STALIŠČE SVETA (EU) št. 31/2021 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004

Sprejeto s strani Sveta dne 14. junija 2021

2021/C 271/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 42, člena 43(2), člena 91(1), člena 100(2), člena 173(3), člena 175, člena 188, člena 192(1), člena 194(2), člena 195(2) in člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA) bi bilo treba ustanoviti za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027, da bi uskladili njegovo trajanje s trajanjem večletnega finančnega okvira (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027), določenega z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (4). Ta uredba bi morala določiti prednostne naloge ESPRA, njegov proračun in posebna pravila za zagotavljanje financiranja Unije, ki dopolnjujejo splošna pravila, ki veljajo za ESPRA, na podlagi Uredbe (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (5) (+). Namen ESPRA bi moral biti usmerjanje finančnih sredstev iz proračuna Unije za podporo skupne ribiške politike (SRP), pomorske politike Unije in mednarodnih obveznosti Unije na področju upravljanja oceanov. Takšno financiranje je ključni dejavnik omogočanja trajnostnega ribištva in ohranjanja morskih bioloških virov, prehranske varnosti z oskrbo s proizvodi morske hrane, rasti trajnostnega modrega gospodarstva ter zdravja, varnosti, zaščite, čistosti in trajnostnega upravljanja morij in oceanov.

(2) Unija je kot globalna akterka na področju oceanov in ena od največjih svetovnih proizvajalk morske hrane v veliki meri odgovorna za zaščito, ohranjanje in trajnostno uporabo oceanov ter njihovih virov. Ohranjanje morij in oceanov je vsekakor bistvenega pomena za hitro rastoče svetovno prebivalstvo. V socialno-ekonomskem interesu Unije je tudi, da trajnostno modro gospodarstvo spodbuja naložbe, ustvarjanje delovnih mest in rast, raziskave in inovacije ter z morsko energijo prispeva k energetski varnosti. Poleg tega sta učinkovit nadzor meja in preprečevanje pomorskega kriminala na globalni ravni bistvenega pomena za varna in zaščitena morja in oceane, s čimer se obravnavajo varnostni pomisleki državljanov.

(3) Uredba (EU) 2021/… (+) je bila sprejeta za izboljšanje usklajevanja in harmonizacijo izvajanja podpore iz skladov v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: skladi), katere glavni namen je poenostavitev izvajanja politike na usklajen način. Navedena uredba se uporablja za del ESPRA v okviru deljenega upravljanja. Skladi imajo dopolnjujoče se cilje in enak način upravljanja. Uredba (EU) 2021/… (+) zato določa vrsto skupnih splošnih ciljev in splošnih načel, kot sta partnerstvo in upravljanje na več ravneh. Določa tudi skupne elemente strateškega načrtovanja in načrtovanja programov, vključno z določbami o partnerskem sporazumu, ki se sklene z vsako državo članico, ter skupen pristop k usmerjenosti v smotrnost skladov. V skladu s tem določa omogočitvene pogoje, pregled smotrnosti ter ureditve spremljanja, poročanja in ocenjevanja. Določa tudi skupne določbe glede pravil o upravičenosti, posebne ureditve pa so vzpostavljene za finančne instrumente, za uporabo InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (6), za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in finančno poslovodenje. Nekatere ureditve upravljanja in nadzora so prav tako skupne vsem skladom. V skladu z Uredbo (EU) 2021/… (+) bi bilo v partnerskem sporazumu treba opisati dopolnjevanje med skladi, vključno z ESPRA, in drugimi programi Unije.

(4) Za ESPRA se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom.

(5) Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v finančni uredbi ter določajo predvsem postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, nagrad, posrednega upravljanja, finančnih instrumentov, proračunskih jamstev, finančne pomoči in prek povračila zunanjim strokovnjakom, obenem pa urejajo nadzorovanje odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

(6) V okviru neposrednega upravljanja bi ESPRA moral razviti sinergije in dopolnjevanje z drugimi relevantnimi skladi in programi Unije. Omogočiti bi moral tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja iz Uredbe (EU) 2021/523.

(7) Podpora iz ESPRA bi morala imeti jasno evropsko dodano vrednost, med drugim s sorazmerno obravnavo nedelovanja trga ali suboptimalnih naložbenih razmer, pri tem pa ne bi smeli podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu.

(8) Členi 107, 108 in 109 PDEU bi se morali uporabljati za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v sektorju ribištva in akvakulture v skladu s to uredbo. Kljub temu se zaradi specifičnih značilnosti tega sektorja navedene določbe PDEU ne bi smele uporabljati za izplačila, ki jih države članice izvršijo na podlagi te uredbe in ki spadajo na področje uporabe člena 42 PDEU.

(9) Vrste financiranja in metode izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove zmožnosti doseganja prednostnih nalog, določenih za ukrepe, in rezultatov, pri čemer bi bilo treba upoštevati predvsem stroške kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe.

(10) Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 določa, da mora proračun Unije še naprej zagotavljati podporo ribiški in pomorski politiki. V tekočih cenah bi moral proračun ESPRA znašati 6 108 000 000 EUR. Sredstva ESPRA bi morala biti razdeljena med deljeno ter neposredno in posredno upravljanje. 5 311 000 000 EUR bi moralo biti namenjenih podpori v okviru deljenega upravljanja, 797 000 000 EUR pa podpori v okviru neposrednega in posrednega upravljanja. Zaradi zagotavljanja stabilnosti, predvsem glede doseganja ciljev SRP, bi morala opredelitev nacionalnih dodeljenih sredstev v okviru deljenega upravljanja za programsko obdobje 2021–2027 temeljiti na deležih za obdobje 2014–2020 v skladu z Uredbo (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (8) (ESPRA). Posebni zneski bi morali biti rezervirani za najbolj oddaljene regije, nadzor in izvrševanje ter zbiranje in obdelavo podatkov za upravljanje ribištva in znanstvene namene, medtem ko bi bilo treba zneske za določene naložbe v ribiška plovila ter za trajno in začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti omejiti.

(11) Evropski pomorski sektor zaposluje več kot 5 milijonov ljudi, ki ustvarijo skoraj 750 000 000 000 EUR prometa in 218 000 000 000 EUR bruto dodane vrednosti na leto, obstajajo pa možnosti za ustvarjenje še precej več delovnih mest. Proizvodnja svetovnega oceanskega gospodarstva je trenutno ocenjena na 1 300 000 000 000 EUR, kar bi se do leta 2030 lahko več kot podvojilo. Dejstvo, da je treba doseči cilje glede emisij CO2, povečati učinkovitost rabe virov in zmanjšati okoljski odtis modrega gospodarstva, je pomembna gonilna sila za inovacije v drugih sektorjih, kot so sektor pomorske opreme, ladjedelništvo, opazovanje oceanov, poglabljanje morskega dna, zaščita obalnih območij in pomorska gradnja. Strukturni skladi Unije, predvsem Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in ESPRA, so zagotovili naložbe v pomorsko gospodarstvo. Da bi dosegli potencial rasti pomorskega sektorja, bi lahko uporabili nova naložbena orodja, kot je InvestEU.

(12) ESPRA bi moral temeljiti na štirih prednostnih nalogah: spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnova in ohranjanje vodnih bioloških virov; spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture ter predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter s tem prispevanje k prehranski varnosti v Uniji; omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva na obalnih, otoških in celinskih območjih ter spodbujanje razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti; krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnih, zaščitenih, čistih in trajnostno upravljanih morij in oceanov. Za uresničevanje navedenih prednostnih nalog bi si bilo treba prizadevati v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja.

(13) ESPRA bi moral temeljiti na enostavni strukturi brez preveč predpisovalnega vnaprejšnjega določanja ukrepov in podrobnih pravil o upravičenosti na ravni Unije. Namesto tega bi bilo treba pri vsaki prednostni nalogi opisati široke posebne cilje. Države članice bi zato morale pripraviti svoje programe in v njih navesti najprimernejša sredstva za doseganje teh ciljev. V skladu s pravili, določenimi v tej uredbi in Uredbi (EU) 2021/… (+), je mogoče podpirati različne ukrepe, ki jih v navedenih programih opredelijo države članice, če jih vključujejo posebni cilji, opredeljeni v tej uredbi. Vendar je treba določiti seznam neupravičenih operacij, da se prepreči škodljiv vpliv za ohranjanje ribolovnih virov. Poleg tega bi moral biti strog pogoj za naložbe in nadomestilo za flote njihova skladnost z ohranitvenimi cilji SRP.

(14) Agenda Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030) je ohranjanje in trajnostno uporabo oceanov opredelila kot enega od 17 ciljev trajnostnega razvoja in sicer cilj trajnostnega razvoja 14 („ohranjati in trajnostno uporabljati oceane, morja in morske vire za trajnostni razvoj“). Unija je popolnoma zavezana navedenemu cilju in njegovemu izvajanju. V zvezi s tem se je zavezala, da bo spodbujala trajnostno modro gospodarstvo, ki je skladno s pomorskim prostorskim načrtovanjem, ohranjanje bioloških virov in doseganje dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), prepovedala pa bo nekatere oblike subvencij za ribištvo, ki prispevajo k presežni zmogljivosti in prelovu, odpravila subvencije, ki prispevajo k nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter da ne bo uvajala novih tovrstnih subvencij. Zadnji rezultati bi morali temeljiti na pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO) o subvencijah za ribištvo. Poleg tega se je Unija med pogajanji v okviru STO na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002 in na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju leta 2012 (Rio+20) zavezala, da bo odpravila subvencije, ki prispevajo k presežni zmogljivosti v ribištvu in prelovu.

(15) Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, in zavezo ciljem Združenih narodov glede trajnostnega razvoja bi morali ukrepi v okviru te uredbe prispevati k uresničitvi cilja, da se 30 % vseh izdatkov v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 porabi za širše upoštevanje podnebnih ciljev, ter, oziraje se na obstoječa prekrivanja med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti, k ambiciji, da se za cilje na področju biotske raznovrstnosti v letu 2024 nameni 7,5 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027.

(16) ESPRA bi moral prispevati k doseganju okoljskih ciljev Unije in ciljev Unije v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje. Ta prispevek bi bilo treba spremljati z uporabo okoljskih in podnebnih označevalcev Unije ter o njem redno poročati v skladu z Uredbo (EU) 2021/… (+).

(17) V skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) bi moral biti pogoj za finančno pomoč Unije iz ESPRA skladnost s pravili SRP. Vloge gospodarskih subjektov, ki so huje kršili pravila SRP, ne bi smele biti dopustne.

(18) Za obravnavanje posebnih pogojev v okviru SRP iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter prispevanje k skladnosti s pravili SRP bi bilo treba pravila o prekinitvi, začasni ustavitvi in finančnih popravkih iz Uredbe (EU) 2021/… (+) dopolniti z dodatnimi določbami. Kadar država članica ne izpolnjuje obveznosti v okviru SRP ali če ima Komisija dokaze, na podlagi katerih je verjetno takšno neizpolnjevanje obveznosti, bi moralo biti Komisiji kot previdnostni ukrep dovoljeno, da prekine roke plačil. Poleg možnosti prekinitve roka plačila in za preprečitev očitnega tveganja izplačila neupravičenih izdatkov bi morala imeti Komisija možnost, da začasno ustavi plačila in v primeru hude kršitve pravil SRP državi članici naloži finančne popravke.

(19) V zadnjih letih so bili sprejeti ukrepi, da bi staleži rib ponovno dosegli zdravo raven, da bi se povečala donosnost ribiške panoge Unije in da bi se ohranili morski ekosistemi. Vendar še vedno ostajajo znatni izzivi, da bi v celoti dosegli socialno-ekonomske in okoljske cilje SRP, zlasti cilje obnavljanja in ohranjanja populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, odpravo naključnega ulova in vzpostavitev območij obnove staležev rib. Za uresničenje teh ciljev je nujno, da se podpora nadaljuje tudi po letu 2020, predvsem za morske bazene, kjer je napredek počasnejši.

(20) ESPRA bi moral prispevati k doseganju okoljskih, gospodarskih, socialnih in zaposlitvenih ciljev SRP, kot so določeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti ciljev obnavljanja in ohranjanja populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, preprečevanju in zmanjševanju, kolikor je mogoče, neželenega ulova in zmanjšanju negativnih vplivov ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. S takšno podporo bi bilo treba zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti dolgoročno okoljsko trajnostne in se upravljajo na način, ki je skladen s cilji iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da se dosežejo gospodarske, socialne in zaposlitvene koristi, prispeva k zanesljivi preskrbi s zdravo hrano in prispeva k primernemu življenjskemu standardu tistih, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, zavedajoč se priobalnega ribolova in socialno-ekonomskih vidikov. Navedena podpora bi morala vključevati inovacije in naložbe v nizkoogljične ribolovne prakse in tehnike z majhnim vplivom, ki so selektivne in odporne proti podnebnim spremembam.

(21) Ribištvo je bistvenega pomena za preživetje in kulturno dediščino številnih obalnih skupnosti v Uniji, predvsem tistih, v katerih ima pomembno vlogo mali priobalni ribolov. Ker je povprečna starost v številnih ribiških skupnostih več kot 50 let, sta generacijska pomladitev in diverzifikacija dejavnosti še vedno izziv. Konkretno, začetek in razvoj novih gospodarskih dejavnosti v ribiškem sektorju je velik finančni izziv za mlade ribiče, kar bi bilo treba upoštevati pri dodeljevanju in usmerjanju sredstev iz ESPRA. Takšen razvoj je ključen za konkurenčnost ribiškega sektorja v Uniji. Zato bi bilo treba mladim ribičem, ki začenjajo v ribolovnem poklicu, zagotoviti podporo in jim s tem olajšati vzpostavitev dejavnosti. Za uspešnost novih gospodarskih dejavnosti, ki bi jih podpirali v okviru ESPRA, bi bilo treba podporo vezati na pridobitev ustreznih izkušenj in kvalifikacij. Kadar se podpora za zagon dejavnosti dodeli za nakup ribiškega plovila, bi morala prispevati le k nakupu prvega ribiškega plovila ali njegovega kontrolnega deleža.

(22) Preprečevanje nezaželenega ulova je eden od glavnih izzivov SRP. V tej zvezi pravna obveznost iztovarjanja celotnega ulova pomeni znatne in pomembne spremembe ribolovnih praks za sektor, včasih z znatnimi finančnimi stroški. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati inovacije in naložbe, ki prispevajo k izvajanju obveznosti iztovarjanja v celoti, ter razvoj in izvajanje ohranitvenih ukrepov, ki prispevajo k selektivnosti. Moralo bi biti mogoče, da se za naložbe v selektivno ribolovno orodje, izboljševanje pristaniške infrastrukture in trženje nenamernega ulova odobri višja stopnja intenzivnosti pomoči od tiste, ki se uporablja za druge operacije. Prav tako bi moralo biti mogoče, da se za načrtovanje, razvoj, spremljanje, ocenjevanje in upravljanje preglednih sistemov za izmenjavo ribolovnih možnosti med državami članicami („menjava kvot“) odobri najvišja, 100-odstotna stopnja intenzivnosti pomoči, da bi se zmanjšal pojav vrst, ki omejujejo ribolov, ki je posledica obveznosti iztovarjanja.

(23) ESPRA bi moral imeti možnost podpirati inovacije in naložbe v ribiška plovila Unije. Ta podpora bi morala vključevati ukrepe za izboljšanje zdravja, varnosti in delovnih pogojev, energetske učinkovitosti in kakovosti ulova. Ne bi smela vključevati nakupa opreme, ki povečuje zmožnost ribiškega plovila za iskanje rib. Takšna podpora prav tako ne bi smela povzročiti povečanja ribolovne zmogljivosti posameznega plovila, razen če je ta neposredna posledica povečanja bruto tonaže ribiškega plovila, ki je potrebno za izboljšanje varnosti, delovnih pogojev ali energetske učinkovitosti. V teh primerih bi bilo treba povečanje ribolovne zmogljivosti posameznega plovila nadomestiti s predhodnim umikom vsaj enake količine ribolovne zmogljivosti brez državne pomoči iz istega segmenta flote ali segmenta flote, v katerem ribolovna zmogljivost ni v ravnovesju z razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, da se ne bi povečala ribolovna zmogljivost na ravni flote. Poleg tega se podpora ne bi smela dodeliti zgolj za izpolnjevanje zahtev, ki so obvezne v skladu s pravom Unije, z izjemo zahtev, ki jih država članica naloži za uveljavitev neobveznih določb iz Direktive Sveta (EU) 2017/159 (11), ter v zvezi z nakupom, namestitvijo in upravljanjem določene opreme za namene nadzora. S strukturo brez predpisovalnih ukrepov bi bile za določitev natančnih pravil o upravičenosti za navedene naložbe odgovorne države članice. Za zdravje, varnost in delovne pogoje na ribiških plovilih bi bilo treba dovoliti višjo stopnjo intenzivnosti pomoči, kot se uporablja za druge operacije.

(24) Treba je določiti posebna pravila o upravičenosti za nekatere druge naložbe v ribiško floto, ki jih podpira ESPRA, da se prepreči, da bi te naložbe prispevale k presežni zmogljivosti ali prelovu. Konkretno, pri podpori mlademu ribiču za prvi nakup rabljenega plovila ter za zamenjavo ali posodobitev motorja ribiškega plovila morajo biti prav tako izpolnjeni pogoji, vključno s tem, da plovilo pripada segmentu flote, ki je v ravnovesju z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu, in da novi ali posodobljeni motor nima večje moči v kilovatih (kW) kot motor, ki se zamenja.

(25) Naložbe v človeški kapital so bistvenega pomena za konkurenčnost in gospodarsko uspešnost ribiškega in pomorskega sektorja ter sektorja akvakulture. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati svetovalne storitve, sodelovanje med znanstveniki in ribiči, poklicno usposabljanje, vseživljenjsko učenje ter spodbujanje socialnega dialoga in razširjanja znanja.

(26) Nadzor ribištva je izredno pomemben za izvajanje SRP. Zato bi ESPRA moral imeti možnost v okviru deljenega upravljanja podpirati razvoj in izvajanje sistema Unije za nadzor ribištva, kot je določen v Uredbi Sveta (ES) št. 1224/2009 (12). Nekatere obveznosti, ki so določene v navedeni uredbi, in sicer obvezni sistemi za sledenje plovilom in elektronski sistemi poročanja, obvezni elektronski sistemi za daljinsko spremljanje ter obvezno neprekinjeno merjenje in beleženje pogonske moči motorja, upravičujejo posebno podporo iz ESPRA. Poleg tega bi bilo mogoče naložbe držav članic v nadzorna sredstva uporabiti tudi za pomorski nadzor in sodelovanje na področju nalog obalne straže.

(27) Uspešnost SRP je odvisna od razpoložljivosti znanstvenega svetovanja za upravljanje ribištva in s tem od razpoložljivosti podatkov o ribištvu. Glede na izzive in stroške pridobivanja zanesljivih in popolnih podatkov je treba podpreti ukrepe držav članic za zbiranje in obdelavo podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter prispevati k najboljšemu razpoložljivemu znanstvenemu svetovanju. Ta podpora bi morala omogočiti sinergije z zbiranjem in obdelavo drugih vrst podatkov o morju.

(28) ESPRA bi moral podpirati učinkovito izvajanje in upravljanje SRP, ki temelji na znanju, v okviru posrednega in neposrednega upravljanja, in sicer z zagotavljanjem znanstvenega svetovanja, regionalnim sodelovanjem pri ohranitvenih ukrepih, razvojem in izvajanjem sistema Unije za nadzor ribištva, delovanjem svetovalnih svetov in prostovoljnimi prispevki mednarodnim organizacijam.

(29) Da bi okrepili gospodarsko, socialno in okoljsko trajnostne ribolovne dejavnosti, bi ESPRA moral imeti možnost podpirati operacije za upravljanje ribištva in ribiških flot v skladu s členoma 22 in 23 in Prilogo II Uredbe (EU) št. 1380/2013, pa tudi prizadevanja držav članic za optimizacijo dodeljevanja njihovih razpoložljivih ribolovnih zmogljivosti, pri čemer se upoštevajo potrebe njihovih flot, ne da bi se pri tem povečala njihova skupna ribolovna zmogljivost.

(30) Glede na izzive pri doseganju ohranitvenih ciljev SRP je podpora za prilagajanje flot v nekaterih segmentih flote in morskih bazenih včasih še vedno potrebna. Takšna podpora bi morala biti močno usmerjena v boljše upravljanje flot in ohranjanje in trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov ter namenjena doseganju ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti v segmentih flot, v katerih ribolovna zmogljivost ni v ravnovesju z razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Takšna podpora bi morala biti instrument akcijskih načrtov za prilagoditve segmentov flot, pri katerih je bila ugotovljena strukturna presežna zmogljivost, kot je določeno v členu 22(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013, izvajati pa bi se morala v okviru razreza ribiških plovil ali njihovega umika iz obratovanja in naknadnega opremljanja za druge dejavnosti. Kadar bi naknadno opremljanje privedlo do povečanega pritiska rekreacijskega ribolova na morski ekosistem, bi se podpora morala dodeliti le, če je v skladu s SRP in cilji ustreznih večletnih načrtov.

(31) Da bi ESPRA prispeval k ohranitvenim ciljem SRP ali ublažil nekatere izjemne okoliščine, bi moralo biti z njegovimi sredstvi mogoče podpreti nadomestilo za začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti, ki ga povzročijo izvajanje nekaterih ohranitvenih ukrepov, izvajanje nujnih ukrepov, prekinitev izvajanja sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu zaradi višje sile, naravna nesreča, okoljska nesreča ali zdravstvena kriza. Podporo v primeru začasnega prenehanja zaradi ohranitvenih ukrepov bi bilo treba dodeliti le, kadar je na podlagi znanstvenega mnenja za doseganje ciljev iz člena 2(2) in točke (a) člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 potrebno zmanjšanje ribolovnega napora.

(32) Glede na to, da so ribiči izpostavljeni vse večjim gospodarskim in okoljskim tveganjem, med drugim zaradi podnebnih sprememb in nestanovitnosti cen, bi ESPRA moral imeti možnost podpirati ukrepe, ki krepijo odpornost ribiškega sektorja, tudi prek vzajemnih skladov, zavarovalnih instrumentov ali drugih kolektivnih shem, ki krepijo zmogljivost sektorja za obvladovanje tveganj in odzivanje na neželene dogodke.

(33) Mali priobalni ribolov izvajajo morska plovila in plovila za ribolov v celinskih vodah, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega ribolovnega orodja, ter ribiči brez plovil, vključno z nabiralci školjk. Navedeni sektor zajema skoraj 75 % vseh ribiških plovil, registriranih v Uniji, in skoraj polovico vseh delovnih mest v ribiškem sektorju. Gospodarski subjekti v sektorju malega priobalnega ribištva so predvsem odvisni od zdravih staležev rib, ki so njihov glavni vir dohodka. Za spodbujanje trajnostnih ribolovnih praks bi moral ESPRA tem gospodarskim subjektom zato zagotoviti prednostno obravnavo z največ 100-odstotno stopnjo intenzivnosti pomoči, razen za operacije, povezane s prvim nakupom ribiškega plovila, zamenjavo ali posodobitvijo motorja, in operacije, ki povečujejo bruto tonažo ribiškega plovila, da se izboljšajo varnost, delovni pogoji ali energetska učinkovitost. Poleg tega bi morale države članice v svojem programu upoštevati posebne potrebe malega priobalnega ribolova in opisati vrste ukrepov, ki se upoštevajo pri razvoju malega priobalnega ribolova.

(34) Najvišja stopnja sofinanciranja ESPRA za posebni cilj bi morala znašati 70 % upravičenih javnih izdatkov, z izjemo nadomestila za dodatne stroške v najbolj oddaljenih regijah, za katere bi morala znašati 100 %.

(35) Najvišja stopnja intenzivnosti pomoči bi morala biti 50 % skupnih upravičenih izdatkov, z možnostjo, da se v nekaterih primerih določijo stopnje odstopanja.

(36) Najbolj oddaljene regije se spoprijemajo s specifičnimi izzivi, povezanimi z njihovo oddaljenostjo, topografijo in podnebjem, kot je navedeno v členu 349 PDEU, imajo pa tudi specifične vire, na katerih lahko razvijajo trajnostno modro gospodarstvo. Zato bi se moral za vsako od najbolj oddaljenih regij programu zadevne države članice priložiti akcijski načrt za razvoj sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva, vključno s trajnostnim ribištvom in akvakulturo, za podporo izvajanju navedenih akcijskih načrtov pa bi bilo treba rezervirati finančna sredstva. ESPRA bi moral imeti možnost podpirati tudi nadomestila za dodatne stroške, ki jih imajo gospodarski subjekti iz najbolj oddaljenih regij zaradi lokacije ali otoške lege teh regij. Navedena podpora bi morala biti omejena kot odstotek celotnih dodeljenih finančnih sredstev. Poleg tega bi se morala za najbolj oddaljene regije uporabiti višja stopnja intenzivnosti pomoči, kot se uporablja za druge operacije. Moralo bi biti mogoče, da države članice za izvajanje te podpore dodelijo dodatno financiranje. Takšno financiranje, ki je državna pomoč, bi bilo treba priglasiti Komisiji, ki ga lahko v skladu s to uredbo odobri kot del te podpore.

(37) V okviru deljenega upravljanja bi ESPRA moral imeti možnost podpirati varstvo in obnovo vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov, tudi v celinskih vodah. V ta namen bi morala med drugim biti na voljo podpora iz ESPRA za nadomestilo ribičem, ki iz morja pobirajo izgubljeno ribolovno orodje in morske odpadke, vključno s sargaškimi algami, in za naložbe v pristanišča, da se zagotovijo primerne zmogljivosti za sprejemanje tega izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov. Podpora bi morala biti na voljo tudi za ukrepe za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja v morskem okolju, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, za izvajanje prostorskih varovalnih ukrepov, vzpostavljenih na podlagi navedene direktive, za upravljanje, obnavljanje in spremljanje območij Natura 2000 v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja iz Direktive Sveta 92/43/EGS (14) (, za varstvo vrst, predvsem iz Direktive 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) ter za obnavljanje celinskih voda v skladu s programom ukrepov, vzpostavljenim na podlagi Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16). V okviru neposrednega upravljanja bi moral ESPRA podpirati prizadevanja za čista in zdrava morja ter izvajanje evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu, zasnovane v sporočilu Komisije z dne 16. januarja 2018, in sicer v skladu s ciljem doseganja ali ohranjanja dobrega okoljskega stanja v morskem okolju.

(38) Ribištvo in akvakultura prispevata k prehranski varnosti in prehrani. Vendar Unija glede na ocene trenutno uvozi več kot 60 % ribiških proizvodov in je tako močno odvisna od tretjih držav. Pomemben izziv je spodbujanje uživanja ribjih beljakovin, proizvedenih v Uniji po visokih standardih kakovosti in dostopnih potrošnikom po sprejemljivih cenah.

(39) ESPRA bi moral imeti možnost podpirati spodbujanje in trajnostni razvoj akvakulture, vključno s sladkovodno akvakulturo, za gojenje vodnih živali in rastlin za proizvodnjo hrane in drugih surovin. V nekaterih državah članicah še vedno obstajajo zapleteni upravni postopki, kot so težave pri dostopu do prostora in zapleteni postopki za izdajo dovoljenj, kar sektorju otežuje izboljšanje ugleda in konkurenčnosti gojenih proizvodov. Podpora iz ESPRA bi morala biti skladna z večletnimi nacionalnimi strateškimi načrti za akvakulturo, pripravljenimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1380/2013. Upravičena bi morala biti predvsem podpora za okoljsko trajnostnost, produktivne naložbe, inovacije, pridobivanje strokovnih znanj in spretnosti, izboljšanje delovnih pogojev ter izravnalne ukrepe, ki zagotavljajo ključne storitve upravljanja zemljišč in narave. Upravičeni bi morali biti tudi ukrepi na področju javnega zdravja, sheme za zavarovanje staležev v akvakulturi ter ukrepi za zdravje in dobrobit živali.

(40) Prehranska varnost je odvisna od učinkovitih in dobro organiziranih trgov, ki izboljšujejo preglednost, stabilnost, kakovost in raznolikost dobavne verige ter obveščenost potrošnikov. Zato bi ESPRA moral imeti možnost podpirati trženje ribiških in akvakulturnih proizvodov v skladu s cilji iz Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17). Podpora bi morala biti na voljo predvsem za ustanavljanje organizacij proizvajalcev, izvajanje načrtov proizvodnje in trženja, spodbujanje novih prodajnih možnosti ter razvoj in razširjanje informacij o trgu.

(41) Za razpoložljivost in kakovost ribiških in akvakulturnih proizvodov je pomembna predelovalna industrija. ESPRA bi moral imeti možnost podpirati ciljno usmerjene naložbe v navedeno industrijo, če prispevajo k doseganju ciljev skupne ureditve trgov (SUT). Za podjetja, ki niso mala in srednja podjetja (MSP), bi se morala takšna podpora zagotavljati samo s finančnimi instrumenti ali iz InvestEU in ne z nepovratnimi sredstvi.

(42) ESPRA bi moral imeti možnost podpirati nadomestila za gospodarske subjekte v sektorju ribištva in akvakulture v primeru izjemnih dogodkov, ki povzročijo znatne motnje na trgih.

(43) Ustvarjanje delovnih mest v obalnih regijah je odvisno od lokalnega razvoja trajnostnega modrega gospodarstva, ki poživlja družbeno tkivo v navedenih regijah. Pomorska industrija in storitve bodo do leta 2030 verjetno presegle rast svetovnega gospodarstva ter pomembno prispevale k zaposlovanju in rasti. Trajnostnost modre rasti je odvisna od inovacij in naložb v nova pomorska podjetja in v biogospodarstvo, vključno z modeli trajnostnega turizma, oceansko energijo iz obnovljivih virov, inovativnim vrhunskim ladjedelništvom in novimi pristaniškimi storitvami, ki lahko ustvarjajo delovna mesta in hkrati krepijo lokalni razvoj. Medtem ko bi bilo treba javne naložbe v trajnostno modro gospodarstvo vključiti v celoten proračun Unije, bi se morala podpora iz ESPRA usmeriti predvsem na omogočitvene pogoje za razvoj trajnostnega modrega gospodarstva in odpravljanje ozkih grl, da se spodbudijo naložbe ter razvoj novih trgov in tehnologij ali storitev. Podporo za razvoj trajnostnega modrega gospodarstva bi bilo treba zagotavljati v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja.

(44) Razvoj trajnostnega modrega gospodarstva je močno odvisen od partnerstev med lokalnimi deležniki, ki prispevajo k dinamičnosti obalnih in celinskih skupnosti in gospodarstev. ESPRA bi moral zagotoviti instrumente za spodbujanje takšnih partnerstev. V ta namen bi morala biti v okviru deljenega upravljanja na voljo podpora preko lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Navedeni pristop bi moral z razvojem priobalnega ribištva in ribištva v celinskih vodah, akvakulture in trajnostnega modrega gospodarstva spodbujati gospodarsko diverzifikacijo na lokalni ravni. Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, bi morale zagotoviti, da bi lokalne skupnosti bolje izkoriščale možnosti in prednosti, ki jih ponuja trajnostno modro gospodarstvo, ter tako izkoristile in okrepile okoljske, kulturne, socialne in človeške vire. Vsako lokalno partnerstvo bi zato moralo odražati glavni poudarek svoje strategije z zagotavljanjem uravnoteženega vključevanja in zastopanosti vseh pomembnih deležnikov iz lokalnega trajnostnega modrega gospodarstva.

(45) V okviru deljenega upravljanja bi ESPRA moral imeti možnost podpirati krepitev trajnostnega upravljanja morij in oceanov z zbiranjem, upravljanjem in uporabo podatkov za boljše poznavanje stanja morskega okolja. Namen navedene podpore bi moral biti izpolnjevanje zahtev iz direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES, podpiranje pomorskega prostorskega načrtovanja ter povečevanje kakovosti in izmenjave podatkov prek evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke.

(46) V okviru neposrednega in posrednega upravljanja bi se podpora iz ESPRA morala usmeriti na omogočitvene pogoje za trajnostno modro gospodarstvo s spodbujanjem celostnega upravljanja pomorske politike, spodbujanjem prenosa raziskav, inovacij in tehnologije v trajnostno modro gospodarstvo in njihove uporabe, izboljšanjem pomorskih spretnosti, oceanske pismenosti in izmenjave socialno-ekonomskih podatkov o trajnostnem modrem gospodarstvu, spodbujanjem nizkoogljičnega in proti podnebnim spremembam odpornega trajnostnega modrega gospodarstva ter razvojem portfelja projektov in inovativnih instrumentov financiranja. V zvezi z navedenimi področji bi bilo treba ustrezno upoštevati poseben položaj najbolj oddaljenih regij.

(47) 60 % oceanov je zunaj meja nacionalnih jurisdikcij. To pomeni deljeno odgovornost na mednarodni ravni. Večina težav, povezanih z oceani, kot so prekomerno izkoriščanje, podnebne spremembe, zakiseljevanje, onesnaženost in zmanjševanje biotske raznovrstnosti, je po svoji naravi čezmejnih, zato zahtevajo skupen odziv. V skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, katere pogodbenica je Unija na podlagi Sklepa Sveta 98/392/ES (18), so bile vzpostavljene številne sodne pristojnosti, ustanove in posebni okviri za zakonsko urejanje in upravljanje človekovega delovanja v oceanih. V zadnjih letih je prišlo na svetovni ravni do soglasja o tem, da bi bilo treba morsko okolje in človekove pomorske dejavnosti upravljati učinkoviteje, da se bo tako mogoče spopadati z vse večjimi pritiski na oceane.

(48) Unija si kot globalna akterka močno prizadeva za spodbujanje mednarodnega upravljanja oceanov v skladu s skupnim sporočilom Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. novembra 2016 z naslovom „Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov“. Politika upravljanja oceanov Unije obravnava oceane na celosten način. Mednarodno upravljanje oceanov ni samo bistveno za uresničevanje Agende 2030 in zlasti cilja trajnostnega razvoja 14, temveč tudi za zagotavljanje varnosti, zaščite, čistosti in trajnostnega upravljanja morij in oceanov za prihodnje generacije. Unija mora izpolnjevati navedene mednarodne obveznosti in biti gonilna sila za boljše mednarodno upravljanje oceanov na dvostranski, regionalni in večstranski ravni, kar vključuje preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje, izpopolnjevanje okvira za mednarodno upravljanje oceanov, zmanjševanje pritiskov na oceane in morja, ustvarjanje pogojev za trajnostno modro gospodarstvo in krepitev mednarodnih raziskav in podatkov o oceanih.

(49) Namen ukrepov ESPRA za spodbujanje mednarodnega upravljanja oceanov je izpopolnitev splošnega okvira mednarodnih in regionalnih postopkov, sporazumov, pravil in ustanov za zakonsko urejanje in upravljanje človekovega delovanja v oceanih. ESPRA bi moral podpirati mednarodne dogovore, ki jih je Unija sklenila na področjih, ki niso zajeta v sporazumih o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z različnimi tretjimi državami, in tudi obvezni prispevek za članstvo Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva. Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in članstvo v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva se bodo še naprej financirali iz drugih sklopov proračuna Unije.

(50) Kar zadeva varnost in obrambo, je bistvenega pomena izboljšati varovanje meja in pomorsko varnost. V skladu s strategijo Evropske unije za pomorsko varnost, ki jo je sprejel Svet Evropske unije 24. junija 2014, in njenim akcijskim načrtom, sprejetim 16. decembra 2014, sta izmenjava informacij in sodelovanje med Evropsko agencijo za nadzor ribištva, Evropsko agencijo za pomorsko varnost ter Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo ključna za doseganje navedenih ciljev. ESPRA bi zato moral podpreti pomorski nadzor in sodelovanje na področju obalne straže v okviru deljenega in neposrednega upravljanja, vključno z nakupom sredstev za večnamenske pomorske operacije. Ustreznim agencijam bi moral prav tako omogočiti izvajanje podpore na področju pomorskega nadzora in varnosti v okviru posrednega upravljanja.

(51) V okviru deljenega upravljanja bi morala vsaka država članica pripraviti en sam program, ki bi ga morala odobriti Komisija. Komisija bi morala pri ocenjevanju osnutkov programov upoštevati cilj, da čim bolj prispevajo k prednostnim nalogam ESPRA in ciljem odpornosti, zelenega prehoda in digitalnega prehoda. Komisija bi morala pri ocenjevanju osnutkov programov upoštevati tudi njihov prispevek k razvoju trajnostnega malega priobalnega ribolova, okoljski, gospodarski in socialni trajnosti, soočanju z okoljskimi in socialno-ekonomskimi izzivi SRP, socialno-ekonomski uspešnosti trajnostnega modrega gospodarstva, ohranjanju in obnavljanju morskih ekosistemov, zmanjšanju količine morskih odpadkov ter blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje.

(52) Komisija bi morala v okviru regionalizacije in z namenom spodbujanja držav članic k bolj strateškemu pristopu pri pripravi programov oceniti osnutke programov, po potrebi ob upoštevanju svoje analize za regionalne morske bazene, v kateri bi morale biti navedene skupne prednosti in slabosti glede na doseganje ciljev SRP. Ta analiza bi morala države članice in Komisijo usmerjati pri pogajanjih o posameznem programu, ob hkratnem upoštevanju regionalnih izzivov in potreb.

(53) Smotrnost ESPRA v državah članicah bi se morala ocenjevati na podlagi kazalnikov. Države članice bi morale poročati o napredku pri doseganju dogovorjenih mejnikov in ciljnih vrednosti v skladu z Uredbo (EU) 2021/… (+). V ta namen bi bilo treba vzpostaviti okvir spremljanja in ocenjevanja.

(54) Za namene zagotavljanja informacij o podpori iz ESPRA za okoljske in podnebne cilje v skladu z Uredbo (EU) 2021/… (+), bi bilo treba določiti metodologijo, ki bi temeljila na vrstah intervencij. Ta metodologija naj bi obsegala določitev posebnega korekcijskega koeficienta za podporo na ravni, ki odraža obseg, v katerem takšna podpora prispeva k okoljskim in podnebnim ciljem.

(55) Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (19) bi bilo treba ESPRA oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, predvsem državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov ESPRA.

(56) Komisija bi morala izvajati ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z ESPRA ter njegovimi dejavnostmi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena ESPRA, bi morala prispevati tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s prednostnimi nalogami ESPRA.

(57) V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20) ter Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (21), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (22) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (23) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Predvsem je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (24). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale preprečevati, odkrivati in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost, vključno z goljufijo, ki jo storijo upravičenci. Države članice bi morale Komisiji poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijo, in o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z njimi ter o ukrepanju v zvezi s preiskavami OLAF.

(58) Za povečanje preglednosti v zvezi s porabo finančnih sredstev Unije in dobrim finančnim poslovodenjem z njimi, predvsem z okrepitvijo javnega nadzora nad porabljenim denarjem, bi bilo treba določene informacije o operacijah, financiranih iz ESPRA, objaviti na spletišču držav članic v skladu z Uredbo (EU) 2021/… (+). Kadar država članica objavi informacije o operacijah, financiranih iz ESPRA, je treba upoštevati pravila o varstvu osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25).

(59) Da se dopolnijo nekateri nebistveni elementi te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z določitvijo praga nedopustnosti in obdobja nedopustnosti v zvezi z merili dopustnosti vlog, kar zadeva ureditve za vračilo pomoči, dodeljene v primeru hudih kršitev, pa tudi v zvezi z zadevnimi začetnimi ali končnimi datumi obdobja nedopustnosti in pogoji za krajše obdobje nedopustnosti in kar zadeva spoštovanje opredelitve meril za izračunavanje dodatnih stroškov, ki izvirajo iz specifičnih omejitev najbolj oddaljenih regij. Da se spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU, da se omogoči uvedba dodatnih osnovnih kazalnikov smotrnosti. Da bi se olajšal nemoten prehod s sheme, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 508/2014, na shemo, vzpostavljeno s to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU, da se z določitvijo prehodnih določb dopolni ta uredba. Predvsem je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Konkretno, za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet prejemata vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(60) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z delovnimi programi, opredelitvijo energetsko učinkovitih tehnologij in vzpostavitvijo metodoloških elementov za merjenje zmanjšanja emisij CO2 motorjev ribiških plovil, pojavom izjemnega dogodka, opredelitvijo primerov neskladnosti s strani držav članic, ki lahko povzročijo prekinitev roka plačil, začasno ustavitvijo plačil zaradi hude kršitve pravil s strani države članice, finančnimi popravki in opredelitvijo ustreznih podatkov o izvajanju dejavnosti in njihovi predstavitvi. Razen kar zadeva programe dela, vključno s tehnično pomočjo, in pojav izjemnega dogodka, bi bilo treba ta pooblastila izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (26).

(61) V skladu s členom 193(2) finančne uredbe bi moralo biti mogoče, da se nepovratna sredstva dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da prosilec lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira 2021–2027 in le v ustrezno utemeljenih primerih mogoče določiti, da so aktivnosti in stroški iz začetka proračunskega leta 2021 upravičeni, tudi če so se aktivnosti začele izvajati in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva. Iz istih razlogov in pod enakimi pogoji je treba odstopati od člena 193(4) finančne uredbe, kar zadeva nepovratna sredstva za tekoče poslovanje.

(62) Ker države članice ciljev te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

(63) Da bi zagotovili kontinuiteto pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočili izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, je treba zagotoviti uporabo te uredbe z retroaktivnim učinkom za podporo v okviru posrednega in neposrednega upravljanja od 1. januarja 2021. Zato bi ta uredba morala nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNI OKVIR

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1 Predmet urejanja S to uredbo se vzpostavi Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA) za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027. Trajanje ESPRA je usklajeno s trajanjem večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Uredba določa prednostne naloge ESPRA, njegov proračun in posebna pravila za zagotavljanje financiranja Unije, ki dopolnjujejo splošna pravila, ki se na podlagi Uredbe (EU) 2021/… (+) uporabljajo za ESPRA.

Člen 2 Opredelitev pojmov 1. Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se v tej uredbi uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013, člena 5 Uredbe (EU) št. 1379/2013, člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009, člena 2 Uredbe (EU) 2021/523 in člena 2 Uredbe (EU) 2021/… (+). 2. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „skupno okolje za izmenjavo informacij“ pomeni okolje sistemov, razvitih za podporo medsektorski in čezmejni izmenjavi informacij med organi, vključenimi v pomorski nadzor, da se izboljša njihova ozaveščenost o dejavnostih na morju; (2) „obalna straža“ pomeni nacionalne organe, ki opravljajo funkcije obalne straže, kar vključuje pomorsko varnost, pomorsko zaščito, pomorsko carino, preprečevanje in onemogočanje trgovine z ljudmi in tihotapljenja, s tem povezano izvrševanje pomorskega prava, nadzor morskih meja, pomorski nadzor, varstvo morskega okolja, iskanje in reševanje, odzivanje na nesreče, nadzor ribištva, inšpekcije in druge dejavnosti, povezane z navedenimi funkcijami; (3) „evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke“ ali „EMODnet“ pomeni partnerstvo za zbiranje podatkov in metapodatkov o morju, da bodo ti razdrobljeni viri s ponujanjem interoperabilnih in usklajenih podatkov o morju zagotovljene kakovosti bolje dostopni in uporabni za javne in zasebne uporabnike; (4) „raziskovalni ribolov“ pomeni vsako ribolovno operacijo, ki se izvaja v gospodarske namene na danem območju z namenom, da se oceni donosnost in biološka trajnost rednega, dolgoročnega izkoriščanja ribolovnih virov na tem območju glede staležev, pri katerih se ne izvaja gospodarski ribolov; (5) „ribič“ pomeni vsako fizično osebo, ki opravlja dejavnosti gospodarskega ribolova, kot jih priznava zadevna država članica; (6) „ribolov v celinskih vodah“ pomeni ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo v gospodarske namene v celinskih vodah s plovili ali drugimi napravami, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za ribolov na ledu; (7) „mednarodno upravljanje oceanov“ pomeni pobudo Unije za izboljšanje splošnega okvira, ki zajema mednarodne in regionalne postopke, sporazume, dogovore, pravila in ustanove z usklajenim medsektorskim pristopom na podlagi pravil, da se zagotovijo zdravje, varnost, zaščita, čistost in trajnostno upravljanje oceanov in morij; (8) „kraj iztovarjanja“ pomeni lokacijo, razen morskega pristanišča, kot je opredeljeno v točki 16 člena 2 Uredbe (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta (27), ki jo uradno priznava država članica ter katere uporaba ni omejena na njenega lastnika in se uporablja predvsem za iztovarjanje plovil za mali priobalni ribolov; (9) „pomorska politika“ pomeni politiko Unije, katere cilj je spodbujanje celostnega in skladnega odločanja, da se s skladnimi pomorskimi politikami in ustreznim mednarodnim sodelovanjem čim bolj povečajo trajnostni razvoj, gospodarska rast in socialna kohezija Unije, zlasti obalnih in otoških območij in najbolj oddaljenih regij ter sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva; (10) „pomorska varnost in nadzor“ pomeni dejavnosti, ki se izvajajo za celovito razumevanje, preprečevanje, kadar je to potrebno, in upravljanje vseh dogodkov in ukrepov, povezanih s področjem pomorstva, ki bi vplivali na pomorsko varnost in zaščito, izvrševanje prava, obrambo, nadzor meje, varstvo morskega okolja, nadzor ribištva ter trgovinske in gospodarske interese Unije; (11) „pomorsko prostorsko načrtovanje“ pomeni postopek, s katerim ustrezni organi države članice analizirajo in organizirajo človekove dejavnosti na morskih območjih za doseganje ekoloških, gospodarskih in socialnih ciljev; (12) „javni organ“ pomeni državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ali združenja enega ali več takšnih organov oziroma enega ali več takšnih oseb javnega prava; (13) „strategija morskih bazenov“ pomeni integriran okvir za obravnavo skupnih morskih in pomorskih izzivov, s katerimi se srečujejo države članice in morebitne tretje države, v določenem morskem bazenu ali enem ali več podbazenih ter spodbujanje sodelovanja in usklajevanja, da se doseže ekonomska, socialna in teritorialna kohezija. Razvije jo Komisija v sodelovanju z državami članicami in zadevnimi tretjimi državami, njihovimi regijami in po potrebi z drugimi deležniki; (14) „mali priobalni ribolov“ pomeni ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo: (a) z ribiškimi plovili za ribolov na morju in v celinskih vodah, katerih skupna dolžina znaša manj kot 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega ribolovnega orodja, kakor je opredeljeno v točki 1 člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (28), ali (b) brez plovil, vključno z nabiranjem školjk; (15) „trajnostno modro gospodarstvo“ pomeni vse sektorske in medsektorske gospodarske dejavnosti po vsem notranjem trgu, povezane z oceani, morji, obalami in celinskimi vodami, kar zajema otoške in najbolj oddaljene regije Unije in neobalne države, vključno z nastajajočimi sektorji in netržnim blagom in storitvami, katerih namen je zagotavljanje dolgotrajne okoljske, družbene in ekonomske trajnostnosti ter ki so skladne s cilji trajnostnega razvoja, zlasti ciljem trajnostnega razvoja 14, in okoljsko zakonodajo Unije.

Člen 3 Prednostne naloge ESPRA prispeva k izvajanju SRP in pomorske politike Unije. Ima naslednje prednostne naloge: (1) spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnove in ohranjanja vodnih bioloških virov; (2) spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture ter predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter s tem prispevanje k prehranski varnosti v Uniji; (3) omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanje razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti; (4) krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnih, zaščitenih, čistih in trajnostno upravljanih morij in oceanov. Podpora iz ESPRA prispeva k doseganju okoljskih ciljev Unije in ciljev Unije v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje. Ta prispevek se spremlja v skladu z metodologijo, določeno v Prilogi IV.

POGLAVJE II

Finančni okvir

Člen 4 Proračun 1. Finančna sredstva za izvajanje ESPRA za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 znašajo 6 108 000 000 EUR v tekočih cenah. 2. Del finančnih sredstev, dodeljen ESPRA v okviru naslova II te uredbe, se izvršuje v okviru deljenega upravljanja v skladu z Uredbo (EU) 2021/… (+) in členom 63 finančne uredbe. 3. Del finančnih sredstev, dodeljen ESPRA v okviru naslova III te uredbe, izvršuje neposredno Komisija v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali pa se izvršuje v okviru posrednega upravljanja v skladu s točko (c) člena 62(1) navedene uredbe.

Člen 5 Proračunska sredstva v okviru deljenega upravljanja 1. Del finančnih sredstev v okviru deljenega upravljanja iz naslova II znaša 5 311 000 000 EUR v tekočih cenah v skladu z letno razdelitvijo, določeno v Prilogi V. 2. Za operacije v najbolj oddaljenih regijah vsaka zadevna država članica v okviru svoje finančne podpore Unije iz Priloge V, dodeli najmanj: (a) 102 000 000 EUR za Azore in Madeiro; (b) 82 000 000 EUR za Kanarske otoke; (c) 131 000 000 EUR za Gvadelup, Francosko Gvajano, Martinik, Mayotte, Reunion in Saint Martin. 3. Nadomestilo iz člena 24 ne presega 60 % posameznih dodelitev iz točk (a), (b) in (c) odstavka 2 tega člena ali 70 % v okoliščinah, ki so upravičene v vsakem od akcijskih načrtov za najbolj oddaljene regije. 4. Najmanj 15 % finančne podpore Unije, dodeljene posamezni državi članici, se v okviru programa, pripravljenega in predloženega v skladu s členom 21(1) in (2) Uredbe (EU) 2021/… (+), dodeli posebnim ciljem iz točke (d) člena 14(1) te uredbe. Za države članice brez dostopa do voda Unije se lahko uporabi nižji odstotek glede na obseg njihovih nadzornih nalog in nalog zbiranja podatkov. 5. Finančna podpora Unije iz ESPRA, dodeljena posamezni državi članici v skupno vsoto podpore iz členov 17 do 21, skupaj ne presega višjega od naslednjih pragov: (a) 6 000 000 EUR ali (b) 15 % finančne podpore Unije, dodeljene posamezni državi članici. 6. ESPRA lahko v skladu s členoma 36 in 37 Uredbe (EU) 2021/… (+) na pobudo države članice podpira tehnično pomoč za njegovo učinkovito upravljanje in uporabo.

Člen 6 Finančna razdelitev za deljeno upravljanje Razpoložljiva sredstva za obveznosti držav članic iz člena 5(1) za obdobje od leta 2021 do 2027 so določena v Prilogi V.

Člen 7 Proračunska sredstva v okviru neposrednega in posrednega upravljanja 1. Del finančnih sredstev v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, določenega v naslovu III, znaša 797 000 000 EUR v tekočih cenah. 2. Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje ESPRA, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijsko-tehnološkimi sistemi. ESPRA lahko na pobudo Komisije in ob upoštevanju zgornje meje 1,5 % finančnih sredstev iz člena 4(1) podpira zlasti: (a) tehnično pomoč za izvajanje te uredbe iz člena 35 Uredbe (EU) 2021/… (+); (b) pripravo, spremljanje in ocenjevanje sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in sodelovanje Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva; (c) vzpostavitev vseevropske mreže lokalnih akcijskih skupin. 3. ESPRA zagotavlja podporo za stroške za dejavnosti informiranja in komuniciranja, povezane z izvajanjem te uredbe.

POGLAVJE III

Načrtovanje programov

Člen 8 Načrtovanje programov za podporo v okviru deljenega upravljanja 1. V skladu s členom 21 Uredbe (EU) 2021/… (+) vsaka država članica pripravi en sam program za izvajanje prednostnih nalog iz člena 3 te uredbe (v nadaljnjem besedilu: program). Države članice si pri pripravi programa in po potrebi prizadevajo upoštevati regionalne in/ali lokalne izzive, kot je ustrezno, in lahko določijo posredniške organe v skladu s členom 71(3) Uredbe (EU) 2021/… (+). 2. Podpora iz naslova II te uredbe, namenjena uresničevanju ciljev politike iz člena 5 Uredbe (EU) 2021/… (+), se zagotovi v skladu s prednostnimi nalogami in posebnimi cilji iz Priloge II k tej uredbi. 3. Program poleg elementov iz člena 22 Uredbe (EU) 2021/… (+) vključuje: (a) analizo stanja z vidika prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti ter ugotavljanje potreb, ki jih je treba obravnavati na ustreznem geografskem območju, vključno z morskimi bazeni, relevantnimi za program, če je ustrezno; (b) po potrebi akcijske načrte za najbolj oddaljene regije iz člena 35. 4. Države članice pri analizi stanja z vidika prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti iz točke (a) odstavka 3 tega člena upoštevajo posebne potrebe malega priobalnega ribolova, kot je določeno v Prilogi V k Uredbi (EU) 2021/… (+). Za posebne cilje, ki prispevajo k razvoju trajnostnega malega priobalnega ribolova, države članice opišejo vrste ukrepov, ki bi prišli v poštev v ta namen, kot je določeno v točki (i) točke (d) člena 22(3) in Prilogi V k Uredbi (EU) 2021/… (+). Organ upravljanja si prizadeva upoštevati posebnosti gospodarskih subjektov malega priobalnega ribolova za uvedbo morebitnih ukrepov za poenostavitev, kot so poenostavljeni obrazci za vloge. 5. Komisija oceni program v skladu s členom 23 Uredbe (EU) 2021/… (+). Pri oceni upošteva zlasti: (a) kako čim bolj povečati prispevek programa k prednostnim nalogam iz člena 3 ter ciljem glede odpornosti, zelenega in digitalnega prehoda, vključno s širokim naborom inovativnih rešitev; (b) prispevek programa k razvoju trajnostnega malega priobalnega ribolova; (c) prispevek programa k okoljski, gospodarski in socialni trajnostnosti; (d) ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo flot in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, o katerem države članice vsako leto poročajo v skladu s členom 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (e) po potrebi večletne načrte upravljanja, ki se sprejmejo v skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013, načrte upravljanja, ki se sprejmejo v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1967/2006, in priporočila, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva in ki zavezujejo Unijo; (f) izvajanje obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013; (g) najnovejša dokazila o socialno-ekonomski uspešnosti trajnostnega modrega gospodarstva, zlasti sektorja ribištva in akvakulture; (h) kjer je potrebno, analizo regionalnih morskih bazenov, ki jo pripravi Komisija in v kateri so navedene skupne prednosti in slabosti vsakega morskega bazena glede na doseganje ciljev SRP, kot so določeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013. (i) prispevek programa k ohranjanju in obnavljanju morskih ekosistemov, pri čemer je podpora, povezana z območji Natura 2000, v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja, vzpostavljenimi na podlagi člena 8(4) Direktive 92/43/EGS; (j) prispevek programa k zmanjšanju količine morskih odpadkov v skladu z Direktivo (EU) 2019/904 Evropskega parlamenta in Sveta (29); (k) prispevek programa k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje.

Člen 9 Programsko načrtovanje za podporo v okviru neposrednega in posrednega upravljanja Komisija za namen izvajanja naslova III sprejme izvedbene akte, s katerimi določi programe dela. V programih dela je po potrebi določen skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja iz člena 56. Ti izvedbeni akti se, razen za tehnično pomoč, sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2).

NASLOV II

PODPORA V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

POGLAVJE I

Splošna načela podpore

Člen 10 Državna pomoč 1. Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se členi 107, 108 in 109 PDEU uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v sektorju ribištva in akvakulture. 2. Vendar se členi 107, 108 in 109 PDEU ne uporabljajo za plačila, ki jih države članice izvršijo na podlagi te uredbe in spadajo na področje uporabe člena 42 PDEU. 3. Nacionalne določbe, ki določajo javno financiranje, ki presega določbe te uredbe o plačilih iz odstavka 2, se na podlagi odstavka 1 obravnavajo kot celota. 4. Za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture, ki so navedeni v Prilogi I k PDEU, za katere se uporabljajo členi 107, 108 in 109 PDEU, lahko Komisija v skladu s členom 108 PDEU odobri pomoč za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU v zvezi s sektorji proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, in sicer za ublažitev posebnih omejitev v teh regijah zaradi njihove odročnosti, otoškega značaja ali oddaljenosti.

Člen 11 Dopustnost vlog 1. Vloga za podporo gospodarskega subjekta ni dopustna za obdobje, ki se določi na podlagi odstavka 4 tega člena, če pristojni organ ugotovi, da je zadevni gospodarski subjekt: (a) storil hude kršitve iz člena 42 Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (30) ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali druge zakonodaje, ki sta jo sprejela Evropski parlament in Svet v okviru SRP; (b) bil udeležen pri dejavnostih, upravljanju, ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznam plovil IUU Unije iz člena 40(3) Uredbe (ES) št. 1005/2008, ali plovila, ki pluje pod zastavo držav, ki so opredeljene kot nesodelujoče tretje države iz člena 33 navedene uredbe, ali (c) storil katero koli od kaznivih dejanj zoper okolje iz členov 3 in 4 Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31), kadar je vloga za podporo vložena na podlagi člena 27 te uredbe. 2. Če kateri koli od primerov iz odstavka 1 tega člena nastopi kadar koli v obdobju med vložitvijo vloge za podporo in pet let po končnem plačilu, se podpora, izplačana iz ESPRA v zvezi s to vlogo, izterja od gospodarskega subjekta v skladu s členom 44 te uredbe in členom 103 Uredbe (EU) 2021/… (+). 3. Brez poseganja v bolj daljnosežna nacionalna pravila, dogovorjena v okviru partnerskega sporazuma z zadevno državo članico, je vloga za podporo, ki jo vloži gospodarski subjekt, nedopustna za obdobje, ki se določi na podlagi odstavka 4 tega člena, če zadevni pristojni organ s končno odločitvijo ugotovi, da je gospodarski subjekt v okviru ESPR ali ESPRA storil goljufijo, kot je opredeljena v členu 3 Direktive (EU) 2017/1371. 4. Na Komisijo se v skladu s členom 62 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev te uredbe v zvezi z: (a) opredelitvijo praga in obdobja nedopustnosti iz odstavkov 1 in 3 tega člena, ki sta sorazmerna z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem storjenih hudih kršitev, kaznivih dejanj ali goljufije, pri čemer navedeno obdobje traja vsaj eno leto; (b) v skladu s členom 44 te uredbe in členom 103 Uredbe (EU) 2021/… (+) ureditvami za izterjavo podpore, dodeljene na podlagi odstavka 2 tega člena, ki so sorazmerne z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem storjenih hudih kršitev ali kaznivih dejanj; (c) ustreznimi začetnimi in končnimi datumi obdobij iz odstavkov 1 in 3 ter pogoji za krajše trajanje obdobja nedopustnosti. 5. Države članice lahko v skladu z nacionalnimi pravili uporabljajo obdobje nedopustnosti, ki je daljše od obdobja iz odstavka 4. Države članice lahko obdobje nedopustnosti uporabijo tudi za vloge za podporo gospodarskih subjektov, ki lovijo v celinskih vodah in so storili hude kršitve, opredeljene v nacionalnih predpisih. 6. Države članice zahtevajo, da gospodarski subjekti, ki vložijo vlogo za podporo v okviru ESPRA, organu upravljanja predložijo podpisano izjavo, s katero potrdijo, da zanje ne velja noben od primerov iz odstavkov 1 in 3 tega člena. Države članice pred odobritvijo vloge preverijo verodostojnost navedene izjave na podlagi informacij iz nacionalnih registrov kršitev iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali katerih koli drugih podatkov, ki so na voljo. Za namene preverjanja iz prvega pododstavka tega odstavka država članica na zahtevo druge države članice predloži informacije iz svojega nacionalnega registra kršitev iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 12 Upravičenost do podpore iz ESPRA v okviru deljenega upravljanja 1. Brez poseganja v pravila o upravičenosti izdatkov iz Uredbe (EU) 2021/… (+) lahko države članice izberejo podporo iz tega naslova dejavnosti, ki: (a) spadajo na področje uporabe prednostnih nalog in posebnih ciljev iz člena 8(2); (b) niso neupravičene na podlagi člena 13 in (c) so v skladu z veljavnim pravom Unije. 2. ESPRA lahko podpira naložbe v ribiška plovila, ki so potrebne za izpolnjevanje zahtev, ki jih določi država članica za uveljavitev neobveznih določb iz Direktive (EU) 2017/159.

Člen 13 Neupravičene operacije ali izdatki Naslednje operacije ali izdatki niso upravičeni do podpore v okviru ESPRA: (a) operacije, ki povečujejo ribolovno zmogljivost ribiškega plovila, razen če ni v členu 19 določeno drugače; (b) nakup opreme, ki povečuje zmožnost ribiškega plovila za iskanje rib; (c) gradnja, nakup ali uvoz ribiških plovil, razen če ni v členu 17 določeno drugače; (d) prenos ribških plovil v tretje države ali sprememba zastave ribiških plovil, vključno preko ustanavljanja skupnih podjetij s partnerji iz tretjih držav; (e) začasno ali trajno ali prenehanje ribolovnih dejavnosti, razen če ni v členih 20 in 21 določeno drugače; (f) raziskovalni ribolov; (g) prenos lastništva podjetja; (h) neposredno obnavljanje staleža, razen če ni to s pravnim aktom Unije izrecno določeno kot ukrep ponovne naselitve ali drug ohranitveni ukrep ali če ne gre za poskusno obnavljanje staleža; (i) gradnja novih pristanišč ali novih dražbenih hal, razen novih krajev iztovarjanja; (j) mehanizmi intervencij na trgu, katerih namen je začasen ali trajen umik ribških proizvodov ali proizvodov iz akvakulture s trga, da se zmanjša ponudba in tako prepreči znižanje cen ali doseže zvišanje cen, razen če ni v členu 26(2) določeno drugače; (k) naložbe v ribiška plovila, potrebne za izpolnjevanje zahtev iz prava Unije, veljavne ob vložitvi vloge za podporo, vključno z zahtevami v okviru obveznosti Unije v zvezi z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, razen če ni v členu 22 določeno drugače; (l) naložbe v ribiška plovila, ki so ribolovne dejavnosti izvajala manj kot 60 dni v dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo; (m) menjava ali posodobitev glavnega ali pomožnega motorja ribiškega plovila, razen če ni v členu 18 določeno drugače.

POGLAVJE II

Prednostna naloga 1: Spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnove in ohranjanja vodnih bioloških virov

Oddelek 1

Področje uporabe podpore

Člen 14 Posebni cilji 1. Podpora iz tega poglavja zajema intervencije, ki prispevajo k doseganju ciljev SRP, kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, preko enega ali več naslednjih posebnih ciljev: (a) krepitev ekonomsko, socialno in okoljsko trajnostnih ribolovnih dejavnosti; (b) povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij CO2 z zamenjavo ali posodobitvijo motorjev ribiških plovil; (c) spodbujanje prilagajanja ribolovnih zmogljivosti ribolovnim možnostim v primerih trajnega prenehanje ribolovne dejavnosti ter prispevanje k primernemu življenjskemu standardu v primerih začasnega prenehanja ribolovnih dejavnosti; (d) spodbujanje učinkovitega nadzora in izvrševanja ribištva, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter pridobivanja zanesljivih podatkov za odločanje, temelječe na znanju; (e) spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij ter (f) prispevanje k varstvu in obnavljanju vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov. 2. Podporo na podlagi tega poglavja je mogoče dodeliti za ribolov v celinskih vodah pod pogoji iz člena 16.

Oddelek 2

Posebni pogoji

Člen 15 Prenos ribških plovil ali sprememba njihove zastave Kadar se podpora iz tega poglavja dodeli v zvezi z določenim ribiškim plovilom Unije, tega plovila ni dovoljeno prenesti v državo zunaj Unije ali zamenjati njegove zastave za zastavo države zunaj Unije najmanj pet let po končnem plačilu za operacijo, za katero se prejme podpora.

Člen 16 Ribolov v celinskih vodah 1. Določbe iz točke (a) člena 17(6), točke (a) člena 18(2), točk (a) in (d) člena 19(2), člena 20, točk (a) do (e) člena 21(2) ter sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1224/2009 v točki (d) člena 19(3) te uredbe se ne uporabljajo za ribiška plovila za ribolov v celinskih vodah. 2. V primeru ribiških plovil za ribolov v celinskih vodah se sklicevanja na datum registracije v registru flote Unije iz točk (d) in (e) člena 17(6), točke (b) člena 18(2) in točke (c) člena 19(2) nadomestijo s sklicevanji na datum začetka obratovanja v skladu z nacionalnim pravom.

Člen 17 Prva pridobitev ribiškega plovila 1. Z odstopanjem od točke (c) člena 13 lahko ESPRA podpira prvo pridobitev ribiškega plovila ali pridobitev delnega lastništva ribiškega plovila. Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (a) člena 14(1). 2. Podpora iz tega člena se lahko dodeli samo fizični osebi, ki: (a) na dan vložitve vloge za podporo ni starejša od 40 let in (b) je najmanj pet let delala kot ribič ali je pridobila ustrezno kvalifikacijo. 3. Podpora na podlagi odstavka 1 se lahko dodeli tudi pravnim subjektom, ki so v celoti v lasti ene ali več fizičnih oseb, ki vsaka izpolnjuje pogoje iz odstavka 2. 4. Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli za skupno prvo pridobitev ribiškega plovila s strani več fizičnih oseb, ki vsaka izpolnjuje pogoje iz odstavka 2. 5. Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli tudi za pridobitev delnega lastništva ribiškega plovila s strani fizične osebe, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 2 in za katero se šteje, da ima na tem plovilu nadzorne pravice, preko lastništva vsaj 33 % plovila ali deleža plovila, ali s strani pravnega subjekta, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 3 in za katerega se šteje, da ima nadzorne pravice na tem plovilu preko lastništva najmanj 33 % plovila ali deleža plovila. 6. Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo za ribiško plovilo, ki: (a) pripada segmentu flote, za katerega je iz najnovejšega poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidno ravnovesje z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu; (b) je opremljeno za ribolovne dejavnosti; (c) ima skupno dolžino največ 24 metrov; (d) je bilo registrirano v registru flote Unije najmanj tri koledarska leta pred letom vložitve vloge za podporo v primeru plovila za mali priobalni ribolov in najmanj pet koledarskih let v primeru druge vrste plovil ter (e) je bilo registrirano v registru flote Unije največ 30 koledarskih let pred letom vložitve vloge za podporo. 7. Prva pridobitev ribiškega plovila, za katero se dodeli podpora na podlagi tega člena, se ne šteje za prenos lastništva podjetja v smislu točke (g) člena 13.

Člen 18 Zamenjava ali posodobitev glavnega ali pomožnega motorja 1. Z odstopanjem od točke (m) člena 13 lahko ESPRA podpira zamenjavo ali posodobitev glavnega ali pomožnega motorja ribiškega plovila s skupno dolžino največ 24 metrov. Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (b) člena 14(1). 2. Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo pod naslednjimi pogoji: (a) plovilo pripada segmentu flote, za katerega je iz najnovejšega poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidno ravnovesje z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu; (b) plovilo je bilo registrirano v registru flote Unije vsaj pet koledarskih let pred letom vložitve vloge za podporo; (c) pri plovilih za mali priobalni ribolov moč novega ali posodobljenega motorja v kW ni večja kot pri starem motorju ter (d) pri drugih plovilih, katerih skupna dolžina je največ 24 metrov, moč novega ali posodobljenega motorja v kW ni večja kot pri starem motorju, njegov izpust CO2 pa je vsaj za 20 % manjši kot pri starem motorju. 3. Države članice zagotovijo, da se vsi zamenjani ali posodobljeni motorji fizično preverijo. 4. Ribolovna zmogljivost, umaknjena zaradi zamenjave ali posodobitve glavnega ali pomožnega motorja, se ne nadomesti. 5. Šteje se, da je zmanjšanje emisij CO2, zahtevano v točki (d) odstavka 2, izpolnjeno v katerem koli od naslednjih primerov: (a) kadar ustrezne informacije, ki jih proizvajalec zadevnega motorja potrdi v okviru homologacije ali certifikata proizvoda, kažejo, da novi motor oddaja 20 % manj CO2 kot zamenjani motor, ali (b) kadar ustrezne informacije, ki jih proizvajalec zadevnega motorja potrdi v okviru homologacije ali certifikata proizvoda, kažejo, da novi motor uporablja 20 % manj goriva kot zamenjani motor. Kadar ustrezne informacije, ki jih proizvajalec zadevnega motorja potrdi v okviru homologacije ali certifikata proizvoda za enega ali oba motorja, ne omogočajo primerjave emisij CO2 ali porabe goriva, se šteje, da je zmanjšanje emisij CO2, zahtevano v točki (d) odstavka 2, izpolnjeno v katerem koli od naslednjih primerov: (a) novi motor uporablja energetsko učinkovito tehnologijo, starostna razlika med novim in zamenjanim motorjem pa je najmanj sedem let; (b) novi motor uporablja vrsto goriva ali pogonski sistem, za katerega se šteje, da oddaja manj CO2 kot zamenjani motor; (c) država članica je izmerila, da novi motor pri običajnem ribolovnem naporu zadevnega plovila oddaja 20 % manj CO2 ali porabi 20 % manj goriva kot zamenjani motor. Komisija sprejme izvedbene akte za opredelitev energetsko učinkovitih tehnologij iz točke (a) drugega pododstavka tega odstavka in za podrobnejšo opredelitev metodoloških elementov za izvajanje točke (c) navedenega pododstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2).

Člen 19 Povečanje bruto tonaže ribiškega plovila za izboljšanje varnosti, delovnih pogojev ali energetske učinkovitosti 1. Z odstopanjem od točke (a) člena 13 lahko ESPRA podpre operacije za povečanje bruto tonaže ribiškega plovila za izboljšanje varnosti, delovnih pogojev ali energetske učinkovitosti. Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (a) člena 14(1). 2. Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo pod naslednjimi pogoji: (a) ribiško plovilo pripada segmentu flote, za katerega je iz najnovejšega poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidno ravnovesje ribolovne zmogljivosti segmenta z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu; (b) ribiško plovilo ima skupno dolžino največ 24 metrov; (c) ribiško plovilo je bilo v registru flote Unije registrirano vsaj 10 koledarskih let pred letom vložitve vloge za podporo ter (d) vstop nove ribolovne zmogljivosti, ustvarjene z operacijo, v ribiško floto se nadomesti s predhodnim umikom vsaj enake količine ribolovne zmogljivosti brez javne pomoči iz istega segmenta flote ali segmenta flote, za katerega zadnje poročilo o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 kaže, da ribolovna zmogljivost ni v ravnovesju z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu. 3. Za namene odstavka 1 so upravičene samo naslednje operacije: (a) povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno namestitev ali obnovo nastanitvenih objektov, namenjenih izključno posadki, vključno s sanitarnimi, skupnimi in kuhinjskimi prostori ter zatočišči na krovu; (b) povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno izboljšanje ali namestitev protipožarnih sistemov, varnostnih in alarmnih sistemov ali sistemov za zmanjševanje hrupa na krovu; (c) povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno namestitev vgrajenih mostnih sistemov za izboljšanje navigacije ali krmiljenja motorja; (d) povečanje bruto tonaže, potrebno za naknadno vgradnjo ali prenovo motorja ali pogonskega sistema, ki dokazuje boljšo energijsko učinkovitost ali nižje emisije CO2 v primerjavi s prejšnjim stanjem, ima moč, ki ne presega prejšnje potrjene moči motorja ribiškega plovila na podlagi člena 40(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009, in katerega največjo izhodno moč je potrdil proizvajalec za ta motor ali model pogonskega sistema; (e) zamenjava ali prenova bulastega premca pod pogojem, da ta izboljša splošno energetsko učinkovitost ribiškega plovila. 4. Kot del podatkov, predloženih na podlagi člena 46(3), države članice Komisiji sporočijo značilnosti operacij, za katere se dodeli podpora na podlagi tega člena, vključno s povečanim obsegom ribolovne zmogljivosti in namenom tega povečanja. 5. Podpora iz tega člena ne zajema operacij, povezanih z naložbami v izboljšanje varnosti, delovnih pogojev ali energetske učinkovitosti, kadar te dejavnosti ne povečujejo ribolovne zmogljivosti zadevnega plovila. Tem operacijam se lahko dodeli podpora v skladu s členom 12.

Člen 20 Trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti 1. Z odstopanjem od točke (e) člena 13 lahko ESPRA podpira nadomestilo za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti. Podpora iz prvega pododstavka tega odstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (c) člena 14(1). 2. Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo pod naslednjimi pogoji: (a) prenehanje je predvideno kot instrument akcijskega načrta iz člena 22(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b) prenehanje se doseže z razrezom ribiškega plovila ali z umikom ribiškega plovila iz obratovanja in naknadnim opremljanjem za dejavnosti, ki niso gospodarski ribolov, v skladu s cilji SRP in večletnimi načrti iz Uredbe (EU) št. 1380/2013; (c) ribiško plovilo je registrirano kot aktivno in je vsaj 90 dni na leto med zadnjima dvema koledarskima letoma pred datumom vložitve vloge za podporo izvajalo ribolovne dejavnosti na morju; (d) ustrezna ribolovna zmogljivost se trajno črta iz registra ribiške flote Unije, dovoljenja za gospodarski ribolov in dovoljenja za ribolov pa se prekličejo v skladu s členom 22(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter (e) upravičenec pet let po prejemu podpore ne registrira nobenega ribiškega plovila. 3. Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli samo: (a) lastnikom ribiških plovil Unije, na katere se nanaša trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti, in (b) ribičem, ki so vsaj 90 dni na leto v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo na morju delali na krovu ribiškega plovila Unije, na katerega se nanaša trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti. Ribiči iz točke (b) prvega pododstavka prenehajo vse ribolovne dejavnosti za pet let po prejemu podpore. Če začne ribič v tem času znova opravljati ribolovne dejavnosti, zadevna država članica izterja neupravičeno izplačane zneske za operacijo, in sicer v znesku sorazmernem z obdobjem, v katerem pogoj iz prvega stavka tega pododstavka ni bil izpolnjen.

Člen 21 Začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti 1. Z odstopanjem od točke (e) člena 13 lahko ESPRA podpira nadomestilo za začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti. Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (c) člena 14(1). 2. Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo v primeru: (a) ohranitvenih ukrepov iz točk (a), (b), (c), (i) in (j) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ali, kadar veljajo za Unijo, enakovrednih ohranitvenih ukrepov, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva; (b) ukrepi Komisije v primeru resne grožnje morskim biološkim virom iz člena 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013; (c) nujni ukrepi države članice v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 1380/2013; (d) prekinitev izvajanja sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokolov k tem sporazumom zaradi višje sile ali (e) naravne in okoljske nesreče ali zdravstvene krize, ki jih uradno priznajo pristojni organi ustrezne države članice. 3. Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli samo, kadar se ribolovne dejavnosti zadevnega plovila ali ribiča prekinejo vsaj za 30 dni v danem koledarskem letu. 4. Podpora iz točke (a) odstavka 2 se lahko dodeli samo, kadar je na podlagi znanstvenega mnenja potrebno zmanjšanje ribolovnega napora za dosego ciljev iz člena 2(2) in točke (a) člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013. 5. Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli samo: (a) lastnikom ali upravljavcem ribiških plovil Unije, ki so registrirana kot aktivna in so vsaj 120 dni v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo izvajala ribolovne dejavnosti na morju; (b) ribičem, ki so vsaj 120 dni v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo na morju delali na krovu ribiškega plovila Unije, na katerega se nanaša začasno prenehanje dejavnosti, ali (c) ribičem brez plovil, ki so vsaj 120 dni v zadnjih dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za podporo izvajali ribolovne dejavnosti. Navedba števila dni na morju v tem odstavku se ne uporablja za ribolov jegulje. 6. V programskem obdobju se podpora iz odstavka 1 lahko dodeli za največ 12 mesecev na plovilo ali na ribiča. 7. V obdobju prenehanja dejavnosti se ustavijo vse ribolovne dejavnosti zadevnih plovil ali ribičev. Zadevna država članica se prepriča, da zadevno ribiško plovilo ali ribič v obdobju začasnega prenehanja ne izvaja nobenih ribolovnih dejavnosti in da ne bo prišlo do čezmernih nadomestil, ki bi bila posledica uporabe plovila za druge namene.

Člen 22 Nadzor in izvrševanje 1. ESPRA lahko podpira razvoj in izvajanje sistema Unije za nadzor ribištva, kot je določen v členu 36 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter podrobneje opredeljen v uredbah (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008. Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (d) člena 14(1). 2. Z odstopanjem od točke (k) člena 13 lahko podpora iz odstavka 1 tega člena zajema: (a) nakup potrebnih komponent obveznih sistemov za sledenje plovilom in elektronskih sistemov poročanja, ki se uporabljajo v nadzorne namene, njihovo vgradnjo na krovu in upravljanje; (b) nakup potrebnih komponent obveznih elektronskih sistemov za daljinsko spremljanje, ki se uporabljajo za nadziranje izvajanja obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, njihovo vgradnjo na krovu in upravljanje; (c) nakup naprav za obvezno neprekinjeno merjenje in beleženje pogonske moči motorja, njihovo vgradnjo na krovu in upravljanje. 3. Podpora iz odstavka 1 tega člena lahko prispeva tudi k pomorskemu nadzoru iz člena 33 in evropskemu sodelovanju na področju nalog obalne straže iz člena 34.

Člen 23 Zbiranje, upravljanje, uporaba in obdelava podatkov v ribiškem sektorju ter raziskovalni in inovacijski programi 1. ESPRA lahko podpira zbiranje, upravljanje, uporabo in obdelavo bioloških, okoljskih, tehničnih in socialno-ekonomskih podatkov v ribiškem sektorju, kot je določeno v členu 25(1) in (2) ter členu 27 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter podrobneje opredeljeno v Uredbi (EU) 2017/1004 na podlagi nacionalnih delovnih načrtov iz člena 6 Uredbe (EU) 2017/1004. ESPRA lahko tudi podpira raziskovalne in inovacijske programe na področju ribištva in ribogojstva, kot je določeno v členu 27 Uredbe (EU) št. 1380/2013. 2. Podpora iz odstavka 1 tega člena prispeva k posebnemu cilju iz točke (d) člena 14(1).

Člen 24 Spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij 1. ESPRA lahko podpira nadomestila za dodatne stroške, ki jih imajo gospodarski subjekti pri ribolovu, gojenju, predelavi in trženju nekaterih ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij. 2. Podpora iz odstavka 1 tega člena prispeva k posebnemu cilju iz točke (e) člena 14(1). 3. Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli samo pod pogoji iz člena 36.

Člen 25 Varstvo in obnova vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov 1. ESPRA lahko podpira ukrepe, ki prispevajo k varstvu in obnavljanju vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov, tudi v celinskih vodah. Podpora iz prvega pododstavka prispeva k posebnemu cilju iz točke (f) člena 14(1). 2. Podpora iz odstavka 1 lahko med drugim zajema: (a) nadomestilo ribičem, ki iz morja pobirajo izgubljeno ribolovno orodje in morske odpadke; (b) naložbe v pristanišča ali drugo infrastrukturo za zagotavljanje primerne zmogljivosti za sprejemanje izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov, pobranih iz morja; (c) ukrepe za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja v morskem okolju iz člena 1(1) Direktive 2008/56/ES; (d) izvajanje prostorskih varovalnih ukrepov, vzpostavljenih v skladu s členom 13(4) Direktive 2008/56/ES; (e) upravljanje, obnavljanje in spremljanje območij Natura 2000 ter nadzor nad njimi ob upoštevanju prednostnih okvirov ukrepanja, vzpostavljenih na podlagi člena 8 Direktive 92/43/EGS; (f) varstvo vrst na podlagi direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES ob upoštevanju prednostnih okvirov ukrepanja, vzpostavljenih na podlagi člena 8 Direktive 92/43/EGS; (g) obnavljanje celinskih voda v skladu s programom ukrepov, vzpostavljenim na podlagi člena 11 Direktive 2000/60/ES.

POGLAVJE III

Prednostna naloga 2: Spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture ter predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter s tem prispevanje k prehranski varnosti v Uniji

Oddelek 1

Področje uporabe podpore

Člen 26 Posebni cilji 1. Podpora iz tega poglavja zajema intervencije, ki prispevajo k doseganju ciljev SRP, kot so določeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, preko naslednjih posebnih ciljev: (a) spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture in zlasti povečevanje konkurenčnosti akvakulturne proizvodnje, pri čemer se hkrati zagotavlja, da so dejavnosti akvakulture dolgoročno okoljsko trajnostne; (b) spodbujanje trženja, kakovosti ter dodane vrednosti ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter predelave teh proizvodov. 2. Z odstopanjem od točke (j) člena 13 lahko ob izjemnih dogodkih, ki povzročijo znatne motnje na trgih, podpora iz točke (b) odstavka 1 tega člena zajema: (a) nadomestilo gospodarskim subjektom v sektorju ribištva in akvakulture za izpad dohodka ali dodatne stroške in (b) nadomestilo za priznane organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev, ki skladiščijo ribiške proizvode iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1379/2013, če se ti proizvodi skladiščijo v skladu s členoma 30 in 31 navedene uredbe. Podpora iz prvega pododstavka je lahko upravičena le, če je Komisija z izvedbenim sklepom ugotovila, da je nastopil izredni dogodek. Izdatki so upravičeni le med obdobjem, določenim v navedenem izvedbenem sklepu. 3. Poleg dejavnosti iz točke (a) odstavka 1 tega člena, ki spadajo v področje uporabe člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, lahko podpora iz navedene točke zajema tudi intervencije, ki prispevajo k temu, da se v akvakulturi zagotavljajo okoljske storitve ter zdravje in dobrobit živali v akvakulturi v okviru področja uporabe Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (32). 4. Podpora iz točke (b) odstavka 1 tega člena lahko prispeva tudi k doseganju ciljev skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture iz člena 35 Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z načrti proizvodnje in trženja, kot so opisani v členu 28 Uredbe (EU) št. 1379/2013.

Oddelek 2

Posebni pogoji

Člen 27 Akvakultura Za doseganje posebnega cilja iz točke (a) člena 26(1) te uredbe glede spodbujanja dejavnosti akvakulture je podpora skladna z večletnimi nacionalnimi strateškimi načrti za razvoj akvakulture iz člena 34(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Člen 28 Predelava ribiških in akvakulturnih proizvodov Za doseganje posebnega cilja iz točke (b) člena 26(1) te uredbe glede predelave ribiških in akvakulturnih proizvodov se podpora podjetjem, razen MSP, dodeli samo prek finančnih instrumentov, določenih v členu 58 Uredbe (EU) 2021/… (+), ali preko InvestEU v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2021/523.

POGLAVJE IV

Prednostna naloga 3: omogočanje trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanje razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti

Oddelek 1

Področje uporabe podpore

Člen 29 Posebni cilj Podpora iz tega poglavja zajema intervencije, ki prispevajo k omogočanju trajnostnega modrega gospodarstva v obalnih, otoških in celinskih regijah ter spodbujanju trajnostnega razvoja ribiških in akvakulturnih skupnosti.

Oddelek 2

Posebni pogoji

Člen 30 Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost 1. Za doseganje posebnega cilja iz člena 29 te uredbe se podpora izvaja na podlagi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz člena 31 Uredbe (EU) 2021/… (+). 2. Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz člena 32 Uredbe (EU) 2021/… (+) za namene tega člena zagotavljajo, da skupnosti na ribiških ali akvakulturnih območjih bolje izkoriščajo možnosti, ki jih ponuja trajnostno modro gospodarstvo, in imajo od njih koristi ter tako izkoristijo in okrepijo okoljske, kulturne, socialne in človeške vire. Te strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, so lahko različne od strategij, ki se usmerjajo na ribištvo ali akvakulturo, do širših strategij, ki so usmerjene v diverzifikacijo lokalnih skupnosti.

POGLAVJE V

Prednostna naloga 4: Krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnih, zaščitenih, čistih in trajnostno upravljanih morij in oceanov

Oddelek 1

Področje uporabe podpore

Člen 31 Posebni cilj Podpora iz tega poglavja zajema intervencije, ki prispevajo h krepitvi trajnostnega upravljanja morij in oceanov prek širjenja znanja o morju ter spodbujanja pomorskega nadzora ali sodelovanja obalnih straž.

Oddelek 2

Posebni pogoji

Člen 32 Znanje o morju Podpora, dodeljena za doseganje posebnega cilja iz člena 31 te uredbe prek spodbujanja širjenja znanja o morju, prispeva k ukrepom, namenjenim zbiranju, upravljanju, analizi, obdelavi in uporabi podatkov za izboljšanje poznavanja stanja morskega okolja, z namenom: (a) izpolnjevanja zahtev za spremljanje, določitev območij in upravljanje iz direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES; (b) podpiranja pomorskega prostorskega načrtovanja iz Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta (33), ali (c) povečevanja kakovosti in izmenjave podatkov prek evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke (EMODnet).

Člen 33 Pomorski nadzor 1. Za doseganje posebnega cilja iz člena 31 prek spodbujanja pomorskega nadzora, se podpora dodeli za ukrepe, ki prispevajo k doseganju ciljev skupnega okolja za izmenjavo informacij. 2. Podpora za ukrepe iz odstavka 1 tega člena lahko prispeva tudi k razvoju in izvajanju sistema Unije za nadzor ribištva v skladu s pogoji iz člena 22.

Člen 34 Sodelovanje obalnih straž 1. Podpora, dodeljena za doseganje posebnega cilja iz člena 31 prek spodbujanja sodelovanja obalnih straž, prispeva k ukrepom, ki jih izvajajo nacionalni organi v okviru evropskega sodelovanja na področju funkcij obalne straže iz člena 69 Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta (34), člena 2b Uredbe (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (35) in člena 8 Uredbe (EU) 2019/473 Evropskega parlamenta in Sveta (36). 2. Podpora za ukrepe iz odstavka 1 tega člena lahko prispeva tudi k razvoju in izvajanju sistema Unije za nadzor ribištva v skladu s pogoji iz člena 22.

POGLAVJE VI

Trajnostni razvoj najbolj oddaljenih regij

Člen 35 Akcijski načrt za najbolj oddaljene regije Zadevne države članice v skladu s členom 8(3) kot del svojega programa pripravijo akcijski načrt za vsako od svojih najbolj oddaljenih regij, ki določa: (a) strategijo trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov in razvoja sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva; (b) opis glavnih predvidenih ukrepov in ustreznih finančnih sredstev, ki vključuje: (i) strukturno podporo sektorju ribištva in akvakulture iz tega naslova; (ii) nadomestilo za dodatne stroške iz členov 24 in 36, vključno z metodologijo za njegov izračun; (iii) katero koli drugo naložbo v trajnostno modro gospodarstvo, potrebno za trajnostni razvoj obalnih območij.

Člen 36 Nadomestilo za dodatne stroške za ribiške in akvakulturne proizvode 1. Za dodeljevanje nadomestil za dodatne stroške, ki jih imajo gospodarski subjekti pri ribolovu, gojenju, predelavi in trženju nekaterih ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij iz člena 24, vsaka zadevna država članica v skladu z merili, določenimi v skladu z odstavkom 6 tega člena, za vsako najbolj oddaljeno regijo določi seznam ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, ki so upravičeni do nadomestila, ter njihovo količino. 2. Pri pripravi seznamov in količin iz odstavka 1 države članice upoštevajo vse ustrezne dejavnike, zlasti potrebo po zagotavljanju, da je nadomestilo v skladu s pravili SRP. 3. Nadomestilo se ne dodeli za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture, ki: (a) so jih ulovila plovila tretjih držav, razen ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo Venezuele in opravljajo ribolovne dejavnosti v vodah Unije v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1565 (37); (b) so jih ulovila ribiška plovila Unije, ki niso registrirana v pristanišču ene od najbolj oddaljenih regij; (c) so uvoženi iz tretjih držav. 4. Točka (b) odstavka 3 se ne uporablja, če obstoječe zmogljivosti predelovalne industrije v zadevni najbolj oddaljeni regiji presegajo količino dobavljenih surovin. 5. Pri nadomestilu, izplačanem upravičencem, ki izvajajo dejavnosti iz odstavka 1 v najbolj oddaljenih regijah ali so lastniki plovila, registriranega v pristanišču ene od teh regij, in tam izvajajo svojo dejavnost, se z namenom izognitve čezmernim nadomestilom upoštevajo: (a) za vsak ribiški proizvod ali proizvod iz akvakulture ali kategorijo proizvodov dodatni stroški, ki nastanejo zaradi posebne prikrajšanosti zadevnih regij, in (b) vsaka druga oblika javne intervencije, ki vpliva na višino dodatnih stroškov. 6. Na Komisijo se v skladu s členom 62 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo to uredbo z določitvijo merila za izračun dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi posebne prikrajšanosti zadevnih regij.

Člen 37 Državna pomoč za izvajanje nadomestila za dodatne stroške Države članice lahko zagotovijo dodatno financiranje za dodelitev nadomestil iz člena 24. V teh primerih države članice Komisijo uradno obvestijo o državni pomoči, ki jo Komisija v skladu s to uredbo lahko odobri kot del teh nadomestil. Tako uradno obvestilo o državni pomoči se šteje za obvestilo v smislu prvega stavka člena 108(3) PDEU.

Člen 38 Ocenjevanje Komisija pri izvajanju vmesne ocene iz člena 45 Uredbe (EU) 2021/… (+) posebej preuči določbe tega poglavja, tudi tiste, ki se nanašajo na nadomestilo za dodatne stroške.

POGLAVJE VII

Pravila za izvajanje v okviru deljenega upravljanja

Oddelek 1

Podpora iz ESPRA

Člen 39 Izračun nadomestila Nadomestilo za dodatne stroške ali izpad dohodka in drugo nadomestilo, določeno v tej uredbi, se dodeli v kateri koli od oblik iz točk (b) do (e) člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/… (+).

Člen 40 Določitev stopenj sofinanciranja Najvišja stopnja sofinanciranja iz ESPRA za posamezen posebni cilj znaša 70 % upravičenih javnih odhodkov, razen za posebne cilje iz točke (e) člena 14(1), za katere znaša 100 %.

Člen 41 Intenzivnost javne pomoči 1. Najvišja stopnja intenzivnosti pomoči, ki jo uporabljajo države članice, je 50 % skupnih upravičenih izdatkov za operacijo. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 so v Prilogi III določene posebne najvišje stopnje intenzivnosti pomoči. 3. Kadar posamezna operacija spada v več vrstic od 2 do 19 Priloge III, se uporabi najvišja stopnja intenzivnosti. 4. Kadar posamezna operacija spada v eno ali več vrstic od 2 do 19 Priloge III in hkrati v vrstico 1 navedene priloge, se uporabi najvišja stopnja intenzivnosti pomoči iz vrstice 1.

Oddelek 2

Finančno poslovodenje

Člen 42 Prekinitev roka plačila 1. V skladu s členom 96(4) Uredbe (EU) 2021/… (+) lahko Komisija prekine rok plačila za ves zahtevek za plačilo ali njegov del v primeru neskladnosti s pravili, ki veljajo v okviru SRP, s strani države članice, če neskladnost lahko vpliva na izdatke iz zahtevka za plačilo, za katere se zahteva vmesno plačilo. 2. Komisija zadevno državo članico pred prekinitvijo iz odstavka 1 obvesti o neskladnosti in ji da možnost, da v razumnem roku predloži svoje pripombe. 3. Prekinitev iz odstavka 1 je sorazmerna z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem neskladnosti. 4. Komisija lahko sprejme izvedbene akte za opredelitev primerov neskladnosti iz odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2).

Člen 43 Začasna ustavitev plačil 1. V skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) 2021/… (+) lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno ustavi vse ali del vmesnih plačil v okviru programa v primeru resne neskladnosti s pravili, ki veljajo v okviru SRP, s strani države članice, če resna neskladnost lahko vpliva na izdatke iz zahtevka za plačilo, za katere se zahteva vmesno plačilo. 2. Komisija zadevno državo članico pred začasno ustavitvijo iz odstavka 1 obvesti, da gre po njenem mnenju za resno neskladnost s pravili, ki veljajo v okviru SRP, s strani te države članice, in ji da možnost, da v razumnem roku predloži svoje pripombe. 3. Začasna ustavitev iz odstavka 1 je sorazmerna z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem resne neskladnosti. 4. Komisija lahko sprejme izvedbene akte za opredelitev primerov resnih neskladnosti iz odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2).

Člen 44 Finančni popravki držav članic Države članice v primerih finančnih popravkov iz člena 11(2) določijo znesek popravka, ki je sorazmeren z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem resnih kršitev ali kaznivih dejanj s strani zadevnega upravičenca in pomembnostjo prispevka ESPRA za gospodarsko dejavnost tega upravičenca.

Člen 45 Finančni popravki Komisije 1. V skladu s členom 104(5) Uredbe (EU) 2021/… (+) lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi izvede finančne popravke, tako da prekliče celoten prispevek ali del prispevka Unije za program, če po izvedbi potrebne preiskave ugotovi, da: (a) na izdatek v zahtevku za plačilo vplivajo primeri, v katerih se zgodi katera koli od okoliščin iz člena 11(2) te uredbe in jih zadevna država članica pred začetkom postopka popravkov iz tega odstavka ni popravila; (b) na izdatek v zahtevku za plačilo vplivajo primeri resne neskladnosti s pravili SRP s strani države članice, ki so povzročili začasno ustavitev plačila na podlagi člena 43 te uredbe, in zadevna država članica še vedno ne more dokazati, da je sprejela potrebne popravne ukrepe, s katerimi bi zagotovila skladnost z veljavnimi pravili SRP in njihovo izvajanje v prihodnje. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(2) te uredbe. 2. Komisija se o znesku popravka odloči ob upoštevanju narave, resnosti, trajanja in ponavljanja resne neskladnosti s pravili SRP s strani zadevne države članice ali upravičenca ter pomembnosti prispevka ESPRA za gospodarsko dejavnost zadevnega upravičenca. 3. Kadar ni mogoče natančno določiti zneska izda