SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 17.10.2005 
KOM(2005) 497 kon čno 
  
Predlog 
UREDBA SVETA 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve in dokon čnem zbiranju za časne dajatve, 
uvedene na uvoz nekaterih pritrdilnih el ementov in njihovih delov s poreklom iz 
Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Ta jvana, Tajske in Vietnama ter o zaklju čku 
postopka glede uvoza nekateri h pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih 
delov s poreklom iz Malezije in Filipinov 
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1) OZADJE PREDLOGA  
 • Razlogi in cilji predloga 
Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o 
zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je 
bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004 („osnovna uredba“) v postopku glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz 
nerjavnega jekla in njihovih delov s por eklom iz Ljudske republike Kitajske, 
Indonezije, Malezije, Filipinov, Ta jvana, Tajske in Vietnama. 
 • Splošno ozadje 
Ta predlog je nastal v okviru izvajanja osnovne  uredbe in je posledica preiskave, ki je 
bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami, dolo čenimi v 
osnovni uredbi. 
 • Obstoječe določbe na podro čju, na katerega se nanaša predlog 
Na področju, na katerega se nanaša predlog, dolo čbe ne obstajajo. 
 • Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije 
Se ne uporablja. 
2) POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA  
 • Posvetovanje z zainteresiranimi strankami 
 Zadevnim strankam je bilo omogo čeno, da zagovarjajo svoje interese med preiskavo v 
skladu z dolo čbami osnovne uredbe. 
 • Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj 
 Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. 
 • Presoja vpliva 
Ta predlog je rezultat iz vajanja osnovne uredbe. Osnovna  uredba ne predvideva 
splošne presoje vpliva, pa č pa vsebuje iz črpen seznam pogojev, ki jih je treba 
ovrednotiti. 
 
SL 3   SL 3) PRAVNI  ELEMENTI  PREDLOGA 
 • Povzetek predlaganega ukrepanja 
Komisija je 24. avgusta 2004 za čela protidampinški postopek glede uvoza pritrdilnih 
elementov iz nerjavnega jekla in njihovi h delov s poreklom iz Ljudske republike 
Kitajske, Indonezije, Malezije, Filipi nov, Tajvana, Tajske in Vietnama. Za četek 
postopka je posledica pritožbe, ki  jo je vložil European In dustrial Fasteners Institute 
(Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente) v imenu proizvajalcev Skupnosti, 
ki predstavljajo ve č kot 50 % celotne proizvodnje pritrd ilnih elementov iz nerjavnega 
jekla in njihovih delov v Skupnosti. 
21. maja 2005 je bila uvedena za časna protidampinška da jatev na uvoz nekaterih 
pritrdilnih elementov iz nerj avnega jekla in njihovih de lov s poreklom iz Ljudske 
republike Kitajske, Indonezije, Tajvana, Tajske  in Vietnama, ki se giblje med 7,7 % in 
27,4 %. 
Matice so bile v za časni fazi preiskave izklju čene iz opredelitve zadevnega izdelka z 
utemeljitvijo, da bi bila za ugotovitev, ali se matice lahko obravnavajo kot en sam 
izdelek z ostalimi pritrdilnimi elementi in ali proizvajalci v Skupnosti lahko zagotovijo 
matice, potrebna nadaljnja preiskava. 
Ker so dejansko celoten uvoz iz Filipinov predstavljale matice, ni bil uveden noben 
začasni ukrep glede uvoza zadevnega  izdelka iz te države.  
V začasni fazi ni bila dolo čena nobena stopnja dampinga za Ma lezijo, uveden pa ni bil 
niti noben za časni ukrep za to državo. 
V začasni fazi ni bila nobeni preiskovani dr užbi, bodisi v Ljudski republiki Kitajski 
bodisi v Vietnamu, odobrena tržnogospodars ka obravnava. Bil pa je obema 
sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma v Ljudsk i republiki Kitajs ki odobren IO. 
Predlagana dokon čna protidampinška dajatev se giblje med 7,7 % in 27,4 %. 
Nespremenjene so ostale za časne ugotovitve glede matic, Malezije, Filipinov in tržno-
gospodarske obravnave za proizvajalce izvoz nike v Ljudski republiki Kitajski in 
Vietnamu. 
Zato se predlaga, da se v tem postopku matice izklju čijo iz obsega izdelka in se 
postopek glede Malezije in Filipinov zaklju či.  
Predlaga se, da Svet sprejme priloženi pr edlog uredbe, ki ga je treba objaviti v 
Uradnem listu najpozneje do 19. novembra 2005.   
 • Pravna podlaga 
Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaš čiti proti dampinškemu 
uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena 
z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004.  
 
SL 4   SL  • Načelo subsidiarnosti 
Predlog je v izklju čni pristojnosti Skupnosti. Na čelo subsidiarnosti se zato ne 
uporablja. 
 • Načelo sorazmernosti 
Predlog upošteva na čelo sorazmernosti iz naslednjih razlogov. 
 Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj navedeni osnovni uredbi in ne dopuš ča 
nacionalnega odlo čanja. 
 Navedba o tem, kako je zmanjšana finan čna in administrativna obremenitev Skupnosti, 
nacionalnih vlad, regionaln ih in lokalnih organov, go spodarskih subjektov in 
državljanov ter kako sorazmerna je s ci ljem predloga, se ne uporablja. 
 • Izbira instrumentov 
 Predlagani instrument: uredba. 
 Druga sredstva ne bi bila primerna, ke r osnovna uredba ne predvideva drugih 
možnosti. 
4) PRORAČUNSKE POSLEDICE  
 Predlog ne vpliva na prora čun Skupnosti. 
 
 
SL 5   SL Predlog 
UREDBA SVETA 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve in dokon čnem zbiranju za časne dajatve, 
uvedene na uvoz nekaterih pritrdilnih el ementov in njihovih delov s poreklom iz 
Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Ta jvana, Tajske in Vietnama ter o zaklju čku 
postopka glede uvoza nekateri h pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih 
delov s poreklom iz Malezije in Filipinov 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št . 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaš čiti proti 
dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (
1) („osnovna uredba“), in 
zlasti člena 9 Uredbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: 
A. ZAČASNI UKREPI 
(1) Komisija je z Uredbo (ES) št. 771/2005 (2) („začasna uredba“) uvedla za časno 
protidampinško dajatev na uvoz dolo čenih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in 
njihovih delov, ki se uvrš čajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 
7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama. 
(2) Opozoriti je treba, da je preiskava dampinga in š kode zajela obdobje od 1. julija 2003 
do 30. junija 2004 („OP“). Prou čitev gibanj, pomembnih za analizo škode, je zajela 
obdobje od 1. januarja 2001 do 30. jun ija 2004 („obravnavano obdobje“). 
B. NAKNADNI POSTOPEK 
(3) Po uvedbi za časnih protidampinških ukrepov so nekatere zainteresirane stranke 
predložile pisne pripombe. 
(4) Tem strankam je bila na zahtevo dana možnost za zaslišanje pri Komisiji. (5) Komisija je nadaljevala z iskanjem in pr everjanjem vseh informacij, za katere je 
menila, da so potrebne za njene dokon čne ugotovitve. 
                                                
 
1 UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004  
(UL L 77, 13.3.2004, str. 12).  
2 UL L 128, 21.5.2005, str. 19. 
 
SL 6   SL (6) Stranke so bile obveš čene o bistvenih dejstvih  in premislekih, na podlagi katerih sta se 
nameravala priporo čiti uvedba dokon čne protidampinške dajatve in dokon čno 
pobiranje zneskov, zavarovanih z za časno dajatvijo. Po tem razkritju jim je bil dan 
tudi rok za podajo stališ č. 
(7) Ustne in pisne pr ipombe so bile prou čene in po potrebi upoštevane v dokon čnih 
ugotovitvah.   
(8) Po uvedbi za časnih ukrepov sta en uvoznik in nj egovo združenje izrazila dvom v 
reprezentativnost industrije  Skupnosti, kakor je dolo čeno v uvodni izjavi (113) 
začasne uredbe v smislu člena 5(4) osnovne uredbe. Vendar pa ni bil predložen noben 
dokaz za utemeljitev tega dvoma. Preiskava je  potrdila, da je industrija Skupnosti med 
OP predstavljala 54 % pr oizvodnje Skupnosti in je v celoti v skladu s členom 5(4) 
osnovne uredbe. 
(9) Sodelujo či tajski proizvajalci iz vozniki so ob razk ritju trdili, da nezaupni odgovori 
proizvajalcev Skupnosti na vpraš alnik niso bili dovolj natan čni in niso bili vloženi v 
skladu s členom 19 osnovne uredbe. Trdilo se je, da je pomanjkanje informacij v 
nezaupnih odgovorih na vprašalnik sodelujo čim izvoznikom onemogo čilo učinkovito 
možnost za zagovor svojih interesov in so bili v tem postopku v primerjavi z drugimi strankami, namre č z industrijo Skupnosti, v slabšem položaju. Vendar pa informacije o 
škodi, kakor so navedene v oddelku E osnovne uredbe, omogo čajo vsem 
zainteresiranim strankam dostop do preverje nih informacij na zbirni osnovi. Torej 
imajo vse dovolj jasno podobo o dejs tvih glede škode in vzro čnosti, da lahko 
zagovarjajo svoje interese. Vse stranke so  enakovredno obravnavane in med razli čnimi 
zainteresiranimi strankami gl ede razkritja ni neravnovesja.  Poleg tega so nezaupni 
odgovori na vprašalnik skupaj z informacijami, zajetimi v za časni uredbi, zagotovili 
spoštovanje pravic vseh strank do obrambe. Utemeljitev je bila zato zavrnjena. 
C. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK 
(10) Opozoriti je treb a, da so se med za časno preiskavo pojavili dvo mi, ali se matice lahko 
obravnavajo kot en sam izdelek z drugimi pr itrdilnimi elementi iz nerjavnega jekla in 
njihovimi deli („PENJ“). V tem smislu je bilo treba dodatno prou čiti nekatere vidike, 
npr. ali in v kolikšni meri so sorniki in matice trženi skupaj kot sistem, v kolikšni meri 
so te vrste razvite skupaj itd. Tudi glede te ga, v kolikšni meri so proizvajalci Skupnosti 
zmožni ponuditi te sisteme, je bila potrebna naknadna prou čitev. Zato je bilo za namen 
predhodnih ugotovitev za časno dolo čeno, da se matice, navadno uvrš čene pod oznako 
KN 7318 16 30, ne vklju čijo v opredelitev izdelka.  
(11) Po uvedbi za časnih ukrepov so tako proizvajalci Skupnosti kot tudi uvozniki predložili 
dokazila o tem, da matice in sorniki niso ni ti razviti niti izdelani in trženi skupaj. 
Medtem ko se matice obi čajno uporabljajo skupaj s sorniki, pa se obi čajno ne 
prodajajo kot komplet. Sorniki se lahko uporab ljajo kot pritrdilne naprave tudi brez 
matic, kar kaže na to, da so lahko kon čne uporabe sornikov in matic razli čne. To je 
potrdil tako uvoz nekaterih proizvajalce v, ki v zadevnih držav ah izdelujejo in 
prodajajo ali matice ali sornik e, kot tudi dejstvo, da vzor čeni proizvajalci Skupnosti 
izdelujejo vijake in sornike, ne pa tudi matic. To je še posebej o čitno v primeru uvoza 
iz Filipinov, ki so ga prakti čno v celoti predstavljale matice, brez vsakega ustreznega 
uvoza sornikov. Poleg tega se, kakor je navede no zgoraj, sorniki ne kombinirajo nujno 
z maticami in podložkami. To je razvidno t udi iz opisa oznake HS 7318 15: „drugi 
 
SL 7   SL vijaki, sorniki, s svojimi maticami ali podl ožkami ali brez njih“. Poleg tega je 
primerno opozoriti, da industrija Skupnosti nima  potrebnih strojev za  izdelavo matic in 
ni izrazila nobenega namena  za izdelavo matic v prihodnosti. 
(12) Zato se ugotovitve iz  uvodne izjave (13) za časne uredbe, da se matice, ki niso uvožene 
kot del kompleta s pripadajo čimi vijaki in sorniki, izklju čijo iz obsega izdelka, 
potrdijo.Zato je treba v skladu z zaklju čnimi ugotovitvami iz uvodnih izjav (14) in 
(105) začasne uredbe postopek glede Filipinov zaklju čiti.  
(13) Po uvedbi za časnih ukrepov so sodelujo či tajski proizvajalci izvozniki trdili, da se 
matice in sorniki navadno tržijo in razvij ajo skupaj in bi zato iz obsega postopka 
morali izklju čiti tudi sornike v primeru izklju čitve matic iz obsega izdelka. Vendar pa 
te trditve niso utemeljili. Zato in glede na ugotovitve iz zgornjih uvodnih izjav (11) in 
(12), da se matice ne tržijo in razvijajo skup aj s sorniki, je bil zahtevek zavrnjen, iz 
obsega postopka pa so bile izklju čene samo matice.  
(14) Poleg tega je nekaj uvoznikov in  njihovo združenje ponovno zahtevalo, naj se 
preiskava dodatno omeji na dve oznaki KN, namre č na 7318 15 61 (vijaki s 
šesterokotno glavo brez zareze iz nerjavnega  jekla) in 7318 15 70 (šesterokotni sorniki 
iz nerjavnega jekla). V ta namen so se sklicevali na domnevno pomanjkanje 
proizvodnje vseh drugih pritrd ilnih elementov, ki so predme t te preiskave, v industriji 
Skupnosti, tj. PENJ, navadno uvrš čen pod oznake KN 7318 12 10 (drugi lesni vijaki iz 
nerjavnega jekla), 7318 14 10 (samovrezni vijaki iz nerj avnega jekla), 7318 15 30 
(vijaki in sorniki brez glave iz nerjavnega  jekla), 7318 15 51 (vijaki iz nerjavnega jekla 
z ravno ali križno zar ezo). V zvezi s tem so kot dokaz predložili nekaj naro čil, ki jih 
nekateri proizvajalci Skupnosti niso mogli izpol niti. Poleg tega so trdili, da so sorniki 
in vijaki izdelani na razli čnih strojih.  
(15) Treba je opozoriti, kot je navedeno v uvodni izjavi (15), da je preiskava potrdila, da se 
vrste PENJ, uvrš čene pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 in 
7318 15 51, proizvajajo v Skupnosti. Iz tega sledi, da (i) imajo vzor čeni proizvajalci 
Skupnosti stroje za izdela vo drugih vrst PENJ; in (ii) se soo čajo s konkurenco za te 
vrste, ki jo predstavlja zadevni dampinšk i izdelek. Informacije glede nekaterih naro čil, 
ki jih industrija Skupnosti ni mogla izpolniti,  se nanašajo na obdobje izven OP, zaradi 
česar se praviloma v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe ne  upoštevajo. To dejstvo v 
nobenem primeru ne kaže na to, da teh izdelkov ne proizvaja industrija Skupnosti. Poleg tega je preiskava ugotovila, da je  industrija Skupnosti, kadar ni nepoštene 
dampinške konkurence iz zadevnih držav, zmožna pove čati proizvodnjo  za zadostitev 
povpraševanja po takih izdelkih. V tem okviru  je treba upoštevati, da ima industrija 
Skupnosti znatne neizkoriš čene zmogljivosti (g lej tabelo pred uvodno izjavo (127) v 
začasni uredbi). Zato zahtevek uvoz nikov ne more biti sprejet. 
(16) Sodelujo či tajski proizvajalci izvozniki so zap rosili, naj se obseg izdelka omeji na 
oznake KN 7318 12 10 (drugi lesni vijaki iz  nerjavnega jekla), 7318 15 30 (vijaki in 
sorniki brez glave iz nerjavne ga jekla) in 7318 15 61 (vijaki  s šesterokotno glavo brez 
zareze iz nerjavnega jekla). V ta namen so  trdili, da se niti sornikov (oznaka KN 
7318 15 70) niti samovreznih vijakov, vijakov  z ravno ali križno zarezo iz nerjavnega 
jekla (oznake KN 7318 14 10 in 7318 15 51) ne bi smelo obravnavati kot kategorijo 
enega samega izdelka z drugimi pritrdilnimi elementi iz preiskave zaradi domnevnih (i) različnih fizikalnih lastnosti, narave in kakovosti teh pr itrdilnih elementov, (ii) 
različnih končnih uporab, (iii) razli čnih okusov in navad potr ošnikov ter (iv) razli čnih 
 
SL 8   SL oznak KN, ki po njihovem mnenju kažejo na to , da sorniki in vijaki ne predstavljajo 
kategorije enega samega izdelka.  
(17) V tem primeru je preiskava pokazala, da  imajo vse obravnavane  vrste pritrdilnih 
elementov z vidika potrošnikov podobne osnovne fizikalne in tehni čne lastnosti in 
uporabe, tj. gre za kovinske zati če iz nerjavnega jekla z na vojem, ki se z vrtenjem 
pritrdilnih naprav uporabljajo za spajanje st vari. Torej se vsi ti  pritrdilni elementi 
uvrščajo pod isto štiriimestno oznako kombin irane nomenklature. Zato je treba 
zahtevek za dodatno omejitev obsega izdelka zavrniti.  
(18) Ker ni bila predložena nobena druga pripomba, se ugot ovitve glede zadevnega izdelka 
in podobnega izdelka iz uvodni h izjav (10) do (18) za časne uredbe potrdijo.  
D. VZOR ČENJE 
(19) Po uvedbi za časnih ukrepov ni bila predložena nobena pripomba glede vzor čenja 
proizvajalcev izvoznikov v Tajvanu, proizvajalcev Skupnosti in uvoznikov. 
Ugotovitve iz uvodnih izjav (19) do (32) za časne uredbe se potrdijo. 
E. DAMPING 
1. Tržnogospodarska obravnava („TGO“) 
(20) Po uvedbi za časnih ukrepov ni bila predložena nobe na nova pripomba glede TGO. 
Ugotovitve iz uvodnih izjav (33) do (54) za časne uredbe se potrdijo. 
2. Individualna obravnava („IO“) 
(21) En sodelujo či proizvajalec izvoznik v Vi etnamu je izrazil razo čaranje, ker je bil njegov 
zahtevek za IO kljub njegovemu sodelovanju v preiskavi zavrnjen. Dodal je še, da je 
zavrnitev njegovega zahtevka za IO, kot  tudi zahtevkov dveh drugih vietnamskih 
izvoznikov, privedla do uvedbe iste za časne protidampinške dajatve na uvoz vseh 
proizvajalcev izvoznikov v Vietnamu.  
Kot je navedeno v uvodni izjavi (60) za časne uredbe, zadevna družba ni bila sposobna 
dokazati, da je izpolnila pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe, s čimer bi ji bila IO 
odobrena. Poleg tega ni bila predložena nobena utemeljitev ali dokaz, ki bi lahko spremenil to ugotovitev, zato se je moral člen 2(7)(a) osnovne ur edbe uporabljati za 
ves Vietnam. To pomeni, da se isti ukrep uporablja za vse proizvajalce izvoznike v 
Vietnamu.  
(22) Ker ni bilo nobene druge pripombe, se ugotovitve iz uvodnih izjav (55) do (61) 
začasne uredbe v zvezi z indi vidualno obravnavo, potrdijo. 
3. Normalna vrednost 
3.1. Primerljiva država 
(23) Tajvan je bil za časno izbran kot primerljiva tržnogos podarska tretja država za namen 
določitve normalne vrednosti za proizvajalce iz voznike, ki jim TGO ni bil odobren. Po 
uvedbi za časnih ukrepov ni nobena stranka pred ložila kakršne koli pripombe glede 
 
SL 9   SL določitve normalne vrednosti v primerljivi državi. Zato se  ugotovitve iz uvodnih izjav 
(62) do (64) za časne uredbe potrdijo. 
3.2. Metodologija, uporabljena za dolo čitev normalne vrednosti 
(24) Štirje tajski proizvajalci izvozniki so trdili, da se prodajni, splošni in administrativni 
(„PSA“) stroški ter dobi ček, ustvarjen z doma čo prodajo v drugi državi, v tem primeru 
na Tajskem, ne morejo uporabiti za konstrui ranje njihove normalne vrednosti. Vendar 
pa, kakor je navedeno v uvodni izjavi (80) za časne uredbe, ti proizvajalci izvozniki 
med obi čajnim potekom trgovine niso im eli nobenih reprezentativnih koli čin 
podobnega izdelka ali drugih izdelkov v isti splo šni kategoriji. Zato je bilo v skladu s 
členom 2(6)(c) osnovne uredbe nujno upor abiti drugo sprejemljivo metodo za izra čun 
PSA stroškov in dobi čka. V tem pogledu se je uporaba tajvanskih PSA stroškov in 
dobička izkazala za najbolj sprejemljivo metodo zaradi (i) reprezentativnega 
notranjega trga v smislu obsega in konkurence glede cen za podobni proizvod v 
Tajvanu; in (ii) dejstva, da ta jvanska industrija PENJ nadzoruje ve čino proizvajalcev 
PENJ v vseh državah v preiskavi, vklju čno z nekaterimi na Tajskem (glej uvodno 
izjavo (71) za časne uredbe). Predložen ni bil nobe n podatek, ki bi pokazal, da bi tako 
uporabljen dobi ček presegal dobi ček, ki ga navadno ustvar ijo drugi izvozniki ali 
proizvajalci pri prodaji iste splošn e kategorije izdelkov na Tajskem.  
(25) Izražena ni bila nobena druga pripom ba v zvezi z metodologijo, uporabljeno za 
določitev normalne vrednosti, zato se met odologija iz uvodnih iz jav (65) do (72) 
začasne uredbe potrdi. 
3.3. Določitev normalne vrednosti 
a) Ljudska republika Kitajska 
(26) Ker ni bilo nobene pripombe, se ugotovitve iz uvodne izjave (73) za časne uredbe 
potrdijo. 
b) Indonezija 
(27) Ker ni bilo nobene pripombe, se ugotovitve iz uvodne izjave (74) za časne uredbe 
potrdijo. 
c) Malezija 
(28) Ker ni bilo nobene pripombe, se ugotovitve iz uvodne izjave (76) za časne uredbe 
potrdijo. 
d) Tajvan 
(29) En tajski proizvajalec izvoznik je ugovarjal metodologiji, uporabljeni za dolo čitev 
normalne vrednosti, kakor je dolo čeno v uvodni izjavi (79) za časne uredbe. Družba je 
trdila, da razli čnih vrst zadevnega izdelka ni razvrstila v skladu z navodili Komisije, 
ker so bili nekateri izmed te h pritrdilnih elementov posebni pritrdilni elementi. Trdila 
je tudi, da je družba med pr everitvenim obiskom na kraju samem s skicami, vzorci in 
prodajno dokumentacijo nazo rno prikazala edinstvene lastnosti njenih posebnih 
pritrdilnih elementov, izvoženih v Skupnost.  
 
SL 10   SL (30) Pravzaprav so dokazila, zbrana med pr everitvenim obiskom, pokazala, da ti izdelki 
niso uvrščeni pod oznake KN v preiskavi. V teh okoliš činah se je zdelo primerno, da 
se izvoz teh izdelkov ne upošteva za namene  te preiskave. Ugotovitve v zvezi s to 
družbo, vklju čno s tistimi iz uvodne  izjave (79) za časne uredbe, temeljijo na 
preostalem izvozu, ki spada v opr edelitev zadevnega izdelka. 
(31) V zvezi z normalno vrednostjo njenega pr eostalega izvoza je družba predlagala 
nekatere prilagoditve pri stroš ku proizvodnje, uporabljenem za za časno dolo čitev 
njene normalne vrednosti (glej uvodno izjavo (79) za časne uredbe).  
(32) Vendar pa so te prilagoditve temeljile na informacijah, ki niso bile predložene ne k 
odgovoru na vprašalnik ne med pr everitvenim obiskom in zato niso bile preverljive. 
Poleg tega v evidenci ni bilo nobene informac ije, ki bi podprla te prilagoditve. Zato je 
treba ta zahtevek v zvezi s stro škom proizvodnje zavrniti.  
(33) Nek drugi tajski pr oizvajalec izvoznik je trdi l, da je prišlo do dolo čenega dvojnega 
štetja pri strošku proizvodnje in PSA stroških, uporabljenih za dolo čitev normalne 
vrednosti. Trdil je, da je razmerje med PSA stroški, predloženimi v izkazu poslovnega 
izida v njegovem odgovoru na vprašalnik, napa čno in bi morali namesto njega 
upoštevati razmerje med PSA stroški, pred loženimi med preveritvenim obiskom.  
(34) V tem pogledu je treba opomniti, da druž ba pred preveritvenim obiskom ni vnašala 
nobenih popravkov v izkaz poslovnega iz ida. Družba je predložila ob čutno spremenjen 
izkaz PSA stroškov v čisto zadnji fazi preiskave, ko je bilo že prepozno, da bi ga lahko 
preverili. Zaradi tega in ker spremenjeni PSA stroški niso bili usklajeni z drugimi 
razpoložljivimi informacijami v evidenci, je bil zahtevek zavrnjen, informacije iz 
izkaza poslovnega izida, predložene ob izpolnjenem vprašalniku, pa so se upoštevale pri izračunu dampinga v skladu z dolo čbami iz člena 6(8) osnovne uredbe. 
(35) Isti tajvanski proizvajalec izvoznik je tr dil, da se morajo ostanki odšteti od stroška 
surovin. Ker se ostanki pridobijo v postopku pr oizvodnje, je družba trdila, da bi se 
moral dobi ček od prodaje ostankov upoštevati pr i izravnavi stroška proizvodnje. 
Vendar pa ni prijavila znes ka nobenega tovrstnega dobi čka. V vsakem primeru 
kakršen koli dobi ček od drugih izdelkov ali strans kih izdelkov ni pomemben za 
izračun stroška prodaje podobnega iz delka, ker družba v pret eklosti ni uporabila te 
prakse za razporeditev stroškov. Zato je treba zahtevek družbe zavrniti in potrditi 
začasne ugotovitve.  
(36) Predložena ni bila nobena druga pripomba , zato se ugotovitve iz uvodnih izjav (77) do 
(79) začasne uredbe potrdijo. 
e) Tajska 
(37) En tajski proizvajalec izvoznik z nekaj doma če prodaje se je ve čkrat pritožil v zvezi z 
izračunom stroška proizvodnje in PSA stroškov, uporabljenih za dolo čitev njegove 
normalne vrednosti. Poleg tega je trdil, da bi v primeru spre jetja zahtevkov njegova 
domača prodaja v obi čajnem poteku trgovine bila reprez entativna in bi bila lahko 
uporabljena za dolo čitev normalne vrednosti na Tajskem. 
 
SL 11   SL (38) Opomniti je treba, da je ta družba  med preveritvenim obiskom predložila ve č 
spremenjenih razli čic izpolnjenih vprašaln ikov, tako da je ob čutno ovirala preiskavo, 
saj je bilo nemogo če uskladiti katero koli razli čico z njenim finan čnim poro čilom. 
Kljub vsemu so bili vse te informacije v skladu z dolo čbami člena 6(8) osnovne 
uredbe prou čene v najve čji možni meri. Opomniti je treba, da je bil strošek 
proizvodnje, kakor ga je za ve č vrst izdelka prijavila družba, ob čutno podcenjen, zlasti 
strošek surovin, in je bil zato popravljen za za časne izračune dampinga. Ker družba ni 
predložila nobenih utemeljenih informacij v zvezi z njenim stroškom proizvodnje, ki 
bi zahtevale spremembo v izra čunih dampinga, je treba njen zahtevek v zvezi z 
izračunom stroška proizvodnje zavrniti.  
(39) Ta proizvajalec izvoznik je trdil, da  bi se pri strošku proizvodnje podobnega izdelka 
moral dobi ček od prodaje ostankov odšteti od stro ška surovin. Vendar pa v izkazu 
poslovnega izida družbe ni  bil prijavljen noben dobi ček od prodaje ostankov. V 
nobenem primeru kakršen koli dobi ček od drugih izdelkov ali stranskih izdelkov ni 
pomemben za izra čun stroška proizvodnje podobnega izdelka, ker družba v preteklosti 
ni uporabila te prakse za razporeditev stroškov.  
(40) V zvezi z zahtevkom proizvaj alcev izvoznikov za uporabo razli čnih ravni PSA 
stroškov je bilo ugotovljeno, da to tudi v pr imeru sprejetja zahtevka ne bi privedlo do 
stanja, kjer bi lahko bila za osnovo pri dolo čitvi normalne vrednosti uporabljena 
domača prodaja družbe, saj slednja ne  bi bila ustvarjena v obi čajnem poteku trgovine. 
(41) Zato je treba te zahtevke v zvezi z ostanki in PSA strošk i zavrniti in potrditi 
ugotovitve iz uvodne izjave (80) za časne uredbe. 
f) Vietnam 
(42) Ker ni bilo nobene pripombe, se ugotovitve iz uvodne izjave (81) za časne uredbe 
potrdijo. 
4. Izvozna cena 
(43) Ker ni bilo nobene pripombe, se u gotovitve iz uvodnih izjav (82) do (91) za časne 
uredbe v zvezi z dolo čitvijo izvozne cene za vse zadevne države v skladu s členom 
2(8) osnovne uredbe potrdijo. 
5. Primerjava 
(44) Ker ni bilo nobene pripombe, se met odologija in ugotovitve iz  uvodnih izjav (92) in 
(93) začasne uredbe v zvezi s pr imerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno 
potrdijo. 
6. Stopnje dampinga 
6.1. Splošna metodologija 
(45) Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi z dolo čitvijo stopnje dampinga, se metodologija 
iz uvodnih izjav (94) do (100) za časne uredbe potrdi.  
 
SL 12   SL 6.2. Stopnje dampinga 
a) Ljudska republika Kitajska 
(46) Ker ni bilo nobene pr ipombe, veljajo naslednje dokon čne stopnje dampinga, izražene 
kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, brez pla čane dajatve: 
– Tengzhou Tengda Stainless Steel Pro duct Co. Ltd., Tengzhou City 21,5 % 
– Tong Ming Enterprise (Jiaxi ng) Co. Ltd., Zhejiang 12,2 % 
– Vse druge družbe 27,4 %. 
b) Indonezija 
(47) Ker ni bilo nobene pr ipombe, veljajo naslednje dokon čne stopnje dampinga, izražene 
kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, brez pla čane dajatve: 
– PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 % 
– Vse druge družbe 24,6 %. 
c) Malezija 
(48) Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi z izra čunom začasne stopnje dampinga za dva 
sodelujoča proizvajalca izvoznika v Maleziji , se ugotovitve iz uvodne izjave (104) 
začasne uredbe potrdijo. Ker za nobenega mal ezijskega proizvajalca izvoznika ni bil 
ugotovljen obstoj dampinga, se postopek gled e uvoza zadevnega izde lka iz Malezije 
zaključi. 
d) Filipini 
(49) Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi s stanjem glede Filipinov, ni bila dolo čena 
nobena stopnja dampinga. Zato se, kakor je dolo čeno v zgornji uvodni izjavi (12), 
postopek glede uvoza zadevnega izdelka iz Filipinov zaklju či. 
e) Tajvan 
(50) Ker ni bila predložena nobena dodatna pripomba v zvezi z izra čunom začasnih stopenj 
dampinga za Tajvan, kakor je dolo čeno v uvodnih izjavah (106) do (108) za časne 
uredbe, veljajo naslednje dokon čne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne 
cene CIF na meji Skupnosti, brez pla čane dajatve: 
– Arrow Fasteners Co. Ltd., Tajpej 15,2 % 
– Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan 18,8 % 
– Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung 16,1 % 
– Tong Hwei Enterprise Co. Ltd., Kaohsiung 16,1 % 
– Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 % 
 
SL 13   SL – Sodelujoči proizvajalci izvozni ki, ki niso bili zajeti v vzorcu 15,8 % 
– Vse druge družbe 23,6 %. 
f) Tajska 
(51) En tajski proizvajalec izvoz nik se je pritožil v zvezi z izra čunom njegove individualne 
stopnje dampinga glede razvrstitve vrste izdelka, obsega proizvodnje in uporabe 
različnih vrst nerjavnega jekla. 
(52) Pritožbe so bile prou čene na osnovi preverjenih informacij in vneseni so bili nekateri 
ustrezni popravki, ki so privedli do dolo čitve spremenjene individualne stopnje 
dampinga za tega proizvajalca izvoznika. Ker je bila osnova za dolo čitev stopnje 
dampinga za vse nesodelujo če tajske izvoznike raven na jvišje ugotovljene stopnje 
dampinga za sodelujo čega tajskega izvoznika, je bila  preostala stopnja dampinga 
ustrezno spremenjena. 
(53) Zato veljajo naslednje dokon čne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene 
CIF na meji Skupnosti, brez pla čane dajatve: 
– A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya 11,1 % 
– Bunyat Industries 1998 Co. Ltd., Samutsakorn 10,8 % 
– Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn 14,6 % 
– Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn 11,0 % 
– Vse druge družbe 14,6 %. 
g) Vietnam 
(54) Ker ni bila predložena nobena  dodatna pripomba v zvezi z izra čunom začasne stopnje 
dampinga za Vietnam, kakor je dolo čeno v uvodni izjavi (110) za časne uredbe, je za 
vse družbe v Vietnamu dogovorjena dokon čna stopnja dampinga, izražena kot 
odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, brez pla čane dajatve, 7,7 %.  
F. ŠKODA 
1. Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti 
(55) Sodelujo či tajski proizvajalci izvozniki so iz podbijali metodologijo analize iz uvodne 
izjave (114) za časne uredbe, tj. da so bile nekatere informacije dolo čene samo za 
vzorčene proizvajalce Skupnosti (cene transakc ij, naložbe in donosnost naložb, pla če, 
dobičkonosnost, denarni tok in zmožnost zbiran ja kapitala), medtem ko so drugi 
kazalniki (tržni delež, proizvodnja, zmogljivost in izkoriš čenost zmogljivosti, obseg 
prodaje in prodajna vrednost, rast, za loge, zaposlitev in produktivnost) vklju čevali še 
informacije drugega proizvajalca Skupnosti, ki je z vzor čenimi proizvajalci 
predstavljal industrijo Skupnosti. Trdili so, da  ta pristop (i) ni objektiven v smislu 
člena 3(2) osnovne uredbe in da (ii) člen 17(4) osnovne uredbe domnevno ne dopuš ča 
takšnega pristopa.  
 
SL 14   SL (56) Obi čajna praksa v protidampinških postopkih je analiza dejavnikov škode za vso 
industrijo Skupnosti. Vendar pa se v primerih, kjer industrijo sest avlja veliko število 
proizvajalcev, lahko uporabi vzorec. Namen vzor čenja je omogo čiti, da se v 
razpoložljivem času od omejenega števila proizvajalcev pridobijo in preverijo 
podrobne informacije. Te informacije zadevajo dejavnike, kot so cene, pla če, naložbe, 
dobiček, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, v zvezi s 
katerimi bi bilo preverjanje inform acij za vso industrijo v razpoložljivem času 
neizvedljivo. Za druge dejavnike, kot so tržni delež, obseg prodaje in proizvodnja, so informacije obi čajno na voljo za celotno industrij o. Osnovanje analize škode samo na 
podlagi informacij vzor čenih proizvajalcev ne bi upoštevalo uporabnih informacij 
drugih proizvajalcev, kar bi imelo za pos ledico nepopolno oceno. Zaradi pridobitve 
kolikor je mogo če popolne ocene v razpoložljivem času v tem primeru so bile prejete 
in preverjene informacije o gibanjih vseh dejavnikov škode za vzor čene proizvajalce 
dopolnjene z informacijami, ki zajemajo vso industrijo. 
(57) Nobena druga pripomba v zvezi s proi zvodnjo Skupnosti in opred elitvijo industrije 
Skupnosti ni bila predložena, zato se ugotovitve iz uvodnih izjav (111) do (114) 
začasne uredbe potrdijo. 
2. Potrošnja Skupnosti, uvoz in njuna kumulativna ocena  
(58) Sodelujo či tajski proizvajalci izvozniki  so trdili, da se  tajski uvoz ne bi  bil smel oceniti 
kumulativno z dampinškim uvozom PENJ s poreklom iz LRK, Indonezije, Tajvana in 
Vietnama zaradi domnevnega pomanjkanja konkurence pri uvozu iz omenjenih držav 
v smislu obsega, povpre čnih cen in tržnega deleža. Poudarili so, da sta v letu 2002 
obseg in tržni delež tajskega uvoza padla za 29 % oziroma 35 %, medtem ko je že v letu 2002 opazen dvig v zvezi z drugimi zade vnimi državami. Poleg tega so opomnili, 
da so se od leta 2003 povpre čne tajske uvozne cene dvignile za 2 %.  
(59) Opozoriti je treba, da so stopnje damp inga, ugotovljene za uvoz iz vsake zadevne 
države, ve č kot de minimis , kot je dolo čeno v členu 9(3) osnovne uredbe, tj. 2 %, in da 
je obseg uvoza iz vsake zadevne države nad pragom 1 % tržnega deleža, dolo čenega v 
členu 5(7) osnovne uredbe. Poleg tega je tr eba opomniti, da analiza ne bi smela biti 
usmerjena izklju čno na leto 2002, temve č na celotno podobo v zadevnem obdobju, tj. 
od leta 2001 do OP. V celoti sta se torej obs eg in tržni delež tajskega uvoza znatno 
povečala, medtem ko so njune cene ob čutno padle. Iz tega sledi,  da je v celoti gledano 
vzorec tajskega uvoza v skladu z gibanji, ugo tovljenimi za vse zadevne države. Poleg 
tega je treba opozorit i, da so si PENJ, uvoženi iz  zadevnih držav, podobni v vseh 
pogledih, da so medsebojno zamenljivi, tržen i v Skupnosti po primerljivih prodajnih 
kanalih in pod podobnimi trgovinskimi pogoji ter konkurirajo PENJ, izdelanem v Skupnosti. Zato in v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe se potrdi, da je kumulativna 
ocena učinkov dampinškega uvoza zadevnega izdelka ustrezna. 
(60) Nobena druga pripomba v zvezi z analizo stanja na trgu Skupnosti ni bila predložena, 
zato se ugotovitve iz uvodni h izjav (115) do (126) za časne uredbe potrdijo. 
3. Gospodarske razmere v industriji Skupnosti 
(61) Po uvedbi za časnih ukrepov ni bila predložen a nobena pripomba v zvezi s 
proizvodnjo, zmogljivostjo, izkoriš čenostjo zmogljivosti, obs egom prodaje, prodajno 
ceno, tržnim deležem, rastjo, zalogami, zaposlitvijo, produktivnostjo, višino stopnje 
 
SL 15   SL dampinga in obnovitvijo industrije Skupnosti po preteklem dampingu. Zato se 
ugotovitve iz uvodnih izjav (127) do (133), (137),  (142), (143), (145) in (146) potrdijo.  
3.1 Dobi čkonosnost 
(62) Sodelujo či tajski proizvajalci izvozniki so  trdili, da se je stanje vzor čenih 
proizvajalcev Skupnosti glede dobi čkonosnosti izboljšalo in ni povzro čilo nobene 
škode. Nadalje so trdili, da zaradi naložb vzor čenih proizvajalcev Skupnosti v letih 
2002 in 2003 industrija Skupnosti ni  dosegla minimalne stopnje dobi čka 5 %, ki je v 
primeru neobstoja dampinga veljala za primer no in dosegljivo. Zavzem ali so se tudi za 
neupoštevanje dejstva, da je industrij a Skupnosti uporabljala po ceni nerjavno jeklo, 
ker bi se to moralo obravnavati kot norma lne razmere na trgu, ki so jih izkoriš čali vsi 
subjekti.  
(63) Opozoriti je treba, da v tem primeru dobi čkonosnost, kakor je dolo čeno v uvodnih 
izjavah (149) in (150) za časne uredbe, ni bila ne edini ne osrednji dejavnik škode. V 
skladu s členom 3(5) osnovne uredbe ne eden ne ve č dejavnikov škode iz tega člena ni 
nujno odlo čilnih za stanje industrije Skupnosti. Naložbe so morale obvezno ostati 
konkuren čne, kakor je dolo čeno v uvodni izjavi (138) za časne uredbe, da se takšni 
naložbi ne bi mogel pripisati negativen vpliv . Poleg tega je bil pozitiven vpliv rasto čih 
cen nerjavnega jekla na vzor čeno dobičkonosnost proizvajalcev Skupnosti med OP 
zgolj začasen in tudi drugi gospodarski subjekti so uživali ugodnosti tega dejavnika 
zelo kratek čas.  
(64) Domnevo, da se škoda ne odraža na stanju dobi čkonosnosti, je torej treba zavrniti, 
ugotovitve iz uvodnih izjav (134) do (136) za časne uredbe pa potrditi. 
3.2. Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala 
(65) Sodelujo či tajski proizvajalci izvoz niki so poudarili, da pove čanje naložb, donosnost 
naložb, denarni tok, pa tudi zmožnost zb iranja kapitala ne kažejo na škodo. 
(66) Opozoriti je treba, da se dejavnika „n aložba“ in „zmožnost zbir anja kapitala“, kakor 
sta navedena v uvodni izjavi (147) za časne uredbe, ne štejeta za dejavnika, ki kažeta 
na škodo v obravnavanem obdobju.  
(67) Glede donosnosti naložb pa je treba splošen napredek v obravnavanem obdobju 
pregledati v okviru (i) za časne in posebne narave stanja dobi čkonosnosti vzor čenih 
proizvajalcev Skupnosti med OP, kakor je že dolo čeno v uvodnih izjavah (136) in 
(139) začasne uredbe, ter (ii) pove čane uporabe zakupljenih strojev, ki se niso šteli za 
naložbo.  Zakupljeno investicijsko bl ago sicer ni bilo vklju čeno v naložbe, je pa 
njegova pove čana uporaba prispevala k doseženemu dobi čku. Ta dva razloga 
pojasnjujeta umetno visoko pove čanje donosnosti naložb med OP.  
(68) V zvezi z denarnim tokom ostaja dejs tvo, da se je v obravnavanem obdobju njegov 
razvoj poslabšal za 36 %, kar pa jas no kaže na škodo v obravnavanem obdobju. Zato 
se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (138) do (141) za časne uredbe. 
3.3. Pla če 
(69) Sodelujo či tajski proizvajalci  izvozniki so nadalje  trdili, da 10 % pove čanje stroškov 
dela na zaposlenega v obravnavanem obdobju v tem primeru ne kaže škode.  
 
SL 16   SL (70) Treba je opozoriti, da so za časne sklepne ugotovitve o škodi v zvezi s pla čami potrdile 
povečanje plač zaradi nagrade za pove čano produktivnost in nadomestila za inflacijo. 
Vendar pa ostaja dejstvo, da se je zaposlenost v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %, kar je bilo ocenjeno kot znamenje škode . Zato se ugotovitve iz uvodne izjave (144) 
začasne uredbe potrdijo. 
3.4. Sklep o škodi 
(71) Če povzamemo, se sklepi iz uvodnih izjav (147) do (150) za časne uredbe potrdijo. V 
celoti negativni kazal niki gibanj (ob čutne izgube tržnega de leža, rasti, izguba 
zaposlitve, nezadostno pove čanje dobi čkonosnosti/donosnosti naložb in denarnega 
toka) občutno presegajo pozitivna gibanja (majhno pove čanje proizvodnje in obsega 
prodaje, zmanjšanje zalog, neprekinjeno iz vajanje naložb, absolutno zmanjšanje 
stroškov dela in zmožnost zbiranja kapitala). 
G. VZRO ČNA ZVEZA 
(72) Tajski proizvajalci iz vozniki in združenje uvoznikov so predložili pripombe o za časni 
analizi vzro čne zveze glede nekaterih dejavnikov, navedenih spodaj. Ker ni bila 
predložena nobena druga pri pomba, se ugotovitve iz za časne uredbe v zvezi z u činki 
dampinškega uvoza (uvodna izjava (152)), vplivom uvoza iz drugih tretjih držav 
(uvodne izjave (153) do (159)) in razvojem  potrošnje na trgu Skupnosti (uvodna izjava 
(160)) potrdijo. 
1. Vpliv menjalnega te čaja 
(73) Sodelujo či tajski proizvajalci izvozniki, en  uvoznik in njegovo združenje so se 
osredotočili na vpliv padca vrednosti ameriškega dolarja glede na euro, zlasti v letu 
2003, kar je po njihovem mnenju dalo prednost kitajskim in tajskim izvoznikom v Skupnost. Zato so trdili, da  se padec cen in posledi čni škodljivi vpliv na industrijo 
Skupnosti vsaj deloma ne bi smel pripisovati izvajanju dampinga izvoznikov v LRK in 
Tajski, temve č takšnemu razvoju menjalnega te čaja (v primeru LRK zlasti vezava med 
juanom in ameriškim dolarjem). 
(74) Najprej je treba opomniti, da so valute ra čunov vseh izvoznih transakcij iz zadevnih 
držav neznane. Zato se vpliv  katerega koli menjalnega te čaja ne da oceniti. Poleg tega 
se v zvezi s škodo, ne glede na to, ali so nizke uvozne cene lahko tudi povezane s spremembami te čaja, dejanske izvozne cene med OP  uporabljajo za ugotovitev stopnje 
nelojalnega znižanja cen in posledi čnega vpliva na indust rijo Skupnosti. Stopnje 
nelojalnega znižanja cen so bile ob čutne (glej uvodne izjave (125) in (126) za časne 
uredbe). 
(75) Glede na zgornje se mora utemelji tev o možnem vplivu gibanja menjalnih te čajev 
zavrniti.  
2. Konkuren čnost industrije Skupnosti 
(76) Tajski proizvajalci izvozniki so nadalje tr dili, da bi se morala škoda, ki jo je utrpela 
industrija Skupnosti, prip isati pomanjkanju konkuren čnosti zaradi domnevno 
zastarelih proizvodnih zmogljivosti.  
 
SL 17   SL (77) Vendar pa je treba opozoriti, da je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju 
neprestano vlagala, da bi nadomestila za starele stroje in ohranila proizvodne 
zmogljivosti na ravni najnovejših  dosežkov. Zato zastarela nekonkuren čna proizvodna 
tehnika, ki bi lahko prekinila vzro čno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevnih 
držav in njihovimi škodljivimi vplivi na indus trijo Skupnosti, ne obstaja. Zato je treba 
utemeljitev zavrniti in potrditi ugot ovitve iz uvodne izjave (161) za časne uredbe v 
zvezi s konkuren čnostjo industrije Skupnosti.  
3. Razmere na trgu Skupnosti 
(78) Sodelujo či tajski proizvajalci izvozniki so tudi trdili, da so škodo lahko povzro čile tudi 
nestabilne razmere na trgu. V tem okviru so se sklicevali na za časno zvišanje cen jekla 
in pogajalsko mo č večjih kupcev. 
(79) Obenem pa je treba opomniti, da za časno zvišanje cen jekla ni povzro čilo nobene 
škode vzor čenim proizvajalcem Skupnosti. Nasp rotno, zanje je bilo celo ugodno, saj 
se je dobi čkonosnost za časno pove čala. Glede vpliva ve čjih kupcev je treba opomniti, 
da nepoštena konkurenca v obliki dampinškega uvoza bistveno vpliva na njihovo pogajalsko mo č. Zato se lahko opazi neposredna povezava med uvozom iz zadevnih 
držav in obnašanjem uvoznikov/distributer jev. V celoti gleda no razmere na trgu 
Skupnosti torej niso pretrgale vzro čne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo 
je utrpela industrija Skupnosti. 
4. Sklep o vzro čni zvezi 
(80) Če povzamemo, ob upoštevanju zgornjih pripomb o vzro čnosti in razlogov iz uvodnih 
izjav (151) do (162) za časne uredbe se potrdi, da vzro čne zveze med uvozom iz 
zadevnih petih držav skupaj in znatno škodo, ki  jo je utrpela industrija Skupnosti, ni 
prekinil noben drug dejavnik. 
H. INTERES SKUPNOSTI 
(81) Ve č uvoznikov/distributerjev in tajskih proizvajalcev izvoz nikov je trdilo, da ukrepi 
niso nujno v interesu Skupnosti.  
1. Vpliv ukrepov na uvoznike in uporabnike 
(82) Uvozniki/distributerji so poudarili, da bi ukrepi neposredno vplivali na njihove stopnje 
dobička, saj stroškov izvedbe ukrepov ne bi mogli prenesti na svoje kupce z dvigom 
cen.  
(83) Prvi č, te stranke niso utemeljile svojih domnev. Nadalje, kakor je že omenjeno v 
začasni uredbi, ne obstaja nobena navedba o te m, da bi protidampinški ukrepi ogrozili 
ekonomsko upravi čenost uvoznikov/distributerjev. Po leg tega so njihove stopnje 
dobička v obravnavanem obdobju  znatno presegale dobi čkonosnost industrije 
Skupnosti. Zato se potrdi, da interes i ndustrije Skupnosti, da odpravi nepoštene in 
škodljive prakse zadevnih držav presega vsako prednost, ki so jo uvozniki/distributerji 
lahko imeli zaradi neuvedbe protidampinš kih ukrepov. Zato je treba ugotovitve iz 
uvodnih izjav (164) do (170) za časne uredbe potrditi. 
 
SL 18   SL (84) Tajski proizvajalci izvozniki so pripomnili, da bi uvedba ukrepov pove čala stroške v 
evropski avtomobilski industr iji, kar ne bi b ilo v interesu Skupnos ti. Vendar pa niso 
utemeljili tega domnevnega vpliva na uporabnike. Na podlagi razpoložljivih 
informacij, tj. odgovora uporabnika, proizvajal ca tirnih vozil, bi bil vpliv ukrepov na 
uporabnike na nižjih stopnjah zanemarljiv. Zato je treba ugotovitve iz uvodnih izjav 
(173) in (174) za časne uredbe v zvezi z interesom uporabnikov in potrošnikov potrditi. 
2. Sklepna ugotovitev 
(85) Po prou čitvi različnih vpletenih interesov se zaradi  razlogov iz uvodnih izjav (163) do 
(175) začasne uredbe potrdi, da z vidika splo šnega interesa Skupnosti noben interes ne 
presega interesa industrij e Skupnosti za uvedbo protidampinških ukrepov z namenom 
odpraviti u činke, ki izkrivljajo trgovino, povzro čene z dampinškim uvozom.  
I. DOKON ČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI 
(86) Glede na sklepne ugotovitv e v zvezi z dampingom, škodo, vzro čnostjo in interesom 
Skupnosti se šteje za primerno, da se uvedejo dokon čni protidampinški ukrepi, ki bodo 
preprečili nadaljnjo škodo, povzro čeno industriji Skupnosti zara di dampinškega uvoza. 
Za namen dolo čitve stopnje teh ukrepov so se  upoštevale stopnje dampinga, 
ugotovljene med OP, in znesek dajatve, pot rebne za odpravo škode, ki jo je utrpela 
industrija Skupnosti. 
1. Stopnja odprave škode 
(87) Potrebno pove čanje cen za odpravo š kode je bilo dolo čeno za vsako družbo posebej na 
podlagi primerjave med tehtano povpre čno uvozno ceno zadevnega izdelka in 
neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trgu 
Skupnosti. Razlika v ceni je bila izražen a kot odstotek uvozne vrednosti CIF. 
(88) Za izra čun neškodljive cene se je upoštevala tehtana cena proizvodnje industrije 
Skupnosti skupaj s stopnjo dobi čka 5 %. Ker ni bila predložena nobena pripomba, se 
ta stopnja dobi čka potrdi kot stopnja, ki jo indu strija Skupnosti lahko doseže, kadar 
dampinški uvoz ne obstaja. Odraža dosegljivo stopnjo dobi čka za podobne skupine 
izdelkov industrije Skupnosti, ki niso podv ržene nepošteni konku renci, npr. za 
pritrdilne elemente, ki se ne uvrš čajo pod oznake KN izdelkov, zajetih v to preiskavo.  
2. Oblika in stopnja dajatve 
(89) Glede na zgoraj navedeno velja, da se mora v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe 
uvesti dokon čna protidampinška dajatev na uvoz PE NJ iz Ljudske republike Kitajske, 
Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama. 
(90) Glede stopnje dajatve se  je v primeru dveh sodelujo čih proizvajalcev izvoznikov (eden 
v Tajvanu in eden v LRK) stopnja odpr ave škode izkazala za nižjo od stopnje 
dampinga. V teh primerih je treba stopnjo dajatve omejiti na stopnjo odprave škode. V 
vseh drugih primerih mora biti v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe stopnja dajatve 
enaka kot ugotovljena stopnja dampinga.  
 
SL 19   SL (91) Na podlagi zgoraj navedenega so dokon čne stopnje dajatve naslednje: 
Država Proizvajalec izvozni k Stopnja protidampinške 
dajatve 
Tengzhou Tengda Stainless Steel 
Product Co. Ltd., Tengzhou City 11,4 % 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. 
Ltd., Zhejiang 12,2 % LRK 
Vse druge družbe 27,4 % 
PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8 % Indonezija 
Vse druge družbe 24,6 % 
Arrow Fasteners Co. Ltd., Tajpej 15,2 % 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., 
Tao Yuan 8,8 % 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd., 
Pingtung 16,1 % 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung 16,1 % 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 % 
Sodelujoči proizvajalci izvozniki, 
ki niso bili zajeti v vzorcu 15,8 % Tajvan 
Vse druge družbe 23,6 % 
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya 11,1 % 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd., 
Samutsakorn  10,8 % 
Dura Fasteners Company Ltd., 
Samutprakarn 14,6 % 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn 11,0 % Tajska 
Vse druge družbe 14,6 % 
Vietnam Vse družbe 7,7 % 
 
SL 20   SL (92) Tajski proizvajalci izvozniki so opozorili na člen 15 Protidampinškega sporazuma 
STO, ki dolo ča, da je treba pri premisleku o uv edbi protidampinških ukrepov posebej 
upoštevati posebne razmere v državah v razvoj u. Vendar pa ni bilo  dokazano, da so v 
tem primeru osnovni interesi Tajs ke prizadeti v smislu te dolo čbe. V teh okoliš činah se 
šteje, da je uvedba protidampinške dajatv e na uvoz iz Tajske po zgoraj omenjenih 
stopnjah ustrezna. 
(93) Stopnje protidampinške dajatve za posamezn e družbe, navedene v tej uredbi, so bile 
določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje, ki se je med 
preiskavo nanašalo na te družbe. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno 
državo, ki se uporablja za „vse druge družbe”) se tako uporabljajo izklju čno za uvoz 
izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki jih proizvedejo družbe  in torej posamezne 
navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki  jih proizvede katera koli druga družba, ki 
v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom, vklju čno s pravnimi 
osebami, povezanimi s tistimi posebej navedenimi, ne morejo biti upravi čeni do teh 
stopenj in zanje velja sto pnja dajatve, ki se uporablja  za „vse druge družbe“. 
(94) Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj pr otidampinške dajatve za posamezne družbe 
(npr. zaradi spremembe imena družbe a li zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali 
prodajnih obratov) je treb a takoj vložiti pri Komisiji3, skupaj z vsemi potrebnimi 
informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na podro čju proizvodnje ter 
domače in izvozne prodaje, povezani s to spremembo imena ali spremembo 
proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila 
s posodobljenim seznamom družb, ki so upravi čene do individualnih stopenj dajatve. 
3. Pobiranje za časne dajatve 
(95) Glede na obseg ugotovljenih stopenj damp inga in glede na stopnjo škode, ki jo je 
utrpela industrija Skupnosti, je  treba zneske, zavarovane z za časno protidampinško 
dajatvijo, uvedeno z za časno uredbo, tj. Uredbo Komisije (ES) št. 771/2005, dokon čno 
pobrati v višini zneska dajatve, ki jo dokon čno uvaja ta uredba. Za proizvajalce 
izvoznike, katerih stopnja dokon čne dajatve je nižja od za časne dajatve, bodo za časno 
zavarovani zneski, ki presegajo dokon čno dajatev, sproš čeni – 
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
1. Na uvoz dolo čenih pritrdilnih elementov iz nerja vnega jekla in njihovih delov, ki se 
uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 
7318 15 61 in 7318 15 70 ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, 
Tajvana, Tajske in Vietnama, se uvede dokon čna protidampinška dajatev. 
2. Stopnja dokon čne protidampinške dajatve, pred pla čilom dajatve, za neto ceno 
franko meja Skupnosti za izdelke tajvanskih  proizvajalcev izvoznikov, navedenih v 
Prilogi, je 15,8 % (dodatn a oznaka TARIC A649). 
                                                 
3 Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat B, J-79 5/17,  
Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels 
 
SL 21   SL 3. Stopnja dokon čne protidampinške dajatve, pred pla čilom dajatve, za neto ceno 
franko meja Skupnosti za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj naštete družbe, je: 
Država Proizvajalec izvoznik Stopnja 
protidampinške 
dajatve (%) Dodatna oznaka 
TARIC 
Tengzhou Tengda Stainless Steel 
Product Co. Ltd., Tengzhou City  11,4 A650 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. 
Ltd., Zhejiang  12,2 A651 Ljudska republika 
Kitajska  
Vse druge družbe  27,4 A999 
PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8 A652 Indonezija  
Vse druge družbe  24,6 A999 
Arrow Fasteners Co. Ltd., Tajpej  15,2 A653 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., 
Tao Yuan  8,8 A654 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd., 
Pingtung  16,1 A655 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung  16,1 A656 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan  11,4 A657 Tajvan  
Vse družbe, ki niso navedene zgoraj 
ali v prilogi  23,6 A999 
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya  11,1 A658 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd., 
Samutsakorn  10,8 A659 
Dura Fasteners Company Ltd., 
Samutprakarn  14,6 A660 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn  11,0 A661 Tajska  
Vse druge družbe  14,6 A999 
Vietnam  Vse družbe  7,7 - 
 
SL 22   SL 4. Če ni določeno druga če, se uporabljaj o veljavne dolo čbe za carinske dajatve. 
Člen 2 
Zneske, zavarovane z za časno protidampinško dajatvijo v sk ladu z Uredbo Komisije (ES) št. 
771/2005 o uvedbi protidampinške dajatve na uvoz dolo čenih pritrdilnih elementov in 
njihovih delov, ki se uvrš čajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 
7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Ljudske republike K itajske, Indonezije, 
Tajvana, Tajske in Vietnama, se v skladu s pravili, dolo čenimi v nadaljevanju, dokon čno 
poberejo. Zneski, zavarovani z za časno dajatvijo, ki presegajo dokon čne stopnje 
protidampinške dajatv e, se sprostijo.  
Člen 3 
Postopek v zvezi z uvozom dolo čenih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih 
delov s poreklom iz Malezije in Filipinov se zaklju či. 
Člen 4 
Ta uredba za čne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 23   SL PRILOGA  
(Dodatna oznaka TARIC A649)  
A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Tajpej 
BOLTUN CORPORATION, Tainan 
CHAEN WEI CORPORATION, Tajpej  
CHIAN SHYANG ENT CO LT D, Chung-Li City  
CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan 
DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Tajpej 
DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung 
EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu  
FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang 
FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan 
HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City 
HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan 
J C GRAND CORPORATION, Tajpej 
JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan 
JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Tajpej 
KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao 
KWANTEX RESEARCH INC, Tajpej 
LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Tajpej 
LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan 
LU CHU SHIN YEE WO RKS CO LTD, Kaohsiung 
M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung 
MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan 
NATIONAL AEROSPACE FASTEN ERS CORP., Ping Jen City 
 
SL 24   SL QST INTERNATIONAL CORP., Tainan 
SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan  
SPEC PRODUCTS CORP., Tainan 
SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung  
TAIWAN SHAN YIN INTERNAT IONAL CO LTD, Kaohsiung 
VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung 
YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung 
ZONBIX ENTERPRISE CO  LTD, Kaohsiung  
ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung