1. Izboljšujemo sedanjost z oblikovanjem prihodnosti

Pred manj kot enim letom je ta Evropska komisija začela svoj mandat. Izvoljena je bila na podlagi svojega programa za usmerjanje največje preobrazbe, s katero se Evropa sooča v obdobju, daljšem od ene generacije. Delovni program Komisije za leto 2020 je odražal ta mandat in cilje, ki so bili prvič opisani v političnih usmeritvah predsednice von der Leyen. V delovnem programu je bila predstavljena naša vizija za oblikovanje pravičnejše, bolj zdrave, bolj zelene in bolj digitalne družbe. Čeprav so se v zadnjem letu številne stvari spremenile, so ti cilji še vedno gonilna sila za prihodnje leto.

Komisija je v zadnjem letu začela postavljati temelje za sistemske spremembe, ki jih Evropa potrebuje, zlasti v času, ko je vsa naša gospodarstva močno prizadela svetovna zdravstvena kriza. V prvih 100 dneh smo predstavili evropski zeleni dogovor, določili načrte za digitalno prihodnost Evrope, sprejeli načrt za močno socialno Evropo z namenom izvajanja evropskega stebra socialnih pravic in objavili strategijo za enakost spolov. Predstavili smo tudi novo industrijsko strategijo, načrt za boljšo podporo malim podjetjem in ukrepe za okrepitev enotnega trga. Pripravili smo predloge za posodobitev in okrepitev pristopnega procesa, s čimer smo utrli pot zgodovinskemu sporazumu o začetku pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo, vzpostavili pa smo tudi novo partnerstvo z Afriko.

Po prvih 100 dneh smo predlagali tudi nov začetek za dolgoletne prednostne naloge, zlasti z novim paktom o migracijah in azilu ter strategijo EU za varnostno unijo. Obravnavali smo vprašanja, ki vplivajo na našo celotno skupnost vrednot, zlasti z objavo prvega letnega poročila o stanju pravne države, ki zajema vse države članice. Sprejeli smo ukrepe na vseh področjih naše družbe, in sicer od enakosti spolov in boja proti rasizmu do znanj in spretnosti in mladih.

Vendar bo leto 2020 iz popolnoma drugačnih razlogov hkrati leto, ki ga bomo želeli čim prej pozabiti, a si ga bomo za vedno zapomnili. Svetovna pandemija, ki je pretresla Evropo in svet, ter posledične zapore naših družb in zaustavitve gospodarstev bodo veliko več kot le boleč spomin za milijone Evropejk in Evropejcev, ki so izgubili svoje bližnje ali zboleli sami oziroma ki jih močno skrbi, kako bodo poskrbeli za svoje preživljanje ali dobrobit. Nihče verjetno ne bo pozabil ranljivosti ali negotovosti, ki jo še vedno čutimo vsepovsod okrog nas. Nedavni ponovni izbruh virusa v Evropi kaže, da ga moramo še naprej skrbno, previdno in usklajeno obvladovati.

Vendar si bomo to leto zapomnili tudi zaradi nujnih ukrepov brez primere, ki jih je Evropa sprejela za zaščito življenj in načinov preživljanja. Evropa je pokazala, da lahko hitro ukrepa, ko je to potrebno, izkaže resnično solidarnost, ko je to nujno, in skupaj doseže spremembe, ko to želi. Komisija je skupno sprejela več kot 800 predhodno nenačrtovanih ukrepov, in sicer od dajanja na razpolago vseh sredstev EU, uporabe prožnosti v naših fiskalnih pravilih in pravilih o državni pomoči, vzpostavitve zalog medicinske opreme, pomoči pri vrnitvi več kot 600 000 državljank in državljanov EU, ki so obtičali v tujini, vzpostavitve instrumenta SURE, ki prispeva k ohranitvi delovnih mest in preživetju podjetij, ter upravljanja meja do podpore kmetom in ribičem.

Tega leta se lahko spominjamo tudi zaradi znatne pospešitve sprememb, ki jih je sprožilo, in velike priložnosti, ki se je pri tem presenetljivo ponudila. Podnebne spremembe, digitalne tehnologije in geopolitika so že močno vplivale na našo družbo in agendo. Vendar je pandemija povečala potrebo po tem, da Evropa prevzame vodilno vlogo pri zelenem in digitalnem prehodu ter poveča odpornost svojih družb in gospodarstev. To ustvarja edinstveno priložnost za odpravo ranljivosti zaradi krize in novo vitalnost za Unijo.

Glede na navedeno se bo Komisija v prihodnjem letu osredotočila na dvoje. Najprej si bo še naprej z vsemi močmi prizadevala za obvladovanje krize in pridobivanje izkušenj iz nje. To bomo dosegli zlasti z nadaljnjimi prizadevanji za iskanje, financiranje in zagotovitev varnega in dostopnega cepiva za vse v Evropi in po svetu.

Hkrati pa ta delovni program določa, kako lahko Evropa izkoristi priložnost, ki se nam ponuja, da uresniči svoje cilje in prevzame vodilno vlogo pri znatni pospešitvi sprememb. Zahvaljujoč zgodovinskemu instrumentu za okrevanje NextGenerationEU, ki ga je Komisija predstavila skupaj s prenovljenim dolgoročnim proračunom, ima Evropa na voljo orodje, da izkoristi to priložnost.

S tem instrumentom se Evropa ne odloča le za odpravo sedanje škode, okrevanje in podporo tistim, ki jih je kriza najbolj prizadela, temveč tudi za zagotovitev boljšega načina življenja v prihodnosti. Osredotočila se bo na trajnostne naložbe in reforme, pri čemer bo 37 % odhodkov v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost namenjenih za zeleni prehod, najmanj 20 % pa za naložbe v digitalni prehod. Tesno bomo sodelovali z državami članicami pri pripravi in izvajanju njihovih nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. Komisija bo zagotovila, da bo prek zelenih obveznic zbranih 30 % od 750 milijard EUR, predvidenih za instrument NextGenerationEU. Poleg tega bomo podprli sozakonodajalca pri sklenitvi hitrega dogovora o svežnju v skupni višini 1,8 bilijona EUR, da bo ta lahko čim prej privedel do sprememb. Komisija bo pripravila tudi ambiciozne predloge o novih virih prihodkov za proračun EU.

To pomeni, da imamo naložbe, ki ustrezajo že obstoječi viziji in ciljem. Zato delovni program Komisije za leto 2021 predvideva prehod s strategije k uresničevanju, pri čemer je poudarek na novih zakonodajnih pobudah, revizijah obstoječe zakonodaje in nadaljnjih ukrepih na podlagi načrtov, določenih v okviru vseh šestih glavnih ciljev v zadnjem letu. Te pobude so navedene v prilogah I in II, izvajati pa bomo začeli tudi pobude, ki so bile prvotno načrtovane za leto 2020, vendar so bile zaradi pandemije preložene.

Naše notranje in zunanje delovanje bo še naprej temeljilo na Agendi 2030 in njenih ciljih trajnostnega razvoja ter na Pariškem sporazumu.

Pri uresničevanju tega delovnega programa se bo Komisija osredotočila tudi na pojasnjevanje našega dela in upoštevanje stališč državljank in državljanov. Tako je zdaj bolj kot kdaj koli prej pomembno začeti razpravo v okviru konference o prihodnosti Evrope. Vprašanja, ki so se zastavila v zadnjem letu (od potrebe po močnejši evropski zdravstveni uniji do trajnih sprememb, ki jih bo pandemija morda imela za naše sobivanje), je mogoče rešiti le, če lahko vsak izrazi svoje mnenje ter če se opremo na vse naše skupne izkušnje in strokovno znanje.

Glede na geopolitično okolje ter dolgoročno in preobrazbeno naravo načrtovanih pobud bo naše delo še naprej temeljilo na strateškem predvidevanju. Prvo poročilo o strateškem predvidevanju je pokazalo, da je odpornost pomembna za okrevanje ter da morajo naše politike temeljiti na dokazih in biti kos izzivom prihodnosti. Ta pristop nam lahko pomaga tudi pri pripravi na nove izzive in priložnosti, ki se bodo neizogibno pojavili v prihodnjem letu ter ki jih moramo biti zmožni predvideti in se nanje odzvati.

2. Uresničevanje šestih glavnih ciljev

2.1 Evropski zeleni dogovor

V zvezi z evropskim zelenim dogovorom se bo Komisija osredotočila na prenovo ustrezne podnebne in energetske zakonodaje, da bi jo uskladila z novim predlaganim ciljem zmanjšanja emisij za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. To bo združeno v svežnju ukrepov z naslovom „Pripravljeni na 55“, ki bo zajemal vse od obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, vključno z energijsko učinkovitostjo stavb, do rabe zemljišč, obdavčitve energije, porazdelitve prizadevanj in trgovanja z emisijami ter številne druge zakonodajne akte. Podnebna in energetska diplomacija z našimi zunanjimi partnerji bo še naprej prednostna naloga.

Kot je navedeno v političnih usmeritvah predsednice von der Leyen, bo Komisija predlagala mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, da bi spodbudila tuje proizvajalce in uvoznike EU k zmanjšanju emisij ogljika, hkrati pa zagotovila enake konkurenčne pogoje, ki spodbujajo trgovino, skladno s STO.

Obseg načrtovanega dela v okviru evropskega zelenega dogovora odraža sistemsko naravo zelenega prehoda in njegov pomen kot strategije za rast. Predstavili bomo vrsto ukrepov o pametnem in trajnostnem prometu, vključno z revizijo uredbe o vseevropskem prometnem omrežju in direktive o inteligentnih prometnih sistemih. Še naprej bomo izvajali akcijski načrt za krožno gospodarstvo, pri čemer bomo obravnavali okoljsko primerno zasnovo in trajnostne izdelke, zlasti krožno elektroniko, vključno z izboljšanjem zbiranja, ponovne uporabe in popravil mobilnih telefonov, prenosnih računalnikov in drugih naprav.