Bruselj, 20.10.2005

COM(2005) 468 končno

2005/0198 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o odobritvi v imenu Evropske skupnosti sklenitve Memoranduma o soglasju med Evropsko skupnostjo in švicarskim Zveznim svetom o prispevku Švicarske konfederacije k zmanjševanju gospodarskih in socialnih razlik v razširjeni Evropski uniji ter pooblastitvi nekaterih držav članic, da s Švicarsko konfederacijo posamično sklenejo sporazume o izvajanju Memoranduma

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Svet je aprila 2003 pooblastil Komisijo, da se v okviru vseh sporazumov, o katerih se bo pogajala s Švico, dogovori o finančnem prispevku te države za zmanjševanje gospodarskih in socialnih razlik v razširjeni EU.

Na vrhu EU-CH maja 2004 je Švica zajamčila, da bo v 5 letih prispevala 1 milijardo CHF. Svet je to sprejel kot del splošnega kompromisa, ki je privedel do sklenitve širokega pogajalskega cikla, ki zajema devet sektorskih sporazumov.

Pogajanja o tehničnih podrobnostih tega posebnega prispevka so potekala med novembrom 2004 in majem 2005. Rezultat teh pogajanj je Memorandum o soglasju v Prilogi, ki določa okvir za dodelitev švicarskega prispevka in prednostne sektorje. Posebej je treba izpostaviti naslednje vidike:

Oblika sporazuma

Sklenitev zavezujočega sporazuma z Evropsko skupnostjo se je izkazala za neizvedljivo, saj ne bi bila potrjena v postopku ratifikacije v Švici. Zato je bilo namesto tega treba z Zveznim svetom sprejeti Memorandum o soglasju, ki bo dopolnjen z zavezujočim sporazumom z vsako državo upravičenko. Memorandum vsebuje vse potrebne elemente in zagotavlja, da bodo posamični dvostranski sporazumi med državami upravičenkami in Švico v skladu z njegovo vsebino.

Število upravičenk

Švica pojasnjuje, da je finančni prispevek omejen na plačila, ki zajemajo samo deset novih držav članic. Nadalje švicarske oblasti trdijo, da švicarski parlament nikoli ne bi sprejel spremembe pravne osnove odobrenih proračunskih sredstev za vključitev EU-13. To se zdi z vidika trenutne politične situacije v Švici verjetno. Švica se tudi sklicuje na sporazum EU z Norveško kot precedens (dvostranski prispevek Norveške je dodeljen samo 10 novim državam članicam). Če bo Skupnost vztrajala pri vključitvi vseh upravičenk do kohezijske politike EU, Švica ne bo podpisala Memoranduma z ES in se bo namesto tega pogajala dvostransko z novimi državami članicami. To seveda ne bi bilo v interesu EU, saj naj bi bil Memorandum osnova za prihodnji prispevek Švice ob naslednji širitvi in za njegovo podaljšanje po izteku petih let. Zato je predlagani Memorandum edina realna možnost.

Pogajalci Komisije se trudijo zagotoviti, da bi Memorandum predvidel možnost skupnih projektov skupaj z drugimi državami članicami EU, ki so vključene v politiko gospodarske in socialne kohezije EU, s pojasnilom, da ta politika ni omejena na deset upravičenk, omenjenih v Memorandumu. Take skupne projekte bi lahko sofinancirali instrumenti Skupnosti s področja kohezije in medregionalnega sodelovanja.

Razdelitveni ključ

Razčlenitev švicarskega prispevka upravičenkam temelji na obstoječem ključu kohezijskega sklada, o katerem so se dogovorile vse države članice. Malta je zahtevala pregled tega ključa, ki pa v okviru tega proračunskega leta ni izvedljiv. Sedanji razdelitveni ključ se je uporabljal tudi v dvostranskem sporazumu EU z Norveško.

Pravna podlaga

Predlaga se, da se Memorandum sklene na osnovi členov 159(3) in 300 Pogodbe, kar pomeni, da Svet odloča s kvalificirano večino. Memorandum se sklene s podpisom.

Kohezijska politika

Treba je upoštevati, da bo Memorandum o soglasju sklenjen v okviru zunanjih odnosov. Ni mišljeno, da bi imel kakršen koli vpliv na načela, vključno z merili in metodami za dodelitev sredstev, same kohezijske politike Evropske unije, katere cilj je spodbujati vsesplošen skladen razvoj.

2005/0198 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o odobritvi v imenu Evropske skupnosti sklenitve Memoranduma o soglasju med Evropsko skupnostjo in švicarskim Zveznim svetom o prispevku Švicarske konfederacije k zmanjševanju gospodarskih in socialnih razlik v razširjeni Evropski uniji ter pooblastitvi nekaterih držav članic, da s Švicarsko konfederacijo posamično sklenejo sporazume o izvajanju Memoranduma

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 159(3) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je aprila 2003 pooblastil Komisijo, da se v imenu Skupnosti dogovori s Švicarsko konfederacijo o sporazumu o finančnem prispevku Švice k zmanjševanju gospodarskih in socialnih razlik v razširjeni Evropski uniji.

(2) Pogajanja o tehničnih podrobnostih tega posebnega prispevka so potekala med novembrom 2004 in majem 2005. Rezultat teh pogajanj je Memorandum o soglasju v Prilogi, ki določa okvir za dodelitev švicarskega prispevka in prednostne sektorje, brez poseganja v načela, vključno z merili in metodami za dodelitev sredstev, same kohezijske politike Evropske unije –

SKLENIL:

Člen 1

Memorandum o soglasju med Evropsko skupnostjo in švicarskim Zveznim svetom o prispevku Švicarske konfederacije k zmanjševanju gospodarskih in socialnih razlik v razširjeni Evropski uniji se s to odločbo v imenu Evropske skupnosti odobri.

Besedilo Memoranduma o soglasju je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je s tem sklepom pooblaščen, da določi osebo, ki je pristojna, da v imenu Evropske skupnosti podpiše Memorandum o soglasju med Evropsko skupnostjo in švicarskim Zveznim svetom o prispevku Švicarske konfederacije k zmanjševanju gospodarskih in socialnih razlik v razširjeni Evropski uniji.

Člen 3

Države članice, ki so v Memorandumu o soglasju navedene kot upravičenke do švicarskega finančnega prispevka, so s to odločbo pooblaščene, da posamično sklenejo sporazume s Švicarsko konfederacijo o izvajanju Memoranduma. Pred podpisom takega sporazuma države članice uskladijo svoja mnenja s Svetom.

Člen 4

Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

Memorandum o soglasju med Evropsko skupnostjo in švicarskim Zveznim svetom o prispevku Švicarske konfederacije k zmanjševanju gospodarskih in socialnih razlik v razširjeni Evropski uniji

Evropska skupnost – v nadaljevanju „Skupnost“, in

švicarski Zvezni svet, v nadaljevanju „Zvezni svet“,

ob upoštevanju tesnih vezi med Evropsko unijo in Švico, ki so osnovane na številnih sektorskih sporazumih, zlasti na gospodarskem, znanstvenem in kulturnem področju,

ob upoštevanju dejstva, da širitev Evropske unije prispeva k ohranjanju miru, svobode, stabilnosti in blaginje v Evropi, ter da je v tem pogledu Zvezni svet odločen, da izkaže podporo Švicarski konfederaciji,

ob upoštevanju zahteve Evropske skupnosti po prispevku Švicarske konfederacije k zmanjševanju gospodarskih in socialnih razlik v Evropski uniji,

ob upoštevanju prizadevanj Evropske unije na področju zunanje in predpristopne pomoči ter gospodarske in socialne kohezije,

ob upoštevanju podpore Švicarske konfederacije državam srednje in vzhodne Evrope,

v želji, da se s tem memorandumom uresniči politična želja Zveznega sveta po prispevku k zmanjševanju gospodarskih in socialnih razlik v Evropski uniji,

sta določila naslednje smernice:

1. Prispevek Švice

Zvezni svet se z državami članicami iz točke 2 dogovori o sporazumih o podrobnostih švicarskega prispevka v višini ene milijarde švicarskih frankov, dodeljenih za obdobje petih let od odobritve teh sredstev s strani švicarskega parlamenta in namenjenih zmanjšanju gospodarskih in socialnih neskladnosti v okviru razširjene Evropske unije.

2. Razdelitveni ključ švicarskega prispevka

Država upravičenka | Delež celotnega prispevka |

Češka republika | 11,0 % |

Estonija | 4,0 % |

Ciper | 0,6 % |

Latvija | 6,0 % |

Litva | 7,1 % |

Madžarska | 13,1 % |

Malta | 0,3 % |

Poljska | 49,0 % |

Slovenija | 2,2 % |

Slovaška | 6,7 % |

S tem prispevkom se lahko financirajo regionalni in nacionalni projekti in programi pa tudi projekti in programi, ki vključujejo več držav upravičenk.

3. Ponovni pregled

Dve in štiri leta po začetku izvajanja švicarskega prispevka je predviden ponovni pregled stanja, da se prerazporedijo morebitna sredstva, ki niso bila namenjena za visoko prednostne projekte in programe v državah upravičenkah.

4. Smernice in področja financiranja

Varnost, stabilnost in podpora reformam :

- krepitev lokalnih upravnih zmogljivosti na regionalni in občinski ravni;

- ukrepi za zaščito meja;

- boljše upravljanje zadev v zvezi s priseljevanjem in azilom;

- dostop do informacijskih sistemov na področju zakonodaje in razvoja varnosti s pravnega vidika;

- posodobitev sodne uprave;

- utrditev institucij in zmogljivosti za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu;

- jedrska varnost;

- preprečevanje in obvladovanje naravnih katastrof;

- pobude za regionalni razvoj obrobnih ali zapostavljenih območij.

Okolje in infrastruktura:

- sanitacija in posodobitev osnovne infrastrukture (energetska učinkovitost, pitna voda, odpadne vode, odstranjevanje odpadkov, javni prevoz);

- izboljšanje okoljskih razmer, zmanjšanje škodljivih emisij, razvoj in krepitev upoštevanja standardov in norm za ekološki nadzor);

- odstranitev strupenih odpadkov in ponovna oživitev okuženih industrijskih območij;

- regionalna, mestna in podeželska ureditev prostora v smislu rabe zemljišč, infrastrukture, okolja itd.;

- čezmejne okoljstvene pobude kot npr. „Okolje za Evropo“;

- biološka raznovrstnost in varovanje narave.

Spodbujanje zasebnega sektorja:

- razvoj zasebnega sektorja in spodbujanje izvoza, s poudarkom na malih in srednjih podjetjih (MSP);

- lažji dostop do kapitala, podpora MSP na področju upravljanja podjetij;

- spodbujanje potrjenih organskih kmetijskih proizvodov;

- spodbujanje standardov, norm in ugotavljanja skladnosti na področju industrijske in kmetijske proizvodnje; spodbujanje industrijske proizvodnje v skladu z načelom trajnostnega razvoja s socialnega in okoljstvenega vidika pa tudi z vidika ekološke učinkovitosti;

- izboljšano urejanje finančnega sektorja ter krepitev finančnih institucij in trgov;

- varstvo intelektualne lastnine.

Človekov in socialni razvoj :

- krepitev zmogljivosti javne uprave na centralni, regionalni in občinski ravni za izpolnjevanje evropskih standardov;

- strokovno usposabljanje in poklicno izobraževanje;

- raziskave in razvoj (programi znanstvenih izmenjav, štipendije, partnerstva, sodelovanje na področju uporabnih raziskav itd.);

- zdravje (posodabljanje bolnišnic, reforma sistemov zdravstvenega zavarovanja, preventivni ukrepi itd.);

- partnerstva med mesti in občinami;

- podpora mednarodnim razvojnim pobudam.

Področja financiranja bodo izbrana in razvrščena glede na potrebe vsake države upravičenke.

5. Obveščenost in usklajevanje

Zvezni svet in Evropska komisija se glede na svoje potrebe redno obveščata o izvrševanju švicarskega prispevka, tudi na politični ravni. Uskladita svoje aktivnosti, da zagotovita združljivost predlaganih projektov in programov z namenom zmanjšati gospodarske in socialne neskladnosti. V ta namen Evropska komisija obvesti Zvezni svet o svojem ovrednotenju združljivosti predlaganih projektov in programov ter o ciljih Skupnosti kot tudi o pomembnih spremembah v kohezijski politiki EU, ki se primerno upoštevajo. Uskladita se tudi z drugimi institucijami in donatorji, ki financirajo iste projekte in programe.

Po potrebi se lahko projekti in programi izvedejo v sodelovanju z drugimi državami članicami EU, udeleženimi v gospodarski in socialni politiki EU. Te projekte in programe bi lahko sofinancirali instrumenti Skupnosti s področja kohezije in medregionalnega sodelovanja.

6. Izbira projektov in programov

Zvezni svet izbere projekte in programe v dogovoru z državami upravičenkami, ob upoštevanju njihovih zahtev, potreb in dejanskih absorbcijskih zmogljivosti.

7. Izvajanje projektov in programov

1. Projekti in programi se bodo po potrebi izvajali na dvostranski, „več“-dvostranski (vključeno je sofinanciranje drugih institucij ali donatorjev) ali večstranski (preko fiduciarnega sistema) osnovi.

2. Švicarski prispevki bodo v obliki daril ali koncesijskih finančnih instrumentov. Ti prispevki ne bodo vračljivi v Švici.

3. Subjekti, ki bodo prejeli švicarski prispevek, bodo načeloma zagotovili manjšinski del financiranja projektov in programov. Švicarski prispevek v obliki nepovratnih sredstev ne bo presegal 60 % stroškov projekta, razen v primeru projektov, ki se dodatno financirajo iz proračunskih sredstev, dodeljenih s strani nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov oblasti in v tem primeru švicarski prispevek ne sme presegati 85 % skupnih stroškov. Pravila za sofinanciranje se spoštujejo. Švicarski prispevek lahko v celoti financira projekte tehnične pomoči, programe za krepitev institucij pa tudi projekte in programe, ki jih izvajajo nevladne organizacije.

4. Spoštujejo se pravila za izvajanje javnih naročil in državne pomoči. Prispevki v okviru projektov ali programov ne bodo vezani.

5. Stroški upravljanja švicarske vlade bodo kriti z zneskom iz točke 1. Ti stroški zajemajo stroške osebja in uprave, stroške službenih potovanj uradnikov in svetovalcev pa tudi stroške finančnega nadzora in ocene.

8. Izvršitev švicarskega prispevka

Zvezni svet predlaga švicarskemu parlamentu, da odobri sredstva v višini ene milijarde švicarskih frankov za izvršitev švicarskega prispevka že z letom 2006. Sporazumi iz točke 1 morajo biti v skladu s smernicami iz tega memoranduma. Splošen opis vsebine okvirnih sporazumov med Švico in državami upravičenkami je v Prilogi. Te sporazume morajo države pogodbenice odobriti po svojih lastnih postopkih.

V …, dne …, sestavljeno v dveh izvodih v angleščini, češčini, danščini, estonščini, finščini, francoščini, grščini, italijanščini, latvijščini, litovščini, madžarščini, nemščini, nizozemščini, poljščini, portugalščini, slovaščini, slovenščini, španščini in švedščini.

Za Zvezni svet: …Za Evropsko skupnost:

PRILOGA II

Splošen opis vsebine okvirnih sporazumov med Švico in novimi državami članicami EU (v nadaljevanju „partnerske države“)

Vseh deset okvirnih sporazumov bo vsebovalo glavna načela sodelovanja med Švico in zadevno partnersko državo. Na osnovi teh okvirnih sporazumov bodo kasneje sklenjeni sporazumi o projektu, ki bodo urejali tehnične vidike v zvezi s projekti.

Standardna vsebina okvirnega sporazuma se lahko povzame na naslednji način:

1. Sklic na Memorandum o soglasju.

2. Cilji sodelovanja med Švico in partnersko državo.

3. Datuma začetka in konca sodelovanja med Švico in partnersko državo.

4. Višina celotnega švicarskega prispevka in ponoven pregled med Švico in ES.

5. Temeljni okvir (prednostna področja financiranja, načela, partnerji) sodelovanja med Švico in partnersko državo.

6. Postopki in merila izbire (vključno z obveščanjem in usklajevanjem z Evropsko komisijo), odobritve ter izvedbe projektov in programov.

7. Oblike financiranja projektov in programov.

8. Načela v zvezi s porabo razpoložljivih sredstev, zgornjo mejo prispevkov, upravnimi stroški (največ 5 %), načini plačila, finančnim nadzorom in upravo.

9. Pristojnosti in uskladitev v zvezi z izvedbo okvirnega sporazuma.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

Zadevno(-a) področje(-a): Regionalna politika Dejavnost: Kohezijska politika |

NASLOV SKLOPA UKREPOV: MEMORANDUM O SOGLASJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN šVICARSKIM ZVEZNIM SVETOM O PRISPEVKU ŠVICARSKE KONFEDERACIJE K ZMANJšEVANJU GOSPODARSKIH IN SOCIALNIH RAZLIK V RAZšIRJENI EVROPSKI UNIJI |

1. PRORAČUNSKA(-E) VRSTICA(-E) + POSTAVKA(-E)

2. SPLOŠNI ŠTEVILČNI PODATKI

2.1. Dodeljena sredstva za ukrep, SKUPAJ (Del B): v milijonih EUR za odobritve

SE NE UPORABLJA

2.2. Obdobje uporabe:

Začetek: Memorandum bo (verjetno) začel veljati leta 2005 (odvisno od datuma podpisa)

Iztek: Memorandum nima datuma izteka, vendar bo po koncu švicarskega finančnega prispevanja postal brezpredmeten.

2.3. Skupna večletna ocena odhodkov:

SE NE UPORABLJA

(a) Časovni razpored odobritev za prevzem obveznosti/odobritev plačil (finančna intervencija) (glej točko 6.1.1)

v mio EUR (na tri decimalna mesta)

Leto [n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 in nasl. leta] | Skupaj |

Obveznosti |

Plačila |

(b) Tehnična in upravna pomoč ter odhodki za podporo (glej točko 6.1.2)

Obveznosti |

Plačila |

Vmesni seštevek a+b |

Obveznosti |

Plačila |

(c) Skupni finančni vpliv človeških virov in drugih upravnih odhodkov (Glej točki 7.2 in 7.3)

Obveznosti/Plačila |

SKUPAJ a+b+c |

Obveznosti |

Plačila |

2.4. Skladnost s finančnim programiranjem in finančna perspektiva

[x] Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma.

2.5. Finančni vpliv na prihodke[3]

[x] Predlog nima finančnih posledic (zajema tehnične vidike glede izvajanja ukrepa)

ALI

Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji (okviren):

(v mio EUR na eno decimalno mesto)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

5. OPIS IN RAZLOGI

se ne uporablja

5.1. Potreba za intervencijo Skupnosti

5.1.1. Zastavljeni cilji

N/A

5.1.2. Ukrepi, sprejeti v zvezi s predhodnim vrednotenjem

N/A

5.1.3. Ukrepi, sprejeti po naknadnem vrednotenju

N/A

5.2. Predvideni sklop ukrepov in proračunske intervencije

N/A

5.3. Metode izvedbe

N/A

6. FINANČNI VPLIV

N/A

6.1. Skupni finančni vpliv na Del B – (v celotnem obdobju programiranja)

Metoda izračuna celotnega zneska, določena v spodnji tabeli, mora biti razložena z razdelitvijo v Tabeli 6.2. )

6.1.1. Finančna intervencija

Obveznosti (v mio EUR na tri decimalna mesta)

Razčlenitev | [Leto n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 in nasl. leta] | Skupaj |

Sklop ukrepov 1 |

Sklop ukrepov 2 |

itd. |

SKUPAJ |

6.1.2. Tehnična in upravna pomoč, odhodki za podporo ter odhodki za IT (odobritve za prevzem obveznosti) |

[Leto n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 in nasl. leta] | Skupaj |

1) Tehnična in upravna pomoč |

a) Uradi tehnične pomoči |

b) Druga tehnična in upravna pomoč: - notranja: - zunanja: od katere za vzpostavitev in vzdrževanje informatiziranih sistemov upravljanja |

Vmesni seštevek 1 |

2) Odhodki za podporo |

a) Študije |

b) Sestanki strokovnjakov |

c) Informacije in publikacije |

Vmesna seštevek 2 |

SKUPAJ |

6.2. Izračun stroškov po ukrepih iz Dela B (v celotnem obdobju programiranja)

(Kjer je več kot en ukrep, navedite zadostne podatke o posebnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti za vsakega, da omogoči ocenitev obsega in stroškov realizacije)

Obveznosti (v mio EUR na tri decimalna mesta)

Razčlenitev | Vrsta realizacij, projektov, dokumentov) | Število realizacij (skupaj za leta 1…n) | Povprečni strošek na enoto | Stroški skupaj (skupaj za leta 1…n) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Skop ukrepov 1 - Ukrep 1 - Ukrep 2 Sklop ukrepov 2 - Ukrep 1 - Ukrep 2 - Ukrep 3 itd. |

STROŠKI SKUPAJ |

Če je treba, razložite metodo izračuna

7. VPLIV NA OSEBJE IN UPRAVNI ODHODKI

N/A

7.1. Vpliv na človeške vire

Vrsta delovnega mesta | Osebje, dodeljeno upravljanju sklopa ukrepov ob uporabi obstoječih in/ali dodatnih sredstev | Skupaj | Opis nalog, ki izhajajo iz sklopa ukrepov |

Število stalnih delovnih mest | Število začasnih delovnih mest |

Uradniki ali začasno osebje | A B C | Če je potrebno, se lahko priloži podrobnejši opis nalog. |

Drugi človeški viri |

Skupaj |

7.2. Splošni finančni vpliv človeških virov

Vrsta človeških virov | Znesek (EUR) | Metoda izračuna * |

Uradniki Začasno osebje |

Drugi človeški viri (navesti proračunsko vrstico) |

Skupaj |

Zneski so celotni odhodki za dvanajst mesecev.

7.3. Drugi upravni odhodki, ki izhajajo iz sklopa ukrepov

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Znesek (EUR) | Metoda izračuna |

Splošna dodelitev (Naslov A7) A0701 – Misije A07030 – Sestanki A07031 – Obvezni odbori A07032 – Neobvezni odbori A07040 – Konference A0705 – Študije in posvetovanja Drugi odhodki (navesti) |

Informacijski sistemi (A-5001/A-4300) |

Drugi odhodki – Del A (navesti) |

Skupaj |

Zneski so celotni odhodki za dvanajst mesecev.

1 Opredeliti vrsto odbora in skupino, ki ji pripada.

I. Letno skupaj (7.2 + 7.3) II. Trajanje sklopa ukrepov III. Celotni stroški sklopa ukrepov (I x II) | let € |

8. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE

N/A

8.1. Ureditve spremljanja

N/A

8.2. Ureditve in časovni razpored načrtovanega vrednotenja

N/A

9. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

N/A

[1] UL C , , str. .

[2] UL C , , str. .

[3] Za podrobnejše podatke glej ločeno obrazložitveno opombo.