SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 28.10.2009 
SEC(2009) 1441 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k  
 
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
„Globalno spremljanje okolja  in varnosti (GMES):  
izzivi in naslednji koraki  za vesoljsko komponento“ 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
{COM(2009) 589 kon č.} 
{SEC(2009) 1439} {SEC(2009) 1440}  
 
SL 2   SL POVZETEK  OCENE  UČINKA 
1. U VOD 
Ta ocena u činka je spremni dokument k sporo čilu Komisije o vesoljski komponenti za 
Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES). Pripravljena je bila po odgovoru z 
usmerjevalno skupino služb Komisije po obsežnih  posvetovanjih z zaint eresiranimi stranmi, 
ki jih je izvedel urad  GMES. Odbor za oceno u činka Evropske komisije je to poro čilo 
analiziral in ustrezno spremenil. 
GMES je sistem za opazovanje zemlje, ki omogo ča učinkovitejše upravljanj e naravnih virov 
ter spremljanje biološke r aznovrstnosti, oceanov in kemi čne sestave našega ozra čja – 
pomembnih dejavnikov podnebnih sprememb – za boljšo odzivnost ob naravnih nesre čah in 
nesrečah, ki jih povzro ča človek, ter uspešnejše nadziranje meja.  
GMES sestavljata storitvena komponenta ter komponenta infrastruktu re za opazovanje, ki 
zajema vesoljsko infrastrukturo in infrastrukturo in situ . Storitvena kompone nta je koristna, 
vendar je sama odvisna od podatkov, pridobljenih z infrastrukturo za opazovanje. GMES je 
treba torej razumeti kot celoviti sistem. Če je sporo čilo Komisije „GMES: skrbimo za varnejši 
planet“1 leta 2008 obravnavalo GMES  v celoti, se to sporo čilo osredoto ča na vesoljsko 
komponento, da bi se: (i) olajšal postopek soodlo čanja o predlogu Komisije za program 
GMES in njegove za četne operativne dejavnosti v 2011–20132 ter (ii) pripravila osnova za 
odločitve, ki pokrivajo naslednji finan čni okvir (po letu 2013). 
Vesoljski podatki so klju čni sestavni del stor itvene komponente GMES. Če je tok vesoljskih 
podatkov prekinjen ali onemogo čen, se nekatere storitve ne morejo izvajati. Tematska 
področja storitvene komponente GMES se bodo opr la na dostop do podatkov, pridobljenih z 
obstoječimi sateliti za opazovanje zemlje v lasti tretjih oseb3 ter vesoljsko infras trukturo, ki je 
bila razvita posebej za GMES. Ker se  EU želi izogniti podvajanju obstoje čih zmogljivosti v 
Evropi, je bilo preu čeno, do kolikšne mere obstoje ča ali načrtovana infrastruktura ne bi 
izpolnila zahtev uporabnikov, ki jih zbira EU. 
Analiza vrzeli je pomagala opredeliti vsebino programa vesoljske komponente GMES ESA, 
ki ga finan čno podpira EU in se osredoto ča na razvoj satelitskih misij, poznanih pod imenom 
„Sentineli“. ESA trenutno razvija prve postavi tve Sentinelov, ki vsebujejo sedem satelitov 
(prvi dve enoti Sentinelov 1 do 3, prvi dve enoti Sentinela 4 in  predhodnik Sentinela 5) ter 
inštrumenta, ki bosta letela  na krovu satelitov EUMETSAT. 
2. O PREDELITEV PROBLEMA  
Ko bo vesoljska infrastruktura razvita, bo treba poskrbeti za njeno uporabo in pravo časno 
obnavljanje z namenom zbiranja okoljski h podatkov za storitveno komponento GMES. 
Problem, ki se obravnava v tem dokumentu, je torej vprašanje, kako uprav ljati in financirati: 
                                                 
1 COM(2008) 748 kon č., 11.12.2008. 
2 COM(2009) 223 kon č., 20.5.2009. 
3 Vklju čno z državami članicami EU, medvladnimi organizacijami, kot sta ESA in EUMETSAT, tretjimi 
državami in zasebnimi subjekti. 
 
SL 3   SL • uporabo za četnih postavitev Sentinelov, ki jih je razvila ESA, po zaklju čku razvojne faze 
in 
• obnavljanje Sentinelov, katerih približna življenjska doba ve činoma traja sedem let, 
vzporedno z zgoraj omenjeno uporabo za zagotovitev dolgoro čne kontinuitete zbiranja 
podatkov. 
Začetnim operativnim dejavnostim GMES je Komisija v svojem predlogu uredbe o programu 
GMES in njegovih za četnih operativnih dejavnostih 2011–20134 v celoti namenila finan čna 
sredstva v višini 107 milijonov EUR, od tega  40 milijonov za uporabo vesoljske komponente. 
Veliko dokumentov je obravnavalo na čine za financiranje in upravljanje uporabe Sentinelov, 
vključno s sporo čilom Komisije „Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES): skrbimo 
za varnejši planet“5. Sicer se pri čakuje, da bo prihodnji program  EU prispeval k trajnosti 
vesoljske infrastrukture, predvsem glede razpoložljivosti znotraj orbite in operativnih dejavnosti, vendar glede finan čnega prispevka EU za uporabo Sentinelov niso bile mogo če 
nobene zavezujo če odločitve, ker zadevno obdobje preseg a meje trenutnega finan čnega 
okvira. Odlo čitev o financiranju vesoljske komponente mo ra zato kmalu postati del priprav na 
naslednji ve čletni finan čni okvir. 
Države članice ESA so jasno poudarile, da je  njihov prispevek za vesoljsko komponento 
GMES infrastruktura Sentin elov ter da njihovo finan čno sodelovanje temelji na predpostavki, 
da bo EU prevzela odgovornost za uporabo in pravo časno obnavljanje obstoje če infrastrukture 
z enakovredno infrastrukturo s finan čnimi sredstvi EU
6. Enak položaj je usklajeno zavzelo 
več držav članice EU v Svetovalnem svetu GMES, str okovne skupine, ki Komisiji pomaga pri 
razvoju GMES. Brez zaveze EU se torej ne zdi ve rjetno, da bi katera koli druga organizacija 
poleg EU prevzela odgovornost za vesoljsko komponento po letu 2013. Zato storitvena 
komponenta GMES v svoji trenutni zasnovi ne bi bila izvedljiva7. 
3. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Prispevek EU za uporabo in možno obnavljanje veso ljske infrastrukture, razvite na evropski 
ravni, je v celoti v skladu z na čelom subsidiarnosti zaradi naslednjega razloga. Države članice 
ne morejo zadovoljivo prevzeti odgovornosti za upor abo in morebitno obnavljanje vesoljske 
infrastrukture, razvite s finan čnimi sredstvi EU in medvladnimi finan čnimi sredstvi, ker bi 
takšna odgovornost povzro čila prevelike stroške. Ravno zato so evropske države na podro čju 
vesoljskega opazovanja za operativno meteorologijo  združile svoja sred stva za razvoj in 
uporabo meteoroloških satelitov pod okri ljem Evropske organizacije za uporabo 
meteoroloških satelitov (EUMETSAT). Poleg tega  so evropske države ra zvile testne okoljske 
satelite v okviru ESA ali naciona lnih okoljskih agencij. Kljub temu niso uspele najti možnosti 
sodelovanja pri financiranju  trajnostnih operativnih programov za spremljanje okolja, 
podobnih tistim na podro čju meteorologije. Vendar pa je potreba po takšnih opazovanjih vse 
                                                 
4 COM(2009) 223 z dne 20. maja 2009. 
5 COM(2008) 748 kon č. z dne 12. novembra 2008. 
6 Glej tudi zapisnik 198. sestanka Sveta ESA 15. februarja 2008, str. 4, ter zapisnik 203. sestanka Sveta 
ESA 15. in 16. oktobra 2008, str. 6. 
7 Glej tudi uvodno izjavo 12 predloga uredbe o GMES. Čeprav bi bilo možno zagotavljati storitve zgolj s 
pomočjo podatkov in situ  ali podatkov iz ostalih misij poleg Sentinelov, takšne storitve ne bi bile ve č 
primerljive s tematskimi podro čji storitvene komponente GMES. 
 
SL 4   SL večja, saj se stopnjuje politi čni pritisk na državne organe, da sprejmejo premišljene odlo čitve 
na področju okolja, varnosti in podnebnih sprememb. 
4. C ILJI EU 
Posebni cilji ukrepanja EU na podro čju vesoljske komponente GMES (Sentinelov) so: 
• zagotoviti neprekinjeno raz položljivost okoljskih podatk ov, ki se zbirajo z nizom 
vesoljskih senzorjev in so vir podatkov za tematska podro čja storitvene komponente 
GMES, z: 
– neprekinjeno uporabo Sentinelov ter spremljajo čih raziskovalnih dejavnosti z 
ustrezno upravljavsko in finan čno strukturo; 
– pravočasno dolo čitvijo, razvojem in nabavo pri obnavljanju Sentinelov, ko je to 
potrebno; 
• z zmanjševanjem stroškov dostopa do podatkov, pridobljenih z opazovanjem zemlje, 
spodbujati rast prodajnega sektorja, povezanega z opazovanjem zemlje, s pove čevanjem 
števila delovnih mest, inovacij in mednarodne konkuren čnosti. 
5. M OŽNE POLITIKE  
Na voljo so naslednje možne politike: 
• Možnost 1 : Možnost 1 ustreza izhodiš čnemu scenariju. EU ne bi prevzela 
odgovornosti za uporabo Sentinelov po zaklju čku začetnih operativnih dejavnosti GMES 
(2011–2013). Po tem scenariju EU sploh ne bi  uporabljala vesoljske komponente GMES 
po letu 2013. Ker noben drug subjekt ne bi bi l pripravljen financir ati celotnih stroškov 
uporabe Sentinelov, podatki, zbrani s Sentinel i, ne bi bili razpoložljivi za storitveno 
komponento GMES. 
• Možnost 2 : EU bi financirala in upravlja la uporabo samo prvih postavitev 
Sentinelov, ne pa njihovega obnavl janja. Od prve postavitve da lje ne bo na voljo nobenih 
podatkov, pridobljenih s Sentineli. 
• Možnost 3 : EU bi financirala in  upravljala (i) uporabo za četnih postavitev 
Sentinelov in (ii) obnavljanje vesoljske infrastrukture za zagotovitev trajnostnega 
opazovanja, saj je formalna življenjska doba ve čine Sentinelov, ki se  trenutno razvijajo, 
sedem let, tematska podro čja storitvene komponente GMES pa so odvisna od 
neprekinjenega dostopa do ustreznih podatkov. Odlo čitve o obnavljanju bo treba 
sprejemati, ko se bodo za četne postavitve izvajale. 
Možnosti temeljijo na ve č predpostavkah. Prvi č, dejavnosti, povezan e z uporabo, bodo 
dopolnjevale raziskovalne dejavnosti. Drugi č, nujno je potreben dostop do podatkov 
obstoječih satelitov za opazovanje zemlje  v lasti tretjih oseb. Tretji č, dostop do podatkov, 
pridobljenih s Sentinel i, bo popoln in prost. Četrtič, za vesoljsko komponento niso ocenjene 
nobene oblike sofinanciranja. Lastništvo Sent inelov bi se lahko kot v primeru programa 
 
SL 5   SL Galileo8 ter ostalih infrastrukturni h programov EU brez stroškov preneslo na EU, kar bi EU 
omogočilo uvedbo politike popolnega in prostega  dostopa do podatkov in informacij. 
Komisija bo kljub temu še naprej preu čevala, ali bi lahko razvoj tržnih priložnosti in 
stroškovno vezane uporabniške takse omogo čil dolgoro čno zmanjšanje deleža javnih naložb. 
Na splošno možna finan čna sredstva, ki so lahko dodeljena v okviru prora čuna EU, še niso 
znana, saj bodo prednostne naloge in porazdelitev sredstev v novem ve čletnem finan čnem 
okviru (od 2013) dolo čene pozneje. 
6. A NALIZA U ČINKOV  
Vse možnosti se v skladu s poudarkom iz predlaganega sporo čila razlikujejo samo pri 
vesoljski komponenti ter temeljijo na pre dpostavki, da se vse ostale komponente ne 
spreminjajo. 
Možnosti so bile analiziran e kvalitativno in kvant itativno. Kvantitati vno se je analiza 
stroškovne u činkovitosti izvedla z razpoložljivim i podatki. Koristi GMES so bile 
kvantitativno ovrednotene v študiji „Analiza soci alno-ekonomskih koristi GMES“, ki jo je 
izvedel PriceWaterhouseC oopers (študija „PWC“)9. Študija navaja na črtovane gospodarske 
koristi (vklju čno s socialnimi, okoljskimi in ostali mi gospodarskimi koristmi) z vidika 
denarne in sedanje vrednosti glede na izhodiš čni scenarij brez GMES. V okviru študije PWC 
so koristi GMES razdeljene v tri kategorije na visoki ravni: 
• Kategorija 1:  Koristi u činkovitosti, povezane z uporabo informacij GMES pri 
uveljavljanju ali izvajanju za konodaje ali poli tik, ki se že upor abljajo. Za uresni čitev teh 
koristi je potrebna zgolj neprekinjena raz položljivost storitev GMES (torej vesoljske 
komponente GMES).  
• Kategorija 2:  Koristi, povezane z razpoložljivostjo ve čje količine in boljše kakovosti 
informacij med fazo oblikovanja politik. Rezu ltat bi bilo boljše oblikovanje politik na 
evropski, nacionalni in re gionalni ravni, lažje in u činkovitejše izvajanje ter kon čno boljše 
uresničevanje ciljev politike. Zaradi cikli čnosti odlo čitev o politiki vseeno ostaja strukturni 
zamik med razpoložljivostjo informacij in uresni čevanjem koristi.  
• Kategorija  3: Enake koristi kot v kategoriji 2, vendar na globalni ravni, povezane s 
sklenitvijo in izvajanjem mednarodnih pogodb (npr. o podnebnih spremembah, širjenju 
puščav in krčenju gozdov). Zato je sicer za uresni čitev koristi potrebno še ve č časa, je pa 
razsežnost teh koristi mnogo ve čja kot pri ostalih kategorijah. Primer take kategorije je 
prispevek, ki ga bo GMES namenil za politike na podro čju podnebnih sprememb v obliki 
serij dolgoro čnih podatkov o parametrih, kot so temp eratura površine morja, dvig gladine 
morja in porazdelitev CO 2. 
Po stroškovni plati so bili upoštevani stroški storitvene in vesoljske komponente. Stroški za 
vesoljsko komponento temeljijo na dolgoro čnem scenariju ESA, ocen i stroškov, ki jo je 
                                                 
8 Glej člen 8 Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o 
nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo), UL L 196, 
24.7.2008, str. 1. 
9 Dostopna na http://esamultimedia.esa.int/docs/GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
 
SL 6   SL pripravil izvršilni predstavnik ESA in šesti Svet za vesolje10 priznal za teme lj stroškovnega 
vrednotenja.  
                                                 
10 Resolucija Sveta o „Prispevku vesolja za inovativnost in konkuren čnost v okviru evropskega na črta za 
oživitev gospodarstva ter naslednji koraki“ – 10500/09, z dne 29. maja 2009. 
 
SL 7   SL V kvantitativnem smislu se lahko možnosti medsebojno najlažje primerjajo po svojih 
ustvarjenih neto sedanjih vrednosti h v zadevnem obdobju – glej spodnji grafi čni prikaz.11 2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030Možnost 1 izhodiš čeMožnost 2Možnost 3-5.000,0 - 5.000,0 10.000,0 15.000,0 20.000,0 25.000,0 30.000,0 35.000,0 
V mio EUR
LetoPrimerjava možnosti glede na neto sedanje vrednosti
(cene za 2009)
Možnost 1 izhodiš čeMožnost 2 Možnost 3
Če se dodatno upoštevajo še u činki, ki niso zajeti v štud iji PWC in zgornjem grafi čnem 
prikazu, se lahko izvede nasled nja primerjava (pri tem se stroški nanašajo na vesoljsko 
komponento GMES, koristi pa ustvar ja celoten sistem GMES):  
                                                 
11 Podatki za vsako možnost kažejo kumulativno neto sedanjo vrednost (v 2009) toka pla čil in koristi, ki 
se začne leta 2014 in kon ča leta X, ob tem pa je X katero koli leto med 2014 in 2030. 
 
SL 8   SL  
 Uspešnost  Učinkovitost  Skladnost  
Možnost 1 
(izhodišče
) Ne dosega nobenega 
izmed ciljev. 
Učinek na prora čun 
EU bi bil ni čen, zato 
bi se sredstva lahko 
porabila za druge pobude in programe.
 Nekaj (nizkih) stroškov brez koristi 
(skladiščenje razvitih satelitov).  Nobenih koristi, torej nobenih 
kompromisov. V mo čnem 
neskladju s predhodnimi prizadevanji EU za razvoj vesoljske 
komponente GMES ter 
uveljavljanjem EU na podro čju 
globalnega opazovanja zemlje v 
zadnjih desetih letih.
 
Skladnost samo v primeru velikih 
premikov v prednostnih nalogah 
politike v EU, tj. nazadovanje 
podnebnih sprememb in državljanske varnosti na lestvici 
političnih programov.
 
Možnost 2  Dosega cilje 
zagotavljanja informacijskih 
storitev z uporabo 
trajnostne 
infrastrukture samo 
za omejeno obdobje (do leta 2020). Ne 
dosega cilja 
trajnostne rasti prodajnega sektorja.
 Prispevek iz prora čuna EU za vesoljsko 
komponento GMES povpre čno v višini 
200 milijonov EUR na leto v 
naslednjem finan čnem okviru bi 
omogočil uresničevanje koristi med 400 
in 900 milijoni EUR na leto do 
leta 2022. Po letu 2020 bi se koristi zmanjšale na 130 milijonov EUR na 
leto, kar je približno enako stroškom v 
naslednjem letu.
 
Ta možnost ima pomembne stroškovne 
pomanjkljivosti, povezane s pristopom 
„ustavi in spelji“. EU ne bi mogla koristiti u činkov ekonomije obsega pri 
proizvodnji ponavljajo čih se satelitskih 
enot, ki so pomembne v vesoljskem sektorju. 
 Učinek na prora ču n  E U  j e  s i c e r  
večji kot pri izhodiš čni možnosti, 
vendar bo verjetno izravnan z 
omejenimi okoljskimi in 
gospodarskimi koristmi.  
Skladnost politike bi bila odvisna od zmožnosti EU in ostalih evropskih subjektov na podro čju 
opazovanja zemlje, da zagotovijo 
kontinuiteto po zaklju čku 
življenjske dobe prve generacije. 
 
V neskladju s prizadevanji EU za vodilno mesto na podro čju 
podnebnih sprememb (v vsakem 
primeru bodo podnebne spremembe 
zahtevale dolgoro čno spremljanje). 
 
Možnost 3  Dosega vse cilje 
politike.  Prispevek iz prora čuna EU za vesoljsko 
komponento GMES povpre čno v višini 
430 milijonov EUR na leto v 
naslednjem finan čnem okviru bi 
omogočil uresničevanje koristi skoraj 
1 milijarde EUR na leto do leta 2022 in 
nato leta 2027 dosegel vrh prek 5 milijard EUR na leto. 
 Dolgoročna naložba, višja od 
izhodiščne, bi ustvarila pozitivne 
kompromise na prednostnih 
političnih podro čjih, kot so 
podnebne spremembe. Skladnost s 
političnimi programi in cilji EU.  
Možnost strateških koristi za EU 
kot globalnega dejavnika. 
Zaradi potrebnega prora čuna in 
premika od raziskav k delovanju bi 
GMES moral biti vklju čen med 
finančne prednostne naloge v 
prihodnjem finan čnem okviru EU 
ter bi lahko vplival na ustrezne 
prilagoditve na ostalih podro čjih 
politike.  
 
 
SL 9   SL 7. N ADZOR IN VREDNOTENJE  
Sporočilo samo ne bo neposredno vplivalo na fi nanciranje novih de javnosti iz prora čuna EU v 
večji meri, kot je to že bilo odlo čeno ali predlagano v okviru FP7, pripravljalnih dejavnosti in 
začetnih operativnih dejavnosti GMES do leta 2013. Če bi naslednja Komisija izbrala eno 
izmed možnosti, ki obsegajo uporabo Sen tinelov po letu 2014, bi bil ustrezni zakonodajni 
predlog pripravljen v skladu z veljavnimi pr edpisi, zlasti glede priprave naslednjega 
večletnega finan čnega okvira in ocene u činka.  
V skladu z obi čajno prakso Komisije bo vrednotenje obsegalo tri faze (predhodno, vmesno, 
naknadno). Z vmesnim in naknadnim vrednoten jem bo ocenjeno, ali se operativni cilji 
dosegajo oz. so se že dosegli. Poleg tega bo Komisija ovrednotila napredek pri dejavnostih uporabe pred sprejetjem kakršnih koli pomembnejših odlo čitev, vklju čno z odlo čitvijo o 
obnavljanju Sentinelov. Zaradi dolgih r azvojnih ciklov za satelite bo to odlo čitev morda treba 
sprejeti pred za četkom enega ali ve č finančnih okvirov. V vsakem ciklu politike bo 
sprejemanje odlo čitev zahtevalo obveš čanje o posodobljenih podatkih glede stroškovne 
učinkovitosti za razli čne možnosti ter obširna posvetovanj a z zainteresiranimi stranmi glede 
uspešnosti in koristnosti sistema.