SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 3.10.2008 
SEC(2008) 2595 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE, 
priložen 
osnutku predloga 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
o spremembi Direktive 92/85/ EGS o uvedbi ukrepov za sp odbujanje izboljšav na 
področju varnosti in zdravja pri delu nose čih delavk in de lavk, ki so pred kratkim rodile 
ali dojijo   
Povzetek ocene u činka  
 
 
{COM(2008) 637} 
{SEC(2008) 2596} 
 
SL 2   SL  
1. UVOD 
Enakost med spoloma je eden glavnih cilje v Evropske unije, ki ga je treba dose či s politikami 
Unije1, načrt Komisije za enakost med moškimi in ženskami (2006–2010)2 pa poudarja, da 
mora biti udeleženost žensk in moških na trgu dela uravnotežena. Enakost med spoloma je bil prav tako cilj evropske strategije zaposlovanja  od njenega za četka novembra 1997. Politike 
za podporo usklajevanju poklicnega, zasebnega in družinskega življenja, katerega 
pomembnost je zdaj široko priznana, so postale gospodarska nujnost, saj demografski pritiski 
in pritiski konkurence vedno bolj poudarjajo po trebo po optimizaciji udeleženosti na trgu 
dela. Poleg tega je med stopnjo plodnosti in ude leženostjo na trgu dela pozitivna korelacija. V 
državah članicah z višjo stopnjo plodnosti je tu di stopnja zaposlenos ti žensk višja. 
V načrtu za enakost med moškimi in ženskami (2006–2010)  je navedenih šest prednostnih 
nalog, na prvem mestu je doseganje enak e ekonomske neodvisnosti žensk in moških. 
Usklajevanje dela z zasebnim in družinskim ži vljenjem, ki je prav tako med prednostnimi 
nalogami, neposredno prispeva k ekonomski neodvisnosti.  
Evropski parlament  je redno pozival k izboljšavam obstoje če zakonodaje Skupnosti na 
področju porodniškega in starševskega dopusta
3: maja 2008 je v svojih predlogih za 
spremembo smernic za zaposlovanje zahteval dolo čbo o shemah starševskega in drugega 
dopusta4.  
Tudi evropski socialni partnerji  imajo na podro čju usklajevanja pomembno vlogo.  Marca 
2005 so sprejeli okvir ukrepov na podro čju enakosti med spolom a, katerega prednostna 
naloga je bila med drugim podpirati ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem.   
Komisija je pripravila oceno u činka na podlagi zakonodajnih možnosti za izboljšanje 
usklajevanja, opisanih v dokumentu z druge stopnje posvetovanja s so cialnimi partnerji iz leta 
20075. Socialni partnerji so julija 2008 potrdili, da so pripravljeni za četi pogajalski postopek 
iz člena 139 ES o reviziji direktive o starše vskem dopustu. Zato je Komisija obseg tega 
predloga omejila na porodniški dopust, saj so soci alni partnerji potrdili, da ga ne nameravajo 
obravnavati v svojih pogaja njih. Kljub temu ocena u činka obravnava vse možnosti in ne le 
spremembe pogojev porodniškega dopusta. 
2. D OKAZI IN POSVETOVANJE  
Komisija se je z evropskimi socialnimi part nerji posvetovala na dve h stopnjah, leta 2006 in 
leta 2007.  V odgovor na drugo stopnjo posvetovanja so  se štirje socialni partnerji6 odločili 
vzpostaviti skupno delovno skupino v okviru evropskega socialnega  dialoga, ki bo pregledala 
okvirni sporazum o starševskem dopustu, priložen Direktivi 96/34/ES. Julija 2008 so se 
odločili začeti uradna pogajanja o starševskem dopustu v skladu s členom 138 ES. 
                                                 
1 Člen 2 in člen 3(2) Pogodbe ES. 
2 COM(2006) 92. 
3 Na primer: Resolucija 2003/2129(INI), P5_TA(2004)0152), to čka 26. 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P6-TA-2008-
0207+0+DOC+XML+V 0//EN&language=EN . 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/social_dialogue/docs/reconciliation2_en.pdf . 
6 ETUC, BUSINESSEUROPE, CEEP in UEAPME. 
 
SL 3   SL Komisija je decembra 2007 države članice pozvala, naj zberejo informacije o zakonodaji na 
področju ureditve vseh vrst dopusta, povezanega z družino, in opredelijo svoja stališ ča glede 
možnosti spremembe te zakonodaje. 
Posvetovalni odbor za enake možnosti žensk in moških7 je 3. julija 2008 s pisnim postopkom 
sprejel mnenje o uvedbi novih vrst dopusta (o četovski, posvojiteljski dopust in dopust za nego 
vzdrževanih družinskih članov)8. Komisija se je posvetovala tudi z nekaterimi evropskimi 
NVO, ki so v vprašalniku podale svoja mnenja o možnostih spremembe in nadomestitve obstoječe zakonodaje o ureditvi dopusta  v zvezi z usklajevanjem. 
Komisija je decembra 2007 pri skupini ECORYS
9 naročila zunanjo študijo stroškov in 
prednosti možnosti za izboljšave dolo čb o usklajevanju dela z zasebnim in družinskim 
življenjem. Mreža nacionalnih pravnih strokovnjakov za enakos t med spoloma je pripravila 
poročilo o nacionalnih ukrepih v zvezi s pravicami med nose čnostjo ter porodniškim, 
starševskim in o četovskim dopustom v državah članicah in poro čilo o nacionalnih ukrepih za 
prožne vzorce dela10.  
3. V ELJAVNI PRAVNI OKVIR  
Dopust iz družinskih razlogov in z njim povezane pravice obravnavata dve direktivi, in sicer 
Direktiva 92/85/EGS11 (v nadaljnjem besedilu „direk tiva o porodniškem dopustu“) iz leta 
1992 in Direktiva 96/34/ES12 (v nadaljnjem besedilu „direktiva o starševskem dopustu“) iz 
leta 1996. Ti direktivi dolo čata, da je mati upravi čena do najmanj 14 tednov porodniškega 
dopusta, ki je pla čan vsaj toliko kot bolniški dopust , vsak od staršev pa je upravi čen do treh 
mesecev nepla čanega starševskega dopusta, ki ga je v mnogo državah članicah možno 
prenesti na drugega starša. Veljavne dolo čbe ne dolo čajo niti trajanja in podrobnih pogojev 
posvojiteljskega dopusta niti pravice do o četovskega dopusta in dopusta za nego vzdrževanih 
družinskih članov. 
Politika omogo čanja usklajevanja je v državah članicah zelo razli čna. Določbe o porodniškem 
dopustu se gibljejo med 14 in 52 tedni, pla čila pa med 55 % (spodnja meja) in 100 % (ni 
omejeno). Dolo čbe o starševskem dopustu pa navajajo dopust od treh mesecev do treh let. 
Morebitno nadomestilo se izpla čuje za obdobje 15 dni do 2 let.  Dolžina posvojiteljskega 
dopusta se giblje med 10 dni in enakim obdobjem  kot za starševski dopust. Nekatere države 
ne zagotavljajo nobenega nadomestila, druge pa približno enako kot za starševski dopust. V 
številnih državah članicah pravica do o četovskega dopusta ne obstaja . Kjer obstaja, traja od 
enega do 10 dni. V nekaterih državah članicah je del starševskega dopusta rezerviran za o čete. 
V nekaterih državah članicah ni nadomestila, druge zagotavljajo pavšalno nadomestilo do 
100 % pla če. Nekatere države članice ne zagotavljajo nobeni h pravic do dopusta za nego 
vzdrževanih družinskih članov. Dolžina dopusta za nego invali dnega ali bolnega otroka se 
giblje med 2 in 10 dni, v nekaterih primerih ga je možno koristiti tudi za druge sorodnike. V 
                                                 
7 Med njegovimi člani so predstavniki iz držav članic, organov za enakost, socialnih partnerjev in NVO. 
8 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/docs/2008/opinion_newforms_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/new_legislation_en.html . 
10 Podrobnosti na: http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/bulletin_en.html . 
11 Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na 
področju varnosti in zdravja pri delu nose čih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (UL L 
348, 28.11.1992, str. 1). 
12 Direktiva Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu, 
sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC (UL L 145, 19.6.1996, str. 4). 
 
SL 4   SL nekaterih državah članicah je ta dopust pla čan v obliki pavšalnega zneska, dolo čenega na 
podlagi stopnje, ki se uporablja za bolniški dopust, ali druge stopnje. 
3. O PREDELITEV PROBLEMA  
Na ravni EU je potrjeno, da je  treba sprejeti ukrepe za uskl ajevanje, da bi zagotovili, da 
ženskam in moškim ne bo treba ve č izbirati med polnim zasebnim in družinskim ali 
poklicnim življenjem. Ti ukrepi bodo tako ženskam kot moškim omogo čili, da se bodo na tem 
področju lahko dejansko svobodno odlo čali, zlasti pa bi lahko pripomogli k višji stopnji 
zaposlenosti in nižji stopnji ne zaposlenosti žensk. Lahko bi tudi zmanjšali segregacijo zaradi 
spola na trgu dela in odpravili razlike v pla čah med spoloma. Vendar tudi kjer so bile 
vzpostavljene razli čne prilagodljive možnosti za podporo usklajevanju, te možnosti dejansko 
več uporabljajo ženske kot moški, bolj iz ekonomske nujnosti kot svobodne izbire.  
Kljub pove čanju udeleženosti žensk na trgu dela, je razlika v pla čah od 2003 do 2007ostala 
nespremenjena, in sicer 15 %, od leta 2000 pa se je znižala za eno samo odstotno to čko13. 
Razlika v pla čilu v dolo čeni meri izhaja iz težav, ki jih imajo ženske z usklajevanjem 
poklicnih in zasebnih obveznosti. Pomemben de javnik, ki vpliva na udeleženost žensk na trgu 
dela, je razpoložljivost varstva otrok. Možnosti varstva otrok  so v državah članicah 
nezadostne in niso vedno prilagojene potrebam družin14. Le na Danskem in Portugalskem je 
za več kot 30 % otrok, mlajših od treh let, zagotovljeno ve č kot 30 ur uradnega otroškega 
varstva na teden. Poleg tega ženske prevzemajo ve čino odgovornosti skrbi za starejše .  
Otroci mo čno vplivajo na udeleženost žensk na trgu dela . Posledično je bila stopnja 
zaposlenosti žensk z vzdrževanimi otroki leta  2007 le 65,5 %, v primerjavi z 91,7 % moških, 
torej več kot 26 odstotnih to čk razlike. Leta 2007 se je stopn ja zaposlenosti žensk starih med 
20 in 49 let, ko so dobile otroke, znižala  za 12 odstotnih to čk, medtem ko se je stopnja 
zaposlenosti moških zvišala  za sedem to čk. Zaradi družinskih obveznosti je verjetnost, da se 
bodo odlo čile za krajši delovni čas, pri ženskah višja kot pri moških. To slabo vpliva na 
njihove poklicne možnosti in pla če. Poleg tega so matere (in o četje) majhnih otrok na trgu 
dela diskriminirani, o četje pa se redko odlo čijo za starševski dopust.  Vendar dokler se 
bodo matere raje odrekle udele ženosti na trgu dela kot o četje in uveljavljale pravice do 
starševskega dopusta, bodo delodajalci na splo šno ženske obravnavali kot manj predane svoji 
karieri kot moški in bodo manj vlagali v poklicne možnosti žensk.  
4. O SNOVNI SCENARIJ  
Če se na ravni EU ne sprejme nov ukrep, se bodo veljavne direktive ES še naprej uporabljale, 
ohranili pa se bodo tudi sedanji programi in cilji. Nekatere, a ne vse države članice, so 
podrobno opisale nacionalne predpise za ukrepe za boljše usklajevanje. Lizbonski cilji se 
bodo ocenili leta 2010, v okviru evropske st rategije zaposlovanja pa se bodo dolo čili nove 
smernice in cilji. Na črt za enakost med ženskami in moškimi bo leta 2010 potekel, a se bo 
delo evropskih socialnih partnerjev nadaljevalo. 
Velika razlika med stopnjo udeleženosti žensk z ot roki na trgu dela in  stopnjo udeleženosti 
moških z otroki na trgu dela  bo kljub temu ostala. Države članice bodo potrebovale ve čjo 
                                                 
13 Definicija, ki jo uporablja Eurostat: „Razlika v pla čilu med spoloma je navedena kot razlika med 
povprečnim bruto urnim zaslužkom pla čanega zaposlenega moškega in pla čane zaposlene ženske kot 
odstotek povpre čnega bruto urnega zaslužka pla čanih zaposlenih moških.“ 
14 Glej nedavno poro čilo Storitve otroškega varstva , Platenga/Remery, 2008. 
 
SL 5   SL udeleženost žensk na delovnem trgu, ne le za reše vanje problema staranja prebivalstva ampak 
tudi za konkuren čnost na svetovni ravni. Ve čja udeleženost žensk je torej klju čna. Države 
članice potrebujejo tudi stalno st opnjo rodnosti, da se bodo lahko spoprijele z demografskim 
izzivom. V državah, kjer je stopnja zaposlenos ti žensk visoka (kot so Finska, Švedska, 
Danska, Nizozemska in Združeno kraljestvo ), je tudi stopnja plodnosti precej nad 
povprečjem15. V veliki meri so v teh državah tudi politike usklajevanja naju činkovitejše. 
5. M OŽEN ODZIV POLITIK EU 
Cilj je pove čati stopnjo zaposlenosti žensk z otroki ter zmanjšati ne ravnotežje med spoloma in 
diskriminacijo z boljšo ponudbo možnosti, izboljšanjem pogojev za koriš čenje dopusta, 
povezanega z družino, in zagotavljanjem finan čne podpore med tem dopustom.  
Obravnavale so se številne možnosti, ki so pripel jale do ugotovitve, da je treba ukrepati, ker je 
Komisija v na črtu za enakost med ženskami in mo škimi boljše možnosti usklajevanja 
opredelila kot eno od prednostnih nalog, poleg tega pa so jo zaint eresirane strani pozvale, naj 
na tem podro čju naredi ve č. Nezakonodajni ukrepi (na primer izmenjava dobre prakse in 
pobud socialnih partnerjev) se bodo v vsakem pr imeru nadaljevali, kot tudi drugi ukrepi za 
povečanje stopnje zaposlenosti žensk. EU mora sprejeti nadaljnje ukr epe za spodbujanje 
zaposlenosti žensk  in jim omogo čati, da izkoristijo vse svoje zmožnosti in sposobnosti. Ker so 
med dejanskimi in želenimi zaposlitvenimi vz orci še vedno velike razlike, se zdi o čitno, da si 
ženske na splošno želijo delati ve č. Torej so možnosti za pove čanje udeleženosti žensk na trgu 
dela velike. 
Tako se je izbira zožila na naslednje možnosti: nobenega ukr epa na ravni EU, razširjanje 
dobre prakse, sprememba pravil o porodniškem dopustu (Direktiva 92/85/EGS), sprememba 
pravil o starševskem dopustu (Direktiva 96/34/ES), oblikovanj e podrobnejših dolo čb za 
posvojiteljski dopust in uvedba dve h novih vrst dopusta, in sicer o četovskega in dopusta za 
nego vzdrževanih družinskih članov.  
6. O CENJEVANJE MOŽNOSTI  
Vsaka možnost se je ocenila glede na to, ko liko izpolnjuje cilje, in v primerjavi z osnovnim 
scenarijem. Izkazalo se je, da možnost „nobenega novega ukrepa“ ugotovljenih težav ne bi 
rešila. „Razširjan je dobre prakse“  bi pomagalo pri doseganju boljšega ravnotežja med delom 
in zasebnim življenjem. 
Kar zadeva porodniški dopust , bi stopnja nadomestila v višini 100 % prejšnje pla če in 
štiritedensko podaljšanje dopusta pomen ilo pomembno in koristno podporo za boljše 
usklajevanje. Enako velja za klavzulo o pravici, da ženske po porodniškem dopustu lahko zaprosijo za gibljiv delovni čas. Cilji bi bili izpolnjeni, razen  zmanjšanja razlik med spoloma 
pri ženskah in moških, ki vzamejo z družino povezan dopust. 
Kar zadeva starševski dopust
, je bilo ocenjeno, da bi bila po daljšanje starševskega dopusta za 
en mesec in zagotovitev nadomestila v višini 66 % prejšnje pla če za podporo usklajevanju 
koristna, če bi oba starša vzela vsaj en mesec st arševskega dopusta. Ker bi bil starševski 
dopust pla čan, bi to o čete spodbudilo, da bi vzeli vsaj en mesec starševskega dopusta, pravica 
do katerega bi bila sicer izgubljena. Tovrstne dolo čbe so se v nordijskih državah izkazale za 
zelo učinkovite. 
                                                 
15 Ibid. str. 18. 
 
SL 6   SL Kar zadeva posvojiteljski dopust , je bila prilagoditev dolo čb, da bodo čim bolj podobne 
določbam, ki urejajo starševski dopust, ocen jena kot obetavna iz istih razlogov kot za 
spremembo ureditve starševskega dopusta. 
Zagotovitev desetdnevnega o četovskega dopusta  je bila ocenjena kot posebno koristna, saj bi 
več očetov spodbudila, da bi vzeli st arševski dopust. V skladu s predhodnimi izkušnjami v 
drugih državah članicah bodo o četje dopust, povezan z družino, vzeli le, če bo stopnja 
nadomestila med o četovskim dopustom blizu njihove pla če. Zato ta možnost predvideva 
nadomestilo v višini vsaj 66 % pla če. 
Uvedba enega meseca dopusta za nego vzdrževanih družinskih članov  (vključno z otroki, 
starejšimi od 8 let), je bila ocenjena kot koristna, ker ženskam (in moškim) omogo ča, da v 
času, ko skrbijo za vzdrževanega družinskega člana, ostanejo zaposleni. 
7. S KLEPNA UGOTOVITEV  
Sklepna ugotovitev poro čila o oceni u činka je, da bi bili pravno zavezujo či ukrepi na ravni 
Skupnosti najboljši instrument, da bi dosegli zasta vljene cilje. Ocenjene spremembe ureditev 
porodniškega in starševskega dopusta  bi bile skupaj z uvedbo novi h/drugih vrst dopusta zelo 
koristen sklop ukrepov za zagotavlja nje boljšega usklajevanja. Venda r glede na to, da se bodo 
o starševskem dopustu pogajali soci alni partnerji, Komisija ne  bi smela vlagati predlogov v 
zvezi z njim in bi morala upoštevati, da bi lahko pogajanja soci alnih partnerjev vklju čevala 
tudi nove oblike dopusta. Glede na okoliš čine je zaenkrat edini iz vedljiv ukrep predlog o 
spremembi ureditve porodniškega dopusta.