SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 13.11.2008 
SEC(2008) 2768  
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
 
predlogu Direktive Sveta o spremembi  Direktive Sveta 2003/48/ES o obdav čevanju 
dohodka od prihrankov v obliki pla čil obresti 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
{COM(2008) 727 kon č.} 
{SEC(2008) 2767}  
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Direktiva o obdav čevanju prihrankov 
Direktiva Sveta 2003/48/ES o obdav čevanju dohodka od prihrankov v obliki pla čil obresti 
(„Direktiva o prihrankih“) je bila sprejeta leta 2003. Dolo čbe Direktive o prihrankih so se v 
državah članicah za čele uporabljati 1. julija 2005, hkrati kot so Andora, Lihtenštajn, Monako, 
San Marino in Švica za čeli uporabljati enakovred ne ukrepe na podlagi sporazumov z ES. Na 
isti datum je 10 odvisnih ali pridruženih o zemelj Nizozemske in Zd ruženega kraljestva za čelo 
uporabljati enake ukrepe, kot so ukrepi iz Direktive o prihrankih. 
Končni cilj Direktive o prihra nkih je, da vsaki državi članici omogo či uporabo nacionalnih 
davčnih pravil o pla čilih obresti, ki jih njihovi posam ezniki rezidenti prejmejo od pla čilnih 
zastopnikov, ustanovljenih v drugi državi članici. 
Za dosego tega kon čnega cilja Direktiva o prihrankih dolo ča avtomati čno izmenjavo podatkov 
o takih pla čilih. Vendar v prehodnem obdobju tri države članice (Avstrija, Belgija in 
Luksemburg) namesto zagotavljanja podatkov uporabljajo dav čni odtegljaj in delijo dohodek 
z državo članico, v kateri je upravi čeni lastnik rezident.  
Predlog Komisije za spremembe Direktive o prihrankih temelji na prvem poro čilu o izvajanju 
Direktive o prihrankih, ki ga  mora Komisija v skladu s členom 18 Direktive vsaka tri leta 
predložiti Svetu. Ta člen določa tudi, da Komisija po potrebi  predlaga Svetu spremembe 
Direktive o prihrankih, ki se izk ažejo za potrebne za zagotovitev u činkovitejšega 
obdavčevanja prihodka od prihrankov ter za odpravo nezaželenega izkrivljanja konkurence. 
Po prvih razkritjih primerov goljufij februarja 2008, v katere so bili vklju čeni rezidenti EU in 
fundacije v Lihtenštajnu, je Svet 4. marca 2008 razpravljal o tem in „ ... Komisijo [...] pozval, 
naj pohiti s pripravo poro čila o izvajanju Direkti ve 2003/48/ES od njenega za četka 
veljavnosti 1. julija 2005 ... “ Komisija je 14. maja 2008 pripravi la ustno predstav itev za Svet, 
ki je temeljila na delovnem dokumentu sl užb Komisije [SEC(2008) 559] z naslovom 
„Izpopolnitev sedanjega podro čja uporabe Direktive Sveta 2003/48/ES o obdav čevanju 
dohodka od prihrankov“, ki je bil sprejet 29. aprila 2008, pred predložitvijo poro čila iz 
člena 18. Ta delovni dokument je izpostavil  glavne ugotovljene težave in sprožil ve č vprašanj, 
na katera je treba jasno odgovoriti, da se lahko izpopolni podro čje uporabe Direktive o 
prihrankih.  
Komisija je 15. septembra 2008 v skladu s členom 18 Direktive o prihrankih sprejela poro čilo 
[COM(2008) 552] in ga predložila Svetu.  
Poročilu je bil priložen delovni dokument sl užb Komisije, ki „je ekonomska ocena u činkov 
Direktive Sveta 2003/48/ES na podlagi razpol ožljivih podatkov“ [SEC(2008) 2420]. V tem 
delovnem dokumentu so dolo čeni količinski pristopi za oceno delovanja Direktive o 
prihrankih. Analiziran je r azvoj nekaterih prihodkov od naložb. Poleg tega so v analizi 
obravnavani u činki izvajanja Direktive o prihrankih na nekatere vzorce naložb. V zadnjem 
delu dokumenta je predstavljena statisti čna analiza u činka uvedbe Direktive na prihranke in 
bančne depozite.  
 
SL 3   SL 2. P REGLED DIREKTIVE O PRIHRANKIH  
Poročilo in predlog o spremembi sta rezultat dolgotrajnega pos topka analize in odprtega 
posvetovanja. Ta postopek se je za čel leta 2005, ko je osebje Komisije za čelo pregled 
izvajanja Direktive o prihrankih in nj ene razlage skupaj s strokovnjaki iz dav čnih uprav držav 
članic, in sicer v dveh delovnih skupinah, delovni skupini IV o neposrednem obdav čenju in 
delovni skupini „Upravno sodelovanje na podro čju neposrednega obdav čenja“ . Prva skupina 
se je osredoto čila na pravna in prakti čna vprašanja v zvezi z vsebino Direktive o prihrankih, 
medtem ko je druga pomagala zagotoviti spre mljanje pravilnega izvajanja Direktive o 
prihrankih pri izmenjavi podatkov in pr enosu sredstev v zv ezi z delitvijo dohodka.  Prav tako 
je prispevala k razvoju oblike za izmenjavo podatkov. 
Vzporedno s skupinami, ki so vklju čevale dav čne uprave držav članic, je bila na za četku leta 
2007 ustanovljena posebna strokovna skupina o obdav čevanju prihrankov , sestavljena iz 
davčnih strokovnjakov iz ban čništva, zavarovalništva, na ložbenih skladov, upravljanja 
premoženja in povezanih sektorjev v EU. Ta  skupina je Komisiji predstavila stališ če 
udeležencev na trgu EU do uporabe Dire ktive o prihrankih ter hkrati omogo čila prvi pregled 
morebitnega u činka kakršnih koli sprememb Direktive,  ki bi se zaradi  postopka pregleda 
lahko upoštevale, na trge.  
Več podrobnejših informacij o postopku pregleda  je na voljo na  spletni strani: 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/personal_tax/savings_tax/savings_directive_review/index_en.htm  
Kljub prizadevanjem držav članic in udeležencev na trgu, da bi Komisiji zagotovili statisti čne 
podatke, kakovost in koli čina prejetih statisti čnih podatkov ne zadoš čata za podrobno 
količinsko analizo. Vendar pomanjkanje koli činskih podatkov samo po sebi ne ovira ustrezne 
analize težav, ugotovljenih med postopkom posvet ovanja, ali predlaganja primernih rešitev. 
Poleg tega je treba pr edvideti razvoj, temelje č na prispevkih zainteresir anih strani, ki jasno 
prepoznavajo potrebo po izboljšavah v sistemu. 
3. U GOTOVLJENE TEŽAVE IN POTREBA PO REŠITVAH  
Posvetovanja s podjetji in državnimi  upravami so pokazala, da podro čje uporabe Direktive o 
prihrankih ni tako ši roko, kot je bilo na čeloma predvideno v skladu s soglasno sprejetimi 
sklepi Sveta z dne 27. novembra 2000, na kate rih temelji Direktiva, ter da so v dolo čbah 
Direktive o prihrankih vrzel i. Take vrzeli škodujejo u činkovitosti Direktiv e o prihrankih ne 
glede na to, ali se uporablja v obliki avtomati čne izmenjave podatkov ali prehodno s 
pobiranjem dav čnega odtegljaja. Prav tako lahko povzro čijo izkrivljanja trga, ker ovirajo 
usklajeno obravnavanje primerljivih položajev. 
Obstajajo dokazi, da se je pri pla čilih, izvedenih v EU, uporabi Direktive o prihrankih mogo če 
izogniti: 
1. z uporabo posredniških naložb enih nosilcev (pravni h oseb ali organizacij), ki niso 
zajeti v sedanjo uradno opredelitev upravi čenega lastnika (ki se nana ša le na posameznike) in 
se od njih trenutno ne zaht eva, da delujejo kot pla čilni zastopniki, in/ali 
2. s preureditvijo svojega naložbenega portfelja tako, da dohodek ostane zunaj 
opredelitve pla čil obresti iz Direktive o prihrankih, ob tem pa imeti koristi zaradi omejenega 
 
SL 4   SL tveganja, prilagodljivosti in dogovorjene donosnosti naložb, ki so enakovredne dolžniškim 
terjatvam. 
Uravnotežena rešitev za odpravlja nje vrzeli mora upoštevati vs e tri bistvene elemente 
Direktive o prihrankih, in sicer „upravi čenega lastnika“, „pla čilnega zastopnika“ in „dohodek 
od prihrankov v obliki pla čil obresti“, ter upravno breme pla čilnih zastopnikov in držav 
članic, potrebo po zaš čiti davčnega prihodka držav članic in konkuren čnost finan čnega 
sektorja EU. 
Kakršne koli zamude pri iskanju rešitev za zagotovitev pravi čnejšega in bolj usklajenega 
zajemanja ukrepov bi lahko v prihodnosti povzro čile očitnejše izkrivljanje trga med 
primerljivimi produkti in naložbenimi nosilci. 
Za tri države članice, ki uporabljajo prehodno  ureditev (ter za tista ozemlja in države zunaj 
EU, ki sodelujejo v obliki dav čnega odtegljaja), je časovna omejitev zlasti pomembna, ker se 
bo tveganje izkrivljanja med primerljivimi produkti pove čalo vzporedno z zvišanjem stopnje 
davčnega odtegljaja na 35 % od 1. julija 2011. 
Poleg zgoraj navedenih vrzeli je posvetovanj e z udeleženci na trgu pokazalo tudi, da lahko 
določbe Direktive o prihrankih, ki jih uporabljajo pla čilni zastopniki, v nekaterih primerih 
povzročijo obremenitve zaradi nejasnosti. „T o je vprašanje (i) opredelitve ,pla čila obresti‘ in 
,plačilnega zastopnika‘, (ii) opred elitve ,preostalih subjektov‘ (ki se obravnavajo kot pla čilni 
zastopniki ob pla čilu ali ob zagotovilu pla čila obresti)  in (iii) formul, ki se lahko uporabljajo 
v različnih državah članicah za ugotovitev, ali sklad al i posamezni poslovni dogodek v zvezi s 
skladom spada na podro čje uporabe Direktive, “ kot je poudarila Zvez a bank Evropske unije 
(EBF), ki predstavlja ve čino plačilnih zastopnikov, že vklju čenih v izvajanje Direktive o 
prihrankih. 
Naslednja tabela vklju čuje seznam ugotovljenih težav glede na potrebo po ukrepanju: 
 
SL 5   SL Tabela 1: Razvrstitev ugotov ljenih težav po pomembnosti  
1. Uporaba posredniških str uktur, ki jih sedanje podro čje uporabe ne zajema, zlasti nekaterih 
pravnih organizacij, in nejasnost pravila „pla čilnega zastopnika ob pla čilu ali ob zagotovilu 
takega pla čila“ (člen 4(2)); 
2. različna obravnava naložbenih skladov, ki niso dovoljeni KNPVP v skladu z 
Direktivo 85/611/EGS („ne-KNP VP“), in sicer le glede na  pravno obliko teh ne-KNPVP 
(registrirani so vedno izklju čeni s podro čja uporabe Direktive o prihrankih, medtem ko so 
neregistrirani vedno vklju čeni); 
3. uporaba produktov, ki so primerljivi z dolžniš kimi terjatvami (nekateri strukturirani 
produkti in nekatere pogodbe o življenjskem zavarovanju); 
4. pomanjkljivosti v pravilih za opredelitev upravi čenih lastnikov, zlasti kar zadeva dolo čitev 
njihovega rezidentstva za na mene Direktive o prihrankih; 
5. obvladovanje uporabe vodilnih nosilce v, ustanovljenih v tretjih državah, na na čin, ki je v 
skladu s prostim pretokom kapitala (vzporedna  potreba po zamenjavi postopka za izdajo 
potrdil za prepre čevanje dav čnega odtegljaja z enostavnejš im postopkom prostovoljnega 
razkritja informacij dav čnim organom); 
6. pomanjkanje statisti čnih podatkov iz držav članic. Preve č omejena uporaba dav čne 
identifikacijske številke upravi čenih lastnikov, zaradi česar države članice, v katerih so 
rezidenti, težje uporabljajo informacije. 
4. M OGOČE REŠITVE  
Pri ocenjevanju razli čnih možnosti je treba upoštevati, da se Direktiva o prihrankih za 
izvajanje dolo čb te direktive v bistvu zanaša na pla čilne zastopnike. Zato je treba ustrezno 
upoštevati Lizbonsko strategijo in p obudo za boljšo pravno ureditev, ki vklju čuje na primer 
zmanjšanje upravnega bremena in ne potrebnih stroškov za podjetja, ter na čelo sorazmernosti. 
Zato morajo biti države članice pripravljene sprejeti rešitv e, s katerimi bi se kakršno koli 
dodatno upravno breme zaradi doseganja ve čje učinkovitosti dolo čb Direktive o prihrankih 
čim bolj preneslo na dav čne uprave, ki bi imele koristi od pove čanja davčnih prihodkov, ali na 
udeležence na trgu, ki so zdaj manj vklju čeni, ne pa na tiste udeležence (kot so banke in 
upravitelji premoženja), ki že zdaj znatno pris pevajo k delovanju Direktive o prihrankih.  
Druga ovira je sorazmerno majhno ozemlje uporab e Direktive o prihrank ih in sporazumov, ki 
določajo enake ali enakovredne ukrepe. Težko je ustrezno oceniti u činke, ki bi jih lahko imela 
kakršna koli razširitev podro čja uporabe Direktive na beg kapitala v tretje države. Čeprav se s 
pregledom razpoložljivih podatkov ne ugotovi, da je uporaba Direktive povzro čila kakršno 
koli spremembo geografske sestave obrestono snih prihrankov, mora vsaka možnost za 
okrepitev u činkovitosti Direktive o prihrankih natan čno upoštevati mednarodne vidike. 
Komisija si še naprej prizadeva za uresni čevanje cilja spodbujanja uporabe ukrepov, 
enakovrednih ukrepom držav članic, v pomembnih finan čnih središ čih zunaj EU. Vendar je 
ob upoštevanju prostega pret oka kapitala, kot je dolo čeno v Pogodbi ES, pomembno 
razmisliti tudi, ali bi  bilo treba dodati dolo čbe, namenjene obvladovanju poskusov 
posameznikov rezidentov EU, da se izo gnejo uporabi Direktive o prihrankih s 
 
SL 6   SL preusmerjanjem pla čil obresti, izvedenih v EU, prek neobdav čenih „navideznih“ subjektov in 
organizacij zunaj ozemlja EU ali na ozemlju juri sdikcij, ki uporabljajo enakovredne ali enake 
ukrepe, kot so dogovorje ni na ravni EU.  
Ob upoštevanju tega so službe Komisije opr edelile naslednje štir i možnosti ter njihove 
prednosti in slabosti (u činek razli čnih možnosti je povzet v tabeli 2 na koncu tega 
dokumenta): 
Možnost 1 – Neukrepanje 
Možnost 1  Ukrep  
Brez ukrepanja. Ohranjanje trenutnega stanja, tj. „neukrepanje“. 
Možnost 2 – Spremembe za zagotovitev boljšega izvajanja dogovora o vsebini in cilju 
Direktive o prihrankih, ki ga je Sv et soglasno sprejel 27. novembra 2000  
Možnost 2 dejansko pomeni uporabo sklepov Sv eta z dne 27. novembra 2000 o vsebini takrat 
prihodnje Direktive o prihrankih kot merila, na  katerem temelji prizadevanje za odpravljanje 
nenamernih vrzeli.  
Možnost 2  Ukrep  
Spremembe za zagotovitev 
izboljšanega podro čja uporabe v 
skladu s sklepi Sveta z dne 27. novembra 2000. 
Zmanjšanje upravnega bremena za 
plačilne zastopnike v skladu z 
navedenimi sklepi. – Razširitev na vse nosilce kolektivnih naložb. 
– Razširitev pravila o pla čilnem zastopniku ob 
plačilu ali ob zagotovilu takega pla čila na pravne 
organizacije (sklade).  – „Pravilo mati čne države“ in rešitev vprašanja 
„pasivnih prejemkov“. 
Možnost 3 – Enake spremembe kot pri možnosti 2 skupaj s spremembami za čim boljše 
odpravljanje vseh vrzeli in razširitev podro čja uporabe na vse produkte, ki jih je mogo če 
izenačiti z obrestonosnimi instrumenti 
Ta možnost vklju čuje razširitev podro čja uporabe Direktive o prihrank ih na prejemke iz tistih 
pogodb o življenjskem zavarovanju, ki so konkuren čne dolžniškim terjatvam in naložbenim 
skladom. Prav tako vklju čuje razširitev podro čja uporabe na dohodek iz tistih vrednostnih 
papirjev, ki so enakovredni dol žniškim terjatvam, ker je skor aj ves vloženi kapital ob koncu 
veljavnosti pogodbe zaš čiten in ker je donos na kapital opredeljen na datum izdaje, čeprav 
produkta uradno ne sestavlja jo dolžniške terjatve. 
„Pristop spregleda“ za upravi čene lastnike bi se uporabljal le za pla čila nekaterim strukturam, 
ustanovljenim v izbranih jurisdik cijah zunaj EU, ki tam niso u činkovito obdav čene. 
 
SL 7   SL Možnost 3  Ukrep  
Spremembe za čim boljše 
odpravljanje vseh vrzeli in preprečevanje izkrivljanja. – Razširitev ne le na vse naložbene sklade, ampak tudi 
na vrednostne papirje, ki so enakovredni dolžniškim 
terjatvam, ter življenjska zavarovanja z nizkim biometričnim tveganjem, ki vlagajo v dolžniške 
terjatve, sklade in enakov redne vrednostne papirje. 
– Razširitev pravila „pla čilnega zastopnika ob pla čilu 
ali ob zagotovilu takega pla čila“ ne le na organizacije 
(sklade), ampak tudi na neobdav čene subjekte s 
pravno osebnostjo (kot so številne fundacije). 
– „Sistem spregleda“ za pla čila nekaterim 
neobdavčenim strukturam, usta novljenim v nekaterih 
tretjih državah ali jurisdik cijah. Odprava postopka za 
izdajo potrdila za prepre čevanje uporabe dav čnega 
odtegljaja. 
– Večja uporaba razpoložl jivih informacij za 
ugotovitev rezidentstva upravi čenega lastnika.  
 
 
Možnost 4 – Spremembe za razširitev podro čja uporabe Direktive o prihrankih za vklju čitev 
vseh pravnih oseb in vseh dohodkov od prihrankov 
Na zasedanju Ekonomsko-finan čnega sveta marca 2008 je ve č držav članic izrazilo željo, da 
se podro čje uporabe Direktive o prihrankih razširi dale č prek sklepov Sveta z dne 
27. novembra 2000. Vseeno je treba upoštevati nekatere omejitve: 
– davčni odtegljaj (tudi če se uporablja prehodno v treh državah članicah) je ustrezen 
mehanizem le, če je znan neto  dohodek. To je v primeru oblik dohodka, kot je kapitalski 
dobiček, redko. Precej se razlikujejo tudi pravila o obdav čevanju kapitalskega dobi čka. 
Pobiranje dav čnega odtegljaja od celotnega dohodka od prodaje bi bilo nesorazmerno;  
– vključevanje dividend in vseh pla čil dohodka od naložb družbam, kot  je predlagala vsaj ena 
država članica, bi lahko povzro čilo večkratno poro čanje in ve č ravni dav čnega odtegljaja. 
Splošni okvir za upravno sode lovanje (Direktiva 77/799/ EGS in njene morebitne 
spremembe), ki temelji le na izmenjavi podatkov, se zdi primernejši za ta pla čila dohodka. 
Možnost 4  Ukrep  
Veliko širše podro čje uporabe. Razširitev na pla čila vsem pravnim osebam in na vse 
vrste dohodka od naložb (d ividende, kapitalski 
dobiček, „izpla čila“ iz dejanskih pogodb o 
življenjskem zavarovanju in pokojninskih shem itd.). 
 
SL 8   SL 5. N AJPRIMERNEJŠA MOŽNOST IN POSLEDI ČNA POLITI ČNA VPRAŠANJA  
Po postopku analize in posvetovanja se trenut no zdi možnost 3 najprimernejša. Prvo možnost 
(tj. neukrepanje) je treba zavrn iti, ker ne odpravlja sedanjih vr zeli v Direktivi o prihrankih, ki 
lahko negativno vplivajo na javne prihodke in konkur enco. Poleg tega nekateri udeleženci na 
trgu menijo, da je treba pojasniti neka tere vidike Direktive o prihrankih. 
V primerjavi z možnostjo 2 bi manjše iz krivljanje med podobnimi produkti in boljši u činek na 
proračun držav članic izravnala stroške, ki bi jih  pri možnosti 3 imeli sedanji pla čilni 
zastopniki in novi pla čilni zastopniki. 
Možnost 4 je sicer celovitejša kot možnost 3, vendar bi bila dražja ter bi lahko povzro čila 
odpuščanje delavcev in dvojne odtegljaje. Zato se zdi, da možnost 4 ne upošteva na čela 
sorazmernosti v zvezi s cilji Direktive o prihrankih. 
Kakršne koli spremembe podro čja uporabe Direktive o prihra nkih bi zahte vale pregled 
sporazumov z 10 odvisnimi in prid ruženimi jurisdikcijami, ki uporabljajo enake ukrepe. Kar 
zadeva pet držav, ki niso članice EU in uporabljajo enakovr edne ukrepe, bi moral Svet 
oceniti, ali bi sedanji sporazumi vseeno zagotovili enakovredne ukrepe za spremenjeno 
Direktivo. Vendar se zdi, da bi  bilo ob nekaterih predlaganih spremembah pri možnosti 3 (in 
sicer v zvezi z mehanizmom „pla čilnega zastopnika ob pla čila ali ob zagotovilu takega 
plačila“) in zagotovo ve čini predlaganih sprememb pri možnosti 4 priporo čljivo zagotoviti 
vzporedno spremembo sporazumov, podpisanih s temi petimi državami, ki niso članice EU. 
 
SL 9   SL Tabela 2: Strnjen pregled analize v zvezi z oceno u činka 
Razpoložljive 
možnosti  Zaščita 
proračuna 
držav članic  Učinkovitost  Finančni trgi  
Možnost 1 - 
(Tveganje 
proračunskih 
izgub)  ≈ 
(Nobenega dodatnega 
upravnega bremena, ampak 
ohranjanje sedanjega) 
- 
Slabi statisti čni podatki 
- 
Pomanjkanje jasnosti  - 
(Možnost ve čjega 
izkrivljanja)  
Možnost 2 + 
(Boljša zaš čita) - 
(Večje upravno breme) 
+ 
Več jasnosti/boljši statisti čni 
podatki  + 
(Manj izkrivljanja med 
varčevalnimi produkti)  
Možnost 3  + 
(Boljša zaš čita) 
 
++ 
Horizontalna 
pravičnost - 
(Večje upravno breme) 
+ 
Več jasnosti/boljši statisti čni 
podatki 
 ++ 
(Manj izkrivljanja med 
varčevalnimi produkti z 
značilnostmi dolžniških 
terjatev in/ali kapitalska 
zaščita/manj izkrivljanja 
med plačilnimi zastopniki, 
ki so že vklju čeni, ter 
drugimi pravnimi subjekti 
in organizacijami)  
Možnost 4 + 
(Boljša zaš čita) 
 
+++ 
Horizontalna 
pravičnost - - 
(Večje upravno breme) 
- 
Preveč informacij in ve č ravni 
davčnega odtegljaja 
+ 
Več jasnosti/boljši statisti čni 
podatki  +++ 
(Manj izkrivljanja med 
vsemi var čevalnimi 
produkti in posredniškimi 
strukturami)