OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (uredba o kapitalskih zahtevah, v nadaljnjem besedilu: CRR) skupaj z Direktivo 2013/36/EU (direktiva o kapitalskih zahtevah, v nadaljnjem besedilu: CRD) določa bonitetni regulativni okvir za kreditne institucije, ki poslujejo v Uniji. CRR in CRD sta bili sprejeti po finančni krizi v letih 2008–2009, da bi se izboljšala odpornost institucij, ki poslujejo v finančnem sektorju EU, in večinoma temeljita na svetovnih standardih, dogovorjenih z mednarodnimi partnerji EU, zlasti z Baselskim odborom za bančni nadzor. CRR je bila naknadno večkrat spremenjena, da bi se odpravile preostale slabosti v bonitetnem regulativnem okviru in uvedli nekateri še manjkajoči elementi globalne reforme finančnih storitev, ki so bistveni za zagotovitev odpornosti institucij. Z enim od sklopov sprememb, vsebovanih v Uredbi (EU) 2017/2401, je bil uveden spremenjeni okvir za listinjenje, ki ga je decembra 2014 sprejel Baselski odbor za bančni nadzor (v nadaljnjem besedilu: spremenjeni baselski okvir). Spremenjeni baselski okvir je bil zasnovan, da bi se zmanjšala kompleksnost regulativnih kapitalskih zahtev, ki so se uporabljale tedaj, da bi se bolje upoštevala tveganja pozicij v listinjenju ter da bi se institucijam omogočilo, da določijo kapitalske zahteve z lastnimi izračuni in na podlagi informacij, ki so jim na voljo, da bi se tako lahko manj zanašale na zunanje bonitetne ocene.

Za dodatno spodbuditev razvoja trga visokokakovostnega listinjenja v EU, ki temelji na trdnih praksah, so bile v Uredbo (EU) 2017/2401 vključene tudi spremembe, katerih namen je bil določiti takšno regulativno obravnavo enostavnih, preglednih in standardiziranih listinjenj (listinjenje STS), ki bolj upošteva tveganja, v skladu s standardi za alternativno kapitalsko obravnavo „enostavnih, preglednih in primerljivih“ listinjenj, ki jih je julija 2016 objavil Baselski odbor za bančni nadzor. Merila primernosti za listinjenja STS so določena v Uredbi (EU) št. 2017/2402, ki določa tudi vrsto skupnih zahtev glede zadržanja tveganja, skrbnega pregleda in razkritja za vse sektorje finančnih storitev.

Resen gospodarski šok, ki ga je povzročila pandemija COVID-19, in izredni zajezitveni ukrepi daljnosežno vplivajo na gospodarstvo. Podjetja se soočajo z motnjami v dobavnih verigah, začasnimi zaprtji in manjšim povpraševanjem, gospodinjstva pa z brezposelnostjo in upadom dohodka. Javni organi na ravni Unije in držav članic so sprejeli odločne ukrepe za podporo gospodinjstvom in solventnim podjetjem, da bi prenesla to resno, vendar začasno upočasnitev gospodarske aktivnosti in pomanjkanje likvidnosti, ki ga bo ta upočasnitev povzročila. Zaradi reform, izvedenih po finančni krizi leta 2008, so institucije danes dobro kapitalizirane in precej bolj odporne, kot so bile leta 2008. To jim omogoča, da igrajo ključno vlogo pri obvladovanju gospodarskega šoka, ki ga je povzročila pandemija COVID-19. Kljub temu bo negotovost, povezana s hitrostjo okrevanja gospodarske aktivnosti, neizogibno vplivala na bančni sektor, vključno s pričakovanim povečanjem obsega nedonosnih posojil zaradi globoke recesije, ki jo bo povzročila pandemija zaradi COVID-19.

Listinjenje ima lahko pomembno vlogo pri izboljšanju zmogljivosti institucij za podporo okrevanju gospodarstva, saj je učinkovito orodje za financiranje in razpršitev tveganja za institucije. Zato je v kontekstu okrevanja gospodarstva po pandemiji COVID-19 treba nujno okrepiti to vlogo in pomagati institucijam, da bodo lahko usmerjale zadosten kapital v realni sektor. Na podlagi nedavnega dela, ki ga je opravil organ EBA, je mogoče to doseči s tremi ciljnimi spremembami, katerih namen je bolj upoštevati tveganja v okviru EU za listinjenje, s čimer bi uporaba instrumenta za listinjenje postala za institucije ekonomsko vzdržnejša znotraj bonitetnega okvira, primernega za zaščito finančne stabilnosti EU.

Prvič, treba je določiti takšno obravnavo bilančnih listinjenj STS, ki bo bolj upoštevala tveganja, v skladu s priporočilom EBA iz poročila o okviru STS za sintetično listinjenje. Poročilo na podlagi obsežne analize tržnih gibanj in trendov bilančnih sintetičnih listinjenj v EU, vključno s podatki o preteklih neplačilih in izgubah pri sintetičnih poslih, priporoča vzpostavitev medsektorskega okvira EU za bilančno listinjenje STS, ki bo omejen na bilančno sintetično listinjenje in bo temeljil na enotnem sklopu meril primernosti. Prav tako priporoča ciljno usmerjeno diferencirano bonitetno obravnavo za izpostavljenosti v bilančnem listinjenju STS, ki bi zlasti upoštevala zmanjšano agencijsko in modelsko tveganje v primerjavi z izpostavljenostmi v bilančnem sintetičnem listinjenju, ki ni listinjenje STS.

Uskladitev bonitetne obravnave je tudi splošno priznana kot potreben korak za nadaljnje spodbujanje institucij, da pri strukturiranju poslov listinjenja nosijo stroške, ki nastanejo pri izpolnjevanju meril za STS.

Drugič, treba je odpraviti obstoječe regulativne omejitve veljavnega okvira glede listinjenja nedonosnih izpostavljenosti. Kot je bilo opozorjeno v mnenju EBA 2019/13 o regulativni obravnavi listinjenja nedonosnih izpostavljenosti, sedanji okvir ne vključuje posebnih značilnosti listinjenja nedonosnih izpostavljenosti, kar povzroča pretirane kapitalske zahteve za to kategorijo izpostavljenosti, zlasti v skladu s pristopom za listinjenje na osnovi notranjih bonitetnih ocen (SEC-IRBA) in standardiziranim pristopom za listinjenje (SEC-SA). Pretirano konservativen okvir je posledica dejstva, da je bil zasnovan izključno ob upoštevanju specifičnih dejavnikov tveganja za donosne kredite. Zato se predlaga, da se obravnava listinjenja nedonosnih izpostavljenosti spremeni tako, da se določi enostaven in dovolj konservativen pristop, ki bo temeljil na pavšalni 100-odstotni uteži tveganja, ki bi se uporabljala za nadrejeno tranšo tradicionalnih listinjenj nedonosnih izpostavljenosti, in uporabi spodnje meje v višini 100 % za uteži tveganja katerih koli drugih tranš tako pri tradicionalnih kot bilančnih sintetičnih listinjenjih nedonosnih izpostavljenosti, za katere bi še naprej veljal splošni okvir za izračun tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Predlagana obravnava je usklajena z glavnimi elementi pristopa, katerega zasnovo trenutno zaključuje Baselski odbor za bančni nadzor.

Tretjič, predlaga se sprememba člena 249(3), s katero se uvaja dodatno merilo primernosti za priznanje osebnega kreditnega zavarovanja za institucije, ki uporabljajo standardizirani pristop za izračun kapitalskih zahtev za izpostavljenosti v listinjenju. Natančneje, s to spremembo se določa minimalna zahteva glede bonitetne ocene za skoraj vse vrste dajalcev osebnega kreditnega zavarovanja, vključno z enotami centralne ravni države. Zdi se, da ta določba ni v skladu s splošnimi pravili za zmanjševanje kreditnega tveganja, določenimi v CRR, s cilji navedene uredbe, pa tudi z novimi mednarodnimi standardi, določenimi s spremenjenim okvirom Basel III, ki določajo minimalno zahtevo glede bonitetne ocene samo za omejen nabor dajalcev zavarovanja v primeru izpostavljenosti v listinjenju. S to spremembo se bo izboljšala učinkovitost nacionalnih javnih jamstvenih shem, ki institucijam pomagajo pri strategijah za listinjenje nedonosnih izpostavljenosti po pandemiji COVID-19.

Te predlagane spremembe bodo skupaj s predlaganimi spremembami Uredbe (EU) 2017/2402 institucijam omogočile, da bodo v prihodnjih mesecih ohranile velik obseg kreditiranja gospodarstva in tako pomembno prispevale k ublažitvi posledic šoka zaradi krize COVID-19.

V primerjavi z veljavnim regulativnim okvirom bodo navedene spremembe okrepile vlogo listinjenja kot orodja, ki je institucijam na voljo za vzdrževanje in morda celo povečanje njihove zmožnosti kreditiranja na dva načina:

·z olajšanjem uporabe te tehnike, da se znebijo nedonosnih izpostavljenosti, katerih obseg se bo po krizi predvidoma povečal. S tem bodo institucije lahko bolje porazdelile tveganje na druge finančne akterje in posledično zmanjšale regulativne kapitalske omejitve, ki izhajajo iz učinka velikega obsega nedonosnih izpostavljenosti, ob tem pa ohranile visoke bonitetne standarde; ter

·z uvedbo bolj na tveganja občutljive obravnave nadrejene tranše, ki jo ima institucija v vlogi originatorja v primeru bilančnega listinjenja STS. Kot so poudarile številne zainteresirane strani, razvoj meril primernosti za STS sam po sebi ne bi bil dovolj za dosego cilja, da mora biti zagotavljanje skladnosti s temi merili ekonomsko vzdržno, če uvedbe novih meril ne bi spremljala bonitetna obravnava na področju kapitalskih zahtev, ki bi bolj upoštevala tveganja, saj bi to bolje odražalo njihove specifične značilnosti.

Obravnava listinjenj nedonosnih izpostavljenosti in nadrejene tranše bilančnih listinjenj STS, ki bolj upošteva tveganja, je določena v tem predlogu, medtem ko so merila primernosti za slednji tip listinjenja, skupaj z drugimi medsektorskimi določbami, določena v Uredbi (EU) 2017/2402.

•Skladnost z veljavnimi predpisi na področju zadevne politike