Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES v zvezi z obveščanjem o poravnavi v okviru globalnega tržnega ukrepa za operatorje zrakoplovov s sedežem v Uniji

(COM(2021) 567 final – 2021/0204 (COD))

(2022/C 105/21)

Poročevalec: Thomas KROPP

Zaprosilo Svet Evropske unije, 14. 9. 2021 Evropski parlament, 13. 9. 2021 Pravna podlaga člena 192 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 7. 10. 2021 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 20. 10. 2021 Plenarno zasedanje št. 564 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 238/0/5

1. Sklepi in priporočila

1.1 2 v letalstvu leta 2020 zmanjšale za 64 % v primerjavi z letom 2019 Evropskim ekonomsko-socialnim odborom (EESO) ugotavlja, da so se zaradi pandemije COVID-19 emisije COv letalstvu leta 2020 zmanjšale za 64 % v primerjavi z letom 2019 ( 1 ) . Glede na napoved Eurocontrola (Evropske organizacije za varnost zračne plovbe), na katero se opira predlog Komisije, naj bi obseg prometa šele leta 2024 dosegel ravni iz leta 2019 ( 2 )

1.2 Svet Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) Združenih narodov je julija 2020 sklenil, da bi bilo treba emisije leta 2019 uporabiti kot izhodišče za izračun poravnave ( 3 ) letalskih prevoznikov za obdobje 2021–2022.

1.3 Predlagana sprememba Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 4 ) obvezuje države članice, da v skladu z mednarodnim pravom leta 2022 poročajo o podatkih o poravnavi v zvezi z emisijami leta 2021, čeprav se pričakuje, da bo povečanje emisij v letu 2021 v primerjavi z letom 2019 zanemarljivo, če ne celo nič.

1.4 EESO zato podpira predlog ( 5 ) Komisije o spremembi Direktive 2003/87/ES v zvezi z obveščanjem o poravnavi v letu 2021. To spremembo bi bilo treba nemudoma sprejeti, da se zagotovi pravna varnost ( 6 )

1.5 EESO priporoča, da se spremenjeno izhodišče ohrani, dokler povprečno število potnikov ne bo doseglo ravni iz leta 2019, in sicer vsaj za leti 2022 in 2023, ko naj bi po pričakovanjih potekalo okrevanje. V nasprotnem primeru bi morali operaterji zrakoplovov poravnati emisije, čeprav letijo manj in ustvarijo manj emisij kot v referenčnem letu.

1.6 Shema za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (CORSIA) sodi v sveženj ukrepov za ublažitev vpliva letalstva na okolje. EESO poziva Komisijo, naj pregleda vse regulativne predloge, ki se nanašajo na letalstvo v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“, ki je del politike zelenega dogovora, da bi ugotovila njihovo medsebojno povezanost in ocenila njihov skupni finančni učinek ter uskladila ustrezne postopke.

1.7 Države članice ICAO, vključno z državami članicami EU, so se leta 2016 dogovorile, da bodo izvajale shemo CORSIA kot instrument za varstvo podnebja v mednarodnem letalstvu. EESO pozdravlja svetovne ukrepe za svetovne gospodarske sektorje. Zato poziva Evropsko komisijo, Evropski parlament in države članice, naj še naprej neomejeno podpirajo shemo CORSIA.

2. Splošne ugotovitve

2.1 Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) je leta 2016 sprejela CORSIA, da bi obravnavala emisije CO 2 , ki jih povzroča letalstvo. Standardi in postopki za izvajanje te sheme so bili sprejeti kot priloga k Čikaški konvenciji, ki jo morajo od januarja 2019 uporabljati vse države članice ICAO.

2.2 Shema za poravnavo ne zmanjšuje emisij v sektorju. Letalski prevozniki bodo rast emisij iz letalstva izravnali v drugih sektorjih, tako da se bodo neto emisije CO 2 stabilizirale. Temeljna zahteva je, da je zmanjševanje emisij v teh drugih sektorjih trajno in ne povzroča nenamernih povečanj emisij.

2.3 2 z uporabo ene od več odobrenih merilnih metod za porabo goriva. Članice ICAO so se dogovorile, da bodo shemo CORSIA izvajale v več fazah. V obdobju od 2021–2026 se bo poravnava uporabljala le za lete med državami, ki prostovoljno sodelujejo v tej prvi fazi Shema CORSIA je izjemno pomembna, saj gre za mednarodno dogovorjeni mehanizem na ravni ZN. Vse države podpisnice ICAO morajo zagotavljati, da njihovi letalski prevozniki letno poročajo o emisijah. Spremljanje za mednarodne lete se je začelo 1. januarja 2019. Zato morajo letalski prevozniki vzpostaviti podatkovne baze za gorivo, porabljeno za vsak let, na podlagi tega podatka pa se izračunajo emisije COz uporabo ene od več odobrenih merilnih metod za porabo goriva. Članice ICAO so se dogovorile, da bodo shemo CORSIA izvajale v več fazah. V obdobju od 2021–2026 se bo poravnava uporabljala le za lete med državami, ki prostovoljno sodelujejo v tej prvi fazi ( 7 ) . Od leta 2027 naprej bo sistem zajemal vse mednarodne lete, z zelo redkimi izjemami za nekatere države v razvoju. Notranji leti spadajo v pristojnost druge agencije ZN, UNFCCC ( 8 ) , in so zajeti v Pariškem sporazumu.

2.4 Zaradi izrednih kriznih razmer zaradi COVID-19 ter močnega zmanjšanja obsega prometa in s tem emisij CO 2 v letu 2020 ter naknadnega dolgotrajnega obdobja okrevanja, je zelo malo verjetno, da se bodo v obdobju 2021–2023 pojavile zahteve za poravnavo. Pri tem se pojavlja vprašanje, ali so obveznosti poročanja še naprej smiselne. Sedanji predlog določa pravno obveznost držav članic EU, da do 30. novembra 2022 letalske prevoznike s sedežem v EU obvestijo o podatkih o poravnavi v zvezi z emisijami leta 2021, tudi če emisij ni. S tem bi se zagotovila pravna varnost za letalske prevoznike EU in države članice.

2.5 2 , kar je povprečno 165 milijonov ton CO 2 letno 2 v letalstvu. Shemo CORSIA je zato treba obravnavati v povezavi z drugimi mehanizmi, ki vplivajo na ravni emisij CO 2 v sektorju Po napovedih naj bi shema CORSIA med letoma 2021 in 2035 ublažila približno 2,5 milijarde ton CO, kar je povprečno 165 milijonov ton COletno ( 9 ) . Ker pa se s to shemo ne zmanjšuje emisij v letalstvu, ne bo vplivala na dejanske ravni COv letalstvu. Shemo CORSIA je zato treba obravnavati v povezavi z drugimi mehanizmi, ki vplivajo na ravni emisij COv sektorju ( 10 ) . Tak cilj imajo trije drugi ukrepi v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“ ( 11 ) : uvedba davka na kerozin na ravni EU, uvedba pooblastila za namešavanje goriv za trajnostna letalska goriva ( 12 ) in spremembe sistema EU za trgovanje z emisijami.

2.6 Tako shema CORSIA kot tudi sistem trgovanja z emisijami obravnavata emisije CO 2 , vendar delujeta različno. Sistem EU za trgovanje z emisijami zmanjšuje skupne dovoljene emisije, saj letalske prevoznike obvezuje k nakupu pravic za njihove emisije. Po drugi strani pa CORSIA letalske prevoznike zavezuje k nakupu dobropisov za poravnavo skupne rasti emisij v njihovem sektorju, tako da se vsaka tona emisij CO 2 iz letalstva prepreči ali zmanjša v drugem sektorju. Sistem EU za trgovanje z emisijami velja za letalstvo znotraj EU. To vključuje potnike, ki zgolj potujejo z letališča EU na letalsko vozlišče EU, kjer imajo povezovalni let do mednarodne destinacije. V teh primerih bi se za vse segmente potovanj, ki vključujejo letališče EU, zaračunale emisije CO 2 . Ti potniki bi lahko potovali na oddaljeni cilj s povezovalnim letom prek vozlišča v bližini EU, npr. v Londonu, Istanbulu, Dubaju, Dohi ali Moskvi. V tem primeru emisije CO 2 za let na dolgi razdalji iz vozlišča izven EU ne bi bile zajete v sistem EU za trgovanje z emisijami. Obravnavati bi bilo treba te primere selitve virov CO 2 .

2.7 Predlog ReFuelEU za letalstvo bi prav tako lahko povzročil izkrivljanje konkurence, saj bi bila uporaba mešanice goriva, ki vsebuje trajnostno letalsko gorivo, obvezna (samo) na vseh letališčih EU, ne pa tudi na vozliščih zunaj EU. Čeprav trajnostna letalska goriva povzročajo manj CO 2 , so njihovi proizvodni stroški znatno višji od stroškov letalskega goriva. Brez javnega financiranja teh trajnostnih letalskih goriv bi se njihovi dodatni stroški na koncu prenesli na potnike, zaradi česar bi bili mednarodni leti iz vozlišča EU zanje dražji od leta v isti namembni kraj iz vozlišča zunaj EU. Tako pomembna izkrivljanja mednarodne konkurence bi bilo treba preprečiti, saj nenazadnje ogrožajo politično, komercialno in predvsem okoljsko zaželeno zmanjšanje emisij CO 2 .

2.8 Obdavčitev kerozina bi imela učinek na trg le, če bi spodbudila proizvodnjo trajnostnih letalskih goriv, kar pa ni gotovo.

2.9 EESO priporoča Komisiji, naj pripravi celovit pregled vseh tržnih ukrepov in njihovega predvidenega učinka na letalski trg.

V Bruslju, 20. oktobra 2021 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) https://ec.europa.eu/clima/news/emissions-trading-greenhouse-gas-emissions-reduced-2020_sl

(2) https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-five-year-forecast-2020-2024

(3) S poravnavo podjetje ali posameznik izravna svoje emisije, tako da financira zmanjšanje emisij v drugem sektorju. Na trgih, kjer je poravnava obvezna, se izdajo dobropisi potrjenega zmanjšanja emisij za poravnave, ki se dosegajo s projekti za zmanjšanje emisij. Podjetja in vlade lahko s temi dobropisi trgujejo in tako izpolnjujejo svoje zaveze iz mednarodnih sporazumov, ki omejujejo količino CO2, ki jih lahko ustvari organ ali organizacija.

(4) Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

(5) Tema tega mnenja: COM(2021) 567 final – 2021/0204 (COD).

(6) EESO sledi utemeljitvi uvodne izjave 9 predloga COM(2021) 567 final – 2021/0204 (COD).

(7) Od leta 2021 je v sistem vključenih vsaj 88 držav, ki predstavljajo 77 % mednarodnega letalstva, vključno z vsemi državami članicami EU.

(8) Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja. Kjotski protokol, ki je bil podpisan leta 1997 in se je izvajal od leta 2005 do leta 2020, je bil prvi sklop ukrepov, ki so se izvajali v okviru UNFCCC. Pariški sporazum, ki je začel veljati leta 2016, je nadomestil Kjotski protokol. UNFCCC ima 197 držav podpisnic, napredek pri izvajanju njenih sklepov pa spremlja Konferenca pogodbenic, ki se sestaja vsako leto.

(9) Informativni dokument IATA CORSIA, 12. maj 2019.

(10) Med drugim vključitev letalstva v sistem EU za trgovanje z emisijami (2003/87/ES) in Letalstvo RefuelEU (COM(2021) 561 final – 2021/0205 (COD)).

(11) Komisijin sveženj „Pripravljeni na 55“ vsebuje več medsebojno odvisnih zakonodajnih predlogov, ki bi Evropski uniji omogočili, da doseže cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov na celini za 55 % neto emisij, o katerem se je Svet EU dogovoril leta 2020; in je zapisan v evropskih podnebnih pravilih. Predlogi v tem svežnju vplivajo tudi na evropski prometni in turistični sektor. Brez učinkovitih spodbud se s predlogi ne bodo dosegle trajnostne politike EU na področju turizma in prometa. Nasprotno, predlagani ukrepi bi lahko znatno povečali stroške za velika in mala podjetja EU ter ogrozili njihovo konkurenčnost v primerjavi s prevoznimi in turističnimi podjetji zunaj EU, ki se nahajajo ob mejah EU, s čimer bi bila ogrožena delovna mesta EU v teh sektorjih. Regije EU, ki so močno odvisne od turizma, bi bile zato še posebej prizadete. Komisija predlaga trajnostni pristop, usmerjen v prihodnost, ki vsebuje dopolnilne ukrepe. Vendar morajo ti ukrepi kot celota prispevati k hitrejšemu prehodu na podnebno nevtralni sektor. Zato je treba upoštevati učinek njihovih skupnih stroškov na evropski prometni in turistični sektor, da se zagotovi stabilnost načrtovanja naložb v nova delovna mesta.

(12) Osnutek mnenja EESO TEN/744 (glej stran 136 tega Uradnega lista).