POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Drugo poročilo o napredku Kosova* pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima /* COM/2014/0488 final */





[*] 1. UVOD Evropska komisija je 19. januarja 2012 začela dialog s Kosovom o liberalizaciji vizumskega režima. 14. junija 2012 je kosovski vladi izročila časovni načrt za liberalizacijo vizumskega režima. Ta načrt opredeljuje vso zakonodajo in druge ukrepe, ki jih mora Kosovo sprejeti in izvajati v svojih prizadevanjih za liberalizacijo vizumskega režima. Komisija je 8. februarja 2013 sprejela prvo poročilo o napredku Kosova v okviru dialoga o vizumih.[2] To poročilo je vključevalo oceno napredka, ki ga je doseglo Kosovo, priporočila kosovskim organom in statistične podatke o pričakovanih migracijskih in varnostnih učinkih brezvizumskega režima. Komisija je 12. februarja 2013 organizirala drugo srečanje njenih visokih uradnikov z uradniki Kosova. Tretje in četrto srečanje sta potekala 29. julija 2013 oziroma 16. junija 2014. To je drugo poročilo, v katerem je Komisija ocenila napredek Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Poročilo povzema najpomembnejše dogodke v zvezi s sprejetjem ali spremembo zakonodaje in njenim izvajanjem, skupaj z ustreznimi priporočili za vlado. Priložen mu je delovni dokument služb Komisije, ki podrobneje opredeljuje razvoj, opisan v tem poročilu. Delovni dokument služb Komisije obravnava tudi pričakovane varnostne in migracijske učinke liberalizacije vizumskega režima. Poročilo in delovni dokument služb Komisije temeljita na poročilih, ki jih je predložila kosovska vlada, poročilih, ki so jih pripravili strokovnjaki iz držav članic EU, ki so sodelovali pri ocenjevalnih misijah decembra 2013 in marca 2014, informacijah, ki jih je Komisija prejela od Urada EU na Kosovu in misije EULEX, ter statističnih podatkih, ki jih je pripravil Eurostat in so jih predložile države članice. Poročilo in delovni dokument služb Komisije vsebujeta priporočila za področja politik, kjer so za liberalizacijo vizumskega režima potrebne nadaljnje zakonodajne in izvedbene reforme. Dialog o liberalizaciji vizumskega režima se izvaja brez poseganja v stališča držav članic EU o statusu Kosova. 2. ZAHTEVE, POVEZANE S PONOVNIM SPREJEMOM IN PONOVNO VKLJUČITVIJO 2.1. Ponovni sprejem Pravni okvir Kosova o ponovnem sprejemu je vzpostavljen. Kosovo nadaljuje s pogajanji in je v procesu sklepanja sporazumov o ponovnem sprejemu z državami članicami EU in državami, pridruženimi schengenskemu območju, ter glavnimi tranzitnimi državami in državami izvora nezakonitih migracij.[3] Ponovni sprejem dobro deluje. Kosovo je izboljšalo obdelavo prošenj, število nerešenih zadev pa ni več zaskrbljujoče. Ponovni sprejem državljanov Kosova na splošno dobro deluje. Na voljo ni dovolj podatkov o ponovnem sprejemu državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva. Priporočila: – Kosovo naj nadaljuje pogajanja in sklene sporazume o ponovnem sprejemu z zainteresiranimi državami članicami EU ter glavnimi tranzitnimi državami in državami izvora nezakonitih migrantov. – Iz vseh držav članic EU naj še naprej ponovno sprejema svoje državljane, državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva, ki ne izpolnjujejo več pogojev za vstop in bivanje v navedenih državah. – Sprejme naj potrebne ukrepe za lažji ponovni sprejem ranljivih oseb. 2.2. Ponovna vključitev Avgusta 2013 je bila spremenjena uredba o ponovni vključitvi ter uvedena pravna sredstva in pravna podlaga za komisijo za pritožbe. Imenovani so bili člani komisije za pritožbe. Kosovska vlada še naprej financira sklad za ponovno vključitev. Leta 2013 je bilo dodeljenih 3,2 milijona EUR. Približno 1,7 milijona EUR je bilo porabljenih za neposredno finančno pomoč upravičencem, en milijon EUR pa je bil nakazan na Ministrstvo za okolje in prostorsko načrtovanje za obnovo in gradnjo bivališč za vrnjene osebe. Organi se namesto na storitve trajnostne ponovne vključitve osredotočajo na zagotavljanje nujnih storitev. Do ugodnosti iz sklada za ponovno vključitev so upravičene samo osebe, ki so zapustile Kosovo pred 28. julijem 2010 in so se prijavile v določenem časovnem obdobju[4]. Ostali so upravičeni do osnovnih storitev ali socialne pomoči, ki jih nudijo občine. Rok za upravičenost postaja vedno večja ovira za trajnostno ponovno vključitev, saj naraščajoče število povratnikov, ki so zapustili Kosovo po juliju 2010, ne izpolnjuje pogojev za pomoč iz sklada. Sprememba roka za upravičenost ob osredotočanju na storitve dolgoročne ponovne vključitve bi morala Kosovu omogočiti trajnostno ponovno vključitev svojih vrnjenih državljanov. Sistem za vodenje zadev, povezanih s ponovno vključitvijo, deluje od januarja 2013, vse občine pa so imele dostop do njega od aprila 2013. Sistem omogoča osnovno prijavo v register, vendar ne zagotavlja možnosti za nadaljnje ukrepe. Vsi občinski uradi za skupnosti in vračanje so prejeli smernice o uporabi tega sistema in bili deležni usposabljanja. Vrnjeni otroci imajo dostop do izobraževanja, vendar pa jezikovni tečaji in druge oblike jezikovne podpore niso zagotovljeni na sistemski ravni. Nadalje bi bilo mogoče izboljšati zagotavljanje zdravstvene oskrbe; lokalni zdravstveni delavci ne morejo vedno diagnosticirati zdravstvenih težav vrnjenih oseb. Priporočila: – Sredstva iz sklada za ponovno vključitev naj namesto za zagotavljanje nujnih storitev uporabi za zagotavljanje storitev trajnostne ponovne vključitve, kot so izobraževanje, poklicno usposabljanje ter pomoč pri zaposlovanju in iskanju stanovanja. – Razmisli naj o spremembi roka za upravičenost do storitev iz sklada za ponovno vključitev. – Razvije naj sistem za vodenje zadev, povezanih s ponovno vključitvijo, ki omogoča sledenje zagotavljanja storitev za vse upravičence iz registra. – Okrepi naj usklajevanje z mednarodnimi organizacijami, da se prepreči podvajanje pomoči, ponujene vrnjenim državljanom. 3. SKLOP 1: VARNOST DOKUMENTOV Februarja 2014 je bil vzpostavljen nov sistem registracije osebnih stanj (CSRS) z osrednjo podatkovno zbirko. Trenutno se matične knjige in podatkovna zbirka uporabljajo vzporedno. Obstajajo resni pomisleki glede skladnosti in točnosti podatkov, shranjenih v sistemu CSRS, saj sistem omogoča tiskanje potrdila za isti dogodek, ki vključuje različne sklope podatkov ali netočne podatke. Shranjevanje fizičnih kopij aktov se razlikuje med občinami in v nekaterih primerih se ni mogoče izogniti izgubi informacij. Matične knjige, ki jih je vrnila Srbija, so bile skenirane in naložene v sistem kot slikovne datoteke. Na zahtevo si jih je mogoče ogledati in uporabiti za preverjanje. Decembra 2013 je Kosovo sprejelo sekundarno zakonodajo, ki na zahtevo omogoča izdajo listin o osebnih stanjih v abecednih pisavah in jezikih, kot so bosanščina, cirilica in turščina. Priporočila: – Sistem CSRS bi bilo treba znatno izboljšati, da se zagotovita kakovost in doslednost shranjenih podatkov, po potrebi s preverjanjem vnosov s podatki iz overjenih kopij matičnih knjig, vrnjenih iz Srbije. – Zagotovi naj povezljivost potnih listin, osebnih dokumentov in podatkovnih zbirk organov kazenskega pregona. – Pripravi naj standardne operativne postopke za shranjevanje in vezavo dokumentov o izvoru. 4. SKLOP 2: UPRAVLJANJE MEJE / RAZMEJITVENIH ČRT IN MIGRACIJ 4.1. Upravljanje meje / razmejitvenih črt Dosežen je bil znaten napredek na področju integriranega upravljanja meja (IBM). Septembra 2013 je bil zakon o mejni kontroli in nadzoru usklajen s pravnim redom EU, prav tako pa je začel veljati novi zakon o sodelovanju med organi. Sprejeta sta bila nova strategija integriranega upravljanja meja in akcijski načrt. Temeljni pravni okvir je vzpostavljen. Sodelovanje s sosednjimi državami se je izboljšalo. Dosežen je bil napredek pri določitvi meje s Črno goro; opredeljenih je bilo 70 kilometrov meje, preostalo je samo še 9 km. Kosovo sodeluje z agencijo FRONTEX na področjih izmenjave informacij, analiz tveganja, krepitve zmogljivosti in usposabljanja. Kosovo je leta 2013 imenovalo kontaktno točko za analizo tveganja, pristojno za odnose z agencijo FRONTEX. Mejni prehodi so dovolj opremljeni za opravljanje kontrole v prvi in drugi vrsti. Mejna policija in carina imata ustrezno usposobljeno osebje za nadzor pretoka prometa in potnikov. V praksi se mejne kontrole na izstopnih pasovih ne izvajajo sistematično. Januarja 2013 je bil ustanovljen nacionalni center za upravljanje meje. V centru je zaposleno osebje iz vseh mejnih organov in je odgovorno za strateške in operativne analize tveganj na državni ravni, izmenjavo informacij in varstvo podatkov. Na lokalni ravni se analiza tveganja opravi na mejnih prehodih, vendar je praktična uporaba tega analitičnega orodja omejena. Kosovo ostaja pomembno tranzitno območje za nezakonite migracije in trgovino z ljudmi. Število odkritih in preiskovanih primerov spodbujanja nezakonitih migracij, trgovine z ljudmi ali trgovine s prepovedanimi drogami ostaja nizko[5]. Priporočila: – Prizadeva si naj za dokončanje določitve meje s Črno goro. – Izvaja naj sistematične mejne kontrole na vstopnih in izstopnih pasovih. Pojasni naj področja uporabe registra podatkov o vstopu/izstopu. Pripravi naj standardne operativne postopke za prijavo potnikov. – Upravi za varnost hrane in veterinarstvo naj zagotovi dostop do interneta na vseh mejnih prehodih. – Zagotovi naj redne posodobitve vzorcev potnih listin na vseh mejnih prehodih. – Zagotovi naj dovolj opreme za nadzor meja. – Poveča naj pogostost uporabe analize tveganj, zlasti pri načrtovanju operativnih dejavnosti. – Prepreči naj čezmejne nezakonite migracije in trgovino z ljudmi. 4.2. Upravljanje migracij Kosovo je leta 2013 sprejelo sveženj spremenjenih zakonov, ki določajo pravni okvir za upravljanje migracij, vključno z zakoni o tujcih, državljanstvu in azilu. Nova zakonodaja uvaja opredelitve pojmov, ki so v skladu s pravnim redom EU. Trenutno se lahko vizumi v tujini izdajajo samo v Turčiji in Albaniji, vendar so se začele tehnične priprave za vzpostavitev kosovskega vizumskega informacijskega sistema tudi na drugih diplomatskih predstavništvih. Leta 2013 je Ministrstvo za notranje zadeve dodelilo sredstva v višini enega milijona EUR za gradnjo novega centra za pridržanje. Center naj bi začel delovati do konca leta 2014. Kosovo je decembra 2012 vzpostavilo novo podatkovno zbirko o migracijah in azilu, vendar pa ta še ne deluje v celoti oziroma ni povezana z drugimi podatkovnimi zbirkami, ki vsebujejo podatke o migraciji. Zakon o tujcih ureja dostop organov do podatkovne zbirke. Oktobra 2013 sta bila sprejeta nova nacionalna migracijska strategija in akcijski načrt ter ustanovljen nacionalni organ za spremljanje migracijskih tokov. Priporočila: – Še naprej naj izvaja pravni okvir. Zagotovi naj spoštovanje postopkovnih jamstev za pridržanje, izgon in vrnitev. – Vzpostavi naj kosovski vizumski informacijski sistem na vseh diplomatskih in konzularnih predstavništvih. – Razmisli naj o razvoju strategije vključevanja in akcijskega načrta za tujce, ki jim bosta omogočila vključevanje v družbo. – Izgradi naj center za pridržanje tujcev. – Razmisli naj o uvedbi časovne omejitve za sprejem tujcev na Mednarodnem letališču Priština. – Nadaljuje naj z razvojem podatkovne zbirke na področju migracij in azila. Zagotovi naj dostop do podatkovne zbirke vsem zadevnim organom. – Izboljša naj povezljivost podatkovnih zbirk na področju migracijske in azilne politike. – Nadaljuje naj z razvojem razširjenega migracijskega profila. 4.3. Azil Julija 2013 je bil sprejet novi zakon o azilu ter spremenjena ustrezna sekundarna zakonodaja. Pravice in obveznosti prosilcev za azil in oseb, ki uživajo zaščito, so v skladu s pravnim redom EU. Izboljšati je treba zagotavljanje storitev tolmačenja. Vloga Urada Visokega komisarja ZN za begunce je bila usklajena z določbami direktive o azilnih postopkih in Ženevske konvencije. Priporočila: – Zagotovi naj razpoložljivost tolmačev in razmisli o možnosti tolmačenja na daljavo. – Med seboj naj poveže ustrezne podatkovne zbirke, kot so sistem upravljanja meja, kosovski vizumski informacijski sistem in podatkovna zbirka o azilu. 5. SKLOP 3: JAVNI RED IN VARNOST Novi kazenskopravni okvir je začel veljati 1. januarja 2013. Marca 2013 so kosovski organi opravili prvi pregled sistema kazenskega pravosodja. Sistem kazenskega pravosodja bi bilo mogoče nadalje izboljšati z večjim usklajevanjem in enotnim pristopom institucij. Vzpostavljen je bil mehanizem sledenja, vendar še vedno ni na voljo dovolj podatkov, primeri organiziranega kriminala in korupcije na visoki ravni pa še vedno niso dovolj prednostno obravnavani. Glede neodvisnosti sodstva je opazno zmanjšanje števila javnih izjav politikov o kazenskih postopkih. Medijsko obleganje sodnikov in tožilcev ostaja resen problem. Še vedno je problematično zastraševanje prič. Opazen je znaten napredek kosovske policije in carine v smislu strokovnosti in zaposlovanja. Okrepiti je treba zmogljivosti tožilstva in sodnega sistema. Zadevni organi imajo premalo virov in se soočajo s težavami pri zapolnjevanju delovnih mest, zlasti tistih, ki so namenjena manjšinam. V postopku imenovanja sodnikov in tožilcev so pomanjkljivosti. Kosovo bi moralo uskladiti štiri temeljne zakone, ki so začeli veljati januarja 2013 v zvezi z merili za imenovanje ali razrešitev sodnikov in tožilcev. Sodni zaostanek je še vedno precejšen, kljub temu da je bil dosežen določen napredek pri njegovem zmanjševanju. Kosovo še nima podatkovne zbirke z elektronsko kazensko evidenco. Datoteke o kriminalni preteklosti se še vedno zbirajo ročno za vsak primer posebej. Vlada v letu 2014 načrtuje vzpostavitev informacijskega sistema kazenskih evidenc. Sodstvo nima vzpostavljenega celovitega sistema za vodenje zadev, ki bi omogočal sledenje zadev vse od faze obveščanja in preiskave prek kazenskega pregona do razsodbe in odvzema premoženjske koristi. Vlada je leta 2014 začela izvajati pilotni projekt za vzpostavitev takšnega sistema. Marca 2013 je vlada sprejela novo strategijo in akcijski načrt za policijsko ukrepanje na podlagi obveščevalnih podatkov. Marca 2014 je Kosovo objavilo prvo oceno ogroženosti zaradi hudih oblik organiziranega kriminala. Okrepiti je treba policijsko ukrepanje na podlagi obveščevalnih podatkov, nadalje razviti analitične sposobnosti in okrepiti sodelovanje med organi. Osnutek zakona o prestrezanju komunikacij določa splošna načela in institucionalne pristojnosti za zakonito prestrezanje komunikacij prek elektronskih naprav. Ta zakon bi bilo treba sprejeti, s sekundarno zakonodajo pa uvesti podrobne postopke. Leta 2013 so bile sprejete nekatere določbe sekundarne zakonodaje, ki spremljajo zakon o zaščiti prič. Pristojni policijski direktorat ima na razpolago dovolj osebja in lastni proračun. Kosovo bi moralo v občutljivih primerih razmisliti o mednarodni premestitvi prič. Vlada je januarja 2014 sprejela strategijo za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma. Enota za finančni nadzor načrtuje povečanje svojega osebja za polno opravljanje svojih funkcij. Število poročil o sumljivih transakcijah ostaja visoko, vendar do zdaj ni bilo nikakršnih poročil o obsodbah zaradi pranja denarja. Marca 2013 je bil sprejet novi zakon o razširjenih pristojnostih za zaplembo premoženja. V skladu z zakonom je mogoča zaplemba premoženja, ki ne izhaja neposredno iz kaznivega dejanja, zaradi katerega je bila oseba obsojena. Zakon prav tako uvaja načelo obrnjenega dokaznega bremena. Te nove pravne določbe omogočajo zaplembo premoženja v zadevah nepojasnjenega izvora premoženja. Število primerov zaplembe premoženja ostaja zelo nizko. Kosovo ostaja tranzitno območje za trgovino s heroinom in marihuano[6] kot tudi območje za njuno skladiščenje. Nove določbe kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku zagotavljajo učinkovitejša orodja za preiskave, povezane z drogami. Nacionalni koordinator za področje drog uporablja obstoječe oblike sodelovanja med organi kazenskega pregona in civilno družbo. Dejavnosti na področju preprečevanja uporabe drog, osveščanja in spremljanja drog so zadovoljive. Kosovska policija ima zadostne zmogljivosti za preprečevanje in preiskovanje trgovine s prepovedanimi drogami, vendar pa še vedno ostajajo pomembni pomisleki, ki se nanašajo na relativno majhno število pravnomočnih obsodb na podlagi preiskav kaznivih dejanj, povezanih z drogami. Julija 2013 je bil sprejet zakon o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti žrtev. Nacionalni koordinator za boj proti trgovini z ljudmi sodeluje z ustreznimi organi in civilno družbo. Pripravljen je bil osnutek zakona o nadomestilih žrtvam kaznivih dejanj. V pripravi je nova strategija boja proti trgovini z ljudmi. Kosovo je začelo sprejemati ukrepe v zvezi s trgovino z orožjem, vendar stopnja uničenja osebnega orožja ostaja nizka. Glede na število zasegov, ki so jih v zadnjih letih izvedle mednarodne sile KFOR in drugi organi, se zdi, da bi na Kosovu še vedno lahko bila velika količina orožja. Prizadevanja Kosova na področju boja proti terorizmu kažejo učinke. Še vedno zbujajo skrb tuji borci; kosovske oblasti so zbrale obsežne informacije o kosovskih borcih v Siriji. Pripravljen je bil osnutek novega zakona o prepovedi udeležbe v oboroženih spopadih. Vlada načrtuje pripravo osnutka akcijskega načrta o preprečevanju radikalizacije in nasilnega ekstremizma. Dosežen je bil napredek na področju boja proti korupciji, vendar pa se zdi, da še vedno ni sodnih postopkov, ki bi dejansko pripeljali do končnega rezultata. Nacionalni svet za preprečevanje korupcije pod vodstvom predsednika Kosova deluje. Ta izdaja priporočila in pripravlja poročila o boju proti korupciji. Bistveno je, da Kosovo vzpostavi evidenco pravnomočnih sodb v zadevah v zvezi s korupcijo in pranjem denarja. Javna naročila ostajajo eno od glavnih področij korupcije na Kosovu. Za to področje sta pristojni dve instituciji – Komisija za javna naročila in Organ za revizijo javnih naročil. Delovanje slednjega ni bilo mogoče ustrezno oceniti, saj se je mandat te mlade institucije iztekel, novo osebje pa še ni bilo imenovano. Avgusta 2013 je bil sprejet novi zakon o financiranju političnih strank. Za izvajanje zakonodaje in registracijo političnih strank je odgovorna osrednja volilna komisija. Tej resno primanjkuje osebja, kar lahko vpliva na izvajanje zakonodaje v prihodnosti. Spremembe zakona o varstvu osebnih podatkov bodo predvidoma sprejete do konca leta 2014. V letu 2013 so se pristojni organi večkrat posvetovali z nacionalnim uradom za varstvo osebnih podatkov glede številnih zakonov in sekundarne zakonodaje. Zmogljivosti tega urada je treba nadalje okrepiti. Kosovo bi moralo razviti sekundarno zakonodajo na področju varovanja podatkov in zagotoviti, da nacionalni urad za varstvo osebnih podatkov pregleda vse osnutke zakonodaje v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Kosovo bi moralo razmisliti o nadaljnjem ozaveščanju na področju varstva podatkov in povečati število uradnih oseb za varstvo podatkov na lokalni ravni. Priporočila: – Razvije naj neodvisnost sodstva z usklajevanjem štirih temeljnih zakonov, ki so začeli veljati januarja 2013 v zvezi z merili za imenovanje ali razrešitev sodnikov in tožilcev. – Zagotovi naj zapolnitev prostih delovnih mest v Sodnem svetu Kosova in Tožilskem svetu Kosova. – Zmanjša naj zaostanke v tekočih sodnih postopkih. – Razvije naj informacijski sistem kazenskih evidenc in ustrezno uredi njegovo upravljanje. – Razvije naj celoviti sistem za vodenje zadev, ki bo omogočal sledenje kazenskih zadev od preiskovalne faze prek kazenskega pregona in obsodbe do odvzema premoženjske koristi. – Izboljša naj izmenjavo informacij med organi kazenskega pregona in pravosodnimi organi pri policijskem ukrepanju na podlagi obveščevalnih podatkov. Okrepi naj svoje zmogljivosti in človeške vire. – Sprejme naj osnutek zakona o prestrezanju komunikacij, s sekundarno zakonodajo pa standardne operativne postopke. – Ohrani naj zmogljivosti na področju zaščite prič, kar zadeva financiranje in osebje. Okrepi naj mednarodno sodelovanje. – V vse preiskave organiziranega kriminala in korupcije naj vključi finančne preiskave. – Vzpostavi naj evidenco pravnomočnih sodb v zadevah v zvezi s trgovino z ljudmi, trgovino z orožjem, trgovino s prepovedanimi drogami, korupcijo, javnim naročanjem in pranjem denarja, pri čemer naj izvaja kazenske sankcije in odvzema premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji. – Zagotovi naj pomoč in podporo žrtvam trgovine z ljudmi. – Razmisli naj o reviziji zakona o javnih naročilih, da se zagotovi ustrezno delovanje Organa za revizijo javnih naročil. – Izvaja naj zakon o financiranju političnih strank med volilnimi kampanjami. Okrepi naj človeške vire osrednje volilne komisije. – S sosednjimi državami in državami članicami EU naj sklene nadaljnje sporazume o sodelovanju na področju kazenskega pregona in okrepi operativno sodelovanje z njimi. – Še naprej naj sodeluje z Europolom, Interpolom in regionalnimi organi kazenskega pregona. – Sklene naj nadaljnje sporazume o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah s sosednjimi državami in državami članicami EU. – Preuči naj nadaljnje možnosti sodelovanja z Eurojustom. – Razvije naj sekundarno zakonodajo na področju varovanja podatkov. – Zagotovi naj, da se pristojni organi o vseh osnutkih zakonodaje v zvezi z obdelavo osebnih podatkov posvetujejo z nacionalnim uradom za varstvo osebnih podatkov. Okrepi naj zmogljivosti tega urada. – Razmisli naj o nadaljnjem ozaveščanju na področju varstva podatkov. Poveča naj število uradnih oseb za varstvo podatkov na lokalni ravni. 6. SKLOP 4: TEMELJNE PRAVICE V ZVEZI S SVOBODO GIBANJA Pravni okvir za varstvo temeljnih pravic ostaja trden, vendar ga namerava vlada izboljšati v skladu s pravnim redom EU. Obstoječi okvir za preprečevanje diskriminacije se ne izvaja v celoti, vendar so bili sprejeti ukrepi za izboljšanje izvajanja in spremljanja. Vlada je maja 2014 odobrila spremembe zakona o preprečevanju diskriminacije. Skupščina naj bi kmalu obravnavala „sveženj o človekovih pravicah“, ki je sestavljen iz osnutkov zakonov na področjih preprečevanja diskriminacije, enakosti spolov in varuha človekovih pravic. Naslednja strategija o človekovih in temeljnih pravicah ter akcijski načrt bodo predvidoma sprejeti po sprejetju „svežnja o človekovih pravicah“. Mehanizem sankcij iz osnutka zakona o preprečevanju diskriminacije ustvarja številna pravna sredstva za žrtve kršitev človekovih pravic. Za določitev, katera sodišča so pristojna za pravno poravnavo zahtevkov na področju človekovih pravic, se zakon opira na Zakon o sodiščih iz leta 2013. Primarno zakonodajo bi bilo treba dopolniti s sekundarno zakonodajo, javnost pa bi bilo treba seznaniti z razpoložljivimi pravnimi sredstvi. Izvajanje strategije in akcijskega načrta za vključevanje romske, aškalske in egiptovske skupnosti se nadaljuje, čeprav počasi. Vmesni pregled je bil zaključen leta 2013, strategiji in akcijskemu načrtu pa dodan okvirni dokument. Ta dokument določa prednostne ukrepe do leta 2015. Pri tem so potrebna nadaljnja prizadevanja, zlasti kar se tiče dodelitve in izplačila proračunskih sredstev. Bistvenega pomena za izvajanje ostaja večja odgovornost na lokalni ravni. Državljani Kosova nimajo večjih težav pri dostopu do potovalnih in osebnih dokumentov. Kosovska policija zbira podatke o kaznivih dejanjih z etničnim ozadjem. Med januarjem 2011 in marcem 2014 je bilo prijavljenih 44 primerov, pri čemer sta se le dva končala s sodno odločbo. 16 primerov je še v fazi preiskave in vloženih je bilo šest obtožnic. Kosovo bi moralo razviti usklajeno opredelitev incidentov z etničnim ozadjem, ki se ne omejuje na člen 147 Kazenskega zakonika. Sodni zaostanek na Kosovu je še vedno velik, obstaja pa tudi potreba po bolj specializiranih sodnikih v nekaterih oddelkih sodišč. Z bolj učinkovitim sodstvom z ustreznim številom specializiranih sodnikov bi se izboljšalo obvladovanje primerov z etničnim ozadjem. Občinski sveti za varnost skupnosti delujejo v vseh kosovskih občinah, razen na severu. To so posvetovalni sveti, ki tudi razvijajo in izvajajo projekte za varnost skupnosti. Večinoma delujejo v skladu z zakonodajnim okvirom, vendar se kakovost njihovega delovanja razlikuje. Priporočila: – Novo zakonodajo na področjih preprečevanja diskriminacije in enakosti spolov ter spremembe zakona o varuhu človekovih pravic naj sprejme in izvaja kot en zakonodajni paket. – Zagotovi naj, da bodo imeli državljani pri obravnavanju kršitev človekovih pravic dostop do jasnih informacij o svojih pravicah in pravnih sredstvih. – Še naprej naj izvaja strategijo in akcijski načrt za vključevanje romske, aškalske in egiptovske skupnosti na državni in lokalni ravni. – Razvije naj usklajeno opredelitev incidentov z etničnim ozadjem, ki se ne omejuje na člen 147 Kazenskega zakonika. – Odpravi naj kakršno koli prekrivanje pristojnosti in dejavnosti občinskih svetov za varnost narodnih skupnosti ter občinskih skupščin. 7. SKLEPNE UGOTOVITVE Komisija je izvajanje časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima s strani Kosova ocenila na podlagi informacij in ustreznih zakonodajnih in političnih dokumentov, ki jih je posredovalo Kosovo. Ta ocena je bila dopolnjena z ocenjevalnimi misijami na kraju samem, ki so jih izvedle službe Komisije ob podpori strokovnjakov iz držav članic EU. Komisija meni, da je Kosovo doseglo dober napredek pri izvajanju časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Kljub temu so potrebna nadaljnja prizadevanja v skladu s priporočili iz tega poročila in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije. Komisija bo še naprej pomagala Kosovu pri izvajanju časovnega načrta in dejavno spremljala izpolnjevanje vseh ustreznih meril, da bi lahko sozakonodajalca seznanila o doseženem napredku na področju dialoga o liberalizaciji vizumskega režima. [*] To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova. [2] COM(2013) 66 final. [3] Kosovo je nedavno podpisalo sporazume o ponovnem sprejemu z Estonijo, Hrvaško, Lihtenštajnom, Švico, Norveško, Albanijo in Črno goro. [4] Dvanajst mesecev od datuma vrnitve. [5] Letno poročilo agencije FRONTEX o analizi tveganja za Zahodni Balkan (FRONTEX Western Balkans Annual Risk Analysis 2014). [6] http://www.state.gov/j/inl/rls/nrcrpt/2013/vol1/204050.htm http://www.unodc.org/documents/data-and-analysis/Studies/Illicit_DT_through_SEE_REPORT_2014_web.pdf.