Bruselj, 04.10.2004

KOM(2004)625 končno

2004/0216(CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Okvirni sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (v nadaljevanju: Brazilija), ki je začel veljati 1. novembra 1995, določa, da je znanstveno in tehnološko sodelovanje področje s posebnim interesom in potencialom.

V Sporočilu z dne 19. julija 1996 z naslovom „Pospešiti RTR sodelovanje z novimi svetovnimi gospodarstvi“ (COM(1996)344 konč.) je Komisija med drugim priporočila, naj Unija predvidi sklepanje sporazumov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z izbranimi novimi gospodarstvi, in k temu dodala, da „izvajanje tega postopka ni zgolj izraz politične želje po podpori RTR sodelovanju, marveč tudi omogoča pogodbenicam, da prilagajajo specifične državne okvire RTR sodelovanja ter usmerjajo znanstvene skupnosti k izbranim RTR temam in tehnološkim izzivom skupnega interesa“.

V svoji Resoluciji z dne 14. marca 1997 o Sporočilu Komisije z naslovom „Pospešiti RTR sodelovanje z novimi svetovnimi gospodarstvi“ Evropski parlament „poziva Komisijo, da predvidi mehanizme za sodelovanje na področjih najsodobnejšega znanstvenega in tehnološkega raziskovanja, ki so značilna za nova gospodarstva, ob tem pa ohrani mehanizme, katerih specifični namen je podpora državam v razvoju,“ ter „poziva Komisijo naj se pogaja, ob primernem spoštovanju okoliščin v vsaki državi, o dvostranskih sporazumih, ki vzpostavljajo pravni okvir za spodbujanje RTR sodelovanja“. To stališče je okrepilo Sporočilo Komisije Svetu in Parlamentu z naslovom Mednarodna razsežnost Evropskega raziskovalnega prostora (COM(2001)346 končno).

Dne 19. novembra 2002 sta ES in Brazilija v Bruslju podpisali Memorandum o soglasju glede sodelovanja, ki odseva prednostne naloge dvostranskega sodelovanja med ES in Brazilijo do konca leta 2006. Ta memorandum se osredotoča na pet prednostnih področij, in sicer na javno upravo, gospodarsko sodelovanje, družbeni razvoj, raziskovanje in tehnologijo ter okolje, v skladu s smernicami, ki so opisane v listini Komisije o strategiji države, sprejeti avgusta 2002.

Dne 14. februarja 2000 je Svet pooblastil Komisijo, da se pogaja o Sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Brazilijo. Pogajanja so privedla do Sporazuma v prilogi, ki je bil parafiran 3. decembra 2002 v Bruslju.

Pogajanja o Sporazumu so potekala ob upoštevanju okrepljenega in vse bolj intenzivnega sodelovanja med Brazilijo in Evropsko unijo, pomena znanosti in tehnologije za ekonomski in socialni razvoj ter vzajemne želje po razširitvi in okrepitvi izvajanja dejavnosti sodelovanja na področjih skupnega interesa, ki zajemajo:

biotehnologijo,

informacijske in komunikacijske tehnologije,

bioinformatiko,

vesolje,

mikro in nanotehnologije,

raziskave materialov,

čiste tehnologije,

racionalno rabo okoljskih virov in upravljanja z njimi,

biozaščito,

zdravje in medicino,

aeronavtiko,

metrologijo, standardizacijo in ocene primernosti ter

humanistične vede.

Dne 27. junija 2003 je Komisija predložila Svetu predlog za Sklep Sveta o pooblastilu za sklenitev zgoraj navedenega sporazuma. Svet je ta sklep sprejel dne 22. septembra 2003; Sporazum v prilogi je bil s Prilogama k Sporazumu podpisan 19. januarja 2004 v Braziliji.

Sporazum temelji na načelih vzajemne koristi, obojestranskih možnosti dostopa do programov in dejavnosti druge pogodbenice, ki so povezani s ciljem Sporazuma, nediskriminaciji, učinkoviti zaščiti intelektualne lastnine in pravični delitvi pravic intelektualne lastnine. Sklene se za začetno obdobje petih let in ga je mogoče z medsebojnim pisnim dogovorom pogodbenic podaljšati za dodatna obdobja petih let.

Sporazum določa:

udeležbo brazilskih subjektov, ki se ukvarjajo z raziskovanjem in tehnološkim razvojem, pri RTR projektih iz okvirnega programa ter vzajemno udeležbo subjektov s sedežem v Skupnosti, ki se ukvarjajo z raziskovanjem in tehnološkim razvojem pri brazilskih projektih na podobnih področjih RTR. Za tako udeležbo se uporabljajo pravila in postopki, ki veljajo v vsaki izmed pogodbenic;

skupne RTR projekte;

obiske in izmenjave znanstvenikov, raziskovalcev in strokovnih izvedencev;

skupno organiziranje znanstvenih seminarjev, konferenc, simpozijev in delavnic ter udeležbo izvedencev pri teh dejavnostih;

usklajene aktivnosti, kot so združevanje RTR projektov, ki se že izvajajo v skladu s postopki, uporabljenimi za RTR programe vsake od pogodbenic, in znanstvene mreže;

izmenjavo in souporabo opreme in materialov;

izmenjavo informacij o ustreznih postopkih, zakonodaji, predpisih in programih za sodelovanje v okviru tega sporazuma, vključno z informacijami o politiki na področju znanosti in tehnologije;

morebitne druge dogovore, sprejete po priporočilu nadzornega odbora in v skladu s členom VI, ki se štejejo za skladne s politikami in postopki obeh pogodbenic. Načeloma ne bo izveden noben prenos sredstev.

Za razširjanje in uporabo podatkov ter upravljanje, delitev in izvajanje pravic intelektualne lastnine, ki izhajajo iz skupnega raziskovanja v okviru Sporazuma, je treba uporabljati določbe iz Priloge k temu sporazumu z naslovom „Intelektualna lastnina“, ki so sestavni del tega sporazuma.

Treba je, da načelo nediskriminacije, dogovorjeno na podlagi člena III Sporazuma, ščiti udeležence Skupnosti pri brazilskih programih in dejavnostih pred kakršnim koli diskriminatornim ravnanjem, tudi glede razširjanja in uporabe podatkov, vključno s pravicami intelektualne lastnine. Nadzorni odbor med drugim preverja smotrno in učinkovito izvajanje sporazuma, vključno z nediskriminatornim ravnanjem do udeležencev.

Tesnejše sodelovanje z Brazilijo na področju znanosti in tehnologije bo tudi neposredno prispevalo k okrepitvi vezi med pogodbenicama in bo zlasti prineslo pomembne koristi Evropejcem z izboljšanjem položaja Skupnosti v Braziliji in posledično v okviru MERCOSUR, s katerim se ES trenutno pogaja o pridružitvenem sporazumu.

Ta sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, dosežen s pogajanjem, bo primeren instrument za znatno povečanje in dopolnitev sedanjega sodelovanja v okviru posebnih dejavnosti 6OP za mednarodno sodelovanje z državami v razvoju.

Ob upoštevanju zgornjih premislekov Komisija predlaga, da Svet:

– odobri v imenu Evropske skupnosti in po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo;

– obvesti brazilske organe, da je Evropska skupnost zaključila postopke, potrebne za začetek veljavnosti Sporazuma.

2004/0216(CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 170(2) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

Komisija se je v imenu Skupnosti pogajala o sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju s Federativno republiko Brazilijo.

Ob upoštevanju možnosti kasnejše sklenitve je bil Sporazum, parafiran 3. decembra 2002, podpisan 19. januarja 2004.

Sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo se v imenu Skupnosti odobri.Temu sklepu je priloženo besedilo Sporazuma.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Skupnosti poda obvestilo iz člena 12 Sporazuma.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

SPORAZUM

O ZNANSTVENEM IN TEHNOLOŠKEM SODELOVANJU

MED BRAZILIJO IN EVROPSKO SKUPNOSTJO

Vlada Federativne republike Brazilije (v nadaljnjem besedilu „Brazilija“), na eni strani, in Evropska skupnost (v nadaljnjem besedilu „Skupnost“), na drugi strani, v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, sta se –

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o sodelovanju med Brazilijo in Evropsko skupnostjo, ki je bil sklenjen 29. junija 1992 in je stopil v veljavo 1. novembra 1995,

ob upoštevanju pomena znanosti in tehnologije za ekonomski in družbeni razvoj Brazilije in Skupnosti,

ob upoštevanju dosedanjega znanstvenega in tehnološkega sodelovanja med Brazilijo in Skupnostjo,

ob upoštevanju, da Brazilija in Skupnost izvajata in podpirata raziskovalne dejavnosti, vključno s predstavitvenimi projekti na številnih področjih skupnega interesa, kakor določa člen II(d) tega sporazuma, in da lahko skupna udeležba pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih na temelju načela recipročnosti obrodi obojestranske koristi,

z željo po oblikovanju formalne osnove za sodelovanje pri znanstvenih in tehnoloških raziskavah z namenom razširjenega in učinkovitejšega sodelovanja na področjih obojestranskega interesa in zaradi vzpodbujanja uporabe rezultatov takšnega sodelovanja v gospodarsko in družbeno korist obeh pogodbenic,

ob upoštevanju, da je ta sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju del splošnega sodelovanja med Brazilijo in Skupnostjo –

dogovorili o naslednjem:

ČLEN I – Namen

Pogodbenici morata vzpodbujati, razvijati in olajšati sodelovanje na področju skupnih interesov z izvajanjem in podpiranjem znanstvenega in tehnološkega raziskovanja in razvojnih dejavnosti.

ČLEN II – Opredelitev pojmov

Za namene tega sporazuma:

a) „sodelovanje“ pomeni vsako dejavnost, ki jo skladu s tem sporazumom pogodbenici izvajata ali pa jo podpirata, vključno s skupnim raziskovanjem;

b) „informacija“ pomeni znanstvene ali tehnične podatke, rezultate ali metode raziskav in razvoja, ki izvirajo iz skupnega raziskovanja, in vsake druge podatke, ki so nujni za sodelujoče v dejavnostih sodelovanja ter, po potrebi, za sami pogodbenici;

c) pomen „intelektualne lastnine“ je določen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki je bila podpisana 14. julija 1967 v Stockholmu;

d) „skupno raziskovanje“ pomeni raziskovanje, tehnološki razvoj ali predstavitvene projekte, ki se izvajajo s finančno pomočjo ali brez finančne pomoči ene ali obeh pogodbenic in vključujejo sodelovanje udeležencev tako iz Skupnosti kot iz Brazilije. „Predstavitveni projekti“ so projekti, katerih namen je prikazati razvojne potenciale tehnologij, ki obetajo ekonomske koristi, vendar pa jih ni možno neposredno komercializirati. Pogodbenici se redno obveščata o dejavnostih, ki se po členu VI – Usklajevanje in izvajanje dejavnosti sodelovanja obravnavajo kot skupne raziskovalne dejavnosti

e) „udeleženec“ ali „raziskovalec“ pomeni katero koli osebo ali skupino oseb, raziskovalno ustanovo ali katero koli drugo pravno osebo ali podjetje, ustanovljeno v Skupnosti ali v Braziliji, udeleženo v skupnih dejavnostih, vključno s samima pogodbenicama.

ČLEN III - Načela

Sodelovanje poteka na osnovi naslednjih načel:

a) skupna korist na temelju celovitega ravnovesja koristi,

b) vzajemni dostop do raziskovalnih aktivnosti in tehnološkega razvoja vsake od pogodbenic,

c) pravočasna izmenjava informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja,

d) ustrezna zaščita pravic, izhajajočih iz intelektualne lastnine.

ČLEN IV – Področja sodelovanja

Sodelovanje v okviru tega sporazuma lahko zajema vsa področja skupnih interesov, na katerih obe pogodbenici opravljata ali podpirata raziskave in tehnološki razvoj (v nadaljnjem besedilu „RTR“) v skladu s členom VI(3)(b) tega sporazuma. Takšne dejavnosti morajo biti namenjene promociji znanosti, industrijske konkurenčnosti ter ekonomskega in socialnega razvoja s poudarkom na naslednjih področjih:

- biotehnologija,

- informacijske in komunikacijske tehnologije,

- bioinformatika,

- vesolje,

- mikro in nanotehnologije,

- raziskave materialov,

- čiste tehnologije,

- racionalna raba okoljskih virov in upravljanja z njimi,

- biozaščita,

- zdravje in medicina,

- aeronavtika,

- metrologija, standardizacija in ocene primernosti ter

- humanistične vede.

ČLEN V – Urejanje sodelovanja in načini sodelovanja

1. Pogodbenici morata vzpodbujati:

a) udeležbo raziskovalnih subjektov pri različnih načinih sodelovanja, zajetih v tem sporazumu, v skladu z njihovimi lastnimi notranjimi politikami in predpisi, z ozirom na zagotavljanje primerljivih možnosti za njihovo znanstveno raziskovanje in tehnološki razvoj in dobro izkoriščanje njegovih koristi;

b) vzajemni dostop do dejavnosti, ki jih pogodbenici podpirata v okviru svojih nacionalnih programov ali politik.

2. Sodelovanje lahko poteka na naslednje načine:

a) skupni RTR projekti;

b) obiski in izmenjava znanstvenikov, raziskovalcev in strokovnih izvedencev;

c) skupno organiziranje znanstvenih seminarjev, konferenc, simpozijev in delavnic ter udeležba izvedencev pri teh dejavnostih;

d) usklajene aktivnosti, kot so združevanje RTR projektov, ki se že izvajajo v skladu s postopki, uporabljenimi za RTR programe vsake od pogodbenic, in znanstvene mreže;

e) izmenjava in souporaba opreme in materialov;

f) izmenjava informacij o ustreznih postopkih, zakonodaji, predpisih in programih za sodelovanje v okviru tega sporazuma, vključno z informacijami o politiki na področju znanosti in tehnologije;

g) morebitni drugi dogovori, sprejeti po priporočilu nadzornega odbora in v skladu s členom VI, ki se štejejo za skladne s politikami in postopki obeh pogodbenic.

3. Skupni RTR projekti se lahko začnejo izvajati samo potem, ko sta pogodbenici sprejeli skupni načrt tehnološkega upravljanja, naveden v Prilogi k temu sporazumu.

ČLEN VI – Usklajevanje in izvajanje dejavnosti sodelovanja

1. Usklajevanje in pospeševanje dejavnosti sodelovanja v okviru tega sporazuma opravljajo kot izvršilni zastopniki v imenu Brazilije Ministrstvo za zunanje zadeve, v imenu Skupnosti pa službe Komisije.

2. Izvršilni zastopniki ustanovijo nadzorni odbor za znanstveno in tehnično sodelovanje, ki bo odgovoren za vodenje tega sporazuma. Odbor sestavljajo uradni predstavniki vsake od pogodbenic; odbor določi svoj lastni pravilnik.

3. Dolžnosti nadzornega odbora so:

a) predlaganje in podpora sodelovanju v okviru tega sporazumu v skladu s členom V;

b) navedba, za naslednje leto, v skladu s členom V(1)(b), prioritetnih sektorjev ali podsektorjev vzajemnega interesa, v katerih je možno sodelovanje V(1)(b)

c) predlaganje združevanja projektov, ki so zanimivi za obe strani, ali dopolnjujočih se projektov raziskovalcem v obeh pogodbenicah;

d) dajanje priporočil v skladu s členom V(2)(g);

e) svetovanje pogodbenicam, kako poglobiti in izboljšati sodelovanje po načelih iz tega sporazuma;

f) vrednotenje učinkovitosti izvajanja in funkcioniranja sporazuma.

g) pripravljanje letnega poročila pogodbenicam o statusu, doseženi ravni in učinkovitosti sodelovanja, ki ga predvideva ta sporazum. Poročilo bo poslano skupnemu odboru, ki je bil ustanovljen v času nastajanja Okvirnega sporazuma o sodelovanju, sklenjenem med Brazilijo in Evropsko skupnostjo 29. junija 1992.

4. Nadzorni odbor, ki poroča skupnemu odboru, se sestaja vsako leto, najbolje pred sestanki skupnega odbora, po vnaprej skupno dogovorjenem časovnem razporedu. Sestanki se odvijajo izmenično v Skupnosti in Braziliji. Izredni sestanki se skličejo na željo vsake od pogodbenic.

5. Stroške udeležbe predstavnikov na sestankih nadzornega odbora krijeta pogodbenici, vsaka za svoje predstavnike.

ČLEN VII - Financiranje

Dejavnosti sodelovanja so odvisne od razpoložljivih sredstev, zakonodaje, predpisov, politik in načrtov pogodbenic. Stroški, nastali pri dejavnostih sodelovanja, se praviloma ne poravnavajo s prenosom sredstev med pogodbenicama.

ČLEN VIII – Vstop osebja in opreme

1. Vsaka pogodbenica sprejme vse ustrezne ukrepe in po svojih najboljših močeh ter si v okviru zakonodaje in predpisov, ki veljajo na njenem ozemlju, prizadeva olajšati vstop, bivanje in izstop z njenega ozemlja osebju, materialu, podatkom in opremi, ki so kakorkoli povezani s tem sporazumom; ti so oproščeni davkov in carin, skladno s pravnimi in regulativnimi ukrepi, ki se uporabljajo na ozemljih vsake pogodbenice.

2. Če je s posebnimi sporazumi predvidena finančna pomoč ene od pogodbenic sodelujočim druge pogodbenice, se dotacije, finančni prispevki in druge vrste pomoči sodelujočim iz druge pogodbenice izvzamejo od davkov in carin, v skladu z zakoni, ki se uporabljajo na ozemljih vsake pogodbenice.

ČLEN IX – Intelektualna lastnina

Vprašanja v zvezi z intelektualno lastnino, ki se bodo pojavila v okviru tega sporazuma, se bodo obravnaval a v skladu s prilogo, ki je sestavni del tega sporazuma.

ČLEN X – Aktivnosti Skupnosti v korist držav v razvoju

Ta sporazum ne vpliva na udeležbo Brazilije kot države v razvoju pri dejavnostih Skupnosti na področju raziskovanja za razvoj.

ČLEN XI – Ozemlje uporabe

Ta sporazum se uporablja na ozemljih, kjer je v veljavi pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti pod pogoji, ki so navedeni v tej pogodbi, in na ozemlju Federativne republike Brazilije.

ČLEN XII – Začetek in prenehanje veljavnosti ter reševanje sporov

1. Ta sporazum začne veljati na dan, ko se pogodbenici med seboj pisno obvestita o tem, da so dokončani vsi notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti Sporazuma.

2. Sporazum na začetku velja za dobo pet let, veljavnost pa se lahko sporazumno podaljša po vrednotenju v predzadnjem letu vsakega sledečega podaljšanega obdobja.

3. Ta sporazum se lahko spremeni po dogovoru med pogodbenicama. Spremembe stopijo v veljavo pod pogoji, navedenimi v točki 1.

4. Ta sporazum lahko vsaka od pogodbenic kadarkoli prekine po šestih mesecih od trenutka, ko drugi pogodbenici po diplomatskih poteh pošlje pisno obvestilo. Prenehanje ali prekinitev tega sporazuma ne sme vplivati na veljavnost ali trajanje katerega koli skupnega raziskovalnega projekta v okviru tega sporazuma, ki je še v izvajanju, ali na katere koli posebne pravice ali obveznosti, ki izhajajo iz Priloge.

5. Vsa vprašanja ali razhajanja, povezana s tolmačenjem ali uresničevanjem tega sporazuma, pogodbenici rešujeta sporazumno.

V ................., ............................. 2002, v dveh izvirnikih v portugalskem, danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od besedil enako verodostojno. V primeru interpretativnih razhajanj med jeziki ima prednost angleščina.

PRILOGA

Intelektualna lastnina

Na podlagi člena IX tega sporazuma:Pogodbenici zagotavljata, da bo intelektualna lastnina, ki je nastala v okviru tega sporazuma, ustrezno in učinkovito zaščitena.Pogodbenici se bosta v okviru tega sporazuma pravočasno obveščali o iznajdbah ali rezultatih, ki lahko sprožijo vprašanja pravic iz intelektualne lastnine.

I. PODROČJE UPORABE

A . Za potrebe tega sporazuma velja definicija „intelektualne lastnine“ iz člena 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), podpisane v Stockholmu 14. julija 1967.

B . Ta priloga ne spreminja ali posega v določitev pravic, interesov in intelektualne lastnine med pogodbenico in njenimi državljani oziroma udeleženci, ki je določena z zakonodajo in praksami vsake od pogodbenic.

C . Morebitni spori v zvezi z intelektualno lastnino se urejajo s posvetovanjem med sodelujočimi prizadetimi institucijami ali, če je potrebno, na ravni držav pogodbenic ali preko njihovih pooblaščenih predstavnikov. Po dogovoru med pogodbenicama se lahko spori v skladu z ukrepi mednarodne zakonodaje predložijo v presojo arbitražnemu sodišču. V tem primeru veljajo arbitražni standardi Komisije ZN za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL), razen če se pogodbenici ne odločita drugače in to tudi pisno potrdita sami ali preko pooblaščenih predstavnikov.

D . V primeru, da je ena od pogodbenic prepričana, da se je v nekem skupnem raziskovalnem projektu v okviru tega sporazuma pojavilo vprašanje intelektualne lastnine, ki po zakonodaji druge države pogodbenice ni zaščitena, morata pogodbenici takoj začeti pogovore za iskanje skupne, obojestransko sprejemljive rešitve, v skladu z ustrezno zakonodajo.

II. DOLOČITEV PRAVIC

A . Vsaka od pogodbenic lahko, odvisno od določil svoje nacionalne zakonodaje, s pogodbo pridobi neekskluzivno, nepreklicno, brezplačno licenco za prevajanje, kopiranje, prirejanje, razpošiljanje in javno distribuiranje člankov, poročil ter strokovnih in znanstvenih knjig, ki so nastali v okviru tega sporazuma, pri čemer mora spoštovati pravna določila glede lastništva in prenosa založniških pravic pri ustvarjanju del. Vse kopije del, ki so pogojene z založniškimi pravicami in se javno distribuirajo, morajo navajati imena avtorjev, razen v primerih, kjer so avtorji to pravico izrecno zavrnili.

B. Pravice za vrste intelektualne lastnine, ki niso opisane v poglavju II A te priloge, se dodelijo na naslednji način:

1. Gostujoči raziskovalci, kot so znanstveniki, ki gostujejo predvsem zaradi poglabljanja svojih znanj, lahko uveljavijo pravico iz intelektualne lastnine v okviru dogovorov z gostujočimi institucijami v skladu z ustreznimi predpisi nacionalne zakonodaje. Vsak gostujoči raziskovalec-iznajditelj mora biti upravičen do proporcionalnega deleža honorarja, ki ga prejema gostujoča institucija iz naslova licence za uporabo intelektualne lastnine, na enak način kot so do tega upravičeni raziskovalci gostujoče institucije.

2. V zvezi z intelektualno lastnino, ki je rezultat skupnih raziskav, udeleženci pripravijo skupni načrt tehnološkega upravljanja za razpravo v obliki pisne pogodbe med udeleženci projektov skupnih raziskav; v njem morajo vnaprej določiti pravično in uravnoteženo razdelitev učinkov ali koristi, ki so nastali iz sodelovanja ter upoštevati relativni prispevek pogodbenic ali udeležencev in zakonodajo s področja intelektualne lastnine, ki velja v vsaki pogodbenici, ter mednarodne sporazume o intelektualni lastnini, ki sta jih pogodbenici podpisali.

a) Če pogodbenici ali udeleženci v začetni fazi sodelovanja niso sprejeli skupnega načrta tehnološkega upravljanja in če sporazuma ne moreta sprejeti v razumljivem obdobju, krajšem od šestih mesecev, opažata pa nastajanje ali obete za nastajanje intelektualne lastnine, ki je rezultat skupnih raziskav, morata nemudoma začeti pogovore za iskanje obojestransko sprejemljive rešitve. V primeru odlašanja z rešitvijo postane intelektualna lastnina skupna last pogodbenic ali njunih udeležencev, razen v primeru, da se dogovorita drugače.

b) Če projekt skupnega raziskovanja, ki se izvaja v okviru tega sporazuma, vodi k nastajanju iznajdbe, ki bo predvidoma zaščitena s pravicami do intelektualne lastnine, ki jih veljavna zakonodaja v eni od pogodbenic ne zajema, morata pogodbenici nemudoma začeti pogovore za iskanje obojestransko sprejemljive rešitve, ki bo v skladu z ustrezno zakonodajo.

III. ZAUPNI PODATKI

A. Vsaka pogodbenica in udeleženci morajo v skladu z ustrezno zakonodajo, predpisi in prakso, kot je dogovorjeno med pogodbenicama, varovati vsako poslovno in/ali industrijsko informacijo, ki je bila označena kot zaupna in je nastala ali bila izdana v okviru tega sporazuma.

B. Nobena sodelujoča oseba ali udeleženec ne sme brez predhodnega pooblastila izdati informacije, ki ima oznako zaupno, z izjemo zaposlenih iz kategorije funkcionarjev, pogodbenikov oziroma podpogodbenikov; sprostitev informacij pa mora biti strogo omejena na udeležence, vključene v projekt skupnih raziskav, in/ali na pooblaščeno osebje vladnih organov, povezanih s projektom ali tem sporazumom.

C. Informacije se lahko izdajo le s pismenim pooblastilom pogodbenic in v nobenem primeru ne smejo biti razkrite v večjem obsegu kot je nujno potrebno za izvedbo nalog, dolžnosti ali pogodb, ki so povezane z zadevno informacijo.

D. Prejemniki zaupnih informacij se morajo pisno obvezati, da bodo ohranili tajnost informacij, pogodbenici pa morata poskrbeti, da bo ta obveznost izpolnjena.

E. Pogodbenica mora takoj obvestiti drugo pogodbenico o tem, da je ali pa bo predvidoma postala nesposobna ohraniti zaupnost informacij. Pogodbenici se nato posvetujeta o ukrepih, primernih v takšnih primerih.

[1] UL C , , str. .

[2] UL C , , str.