republika San Marino uporab lja možnost iz odstavka 4 člena 6: na letni znesek 
obresti. 
3. Za namene to čke a) in b) odstavka 2 se dave k po odbitku pobira sorazmerno z dolžino 
obdobja, v katerem je material ni porabnik premoženja imel  dolžniško terjatev. Kadar 
plačilni posrednik na podlagi podatkov, ki jih ima na voljo, ne more ugotoviti dolžine 
obdobja, v katerem je materialni porabnik premo ženja imel terjatev, šteje, da je upravi čeni 
lastnik imel dolžniško terjatev ves čas njenega obstoja, razen če materialni porabnik 
premoženja ne predloži dokazila  o datumu pridobitve terjatve. 
4. Davki, razen predvidenih v tem sporazumu, na isto pla čilo obresti, in zlasti davki po 
odbitku, ki jih zara čuna Republika San Marino na vir dohodka od obresti, se odbijejo od 
zneska davka po odbitku, ki se izra čuna v skladu s tem členom. 
5. Obdav čenje z davkom po odbitku, ki ga dolo či plačilni posrednik v Republiki San Marino, 
ne prepre čuje državi članici Evropske skupnosti, katere rezident je materialni porabnik 
premoženja za dav čne namene, obdav čevanja dohodka v skladu z njeno nacionalno 
zakonodajo. Če davkopla čevalec prijavi dohodek iz obresti, pridobljen od pla čilnega 
posrednika, ki se nahaja v Republiki San Marino, dav čnim organom v državi članici 
Evropski skupnosti, katere rezident je, se  tam za navedeni dohodek od obresti uporablja 
obdavčenje po enakih stopnjah, kakor se upor abljajo za obresti, pridobljene doma. 
Člen 8 
Delitev prihodkov 
1. Republika San Marino zadrži 25 % prihodka od davka po odbitku iz člena 7 in prenese 75 
% prihodka državi članici Evropske skupnosti, katere r ezident je materialni porabnik pla čil 
obresti. 
2. Takšni prenosi se opravijo v enem obroku na državo članico Evropske skupnosti, 
najpozneje v obdobju 6 mesecev po koncu dav čnega leta v Republiki San Marino.  
3. Republika San Marino sprejme vse potrebne  ukrepe, da zagotovi pravilno delovanje 
sistema delitve prihodkov. 
Člen 9 
Prostovoljno razkritje 
1. Republika San Marino dolo či postopek, ki materialnim porabnikom premoženja, 
opredeljenim v členu 2, dovoljuje, da se izognejo davku po odbitku iz člena 7 tako, da 
izrecno pooblastijo svojega pla čilnega posrednika v Republiki San Marino za poro čanje o 
plačilih obresti pristojnim  nacionalnim organom Re publike San Marino. Takšno 
pooblastilo pokriva vsa pla čila obresti, ki jih navedeni pla čilni posrednik pla ča ali zagotovi 
v neposredno korist materialnemu porabniku premoženja. 
2. V primeru, da materialni porabni k premoženja izrecno pooblasti pla čilnega posrednika, so 
minimalni podatki, ki jih sporo či plačilni posrednik, naslednji: 
 
SL 19   SL a) identiteta in stalno prebivališ če materialnega porabnika premoženja, dolo čena v 
skladu s členom 3 tega sporazuma, dopolnjena, če je mogo če, z dav čno 
identifikacijsko številko, ki jo dodeli država članica Evropske skupnosti, katere 
rezident je materialni  porabnik premoženja, 
b) ime in naslov pla čilnega posrednika, 
c) številka ra čuna materialnega porabnika premoženja  ali, kjer te ni, identifikacija 
dolžniške terjatve, ki  se obrestuje in 
d) znesek pla čila obresti, izra čunan v skladu s členom 6 tega sporazuma. 
3. Pristojni organ Republike San Marino pošlje informacije, navedene v odstavku 2, 
pristojnim organom države članice Evropske Skupnosti, kate re rezident je materialni 
porabnik premoženja. Takšna obvestila so samodejn a in se pošiljajo vsaj  enkrat na  leto, v 6 
mesecih po koncu dav čnega leta v Republiki San Marino, za vsa pla čila, izvršena med 
letom. 
Člen 10 
Odprava dvojnega obdav čenja 
1. Država članica Evropske skupnosti, katere rezident  je materialni porabnik premoženja za 
davčne namene, zagotovi odpravo dvojnega obdav čenja, ki bi lahko bilo posledica uvedbe 
davka po odbitku iz člena 7, v skladu z dolo čbami odstavkov 2 in 3. 
2. Če je bil od obresti, ki jih je prejel mate rialni porabnik premoženja, v Republiki San 
Marino odtegnjen davek po odbitku, država članica Evropske Skupnosti, katere rezident je 
materialni porabnik premoženja za dav čne namene, v skladu s svojo nacionalno 
zakonodajo prizna dobropis na že pla čane davke v višini davka po odbitku. Če ta znesek 
presega znesek davka, dolgovanega v skladu  z nacionalno zakonodajo  za skupni znesek 
plačila obresti, za katerega je bil odtegnjen davek po odbitku iz člena 7, država članica 
Evropske skupnosti, katere rezident je materialni porabnik premoženja za dav čne namene, 
povrne presežek odtegnjenega davka po odbitku. 
3. Če so bile poleg davka po odbitku iz člena 7 obresti, ki jih je prejel materialni porabnik 
premoženja, obdav čene še s katero koli drugo obliko davka po odbitku in je država članica 
Evropske skupnosti, katere rezident je materialni porabnik premoženja za dav čne namene, 
v skladu s svojo zakonodajo  ali konvencijami o iz ogibanju dvojnega obdav čevanja priznala 
dobropis na že pla čane davke za davek po odbitku, se takšen davek po odbitku odbije pred 
uporabo postopka iz odstavka 2. 
4. Država članica Evropske skupnosti, ka tere rezident je upravi čeni lastnik za dav čne 
namene, lahko ta mehanizem dobropisa na že pla čane davke iz odstavkov 2 in 3 nadomesti 
s povračilom davka po odbitku iz člena 7. 
 
SL 20   SL Člen 11 
Prenosljivi dolžniški  vrednostni papirji 
1. Od datuma za četka uporabe tega sporazu ma, dokler vsaj ena država članica Evropske 
skupnosti tudi upor ablja podobne dolo čbe in najpozneje do 31. decembra 2010, se doma če 
in mednarodne obveznice ter drug i prenosljivi dolžniški vrednos tni papirji, ki so bili 
najprej izdani pred 1. marcem  2001 ali za katere so pristojni organi države izdaje odobrili 
izvirne prospekte ob izdaji pred  tem datumom, ne obravnavajo  kot dolžniške terjatve v 
smislu odstavka 1(a) člena 6, pod pogojem, da se 1. marca 2002 ali po tem datumu ne 
izvedejo nadaljnje izdaje takšnih prenosljivih dolžniških vrednostnih papirjev. 
Vendar pa, dokler vsaj ena država članica Evropske skupnosti uporablja dolo čbe, podobne 
tistim iz člena 7 tega sporazuma, se dolo čbe tega člena še naprej uporabljajo tudi po 31. 
decembru 2010 v zvezi s prenosljivimi dolžniškimi vrednostnimi papirji:  
–  ki vsebujejo izra čun bruto zneska in dolo čbe o predčasnem odkupu ter 
–  če ima pla čilni posrednik, kakor je opredeljen v členu 4, sedež v Republiki 
San Marino in  
–  če navedeni pla čilni posrednik pla ča obresti neposre dno ali zavaruje pla čilo 
obresti za takojšnjo korist materialnemu porabniku premoženja, ki je rezident 
države članice Evropske skupnosti. 
Če in ko vse države članice Evropske skupnosti prenehajo uporabljati dolo čbe, podobne 
tistim iz člena 7 tega sporazuma, se dolo čbe iz tega člena nadalje uporabljajo le v zvezi s 
tistimi prenosljivimi vrednostnimi papirji: 
– ki vsebujejo izra čun bruto zneska in dolo čbe o predčasnem odkupu ter 
– če ima plačilni posrednik izdajatelja sed ež v Republiki San Marino in  
– če navedeni pla čilni posrednik pla ča obresti neposredno ali zavaruje pla čilo 
obresti za takojšnjo korist materialnemu porabniku premoženja, ki je rezident 
države članice Evropske skupnosti. 
Če država ali z njo povezan subjekt, ki deluje ko t javni organ ali katerega vloga je priznana 
z mednarodno pogodbo (naštet v Prilogi II k temu  sporazumu), dne 1. marca 2002 ali po 
tem datumu izda dodatno izdajo prej omenjene ga prenosljivega dolžn iškega vrednostnega 
papirja, se celotna izdaja takš nega vrednostnega papirj a, ki je sestavljen a iz prvotne izdaje 
in vseh dodatnih izdaj, šteje za dolžniško terjatev v smislu to čke a) odstavka 1 člena 6. 
Če kateri koli drugi izdajatelj, ki ni zajet v četrtem pododstavku, dne 1. marca 2002 ali po 
tem datumu izda dodatno izdajo prej omenjene ga prenosljivega dolžn iškega vrednostnega 
papirja, se takšna dodatna izdaja št eje za dolžniško terjatev v smislu to čke a) odstavka 1 
člena 6. 
2. Ta člen Republiki San Marino in državam članicam Evropske skupnosti ne prepre čuje 
nadaljnjega obra čunavanja davka na prihodke, ki izhajajo  iz zgoraj navedenih prenosljivih 
dolžniških terjatev iz odstavka 1 v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo.  
 
SL 21   SL Člen 12 
Drugi davki po odbitku – Odnosi z drugimi sporazumi 
1. Ta sporazum ne prepre čuje pogodbenicam, da pobirajo dr uge oblike davka po odbitku 
poleg tistega iz tega sporazuma v skladu s svojo nacionalno zakonodajo ali konvencijami o 
izogibanju dvojnega obdav čevanja. 
2. Dolo čbe konvencij o prepre čevanju dvojnega obdav čenja med Republiko San Marino in 
državami članicami Evropske skupnosti ne prepre čujejo obra čunavanja davka po odbitku, 
ki ga predvideva ta sporazum.  
Člen 13 
Izmenjava informacij na zahtevo 
1. Pristojni organi Republike Sa n Marino in katere koli države članice Evropske  skupnosti si 
izmenjajo informacije o dejanjih, ki pred stavljajo po zakonih zap rošene države dav čno 
goljufijo ali podobno za dohodke, ki jih zaj ema ta sporazum. "Podobno" vklju čuje le 
kazniva dejanja, ki imajo po zakonih zaprošene države članice enako stopnjo 
nezakonitosti, kakor dav čna goljufija in povzro čajo škodo dav čnim interesom države 
prosilke. V odgovor na ustrezno utemeljeno proš njo zaprošena država pošlje informacije o 
dejanjih, ki jih preiskuje ali bi jih lahko preiskovala država prosilka na kazenski ali nekazenski osnovi. 
2. Pri ugotavljanju, ali lahko v odgovor na zahte vo zagotovi informacije, zaprošena država 
uporablja dolo čbe o zastaranju, ki se uporab ljajo po zakonih države prosilke. 
3. Zaprošena država posreduje informacije, če država prosilka utemeljeno sumi, da bi tako 
ravnanje lahko predstavljalo dav čno goljufijo ali podobno. Sum države prosilke na dav čno 
goljufijo ali podobno lahko temelji na: 
a) dokumentaciji, potrjeni ali ne, ki vklju čuje poslovne evidence, poslovne knjige ali 
informacije o ban čnih računih, vendar ni omejena nanje, 
b) pričanju davkopla čevalca, 
c) informacijah, prejetih od obveš čevalca ali druge tretje osebe, ki so neodvisno 
podkrepljene ali druga če verjetno verodostojne, ali  
d) posrednih dokazih. 
4. Pristojni organi države prosilke pošljejo pristojnemu organu zapr ošene države naslednje 
podatke, kadar pošiljajo zahtevek za informac ije na podlagi tega sporazuma, da dokažejo 
predvidljivo pomembnost informacij za zahtevek: 
a) identiteto osebe v pr everjanju ali preiskavi, 
b) izjavo o informacijah, ki jih zahtevajo, vklju čno z njihovo naravo in obliko, v kateri 
bi jih država prosilka želela prejeti od zaprošene države, 
 
SL 22   SL c) dav čni namen, za katerega zahtevajo informacije, 
d) razloge, zakaj menijo, da so zahtevane informacije v zaprošeni državi ali jih ima ali 
nadzoruje oseba v pristo jnosti zaprošene države, 
e) če so znani, ime in naslov osebe, za ka tero menijo, da ima zahtevane podatke, 
f) izjavo, da je zahtevek skladen z zakonodajo  in administrativnimi praksami države 
prosilke, da bi v primeru, če bi bile zahtevane informacije v pristojnosti države 
prosilke, pristojni organ države prosilk e lahko pridobil informacije v skladu z 
zakonodajo države prosilke ali obi čajno administrativno prakso na podlagi 
zakonodaje države prosilke, in da je  to v skladu s tem sporazumom, 
g) izjavo, da je država prosilka izkoristila vs a razpoložljiva sredstva na svojem ozemlju, 
da bi pridobila informacije, razen tistih, ki bi povzro čila nesorazmerne težave. 
5. Pristojni organ zaprošene države čim prej posreduje zaprošene informacije državi prosilki. 
6. Republika San Marino za čne dvostranska pogajanja z vsako državo članico, da bi v skladu 
s postopkom obdav čenja, ki se uporablja v navedeni  državi, opredelili posamezne 
kategorije zadev, ki spadajo pod oznako "podobno". 
Člen 14 
Zaupnost 
Vse informacije, ki jih prejme pogodbenica na podlag i tega sporazuma, se obravnavajo kot zaupne 
in se lahko razkrijejo le  osebam ali organom (vklju čno s sodiš či in upravnimi organi) v pristojnosti 
pogodbenice, ki se ukvarjajo z oceno ali zbir anjem, izvrševanji, pregoni ali dolo čanji pritožb v 
zvezi z davki, ki jih zajema ta s porazum. Takšne osebe in organi upora bljajo te informacije le za te 
namene. Informacije lahko razkrijejo v javnih sodnih postopkih ali v sodnih odlo čbah. Podatki se ne 
smejo razkriti nobeni drugi osebi al i subjektu ali organu ali drugi sodni pristojnosti brez izrecnega 
pisnega privoljenja pristojnega organa zaprošene pogodbenice. 
Člen 15 
Posvetovanja in pregled 
1. Če med pristojnim organom Republike San Marino in ene ali ve č drugih pristo jnih organov 
iz Priloge I nastopi nesoglasje glede ra zlage ali uporabe sporazuma, si navedeni 
prizadevajo sporazumno razrešiti nesoglasje. O rezultatih posvetova nj nemudoma uradno 
obvestijo Komisijo Evropskih skupnosti in pristojne organe drugih držav članic. V zvezi z 
vprašanji razlage lahko Komisija  na zahtevo katerega koli pris tojnega organa iz Priloge I 
sodeluje pri posvetovanjih. 
2. Pogodbenici se med seboj vsaj vsaka tri le ta ali na zahtevo ene od pogodbenic posvetujeta 
z namenom preu čitve in – če menita, da je potrebno – izboljšanja tehni čnega delovanja 
tega sporazuma ter ocene mednarodnega doga janja. Posvetovanja potekajo v roku enega 
meseca od zahteve ali čim prej v nujnih primerih. 
 
SL 23   SL 3. Na podlagi takšne ocene se lahko pogodbenici med seboj posvetujeta, da bi ugotovili, ali 
so spremembe Sporazuma ob upoštevanj u mednarodnih dogajanj potrebne. 
4. Ko je za popolno izvajanje tega sporazuma  na voljo dovolj izkušenj, se pogodbenici med 
seboj posvetujeta, da bi ob upoštevanju me dnarodnih dogajanj ugotovili, ali je potrebna 
sprememba Sporazuma. 
5. Za namene posvetovanj iz odsta vkov 1, 2 in 3 se  pogodbenici obveš čata o možnem 
razvoju, ki bi lahko vplival na pravil no delovanje tega sporazuma. To vklju čuje tudi vse 
pomembne sporazume med eno izmed pogodbenic in tretjo državo. 
Člen 16 
Podpis, za četek veljavnosti in prenehanje veljavnosti 
1. Za ta sporazum je potrebna ratifikacija  ali odobritev pogodbenic v skladu z njunimi 
postopki. Pogodbenici se o kon čanju teh postopkov medsebojno uradno obvestita. Ta 
sporazum za čne veljati prvi dan drugega meseca po zadnjem uradnem obvestilu. 
2. Pod pogojem, da izpolnjujeta svoje ustavne zahteve v zvezi s sklenitvijo mednarodnih 
sporazumov in brez poseganja v člen 17 bo Republika San Marino u činkovito izvajala in 
uporabljala ta Sporazum do 1. julija 2005 in o tem obveš čala Evropsko skupnost. 
3. Ta sporazum velja, dokle r ga pogodbenica ne odpove. 
4. Vsaka pogodbenica lahko odpove ta sporazum z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. V 
tem primeru Sporazum preneha veljati dvanajst mesecev po izdaji obvestila. 
Člen 17 
Izvedbena uredba 
1. Pogoj za uporabo tega sporazuma je, da se na odvisnih ali pridruženih ozemljih držav 
članic Evropske skupnosti, ki so navedena v poro čilu Sveta (gospodarske in finan čne 
zadeve) Evropskemu svetu v Santa Maria de  Feira z dne 19./20. junija 2000, kot tudi v 
Združenih državah Amerike, Šv ici, Andori, Monaku in San Ma rinu sprejmejo in izvajajo 
ukrepi, ki so skladni s tistimi iz Direktive ali iz tega spor azuma ali pa so jim enakovredni. 
2. Pogodbenici se najmanj šest mesecev pred datumom iz odstavka 2 člena 16 soglasno 
odločita, ali bodo pogoji iz odstavka 1 izpo lnjeni ob upoštevanju datumov za četka 
veljavnosti ustreznih ukrepov v tretjih državah in na zadev nih odvisnih ali pridruženih 
ozemljih. Če se pogodbenici ne odlo čita, da bodo pogoji izpolnjeni, v medsebojnem 
soglasju sprejmeta nov datum za namene odstavka 2 člena 16. 
3. Vsaka pogodbenica lahko z uradnim obvestilom drugi pogodbenici odloži uporabo tega 
sporazuma ali njegovih delov, če se Direktiva ali del Direktive za časno ali trajno preneha 
uporabljati v skladu s pravom Evropske  skupnosti ali v primeru, da država članica odloži 
uporabo svojih izvedbenih predpisov, odlog pa za čne veljati takoj. 
 
SL 24   SL 4. Vsaka pogodbenica lahko z uradnim obvestilom drugi pogodbenici odloži uporabo tega 
Sporazuma, če bi ena izmed tretjih držav ali ozem elj iz odstavka 1 naknadno prenehala 
uporabljati ukrepe iz navedenega odstavka. Uporaba se ne odloži prej kakor dva meseca po uradnem obvestilu. Uporaba tega sporazuma  se nadaljuje takoj , ko so ukrepi ponovno 
uvedeni.
 
Člen 18 
Terjatve in dokon čna poravnava 
1. Odpoved tega sporazuma ali delna ali popolna odložitev njegove uporabe ne vplivajo na 
terjatve posameznikov v skladu s členom 10. 
2. V tem primeru Republika San Marino do kon ca obdobja uporabe tega sporazuma ugotovi 
končno oceno in opravi kon čno plačilo državam članicam Evropske skupnosti.  
Člen 19 
Območje veljavnosti 
Ta sporazum se uporablja na eni strani na o zemljih, kjer se uporablja Pogodba o ustanovitvi 
Evropskih skupnosti in pod pogoji, dolo čenimi v navedeni pogodbi, ter na ozemlju Republike San 
Marino na drugi strani. 
Člen 20 
Priloge 
1. Priloge so del tega sporazuma.  
2. Seznam pristojnih organov iz Priloge I se lahko spremeni s preprostim obvestilom 
Republike San Marino drugi pogodbenici, če gre za organ iz to čke a) navedene priloge, in 
z obvestilom Evropske skupnosti, če gre za druge organe. 
Seznam zadevnih subjektov iz Priloge II je mogo če spremeniti v medsebojnem soglasju. 
Člen 21 
Jeziki 
1. Ta sporazum se sestavi v dvojniku v dans kem, nizozemskem, angleškem, finskem, 
francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, 
pri čemer je besedilo v vsakem od teh jezikov enako verodostojno. 
 
SL 25   SL 2. Pogodbenici potrdita razli čice v češkem, estonskem, madžarskem, latvijskem, litovskem, 
malteškem, poljskem, slovaškem in slovenskem jeziku z izmenjavo pisem. Tudi te različice so verodostojne kakor ti ste v jezikih iz odstavka 1. 
V POTRDITEV TEGA so se spoda j podpisali podpisani pooblaš čenci. 
V ........................, dne ........................ Za Za 
 
SL 26   SL Priloga I  
Seznam pristojnih organov pogodbenic 
Za namene tega sporazuma so "pristojni organi" naslednji: a) v Republiki San Marino: Il Segretario di Stato per le Finanze e il Bilancio ali pooblaš čeni 
predstavnik, 
b) v Kraljevini Belgiji: De Minister van Fi nanciën/Le Ministre des Finances ali pooblaš čeni 
predstavnik, 
c) v Češki republiki: Ministr financí ali pooblaš čeni predstavnik, 
d) v Kraljevini Danski: Sk atteministeren ali pooblaš čeni predstavnik, 
e) v Zvezni republiki Nem čiji: Der Bundesminister der Finanzen ali pooblaš čeni predstavnik, 
f) v Republiki Estoniji: Ra handusminister ali pooblaš čeni predstavnik, 
g) v Helenski Republiki: Ο Υπουργός  Οικονο µίας και Οικονο µικών  ali pooblaš čeni 
predstavnik, 
h) v Kraljevini Španiji El Ministro  de Economía y Hacienda ali pooblaš čeni predstavnik, 
i) v Francoski republiki: Le Mini stre chargé du budget ali pooblaš čeni predstavnik, 
j) na Irskem: The Revenue Co mmissioners ali njihov pooblaš čeni predstavnik, 
k) v Italijanski republiki: Il  Capo del Dipartimento per le  Politiche Fis cali ali pooblaš čeni 
predstavnik, 
l) v Republiki Ciper: Υπουργός  Οικονο µικών  ali pooblaš čeni predstavnik, 
m) v Republiki Latviji: Fina nšu ministrs ali pooblaš čeni predstavnik, 
n) v Republiki Litvi: Finansu ministras ali pooblaš čeni predstavnik, 
o) v Velikem vojvodstvu Luksemburg: Le  Ministre des Finances ali pooblaš čeni predstavnik; 
za namene člena 13 pa je pristojni organ "le Proc ureur Général d'Etat luxemburgeois", 
p) v Republiki Madžarski: A pénzügyminiszter ali pooblaš čeni predstavnik, 
q) v Republiki Malti: Il-Ministru responsabbli g ħall-Finanzi ali pooblaš čeni predstavnik, 
r) v Kraljevini Nizozemski: De Mi nister van Financiën ali pooblaš čeni predstavnik, 
s) v Republiki Avstriji: Der Bundesm inister für Finanzen ali pooblaš čeni predstavnik, 
t) v Republiki Poljski: Mini ster Finansów ali pooblaš čeni predstavnik, 
u) v Portugalski republiki: O Mi nistro das Finanças ali pooblaš čen predstavnik, 
v) v Republiki Sloveniji: Mini ster za finance ali pooblaš čeni predstavnik, 
 
SL 27   SL w) v Slovaški republiki: Minister financií ali pooblaš čeni predstavnik, 
x) v Republiki Finski: Valtiovarainmini steriö/Finansminis teriet ali pooblaš čeni predstavnik, 
y) v Kraljevini Švedski: Fi nansdepartementet ali pooblaš čeni predstavnik, 
z) v Združenem kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska in na evropskih ozemljih za 
katerih zunanje odnose je pristojno Združen o kraljestvo: the Commissioners of Inland 
Revenue ali njihov pooblaš čeni predstavnik in pristojni or gan v Gibraltarju, ki ga bo 
imenovalo Združeno kraljestvo v skladu s sklenj enimi sporazumi v zvezi z gibraltarskimi 
organi v okviru instrumentov EU in ES ter povezanimi pogodbami, o katerih so bile obveščene države članice in institucije Evropske Un ije dne 19. aprila 2000, kopijo katerih 
bo generalni sekretar Sveta Evropske unije  poslal Republiki Sa n Marino in ki se 
uporabljajo za ta sporazum. 
 
SL 28   SL Priloga 2  
Seznam povezanih subjektov 
Za namene člena 11 tega sporazuma se nasl ednji subjekti obravnavajo kot " povezan subjekt, ki 
deluje kot javni organ ali čigar vloga je priznana z mednarodno pogodbo ":  
SUBJEKTI ZNOTRAJ EVROPSKE UNIJE : 
Belgija 
– Vlaams Gewest (flamska regija) 
– Région wallonne (valonska regija) 
– Région bruxelloise/Brussels Gewest (bruseljska regija) 
– Communauté française (francoska skupnost) 
– Vlaamse Gemeenschap (flamska skupnost) 
– Deutschsprachige Gemeinschaft (nemško govore ča skupnost)  
Španija 
– Xunta de Galicia (vlada avtonomne skupnosti Galicija) 
– Junta de Andalucía (vlada avtonomne skupnosti Andaluzija) 
– Junta de Extremadura (vlada avtonomne skupnosti Extremadura) 
– Junta de Castilla- La Mancha (vlada avtonomne skupnosti Castilla- La Mancha) 
– Junta de Castilla- León (vlada avtonomne skupnosti Castilla- León) 
– Gobierno Foral de Navarra (regi onalna vlada pokrajine Navarre) 
– Govern de les Illes Balears (vlada Balearskih otokov) 
– Generalitat de Catalunya (a vtonomna vlada Katalonije) 
– Generalitat de Valencia (avtonomna vlada Valencije) 
– Diputación General de Aragón (regijski svet Aragona) 
– Gobierno de las Islas Canari as (vlada Kanarskih otokov) 
– Gobierno de Murcia (vlada Murcije) 
– Gobierno de Madrid (vlada Madrida)  
– Gobierno de la Comunidad Autónoma del País  Vasco/Euzkadi (vlada avtonomne skupnosti 
Baskovske države) 
 
SL 29   SL – Diputación Foral de Guipúzcoa (regijski svet Guipúzcoa) 
– Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (regijski svet Vizcaya) 
– Diputación Foral de Alava (regijski svet Alava) 
– Ayuntamiento de Madrid (madridski mestni svet) 
– Ayuntamiento de Barcelona (mestni svet Barcelone) 
– Cabildo Insular de Gran Canaria (otoški svet Gran Canaria) 
– Cabildo Insular de Tenerife (otoški svet Tenerife) 
– Instituto de Crédito Oficial (javna kreditna institucija) 
– Instituto Catalán de Finanzas (finan čna institucija Katalonije) 
– Instituto Valenciano de Finanzas (finan čna institucija Valencije)  
Grčija 
– Оργανισ µός Тηλεπικοινωνιών  Ελλάδος  (nacionalna organizacija  za telekomunikacije) 
– Оργανισ µός Σιδηροδρό µων Ελλάδος  (nacionalna organizacija za železnice) 
– ∆ηµόσια Επιχείρηση  Ηλεκτρισ µού (javna družba za elektriko)  
Francija 
– La Caisse d'amortissement de la dette social e (CADES) (poravnalni sklad za socialni dolg) 
– L'Agence française de développement (A FD) (francoska razvojna agencija) 
– Réseau Ferré de France (RFF)(f rancosko železniško omrežje) 
– Caisse Nationale des Autoroutes (C NA) (nacionalni sklad za avtoceste) 
– Assistance publique Hôpitaux de Pa ris (APHP) (pariška socialna pomo č za bolnišnice) 
– Charbonnages de France (CDF) (francoski odbor za premog) 
– Entreprise mini čre et chimique (EMC) (družba za rudarstvo in kemikalije)  
Italija 
– Regije 
– Province  
– Občine 
– Cassa Depositi e Prestiti (sklad za pologe in posojila)  
 
SL 30   SL Latvija 
– Pašvaldibas (lokalne vlade) 
Poljska 
– gminy (ob čine) 
– powiaty (okrožja) 
– województwa (province) 
– związki gmin (združenja ob čin) 
– związki powiatów (združenje okrožij) 
– związki województw (združenje provinc) 
– miasto sto łeczne Warszawa (glavno mesto Varšava) 
– Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (agencija za prestrukturiranje in 
modernizacijo kmetijstva) 
– Agencja Nieruchomo ści Rolnych (agencija za kmetijsko lastnino)  
Portugalska 
– Regiăo Autónoma da Madeira (avt onomna regija Madeira) 
– Regiăo Autónoma dos Açores (avtonomna regija Azori) 
– Občine 
Slovaška 
– mestá a obce (ob čine) 
– Železnice Slovenskej republiky (železnice slovaške republike) 
– Štátny fond cestného hospodárstva (s klad za upravljanje javnih cestiš č) 
– Slovenské elektrárne (slovaške elektrarne) 
– Vodohospodárska výstavba (družba za vodno gospodarstvo) 
MEDNARODNI SUBJEKTI : 
– Evropska banka za obnovo in razvoj 
– Evropska investicijska banka 
– Azijska razvojna banka 
– Afriška razvojna banka 
 
SL 31   SL – Svetovna banka /Mednarodna banka za obnovo in razvoj/ MDS 
– Mednarodna finan čna korporacija 
– Medameriška razvojna banka 
– Sklad Sveta Evrope za socialni razvoj 
– EURATOM 
– Evropska skupnost 
– Corporación Andina de Fomento (C AF) (andska razvojna korporacija) 
– Eurofima 
– Evropska skupnost za premog in jeklo 
– Nordijska investicijska banka 
– Karibska razvojna banka  
Določbe člena 11 ne posegajo v mednarodne obveznosti, ki  so jih pogodbenice skle nile glede zgoraj 
navedenih mednarodnih subjektov. 
SUBJEKTI V TRETJIH DRŽAVAH : 
Subjekti, ki izpolnjuj ejo naslednja merila: 
1. Subjekt se v skladu z nacionalnimi merili šteje za javni subjekt. 2. Takšen javni subjekt je netržni proizvajalec,  ki izvaja in financira skupino dejavnosti, 
predvsem zagotavlja netržno blago in storitve,  ki so namenjeni v korist skupnosti in so 
dejansko pod nadzorom države.  
3. Takšen javni subjekt v velikem obsegu in  redno uporablja dolžniške instrumente.  
4. Zadevna država lahko zagotovi, da v primeru klavzul o izra čunu bruto zneska, takšen javni 
subjekt ne bo izvajal pred časnih odpla čil.