Posebno poročilo Sistem EU za certificiranje 
trajnostnih biogoriv SL 2016  št. 18
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Vprašanja:  eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-5246-3 ISSN 1831-094X doi:10.2865/813088 QJ-AB-16-017-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-5253-1 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/701288 QJ-AB-16-017-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-5220-3 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/306028 QJ-AB-16-017-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Sistem EU za certificiranje 
trajnostnih biogoriv
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 18
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil revizijski senat I, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Kersti Kaljulaid 
in ki je specializiran za revidiranje porabe na področju ohranjanja in upravljanja naravnih virov. Revizijo je vodil član 
Evropskega računskega sodišča Jan Kinšt, v končni fazi priprave pa je poročilo prevzela članica Evropskega računske -
ga sodišča Bettina Jakobsen. Pri reviziji so sodelovali vodja kabineta Jana Kinšta Alejandro Ballester Gallardo in ataše 
Bernard Moya, vodilni upravni uslužbenec Davide Lingua, vodja naloge Krzysztof Zalega ter revizorji Paul Toulet-Morlane, 
Joao Nuno Coelho Dos Santos, Felipe Andres Miguelez, Zoltan Papp in Paivi Piki. Tajniško podporo je zagotavljala 
Murielle Siffert.
Z leve proti desni:  J. N. Coelho Dos Santos, B. Jakobsen, P . Toulet-Morlane, D. Lingua, A. Ballester Gallardo.

03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
I-X Povzetek
1-17  Uvod
1-3 Opredelitev biogoriv
4-5 Trg biogoriv v EU
6 -17  Biogoriva kot vir energije iz obnovljivih virov v prometnem sektorju EU
6-9 Cilj za promet v višini 10 % energije iz obnovljivih virov, ki ga je treba doseči do leta 2020
10-12  Trajnostna merila za biogoriva
13-17  Certificiranje trajnostnih biogoriv v okviru prostovoljnih shem, ki jih prizna Komisija
18-24  Obseg revizije in revizijski pristop
25-71  Opažanja
25-49  Okvir Komisije za oceno priznanja ni vključeval nekaterih pomembnih trajnostnih vidikov, 
povezanih s proizvodnjo biogoriv
28-29  Spoštovanje okoljskih zahtev EU za kmetijstvo ni bilo zagotovljeno
30-33  Neobvezna trajnostna vprašanja
34-37  Učinek posrednih sprememb rabe zemljišč ni bil upoštevan
38-42  Slabo preverjanje izvora odpadkov ali ostankov, ki se uporabljajo za proizvodnjo biogoriv
43-45  Travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo do nedavnega ni bilo dosledno zaščiteno
46-49  Preglednost in upravljanje se nista dovolj upoštevala
50-61  Nadzora nad prostovoljnimi shemami ni
50-56  Delovanje shem se ni dovolj nadzorovalo …
57-61  … in potrebne izboljšave njihovih postopkov se niso ustrezno izvrševale
04 Kazalo 
62-71  Statistični podatki o biogorivih, certificiranih kot trajnostna, so lahko precenjeni …
65-66  … ker so vključevali biogoriva, katerih trajnost ni bila preverjena …
67-71  … in ker izvor biomase, ki se uporablja za dvojno upoštevana biogoriva, ni bil dovolj preverjen
72-80  Zaključki in priporočila
 Priloga I — Goriva in biogoriva v prometu leta 2014 (v ktoe)
 Priloga II — Upravljanje prostovoljnih shem
 Priloga III — Preglednost prostovoljnih shem
 Priloga IV — Zahteve navzkrižne skladnosti 
 Odgovori Komisije
05
 Glosar
Biodizel : Biogorivo naftnega izvora, ki je običajno proizvedeno iz rastlinskih maščob, kot so seme oljne ogrščice, 
sončnično seme, soja, palmovo olje, in se uporablja kot dizelski dodatek v motornih vozilih.
Bioetanol : Biogorivo alkoholnega izvora, ki je običajno proizvedeno iz poljščin za pridelavo škroba in sladkorja, 
kot so pšenica, koruza, ječmen in sladkorna pesa ali sladkorni trs, ter se uporablja kot bencinski dodatek v motornih 
vozilih.
Biogorivo : Katero koli gorivo, proizvedeno iz surovin rastlinskega ali živalskega izvora (imenovane biomasa). 
Najpogostejši obliki biogoriv sta bioetanol in biodizel.
Biomasa : Biomasa je organska snov, ki se uporablja za proizvodnjo biogoriv. Pomeni biorazgradljive dele 
proizvodov, odpadkov in ostankov biološkega izvora iz kmetijstva (vključno s snovmi rastlinskega in živalskega 
izvora), gozdarskih in sorodnih panog, vključno z ribištvom in akvakulturo, ter biorazgradljive dele industrijskih in 
komunalnih odpadkov.
Certificiranje : Postopek inšpekcijskega pregleda (certifikacijske revizije), s katerim certifikacijski organ oceni pogoje 
za izdajo certifikata gospodarskemu subjektu.
Certifikacijski organ : Neodvisno inšpekcijsko (revizijsko) podjetje, ki zagotavlja storitve certificiranja biogoriv. 
Certifikacijski organ sklene sporazum s prostovoljno shemo o certificiranju gospodarskih subjektov z uporabo 
sistema prostovoljne sheme za certificiranje. Certifikacijski organi izdajajo certifikate v imenu prostovoljnih shem.
Certifikat : Potrdilo neodvisnega certifikacijskega organa, da gospodarski subjekt izpolnjuje trajnostne zahteve za 
biogoriva iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov.
Cilj/cilj za promet v višini 10 % : Splošni cilj iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, 
določen za vsako državo članico posebej, da se zagotovi, da bo delež energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah 
prometa v letu 2020 znašal vsaj 10 % končne porabe energije v prometu v tej državi članici. Za izračun deleža se 
lahko upoštevajo samo trajnostna biogoriva.
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov : Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi 
direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5. 6. 2009, str. 16).
Dvojno upoštevana biogoriva : Biogoriva, proizvedena iz odpadkov, ostankov, neživilske celuloze in lesne celuloze, 
katerih prispevek k doseganju cilja za uporabo energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah prometa se šteje kot 
dvakratna vrednost njihove energijske vsebnosti (se dvojno upošteva).
Dvojno upoštevanje : Prispevek biogoriv, proizvedenih iz odpadkov, ostankov, neživilske celuloze, k doseganju 
cilja za uporabo energije iz obnovljivih virov v prometu se upošteva kot dvakratna vrednost njihove energijske 
vsebnosti.
Elementi dobavne verige : Gospodarski subjekti, kot so kmetije/nasadi, prva zbirališča, trgovci/skladišča, obrati za 
pretvorbo (mlini, rafinerije, obrati za predelavo), promet, akterji na trgu (tisti, ki dajo trajnostna biogoriva na trg).
Eurostat : Statistični urad Evropske unije, ki je generalni direktorat Komisije in Evropski uniji zagotavlja statistične 
podatke na evropski ravni, ki omogočajo primerjavo med državami in regijami.
06 Glosar 
GD za energetiko : Generalni direktorat Evropske komisije za energetiko, odgovoren za razvoj in izvajanje 
energetske politike EU.
Gospodarski subjekt : Podjetje za proizvodnjo biomase ali biogoriv in/ali trgovanje z njimi. Gospodarski subjekti 
morajo dokazati, da izpolnjujejo trajnostne zahteve, in sicer skladno z nacionalnim sistemom ali z uporabo 
prostovoljnih shem. Gospodarski subjekti so del dobavne verige biogoriv.
Ktoe : Tisoč ton ekvivalenta nafte. Tona ekvivalenta nafte (toe) opredeljuje kalorično vrednost goriv. Je enota 
energije, opredeljena kot količina energije, ki se sprosti s sežigom tone surove nafte. Ktoe uporablja Eurostat za 
predstavitev poročane uporabe biogoriv v prometu.
Nacionalni sistem : Pravni okvir, ki ga vzpostavijo države članice za preverjanje, ali gospodarski subjekti izpolnjujejo 
trajnostna merila iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov.
Nadzorna/dobavna veriga : Celotna proizvodna veriga od kmeta, ki prideluje surovine za proizvodnjo biogoriv, do 
proizvajalca biogoriv ali trgovca z njimi. Glej: „Elementi dobavne verige “.
Navzkrižna skladnost : Obveznost kmeta, da izpolnjuje nekatere splošne predpisane zahteve ravnanja, ki se 
nanašajo na okolje, javno zdravje in zdravje živali in rastlin, identifikacijo in registracijo živali, dobrobit živali, ter 
dobre kmetijske in okoljske pogoje.
Neodvisno revidiranje : Revizija informacij, ki jih predložijo gospodarski subjekti. Pri reviziji naj bi se preverilo, ali so 
sistemi, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti, točni, zanesljivi in zaščiteni pred goljufijami. Neodvisno revidiranje 
izvajajo certifikacijski organi.
Platforma za preglednost : Spletna platforma, ki jo zahteva direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih 
virov zaradi povečanja preglednosti, olajševanja in spodbujanja sodelovanja med državami članicami ter za to, da 
se javnosti zagotovijo ustrezne informacije, za katere Komisija ali država članica meni, da so ključnega pomena za to 
direktivo in za dosego njenih ciljev.
Posredne spremembe rabe zemljišč : Spremembe rabe zemljišč, ki so posredna  posledica tega, da je prejšnje 
povpraševanje za trg živil/krme/vlaken izpodrinjeno s povpraševanjem po biogorivih.
Priznanje : Odobritev prostovoljne sheme za obdobje petih let, ki jo izda Komisija na podlagi ocene, da prostovoljna 
shema zadostno zajema trajnostna merila, uporablja metodologijo masne bilance, izpolnjuje ustrezne standarde 
zanesljivosti in neodvisnega revidiranja, kakor zahteva direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih 
virov.
Prostovoljna shema : Sistem za certificiranje trajnosti, ki je bil vzpostavljen za dokazovanje izpolnjevanja 
trajnostnih meril za biogoriva.
Rabljeno olje za kuhanje : Običajna surovina, ki se uporablja za proizvodnjo naprednih biogoriv.
Skladna biogoriva : Biogoriva, ki izpolnjujejo obvezna trajnostna merila iz direktive o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov.
SKP : Skupna kmetijska politika Evropske unije.
07 Glosar 
Svetovalec : Izvajalec, ki ga izbere Evropska komisija, da ji predloži oceno prostovoljnih shem na podlagi obveznih 
trajnostnih zahtev iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov ter poročila o učinku proizvodnje 
biogoriv na socialno trajnost.
TGP : Toplogredni plini. Toplogredni plin je plin, ki prispeva k naravnemu učinku tople grede. Kjotski protokol 
zajema sklop šestih toplogrednih plinov, ki nastajajo zaradi človeških dejavnosti: ogljikov dioksid (CO2), metan (CH4), 
didušikov oksid (N20), flourirane ogljikovodike (HFC), perfluorirane ogljikovodike (PFC) in žveplov heksafluorid (SF6).
Trajnostna merila : Merila za biogoriva, opredeljena v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, 
ki so povezana s prihrankom emisij toplogrednih plinov in z rabo zemljišč.
08
 Povzetek
I
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov zahteva, da vsaka država članica zagotovi, da bo delež 
energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah prometa do leta 2020 znašal vsaj 10 % končne porabe energije v prometu. 
V praksi je glede na sedanjo stopnjo tehničnega razvoja in možnosti za uporabo alternativnih virov energije v pro -
metu mogoče cilj v višini 10 % doseči le z znatno uporabo biogoriv.
II
Biogoriva povzročajo manj emisij toplogrednih plinov, zlasti ogljikovega dioksida, kot fosilna goriva, ker količina 
ogljika, izpuščenega med zgorevanjem, znaša le toliko, kot jo absorbirajo rastline, ki so njegov vir, med rastjo. Toda 
trajnost biogoriv kot obnovljivega vira energije ogrožajo dodatne emisije zaradi sprememb rabe zemljišč.
III
Za zagotovitev, da so biogoriva, dana na trg EU, trajnostna, direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih 
virov določa več trajnostnih meril, ki jih morajo upoštevati gospodarski subjekti. Poleg tega lahko države članice 
za doseganje cilja za promet v višini 10 % upoštevajo samo biogoriva, certificirana kot trajnostna. Trajnost večine 
biogoriv, danih na trg EU, certificirajo prostovoljne sheme, ki jih prizna Komisija. Odločbe o priznanju veljajo pet let 
in se izdajo po pozitivni oceni postopkov certificiranja, ki jih uporablja shema.
IV
Pri reviziji je bilo obravnavano vprašanje, ali so Komisija in države članice vzpostavile zanesljiv sistem za certificira -
nje trajnostnih biogoriv. Zaradi slabosti postopka priznanja, ki ga uporablja Komisija, in njenega poznejšega nad -
zora nad prostovoljnimi shemami ugotavljamo, da sistem EU za certificiranje trajnosti biogoriv ni povsem zanesljiv.
V
Ugotovili smo, da ocene, ki jih je opravila Komisija kot osnovo za priznanje prostovoljnih shem, niso ustrezno zaje -
male nekaterih pomembnih vidikov, ki so potrebni za zagotovitev trajnosti biogoriv. Komisija predvsem ni zahte -
vala, da prostovoljne sheme preverjajo, da proizvodnja biogoriv, ki jih certificirajo, ne povzroča bistvenih tveganj 
negativnih socialno-ekonomskih vplivov, kot so konflikti v zvezi z lastništvom zemljišč, prisilno/otroško delo, slabi 
delovni pogoji kmetov ter nevarnosti za zdravje in varnost. Podobno v to oceno ni zajet tudi učinek posrednih 
sprememb rabe zemljišč na trajnost biogoriv. Strinjamo se, da pri ocenjevanju učinka posrednih sprememb rabe 
zemljišč obstajajo tehnične težave, vendar pa je brez teh informacij relevantnost sistema EU za certificiranje trajnosti 
omajana.
09 Povzetek 
VI
Poleg tega je Komisija izdala odločbe o priznanju prostovoljnim shemam, ki niso imele ustreznih postopkov prever -
janja, s katerimi bi zagotovile, da biogoriva, proizvedena iz odpadkov, resnično izvirajo iz odpadkov ali da skladno 
z direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov surovine za biogoriva, pridelane v Evropski uniji, 
izpolnjujejo okoljske zahteve EU za kmetijstvo.
VII
Nekatere priznane sheme so bile premalo pregledne ali so imele strukture upravljanja, sestavljene iz predstavnikov 
samo nekaj gospodarskih subjektov, kar je povečalo tveganje nasprotja interesov in preprečevalo uspešno komuni -
kacijo z drugimi deležniki.
VIII
Komisija ne nadzoruje delovanja priznanih prostovoljnih shem. Ker se odločba o priznanju izda na podlagi doku -
mentacijskega pregleda postopkov certificiranja, pomanjkanje nadzora pomeni, da Komisija ne more pridobiti 
zagotovila, da prostovoljne sheme dejansko uporabljajo certifikacijske standarde, predstavljene za priznanje. Poleg 
tega Komisija nima sredstev za odkrivanje domnevnih kršitev pravil prostovoljnih shem, saj ni vzpostavljen posebni 
sistem za pritožbe, Komisija pa ne preverja, ali prostovoljne sheme pravilno obravnavajo pritožbe, naslovljene 
neposredno nanje.
IX
Kar zadeva doseganje cilja za promet v višini 10 %, so države članice odgovorne za zagotovitev, da so statistični 
podatki o trajnostnih biogorivih, ki se sporočajo Komisiji, zanesljivi. Ugotovili smo, da so ti statistični podatki lahko 
precenjeni, saj lahko države članice v svoje sporočanje o trajnostnih biogorivih vključijo tudi tista, katerih trajnost ni 
bila preverjena. Ugotovljene so bile tudi težave s primerljivostjo podatkov, ki jih sporočajo države članice.
X
Na podlagi revizijskih opažanj Sodišče podaja naslednja priporočila.
1. Za prihodnja priznanja naj Komisija opravi celovitejšo oceno prostovoljnih shem ter tako zagotovi, da sheme:
(i) ocenijo, v kakšnem obsegu proizvodnja certificiranih biogoriv vključuje bistveno tveganje negativnih social -
no-ekonomskih vplivov in posrednih sprememb rabe zemljišč. Komisija bi zato morala zahtevati, da prosto -
voljne sheme enkrat letno na podlagi svojih certifikacijskih dejavnosti sporočijo vse ustrezne informacije 
v zvezi z navedenim tveganjem;
(ii) uspešno preverjajo, ali proizvajalci surovin za biogoriva v EU izpolnjujejo okoljske zahteve EU za kmetijstvo;
(iii) zagotovijo zadostne dokaze o izvoru odpadkov in ostankov, ki se uporabljajo za proizvodnjo biogoriv.
10 Povzetek 
2. Za prihodnja priznanja naj Komisija oceni, ali upravljanje prostovoljnih shem zmanjšuje tveganje nasprotja inte -
resov, in zahteva, da prostovoljne sheme zagotavljajo preglednost.
3. Komisija naj nadzira priznane prostovoljne sheme, in sicer naj:
(i) preverja, ali dejavnosti certificiranja, ki jih opravljajo sheme, izpolnjujejo standarde, predstavljene za 
priznanje;
(ii) zahteva, da prostovoljne sheme vzpostavijo pregleden sistem za pritožbe.
4. Komisija naj državam članicam predlaga, naj svoje statistične podatke podprejo z dokazi o zanesljivosti sporoče -
nih količin biogoriv.
5. Za zagotovitev primerljivosti statističnih podatkov o trajnostnih biogorivih in okrepitev zagotovila o zanesljivo-  
sti podatkov o naprednih biogorivih naj Komisija državam članicam predlaga, naj uskladijo opredelitev odpad -
nih snovi.
11
 Uvod
Opredelitev biogoriv
01 
Biogoriva povzročajo manj emisij toplogrednih plinov, zlasti ogljikovega dioksida, 
kot fosilna goriva, ker se količina ogljikovega dioksida, izpuščenega med zgore -
vanjem biogoriv, absorbira med rastjo surovine (izvorne snovi – rastline – med 
rastjo absorbirajo ogljikov dioksid)1. Vendar pa ta enačba deluje le, če ni dodatnih 
emisij zaradi sprememb rabe zemljišč, ki so lahko neposredne (na primer, če je 
gozdno zemljišče spremenjeno v kmetijsko zemljišče, pri čemer pride do izgube 
shranjenega ogljika) ali posredne (ker se poljščine uporabljajo za proizvodnjo 
biogoriv namesto za hrano, je treba to nadomestiti z obdelavo več zemljišč, da 
se zagotovi preskrba s hrano). To pomeni, da poleg emisij toplogrednih plinov, ki 
so posledica pridelovanja poljščin za proizvodnjo biogoriv, prihaja do dodatnih 
emisij, ki so posledica spremembe uporabe in obdelave novih območij za poljšči -
ne, ki se uporabljajo za hrano. Biogoriva, proizvedena iz odpadkov, ostankov ali 
druge neživilske biomase, ne pomenijo konkurence proizvodnji hrane.
02 
Biogorivo je v ustrezni zakonodaji Evropske unije opredeljeno kot „tekoče ali 
plinasto gorivo, namenjeno uporabi v prometu, proizvedeno iz biomase”2, tj. iz 
biološko razgradljivih kmetijskih, gozdarskih ali ribiških proizvodov, odpadkov ali 
ostankov ali iz biorazgradljivih industrijskih in komunalnih odpadkov. Med biogo -
riva, ki se v EU proizvajajo in uporabljajo v ustreznih količinah, trenutno spadata 
le biobencin (vključno z bioetanolom) in biodizel.
03 
Na podlagi uporabljene surovine so biogoriva lahko:
– konvencionalna biogoriva (biogoriva prve generacije), večinoma proizvedena 
iz kmetijskih poljščin, ki se uporabljajo tudi za hrano ali krmo (tj. za prehrano 
ljudi ali živali, npr. žitarice, sladkorni trs, sladkorna pesa in oljnice);
– napredna biogoriva (biogoriva druge in tretje generacije), proizvedena iz 
surovin, kot so odpadki ali ostanki, ki ne pomenijo neposredne konkurence 
poljščinam, ki se uporabljajo za hrano in krmo.1 To pomeni, da so emisije 
toplogrednih plinov, zlasti 
ogljikovega dioksida, 
sproščene pri pretvarjanju 
biomase v energijo 
(izgorevanje biogoriv), enake 
količini ogljikovega dioksida, 
ki ga absorbirajo rastline 
v svojem ciklu rasti.
2 Člen 2(i) Direktive 2009/28/ES 
(direktiva o spodbujanju 
uporabe energije iz 
obnovljivih virov) in člen 2(9) 
Direktive Evropskega 
parlamenta in Sveta 98/70/ES 
z dne 13. oktobra 1998 
o kakovosti motornega 
bencina in dizelskega goriva 
ter spremembi Direktive 
93/12/EGS (UL L 350, 
28.12.1998, str. 58).
12 Uvod 
Trg biogoriv v EU
04 
Glede na podatke Eurostata3 je bilo leta 2014 v Evropski uniji skupno porabljenih 
14 370 ktoe (tisoč ton ekvivalenta nafte) biogoriv, od česar je 11 367 ktoe pred -
stavljal biodizel (okoli 4 % vsega goriva v prometu) in 2 637 ktoe biobencin (okoli 
0,9 % vsega goriva v prometu) (glej Prilogo I ). Najnovejši podatki, ki jih je objavila 
Komisija4, kažejo, da je bilo leta 2012 79 % biodizla in 71 % bioetanola, porablje -
nega v EU, proizvedenega v EU. Biodizel je bil uvožen predvsem iz Argentine in 
Indonezije, biotetanol pa iz Združenih držav Amerike in Brazilije.
05 
Skupna kmetijska območja, potrebna za proizvodnjo surovin za biogoriva, ki se 
porabijo v EU, so leta 2012 znašala 7,8 milijona hektarjev, od česar je bilo 4,4 mili -
jona hektarjev v EU (3 % vseh zemljišč v EU, namenjenih pridelovanju poljščin) in 
3,5 milijona hektarjev zunaj EU5. Uporaba poljščin, kot so koruza, pšenica, slad -
korna pesa ali sladkorni trs, za proizvodnjo biogoriv je sprožila pomisleke javnosti 
glede tveganja, da bodo poljščine in kmetijska zemljišča preusmerjena s proizvo -
dnje hrane v proizvodnjo biogoriv.
Biogoriva kot vir energije iz obnovljivih virov 
v prometnem sektorju EU
Cilj za promet v višini 10 % energije iz obnovljivih virov, ki ga 
je treba doseči do leta 2020
06 
Direktiva 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (v na -
daljnjem besedilu: direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov) 
je del svežnja ukrepov EU za energijo in podnebne spremembe6, ki ga je Svet 
sprejel 6. aprila 2009. Nov sveženj za energijo iz obnovljivih virov, vključno s poli -
tiko za trajnostno bioenergijo za leto 2030, naj bi bil predstavljen do leta 20177.3 Tabele Eurostata SHARES 2014 
(deleži za leto 2014), rezultati 
in podrobni rezultati; glej tudi 
Prilogo I  k temu poročilu.
4 COM(2015) 293 final z dne 
15. junija 2015 – Poročilo 
o napredku na področju 
energije iz obnovljivih virov.
5 SWD (2015) 117 final z dne 
15. junija 2015 – Technical 
assessment of the EU biofuels 
sustainability and feasibility of 
10 % renewable energy in 
transport  (tehnična ocena 
trajnosti biogoriv v EU in 
izvedljivosti 10 % energije iz 
obnovljivih virov v prometu), 
str. 3.
6 Sveženj iz leta 2020 je sklop 
zavezujočih zakonodajnih 
aktov, glej http://ec.europa.eu/
clima/policies/strategies/2020/
index_en.htm .
7 COM(2015) 572 final z dne 
18. novembra 2015 – Stanje 
energetske unije 2015.
13 Uvod 
07 
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov zahteva, da EU do 
leta 2020 vsaj 20 % svoje končne porabe energije pokriva z energijo iz obnovljivih 
virov. Poleg tega direktiva določa, da mora vsaka država članica zagotoviti, „da 
je delež energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah prometa v letu 2020 najmanj 
enak 10 % končne porabe energije v prometu v tej državi članici”8. Ta cilj je mo -
goče doseči s povečanjem uporabe električne in drugih alternativnih energij iz 
obnovljivih virov v prometu ter z dodajanjem biogoriv fosilnim gorivom. V praksi 
bi bilo glede na sedanjo stopnjo tehničnega razvoja in možnosti za uporabo 
električne energije iz obnovljivih ali drugih alternativnih virov energije v pro -
metu mogoče cilj za promet v višini 10 % doseči le z znatno uporabo biogoriv. 
Leta 2014 je stopnja dodanih biogoriv gorivom, ki se uporabljajo v prometu 
v Evropski uniji, znašala približno 5 %9.
08 
Ker biogoriva, proizvedena iz kmetijskih poljščin, pomenijo konkurenco proiz-  
vodnji hrane, je evropski zakonodajalec leta 2015 uvedel10 prag 7 % za prispevek 
biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za hrano, k cilju za promet 
v višini 10 %, ki naj bi bil dosežen do leta 2020.
09 
Kot navedeno, biogoriva, proizvedena iz odpadkov, ostankov ali druge neživilske 
biomase, ne pomenijo konkurence proizvodnji hrane. Zato direktiva o spodbuja -
nju uporabe energije iz obnovljivih virov določa, da bi bilo treba njihov prispevek 
k uresničevanju cilja EU za promet v višini 10 % upoštevati dvojno. To pomeni, da 
bi države članice teoretično lahko dosegle cilj v višini 10 % s 5 % biogoriv, proi -
zvedenih iz lesne celuloze, neživilske celuloze, odpadkov ali ostankov. Na podlagi 
statističnih podatkov Eurostata za leto 2014 je delež biogoriv, ki temelji na dvoj -
nem upoštevanju, v skupni sporočeni porabi biogoriv v prometu za vse države 
članice znašal približno 20 % (glej Prilogo I ).8 Člen 3(4) direktive 
o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov.
9 Biofuels Barometer. 
Eurobserver, julij 2015.
10 Direktiva (EU) 2015/1513 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 9. septembra 2015 
o spremembi Direktive 98/70/
ES o kakovosti motornega 
bencina in dizelskega goriva 
ter spremembi Direktive 
2009/28/ES o spodbujanju 
uporabe energije iz 
obnovljivih virov (UL L 239, 
15.9.2015, str. 1).
14 Uvod 
Trajnostna merila, določena v členu 17(2) do (6) direktive o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov
(a) Prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biogoriv je najmanj 35 %.
(b) Biogoriva se ne proizvedejo iz surovin, pridobljenih na zemljišču velikega pomena za ohranjanje biotske 
raznovrstnosti (tj. pragozd in druga gozdna zemljišča, naravovarstvena območja, travinje z veliko biotsko 
raznovrstnostjo).
(c) Biogoriva se ne proizvedejo iz surovin, pridobljenih na zemljišču z visoko zalogo ogljika (tj. mokrišče, 
gozdnato območje, šotišče).
(d) Kmetijske surovine, pridelane v EU ter uporabljene za proizvodnjo biogoriv, izpolnjujejo minimalne zahte -
ve za dobre kmetijske in okoljske pogoje ter nekatere predpisane zahteve ravnanja, opredeljene v skupni 
kmetijski politiki.Okvir 1Trajnostna merila za biogoriva
10 
Za ublažitev negativnih okoljskih vplivov zaradi neposrednih sprememb rabe 
zemljišč (glej odstavek 1), direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih 
virov določa, da morajo biogoriva izpolnjevati več trajnostnih meril, določenih 
v okviru 1 . Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov se nana -
ša tudi na druga vprašanja, ki lahko vplivajo na trajnost biogoriv, kot so potencial -
ni negativni socialno-ekonomski vplivi (tj. konflikti v zvezi z lastništvom zemljišč, 
prisilno/otroško delo, slabi delovni pogoji itd.), emisije toplogrednih plinov zaradi 
posrednih sprememb rabe zemljišč, preprečevanje goljufij in preglednost v zvezi 
s proizvodnjo biogoriv.
11 
Za dosego cilja za promet v višini 10 % se lahko upoštevajo samo trajnostna 
biogoriva. Države članice so odgovorne za zagotovitev, da prijavljene količine 
temeljijo na veljavnih certifikatih, ter za zbiranje teh podatkov in njihovo pošilja -
nje Eurostatu. Za zagotovitev, da so biogoriva, dana na trg EU, trajnostna, morajo 
države članice od gospodarskih subjektov v dobavni verigi biogoriv zahtevati, da 
dokažejo, da so bila trajnostna merila izpolnjena11. Subjekti lahko dokažejo, da 
njihove pošiljke biogoriv izpolnjujejo trajnostna merila z izpolnjevanjem zahtev 
nacionalnih kontrolnih sistemov ali z uporabo prostovoljnih shem, ki jih prizna 
Komisija12.11 Člen 18(3) direktive 
o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov.
12 Člen 18(4) direktive 
o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov.
15 Uvod 
12 
Na splošno nacionalni sistemi kot dokaz o trajnosti zahtevajo ali sprejmejo 
certifikate, izdane v okviru prostovoljnih shem, ki jih prizna Komisija. Na splošno 
vsi nacionalni sistemi vključujejo uporabo priznanih prostovoljnih shem, v vsaki 
državi članici pa običajno deluje več prostovoljnih shem. Zato prostovoljne she -
me certificirajo večino trajnostnih biogoriv, danih na trg EU.
Certificiranje trajnostnih biogoriv v okviru prostovoljnih 
shem, ki jih prizna Komisija
13 
Prostovoljna shema je sistem za certificiranje trajnosti biogoriv. Prostovoljne she -
me večinoma vzpostavljajo zasebni subjekti. Veliko prostovoljnih shem so razvile 
skupine gospodarskih subjektov in druge zainteresirane strani (okrogle mize ali 
konzorciji). Obstajajo tudi prostovoljne sheme, ki so jih razvili proizvajalci biogo -
riv. Prostovoljne sheme lahko uporabljajo merila, ki so strožja od tistih iz direktive 
o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, in dodatna merila, npr. so -
cialna merila ali merila, prilagojena lokalnim razmeram, in merila za spodbujanje 
najboljših kmetijskih praks. Upoštevajo lahko tudi dodatne trajnostne vidike, kot 
so zaščita tal, vode in zraka.
14 
Za namene certificiranja je treba preveriti celotno proizvodno verigo od kmeta, ki 
prideluje surovine, do proizvajalca biogoriva. Pri izvajanju kontrol se prostovolj -
ne sheme opirajo na neodvisne revizorje (tj. certifikacijske organe, ki so fizične 
ali pravne osebe), ki v imenu prostovoljne sheme v skladu s pogodbo, sklenjeno 
s to shemo, potrdijo, da gospodarski subjekti izpolnjujejo trajnostna merila. 
Revizorji certifikacijskih organov lahko izvedejo dokumentacijske preglede in 
preglede na kraju samem pri kmetih, na prvih zbirališčih za biomaso, v skladiščih, 
oljarnah, obratih za proizvodnjo biogoriv ter pri trgovcih z biomaso ali biogorivi 
(glej  sliko 1 ).
16 Uvod Slika 1Certificiranje v okviru prostovoljne sheme (PS)
Opomba:  PS – prostovoljna shema, CO – certifikacijski organ.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
15 
Subjekt, ki proizvaja biomaso ali biogoriva, certifikacijskemu organu plača stroške 
certificiranja in prostovoljni shemi pristojbine ter pridobi certifikat z logotipom 
prostovoljne sheme. Vsak gospodarski subjekt v verigi pridelave biomase in njene 
pretvorbe v biogoriva mora kupcem biomase ali biogoriv zagotoviti informacije 
o certifikatu, ki ga je pridobil, in trajnostnih značilnostih proizvodov, ki jih ponuja.Vsak gospodarski subjekt 
zaprosi za certiﬁkat CO, ki ga sam izbere.Če so izpolnjene zahteve iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov,CO gospodarskemu subjektu 
izda certiﬁkat.
Na podlagi certiﬁkata, ki ga izda CO, lahko vsak gospodarski subjekt izda dokazilo o trajnosti in svoje proizvode proda na naslednjo stopnjo verige.kmet trgovec raﬁnerijaKo ima CO sklenjeno pogodbo s priznano PS, 
lahko gospodarskim subjektom izdaja certiﬁkate.Certiﬁciranje v okviru PS
PSPS sklene pogodbo s CO, ki ima kvaliﬁkacije za opravljanje revizij 
skladnosti z zahtevami iz direktive o spodbujanju uporabe energije 
iz obnovljivih virov.
CO1 CO2 CO3 CO4 CO5
bencinska 
črpalka
17 Uvod 
16 
Kadar gospodarski subjekt pridobi certifikat priznane prostovoljne sheme, državi 
članici ni treba zahtevati dodatnih dokazov o izpolnjevanju trajnostnih meril13. 
Zato je certifikat, ki ga izda priznana prostovoljna shema, veljaven v vseh državah 
članicah EU. Priznane prostovoljne sheme certificirajo tako biomaso, proizvedeno 
v EU, kot tudi uvoženo iz tretjih držav.
17 
Komisija je odgovorna za priznavanje prostovoljnih shem. Poleg tega lahko razve -
ljavi odločbo o priznanju, če shema ne izvaja vseh elementov, na katerih je teme -
ljila odločba. Odločbe o priznanju so veljavne pet let. Prva je bila izdana leta 2011. 
Do decembra 2015 je Komisija priznala 19 prostovoljnih shem (glej Prilogo II )14.13 Člen 18(7) direktive 
o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov.
14 Glej člen 2(2) vsake odločbe 
o priznanju.
18
 Obseg revizije 
in revizijski pristop
18 
Ob upoštevanju ključne vloge, ki jo imajo prostovoljne sheme pri preverjanju traj -
nosti biogoriv, je bistveno, da Komisija zagotovi, da se priznajo samo zanesljive 
prostovoljne sheme. Zato se je revizija osredotočila na postopek, ki ga Komisija 
uporablja za priznanje prostovoljnih shem (tj. okvir za oceno priznanja).
19 
Ker se lahko pri doseganju cilja EU za promet v višini 10 % upoštevajo le trajnost-  
na biogoriva, je bistveno, da se zbirajo zanesljivi podatki o količinah certificiranih  
trajnostnih biogoriv, danih na trg v posameznih državah članicah. Nadaljnji 
namen revizije je bil zato preučiti, ali so podatki o deležu trajnostnih biogoriv 
v prometu, ki jih države članice zberejo in predložijo Eurostatu, zanesljive.
20 
Glavno revizijsko vprašanje je bilo:
Ali so Komisija in države članice vzpostavile zanesljiv sistem za certificiranje 
trajnostnih biogoriv?
21 
Glavno revizijsko vprašanje je bilo nadalje razdeljeno na naslednja podvprašanja:
– Ali Komisija s priznanjem prostovoljnih shem zagotavlja, da so certificirana 
biogoriva trajnostna?
– Ali Komisija zagotavlja, da priznane prostovoljne sheme delujejo, kakor je bilo 
načrtovano?
– Ali so nacionalni podatki, ki se nanašajo na delež biogoriv v vseh gorivih, ki se 
uporabljajo v prometu, zanesljivi?
22 
Revizija je potekala med majem in novembrom 2015, zajela pa je ocene priznanja, 
ki jih je Komisija pripravila med letoma 2011 in 2015. Pri Komisiji je revizija zajela 
postopke javnega naročanja, ki so bili uporabljeni za izbiro zunanjega svetovalca, 
ki bi pomagal Komisiji pri ocenjevanju prostovoljnih shem, oceno in priznanje 
prostovoljnih shem ter poznejši nadzor Komisije nad prostovoljnimi shemami.
19 Obseg revizije in revizijski pristop 
23 
Obiskali smo tudi štiri države članice (Nemčijo, Francijo, Poljsko in Združeno 
kraljestvo). Te so bile izbrane, ker proizvajajo in/ali porabijo največje količine 
biogoriv. V obiskanih državah članicah je bila revizija osredotočena na sisteme 
za zbiranje in preverjanje podatkov o uporabi trajnostnih biogoriv, ki jih države 
članice sporočajo za objavo v okviru statističnih podatkov Eurostata.
24 
Prostovoljne sheme in z njimi povezani certifikacijski organi niso upravičeni 
do nobenih odhodkov EU in zato niso predmet revizije Evropskega računskega 
sodišča. Zato nismo mogli preučiti, ali so priznane prostovoljne sheme delovale 
uspešno in ali so njihovi certifikati o trajnosti zanesljivi. Vendar so izvajalci shem 
pristali na to, da med informacijskimi obiski revizorjem Sodišča zagotovijo vpo-  
gled v njihove dejavnosti in organizacijo. Podobne obiske smo opravili tudi pri 
certificiranih subjektih v proizvodni verigi biogoriv.
20
 Opažanja
15 Člen 17(1) in (6) direktive 
o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov.
16 Te zahteve in pogoji so del 
tako imenovanih zahtev 
navzkrižne skladnosti. Glej 
Prilogo IV  k temu poročilu.Okvir Komisije za oceno priznanja ni vključeval 
nekaterih pomembnih trajnostnih vidikov, povezanih 
s proizvodnjo biogoriv
25 
Glede na to, da prostovoljne sheme certificirajo velike količine biogoriv in da 
lahko le prostovoljne sheme, ki jih je priznala Komisija, izdajajo veljavne certifika -
te o trajnosti, je bistveno, da odločbe o priznanju temeljijo na popolni in teme -
ljiti oceni certifikacijskih standardov, ki jih uporabljajo prostovoljne sheme, in 
upravljanja teh shem. Za zagotovitev, da prostovoljne sheme certificirajo biogori -
va, ki so resnično trajnostna, bi moral postopek priznanja vključevati oceno vseh 
relevantnih trajnostnih vidikov, povezanih s proizvodnjo biogoriv.
26 
Kot je bilo že navedeno, je ocene prostovoljnih shem, ki jih izda Komisija, opravil 
zunanji izvajalec v imenu Komisije na podlagi postopkov, predhodno dogovorje -
nih s Komisijo (okvir za oceno priznanja). Komisija je zunanjega izvajalca izbrala 
na podlagi trdnih meril in na splošno v skladu z ustreznimi določbami finančne 
uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije. Preučitev ocen štirih prostovolj -
nih shem, ki jih je opravil svetovalec, kaže, da so te sheme pravilno uporabljale 
okvir za oceno, dogovorjen s Komisijo.
27 
Ocenili smo tudi, ali je okvir za oceno priznanja temeljito zajemal trajnost proi -
zvodnje biogoriv. Ugotovili smo, da so se s tem okvirom ocenjevala le obvezna 
trajnostna merila iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, 
drugih pomembnih vidikov, potrebnih za zagotovitev trajnosti biogoriv, pa ocena 
ni vključevala.
Spoštovanje okoljskih zahtev EU za kmetijstvo ni bilo 
zagotovljeno
28 
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov kot trajnostno me -
rilo15 za surovine, pridelane v Evropski uniji, določa izpolnjevanje okoljskih zahtev 
ter kmetijskih in okoljskih pogojev, določenih v okviru skupne kmetijske politi -
ke16. Ugotovili smo, da Komisija pred priznanjem prostovoljnih shem ni preverila, 
ali so te pregledale, ali proizvajalci surovin za biogoriva (kmetje) izpolnjujejo te 
pogoje in zahteve. Ugotovili smo, da zato standardi treh od štirih preučenih pro -
stovoljnih shem niso omogočali uspešnega in celovitega preverjanja izpolnjeva -
nja tega trajnostnega merila. Te sheme so se opirale na kontrole, ki so jih izvajali 
nacionalni organi v okviru skupne kmetijske politike, vendar niso imele dostopa 
do rezultatov tovrstnih kontrol (glej okvir 2 ).
21 Opažanja 
29 
Omeniti je treba, da v naših letnih poročilih sistematično izpostavljamo kršitve 
teh okoljskih zahtev EU pri kmetih (glej odstavek 28)17.
Neobvezna trajnostna vprašanja
30 
Nekateri trajnostni vidiki proizvodnje biogoriv so sicer navedeni v direktivi 
o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov18, vendar niso določeni kot 
obvezne zahteve. V direktivi na primer ni zavezujočih meril, ki bi zagotovila, da 
proizvodnja biogoriv za porabo v EU nima negativnih socialno-ekonomskih vpli -
vov. Možnost tovrstnih negativnih vplivov se torej med postopkom za priznanje 
prostovoljnih shem, ki ga uporablja Komisija, ne ocenjuje. Vendar pa bi proizvod-  
nja biogoriv lahko ogrožala lokalne skupnosti in povzročala škodo družbi na 
splošno. Primeri ključnih problemov, ki jih je treba obravnavati, so konflikti v zve -
zi z lastništvom zemljišč, prisilno/otroško delo, slabi delovni pogoji ter tveganja 
za zdravje in varnostna tveganja19.Dobre in slabe prakse za preverjanje izpolnjevanja teh zahtev
Samo ena obiskana prostovoljna shema je določila standarde, ki zahtevajo popolno in celovito preverjanje 
izpolnjevanja teh zahtev. Njeni standardi izrecno navajajo, da je treba kontrolirati, ali kmetje izpolnjujejo 
zahteve. Njena ureditev za izvedbo revizij zahteva, da certifikacijski organi pregledajo, ali kmetije izpolnjujejo 
trajnostne zahteve iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov.
Pri preostalih treh prostovoljnih shemah so njihova načela bodisi zagotavljala nepopolne postopke (kontrolni 
seznam), ki niso zajemali vseh okoljskih zahtev EU za kmetijstvo iz direktive o spodbujanju uporabe energije 
iz obnovljivih virov, omogočala, da se je skladnost preverjala le na podlagi izjav kmetov, ali pa so temeljila na 
kontrolah, ki jih izvajajo nacionalni organi, odgovorni za navzkrižno skladnost v okviru kontrolnega sistema 
skupne kmetijske politike, čeprav sheme pri certificiranju kmetov nimajo dostopa do rezultatov teh kontrol.Okvir 2
17 Odstavka 7.22 in 7.33 letnega 
poročila Sodišča za leto 2014 
(UL C 373, 10.11.2015).
18 Člen 17(7).
19 Tveganja v zvezi s proizvodnjo 
biogoriv so opredeljena na 
primer v dokumentih 2050 
Criteria Overview (pregled 
meril za leto 2050) iz poročila 
WWF Report , September 2012 , 
http://assets.worldwildlife.org/
publications/458/files/
original/2050_criteria_final_
low_res_online_viewing.
pdf?1  348 517 472.
22 Opažanja 
31 
Čeprav je svetovalec, ki je ocenjeval prostovoljne sheme, junija 2012 Komisiji 
predložil metodologijo za oceno, ali prostovoljne sheme obravnavajo neobvezna 
trajnostna vprašanja, Komisija te metodologije doslej še ni uporabila. Prosto -
voljnim shemam zato ni bilo treba vključevati neobveznih trajnostnih vprašanj 
v standarde, ki so jih predložile za priznanje. Kljub temu smo ugotovili, da je ena 
od štirih preučenih prostovoljnih shem vzpostavila postopke certificiranja, ki so 
vključevali preverjanje socialno-ekonomskih vplivov (glej okvir 3 ).
20 Drugi pododstavek 
člena 17(7).
21 COM(2013) 175 final, skupaj 
z dokumentom SWD(2013) 102 
final, in COM(2015) 293 final, 
skupaj z dokumentom 
SWD(2015) 117 final. Preučili 
smo dokumenta COM in 
dokumenta SWD.Okvir 3Dobra praksa pri preverjanju socialnih trajnostnih vidikov
Za zagotovitev trajnostne, okoljsko in socialno preudarne proizvodnje biomase je namen standarda te prosto -
voljne sheme za trajnostno proizvodnjo preprečevanje okoljske škode ter tudi zaščita ustreznih delovnih po -
gojev in zdravja zaposlenih na kmetijah. To vključuje zaščito tal, vode in zraka, pa tudi varne delovne pogoje 
(z usposabljanjem in izobraževanjem, uporabo zaščitnih oblačil ter pravilno in pravočasno pomočjo v primeru 
nesreč) ter spoštovanje človekovih pravic, pravic delavcev in zemljiških pravic. V skladu z načeli sheme mora 
proizvodnja biomase spodbujati odgovorne delovne pogoje ter zdravje, varnost in dobrobit delavcev, temelji -
ti pa mora na odgovornih odnosih s skupnostjo.
32 
Skladno z direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov mora Ko -
misija vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o učinku večjega 
povpraševanja po biogorivih na socialno vzdržnost v EU in tretjih državah, o učin -
ku politike EU o biogorivih na razpoložljivost cenovno dostopne hrane, zlasti za 
prebivalce držav v razvoju, in o splošnih razvojnih vprašanjih. Poročila Komisije 
morajo obravnavati tudi spoštovanje pravic do uporabe zemljišč in nacionalne  
ukrepe, sprejete za zaščito tal, vode in zraka20. Opozarjamo, da ta zahteva v zvezi 
s poročanjem sicer ne more nadomestiti pomanjkanja sistematičnega certi -
ficiranja teh trajnostnih vidikov, vendar lahko zagotovi potreben pregled po -
membnosti teh vprašanj.
33 
Komisija je doslej predložila dve poročili21. Menimo, da sta le delno uporabni, saj 
vsebujeta omejene informacije in nejasne ugotovitve, kot je prikazano v  okviru 4 . 
Poročili ne zagotavljata dovolj podatkov za oceno učinka povpraševanja po bio -
gorivih na socialno trajnost in po potrebi za predlaganje popravljalnih ukrepov.
23 Opažanja Okvir 4Primeri nezadostnih informacij o socialnih vidikih, na katere vpliva proizvodnja 
biogoriv, v poročilih Komisije
Poročilo Komisije iz leta 2013 ne obravnava splošnih razvojnih vprašanj v državah v razvoju22 (na primer vpra -
šanj razvoja podeželja in družbenega razvoja, kot so lokalna blaginja, družbena blaginja in dostop do energije, 
razvoj zmogljivosti in prenos tehnologije). Ocena delovnih pogojev iz informativnega poročila23 temelji zgolj 
na statusu ratifikacije mednarodnih konvencij v državah izvoznicah biogoriv v EU.
Vprašanja delovnih pogojev, povezana s plačili, varovanjem zdravja (vključno z izpostavljenostjo kemikalijam), 
pogodbenimi dogovori ali učinki, ki so značilni za spol, v teh poročilih niso bila ocenjena.
Poročilo Komisije iz leta 2015 sploh ne obravnava splošnih razvojnih vprašanj v državah v razvoju. Informa -
tivno poročilo vsebuje ohlapen sklep, ki pravi, da bi na splošna razvojna vprašanja v državah v razvoju lahko 
pozitivno ali negativno vplivala proizvodnja biogoriv24.
22 Poročanje o splošnih razvojnih vprašanjih v državah v razvoju zahteva direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, vendar 
natančno ne navaja, kaj so ta vprašanja.
23 Ecofys in drugi,  Renewable energy progress and biofuel sustainability  (napredek na področju energije iz obnovljivih virov in trajnost biogoriv), 2012.
24 Ecofys in drugi,  Renewable energy progress and biofuels sustainability  (napredek na področju energije iz obnovljivih virov in trajnost biogoriv), 
2014, str. 173.
Učinek posrednih sprememb rabe zemljišč ni bil upoštevan
34 
Proizvodnja biomase običajno poteka na zemljiščih, namenjenim pridelovanju 
poljščin, ki so se prej uporabljala za kmetijsko proizvodnjo, namenjeno proizvod-  
nji hrane ali krme. Ker je tovrstna kmetijska proizvodnja še vedno potrebna, bi 
bila lahko delno prestavljena na zemljišča, ki se prej niso uporabljala za pridelo -
vanje poljščin, na primer travinje ali gozd. Proces je znan kot posredna spremem -
ba rabe zemljišč, pri kateri pa obstaja tveganje izničenja prihrankov toplogrednih 
plinov, ki so posledica povečane uporabe biogoriv, saj travinja in gozdovi ab -
sorbirajo velike stopnje ogljikovega dioksida. S pretvorbo takšnih vrst zemljišč 
v zemljišča, namenjena pridelovanju poljščin, bi se lahko povečale stopnje 
atmosferskega ogljikovega dioksida, saj bi pretvorba lahko povzročila dodatne in 
znatne emisije toplogrednih plinov.
24 Opažanja 
35 
Pomen ocene učinka posrednih sprememb rabe zemljišč je bil poudarjen v vmes -
nem vrednotenju direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov25, 
v katerem je navedeno, da biogoriva lahko privedejo do zmanjšanja emisij 
toplogrednih plinov, toda obseg zmanjšanja emisij je zelo odvisen od vrste in 
uporabljene surovine ter od tega, ali se je upošteval negotov učinek posrednih 
sprememb rabe zemljišč. Če upoštevamo posredne spremembe rabe zemljišč, 
lahko nekatera biogoriva, kot so tista iz odpadkov in ostankov ali sladkornega 
trsa, privedejo do velikih prihrankov emisij, druga biogoriva iz poljščin pa lahko 
v nekaterih primerih povzročijo celo neto povečanje emisij toplogrednih plinov.
36 
Vendar direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov ne zahte -
va, da dobavitelji biomase in biogoriv v izračun prihrankov emisij toplogrednih 
plinov vključijo tudi emisije toplogrednih plinov, povezane s posrednimi spre -
membami rabe zemljišč26. Posledično učinek posrednih sprememb rabe zemljišč 
na trajnost biogoriv ni zajet v ocenah prostovoljnih shem in postopkih priznanja.
37 
Strinjamo se, da obstajajo tehnične težave pri oceni učinka posrednih sprememb 
rabe zemljišč na emisije toplogrednih plinov (predvsem pomanjkanje metodo -
logije za izračun emisij zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč, ki se lahko 
dogajajo po vsem svetu in ne nujno na območjih, kjer se proizvaja biomasa za 
biogoriva). Spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih 
virov27 problem obravnava z omejitvijo deleža biogoriv iz poljščin, ki se uporab-  
ljajo za hrano ki se lahko upoštevajo pri doseganju cilja za leto 2020 v višini 7 %, 
in z uvedbo dodatnih obveznosti poročanja za države članice in Komisijo28. V času 
revizije ni bilo na voljo informacij o virih, ki jih Komisija lahko uporabi za poroča -
nje o posrednih spremembah rabe zemljišč.
Slabo preverjanje izvora odpadkov ali ostankov, ki se 
uporabljajo za proizvodnjo biogoriv
38 
Biogoriva, proizvedena iz odpadkov in ostankov, kot je biodizel, proizveden iz 
rabljenega olja za kuhanje, se štejejo kot koristnejša za okolje, ker pri uporabi 
kmetijskih zemljišč ne pomenijo konkurence proizvodnji hrane.25 CE Delft,  Mid-term evaluation 
of the Renewable Energy 
Directive.  A study in the context 
of the REFIT programme  
(vmesno vrednotenje direktive 
o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov, 
študija v okviru programa 
REFIT). Delft, april 2015 ( www.
cedelft.eu ).
26 Kljub temu pa člen 3 Direktive 
(EU) 2015/1513, ki spreminja 
direktivo o spodbujanju 
uporabe energije iz 
obnovljivih virov, zahteva, da 
Komisija do 31. decembra 2016 
Parlamentu in Svetu predloži 
poročilo, ki med drugim 
vključuje oceno „najboljših 
razpoložljivih znanstvenih 
dokazov o emisijah zaradi 
posredne spremembe rabe 
zemljišč, povezane 
s proizvodnjo biogoriv”.
27 Direktiva (EU) 2015/1513.
28 Priloga VIII k spremenjeni 
direktivi o spodbujanju 
uporabe energije iz 
obnovljivih virov določa 
okvirne ocenjene emisije 
zaradi posrednih sprememb 
rabe zemljišč, ki jih morajo 
upoštevati države članice in 
Komisija za namene 
poročanja.
25 Opažanja 
39 
Možnost dvojnega upoštevanja biogoriv, proizvedenih iz odpadkov in ostankov, 
je privedla do položaja, v katerem se biodizel, proizveden iz rabljenega olja za 
kuhanje (glej odstavek 9), pogosto prodaja po višjih cenah kot biodizel iz rastlin -
skih olj29. To je pomenilo tveganje, da se deviškemu olju dodajajo primesi, da se 
lahko prodaja kot rabljeno olje za kuhanje. Tveganje je bilo navedeno v nedavni 
študiji30, ki je odražala pomisleke subjektov in drugih deležnikov v zvezi s tvega -
njem goljufije, s katero bi se deviško rastlinsko olje prodajalo kot rabljeno olje za 
kuhanje.
40 
Zato je bilo bistveno, da Komisija v okviru procesa priznanja oceni postopke 
prostovoljnih shem in tako zagotovi, da biogoriva, proizvedena iz odpadkov, 
resnično izvirajo iz odpadkov. Ugotovili pa smo, da se to ni izvajalo, saj Komisija 
ni ocenila, ali prostovoljne sheme preverjajo izvor odpadkov, uporabljenih za 
proizvodnjo biogoriv.
41 
Oktobra 2014 je Komisija priznala, da prostovoljne sheme ne zagotavljajo za -
dostnih dokazov o izvoru odpadkov (npr. restavracije v primeru rabljenega olja za 
kuhanje), in je vsem priznanim shemam poslala smernice. V njih je predlagala, naj 
razvijejo posebne revizijske postopke, ki se nanašajo na izvor odpadkov in ostan -
kov, tj. na gospodarski subjekt, pri katerem nastajajo odpadki ali ostanki. Pou -
darila je tudi, da v zvezi z odpadki in ostanki obstaja dejansko tveganje goljufije 
zaradi gospodarskih spodbud (npr. kadar je cena, ki se lahko doseže za surovine, 
prijavljene kot odpadki ali ostanki, višja od cene deviškega proizvoda31).
42 
To pomeni, da so bila od leta 2011, ko so bile priznane prve prostovoljne sheme, 
pa vsaj do leta 2014 biogoriva, ki so bila certificirana kot biogoriva, proizvedena 
iz odpadkov, in so se zato upoštevala dvojno pri uresničevanju nacionalnih ciljev, 
tako certificirana brez ustreznega preverjanja izvora uporabljenih odpadkov. Ker 
so bile pri naši reviziji ugotovljene slabosti pri nadzoru prostovoljnih shem (glej 
odstavke 50 do 56) in pri izvrševanju zahtev iz smernic (glej odstavka 57 in 58), ne 
moremo sprejeti zaključka, da se je preverjanje dejansko izboljšalo.29 EC note on verification of the 
chain of custody of biofuels 
made from waste and 
processing residues  (sporočilo 
Komisije o preverjanju 
nadzorne verige biogoriv, 
proizvedenih iz odpadkov in 
ostankov predelave), 
10. oktober 2014, str. 2, 
odstavek 5.
30 Ecofys,  Trends in the UCO 
market  (trendi na trgu 
rabljenega olja za kuhanje), 
2013, str. 2.
31 Smernice z dne 
10. oktobra 2014, str. 2.
26 Opažanja 
Travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo do nedavnega ni 
bilo dosledno zaščiteno
43 
Trajnostno merilo iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih 
virov32 se nanaša na varstvo „travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo” (vključno 
z ogroženimi ali ranljivimi vrstami) na tem zemljišču33. Za njegovo izvrševanje je 
morala Komisija opredeliti34 „merila in geografski obseg za opredelitev travinj”, 
ki izpolnjujejo pogoje za „travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo”. Komisija je to 
opredelitev določila decembra 201435 in se uporablja od 1. oktobra 2015, čeprav 
so morale države članice direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih 
virov izvrševati do 5. decembra 2010.
44 
Kljub pozni opredelitvi travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo so nekatere pro -
stovoljne sheme od začetka svojih dejavnosti certificiranja zagotavljale implicitno 
skladnost s tem merilom s prepovedjo vsakršnega spreminjanja travinj. Tri od 
štirih preučenih prostovoljnih shem so na primer določale, da dokler Komisija 
ne določi opredelitev, meril in geografskih območij za travinja z veliko biotsko 
raznovrstnostjo, ni dovoljeno nobeno spreminjanje travinj v obdobju od januar -
ja 2008. Druge sheme vidika travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo niso vklju -
čile v proces priznanja, kar pomeni, da certifikati o trajnosti, ki so jih te sheme 
izdale pred 1. oktobrom 2015, niso vključevali preverjanja, ali so bile surovine 
pridobljene na takšnih zemljiščih. Zato je Komisija dodelila delno priznanje, ki 
izrecno izključuje to trajnostno merilo.
45 
Doslej so tri od 19 priznanih prostovoljnih shem pridobile delno priznanje pod 
temi pogoji. Te sheme so torej certificirale trajnost biogoriv, ne da bi preverile, 
ali so bile surovine proizvedene po spremembi travišč, ki bi lahko bila travinja 
z veliko biotsko raznovrstnostjo. Kljub nezadostnemu zagotovilu, ki ga te sheme 
dajejo glede vidika trajnosti, smo ugotovili, da se je dejansko razumelo, da njihovi 
certifikati zajemajo vsa trajnostna merila iz direktive o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov. To na primer pomeni, da so se biogoriva, ki so jih te 
sheme certificirale, upoštevala pri ugotavljanju stopnje napredka pri doseganju 
cilja za promet v višini 10 % v letu 2020.32 Člen 17(3)(c).
33 Travinja z veliko biotsko 
raznovrstnostjo se razlikujejo 
po podnebnih območjih in 
lahko med drugim vključujejo 
vresje, pašnike, travnike, 
savane, stepe, grmišča, tundro 
in prerije (uvodna izjava 3 
Uredbe Komisije (EU) 
št. 1307/2014 z dne 
8. decembra 2014 
o opredelitvi meril in 
geografskega obsega travinj 
z veliko biotsko 
raznovrstnostjo za namene 
člena 7b(3)(c) Direktive 
Evropskega parlamenta in 
Sveta 98/70/ES o kakovosti 
motornega bencina in 
dizelskega goriva ter 
člena 17(3)(c) Direktive 
2009/28/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta 
o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov 
(UL L 351, 9.12.2014, str. 3)).
34 Drugi pododstavek člena 17(3) 
direktive o spodbujanju 
uporabe energije iz 
obnovljivih virov v različici, ki 
je veljala do septembra 2015.
35 Uredba (EU) št. 1307/2014.
27 Opažanja 
Preglednost in upravljanje se nista dovolj upoštevala
46 
Razen že navedenih trajnostnih vprašanj ocena in priznanje Komisije nista zaje -
mala tudi upravljanja prostovoljnih shem (upravljanje in usposobljenost osebja). 
Upravljanje prostovoljne sheme in tehnične zmogljivosti njenega osebja po -
membno vplivajo na trdnost njenih standardov in njihovega izvajanja. Pregledno 
upravljanje, ki zagotavlja ustrezno zastopanost deležnikov, in dobro strokovno 
znanje vodij in osebja povečujeta verjetnost pravilnega izvajanja standardov 
na terenu in zmanjšujeta tveganje prednostne obravnave specifičnih interesov 
nekaterih subjektov v proizvodnji biogoriv. Če je upravljanje prostovoljne sheme 
v rokah predstavnikov le nekaj gospodarskih subjektov, to povečuje tveganje 
nasprotja interesov in posledično neuspešnega preverjanja skladnosti s standardi 
sheme. Podobno šibke tehnične zmogljivosti vodij in osebja prostovoljne sheme 
povečujejo tveganje, da nadzor kakovosti certifikacijskih organov ne bo zagotav-  
ljal uspešne skladnosti gospodarskih subjektov s standardi sheme.
47 
Na podlagi javno razpoložljivih informacij smo preučili preglednost in upravljanje 
19 priznanih prostovoljnih shem (glej prilogi II  in III). Našli smo pet vrst shem: 
prostovoljne sheme, ustanovljene kot združenje posameznih zainteresiranih oseb 
ali subjektov, prostovoljne sheme, ustanovljene kot konzorciji organizacij ali zdru -
ženj, prostovoljne sheme, ki jih je ustanovil javni organ, prostovoljne sheme, ki so 
jih ustanovila zasebna podjetja, in orodje za izračunavanje emisij toplogrednih 
plinov, ki ga upravlja raziskovalni inštitut in je priznano le kot shema za merjenje 
prihrankov emisij toplogrednih plinov.
48 
Naša analiza, predstavljena v  Prilogi II , potrjuje, da je preglednost upravljanja 
na splošno večja pri prostovoljnih shemah, ki temeljijo na odprtem članstvu, in 
tistih, ki so jih ustanovili javni organi, kot pri shemah, ki temeljijo na podjetju ali 
konzorciju, saj te na splošno objavijo manj informacij. Za eno od prostovoljnih 
shem ni bilo najti niti spletišča. Na podlagi javno dostopnih informacij bi lahko 
sklepali, da za sheme, ki temeljijo na podjetju, niso bili ustanovljeni posebni or -
gani upravljanja ali vzpostavljeni postopki upravljanja ter da prostovoljne sheme 
vodijo sedanje vodstvo in osebje podjetja. Menimo, da te ureditve upravljanja 
pomenijo večje tveganje nasprotja interesov.
28 Opažanja 
49 
Organi upravljanja nekaterih prostovoljnih shem vključujejo različne skupine de -
ležnikov, kot so proizvajalci, trgovci, okoljevarstveniki, raziskovalci itd. To je dobra 
praksa, saj zastopanost različnih interesnih skupin zagotavlja bolj uravnotežen 
postopek odločanja ter tudi bolj celovit razvoj standardov sheme in širši nadzor 
nad njihovim izvajanjem.
Nadzora nad prostovoljnimi shemami ni
Delovanje shem se ni dovolj nadzorovalo …
50 
Prostovoljne sheme se priznajo na podlagi dokumentacijskega pregleda njiho -
vih certifikacijskih standardov in postopkov certificiranja, ki se uporabljajo po 
priznanju. Zato menimo, da je nadzor delovanja prostovoljnih shem bistven za 
zagotovilo, da so certifikati o trajnosti izdani v skladu s standardi, predloženimi za 
priznanje.
51 
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov ne zahteva, da Ko -
misija nadzira prostovoljne sheme. Ugotovili smo, da Komisija, potem ko je pro -
stovoljne sheme priznala, teh ni nadzorovala (glej odstavek 57). Po informacijah 
Komisije je edini kontrolni instrument, ki ga ima na voljo, preklic priznanja sheme, 
če ima dokaze, da je shema resno kršila certifikacijska pravila in zahteve. Ker pa 
Komisija ne nadzoruje delovanja prostovoljnih shem, je zelo malo verjetno, da bi 
lahko pridobila zadostne dokaze v zvezi s tem.
52 
Naš pregled dela, ki ga opravljajo certifikacijski organi, dejansko kaže, da se 
standardi, ki so jih prostovoljne sheme predstavile kot osnovo za svoje priznanje, 
v praksi vedno ne uporabljajo, kar kaže na potrebo po dejavnem nadzoru Komisi -
je nad delovanjem prostovoljnih shem.
29 Opažanja 
36 Člen 17(4) in (5).53 
Na primer, standardi neke obiskane prostovoljne sheme zahtevajo, da certifika -
cijski organ opravi revizijo več proizvajalcev biomase in potrdi, da je biomasa, 
prijavljena kot trajnostna, znanega in trajnostnega izvora ter da se lahko dokaže 
skladnost s trajnostnimi merili iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz 
obnovljivih virov. V skladu z navodili prostovoljne sheme se revizija lahko opravi 
s preverjanjem dokumentacije in/ali s preverjanjem na kraju samem, odvisno 
od konteksta, situacije in stopnje tveganja. Vendar pa smo ugotovili, da revizorji 
certifikacijskega organa v praksi kmetov niso preverjali na kraju samem, čeprav je 
standard sheme v nekaterih okoliščinah zahteval preverjanje na kraju samem.
54 
Drugi primer se nanaša na zahtevo po zaščiti mokrišč in šotišč. Skladno z direkti -
vo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov36 se poljščine za trajnost-  
na biogoriva ne smejo gojiti na območjih, spremenjenih iz zemljišč z visoko zalo -
go ogljika. Prostovoljne sheme morajo določiti posebne smernice v zvezi s tem 
vprašanjem in vzpostaviti celovit sistem za kontrolo skladnosti, ki ga uporabljajo 
neodvisni revizorji. V Franciji se je pri reviziji pokazalo, da so certifikacijski organi 
kljub temu, da je obiskana prostovoljna shema pripravila obširne standarde 
v zvezi s spremembo takih zaščitenih območij, težko preverjali skladnost s temi 
standardi. Kot so potrdili francoski nacionalni organi, je bilo to zato, ker v Franciji 
v zvezi z opredelitvijo mokrišč in šotišč ni bilo natančnega sistema za kartiranje. 
Nacionalna kartografska podatkovna zbirka še ni do konca vzpostavljena in ne 
zagotavlja točnosti, posodabljanja, celovitosti in popolnosti podatkov o območjih 
mokrišč in šotišč. Zato se kontrolni sistem, ki ga je vzpostavila prostovoljna she -
ma za območja mokrišč in šotišč, ni mogel uporabljati v praksi. Z oceno prizna -
nja, ki jo je na podlagi dokumentacije opravil izvajalec Komisije, ni bilo mogoče 
ugotoviti tega specifičnega problema.
55 
Poleg tega ni vzpostavljen poseben sistem za pritožbe, v okviru katerega bi bila 
Komisija obveščena o domnevnih kršitvah pravil prostovoljnih shem, Komisija 
pa tudi ne preverja, ali so prostovoljne sheme pravilno obravnavale pritožbe, ki 
so bile naslovljene neposredno nanje ali bile drugje javno objavljene. Komisija 
se zanaša na ozaveščenost deležnikov o obstoju splošnega spletnega sistema za 
pritožbe zaradi kršitev prava EU. Vendar pa je na spletni strani tega sistema po -
jasnjeno: „Evropska komisija lahko vašo pritožbo obravnava samo, če pravo Unije 
kršijo organi v kateri koli državi članici EU”, kar pa ne velja za prostovoljne sheme.
30 Opažanja 
56 
Ugotovili smo, da so nekatere države članice uvedle posebne zahteve za prosto -
voljne sheme in certifikacijske organe (glej okvir 5 ). Čeprav bi to lahko razumeli 
kot poskus, da se pomanjkanje nadzora na ravni EU nadomesti z nadzorom na 
nacionalni ravni, menimo, da to spodkopava uskladitev certificiranja trajnostnih 
goriv v EU. V nekaterih državah članicah priznanje Komisije praktično nima nobe -
ne vrednosti, če prostovoljna shema ne izpolnjuje nekaterih posebnih pogojev, ki 
jih določi država članica. Pomanjkanje usklajenega nadzora prostovoljnih shem 
na ravni EU povečuje tveganje diskriminacijskih praks pri kontrolah v državah 
članicah.
Primeri nacionalnih zahtev, ki omejujejo vplive priznanja Komisije
Da lahko certifikacijski organi s sedežem v Nemčiji opravljajo dejavnosti certificiranja, za katere so s prosto -
voljno shemo sklenili pogodbo, morajo pridobiti priznanje nemške uprave ter pristati na kontrole, ki dopol -
njujejo tiste, ki jih je že izvedla prostovoljna shema. Uprava ima zlasti pravico, da je prisotna pri vseh revizijah, 
ki jih opravi certifikacijski organ. To se imenuje opazovana revizija. Če revizija poteka zunaj Nemčije, mora 
certifikacijski organ kriti stroške potovanja zaposlenih, zadolženih za opazovanje revizije.  
Na Poljskem morajo za izvedbo dejavnosti certificiranja tako prostovoljne sheme kot tudi certifikacijski organi, 
ki delujejo v njihovem imenu, v državi odpreti pisarno.Okvir 5
… in potrebne izboljšave njihovih postopkov se niso 
ustrezno izvrševale
57 
Čeprav je neposredni nadzor prostovoljnih shem najuspešnejši način za ugoto -
vitev in odpravo njihovih operativnih pomanjkljivosti, lahko k izboljšanju uspeš -
nosti shem prispeva tudi spodbujanje najboljših praks s smernicami. Komisija je 
doslej izdala troje smernic (ki niso pravno zavezujoče) za priznane prostovoljne 
sheme, katerih namen je izboljšati preverjanje izvora odpadkov ali ostankov, ki 
se uporabljajo za proizvodnjo biogoriv, kar omogoča določitev travinj z veliko 
biotsko raznovrstnostjo in povečuje preglednost shem37.37 Smernice Evropske komisije 
o preverjanju nadzorne verige 
biogoriv, proizvedenih iz 
odpadkov in ostankov 
predelave (10.10.2014); 
o izvajanju nedavno sprejetih 
meril in geografskega obsega 
travinj z veliko biotsko 
raznovrstnostjo (29.1.2015) ter 
o posodobitvi spletišča 
Komisije, njenih obvestil in 
meril preglednosti (12.3.2015).
31 Opažanja 
58 
Ugotovili smo, da Komisija kljub pomembnosti vprašanj, ki so jih obravnavale 
smernice, ni zahtevala izpolnjevanja njihovih zahtev, na primer z določitvijo 
rokov, v katerih bi morale prostovoljne sheme izvesti zahtevane izboljšave. Na 
primer, v smernicah z dne 12. marca 2015 v zvezi z ukrepi za preglednost so bile 
priznane prostovoljne sheme zaprošene, naj zagotovijo povezave na svoja sple -
tišča in razkrijejo druge relevantne informacije, kot je natančno navedeno v  Prilo -
gi III  k temu poročilu. Pregledali smo spletišča prostovoljnih shem in ugotovili, da 
skoraj leto dni po izdaji smernic zahteve še zdaleč niso bile izpolnjene, saj so še 
vedno obstajale mnoge vrzeli, ker informacije bodisi niso bile objavljene ali pa so 
bile nejasne ali nepopolne.
59 
Za zakonodajalca je preglednost izredno pomembna, saj mora Komisija skladno 
s členom 24 direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov na 
spletu vzpostaviti javno platformo za preglednost ter tako „povečati preglednost 
ter omogočiti in spodbujati sodelovanje med državami članicami”. Skladno s to 
določbo „se platforma lahko uporablja tudi za objavo ustreznih informacij, za 
katere Komisija ali država članica meni, da so ključnega pomena za to direktivo in 
za dosego njenih ciljev”.
60 
Komisija meni, da platformo za preglednost predstavljajo tudi posebno spletišče 
Generalnega direktorata Komisije za energetiko38 z vsemi zakonsko predpisanimi 
informacijami, ki jih predložijo države članice, in drugimi koristnimi informa -
cijami. V sedanji obliki platforma za preglednost, ki jo vodi samo Komisija, ne 
izpolnjuje v celoti zahteve, da je treba „omogočiti in spodbujati sodelovanje med 
državami članicami”, iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih  
virov. To so potrdili deležniki, s katerimi smo se srečali (nacionalni organi, pro -
stovoljne sheme), ki so odločno zagovarjali večjo preglednost in izmenjavo 
informacij.
61 
Okvir 6  prikazuje, da potreba po večji izmenjavi informacij ni omejena le na Ko -
misijo in države članice, pač pa velja tudi za prostovoljne sheme.38 https://ec.europa.eu/energy/
en/
renewable-energy-
transparency-platform
32 Opažanja 
Primer morebitne kršitve zaradi nezadostne izmenjave informacij
Danes se lahko gospodarski subjekt, ki mu je neki certifikacijski organ zavrnil izdajo certifikata, obrne na drugi 
certifikacijski organ z namenom pridobitve certifikata brez izvedbe izboljšav, ki jih je zahteval prvi certifikacij -
ski organ.
Čeprav mora novi certifikacijski organ zahtevati zadnje certifikacijsko poročilo, ki ga mora gospodarski subjekt 
tudi predložiti, ni mogoče nikakor zagotoviti, da se to dejansko stori.
V nekaterih prostovoljnih shemah so informacije pregledne in revizijska poročila, ki jih izda en certifikacijski 
organ, so dostopna tudi drugim certifikacijskim organom, ki delujejo v okviru te sheme. Toda če certifikacijska 
organa delujeta v različnih prostovoljnih shemah, novi certifikacijski organ nikakor ne more videti poročila, na 
podlagi katerega je bil certifikat zavrnjen, če ga gospodarski subjekt noče razkriti.Okvir 6
Statistični podatki o biogorivih, certificiranih kot 
trajnostna, so lahko precenjeni …
62 
Največji delež energije, porabljene v prometu, izhaja iz goriv. Brez znatnega 
prispevka biogoriv cilja za promet v višini 10 % energije iz obnovljivih virov 
v letu 2020 ni mogoče doseči. Ker se lahko za izračun deleža energije iz obnov-  
ljivih virov v prometu upoštevajo le biogoriva, ki izpolnjujejo trajnostna merila, 
je bistvena zanesljivost podatkov o uporabi trajnostnih biogoriv. Eurostat te 
podatke objavlja v posebnih tabelah (SHARES) o deležih energije iz obnovljivih 
virov v porabi energije v prometu in drugih gospodarskih sektorjih, ki jih zajema 
direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov.
63 
Države članice morajo zagotoviti, da prijavljene količine temeljijo na veljav -
nih certifikatih in jih je zato mogoče šteti kot skladne s trajnostnimi merili za 
biogoriva.
33 Opažanja 
64 
Ko Eurostat prejme podatke, ki jih pošljejo države članice, opravi splošni pregled 
skladnosti podatkov39 in v največji možni meri preveri, ali so sporočeni podatki 
v skladu z usklajeno metodologijo. Težave, s katerimi se srečuje Eurostat, običajno 
zadevajo vnos podatkov (tipkarske napake) in podatkovne vrzeli. Če so po tem, ko 
Eurostat kontaktira nacionalne organe, problemi v sporočenih podatkih še vedno 
prisotni, o tem obvesti Generalni direktorat Komisije za energetiko, ki je odgovo -
ren za nadzor izvajanja direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih 
virov v državah članicah in je generalni direktorat Komisije, ki ima pooblastila za 
nadaljnje ukrepanje.
… ker so vključevali biogoriva, katerih trajnost ni bila 
preverjena …
65 
Poljska zakonodaja je skladnost biogoriv s trajnostnimi merili iz direktive o spod -
bujanju uporabe energije iz obnovljivih virov ter preverjanje skladnosti zahte -
vala šele od 1. januarja 2015. To pomeni, da gospodarskim subjektom v obdobju 
2011–2014 ni bilo treba predložiti dokazil o trajnosti za količine biogoriv, mešanih 
s fosilnimi gorivi. Vendar pa je Poljska poročala, da so bila vsa biogoriva skladna 
s trajnostnimi merili iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih 
virov. Eurostat je te podatke sprejel in objavil kljub neobstoju določb, ki bi zahte -
vale skladnost biogoriv s trajnostnimi merili iz direktive o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov in preverjanje te skladnosti.
66 
Francija, ki leta 2011 še ni imela povsem delujočega nacionalnega sistema za 
certificiranje trajnostnih biogoriv, je za tisto leto za skladna biogoriva sporočila 
vrednost nič, ki je bila tudi objavljena v statističnih podatkih Eurostata. Po našem 
mnenju bi moralo biti tako tudi v primeru Poljske.
… in ker izvor biomase, ki se uporablja za dvojno upoštevana 
biogoriva, ni bil dovolj preverjen
67 
V nacionalnih statističnih podatkih so količine biogoriv, ki se upoštevajo dvojno, 
in tistih, ki se upoštevajo enkrat, jasno ločene, vendar lahko le nacionalni orga -
ni zagotovijo, da je izvor posamezne vrste biogoriva sledljiv (glej odstavek 63). 
Glede na neustreznost pregledov za preverjanje izvora biomase iz odpadkov ali 
ostankov iz odstavkov 38 do 42 ni mogoče izključiti, da podatki o količinah biogo -
riv, ki se dvojno upoštevajo, lahko vključujejo količine biodizla, certificiranega kot 
biodizel, proizveden iz rabljenega olja za kuhanje, v resnici pa so surovine lahko 
iz deviškega olja ali deviškega olja, denaturiranega s primesmi.39 Na primer s primerjavo 
prejetih podatkov z drugimi 
javno dostopnimi viri (npr. z že 
objavljenimi publikacijami 
drugih organov itd.) ali 
s preverjanjem, ali so 
sporočeni podatki popolni in 
ne vsebujejo napak pri vnosu.
34 Opažanja 
68 
Dvojno upoštevanje je v pristojnosti držav članic. Pred spremembo direktive 
o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov je bilo dvojno upoštevanje 
na splošno možno za biogoriva, proizvedena iz odpadkov, države članice pa so 
se odločile, katere snovi se lahko štejejo kot odpadki. Ugotovili smo, da v EU ni 
enotne opredelitve snovi, ki se šteje kot odpadki40. Posledično dvojno upoštevani 
podatki, ki so jih sporočile različne države članice, niso bili neposredno primerlji -
vi, saj se je lahko ista snov v eni državi članici štela kot uporabna in ne kot odpa -
dek, v drugi pa se je štela kot odpadek in kot upravičena za proizvodnjo biogoriv, 
ki so se upoštevala dvojno41.
69 
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov od septembra 2015, 
ko je bila spremenjena42, vsebuje seznam surovin, ki se lahko uporabljajo za proiz-  
vodnjo biogoriv, ki se dvojno upoštevajo43. Vendar direktiva še vedno omogoča, 
da se za proizvodnjo naprednih biogoriv v obratih, ki so obstajali že pred sprejet-  
jem spremembe, uporabljajo surovine, ki niso vključene na seznam, ampak so jih 
pristojni nacionalni organi opredelili kot odpadke44.
70 
Države članice so poudarile, da je preverjanje nadzorne verige biogoriv, proizve -
denih iz odpadkov in ostankov, področje, ki zahteva natančno spremljanje, ker 
je bilo odkrito tveganje goljufije. Primera odkritih tveganj goljufij, povezanih 
z odpadki in ostanki:
– subjekt lahko kot odpadke ali ostanke razvrsti nekaj, kar to ni (ali kar je bilo 
spremenjeno s primesmi);
– subjekt lahko poskuša isti proizvod, ki se dvojno upošteva, certificirati pri 
različnih prostovoljnih shemah.
71 
O spremljanju in morebitnih ukrepih za preprečevanje goljufij so potekale razpra -
ve med državami članicami, predvsem na pobudo Nemčije in Francije, toda raz -
prave so bile odložene, ker druge države članice menijo, da je za vodenje takšnih 
razprav pristojna samo Komisija.40 Glej oddelek 2 dokumenta The 
sustainability of advanced 
biofuels in the EU  (trajnost 
naprednih biogoriv v EU), 
Inštitut za evropsko okoljsko 
politiko, London, 2013.
41 Na primer, talovo olje (ki se 
pridobiva iz lesno 
predelovalne industrije) se 
šteje kot odpadek in se zato 
dvojno upošteva na 
Švedskem, v Združenem 
kraljestvu pa ne, ker se tam 
uporablja kot kemična 
predhodna sestavina.
42 Direktiva (EU) 2015/1513.
43 Člen 3(f) in Priloga IX, ki ju 
morajo države članice 
izpolnjevati do 
10. septembra 2017.
44 Člen 3(4)(e) direktive 
o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov, 
kakor je bila spremenjena.
35
 Zaključki in priporočila
72 
Kot del svežnja EU za energijo in podnebne spremembe, ki ga je sprejel Evropski 
svet leta 2009, morajo države članice zagotoviti, da bo delež energije iz obnovlji -
vih virov v vseh oblikah prometa v letu 2020 znašal najmanj 10 % njihove končne 
porabe v tem sektorju. Vir obnovljive energije, ki ga države članice v prometnem 
sektorju največ uporabljajo, so biogoriva. Vendar pa lahko države članice v okviru 
doseganja cilja za promet v višini 10 % upoštevajo le biogoriva, ki so jih trajnost-  
ne sheme, ki jih je priznala Komisija, certificirale kot trajnostna45.
73 
Pri reviziji je bilo obravnavano vprašanje, ali so Komisija in države članice 
vzpostavile zanesljiv sistem za certificiranje trajnostnih biogoriv. Zaradi slabosti 
postopka priznanja, ki ga uporablja Komisija, in njenega poznejšega nadzora nad 
prostovoljnimi shemami ugotavljamo, da sistem za certificiranje trajnosti biogo -
riv v EU ni povsem zanesljiv.
74 
Komisija s priznanjem prostovoljnih shem, ki je omejeno na obvezne zahteve 
preverjanja, določene v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih 
virov, ne zagotavlja, da so certificirana biogoriva trajnostna. Ugotovili smo, da 
ocene, ki jih je opravila Komisija kot osnovo za priznanje prostovoljnih shem, niso 
ustrezno zajemale nekaterih pomembnih vidikov, ki so potrebni za zagotovitev 
trajnosti certificiranih biogoriv. Komisija predvsem ni zahtevala, da prostovolj -
ne sheme preverjajo, da proizvodnja biogoriv, ki jih certificirajo, ne povzroča 
bistvenih tveganj negativnih socialno-ekonomskih vplivov, kot so konflikti v zvezi 
z lastništvom zemljišč, prisilno/otroško delo, slabi delovni pogoji kmetov ter ne -
varnosti za zdravje in varnost. Podobno v to oceno ni zajet tudi učinek posrednih 
sprememb rabe zemljišč na trajnost biogoriv. Strinjamo se, da pri ocenjevanju 
učinka posrednih sprememb rabe zemljišč obstajajo tehnične težave, vendar pa 
je brez teh informacij relevantnost sistema EU za certificiranje trajnosti omajana 
(odstavki 30 do 37).
75 
Poleg tega je Komisija izdala odločbe o priznanju prostovoljnim shemam, ki niso 
imele ustreznih postopkov preverjanja, s katerimi bi zagotovile, da biogoriva, 
proizvedena iz odpadkov, resnično izvirajo iz odpadkov (tj. niso namreč preve -
rile gospodarskih subjektov, pri katerih so odpadki nastali). Komisija se je tega 
problema začela zavedati šele oktobra 2014 in je izdala smernice, v katerih je na -
vedla, naj prostovoljne sheme razvijejo posebne revizijske postopke, ki zajemajo 
izvor odpadkov (odstavki 38 do 42).45 Države članice lahko tudi 
vzpostavijo nacionalne 
sisteme za certificiranje, 
vendar večino biogoriv, ki se 
uporabljajo v EU, certificirajo 
prostovoljne sheme.
36 Zaključki in priporočila 
76 
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov zahteva izpolnje -
vanje okoljskih zahtev EU za kmetijstvo kot trajnostnega merila za surovine za 
biogoriva, pridelane v Evropski uniji. Ugotovili smo, da je Komisija prostovoljne 
sheme, ki niso imele posebnih postopkov preverjanja za zagotovitev skladnosti 
s to trajnostno zahtevo, kljub temu priznala (odstavka 28 in 29).
Priporočilo 1 – Celovita ocena prostovoljnih shem, 
ki zaprosijo za priznanje
Za prihodnja priznanja naj Komisija opravi celovitejšo oceno prostovoljnih shem. 
Zlasti naj se v okviru za oceno priznanja preveri tudi, ali sheme:
(a) ocenijo, v kakšnem obsegu proizvodnja certificiranih biogoriv vključuje 
bistveno tveganje negativnih socialno-ekonomskih vplivov, kot so konflikti 
v zvezi z lastništvom zemljišč, prisilno/otroško delo, slabi delovni pogoji kme -
tov, nevarnosti za zdravje in varnost ter emisije toplogrednih plinov zaradi 
posrednih sprememb rabe zemljišč. V ta namen bi morala Komisija zahtevati, 
da prostovoljne sheme enkrat letno na podlagi svojih dejavnosti certificira -
nja poročajo o vseh pomembnih informacijah v zvezi z navedenimi tveganji. 
Komisija naj ta poročila prostovoljnih shem upošteva pri izpolnjevanju svojih 
obveznosti poročanja iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovlji -
vih virov;
(b) uspešno preverjajo, ali proizvajalci surovin za biogoriva v EU izpolnjujejo 
okoljske zahteve EU za kmetijstvo;
(c) zagotovijo zadostne dokaze o izvoru odpadkov in ostankov, ki se uporabljajo 
za proizvodnjo biogoriv.
77 
Ugotovili smo, da so bile nekatere sheme premalo pregledne ali da so imele 
strukture upravljanja, sestavljene iz predstavnikov samo nekaj gospodarskih 
subjektov, kar je povečalo tveganje nasprotja interesov in preprečevalo uspeš -
no komunikacijo z drugimi deležniki (tj. Komisijo, nacionalnimi organi, drugimi 
shemami, certifikacijskimi organi in gospodarskimi subjekti). Po našem mnenju 
je to posledica tega, da Komisija teh vprašanj ni obravnavala v procesu priznanja. 
Komisija je leta 2015 izdala smernice, namenjene izboljšanju preglednosti prizna -
nih prostovoljnih shem. Vendar pa se njihove zahteve niso izvrševale (odstavki 46 
do 49 in 59).
37 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 2 – Zagotovitev ustreznega upravljanja in 
preglednosti prostovoljnih shem
Za prihodnja priznanja naj Komisija:
(a) oceni, ali upravljanje prostovoljnih shem zmanjšuje tveganje nasprotja 
interesov;
(b) zahteva, da prostovoljne sheme vzpostavijo uradno spletišče, na katerem 
bodo minimalne zahteve v zvezi s preglednostjo javno dostopne. Te zahteve 
zajemajo vsaj: uradne kontaktne podatke (naslov, telefonsko številko, e-na -
slov); informacije o upravljanju prostovoljne sheme ter kvalifikacije in izkušnje 
vodij in ključnega osebja; popoln seznam certifikacijskih organov, ki delu -
jejo v okviru sheme; natančne sezname veljavnih, pretečenih in preklicanih 
certifikatov (z datumi); revizijska poročila; informacije o sistemu prostovoljne 
sheme za pritožbe/poizvedbe in informacije o odkritih kršitvah. Prostovoljne 
sheme naj pravočasno posodabljajo razkrite informacije.
78 
Ugotovili smo tudi, da Komisija ne nadzoruje delovanja priznanih prostovoljnih 
shem. Ker se odločba o priznanju izda na podlagi dokumentacijskega pregleda 
postopkov certificiranja, pomanjkanje nadzora pomeni, da Komisija ne more 
pridobiti zagotovila, da prostovoljne sheme dejansko uporabljajo certifikacijske 
standarde, predstavljene za priznanje. Poleg tega Komisija nima sredstev za od -
krivanje domnevnih kršitev pravil prostovoljnih shem, saj ni vzpostavljen poseb -
ni sistem za pritožbe, Komisija pa ne preverja, ali prostovoljne sheme pravilno 
obravnavajo pritožbe, naslovljene neposredno nanje (odstavek 55).
38 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 3 – Nadzor Komisije
Komisija naj začne s takojšnjim učinkom nadzirati priznane prostovoljne sheme, 
in sicer naj:
(a) preverja, ali dejavnosti certificiranja, ki jih opravljajo sheme, izpolnjujejo stan -
darde, predstavljene za priznanje;
(b) zahteva, da prostovoljne sheme vzpostavijo pregleden sistem za pritožbe 
z naslednjimi minimalnimi značilnostmi: (i) je lahko dostopen na spletišču 
sheme; (ii) vsebuje informacije o tem, kako podati pritožbo, o časovnem okvi -
ru postopka in o možnosti pritožbe na zavrnitev pritožbe; (iii) zajema tako 
pritožbe zoper certifikacijske organe kot tudi zoper gospodarske subjekte iz 
prostovoljne sheme; (iv) vključuje sistem za sledenje, ki temelji na registrih. 
Komisija naj sistematično preverja informacije v registrih in ukrepa, če meni, 
da je to potrebno.
79 
Države članice so odgovorne za zagotovitev, da so podatki o trajnostnih biogori -
vih, ki se sporočajo Komisiji, zanesljivi. Nacionalni podatki, ki se nanašajo na delež 
skladnih biogoriv v vseh gorivih v prometu, morda niso zanesljivi, saj so statistič -
ni podatki o biogorivih, certificiranih kot trajnostna, lahko precenjeni. Ugotovili 
smo, da bi lahko države članice (tako kot v primeru Poljske) poročale o biogorivih 
kot trajnostnih, čeprav njihova trajnost ni bila dokazana (odstavek 1).
Priporočilo 4 – Zbiranje in sporočanje podatkov o trajnostnih 
biogorivih
Za okrepitev zagotovila o zanesljivosti podatkov o trajnostnih biogorivih naj 
Komisija državam članicam predlaga, naj svoje statistične podatke podprejo z do -
kazi o zanesljivosti sporočenih količin biogoriv. To je lahko v obliki skupnega cer -
tifikata/potrdila, ki ga izda subjekt, zadolžen za zbiranje podatkov o trajnostnih 
biogorivih in njihovo posredovanje nacionalnemu organu, ki ga pošlje Eurostatu.
39 Zaključki in priporočila 
80 
Zanesljivost in primerljivost statističnih podatkov o trajnostnih biogorivih slabi 
to, da v EU ni enotne opredelitve snovi, ki štejejo kot odpadki. Zaradi tega so 
odpadki v različnih državah članicah različno opredeljeni: ista snov se lahko v eni 
državi članici šteje kot uporabna in ne kot odpadek, v drugi pa se šteje kot odpa -
dek in kot upravičena za proizvodnjo biogoriv, ki so se upoštevajo dvojno. Ena 
od sprememb, sprejetih septembra 2015, uvaja prilogo k direktivi o spodbujanju 
uporabe energije iz obnovljivih virov s seznamom surovin in goriv, katerih prispe -
vek k uresničitvi cilja za promet v višini 10 % se lahko upošteva dvojno. Vendar 
direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov še vedno dopušča 
uporabo surovin, ki niso vključene na seznam, vendar so jih pristojni nacionalni 
organi opredelili kot odpadke46 (odstavka 69 in 70).
Priporočilo 5 – Uskladitev opredelitve odpadkov, ki se 
uporabljajo za proizvodnjo naprednih biogoriv
Opredelitev surovin, ki se lahko uporabljajo za proizvodnjo biogoriv, ki se dvojno 
upoštevajo, je zdaj sicer določena v spremenjeni direktivi o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov, vendar pa še vedno obstaja možnost, da se neka 
snov v eni državi članici šteje kot odpadek, v drugi pa ne. Za zagotovitev pri -
merljivosti statističnih podatkov o trajnostnih biogorivih in okrepitev zagotovila 
o zanesljivosti podatkov o naprednih biogorivih naj Komisija državam članicam 
čim prej predlaga, naj uskladijo opredelitev odpadnih snovi, ki niso vključene 
na seznam iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov in 
se uporabljajo za proizvodnjo naprednih biogoriv v obratih, ki so obstajali pred 
sprejetjem Direktive (EU) 2015/1513, ki spreminja direktivo o spodbujanju upora -
be energije iz obnovljivih virov.
To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi Kersti KALJULAID, članica Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 25. maja 2016.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik
46 Člen 3(4)(e) direktive 
o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov, 
kakor je bila spremenjena.
40
 Priloge
Goriva in biogoriva v prometu leta 2014 (v ktoe)
Fosilna goriva Biogoriva
Država članica bencin (1) dizel (2)bencin in dizel 
skupaj (3 = 1 + 2)vsa biogoriva (a) skladna 
biogorivaod tega : dvojno 
upoštevana 
biogoriva
BE 1 241,74 6 862,66 8 104,40 3 87, 6 0 3 87, 6 0 0,00
BG 495,06 1 610,39 2 105,45 110,87 110,87 0,00
CZ 1 509,78 3 75 7,93 5 267,71 316,76 316,76 0,00
DK 1 299,22 2 375,54 3 674,76 213,42 213,42 0,00
DE 17 474,16 31 813,51 49 2 87, 67 2 806,49 2 806,49 518,25
EE 236,22 494,00 730,22 5,76 0,00 0,00
IE 1 136,93 2 420,73 3 55 7, 6 6 116,18 116,18 76,96
EL 2 583,00 2 175,27 4 758,26 135,21 30,05 30,05
ES 4 405,03 20 616,75 25 021,78 944,88 0,00 0,00
FR 6 522,12 32 159,62 38 681,74 2 955,35 2 955,35 133,91
HR 536,15 1 216,01 1 752,16 29,86 29,86 0,00
IT 8 303,64 2 2 9 87,15 31 290,79 1 065,17 1 063,47 185,80
CY 350,22 230,06 580,28 9,72 9,72 6,09
LV 201,30 688,12 889,41 22,02 22,02 0,00
LT 197,19 1 213,96 1 411,15 63,20 59,71 0,00
LU 313,25 1 707,9 6 2 021,21 68,68 68,57 41,37
HU 1 211,90 2 332,40 3 544,31 193,27 193,27 52,77
MT 73,95 102,70 176,65 4,65 4,32 4,32
NL 3 715,85 5 770,92 9 486,77 349,06 336,56 212,56
AT 1 581,62 5 483,35 7 064,97 593,41 531,91 0,00
PL 3 462,26 9 090,31 12 552,57 705,37 705,37 0,00
PT 1 119,49 3 813,39 4 932,88 261,25 151,54 15,82
RO 1 339,28 3 615,17 4 954,45 166,96 166,65 0,00
SI 439,60 1 288,93 1 728,53 42,37 42,37 0,00
SK 540,22 1 350,55 1 890,78 133,87 130,60 0,00
FI 1 364,95 2 101,32 3 466,27 497, 6 5 496,28 451,01
SE 2 731,97 3 676,79 6 408,76 992,10 992,10 419,80
UK 12 678,62 24 554,41 37 233,03 1 179,00 1 179,00 686,00
Skupaj 77 064,72 195  509,91 272  574,63 14 370,13 13 120,04 2 834,71
od tega:
biodizel 11 3 67, 62 4,0 % % goriv v prometu
biobencin 2 636,91 0,9 %
goriva v prometu skupaj 286  944,76
(a) Podatki v tem stolpcu zajemajo biodizel, biobencin in za nekatere države članice manjše količine bioplina.
Vir: EUROSTAT, podrobni rezultati SHARES 2014.Priloga I
41 Priloge 
Upravljanje prostovoljnih shem
Prosto -
voljna 
shemaLastništvo UpravljanjeStatut ali 
enakovredni 
predpisi
PS v lastništvu njenih članov (odprto članstvo)
PS01 članiGeneralna skupščina imenuje 6 članov sveta. 
Svet upravlja zadeve združenja. Zavezujejo ga resolucije generalne skupščine , v kateri sodelujejo 
vsi člani.
Svet  poroča generalni skupščini, pri delu pa ga podpirajo izvršni svet in tehnični  odbori .
Izvršni svet izvaja operativne dejavnosti sistema za certificiranje.da
PS02 članiČlani  so dodeljeni v volilne razrede. Volilni razredi imenujejo dva do 18 direktorjev v svet direktor -
jev. Svet je odgovoren za nadzor in upravljanje sheme. Svet imenuje izvršnega direktorja in izvršni 
organ sheme: glavnega izvršnega direktorja  in sekretariat . Svet je tudi upravljavski odbor .
Svet določa in delegira nekatere pristojnosti odborom , delovnim skupinam  in projektnim  
skupinam .da
PS03 članiGeneralna skupščina  je najvišji organ odločanja sheme, ki izvoli izvršni svet , ki ga sestavlja 
največ 15 članov. Izvršni svet imenuje sekretariat  in ga pooblasti za operativno upravljanje sheme.
Ad hoc  delovne skupine  se ustanovijo v skladu s potrebami za nekatere posebne teme.da
PS04 članiČlani sheme so oranizirani v sedmih zbornicah , ki izvolijo upravni organ organizacije ( generalna  
skupščina delegatov ). Skupščina izvoli svet direktorjev  (pet do devet članov), ki je odgovoren za 
upravljanje sheme in zastopa združenje v odnosih s tretjimi osebami. Svet direktorjev zagotavlja nad -
zor sekretariata  in lahko imenuje izvršnega  direktorja . Izvršni direktor je odgovoren za izvajanje 
strategije in politik združenja ter vodi dejavnosti sekretariata, ki je odgovoren za vsakodnevno delo -
vanje sheme. Direktorji lahko tudi ustanovijo odbore , delovne skupine  in svetovalne odbore .da
PS05 članiNavadno generalno skupščino  sestavljajo vsi člani sheme. Generalna skupščina izvoli tri do 
16 članov sveta guvernerjev . Splošno upravljanje sheme je v pristojnosti sveta guvernerjev v 
sodelovanju z generalnim sekretarjem . Svet guvernerjev za dnevno upravljanje sheme pooblasti 
generalnega sekretarja in sekretariat . Svet guvernerjev lahko imenuje delovne skupine , stalne  
odbore  in projektne skupine , katerim lahko tudi delegira del svojih pooblastil in odgovornosti.daPriloga II
42 Priloge 
Prosto -
voljna 
shemaLastništvo UpravljanjeStatut ali 
enakovredni 
predpisi
PV v lasti konzorcija, organizacije ali združenja
PS06konzorcij sedmih 
subjektovKonzorcij sedmih ustanovnih članov imenuje člane usmerjevalnega odbora  sheme. Usmerjevalni 
odbor je upravljavski subjekt sheme, ki (po izbiri in pogodbi) tehničnemu svetovalcu , ki je tudi 
član usmerjevalnega odbora, dodeli ustrezne tehnične pristojnosti za tehnično upravljanje sheme.da
PS07krovni organ za več 
zavarovalnih shemSvet krovnega organa  sestavlja skupina strokovnjakov, vodi pa delovanje družbe. Nadzira različne 
sheme, ki jih upravljajo sektorski sveti. Sveti zavarovalnega sektorja  nadzirajo upravljanje sek -
torskih shem, vključno s prostovoljno shemo , in njihove dejavnosti. Te sektorske sheme sestavljajo 
strokovnjaki in predstavniki sektorjev. 
Vsak zavarovalniški sektor ima tehnične svetovalne odbore , sestavljene iz strokovnjakov iz 
sektorja. Odgovorni so za tekoče vzdrževanje in razvoj standardov prostovoljne sheme.
V različnih živilskih sektorjih delujejo različne sheme in krovni organ pomaga razvijati natančne 
standarde in inšpekcijske sisteme za vsak sektor.ni najdeno
PS08družba z omejenim 
jamstvom, katere 
člane/garante se-  
stavlja osem različ -
nih subjektovInformacije, ki so na voljo na spletu, niso zelo jasne. Na njihovi podlagi se lahko sklepa, da svet 
direktorjev sheme poroča izvršnemu direktorju  matične družbe. 
Shemo nadzira svet direktorjev , odgovornih za usmerjanje, splošno upravljanje in upravljanje 
družbe. 
Dve delovni skupini  sta odgovorni za razvoj in spremljanje tehničnih in tržnih vidikov delovanja 
sheme. ni najdeno
PS09deset združenj in 
organizacij iz sek -
torjev kmetijstva, 
trgovine, goriv, 
biogoriv in bioplina Skupščina deležnikov  imenuje izvršno upravo  ter svetovalni odbor  in odbor za sankcije , ki 
zagotavljata podporo izvršni upravi.
Upravljanje in delovanje sheme je bilo delegirano (prek sporazuma agencije) na družbo.
Svetovalni odbor sproži in usklajuje ukrepe za vzdrževanje in nadaljnji razvoj sistema certificiranja, ki 
ga shema uporablja.ni najdeno
PS10trgovinsko 
združenjeTehnično svetovalno skupino  sheme sestavljajo predstavniki trgovinskega združenja kot lastniki 
sheme, vodi pa jo certifikacijski organ. Ta strokovna skupina sprejema odločitve in priporočila glede 
operativnih vprašanj, povezanih z uporabo in izvedbo sheme.ni najdeno
PS11 konfederacija Lastnica sheme je konfederacija , ki jo tudi upravlja  ter jo je razvila in izvajala. ni najdeno
PS12 konfederacija Lastnica sheme je konfederacija , ki jo tudi upravlja  ter jo je razvila in izvajala. ni najdenoPriloga II
43 Priloge 
Prosto -
voljna 
shemaLastništvo UpravljanjeStatut ali 
enakovredni 
predpisi
PS v lasti javnih organov
PS13nacionalni organ za 
standardizacijoShemo upravlja nacionalni organ za standardizacijo skladno s strukturami, vzpostavljenimi za 
upravljanje njegovih shem. Nacionalni organ za standardizacijo je odgovoren za razvoj standardov.
Nacionalni organ za standardizacijo vključuje naslednje organe, ki sodelujejo pri upravljanju njego -
vih shem: uprava sheme, upravni odbor sheme, odbor strokovnjakov in odbor za pregled.ni najdeno
PS14nacionalni razisko -
valni inštitutUpravljavec sistema  je direktor nacionalnega raziskovalnega inštituta, ki ustanovi tudi odbor  
sistema . Odbor sistema nadzira certifikacijske organe v okviru sistema in določa usmeritve za razvoj 
sheme. Odbor nadzoruje upravljavec sistema in tudi svet sistema . Urad sistema  podpira odbor pri 
njegovih dejavnostih in poroča upravljavcu sistema.
Svet sistema te sheme sestavlja pet do deset članov (zunanji strokovnjaki, ki jih imenuje direktor na -
cionalnega raziskovalnega inštituta). Njegove glavne naloge so: nadzor neodvisnosti, preglednosti,  
izogibanje nasprotju interesov med udeleženci sistema in certifikacijskimi organi, preučevanje 
pritožb in predlogov, usmerjanje razvoja sheme.ni najdeno
PS v lasti družb
PS15 zasebna družbaUpravljanje v okviru splošne odgovornosti družbe, ki svojo odgovornost prenese na svoje osebje ali 
na specializirane družbe kot tretje osebe.ni najdeno
PS16 zasebna družba Ni najdeno. ni najdeno
PS17 zasebna družbaNa spletni strani GD za energetiko je navedeno: „Dokumenti, navedeni v tej shemi, so del sistema 
upravljanja [družbe] in se posodabljajo in vzdržujejo v skladu z njenimi postopki. Oseba, ki je odgo -
vorna za posodabljanje te sheme v [družbi], je direktor (skladnost v zvezi s trajnostjo in dobavitelji). 
To shemo za preverjanje vsako leto pregleda služba za zdravje, varnost, okolje in kakovost ter 
trajnost [družbe]. Udeleženci sheme so ustrezno obveščeni. V primeru uvedbe bistvenih sprememb 
se shema pošlje Evropski Komisiji v vednost ali v odobritev.“ni najdeno
PS18 zasebna družba Ni najdeno. ni najdeno
Orodje za izračunavanje, priznano kot PS
PS19 raziskovalni inštitutProstovoljno shemo trenutno upravlja raziskovalni  inštitut, ki je eden od nekdanjih projektnih 
partnerjev.ni relevantno
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi spletišč.
Evropsko računsko sodišče mora kot institucija EU najti ravnovesje med interesom EU za zagotavljanje preglednosti njenih dejanj in najboljše porabe javnih 
sredstev ter med pravico zadevnih oseb in subjektov do spoštovanja njihovega zasebnega življenja na splošno in zlasti varstva njihovih osebnih podatkov. Zato 
v tem poročilu nismo imensko opredelili prostovoljnih shem, na katere se nanašajo naša opažanja. Objektivni opis dejstev, na podlagi katerih so ugotovljene po -
manjkljivosti, o katerih poročamo, bi moral zadostovati za to, da pristojne institucije na podlagi poročila oblikujejo lastne zaključke in sprejmejo ustrezne ukrepe.Priloga II
44 Priloge Priloga III
Prostovoljna 
shema (a)Točke v zvezi s pregednostjo, navedene v smernicah Komisije (b)Druge pomembne točke v zvezi s preglednostjo
kontaktni 
podatki 
(telefon, 
e-naslov, 
naslov)gospodarski 
subjekti v PS 
(veljavni 
certifikati)gospodarski 
subjekti, ki niso 
več v PS (pretečeni 
certifikati)certifikacijski  
organiimena 
drugih 
priznanih 
PSupravljanjestatut ali 
enakovred -
ni predpisikvalifikacije 
skupine 
(življenjepis 
itn.)sistem za 
pritožbeugotovljene  
kršitve 
(preklicani 
certifikati)
PS v lasti njenih članov (odprto članstvo) ali javnih organov
PS02 da da da da ni najdeno visoko da da da (ne na spletu) da
PS03 da da ni najdeno da ni najdeno visoko da da da (ne na spletu) ni najdeno
PS13 da da da da ni najdeno nizko ni najdeno ni najdenopotrebne so 
izboljšaveda
PS05 delno (c)da ni najdeno da ni najdeno visoko da da da ni najdeno
PS04 da da da da ni najdeno visoko da da da (ne na spletu) ni najdeno
PS14 da da ni najdeno da ni najdeno visoko ni najdeno ni najdenopotrebne so 
izboljšaveni najdeno
PS01 da da da da ni najdeno visoko da ni najdeno da (ne na spletu) da
najboljše prakse priporočene izboljšave  nejasno, priporočene izboljšave
(a)  Shema Biograce GHG calculation tool zaradi svoje drugačne narave ni vključena na seznam.
(b) Navedene točke zajemajo tudi najnovejše različice sheme, vendar njeno skladnost lahko potrdi le Komisija.
(c) Vsaj ena oblika navedenih stikov ni razkrita.
(d) Informacije o lastniških subjektih. Ni navedeno, ali se uporablja za PS.
Vodenje: visoko = razkrite so zadostne informacije
srednje = razkrite informacije bi bilo treba izboljšati
nizko = razkrite informacije so nezadostnePreglednost prostovoljnih shem
45 Priloge Priloga III
Prostovoljna 
shema (a)Točke v zvezi s pregednostjo, navedene v smernicah Komisije (b)Druge pomembne točke v zvezi s preglednostjo
kontaktni 
podatki 
(telefon, 
e-naslov, 
naslov)gospodarski 
subjekti v PS 
(veljavni 
certifikati)gospodarski 
subjekti, ki niso 
več v PS (pretečeni 
certifikati)certifikacijski  
organiimena 
drugih 
priznanih 
PSupravljanjestatut ali 
enakovred -
ni predpisikvalifikacije 
skupine 
(življenjepis 
itn.)sistem za 
pritožbeugotovljene  
kršitve 
(preklicani 
certifikati)
Druge vrste PS 
PS08 da ni najdeno ni najdeno ni najdeno ni najdeno srednje ni najdeno ni najdeno ni najdeno ni najdeno
PS17 ni najdeno ni najdeno ni najdeno ni najdeno ni najdeno nizko ni najdeno ni najdeno ni najdeno ni najdeno
PS11 da (d)da ni najdeno ni najdeno ni najdeno nizko ni najdeno ni najdenopotrebne so 
izboljšaveda
PS06 delno (c)da da da ni najdeno visoko da ni najdenopotrebne so 
izboljšaveda
PS16 da ni najdeno ni najdeno ni najdeno ni najdeno nizko ni najdeno da (d)ni najdeno ni najdeno
PS07 da ni najdeno ni najdeno da ni najdeno srednje ni najdeno dapotrebne so 
izboljšaveni najdeno
PS09 da da da da ni najdeno visoko ni najdeno ni najdeno ni najdeno da
PS12 da (d)da ni najdeno ni najdeno ni najdeno nizko ni najdeno ni najdenopotrebne so 
izboljšaveda
PS10 da (d)da ni najdeno da da srednje ni najdeno da (d) potrebne so 
izboljšaveni najdeno
PS18 da ni najdeno ni najdeno da ni najdeno nizko ni najdeno ni najdeno ni najdeno ni najdeno
PS15 da (d)da ni najdeno da da nizko ni najdeno ni najdeno ni najdeno ni najdeno
najboljše prakse priporočene izboljšave  nejasno, priporočene izboljšave
(a)  Shema Biograce GHG calculation tool zaradi svoje drugačne narave ni vključena na seznam.
(b) Navedene točke zajemajo tudi najnovejše različice sheme, vendar njeno skladnost lahko potrdi le Komisija.
(c) Vsaj ena oblika navedenih stikov ni razkrita.
(d) Informacije o lastniških subjektih. Ni navedeno, ali se uporablja za PS.
Vodenje: visoko = razkrite so zadostne informacije
srednje = razkrite informacije bi bilo treba izboljšati
nizko = razkrite informacije so nezadostne
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi spletišč.
Evropsko računsko sodišče mora kot institucija EU najti ravnovesje med interesom EU za zagotavljanje preglednosti njenih dejanj in najboljše porabe javnih sredstev ter med pravico zadevnih oseb in subjektov do spoštovanja 
njihovega zasebnega življenja na splošno in zlasti varstva njihovih osebnih podatkov. Zato v tem poročilu nismo imensko opredelili prostovoljnih shem, na katere se nanašajo naša opažanja. Objektivni opis dejstev, na podla -
gi katerih so ugotovljene pomanjkljivosti, o katerih poročamo, bi moral zadostovati za to, da pristojne institucije na podlagi poročila oblikujejo lastne zaključke in sprejmejo ustrezne ukrepe.
46 Priloge 
Točka 9:Priloga IVZahteve navzkrižne skladnosti
Zahteve navzkrižne skladnosti iz člena 17(6) direktive o spodbujanju uporabe energije iz 
obnovljivih virov
(„[zahteve] in standardi na podlagi določb iz naslova ,Okolje‘ v delu A in točki 9 Priloge II k Uredbi Sveta (ES) 
št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 […] in v skladu z minimalnimi zahtevami za dobre kmetijske in okoljske pogo -
je, opredeljenimi na podlagi člena 6(1) navedene uredbe”)
Uredba Sveta (ES) št. 73/2009, Priloga II, del A:
Člen 6 (1):
„Dobri kmetijski in okoljski pogoji
1. Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, zlasti zemljišča, ki se ne uporabljajo več za proizvodne 
namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni 
ravni določijo minimalne zahteve za dobre kmetijske in okoljske pogoje na podlagi okvira iz Priloge III, ob upo -
števanju posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno s stanjem prsti in podnebnimi razmerami, obstoječimi 
sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev.”

47 Priloge Priloga IV
Priloga III:
48 Odgovori  
Komisije
Povzetek
IV
Komisija je izvedla temeljite ocene vseh prostovoljnih shem, za katere se priznava, da izpolnjujejo vse zakonske zah -
teve Direktive. Komisija meni, da prostovoljne sheme dajejo zagotovilo, da certificirana biogoriva izpolnjujejo obve -
zna merila, za katera so bile priznane sheme, na podlagi temeljitih ocen vseh certificiranih prostovoljnih shem. Kljub 
temu pa je Komisija vedno odprta za spodbujanje nadaljnjega razvoja standardov in izboljšanja sistema, spopadanja 
z izzivi, s katerimi se sooči med delovanjem sistema, in upoštevanja sprememb pravne podlage.
V
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov opredeljuje številna obvezna trajnostna merila za bio -
goriva, ki jih je treba izpolniti, da postanejo upravičena do podpore in upoštevana pri doseganju ciljev glede obno -
vljive energije. Ocene prostovoljnih shem so primerno zajele ta obvezna trajnostna merila in prostovoljne sheme so 
bile priznane le v obsegu, v katerem so lahko dokazale izpolnjevanje teh meril.
Poleg tega direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov omenja več trajnostnih vprašanj, kot so 
negativni socialno-ekonomski vplivi. Mnoge prostovoljne sheme vključujejo dodatna neobvezna trajnostna merila. 
To je mogoče šteti za dobro prakso, vendar pa je strogo prostovoljno. Prostovoljne sheme niso bile ocenjene, 
v kakšnem obsegu zajemajo tudi neobvezna merila. Zato tudi nobena od prostovoljnih shem ni bila priznana za 
obravnavanje teh vprašanj.
Po mnenju Komisije ne bi bilo primerno zahtevati, da prostovoljne sheme vključijo neobvezna trajnostna merila. Če 
bi morala vključitev teh meril postati obvezna, bi se zakonodajalec odločil, da jih vključi v sklop obveznih meril.
Komisija bo še naprej ocenjevala, ali je treba priznavanje prostovoljnih shem razširiti na neobvezne trajnostne 
vidike. Poudariti je treba, da je ocenjevanje shem glede na neobvezna merila zapleteno, saj so ta v zakonodajnem 
besedilu opredeljena precej manj podrobno kot pa obvezna merila.
Da bi zmanjšali tveganje posrednih sprememb rabe zemljišč, direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovlji -
vih virov, kakor jo spreminja Direktiva (EU) 2015/1513, vsebuje zgornjo mejo količine biogoriv, proizvedenih iz živil, 
ki jih je mogoče upoštevati pri doseganju ciljev glede obnovljive energije (7 % skupne porabe energije v prometu). 
Trajnostna merila sama po sebi ne zajemajo posrednih sprememb rabe zemljišč. Zato od prostovoljnih shem, ki pre -
verjajo izpolnjevanje obveznih meril za vsako serijo biogoriva posebej, ni mogoče zahtevati, da zajamejo posredne 
spremembe rabe zemljišč.
VI
Preverjanje izvora odpadkov in ostankov je zajeto v oceni. V vseh ocenah je bilo zahtevano, da prostovoljne sheme 
uporabljajo ustrezne določbe Direktive. To zajema vse vrste surovin, ki vključujejo odpadke in ostanke. V Direktivi 
niso predvidena posebna revizijska merila za biogoriva, proizvedena iz odpadkov in ostankov. V smernicah so se 
službe Komisije odzvale na dogajanja na trgu, ki jih ni bilo mogoče predvideti v času, ko so bile priznane prosto -
voljne sheme, in pozvale k izvajanju namenskih ukrepov za upoštevanje povečanega tveganja za goljufije, ki se je 
pojavilo v času, ko so države članice izvajale mehanizem dvojnega upoštevanja. Prostovoljne sheme so temu ustre -
zno posodobile svoje postopke preverjanja.
Odgovori Komisije 49
Poleg tega direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov ne določa nobene posebne obveznosti 
preverjanja za države članice v zvezi s členom 17(6) direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov 
(ki je povezana s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje v okviru skupne kmetijske politike ter drugimi 
ustreznimi direktivami in uredbami). Prav tako je Komisija dolžna priznati prostovoljne sheme na drugih osnovah kot 
pa teh, ki so vključene v člen 17(6) direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Zato tega elementa 
ne bi bilo primerno vključiti v oceno prostovoljnih shem.
VII
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov ne vsebuje zahtev v zvezi s strukturo upravljanja pro -
stovoljnih shem in zato ta ni v središču začetnih ocen. Namen je bil zagotoviti, da so subjekti podvrženi zunanjemu 
revidiranju, kar je izrecno navedeno v Direktivi.
Vendar pa bo treba v prihodnje nameniti več pozornosti strukturi upravljanja in ukrepom v zvezi s pregledno -
stjo. Glavni razlog za to so povečane zahteve za preglednost in upravljanje, ki se kažejo v spremembah Direktive 
(EU) 2015/1513.
VIII
Nadzorna pooblastila Komisije nad izvajanjem vseh operacij je zakonodajalec omejil. Vendar pa Komisija zahteva 
neodvisno zunanjo revizijo.
Komisija nadzira prostovoljne sheme v skladu z zakonskimi pristojnostmi, določenimi v direktivi o spodbujanju upo -
rabe energije iz obnovljivih virov, kakor je spremenjena z Direktivo (EU) 2015/1513, ki od prostovoljnih shem zahteva, 
da vsako leto poročajo o svojem delovanju. Komisija bo sama predložila poročilo o delovanju prostovoljnih shem 
aprila 2017.
Komisija se strinja, da je mogoče okrepiti nadzor in preglednost, vključno s pritožbenimi postopki.
IX
Države članice so s precejšno zamudo delno prenesle direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, 
ki vključuje trajnostna merila za biogoriva.
V državah, kjer trajnostna merila za biogoriva niso bila izvedena, prav tako ni bil vzpostavljen sistem preverja -
nja in tako ni bilo mogoče dokazati, da je biogorivo v skladu s trajnostnimi merili. Po razumevanju Komisije je to 
povzročilo zadevo, ki je predmet poročanja. Vendar pa je treba cilj glede obnovljive energije za promet uresničiti 
do leta 2020. Komisija je prepričana, da bodo države članice do leta 2020 pravilno izvajale direktivo o spodbujanju 
uporabe energije iz obnovljivih virov, ki vključuje nedavne spremembe. Komisija bo po potrebi izvedla ukrep, ki ga 
predvideva pogodba, da bi uveljavila skladnost s pravom Unije.
X(1)(i)
Komisija delno sprejema to priporočilo. Komisija od prostovoljnih shem ne more zahtevati, da vključijo socialno-eko -
nomska merila, ki niso obvezna. Vendar pa morajo prostovoljne sheme enkrat letno poročati na podlagi svojih dejavno -
sti v zvezi s certificiranjem, kakor so določene v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, ki jo spre -
minja Direktiva (EU) 2015/1513. Komisija bo v svojih poročilih upoštevala poročila, ki jih prejme od prostovoljnih shem.
X(1)(ii)
Komisija sprejema to priporočilo pod pogojem, da se preveri skladnost s členom 17(6) direktive o spodbujanju 
uporabe energije iz obnovljivih virov (ki je povezana s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje v okviru 
skupne kmetijske politike ter drugimi ustreznimi direktivami in uredbami). Skladnost s standardi za dobre kmetijske 
in okoljske pogoje, opredeljene v skupni kmetijski politiki, ter drugimi ustreznimi direktivami in uredbami se preveri 
v okviru skupne kmetijske politike.
Odgovori Komisije 50
X(1)(iii)
Komisija sprejema to priporočilo in se strinja, da je prav, da so biogoriva, proizvedena iz odpadkov, zajeta v posebne 
postopke preverjanja. Komisija je že ukrepala v tej smeri, saj je vključila uporabo posebnih ukrepov v vse svoje 
ocene, začete oktobra 2014.
X(2)
Komisija sprejema to priporočilo in se strinja, da struktura upravljanja in ukrepi v zvezi s preglednostjo potrebujejo 
več pozornosti ter je že izvedla potrebne ukrepe skozi zahteve za povečano preglednost in upravljanje, ki se kažejo 
v spremembah Direktive (EU) 2015/1513.
X(3)(i)
Komisija sprejema to priporočilo.
To zadevo bo obravnavala v okviru poročanja o delovanju prostovoljnih shem, kakor so predvidene v direktivi 
o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremenjeni z Direktivo (EU) 2015/1513. Izvajanje postopkov 
v okviru shem s strani gospodarskih subjektov preverijo neodvisni zunanji revizorji.
X(3)(ii)
Komisija sprejema to priporočilo in je že izvedla potrebne ukrepe.
X(4)
Komisija delno sprejema to priporočilo in si bo še naprej z državami članicami prizadevala k zanesljivosti sporočenih 
podatkov, saj bodo države članice od gospodarskih subjektov prejele informacije o izpolnjevanju trajnostnih meril. 
Poleg tega države članice vsakih pet let predložijo Komisiji poročilo o kakovosti vseh poslanih podatkov. Vendar pa 
zahtevanje dodatnih dokazil (certifikati/izjave) za namene ene posebne statistične zbirke podatkov ni upravičeno.
X(5)
Komisija sprejema potrebo po uskladitvi opredelitve odpadkov, ki se uporabijo za proizvodnjo naprednega 
biogoriva.
Zakonodajalec je že sprejel ukrepe za uskladitev opredelitve odpadkov v direktivi o spodbujanju uporabe energije 
iz obnovljivih virov. V direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, kakor je spremenjena z Direk -
tivo (EU) 2015/1513, je vključena opredelitev odpadkov z vzpostavitvijo povezave z Direktivo 2008/98/ES.
Uvod
05
V mnogih primerih je le del poljščine uporabljen za proizvodnjo biogoriv, medtem ko so drugi deli, včasih 
glavni deli, uporabljeni za hrano in krmo. Vpliv širjenja obdelovalnih površin je torej precej nižji, toda še vedno 
pomemben.
Odgovori Komisije 51
06
Komisija namerava predstaviti predlog politike za sveženj za energijo iz obnovljivih virov do konec leta 2016.
09
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, kakor je spremenjena z Direktivo (EU) 2015/1513, vse -
buje prilogo (Priloga IX) s seznamom surovin in goriv iz obnovljivih virov, ki se upoštevajo dvojno pri doseganju cilja 
glede obnovljive energije za promet. Priloga IX seveda vključuje odpadke, ostanke ali drugo neživilsko biomaso, 
vendar ni nobene uradne povezave do teh opredelitev.
Vsi viri obnovljive energije, uporabljeni v prometu, se upoštevajo pri doseganju ciljev glede obnovljive energije. 
Predvideva se, da bo prispevek električne energije iz obnovljivih virov pomemben (~2 odstotni točki).
10
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, kakor je spremenjena z Direktivo (EU) 2015/1513, 
zahteva vsaj 60-odstotne prihranke emisij toplogrednih plinov pri biogorivih, proizvedenih v novih obratih. Splošna 
zahteva se bo z januarjem 2018 zvišala na 50 %.
Opažanja
28
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov od držav članic ne zahteva, da preverjajo skladnost 
s členom 17(6) direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (ki se navezuje na standarde za dobre 
kmetijske in okoljske pogoje, opredeljene v skupni kmetijski politiki, ter druge ustrezne direktive in uredbe), 
čeprav so del meril. Komisija je dolžna priznati prostovoljne sheme na drugih osnovah kot pa teh, ki so vključene 
v člen 17(6) direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov.
Skupni odgovor na odstavka 30 in 31
Komisija ni dolžna priznati prostovoljnih shem in je doslej priznala le sheme za pokrivanje člena 17(2)–(5) direktive 
o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Tako tudi ni dolžna oceniti skladnosti z drugimi neobveznimi 
trajnostnimi vprašanji.
Komisija ugotavlja, da ne bi bilo primerno zahtevati, da prostovoljne sheme vključijo neobvezna trajnostna merila, 
saj se je zakonodajalec odločil, da jih ne vključi v sklop obveznih meril. Komisija posebej v zvezi s socialnimi trajno -
stnimi vidiki (okvir 3) ugotavlja, da bi vključitev takšnih meril v obseg certificiranja lahko šteli za dobro prakso, toda 
opozarja, da je vključitev prostovoljna.
Ne glede na to bo Komisija še naprej ocenjevala, ali bi bilo treba priznavanje prostovoljnih shem razširiti na neob -
vezne trajnostne vidike. Poudariti je treba, da je ocenjevanje shem glede na neobvezna merila zapleteno, saj so ta 
v zakonodajnem besedilu opredeljena precej manj podrobno kot pa obvezna merila.
Okvir 3
Komisija meni, da bi vključitev takšnih meril v obseg certificiranja lahko šteli za dobro prakso, toda opozarja, da je 
vključitev prostovoljna.
Odgovori Komisije 52
33
Komisija sicer priznava pomanjkanje podatkov, vendar je v vseh poročilih zagotovila sklice na razpoložljive podatke 
in njihovo oceno, ki vključuje dodatne posebne študije v zvezi z vplivi politike EU glede biogoriv na države 
v razvoju.
V zvezi s socialnimi vidiki, opisanimi v okvirju 4, Komisija ugotavlja, da je navkljub omejitvi izvoza biogoriv iz držav 
v razvoju poročala o vplivih politike EU glede biogoriv na večino držav v razvoju v različnih poročilih, predloženih 
leta 2013 in 2015, med drugim tudi v zvezi z državami v razvoju, ki ne izvažajo biogoriv v EU1.
Skupni odgovor na odstavke 34–37
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, kakor jo spreminja Direktiva (EU) 2015/1513, je uvedla 
zgornjo mejo (7 % porabe energije v prometu) količine biogoriv, proizvedenih iz živil, ki se lahko upoštevajo pri 
doseganju ciljev glede obnovljive energije. Ta ukrep omejuje pobudo za uporabo biogoriv, proizvedenih iz poljščin, 
za doseganje ciljev glede obnovljive energije in s tem omejuje tveganje posrednih sprememb rabe zemljišč zaradi 
politike EU glede biogoriv.
Trajnostna merila sama po sebi ne zajemajo posrednih sprememb rabe zemljišč. Zato od prostovoljnih shem, ki 
preverjajo izpolnjevanje teh meril za vsako serijo biogoriva posebej, ni mogoče zahtevati, da zajamejo posredne 
spremembe rabe zemljišč.
Komisija bo nadalje analizirala zadevo in objavila rezultate analize v poročilu, ki ga je treba predložiti konec 
leta 2016.
40
Komisija priznava, da je prav, da so biogoriva, proizvedena iz odpadkov, zajeta v posebne postopke preverjanja. 
Komisija je že ukrepala v tej smeri, saj je vključila uporabo posebnih ukrepov v vse svoje ocene, začete oktobra 2014.
Skupni odgovor na odstavka 41 in 42
V smernicah so se službe Komisije odzvale na dogajanja na trgu, ki jih ni bilo mogoče predvideti v času, ko so bile 
priznane prostovoljne sheme, in pozvale k izvajanju namenskih ukrepov za upoštevanje povečanega tveganja za 
goljufije, ki se je pojavilo v času, ko so države članice izvajale mehanizem dvojnega upoštevanja.
Komisija je prostovoljnim shemam izdala smernice, da bi tej temi namenila več pozornosti in zagotovila, da vse 
sheme ustrezno ukrepajo. To ne pomeni, da je bila zadeva prej na splošno obravnavana neustrezno. Dejansko so po 
našem vedenju mnoge zadevne prostovoljne sheme ukrepale na lastno pobudo. Po mnenju Komisije je možnost, da 
se prostovoljne sheme hitro in dejavno odzovejo na prepoznane izzive, ena od odlik sistemov za certificiranje.
45
Po sprejetju opredelitve je Komisija od delno priznanih shem zahtevala, naj predložijo preverjanje skladnosti z novo 
opredelitvijo. Tri sheme, ki so bile le delno priznane, so predložile posodobitve in so bile ocenjene. Posodobitev 
odločb je v teku.
1 SWD(2013) 102 final, SWD(2015) 117 final.
Odgovori Komisije 53
46
Ocene Komisije so bile v skladu z zahtevami, določenimi v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih 
virov. V direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov ni bilo zahtev v zvezi s strukturo upravljanja 
prostovoljnih shem in zato ta ni bila v središču začetnih ocen. Namen je bil zagotoviti, da so subjekti podvrženi 
zunanjemu revidiranju, kar je izrecno navedeno v Direktivi.
Komisija pa meni, da je treba za nadaljnje izboljšave dobre prakse v prihodnosti več pozornosti nameniti strukturi 
upravljanja. Glavni razlog za to je dvig praga izračuna emisij toplogrednih plinov, ki zahteva pogosto izračunavanje 
dejanskih prihrankov emisij toplogrednih plinov, kar zahteva še strožji nadzor.
Skupni odgovor na odstavka 50 in 51
Nadzorna pooblastila Komisije nad izvajanjem vseh operacij je zakonodajalec omejil. Vendar pa Komisija zahteva 
neodvisno zunanjo revizijo.
Komisija nadzira prostovoljne sheme v skladu z zakonskimi pristojnostmi, določenimi v direktivi o spodbujanju upo -
rabe energije iz obnovljivih virov, kakor je spremenjena z Direktivo (EU) 2015/1513, ki od prostovoljnih shem zahteva, 
da vsako leto poročajo o svojem delovanju. Komisija bo sama predložila poročilo o delovanju prostovoljnih shem 
aprila 2017.
53
Komisija je s shemami vzpostavila dialog, da bi razjasnila situacijo in poiskala izboljšave. Komisija trenutno preverja 
posamezni primer in tako je v tej fazi še prehitro, da bi lahko podala pripombe.
Vendar pa lahko na splošno zahteva za okrepitev notranjega upravljanja shem, upoštevana pri rednih ocenah, pri -
speva k boljšemu nadzoru nad izvajanjem pravil za sheme s strani certifikacijskih organov.
54
Mnoge prostovoljne sheme delujejo po vsem svetu. V praksi to pomeni, da nosi revizor, ki preverja izpolnjevanje, 
veliko odgovornost in se mora vsakič posebej odločiti, ali predložena dokazila dajejo zadostna zagotovila, da so traj -
nostna merila izpolnjena. Komisija spodbuja prostovoljne sheme, naj vzpostavijo tesen dialog z revizorji za namene 
nenehnih izboljšav certifikacijskih standardov.
55
Čeprav ni nobenega posebnega sistema za pritožbe, imajo deležniki možnost, da se obrnejo na Komisijo, če imajo 
pomisleke v zvezi z delovanjem prostovoljnih shem. Dejansko je trajnostna shema za biogoriva zelo strokovna tema, 
ki zahteva strokovno znanje in od deležnikov se pričakuje, da so seznanjeni s tem, da je Komisija priznala shemo.
56
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov jasno določa, da so države članice dolžne sprejeti 
dokazila od prostovoljnih shem. Dokler se ta določba spoštuje, so prispevki držav članic k izboljšanju postopkov 
za certificiranje dobrodošli. Po mnenju Komisije nič ne govori, denimo, proti vpletenosti držav članic v nadzor nad 
certifikacijskimi organi, saj Komisija ne priznava slednjih kot takih. Države članice ne bi smele dvomiti v veljavnost 
certifikatov, ki jih izdajo prostovoljne sheme.
Odgovori Komisije 54
V zvezi s posebnim primerom Poljske, navedenem v okviru 5, Komisija trenutno preverja skladnost zahteve s pravom 
Unije.
58
Te smernice niso pravno zavezujoče za prostovoljne sheme in so namenjene spodbujanju dobre prakse, s tem ko 
navajajo, kaj lahko Komisija zahteva v prihodnje. Komisija bo uveljavila prilagoditev višjih standardov, ko bodo pro -
stovoljne sheme zaprosile za podaljšanje priznanja.
Komisija lahko tudi razveljavi sklepe, če je bilo jasno dokazano, da neka shema ni izvedla elementov, ki se štejejo za 
odločilne za sklep, in če je prišlo do hude ali strukturne kršitve teh elementov.
Skupni odgovor na odstavka 59 in 60
Komisija pripisuje preglednosti najvišjo pomembnost.
Zahteva po preglednosti, ki je vključena v direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, se rešuje 
prek posebne spletne strani2. Vključuje tudi veliko uporabnih informacij, ki niso zakonsko predpisane, kot so infor -
macije o novih dogodkih in ustrezni dokumenti Komisije. Na tej spletni strani in povezanih straneh je mogoče najti 
vse zakonsko predpisane informacije, prejete od držav članic. V okviru te spletne strani je bila vzpostavljena  tudi 
stran, ki je namenjena vrstam informacij, navedenim v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov3.
61
V posodobljenem okviru za oceno, izdanem novembra 2015, Komisija zahteva polno preverjanje s strani zunanjih 
revizorjev. Revizorji morajo zahtevati dostop do vseh ustreznih informacij. Če sistem ne vključuje teh informacij, ne 
bi smel biti sprejet v okviru sheme. Revizorji morajo zahtevati tudi dostop do informacij o materialu, ki je certificiran 
pod imenom drugih prostovoljnih shem. Prostovoljne sheme morajo objaviti imena subjektov, ki so ali so bili certifi -
cirani v okviru sheme. To bo povečalo preglednost in izmenjavo informacij.
66
Poljska je prenesla direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, vključno s trajnostno shemo Unije 
za biogoriva, šele leta 2015. Zato v obdobju 2011–2014 določbe direktive o spodbujanju uporabe energije iz obno -
vljivih virov še niso veljale. Države članice zagotovijo kakovost poslanih podatkov; Komisija nima na voljo pravnih 
sredstev, da bi izpodbijala podatke o trajnostnih biogorivih iz leta 2014.
Poljska je v tem času prenesla direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Komisija je prepričana, 
da bodo Poljska in druge države članice do leta 2020 pravilno izvajale direktivo o spodbujanju uporabe energije 
iz obnovljivih virov, vključno z nedavnimi spremembami. Komisija bo po potrebi izvedla ukrep, ki ga predvideva 
pogodba, da bi uveljavila skladnost s pravom Unije.
2 https://ec.europa.eu/energy/en/topics/renewable-energy
3 https://ec.europa.eu/energy/en/renewable-energy-transparency-platform
Odgovori Komisije 55
67
Države članice zagotovijo kakovost poslanih podatkov. V prenosu podatkov Eurostatu je Francija sporočila vrednost 
nič, Poljska pa vrednost, ki ni nič. Vsi sporočeni podatki so izpolnjevali pravila preverjanja (preverjanje verodostojno -
sti, skladnosti in doslednosti) glede na informacije, ki jih je v tem času imel na razpolago Eurostat. Eurostat je objavil 
podatke, kakor so jih poslale države, brez kakršnih koli sprememb ali prilagoditev.
72
Izvajanje ukrepov za boj proti goljufijam je v pristojnosti držav članic. Komisija podpira prizadevanja držav članic, 
da zmanjšajo tveganje za goljufije, in je v Odboru za trajnost biogoriv in drugih tekočih goriv ustvarila delovno 
skupino, ki bo analizirala različne vidike in ukrepe, pomembne v okviru tega. Zadeva je upoštevana tudi v direktivi 
o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, kakor je spremenjena z Direktivo (EU) 2015/1513, ki od držav 
članic zahteva, da poročajo o ukrepih, ki so jih izvedle proti goljufijam, in poziva k izboljšanemu sodelovanju med 
nacionalnimi sistemi ter med nacionalnimi sistemi in prostovoljnimi shemami.
Zaključki in priporočila
74
Komisija meni, da prostovoljne sheme dajejo zagotovilo, da certificirana biogoriva izpolnjujejo obvezna merila, za 
katera so bile priznane sheme, na podlagi temeljitih ocen vseh certificiranih prostovoljnih shem. Kljub temu pa je 
Komisija vedno odprta za spodbujanje nadaljnjega razvoja standardov in izboljšanja sistema, spopadanja z izzivi, 
s katerimi se sooči med delovanjem sistema, in upoštevanja sprememb pravne podlage.
75
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov opredeljuje številna obvezna trajnostna merila za 
biogoriva, ki jih je treba izpolniti, da postanejo upravičena do podpore in upoštevana pri doseganju ciljev glede 
obnovljive energije. Ocene prostovoljnih shem so zadostno zajele ta obvezna trajnostna merila.
Mnoge prostovoljne sheme vključujejo dodatna neobvezna trajnostna merila. To je mogoče šteti za dobro prakso, 
vendar pa je strogo prostovoljno. Prostovoljne sheme niso bile ocenjene, v kakšnem obsegu zajemajo tudi neobve -
zna merila. Zato tudi nobena od prostovoljnih shem ni bila priznana za obravnavanje teh vprašanj.
Po mnenju Komisije ne bi bilo primerno zahtevati, da prostovoljne sheme vključijo neobvezna trajnostna merila. Če 
bi morala vključitev teh meril postati obvezna, bi se zakonodajalec odločil, da jih vključi v sklop obveznih meril.
Komisija bo še naprej ocenjevala, ali je treba priznavanje prostovoljnih shem razširiti na neobvezne trajnostne 
vidike. Poudariti je treba, da je ocenjevanje shem glede na neobvezna merila zapleteno, saj so ta v zakonodaj -
nem besedilu opredeljena precej manj podrobno kot pa obvezna merila. Poleg tega pa priznanje ne bi imelo 
neposrednih pravnih posledic.
Da bi zmanjšali tveganje posrednih sprememb rabe zemljišč, direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obno -
vljivih virov, kakor jo spreminja Direktiva (EU) 2015/1513, vsebuje zgornjo mejo (7 % porabe energije v prometu) 
količine biogoriv, proizvedenih iz živil, ki se lahko upoštevajo pri doseganju ciljev glede obnovljive energije. Trajno -
stna merila sama po sebi ne zajemajo posrednih sprememb rabe zemljišč. Zato od prostovoljnih shem, ki preverjajo 
izpolnjevanje obveznih meril za vsako serijo biogoriva posebej, ni mogoče zahtevati, da zajamejo posredne spre -
membe rabe zemljišč.
Odgovori Komisije 56
76
V zvezi s konvencionalnimi surovinami sledljivost zagotavljajo določbe Direktive. S smernicami so se službe Komisije 
odzvale na dogajanja na trgu, ki jih ni bilo mogoče predvideti v času, ko so bile prostovoljne sheme prvotno pri -
znane, in pozvale k izvajanju namenskih ukrepov za upoštevanje povečanega tveganja za goljufije, ki se je v glav -
nem pojavilo za izvajanje mehanizma dvojnega upoštevanja pri uresničevanju obveznosti.
77
Komisija je dolžna delovati v okviru, ki ga določi zakonodajalec. Zaradi tega mora sprejeti, da direktiva o spodbuja -
nju uporabe energije iz obnovljivih virov od držav članic ne zahteva, da preverjajo skladnost s členom 17(6) direktive 
o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (ki se navezuje na standarde za dobre kmetijske in okoljske 
pogoje, opredeljene v skupni kmetijski politiki, ter druge ustrezne direktive in uredbe), čeprav so del meril. Komisija 
je dolžna priznati prostovoljne sheme na drugih osnovah kot pa teh, ki so vključene v člen 17(6) direktive o spodbu -
janju uporabe energije iz obnovljivih virov. Zato tega elementa ne bi bilo primerno vključiti v oceno prostovoljnih 
shem.
Priporočilo 1(a)
Komisija delno sprejema to priporočilo. Komisija ne more prostovoljnih shem zavezati, da bodo vključevale social -
no-ekonomska merila, saj ta niso obvezna. Vendar pa morajo prostovoljne sheme enkrat letno poročati na podlagi 
njihovih dejavnosti v zvezi s certificiranjem, kakor so določene v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obno -
vljivih virov, spremenjeni z Direktivo (EU) 2015/1513, ki določa zadeve, o katerih morajo poročati prostovoljne sheme 
(člen 18(6)). Te zakonske zahteve za poročanje so osredotočene na zadeve, povezane z revidiranjem, toda shema 
lahko seveda izkoristi priložnost in vključi tudi druge zadeve. Komisija bo v svojih poročilih upoštevala poročila, ki 
jih prejme od prostovoljnih shem.
Priporočilo 1(b)
Komisija sprejema to priporočilo pod pogojem, da je treba preveriti skladnost s členom 17(6) direktive o spodbu -
janju uporabe energije iz obnovljivih virov (ki se navezuje na standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje, 
opredeljene v skupni kmetijski politiki, ter druge ustrezne direktive in uredbe). Vendar pa direktiva o spodbujanju 
uporabe energije iz obnovljivih virov od držav članic ne zahteva, da preverjajo skladnost s členom 17(6) te direktive, 
čeprav so del teh meril. Komisija je dolžna priznati prostovoljne sheme na drugih osnovah kot pa teh, ki so vključene 
v člen 17(6) direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Skladnost s standardi za dobre kmetijske 
in okoljske pogoje, opredeljene v skupni kmetijski politiki, ter drugimi ustreznimi direktivami in uredbami se preveri 
v okviru skupne kmetijske politike.
Priporočilo 1(c)
Komisija sprejema to priporočilo in se strinja, da je prav, da so biogoriva, proizvedena iz odpadkov, zajeta v posebne 
postopke preverjanja. Komisija je že ukrepala v tej smeri, saj je vključila uporabo posebnih ukrepov v vse svoje 
ocene, začete oktobra 2014.
78
Komisija vedno pripisuje preglednosti največjo pomembnost in je že ukrepala. Njene službe so prostovoljnim she -
mam izdale smernice, v katerih so pozvale k izvajanju številnih ukrepov v zvezi s preglednostjo. S tem smo delno 
zagotovili, da se prostovoljne sheme zgodaj pripravijo na povečano potrebo po preglednosti, izraženo v Direktivi 
(EU) 2015/1513, ki je bila v tem času v fazi končnih pogajanj. Ti ukrepi bodo izvršeni, ko bodo prostovoljne sheme 
zaprosile za podaljšanje priznanja. Ta postopek je že v teku.
Odgovori Komisije 57
Priporočilo 2(a)
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da je treba upoštevati morebitna nasprotja interesov, ki vključuje 
lastništvo shem. Komisija je že ukrepala v tej smeri in v svoje ocene uvaja analizo strukture lastništva in upravljanja 
prostovoljnih shem.
Priporočilo 2(b)
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da morajo prostovoljne sheme izpolnjevati minimalne zahteve v zvezi 
s preglednostjo. Od njih zahteva, da objavijo niz informacij, ki je zelo podoben predlogom, ki jih je podalo sodišče. 
Poleg tega bo Komisija aprila 2017 poročala o delovanju prostovoljnih shem. V okviru tega bo Komisija imela prilož -
nost oceniti potrebo po nadaljnjem določanju podatkov, ki jih morajo objaviti sheme, in določiti revizijske zahteve 
za prostovoljne sheme v izvedbenem aktu.
79
Nadzorna pooblastila Komisije nad izvajanjem vseh operacij je zakonodajalec omejil.
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, kakor jo spreminja Direktiva (EU) 2015/1513, predvi -
deva postopek o načinu nadzora nad delovanjem prostovoljnih shem.
Prostovoljne sheme so dolžne vsako leto poročati Komisiji o delovanju sheme.
Komisija pa poroča Evropskemu parlamentu in Svetu ter lahko tudi, če meni, da je primerno, določi revizijske zah -
teve za prostovoljne sheme v izvedbenem aktu. Vendar pa nadzor ne vsebuje preverjanj na samem kraju v prostorih 
gospodarskih subjektov, ki so bili certificirani v okviru prostovoljnih shem, saj direktiva o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov nalaga odgovornost za preverjanje izvajanja pravil za sheme na zunanjo revizijo.
Priporočilo 3(a)
Komisija sprejema to priporočilo.
To zadevo bo obravnavala v okviru poročanja o delovanju prostovoljnih shem, kakor so predvidene v direktivi 
o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremenjeni z Direktivo (EU) 2015/1513. Izvajanje postopkov 
shem s strani gospodarskih subjektov preverijo neodvisni zunanji revizorji.
Priporočilo 3(b)
Komisija sprejema priporočilo, da bi morale imeti prostovoljne sheme sistem za pritožbe, in to predpisuje že 
v okviru svojih ocen. Vendar pa Komisija meni, da je treba izvesti nadaljnjo oceno, preden določi podrobne tehnične 
zahteve takšnega sistema za pritožbe. Takšna ocena bo opravljena v okviru poročanja o delovanju prostovoljnih 
shem, kakor so predvidene v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremenjeni z Direktivo 
(EU) 2015/1513. Prvo poročilo je treba predložiti aprila 2017.
Odgovori Komisije 58
80
Komisija se strinja, da države članice zagotovijo kakovost poslanih podatkov.
Priporočilo 4
Komisija delno sprejema to priporočilo in si bo še naprej z državami članicami prizadevala k zanesljivosti sporočenih 
podatkov, saj bodo države članice od gospodarskih subjektov prejele informacije o izpolnjevanju trajnostnih meril. 
Poleg tega države članice vsakih pet let predložijo Komisiji poročilo o kakovosti vseh poslanih podatkov. Vendar pa 
zahtevanje dodatnih dokazil (certifikati/izjave) za namene posebne statistične zbirke podatkov ni upravičeno.
81
Zakonodajalec je že sprejel ukrepe za uskladitev opredelitve odpadkov v direktivi o spodbujanju uporabe energije 
iz obnovljivih virov. V direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, kakor je spremenjena z Direk -
tivo (EU) 2015/1513, je vključena opredelitev odpadkov z vzpostavitvijo povezave z Direktivo 2008/98/ES.
Direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, kakor je spremenjena z Direktivo (EU) 2015/1513, 
predvideva predhodno veljavno klavzulo, ki državam članicam omogoča, da pri doseganju nacionalnih ciljev za 
napredna obnovljiva goriva upoštevajo biogoriva, proizvedena iz snovi, ki so jih pristojni nacionalni organi dolo -
čili kot odpadke in so uporabljena v obstoječih obratih pred sprejetjem Direktive (EU) 2015/1513. Goriva pa se ne 
upoštevajo dvojno pri doseganju ciljev glede obnovljive energije v prometu. Po mnenju Komisije lahko ta zakonska 
določba zares pripelje do situacije, v kateri države članice različno obravnavajo nekatere vrste biogoriv, to pa je 
dovoljeno po direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, in sicer v okviru omejitev, določenih 
v njej.
Priporočilo 5
Komisija sprejema potrebo po uskladitvi opredelitve odpadkov, ki se uporabijo za proizvodnjo naprednega 
biogoriva.
Zakonodajalec je že sprejel ukrepe za uskladitev opredelitve odpadkov v direktivi o spodbujanju uporabe energije 
iz obnovljivih virov. V direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, kakor je spremenjena z Direk -
tivo (EU) 2015/1513, je vključena opredelitev odpadkov z vzpostavitvijo povezave z Direktivo 2008/98/ES.
Ukrepe za nadaljnje usklajevanje naprednih obnovljivih goriv bi lahko upoštevali pri politiki za obnovljivo energijo 
po letu 2020.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma/začetek revizije 11. 3. 2015
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 31. 3. 2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 25. 5. 2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih 22. 6. 2016
Države članice morajo zagotoviti, da bo delež energije iz 
obnovljivih virov v prometu v letu 2020 znašal vsaj 10 % 
končne porabe energije v  tem sektorju. Za doseganje tega 
cilja lahko upoštevajo samo biogoriva, ki so kot trajnostna 
certificirana v okviru prostovoljnih shem, ki jih prizna 
Komisija.
Sodišče je prišlo do zaključka, da zaradi slabosti 
v postopku priznanja prostovoljnih shem, ki ga uporablja 
Komisija, in njenem poznejšem nadzoru nad njimi sistem 
EU za certificiranje trajnosti biogoriv ni povsem zanesljiv.
Kar zadeva doseganje cilja za promet v višini 10 %, je 
Sodišče ugotovilo, da so statistični podatki lahko 
precenjeni, saj bi lahko države članice v svoje sporočanje 
o trajnostnih biogorivih vključile tudi tista, katerih trajnost 
ni bila preverjena.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE