[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.4.2008

COM(2008) 229 konč.

2008/0090 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE

Izvrševanje pravice javnosti do dostopa do dokumentov

Člen 255 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, zagotavlja vsakemu državljanu Evropske unije in vsaki fizični ali pravni osebi, ki ima prebivališče ali statutarni sedež v državi članici, pravico dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Načela in omejitve, ki veljajo za to pravico dostopa, so bili določeni v Uredbi (ES) št. 1049/2001[1] o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki se je začela uporabljati 3. decembra 2001.

Komisija je v svojem poročilu o izvajanju Uredbe, objavljenem 30. januarja 2004, ugotovila, da je to potekalo izjemno uspešno. Zato je menila, da kratkoročno Uredbe ni treba spremeniti, ker bi morala biti po začetku veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo vsekakor pregledana.

Razlogi za pregled obstoječe uredbe

Komisija se je 9. novembra 2005 odločila, da sproži „Pobudo za preglednost v Evropi“[2] (ukrep za večjo preglednost), ki je vključevala tudi pregled Uredbe.

Evropski parlament je v Resoluciji, sprejeti 4. aprila 2006[3], Komisijo pozval, naj predloži predloge za spremembo Uredbe.

Medtem sta Evropski parlament in Svet 6. septembra 2006 sprejela novo uredbo, po kateri se Aarhuška konvencija[4] uporablja za institucije in organe Evropske skupnosti in ki součinkuje z Uredbo (ES) št. 1049/2001 glede dostopa do dokumentov z okoljskimi informacijami.

Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja šest let, v tem času pa so institucije z njenim izvajanjem pridobile več izkušenj. Poleg tega se je razvila tudi sodna praksa, številne pritožbe pa je rešil Evropski varuh človekovih pravic. Institucije zato lahko ponovno ocenijo izvajanje Uredbe in jo ustrezno spremenijo.

Komisija je 18. aprila 2007 kot prvi korak v postopku pregleda objavila Zeleno knjigo, ki je bila podlaga za javno posvetovanje o tej temi[5]. Izid tega posvetovanja je bil povzet v poročilu, objavljenem januarja 2008.

VPRAšANJA, OBRAVNAVANA MED POSTOPKOM PREGLEDA

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. aprila 2006

Parlament je v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 4. aprila 2006 oblikoval pet priporočil, ki jih je Komisija ustrezno upoštevala pri pripravi obstoječega predloga.

Področje uporabe pravne podlage in namen Uredbe

Po mnenju Parlamenta bi moralo biti v preambuli Uredbe pojasnjeno, da je člen 255 Pogodbe ES pravna podlaga za izvajanje načel javnosti in bližine ter da je osrednja pravna podlaga za preglednost in zaupnost.

Ker se člen 255 nanaša na dostop javnosti do dokumentov, Komisija predlaga, da se namen Uredbe ustrezno pojasni v členu 1.

Popolna preglednost zakonodaje

Vsi pripravljalni dokumenti pravnih aktov bi morali biti neposredno dostopni javnosti.

To priporočilo se v popolnosti sprejme in se obravnava v členu 12.

Pravila o zaupnosti

Parlament je priporočil, da se v Uredbi določijo pravila za označevanje dokumentov za zaupne ter zagotovi parlamentarni nadzor nad uporabo takih pravil in dostopom do takih dokumentov.

Označevanje zaupnosti samo po sebi dokumentov ne izključuje iz pravice javnosti do dostopa. Komisija zato meni, da posebnih pravil za označevanje dokumentov za zaupne in za rokovanje z njimi ne bi bilo treba določiti v uredbi o javnem dostopu.

Dostop do dokumentov držav članic

Parlament je želel omejiti in bolje opredeliti zmožnost držav članic, da nasprotujejo razkritju svojih dokumentov.

Novi člen 5(2), ki upošteva tudi sodbo Sodišča o tem vprašanju, določa, da morajo države članice navesti razloge, ko od institucije zahtevajo, da ne razkrijejo dokumentov, ki izvirajo iz njih.

Registri in pravila za arhiviranje

Parlament priporoča vzpostavitev enotne točke za dostop do zakonodaje v pripravi, skupnega vmesnika za registre institucij in oblikovanje skupnih pravil za arhiviranje dokumentov.

Komisija se v celoti strinja s tem priporočilom. Vendar ga je mogoče izpeljati brez spreminjanja Uredbe.

Izid javnega posvetovanja

Odgovor na vprašanja, ki so bila dana v javno posvetovanje, se lahko povzamejo, kot sledi[6]. V tem predlogu je Komisija upoštevala poglede večine sodelujočih na vsako od vprašanj, objavljenih v Zeleni knjigi.

Aktivno razširjanje informacij

Dostop do registrov in spletnih strani bi moral biti enostavnejši, registri in spletne strani pa bolj usklajeni. Obseg registrov Komisije bi bilo treba povečati. Državljani so naklonjeni bolj proaktivni politiki razkrivanja informacij.

Aktivna preglednost zakonodaje se obravnava v členu 12. Člen 11 in spremenjeni člen 12 zagotavljata ustrezno pravno podlago za registre in spletne strani, ki so bolj obsežni in do katerih je dostop enostavnejši.

Usklajevanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 z Aarhuško konvencijo

Predlog za uskladitev Uredbe z določbami za dostop do informacij o okolju (Uredba (ES) št. 1367/2006 o izvajanju Aarhuške konvencije) je bil deležen široke podpore. Svoje zadržke so izrazile predvsem okoljske nevladne organizacije ter kemični in biotehnološki sektor.

Uskladitev je vidna v spremembi člena 4(1) in (2) ter člena 5(2).

Varstvo osebnih podatkov

Trenutna praksa, tj. izbris imen in drugih osebnih podatkov iz dokumentov, ki se razkrijejo, šteje za preveč restriktivno, zlasti če osebe opravljajo javno funkcijo. Sodišče prve stopnje je odločalo o tem vprašanju (glej točko 2.3.1 spodaj).

Zadevne določbe so bile ustrezno preoblikovane v novem členu 4(5).

Varstvo poslovnih interesov

Javni organi in zasebni sektor menijo, da veljavna pravila dosegajo pravo ravnovesje. Vendar pa novinarji, nevladne organizacije in večina državljanov trdijo, da bi bilo treba dati večjo težo interesu po razkritju.

Komisija zato ne predlaga spremembe te določbe.

Obravnavanje preobsežnih zahtev

Dobra polovica držav članic in zasebni sektor podpirajo posebne ukrepe, ki odstopajo od običajnih pravil, ko gre za obravnavanje preobsežnih zahtev. Države članice vztrajajo, da morajo taki ukrepi temeljiti na objektivnih merilih. Varuh človekovih pravic, slaba manjšina držav članic in nevladne organizacije nasprotujejo posebnim pravilom o preobsežnih zahtevah.

Komisija ne predlaga določbe za zavrnitev zahtev, ki se lahko opredelijo kot preobsežne. Namesto tega predlaga razširitev možnosti, da se zahtevajo pojasnila na podlagi člena 6(2) v primerih, ko zahtevanih dokumentov ni mogoče enostavno določiti.

Pojem „dokument“

Velja splošno prepričanje, da je treba ohraniti obstoječo široko opredelitev. Pojasnilo glede zbirk podatkov, kakor je predlagano v Zeleni knjigi, bi bilo dobrodošlo.

Bolj podrobna opredelitev pojma „dokument“ je v spremenjenem členu 3(a), ki zajema tudi informacije v elektronskih zbirkah podatkov.

Roki za uporabo izjem

Predlog, da se opredelijo dogodki, pred katerimi dokumenti ne morejo biti dostopni, ni dobil veliko podpore. Po drugi strani je bil pozdravljen predlog, da se dokumenti sistematično razkrivajo po posebnem dogodku in pred iztekom 30-letnega roka za odpiranje arhiva. Izkušnje pa kažejo, da je dostop treba zavrniti sistematično, če gre za dokumente, ki se nanašajo na sodne ali kvazi sodne postopke, preden se opravi javno zaslišanje ali preden je sprejeta končna odločitev. To potrjuje tudi sodna praksa (glej točko 2.3.3).

Komisija predlaga prilagoditev člena 2.

Področje uporabe Uredbe

Številni, ki so dali pripombe na Zeleno knjigo, so pozvali k razširitvi področja uporabe Uredbe na vse institucije EU ter na njene organe in agencije.

Taka razširitev ni mogoča na podlagi veljavne Pogodbe, vendar bo dosežena z začetkom veljave Pogodbe o delovanju Unije.

Dostop do dokumentov, ki izvirajo iz držav članic

To vprašanje so postavili nekateri med tistimi, ki so dajali pripombe na Zeleno knjigo, pojavilo pa se je tudi v Resoluciji Parlamenta (glej točko 2.1.4 zgoraj). Medtem je to bilo razjasnjeno s sodbo Sodišča (glej točko 2.3.2).

Nedavna sodna praksa

V nizu sodb sta Sodišče prve stopnje in Sodišče razsodila o nekaterih pomembnih vprašanjih glede uporabe Uredbe, ki se obravnavajo v tem predlogu.

Dostop do osebnih podatkov

Sodišče prve stopnje je v svoji sodbi z dne 8. novembra 2007 v zadevi Bavarian Lager[7] razložilo izjemo glede varstva osebnih podatkov in obravnavalo razmerje med Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Uredbo o varstvu podatkov[8].

Razmerje med uredbama o javnem dostopu in o varstvu osebnih podatkov je razjasnjeno v novem členu 4(5).

Dostop do dokumentov, ki izvirajo iz države članice

Sodišče je 18. decembra 2007 razveljavilo sodbo Sodišča prve stopnje z dne 30. novembra 2004 v zadevi o pravici držav članic do nasprotovanja, da institucije razkrijejo dokumente, ki izvirajo iz držav članic[9].

Veljavna določba v členu 4(5) se zamenja z novim členom 5(2).

Uporaba izjem pred posebnimi dogodkom in po njem

Sodišče prve stopnje je v svoji sodbi z dne 13. aprila 2005 v zadevi o dostopu do spisa o kartelu[10] razglasilo, da morajo načeloma institucije po prejemu prošnje za dostop do dokumentov opraviti konkretni in posamični preizkus vsebine dokumentov, ki se zahtevajo v prošnji. Vendar tak posamični preizkus morda ni potreben, če zaradi posebnih okoliščin zadeve za zahtevane dokumente očitno velja izjema glede pravice dostopa. V nedavni sodbi je Sodišče razglasilo, da za pisne vloge, vložene pri sodiščih, velja izjema, katere cilje je varovanje sodnih postopkov, preden se opravi javno zaslišanje[11].

Členoma 2(5) in (6) so bile dodane nove določbe.

PREDLAGANE SPREMEMBE UREDBE (ES) šT. 1049/2001

Namen in upravičenci iz Uredbe – člena 1 in 2

Besedilo člena 1(a) se rahlo spremeni, da bi se razjasnilo, da je namen Uredbe odobritev dostopa javnosti do dokumentov. To je skladno s pravno podlago in je bilo potrjeno s sodno prakso Sodišča prve stopnje[12].

Pravica dostopa bo odobrena vsaki fizični ali pravni osebi, ne glede na njeno državljanstvo ali državo, kjer ima prebivališče. Tako je Uredba skladna z določbami Uredbe (ES) št. 1367/2006 o dostopu do informacij v okoljskih zadevah[13]. Člen 2(1) se ustrezno spremeni, člen 2(2) pa se razveljavi.

Področje uporabe in opredelitev pojmov – člena 2 in 3

V členu 2(2) je navedeno, da se Uredba uporablja za vse dokumente, ki jih ima institucija o zadevi v zvezi s politikami, dejavnostmi ali odločitvami s področja njene pristojnosti. V tem besedilu se ta vidik omenja v opredelitvi pojma „dokument“ v členu 3(a). Vendar je to bolj povezano s področjem uporabe Uredbe, kot pa z opredelitvijo pojma „dokument“.

Členu 2 se doda novi odstavek 5, ki razjasnjuje, da se Uredba ne uporablja za dokumente, ki so jih sodiščem predložile stranke, ki niso institucije. Omeniti je treba, da je Sodišče izključeno iz pravice dostopa javnosti po členu 255 Pogodbe ES in da se z Lizbonsko pogodbo razširja ta pravica tudi na Sodišče, vendar za dokumente v zvezi z njegovimi upravnimi dejavnostmi.

Dostop do dokumentov, povezanih z izvajanjem preiskovalnih pooblastil institucij, bi bilo treba izključiti, dokler ustrezne odločitve ni več mogoče izpodbijati z ničnostno tožbo ali samo dokler se preiskava ne zaključi. V fazi preiskave se bodo na tem področju uporabljala posebna pravila. Uredbe, ki urejajo postopke o konkurenci in trgovinski zaščiti (protidamping, protisubvencijski in zaščitni ukrepi), ter postopki na podlagi uredb o trgovinskih ovirah vsebujejo določbe o privilegiranih pravicah dostopa tretjih strank in določbe o javnosti[14]. Ta pravila bi bila oslabljena, če bi se javnosti odobril širši dostop na podlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001. Informacije, pridobljene od fizičnih in pravnih oseb med takimi preiskavami, bi morale ostati zaščitene tudi po pravnomočnosti zadevnih odločitev.

V členu 3(a) se ohranja široka opredelitev pojma „dokument“. Vendar dokument obstaja le, če je bil poslan prejemnikom ali če je bil v obtoku znotraj institucije ali če je bil kako drugače evidentiran. Po drugi strani bi opredelitev pojma „dokument“ morala zajemati podatke v elektronskih sistemih, če je te mogoče izvleči v berljivi obliki.

Izjeme – člen 4

Izjema, ki je namenjena varovanju okolja, določena v členu 6(2) Uredbe (ES) št. 1367/2006, se doda v člen 4(1) Uredbe (ES) št. 1049/2001, da bi se ta uredba uskladila z določbami iz Aarhuške konvencije. Zaradi jasnosti se alinee zamenjajo s črkami.

Prav tako zaradi usklajevanja Uredbe z Aarhuško konvencijo se izjema iz člena 4(2), namenjena varovanju poslovnih interesov, ne bo uporabljala za informacije o emisijah, ki so pomembne za varstvo okolja. Posledično se varstvo pravic intelektualne lastnine omenja v ločeni izjemi.

Pojem „sodni postopki“ je razjasnjen in zajema arbitražne postopke ter postopke reševanja sporov.

Doda se nova izjema, ki je namenjena varstvu postopkov za izbiro osebja ali pogodbenikov. Preglednost se na teh področjih ureja s Kadrovskimi predpisi in finančno uredbo. Pravilno delovanje komisij za izbor osebja in razpisnih komisijah mora biti zaščiteno.

Člen 4(3) se preoblikuje zaradi jasnosti, vendar se vsebinsko ne spreminja.

Odstavka (4) in (5) člena 4 se prestavita v člen 5, ker vsebujeta postopkovna pravila in ne izjem.

Člen 4(1)(b) o dostopu do osebnih podatkov se prestavi v novi člen 4(5) in se preoblikuje, da bi se razjasnilo razmerje med uredbama (ES) št. 1049/2001 in 45/2001 (varstvo osebnih podatkov).

Posvetovanje s tretjimi strankami – člen 5

Novi člen 5(2) določa postopek, ki se uporablja, ko se zahteva dostop do dokumentov, ki izvirajo iz države članice. Posvetovati se je treba z državo članico, razen če ni jasno, ali se dokument razkrije ali ne; če država članica navede razloge za nerazkritje zahtevanih dokumentov na podlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001 ali na podlagi ustreznih podobnih ali posebnih pravil iz njene nacionalne zakonodaje, institucija ne dovoli dostopa do teh dokumentov. Ta nova določba upošteva sodbo Sodišča v zadevi C-64/05 P (glej točko 1.5.2 zgoraj).

Postopkovna pravila – členi 6, 8 in 10

Člen 6(2) se spremeni, da bi se upoštevali primeri, ko zahtevanih dokumentov ni mogoče enostavno določiti.

V členu 8 je rok za obravnavanje potrdilne prošnje podaljšan na 30 delovnih dni, z možnostjo podaljšanja za nadaljnjih 15 delovnih dni. Izkušnje kažejo, da je skoraj nemogoče obravnavati pritrdilno prošnjo v 15 delovnih dnevih. Obravnavanje potrdilnih prošenj zahteva več časa, ker take prošnje zahtevajo uradno odločitev institucije, za kar veljajo stroga postopkovna pravila.

Členu 10 se doda nov odstavek, ki razjasni, da je treba upoštevati posebne ureditve, ki veljajo za dostop, kadar so določene v pravu EU in nacionalnem pravu. To zlasti velja, ko je treba za dostop plačati pristojbino, ki je vir prihodka za organ, ki je dokument pripravil.

Aktivno razširjanje informacij – člen 12

Ta določba se preoblikuje, da bi se dovolil neposredni dostop do dokumentov, ki so sestavni del postopkov za sprejemanje zakonodajnih aktov EU in nezakonodajnih aktov EU, ki se splošno uporabljajo. Take dokumente bi morale dati institucije na voljo od začetka postopka, razen če jasno ne velja izjema glede pravice dostopa javnosti.

ê 1049/2001

2008/0090 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 255(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[15],

skladno s postopkom, navedenim v členu 251 Pogodbe[16],

ob upoštevanju naslednjega:

ò novo

1. Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije[17]. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo prenoviti.

ê 1049/2001 uvodna izjava 1

2. Drugi pododstavek člena 1 Pogodbe o Evropski uniji opredeljuje pojem javnosti in pravi, da je Pogodba nov korak v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope, v kateri se odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani.

ê 1049/2001 uvodna izjava 2

3. Javnost omogoča državljanom, da tesneje sodelujejo v postopku odločanja, in zagotavlja, da je uprava deležna večje zakonitosti ter je učinkovitejša in bolj odgovorna državljanu v demokratičnem sistemu. Javnost prispeva h krepitvi načela demokracije in spoštovanja človekovih temeljnih pravic in svoboščin, določenih v členu 6 Pogodbe EU in v Evropski listini o temeljnih pravicah.

ê 1049/2001 uvodna izjava 3 (prilagojeno)

Sklepi srečanj Evropskega sveta v Birminghamu, Edinburghu in Kopenhagnu so poudarili potrebo po uvedbi večje preglednosti v delu institucij Unije. Ta uredba utrjuje pobude, ki so jih institucije že prevzele, da bi izboljšale preglednost postopka odločanja.

ò novo

4. Splošna načela in omejitve iz razlogov javnega ali zasebnega interesa, ki veljajo za pravico javnosti do dostopa do dokumentov, so bila določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001, ki se je začela uporabljati 3. decembra 2001[18].

5. Prva ocena izvajanja Uredbe (ES) št. 1049/2001 je bila opravljena v poročilu, objavljenem 30. januarja 2004[19]. Komisija se je 9. novembra 2005 odločila, da sproži postopek za pregled Uredbe (ES) št. 1049/2001. Evropski parlament je v resoluciji, sprejeti 4. aprila 2006, Komisijo pozval, da predloži predlog o spremembi Uredbe[20]. Komisija je 18. aprila 2007 objavila Zeleno knjigo o pregledu Uredbe[21] in sprožila javno posvetovanje.

ê 1049/2001 uvodna izjava 4

6. Namen te uredbe je čim bolj uresničiti pravico dostopa javnosti do dokumentov ter določiti splošna načela in omejitve takega dostopa v skladu s členom 255(2) Pogodbe ES.

ê 1049/2001 uvodna izjava 5 (prilagojeno)

7. Ker vprašanje dostopa do dokumentov ni zajeto v določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi se morali Evropski parlament, Svet in Komisija v skladu z Izjavo št. 41 priloženo Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, v zvezi z dokumenti, ki zadevajo v navedenih pogodbah √ navedeni pogodbi Õ zajete dejavnosti, ravnati po tej uredbi.

ê 1049/2001 uvodna izjava 7

8. V skladu s členoma 28(1) in 41(1) Pogodbe EU velja pravica do dostopa tudi za dokumente, ki se nanašajo na skupno zunanjo in varnostno politiko ter na policijsko sodelovanje in sodelovanje sodstva v kazenskih zadevah. Vsaka institucija mora spoštovati svoje varnostne predpise.

ò novo

9. Evropski parlament in Svet sta 6. septembra 2006 sprejela Uredbo (ES) št 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti[22]. Glede dostopa do dokumentov z informacijami o okolju mora biti ta uredba skladna z Uredbo (ES) št. 1367/2006.

10. Glede razkritja osebnih podatkov je treba vzpostaviti jasno razmerje med to uredbo in Uredbo (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[23].

11. Določiti je treba jasna pravila glede razkrivanja dokumentov, ki izvirajo iz držav članic, in dokumentov tretjih strank, ki so del sodnih spisov ali so jih institucije pridobile zaradi svojih posebnih preiskovalnih pooblastil, ki jih imajo na podlagi prava ES.

ê 1049/2001 uvodna izjava 6

12. Širši dostop do dokumentov se zagotovi, kadar institucije delujejo v svoji zakonodajni funkciji, vključno s prenesenimi pristojnostmi, sočasno pa se ohranja učinkovitost postopka odločanja institucij. Taki dokumenti morajo biti čim bolj neposredno dostopni.

ò novo

13. Preglednost zakonodajnega postopka je za državljane izrednega pomena. Zato bi morale institucije aktivno razširjati dokumente, ki so del zakonodajnega postopka. Aktivno razširjanje dokumentov bi bilo treba spodbujati tudi na drugih področjih.

ê 1049/2001 uvodna izjava 8

14. Da bi zagotovili celovito uporabo te uredbe za vse dejavnosti Unije, morajo v tej uredbi določena načela uporabljati tudi vse agencije, ki jih ustanovijo institucije.

ê 1049/2001 uvodna izjava 9

15. Zaradi izredno občutljive vsebine so nekateri dokumenti deležni posebne obravnave. Obveščanje Evropskega parlamenta o vsebini takih dokumentov mora biti urejeno z medinstitucionalnim sporazumom.

ê 1049/2001 uvodna izjava 10

16. Da bi dosegli večjo odprtost v delu institucij, se Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji zagotovi dostop do dokumentov, ki jih institucije pripravijo, in tudi do dokumentov, ki jih institucije prejmejo. V tem smislu Izjava št. 35, priložena Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, določa, da lahko država članica od Komisije ali Sveta zahteva, da se dokument, ki izhaja iz te države, brez njenega predhodnega soglasja ne pošlje tretjim strankam.

ê 1049/2001 uvodna izjava 11

17. Načelno bi morali biti vsi dokumenti institucij dostopni javnosti. Vendar pa je treba nekatere javne in zasebne interese zaščititi z izjemami. Institucije bi morale imeti pravico varovati svoja notranja posvetovanja in razprave, kadar je to potrebno za varovanje svoje sposobnosti opravljanja nalog. Pri ocenjevanju izjem bi morale institucije upoštevati načela v zakonodaji Skupnosti s področja varstva osebnih podatkov, na vseh področjih delovanja Skupnosti.

ê 1049/2001 uvodna izjava 12

18. Vsi predpisi o dostopu do dokumentov institucij morajo biti v skladu s to uredbo.

ê 1049/2001 uvodna izjava 13

19. Da bi zagotovili celovito spoštovanje pravice do dostopa, mora biti uporabljen dvofazni upravni postopek z dodatno možnostjo sodnega postopka ali pritožb varuhu človekovih pravic.

ê 1049/2001 uvodna izjava 14 (prilagojeno)

20. Vsaka institucija mora sprejeti potrebne ukrepe za obveščanje javnosti o novih veljavnih določbah in za usposabljanje svojega osebja za pomoč državljanom, ki uresničujejo svoje pravice iz te uredbe. Da bi državljani laže uresničevali svoje pravice, mora vsaka institucija zagotoviti dostop do registra dokumentov.

ê 1049/2001 uvodna izjava 15

21. Čeprav ni namen ali učinek te uredbe spreminjati nacionalne predpise o dostopu do dokumentov, pa je vendarle jasno, da morajo na podlagi načela lojalnega sodelovanja, ki ureja odnose med institucijami in državami članicami, države članice paziti, da ne ovirajo ustrezne uporabe te uredbe, in spoštovati varnostne predpise institucij.

ê 1049/2001 uvodna izjava 16

22. Ta uredba ne posega v obstoječe pravice držav članic, sodnih organov ali preiskovalnih teles do dostopa do dokumentov.

ê 1049/2001 uvodna izjava 17 (prilagojeno)

23. V skladu s členom 255(3) Pogodbe ES vsaka institucija v svojem poslovniku določi posebne določbe o dostopu do dokumentov. Sklep Sveta 93/731/ES z dne 20. decembra 1993 o dostopu javnosti do dokumentov Sveta[24], Sklep Komisije 94/90/ESPJ, ES, Euratom z dne 8. februarja 1994 o dostopu javnosti do dokumentov Komisije[25], Sklep Evropskega parlamenta 97/632/ES, ESPJ, Euratom z dne 10. julija 1997 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta[26] ter predpisi o zaupnosti shengenskih dokumentov se zato, če je treba, spremenijo ali razveljavijo –

ê 1049/2001

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Namen

Namen te uredbe je:

ê 1049/2001 (prilagojeno)

(a) na podlagi javnega ali zasebnega interesa določiti načela, pogoje in omejitve, ki urejajo pravico dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu „institucije“), določene v členu 255 Pogodbe ES, da bi zagotovili √ se javnosti odobril Õ čim širši dostop do √ takih Õ dokumentov,;

(b) določiti pravila, ki zagotavljajo čim lažje uresničevanje te pravice,; in

ê 1049/2001

(c) spodbujati običajne upravne postopke za dostop do dokumentov.

Člen 2

Upravičenci do dostopa in področje uporabe

ê 1049/2001 (prilagojeno)

1. Vsi državljani Unije in v Vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic imajo pravico do dostopa do dokumentov institucij ob upoštevanju načel, pogojev in omejitev, določenih s to uredbo.

2. Institucije lahko ob upoštevanju istih načel, pogojev in omejitev odobrijo dostop do dokumentov vsem fizičnim ali pravnim osebam, ki nimajo prebivališča ali statutarnega sedeža v eni od držav članic.

32. Ta uredba se uporablja za vse dokumente institucij, to je za dokumente, ki jih institucije pripravijo ali prejmejo in so v njihovi lasti √ , o zadevi v zvezi s politikami, dejavnostmi ali odločitvami s področja njihove pristojnosti Õ, na vseh področjih delovanja Evropske unije.

ê 1049/2001

43. Brez poseganja v člena 4 in 9 so dokumenti dostopni javnosti na pisno prošnjo ali neposredno v elektronski obliki ali prek registra. Zlasti dokumenti, pripravljeni ali prejeti med zakonodajnim postopkom, so neposredno dostopni v skladu s členom 12.

54. Za dokumente občutljive narave, določene v členu 9(1), velja postopek v skladu z navedenim členom.

ò novo

5. Ta uredba se ne uporablja za dokumente, ki so jih sodiščem predložile stranke, ki niso institucije.

6. Brez poseganja v posebne pravice dostopa za zainteresirane stranke, določene z zakonodajo ES, dokumenti, ki so sestavni del upravnega spisa o preiskavi ali postopka v zvezi s posamičnim aktom, javnosti niso dostopni, dokler se preiskava ne zaključi ali dokler akt ne postane pravnomočen. Dokumenti z informacijami, ki jih je institucija med takimi preiskavami zbrala ali pridobila pri fizičnih ali pravnih osebah, javnosti niso dostopni.

ê 1049/2001

67. Ta uredba ne posega v pravice dostopa javnosti do dokumentov institucij, ki izvirajo iz instrumentov mednarodnega prava ali aktov institucij, ki jih izvajajo.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

ê 1049/2001 (prilagojeno)

ð novo

(a) „dokument“ pomeni neko vsebino ne glede na to, kakšen je njen medij (napisana na papirju ali shranjena v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis) o vprašanju, nanašajočem se na politiko, dejavnosti ali odločitve s področja odgovornosti institucije, ð ki ga je pripravila institucija in ga je uradno poslala enemu ali več prejemnikom ali kako drugače evidentirala, ali ki ga je institucija prejela; podatki iz sistemov za elektronsko shranjevanje, obdelavo ali priklic so dokumenti, če jih je mogoče izvleči v obliki tiskalniškega izpisa ali elektronskega zapisa z orodji, ki so na voljo za uporabo sistema ï ;

(b) „tretja stranka“ pomeni neko fizično ali pravno osebo ali subjekt zunaj institucije, vključno z državami članicami, drugimi institucijami in organi Skupnosti ali zunaj Skupnosti in tretjimi državami.

ê 1049/2001

ð novo

Člen 4

Izjeme

1. Institucije zavrnejo dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo: (a) javnega interesa, kar zadeva:

(a) javno varnost, ðvključno z varnostjo fizičnih in pravnih oseb ï ,;

(b) obrambne in vojaške zadeve,;

(c) mednarodne odnose,;

(d) finančno, denarno ali gospodarsko politiko Skupnosti ali države članice;

ò novo

(e) okolje, kot so kraji razmnoževanja redkih vrst.

ê 1049/2001

(b) zasebnost in integriteto posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo Skupnosti s področja varstva osebnih podatkov.

2. Institucije zavrnejo dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo:

ê 1049/2001 (prilagojeno)

(a) poslovnih interesov fizičnih in pravnih oseb,; vključno z intelektualno lastnino,

√ (b) pravic intelektualne lastnine; Õ

ê 1049/2001 (prilagojeno)

ð novo

(c) √ pravnih nasvetov in Õ sodnih postopkov ð in arbitražnih postopkov ter postopkov reševanja sporov ï,;

(d) namena inšpekcij, preiskav in revizij,;

ò novo

(e) objektivnosti in nepristranskosti izbirnih postopkov.

ê 1049/2001 (prilagojeno)

ð novo

razen če ne prevlada javni interes za razkritje..

3. Dostop do √ naslednjih dokumentov Õ dokumenta, ki ga je institucija pripravila ali prejela za notranjo rabo in se nanaša na zadevo, o kateri institucija ni odločala, se zavrne, če bi √ njihovo Õ razkritje resno oslabilo postopek odločanja institucije √ institucij: Õ , razen če ne prevlada javni interes za razkritje.

√ (a) dokumenti o zadevi, o kateri odločitev še ni bila sprejeta; Õ

√ (b) dokumenti Õ Dostop do dokumenta, ki vsebujejo mnenja za notranjo rabo kot del razprav in predhodnih posvetovanj v zadevnih institucijah, se zavrne tudi po sprejetju odločitve, če bi razkritje resno oslabilo postopek odločanja institucije, razen če ne prevlada javni interes za razkritje.

√ 4. Izjeme iz odstavkov (2) in (3) se uporabljajo, razen če ne prevlada javni interes za razkritje. Õ ð V zvezi z odstavkom 2(a) šteje, da prevlada javni interes za razkritje, če se zahtevane informacije nanašajo na emisije v okolje. ï

ò novo

5. Imena, nazivi in funkcije nosilcev javne funkcije, javnih uslužbencev in zastopnikov interesnih skupin v zvezi z njihovimi poklicnimi dejavnostmi se razkrijejo, razen če bi to v posebnih okoliščinah negativno vplivalo na zadevno osebo. Drugi osebni podatki se razkrijejo v skladu s pogoji o zakoniti obdelavi takih podatkov, določenimi v zakonodaji ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov.

ê 1049/2001 (prilagojeno)

6. Če velja katera od izjem le za dele zahtevanega dokumenta, se drugi deli dokumenta objavijo.

7. Izjeme, določene v odstavkih od 1 do 3 tem členu , veljajo le za obdobje, ko je varstvo utemeljeno z vsebino dokumenta. Izjeme lahko veljajo za največ 30 let. Pri dokumentih, za katere veljajo izjeme glede zasebnosti √ varstva osebnih podatkov Õ ali poslovnih interesov, ter pri dokumentih občutljive narave lahko, če je potrebno, izjeme veljajo tudi po tem obdobju.

Člen 5

ê 1049/2001 (prilagojeno)

√ Posvetovanja Õ

41. Glede dokumentov tretjih strank se institucija s tretjimi strankami posvetuje, da bi presodila, ali se lahko uporabi izjema iz odstavkov 1 ali 2 člena 4, razen če je že jasno, ali naj se dokument razkrije ali ne.

5. Država članica lahko institucijo prosi, naj ne razkrije dokumenta, ki izvira iz te države članice, brez njenega predhodnega soglasja.

ò novo

2. Če se prošnja nanaša na dokument, ki izvira iz države članice in ki ni dokument, poslan med postopkom sprejemanja zakonodajnega akta ali nezakonodajnega akta, ki se splošno uporablja, se je treba posvetovati z organi zadevne države članice. Institucija, ki ima dokument, ga razkrije, razen če država članica ne zagotovi razlogov za njegovo zadržanje na podlagi izjem iz člena 4 ali posebnih določb nacionalne zakonodaje, ki onemogočajo razkritje zadevnega dokumenta. Institucija upošteva razloge, ki jih je navedla država članica, če temeljijo na izjemah iz te uredbe.

ê 1049/2001 (prilagojeno)

Člen 5

Dokumenti v državah članicah

3. Kadar država članica prejme zahtevo za dokument, ki je v njeni lasti, izvira pa iz institucije, razen če je že jasno, ali naj se dokument razkrije ali ne, se država članica posvetuje z institucijo, da bi sprejela odločitev, ki ne ogroža doseganja ciljev te uredbe. Država članica lahko namesto tega napoti zahtevo na institucijo.

ê 1049/2001

ð novo

Člen 6

Prošnje

1. Prošnje za dostop do dokumenta se dajo v kakršni koli pisni obliki, vključno z elektronsko, v enem od jezikov, navedenih v členu 314 Pogodbe ES, in dovolj natančno, da lahko institucija ugotovi, za kateri dokument gre. Prosilec ni dolžan navesti razlogov za prošnjo.

2. Če prošnja ni dovolj natančna ð ali če zahtevanih dokumentov ni mogoče določiti ï, institucija prosi prosilca, naj prošnjo razjasni, in mu pri tem pomaga, na primer tako, da mu zagotovi informacije o uporabi javnih registrov dokumentov. ð Roki iz členov 7 in 8 začnejo teči, ko institucija prejme zahtevana pojasnila. ï

3. Če se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko zadevna institucija s prosilcem neuradno posvetuje o primerni ð in praktični ï rešitvi.

4. Institucije dajo informacije in pomoč državljanom v zvezi s tem, kako in kje lahko vložijo prošnje za dostop do dokumentov.

Člen 7

Obravnava začetnih prošenj

1. Prošnja za dostop do dokumenta se obravnava takoj. Prosilcu je poslano potrdilo o prejemu. V 15 delovnih dneh od vpisa prošnje v register institucija odobri dostop do zahtevanega dokumenta in zagotovi dostop v skladu s členom 10 v tem roku ali pa v pisnem odgovoru navede razloge za celovito ali delno zavrnitev ter seznani prosilca s pravico do vložitve potrdilne prošnje v skladu z odstavkom 2 4 tega člena.

32 . V izjemnih primerih, na primer kadar se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko rok iz odstavka 1 podaljša za 15 delovnih dni, pod pogojem, da institucija prosilca vnaprej obvesti in navede podrobne razloge.

23. Pri celoviti ali delni zavrnitvi lahko prosilec v 15 delovnih dneh od prejema odgovora institucije vloži potrdilno prošnjo, v kateri institucijo prosi, da svoje stališče ponovno preuči.

44. Če institucija ne odgovori v predpisanem roku, ima prosilec pravico do vložitve potrdilne prošnje.

Člen 8

Obravnava potrdilnih prošenj

ê 1049/2001 (prilagojeno)

ð novo

1. Potrdilna prošnja se obravnava takoj. V 15 ð 30 ï delovnih dneh od vpisa take prošnje v register institucija odobri dostop do zahtevanega dokumenta in zagotovi dostop v skladu s členom 10 v tem roku ali pa v pisnem odgovoru navede razloge za celovito ali delno zavrnitev. Pri celoviti ali delni zavrnitvi institucija prosilca seznani s sredstvi, ki jih ima na voljo, kakršna so začetek sodnega postopka proti instituciji in/ali pritožba varuhu človekovih pravic pod pogoji, določenimi v členu 230 oziroma 195 Pogodbe ES.

ê 1049/2001

22. V izjemnih primerih, na primer kadar se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko rok iz odstavka 1 podaljša za 15 delovnih dni, pod pogojem, da institucija prosilca vnaprej obvesti in navede podrobne razloge.

ò novo

3. Pri celoviti ali delni zavrnitvi lahko prosilec sproži postopek pri Sodišču prve stopnje proti instituciji in/ali se pritoži pri varuhu človekovih pravic pod pogoji iz člena 230 oziroma člena 195 Pogodbe ES.

ê 1049/2001

34. Če institucija ne odgovori v predpisanem roku, se šteje, da je odgovor negativen, in prosilec ima pravico, da sproži sodni postopek proti instituciji in/ali pošlje pritožbo varuhu človekovih pravic na podlagi ustreznih določb Pogodbe ES.

ê 1049/2001

Člen 9

Obravnava dokumentov občutljive narave

1. Dokumenti občutljive narave so dokumenti, ki izvirajo iz institucij ali njihovih agencij, iz držav članic, tretjih držav ali mednarodnih organizacij in so označeni s „TRÈS SECRET/TOP SECRET“, „SECRET“ ali „CONFIDENTIEL“ v skladu s predpisi institucije, ki ščitijo bistvene interese Evropske unije ali ene ali več njenih držav članic na področjih, zajetih v členu 4(1)(a), zlasti javni varnosti, obrambi in vojaških zadevah.

2. Prošnje za dostop do dokumentov občutljive narave na podlagi postopkov, določenih v členih 7 in 8, obravnavajo samo tiste osebe, ki imajo pravico seznaniti se z navedenimi dokumenti. Brez poseganja v člen 11(2) te osebe tudi ocenijo, kako se na dokumente občutljive narave lahko sklicuje v javnem registru.

3. Dokumenti občutljive narave se vpišejo v register ali objavijo samo s privolitvijo tistega, ki jih je ustvaril.

4. Institucija, ki zavrne dostop do dokumenta občutljive narave, navede razloge za svojo odločitev tako, da ne škodi interesom, ki jih ščiti člen 4.

5. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob obravnavi prošenj za dokumente občutljive narave spoštujejo načela iz tega člena in člena 4.

6. Predpisi institucij o dokumentih občutljive narave se objavijo.

7. Komisija in Svet obvestita Evropski parlament o dokumentih občutljive narave v skladu z dogovori med institucijami.

Člen 10

Dostop po prošnji

ê 1049/2001 (prilagojeno)

1. Prosilec ima dostop do dokumentov, da jih pregleda na kraju samem ali da dobi kopijo, vključno z elektronsko kopijo, kjer je ta na voljo, skladno s svojimi željami. Strošek izdelave in pošiljanja kopij se lahko zaračuna prosilcu. Ta strošek ne presega realne cene izdelave in pošiljanja kopij. Pregled na kraju samem, kopije, ki obsegajo manj kakor 20 strani formata A4, in neposredni dostop v elektronski obliki ali prek registra so brezplačni.

2. Če je institucija dokument že objavila √ je dokument javen Õ in je prosilcu zlahka dostopen, lahko institucija svojo obveznost odobritve dostopa do dokumentov izpolni tako, da prosilca obvesti, kako pride do želenega dokumenta.

ê 1049/2001

3. Dokumenti se pošljejo v obstoječi različici in formatu (elektronskem ali drugem formatu, kakršen je braille, široki tisk ali trak) glede na želje prosilca.

ê 1049/2001 (prilagojeno)

√ 4. Strošek izdelave in pošiljanja kopij se lahko zaračuna prosilcu. Ta strošek ne presega realne cene izdelave in pošiljanja kopij. Pregled na kraju samem, kopije, ki obsegajo manj kakor 20 strani formata A4, in neposredni dostop v elektronski obliki ali prek registra so brezplačni. Õ

ò novo

5. Ta uredba ne vpliva na posebne ureditve, ki veljajo za dostop, določene v pravu ES in nacionalnem pravu, kot je plačilo pristojbin.

ê 1049/2001

Člen 11

Registri

1. Za uveljavitev pravic državljanov na podlagi te uredbe vsaka institucija omogoči javni dostop do registra dokumentov. Dostop do registra je omogočen v elektronski obliki. Napotila k dokumentom se nemudoma vpišejo v register.

2. Register vsebuje referenčno številko za vsak dokument (kjer je to primerno, vključno z medinstitucionalno referenco), predmet in/ali kratek opis vsebine dokumenta ter datum prejema ali priprave in vpisa dokumenta v register. Napotila se pripravijo tako, da ni oslabljeno varstvo interesov iz člena 4.

3. Institucije nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za vzpostavitev registra, ki bo deloval od 3. junija 2002.

Člen 12

ê 1049/2001 (prilagojeno)

Neposredni dostop v elektronski obliki ali prek registra √ do dokumentov Õ

1. Institucije, če je mogoče, zagotovijo, da so dokumenti neposredno dostopni javnosti v elektronski obliki ali prek registra v skladu s predpisi institucije.

21. Zlasti zakonodajni dokumenti, to so dokumenti,Dokumenti, pripravljeni ali prejeti med postopki za sprejetje aktov √ zakonodajnih aktov EU Õ , ki so pravno zavezujoči v državah članicah ali zanje, √ ali nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo, so Õ morajo biti neposredno dostopni √ javnosti Õ ob upoštevanju členov 4 in 9.

32. Kjer je možno, morajo biti √ so Õ neposredno dostopni √ v elektronski obliki Õ tudi drugi dokumenti, in sicer dokumenti, ki se nanašajo na razvoj politike ali strategije.

ê 1049/2001

43. Kadar neposredni dostop ni omogočen prek registra, je, če je mogoče, v registru navedeno, kje dokument je.

ò novo

4. Vsaka institucija v svojem poslovniku določi druge kategorije dokumentov, ki so neposredno dostopne javnosti.

ê 1049/2001

Člen 13

Objava v Uradnem listu

1. Poleg aktov, navedenih v členu 254(1) in (2) Pogodbe ES ter prvem odstavku člena 163 Pogodbe Euratom, se ob upoštevanju členov 4 in 9 te uredbe v Uradnem listu objavijo naslednji dokumenti:

(a) predlogi Komisije;

(b) skupna stališča, ki jih sprejme Svet v skladu s postopki iz členov 251 in 252 Pogodbe ES, in razlogi, na katerih temeljijo ta skupna stališča, ter stališča Evropskega parlamenta v teh postopkih;

(c) okvirni sklepi in sklepi, navedeni v členu 34(2) Pogodbe EU;

(d) konvencije, ki jih pripravi Svet v skladu s členom 34(2) Pogodbe EU;

(e) konvencije, podpisane med državami članicami na podlagi člena 293 Pogodbe ES;

(f) mednarodni sporazumi, ki jih sklene Skupnost ali v skladu s členom 24 Pogodbe EU.

2. Če je mogoče, se v Uradnem listu objavijo naslednji dokumenti:

(a) pobude, ki jih Svetu predloži država članica na podlagi člena 67(1) Pogodbe ES ali na podlagi člena 34(2) Pogodbe EU;

(b) skupna stališča, navedena v členu 34(2) Pogodbe EU;

(c) direktive, ki niso navedene v členu 254(1) in (2) Pogodbe ES, odločbe, ki niso navedene v členu 254(1) Pogodbe ES, priporočila in mnenja.

3. Vsaka institucija lahko v svojem poslovniku določi, kateri drugi dokumenti se objavijo v Uradnem listu.

Člen 14

Obveščanje

1. Vsaka institucija sprejme potrebne ukrepe za obveščanje javnosti o pravicah, ki jih uživa na podlagi te uredbe.

2. Države članice sodelujejo z institucijami pri obveščanju državljanov.

Člen 15

Upravna praksa v institucijah

1. Institucije razvijejo učinkovito upravno prakso, da bi omogočile uresničevanje pravice do dostopa, ki jo zagotavlja ta uredba.

2. Institucije ustanovijo medinstitucionalni odbor, da preuči najboljšo prakso, obravnava možne spore in razpravlja o prihodnjem razvoju dostopa javnosti do dokumentov.

ê 1049/2001

ð novo

Člen 16

Razmnoževanje dokumentov

Ta uredba ne posega v obstoječe predpise o avtorskih pravicah, ki lahko omejijo pravico tretje stranke do ð pridobivanja kopij dokumentov ali ï razmnoževanja ali izkoriščanja objavljenih dokumentov.

ê 1049/2001 (prilagojeno)

Člen 17

Poročila

1. Vsaka institucija objavi vsako leto poročilo za prejšnje leto, vključno s številom primerov, ko je institucija zavrnila dostop do dokumentov, razlogi za zavrnitev ter številom dokumentov občutljive narave, ki niso vpisani v register.

2. Najpozneje do 31. januarja 2004 Komisija objavi poročilo o izvajanju načel te uredbe in da priporočila, po potrebi vključno s predlogi za revizijo te uredbe in akcijskim programom ukrepov, ki jih bodo sprejele institucije.

Člen 18

Ukrepi glede uporabe

1. Vsaka institucija prilagodi svoj poslovnik določbam te uredbe. Prilagoditve začnejo veljati 3. decembra 2001.

2. V šestih mesecih od začetka veljavnosti te uredbe Komisija preuči skladnost Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 354/83 z dne 1. februarja 1983 glede odprtja zgodovinskih arhivov Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo za javnost[27] s to uredbo, da bi čim bolj zagotovila ohranitev in arhiviranje dokumentov.

3. V šestih mesecih od začetka veljavnosti te uredbe Komisija preuči skladnost obstoječih predpisov o dostopu do dokumentov s to uredbo.

ê

Člen 18

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1049/2001 je z [...] razveljavljena.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge.

ê 1049/2001 (prilagojeno)

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji √ dvajseti Õ dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti √ Evropske unije Õ.

Uporablja se od 3. decembra 2001.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

⎡

PRILOGA

Korelacijska tabela

Uredba 1049/2001 | Ta uredba |

člen 1 | člen 1 |

člen 2(1) | člen 2(1) |

člen 2(2) | - |

člen 2(3) | člen 2(2) |

člen 2(4) | člen 2(3) |

člen 2(5) | člen 2(4) |

- | člen 2(5) |

- | člen 2(6) |

člen 2(6) | člen 2(7) |

člen 3 | člen 3 |

člen 4(1)(a) | člen 4(1) |

člen 4(1)(b) | člen 4(5) |

člen 4(2) | člen 4(2) |

člen 4(3) | člen 4(3) |

člen 4(4) | člen 5(1) |

člen 4(5) | člen 5(2) |

- | člen 4(4) |

člen 4(6) | člen 4(6) |

člen 4(7) | člen 4(7) |

člen 5 | člen 5(3) |

člen 6 | člen 6 |

člen 7 | člen 7 |

člen 8 | člen 8 |

člen 9 | člen 9 |

člen 10 | člen 10 |

člen 11 | člen 11 |

člen 12 | člen 12 |

člen 13 | člen 13 |

člen 14 | člen 14 |

člen 15 | člen 15 |

člen 16 | člen 16 |

člen 17(1) | člen 17 |

člen 17(2) | - |

člen 18 | - |

- | člen 18 |

- | člen 19 |

- | Priloga |

[1] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

[2] Zapisnik seje Komisije št. 1721 z dne 9. novembra 2005, točka 6; glej tudi dokumenta SEC(2005) 1300 in SEC(2005) 1301.

[3] P6_A(2006) 052.

[4] Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, podpisana 25. junija 1998 v Århusu na Danskem.Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

[5] Zelena knjiga „Dostop javnosti do dokumentov, ki jih hranijo institucije Evropske skupnosti – pregled“, COM(2007) 185.

[6] Celotno besedilo poročila o izidu posvetovanja je bilo objavljeno 16. januarja 2008 v delovnem dokumentu služb Komisije – SEC(2008) 29; vsi prispevki so objavljeni na spletni strani http://ec.europa.eu/transparency/revision/index_en.htm.

[7] Zadeva 194/04, The Bavarian Lager Company Ltd proti Komisiji , še ni objavljena v Zbirki odločb.

[8] Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

[9] Zadeva C-64/05 P, Švedska in drugi proti Komisiji , še ni objavljena v Zbirki odločb, pritožba zoper sodbo Sodišča prve stopnje v zadevi T-168/02, International Fund for Animal Welfare proti Komisiji, [2004] ZOdl., str. II-4135.

[10] Zadeva T-2/03, Verein für Konsumenteninformation proti Komisiji , [2005] ZOdl., str. II-1121.

[11] Sodba Sodišča prve stopnje z dne 12. septembra 2007, zadeva T-36/04, Association de la Presse Internationale asbl proti Komisiji , še ni objavljena v Zbirki odločb.

[12] Sodba z dne 6. julija 2006, združeni zadevi T-391/03 in T-70/04, Franchet in Byk proti Komisiji , ZOdl. [2006], str. II-2023.

[13] Glej opombo 5.

[14] Glej člene 27, 28 in 30 Uredbe (ES) št. 1/2003 (konkurenca), člen 6(7) in člen 14(2) Uredbe (ES) št. 384/96 (protidamping), člen 11(7) in 24(2) Uredbe (ES) št. 2026/97 (protisubvencijski ukrepi), člen 6(2) Uredbe (ES) št. 3285/94 (zaščitni ukrepi) in člen 5(2) Uredbe (ES) št. 519/94 (zaščitni ukrepi proti nečlanicam STO).

[15] UL C , , str. .

[16] UL C , , str. .

[17] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

[18] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

[19] COM(2004) 45.

[20] […].

[21] COM(2007) 185.

[22] UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

[23] UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

[24] UL L 340, 31.12.1993, str. 43. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2000/527/ES (UL L 212, 23.8.2000, str. 9).

[25] UL L 46, 18.2.1994, str. 58. Sklep, ki ga spreminja Sklep 96/567/ES,ESPJ, Euratom (UL L 247, 28.9.1996, str. 45).

[26] UL L 263, 25.9.1997, str. 27.

[27] UL L 43, 15.2.1983, str. 1.