EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 12.11.2020 COM(2020) 698 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025



ZA ENAKOST LGBTIQ OSEB V EU: SVOBODA BITI, KAR SI Pri izgradnji Unije enakopravnosti ne bom počivala. Unije, kjer si lahko to, kar si, kjer lahko ljubiš, kogar želiš – brez strahu pred obtoževanjem ali diskriminacijo. Biti to, kar si, ni ideologija. To je tvoja identiteta. In nihče ti je ne more odvzeti. Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen,

Govor o stanju v Uniji 2020 Vsakdo v Evropski uniji bi se moral počutiti varnega, da lahko svobodno izraža svojo identiteto. Naša družbena, politična in gospodarska moč izhaja iz naše enotnosti v raznolikosti: enakost in nediskriminacija sta temeljni vrednoti in temeljni pravici Evropske unije ter sta zapisani v njenih Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah . Enake možnosti so tudi eno osnovnih načel evropskega stebra socialnih pravic. Evropska komisija, Evropski parlament in Svet ter države članice so skupaj odgovorni za varstvo temeljnih pravic ter zagotavljanje enake obravnave in enakosti za vse. Razvoj na zakonodajnem področju, sodna praksa in politične pobude preteklih desetletij so mnogim omogočili boljše življenje in pripomogli h gradnji družbe, ki bolj spoštuje enakost in v kateri se različni ljudje, vključno z lezbijkami, geji ter biseksualnimi, trans (tj. transspolnimi v širšem smislu), nebinarnimi, interspolnimi in kvir (LGBTIQ) osebami, počutijo bolje sprejeti. Komisija je leta 2015 predstavila „Seznam ukrepov za spodbujanje enakosti LGBTI oseb“, prvi okvir politike, ki je izrecno namenjen boju proti diskriminaciji LGBTI oseb. Na nacionalni ravni je 21 držav članic zakonsko priznalo istospolne pare, štiri pa so uvedle zakonske postopke priznanja spola brez kakršnih koli medicinskih zahtev. Nedavne raziskave kažejo tudi, da čeprav je družba v EU postala bolj naklonjena enakim pravicam in jih podpira, to v praksi še ne pomeni nujno, da se je življenje LGBTIQ oseb izboljšalo. V raziskavi iz leta 2019 je Agencija Evropske unije za temeljne pravice ugotovila, da v EU diskriminacija zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete/izraza in spolnih znakov celo narašča: v letu 2019 je 43 % LGBT oseb izjavilo, da so se počutile diskriminirane, medtem ko se je leta 2012 tako izreklo 37 % vprašanih. Po vsej EU smo še vedno priča diskriminaciji LGBTIQ oseb. Za mnoge LGBTIQ osebe v EU še vedno ni varno, da javno izkazujejo čustva, da razkrijejo svojo spolno usmerjenost, spolno identiteto, spolni izraz in spolne znake (tako doma kot na delovnem mestu), da so preprosto to, kar so, ne da bi se zaradi tega počutile ogrožene. Mnoge LGBTIQ osebe prav tako ogrožata revščina in socialna izključenost. Nekaterim se ne zdi varno prijaviti verbalno ali telesno nasilje policiji. S krizo zaradi COVID-19 so se najranljivejše skupine znašle pod novimi pritiski in LGBTIQ osebe pri tem niso izjema. Omejitev izhoda je mnoge LGBTIQ osebe, tako mlajše kot starejše, prisilila, da ostanejo v sovražnih okoljih, kjer jim morda grozi nasilje ali višja stopnja anksioznosti ali depresivnosti. Splošno razširjene lažne novice so LGBTIQ osebe celo okrivile za širjenje virusa. 46 % anketiranih v raziskavi je dejalo, da bi jim bilo neprijetno (povsem ali nekoliko), če bi bila na najvišji politični položaj izvoljena interspolna oseba. 57 % anketiranih v isti raziskavi je dejalo, da bi jim bilo (povsem ali nekoliko) neprijetno, če bi njihovi otroci imeli razmerje s trans osebo. 62 % interspolnih anketiranih se je v preteklih 12 mesecih počutilo diskriminirane, ker so interspolne osebe. Vsakodnevne izkušnje LGBTIQ oseb po EU se občutno razlikujejo. Družbeno sprejemanje LGBTI oseb se je z 71 % v letu 2015 povečalo na 76 % v letu 2019, vendar se je v devetih državah članicah zmanjšalo. Poleg tega je v nekaterih delih EU zaznan zaskrbljujoč trend pogostejših incidentov proti LGBTIQ osebam, kot so napadi na javne dogodke LGBTIQ, tudi parade ponosa, razglašanje t. i. „območij brez LGBTIQ ideologije“ in homofobno zastrahovanje na pustnih praznovanjih. Organizacije civilne družbe, ki se zavzemajo za zaščito LGBTIQ oseb in njihove pravice, vse pogosteje poročajo, da se soočajo s sovražnostjo, ki sovpada s porastom t. i. gibanja proti ideologiji spola (in proti LGBTIQ). Nujno je, da se države članice hitro odzovejo, da bi preprečile nadaljnji razvoj v tej smeri. Evropska unija mora imeti vodilno vlogo v prizadevanjih za boljše varstvo pravic LGBTIQ oseb. Komisija v svojih prizadevanjih za Unijo enakosti s strategijo za enakost LGBTIQ oseb, ki je prvi tovrstni dokument, obravnava neenakosti in izzive, s katerimi se soočajo LGBTIQ osebe. Posebno pozornost namenja raznolikosti potreb LGBTIQ oseb in najranljivejšim, vključno z osebami, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, ter trans, nebinarnimi in interspolnimi osebami, ki so med najmanj sprejetimi skupinami v družbi ter so na splošno izpostavljene večji diskriminaciji in nasilju kot drugi v LGBTIQ skupnostih. Diskriminacija je pogosto večrazsežnostna in le presečni pristop lahko utre pot trajnostnim in spoštljivim spremembam v družbi. 40 % anketiranih v raziskavi je opozorilo, da je etnična pripadnost ali priseljensko poreklo ob tem, da je oseba LGBTI, dodaten razlog za diskriminacijo. Geografska oddaljenost je lahko dodaten dejavnik ranljivosti. 47 % anketiranih LGBTI oseb vseh skupin v EU živi v velikem mestu, 11 % v predmestju ali na periferiji velikega mesta, 30 % v srednjih ali manjših mestih in 13 % na podeželju.

Ta strategija sledi pozivom k ukrepanju, ki so jih izrazile države članice in Evropski parlament, ob odločni podpori medskupine za pravice LGBTI in civilne družbe. Določa vrsto ciljno usmerjenih ukrepov v štirih stebrih: 1.obravnavanje diskriminacije LGBTIQ oseb, 2.zagotavljanje varnosti LGBTIQ oseb, 3.razvoj družb, ki so vključujoče za LGBTIQ osebe, in 4.vodstvo v pozivu za enakost LGBTIQ oseb po vsem svetu. Ob teh ciljno usmerjenih ukrepih bo posebna pozornost namenjena posebnim vprašanjem LGBTIQ oseb, spremljalo pa jih bo okrepljeno vključevanje vidika enakosti v vse politike, zakonodajo in programe financiranja EU. Namen te strategije je pripomoči k temu, da se bo bolje slišal glas LGBTIQ oseb, ter povezati države članice in akterje na vseh ravneh v skupnem prizadevanju za učinkovito obravnavo diskriminacije proti LGBTIQ osebam. Strategija se sprejema v času, ko smo v nekaterih državah članicah priča krčenju ali nazadovanju temeljnih pravic. EU ima sicer zelo visoke standarde na področju temeljnih pravic, vendar se ti ne uporabljajo vedno enako. Ta strategija dopolnjuje obstoječe in prihodnje pobude, namenjene spodbujanju EU razsežnosti enakosti na splošno.

1.OBRAVNAVANJE DISKRIMINACIJE LGBTIQ OSEB 19 % lezbijk, gejev in biseksualnih oseb, 35 % trans oseb in 32 % interspolnih oseb je v prejšnjem letu izkusilo diskriminacijo na delovnem mestu. 46 % LGBTI oseb zdravstvenim delavcem ali izvajalcem zdravstvenih dejavnosti nikoli ne razkrije, da so LGBTI. 51 % interspolnih oseb in 48 % trans oseb, 35 % lezbijk in 31 % gejev živi v gospodinjstvih, ki se težko prebijejo skozi mesec. Diskriminacija prizadene LGBTIQ osebe v vseh življenjskih obdobjih. LGBTIQ otroci in mladostniki ter otroci LGBTIQ ali mavričnih družin, v katerih živi vsaj ena LGBTIQ oseba, so že od zgodnjega otroštva pogosto stigmatizirani ter žrtve diskriminacije in ustrahovanja, kar vpliva na njihov učni uspeh in zaposlitvene možnosti, njihovo vsakdanje življenje ter osebno in družinsko dobrobit. V poklicnem življenju doživljajo LGBTIQ osebe diskriminacijo v času zaposlovanja, na samem delovnem mestu, pa tudi na koncu poklicne poti, kar je v nasprotju z zakonodajo EU na tem področju. Mnogi se srečujejo z ovirami, že ko skušajo najti pravično in stalno zaposlitev, kar lahko poveča tveganje revščine, socialne izključenosti in brezdomstva. Nedavne raziskave so pokazale, da trans osebe pri dostopu do trga dela naletijo na dodatne ovire. Pri LGBTI osebah je prisotna visoka stopnja brezdomstva. Glavna dejavnika za brezdomstvo LGBTIQ oseb, zlasti mladih, sta izključitev iz družinskega doma in diskriminacija pri dostopu do stanovanja. Ocenjuje se, da je 25–40 % mladih, ki so brezdomci, LGBTI. Diskriminacija zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete/izraza in spolnih znakov lahko pomembno vpliva tudi na telesno, duševno in spolno zdravje ter dobro počutje LGBTIQ oseb. Raziskave EU so dokazale pomembno razliko med zdravjem LGBTIQ skupnosti in zdravjem celotne populacije. Poleg tega LGBTIQ osebe pogosto odlašajo z obiskom zdravnika, ker so izkusile sovražne reakcije od zdravstvenih delavcev oziroma se takih reakcij bojijo, ter še vedno s težavo dostopajo do kakovostnega in cenovno dostopnega zdravljenja in oskrbe, vključno z zunajbolnišnično oskrbo in socialnim varstvom. Invalidi, starejši, migranti oziroma pripadniki etničnih ali verskih manjšin so še posebej izpostavljeni diskriminaciji. Ta ranljivost se je v krizi zaradi COVID-19 še povečala. 1.1 Krepitev in izboljšanje pravnega varstva pred diskriminacijo

Pravo EU, ki zagotavlja pravno varstvo pred diskriminacijo, je ključno za napredek enakosti LGBTIQ, prav tako pomembna pa je sodna praksa Sodišča Evropske unije. Tako varstvo spada pod različna pravna okvira glede na to, ali posamezna LGBTIQ oseba diskriminacijo doživlja zaradi spolne usmerjenosti (okvir za boj proti diskriminaciji) ali spola, vključno s spremembo spola (okvir za enakost spolov). V direktivi o enakosti pri zaposlovanju je zapisana pravica varstva pred diskriminacijo in nadlegovanjem zaradi spolne usmerjenosti v delovnem okolju. Sodišče je v nedavni odločitvi pojasnilo, da javna izjava, s katero se izključuje zaposlitev osebe z določeno spolno usmerjenostjo, lahko pomeni prepovedano diskriminacijo. Čeprav ta direktiva določa trdno izhodišče, je učinek njenih določb omejen na dva načina, in sicer s težavami pri uporabi in omejitvami področja uporabe, saj zakonodaja ne presega področja zaposlovanja. Komisija bo zagotovila, da bodo države članice dosledno uporabljale pravice, zajete v direktivi o enakosti pri zaposlovanju, in bo o uporabi direktive poročala v letu 2021. Poročilo bo pregledalo tudi, ali so države članice upoštevale priporočilo Komisije, naj razmislijo o vzpostavitvi organa za enakost, ki bo obravnaval diskriminacijo zaradi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti v okviru področja uporabe Direktive. Komisija bo do leta 2022 predložila zakonodajo, če se na tej podlagi izkaže za potrebno, zlasti v zvezi z vlogo organov za enakost. V direktivi o enakosti spolov je zapisana pravica varstva pred diskriminacijo in nadlegovanjem zaradi spola, med drugim zaradi spremembe spola, pri dostopu do zaposlitve, delovnih pogojih (vključno s plačilom) in poklicnih sistemih socialne varnosti. Načelo enakega obravnavanja moških in žensk izključuje odpustitev iz razloga, povezanega s spremembo spola. Pravo EU, kakor ga je potrdilo Sodišče, določa tudi pravico do nediskriminacije zaradi spola, kar vključuje tudi spremembo spola, pri dostopu do blaga in storitev, dostopnih javnosti, in zakonsko določene socialne varnosti. Ta pravni okvir še ne navaja izrecno spolnih znakov kot prepovedanega razloga za diskriminacijo. Komisija je leta 2008 predstavila predlog direktive o enakem obravnavanju, ki naj bi pravno varstvo EU proti diskriminaciji, med drugim zaradi spolne usmerjenosti, razširila na področje, ki je širše od zaposlovanja in poklicnega usposabljanja, pri čemer poziva Svet, naj predlog sprejme, da bi se v pravu EU zaprle vrzeli v varstvu pred diskriminacijo zaradi spolne usmerjenosti. Raziskava, ki so jo podprli Komisija, Svet Evrope in civilna družba, je pokazala, da imajo države članice različne pristope k varstvu LGBTIQ oseb, zlasti nebinarnih, interspolnih in kvir oseb, pred diskriminacijo. Komisija bo države članice podpirala pri okrepitvi izmenjave dobrih praks glede pravnega varstva pred diskriminacijo zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete/izraza in spolnih znakov na različnih področjih. Nekatere države članice so v svoji nacionalni zakonodaji na področju enakosti med razloge za diskriminacijo dodale spolne znake, druge pa uporabljajo širšo razlago spola. Podobno le nekaj držav članic v svoji protidiskriminacijski zakonodaji kot razlog diskriminacije navaja spolni izraz. Komisija proučuje, kako bi bilo mogoče nebinarne, interspolne in kvir osebe bolje zaščititi pred diskriminacijo. Nove tehnologije prinašajo nove priložnosti za izboljšanje življenja vseh ljudi v Evropi, a predstavljajo tudi nove izzive. Z umetno inteligenco se sicer lahko rešujejo številna družbena vprašanja, vendar lahko njena uporaba v resničnem življenju tudi poglablja diskriminacijo, kar med drugim velja za diskriminacijo proti LGBTIQ osebam, in neenakosti spolov. Kot je bilo izpostavljeno v nedavnem pregledu politike Komisije, je bila na primer na področju sistemov umetne inteligence za prepoznavanje obrazov zaznana težava pri prepoznavanju obrazov trans oseb, zlasti v času tranzicije. Komisija načrtuje predložitev regulativnega okvira, ki bo posebej namenjen pristranskosti in neupravičeni diskriminaciji, ki je inherentna sistemom umetne inteligence z visokim tveganjem, vključno z biometričnimi sistemi. Predlagala bo posebne zahteve, med drugim povezane z dokumentacijo, glede kakovosti naborov podatkov za učenje in postopkov testiranja za odkrivanje in popravljanje pristranskosti. Te zahteve bi bile namenjene preprečevanju negativnih diskriminatornih učinkov v zgodnji fazi in bi omogočile stalno spremljanje in previdnost pri upoštevanju obstoječe zakonodaje o enakosti v celotnem življenjskem ciklu umetne inteligence. 1.2 Spodbujanje vključevanja in raznolikosti na delovnem mestu Poleg prepovedi diskriminacije k ustvarjanju enakih možnosti na trgu dela in izboljšanju poslovnih rezultatov prispevajo raznolika in vključujoča delovna okolja. Raznolikost in vključevanje sta ključnega pomena za spodbujanje novih zamisli in spodbujanje inovativne, uspešne družbe. Obstaja na primer dokazana povezava med vključevanjem LGBTIQ oseb ter donosom na sredstva, inovacijami in produktivnostjo. Komisija spodbuja upravljanje z raznolikostjo prek platforme EU za listine o raznolikosti. Podpisniki so sprejeli politike raznolikosti in vključevanja, vzpostavili notranje mreže LGBTIQ, zagotovili usposabljanje za svoje osebje, obeležili mednarodni dan boja proti homofobiji, transfobiji, bifobiji in interfobiji ter sodelovali na nacionalnih dogodkih ponosa. Za LGBTIQ zaposlene je izboljšana koordinacija med platformo EU, nacionalnimi listinami o raznolikosti in posameznimi podjetji lahko koristna. Komisija bo še naprej spodbujala vzpostavljanje nacionalnih listin o raznolikosti in sodelovala v posebnih prizadevanjih za spodbujanje enakosti LGBTIQ oseb z namenskimi ukrepi v okviru platforme EU za listine o raznolikosti. Komisija bo spodbujala uporabo Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) za izboljšanje socialno-ekonomskega položaja najbolj marginaliziranih LGBTIQ oseb in razvila pobude, ki se bodo osredotočale na posebne skupine, kot so geji, lezbijke ter biseksualne, trans in interspolne osebe. Komisija bo zbrala dokaze o ovirah za popolno enakost pri zaposlovanju, pa tudi na drugih področjih, na primer pri socialni zaščiti. To delo bo uporabljeno pri pripravi smernic za krepitev udeležbe trans in interspolnih oseb na trgu dela, namenjenih državam članicam in podjetjem. Komisija bo spodbujala izmenjavo dobrih praks med državami članicami in s pomočjo Agencije Evropske unije za temeljne pravice zagotavljala zanesljive in primerljive podatke na tem področju. Komisija bo še naprej podpirala ukrepe v okviru strategije za enakost spolov, namenjene izboljšanju socialno-ekonomskega položaja žensk, vključno z ukrepi, ki so relevantni za LBTIQ ženske. Socialna podjetja in, v širšem smislu, socialno gospodarstvo lahko imajo vodilno vlogo v boju proti diskriminaciji LGBTIQ oseb. Razvijejo lahko posebne programe, usposabljanja in sheme, ki omogočajo boljše vključevanje LGBTIQ oseb. V letu 2021 bo Komisija objavila evropski akcijski načrt za socialno gospodarstvo, ki bo spodbujal razvoj teh podjetij in organizacij ter bo namenjen spodbujanju družbenega vključevanja posebnih marginaliziranih skupin, vključno z LGBTIQ osebami. Komisija bo kot delodajalec dajala zgled. V okviru svoje nove strategije o človeških virih si bo še naprej prizadevala za popolnoma vključujoče delovno okolje, pri čemer bo zlasti zagotavljala bolj ciljno usmerjeno podporo in smernice za LGBTIQ zaposlene ter občutno izboljšala uporabo spolno vključujočega jezika v vsej komunikaciji. Komisija poziva druge institucije EU, naj sprejmejo ukrepe za spodbujanje raznolikosti in vključevanja pri zaposlovanju. 1.3 Boj proti neenakosti v izobraževanju, zdravju, kulturi in športu Komisija bo podpirala spodbujanje izmenjave dobrih praks med državami članicami in strokovnjaki o zagotavljanju varnega in vključujočega izobraževanja za vse otroke ter za mlade in odrasle. Tako bo nova strokovna skupina, ki razvija predloge v zvezi s strategijami za razvoj spodbudnih učnih okolij za skupine, pri katerih obstaja tveganje za slabši šolski uspeh, in predloge za podpiranje dobrega počutja v šoli, obravnavala spolne stereotipe v izobraževanju, ustrahovanje in spolno nadlegovanje. Poleg tega bo Komisija v prihodnji celoviti strategiji o otrokovih pravicah zagotovila nediskriminatoren dostop do pravic, varstva in storitev tudi LGBTIQ otrokom. Spodbujanje bolj vključujočega izobraževanja je v interesu vseh učečih se in sploh vseh državljanov ter prispeva k premagovanju stereotipov in gradnji bolj poštene družbe za vse. Raziskav o presečnih izkušnjah LGBTIQ oseb, ki so starejše ali imajo invalidnosti, pogosto ni dovolj. Program Obzorje Evropa bo podpiral študije spolov in presečne raziskave, ki so relevantne za LGBTIQ osebe, med drugim za področje zdravja. Komisija bo razširjala rezultate raziskav, vključno s priporočili in političnimi smernicami, ter prek platforme zdravstvene politike EU organizirala konferenco, namenjeno vsej EU. Predlagala bo tudi, da usmerjevalna skupina za spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni razmisli o možnosti potrjene dobre prakse glede zdravja na tem področju, ki bi se lahko izvajala v državah članicah. Države članice bodo spodbujene, da organizirajo usposabljanje za zdravstvene delavce, da bi se bolje ozavestili o zdravstvenih potrebah gejev in biseksualnih moških, lezbijk in biseksualnih žensk ter interspolnih in trans oseb, kar naj bi pripomoglo k odpravljanju diskriminacije in stigmatizacije pri dostopu do zdravstvenih storitev. Učna gradiva iz projekta HEALTH4LGBTI bodo dodatno razširjena in ponujena državam članicam. Komisija bo države članice spodbujala in podpirala pri izmenjavi dobrih praks pri obravnavanju težav na področju duševnega zdravja, s katerimi se sooča veliko število LGBTIQ oseb. Spolna pristranskost in drugi stereotipi so v številnih skupnostih med glavnimi gonili negativnega in sovražnega odnosa do LGBTIQ oseb. Povzročajo izključenost in stigmatizacijo vsakogar, kdor se ne podreja ustaljenim normam/predstavam o ženskah in moških, na primer nebinarne in kvir osebe. Mediji, kultura in šport so sektorji, ki imajo velik vpliv na spreminjanje odnosov ter premagovanje spolne pristranskosti in drugih stereotipov.

Komisija bo podpirala projekte, ki s kulturnim izrazom obravnavajo diskriminacijo, vzpostavljajo zaupanje in sprejemanje ter spodbujajo popolno vključenost LGBTIQ oseb. Okrepila bo vključevanje vidika enakosti LGBTIQ oseb v ustrezne pobude na področju zaposlovanja, izobraževanja in zdravja (zlasti v zvezi z duševnim zdravjem in preprečevanjem širjenja HIV/AIDS) ter programe financiranja EU (npr. EU4Health in Erasmus+). Prihodnji evropski načrt za boj proti raku bo upošteval položaj ranljivih skupin, vključno z LGBTIQ osebami. Projekti, ki obravnavajo presečno diskriminacijo in neenakost, ki jo doživljajo LGBTIQ osebe, spolno pristranskost in druge stereotipe, se lahko financirajo prek programa za državljane, enakost, pravice in vrednote. Erasmus+ financira projekte, ki prispevajo k temu, da se mladi, ki se soočajo z diskriminacijo zaradi spola ali spolne usmerjenosti in z drugimi družbenimi ovirami, usposobijo in opolnomočijo. Podobno lahko tudi evropska solidarnostna enota spodbuja solidarnostne aktivnosti, namenjene odpravljanju rasizma in diskriminacije, ter prispeva k širši udeležbi. V novem programskem obdobju bo v programih Erasmus+ in Evropska solidarnostna enota posebna pozornost namenjena vključevanju, enakosti in raznolikosti. Določen bo večplasten pristop, da bo program bolj vključujoč in da bo bolje dosegel ljudi z manj priložnostmi, med drugim z uvedbo prožnejših in bolj dostopnih formatov, s podpornimi ukrepi za pomoč pri pripravi in spremljanju udeleženih oseb ter s finančnimi ukrepi za obravnavanje ovir, ki nekaterim skupinam preprečujejo zadostno vključevanje v programe. 1.4 Spoštovanje pravic LGBTIQ oseb, ki prosijo za mednarodno zaščito Skupni evropski azilni sistem obravnava posebne razmere in potrebe ranljivih prosilcev za mednarodno zaščito (vključno z LGBTIQ osebami). Komisija je predložila predloge za reformo skupnega evropskega azilnega sistema, da bi bil bolj odporen in učinkovit ter da bi hkrati varoval potrebe takih prosilcev. Komisija bo države članice spodbujala k izmenjavi dobrih praks o obravnavanju potreb LGBTIQ oseb, ki prosijo za mednarodno zaščito, in se pri tem osredotočala na: -vprašanje, kako LGBTIQ osebam, ki prosijo za mednarodno zaščito, zagotoviti varne in primerne pogoje za sprejem, vključno z nastanitvijo; -standarde zaščite, ki se uporabijo v zvezi z njihovim pridržanjem (če je ustrezno), ter -vprašanje, kako preprečiti, da na obravnavo prošenj vplivajo diskriminatoren odnos do LGBTIQ oseb in/ali stereotipi o njih. Evropski azilni podporni urad bo izboljšal usposabljanje uradnikov za zaščito in tolmačev, da se zagotovi, da stereotipi o LGBTIQ osebah ne bodo vplivali na obravnavanje njihovih prošenj za mednarodno zaščito ter da bo obravnavanje potekalo v skladu z mednarodnim/EU pravom in drugimi ustreznimi instrumenti. V razpravah z državami članicami o prioritetah pri financiranju iz Sklada za azil in migracije bo Komisija poudarjala potrebo po krepitvi zmogljivosti za podpiranje pravic prosilcev za mednarodno zaščito in drugih migrantov. Evropska komisija bo zagotavljala sinergijo pri izvajanju strategije za enakost LGBTIQ oseb in akcijskega načrta EU za integracijo in vključevanje. Eno od osnovnih načel novega akcijskega načrta bo „vključenost za vse“. Upoštevani bodo izzivi, ki izhajajo iz presečnosti migrantskega statusa in drugih dejavnikov diskriminacije, kot sta spolna usmerjenost in spol. Ključni ukrepi Evropske komisije: üdo leta 2022 predlagati zakonodajo na podlagi prihodnjega poročila o izvajanju direktive o enakosti pri zaposlovanju, zlasti glede okrepitve vloge organov za enakost; üzagotavljanje ustreznega varstva ranljivih prosilcev (vključno z LGBTIQ osebami) v okviru skupnega evropskega azilnega sistema in njegove reforme; üzagotavljanje podpore za enakost LGBTIQ oseb v praksi v okviru Sklada za azil in migracije; üpodpiranje raziskav na področju zdravja, ki so relevantne za LGBTIQ osebe, vključno s trans in interspolnimi skupnostmi, v okviru programa Obzorje Evropa. Evropska komisija bo države članice podpirala pri: üzagotavljanju pravnega varstva pred diskriminacijo zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete/izraza ter spolnih znakov na različnih področjih; üizboljšanju varnega in vključujočega izobraževanja za LGBTIQ otroke in mlade; üupoštevanju posebnih potreb LGBTIQ oseb, ki prosijo za mednarodno zaščito, ob zagotavljanju varnih pogojev sprejema, pridržanja in namestitve; üizboljšanju usposabljanja za uradnike za zaščito in tolmače, ki sodelujejo pri obravnavanju prošenj LGBTIQ oseb.



2.ZAGOTAVLJANJE VARNOSTI LGBTIQ OSEB 38 % LGBTI oseb je v 12 mesecih pred raziskavo doživelo nadlegovanje iz sovraštva, ker so LGBTI. 22 % interspolnih oseb je v zadnjih petih letih doživelo fizični in/ali spolni napad, ker so interspolne. V preteklih petih letih je le 21 % LGBTI žrtev fizičnega ali spolnega nasilja iz sovraštva dejanje prijavilo kakršni koli organizaciji, vključno s policijo in organi za enakost. Vsakdo ima pravico do varnosti, tako doma kot v javnosti in na spletu. LGBTIQ osebe so nesorazmerno pogosto žrtve kaznivih dejanj iz sovraštva, sovražnega govora in nasilja. Leta 2016 je Komisija za odpravo sovražnega govora na spletu z informacijskimi podjetji dosegla dogovor o prostovoljnem kodeksu ravnanja. Ocene izvajanja kodeksa kažejo, da je spolna usmerjenost najpogosteje prijavljen razlog za sovražni govor (33,1 %). V krizi zaradi COVID-19 se je stopnja sovraštva in nasilja do LGBTIQ oseb ter njihove diskriminacije še povišala, družba v celoti pa se je polarizirala.

Zagovorniki pravic se soočajo z grožnjami, mirne pohode pa spremljajo sovražne reakcije.Politični diskurz vse prepogosto, med drugim v volilnih kampanjah, zlorablja LGBTIQ osebe kot dežurne krivce. Razglašanje t. i. območij brez LGBT je namenjeno zanikanju temeljnih pravic in svoboščin LGBTIQ skupnosti. Označevanje LGBTIQ kot „ideologije“ se širi v komunikaciji tako na spletu kot izven njega, podobno pa so nastrojene tudi kampanje proti t. i. ideologiji spola. Območja brez LGBTIQ so območja brez človečnosti – zanje v naši Uniji ni prostora. 2.1 Krepitev pravnega varstva za zaščito LGBTIQ oseb pred kaznivimi dejanji iz sovraštva, sovražnim govorom in nasiljem Države članice se po pravnem varstvu pred kaznivimi dejanji iz sovraštva in sovražnim govorom zoper LGBTIQ osebe zelo razlikujejo. Komisija bo v okviru skupine EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti organizirala ciljno usmerjene razprave z nacionalnimi organi in civilno družbo, ki bodo namenjene izmenjavi dobrih praks glede izvajanja nacionalne zakonodaje na teh področjih. Čeprav je EU sprejela zakonodajo, ki inkriminira kaznivo dejanje iz sovraštva in sovražni govor zaradi rasizma in ksenofobije, na evropski ravni ni posebne sankcije za sovražni govor ali kaznivo dejanje iz sovraštva zoper LGBTIQ osebe. Kot prvi pomemben korak bo Komisija leta 2021 v skladu s členom 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) predstavila pobudo za razširitev seznama kaznivih dejanj EU, da bo zajemal kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor, vključno s tovrstnimi kaznivimi dejanji zoper LGBTIQ osebe. Komisija bo sprejela tudi ukrepe za boj proti nasilju zaradi spola, kakor je napovedala v strategiji za enakost spolov. V okviru programa za državljane, enakost, pravice in vrednote naj bi se financirali projekti, namenjeni preprečevanju kaznivih dejanj iz sovraštva, sovražnega govora in nasilja zoper LGBTIQ osebe ter boju proti vsem tem vrstam dejanj, program za pravosodje pa bo zagotavljal priložnosti za financiranje spodbujanja pravic žrtev kaznivih dejanj, tudi ko gre za LGBTIQ žrtve. 2.2 Krepitev ukrepov za boj proti spletnemu sovražnemu govoru in dezinformacijam zoper LGBTIQ osebe Komisija bo do konca leta 2020 predlagala akt o digitalnih storitvah. Predlog sicer ne bo določal, kaj se šteje za nezakonit govor, vendar bo učinkoviteje obravnaval vse oblike nezakonitih vsebin, ki jih gostijo raznovrstne platforme, s čimer se bo zagotavljalo spoštovanje temeljnih pravic, vključno s svobodo izražanja. Komisija bo tudi razširila sodelovanje z informacijskimi podjetji in platformami, med drugim glede izvajanja kodeksa ravnanja. Komisija bo zagotavljala pravilen prenos in dosledno uporabo revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, ki krepi zaščito pred vsebinami, ki spodbujajo sovraštvo ali nasilje, in prepoveduje avdiovizualna komercialna sporočila, ki vsebujejo ali spodbujajo kakršno koli diskriminacijo, tudi zaradi spola ali spolne usmerjenosti. Komisija bo v letu 2020 sprejela akcijski načrt za evropsko demokracijo, s katerim bo obravnavala ključne izzive, med drugim boj proti dezinformacijam, zaščito pred zunanjim vmešavanjem in manipulacijo pri volitvah ter svobodo in pluralnost medijev. 2.3 Prijavljanje kaznivih dejanj iz sovraštva zoper LGBTIQ osebe in izmenjava dobrih praks Komisija bo še naprej spodbujala varno okolje, v katerem lahko LGBTIQ žrtve prijavijo kazniva dejanja, ter boljše varstvo in podporo za žrtve nasilja zaradi spola, nasilja v družini in kaznivih dejanj iz sovraštva zoper LGBTIQ osebe. V okviru strategije EU o pravicah žrtev (2020–2025) bo državam članicam pomagala zagotoviti, da so storitve za podporo žrtvam, vključno z varnimi hišami, na voljo tudi LGBTIQ osebam in dostopne zanje. Prav tako bo Komisija v okviru možnosti EU financiranja spodbujala integrirano in ciljno usmerjeno podporo za žrtve s posebnimi potrebami, med drugim za LGBTIQ žrtve kaznivih dejanj iz sovraštva. Komisija bo še naprej sodelovala z državami članicami, da bi zagotovila popolno in pravilno izvajanje direktive o pravicah žrtev, in sicer na podlagi poročila o izvajanju iz maja 2020. Komisija bo organizirala komunikacijsko kampanjo za ozaveščanje o pravicah žrtev, v kateri bo zajeta celotna EU, in spodbujala izmenjavo dobrih praks (kot je vzpostavitev t. i. mavričnih okenc na lokalnih policijskih postajah). Komisija bo v okviru tesnejšega sodelovanja z Agencijo EU za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter Svetom Evrope, državami članicami in civilno družbo v novi delovni skupini za usposabljanje na področju kaznivih dejanj iz sovraštva in krepitev zmogljivosti za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj podpirala usposabljanje, katerega namen je, da se osebje na tem področju opremi z znanjem za lažje prepoznavanje in evidentiranje LGBTIQ-fobne pristranskosti, kar bi prispevalo k pogostejšemu prijavljanju tovrstnih kaznivih dejanj. 2.4Varovanje in spodbujanje telesnega in duševnega zdravja LGBTIQ oseb Škodljive prakse, kot so nenujni kirurški in medicinski posegi kmalu po rojstvu ali v adolescenci, ne da bi interspolne osebe vanje same in povsem informirano privolile (pohabljanje spolnih organov pri interspolnih osebah), prisilna medikalizacija trans oseb in prakse za spreobrnitev spolne usmerjenosti LGBTIQ oseb, imajo lahko resne posledice za telesno in duševno zdravje. Komisija bo spodbujala izmenjavo dobrih praks med državami članicami, da se te prakse odpravijo. Prisilni splavi in prisilna sterilizacija ter druge škodljive prakse, ki prizadenejo ženske in dekleta, so oblike nasilja zaradi spola ter hude kršitve pravic žensk in otrok. Poleg tega bo Komisija v priporočilo o škodljivih praksah, ki prizadenejo ženske in dekleta, ki ga je napovedala v Strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025, vključila tudi presečni vidik. Ključni ukrepi Evropske komisije: üpredložitev pobude za razširitev seznama kaznivih dejanj EU (člen 83 PDEU), da se zajamejo kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor, tudi zoper LGBTIQ osebe, v letu 2021; üzagotovitev priložnosti za financiranje za pobude, namenjene boju proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, sovražnemu govoru, nasilju in škodljivim praksam zoper LGBTIQ osebe (program za državljane, enakost, pravice in vrednote), in za pobude, namenjene spodbujanju pravic žrtev kaznivih dejanj, kar vključuje tudi žrtve, ki so LGBTIQ osebe (program za pravosodje); üpredložitev priporočila o preprečevanju škodljivih praks zoper ženske in dekleta. Evropska komisija bo države članice podpirala pri: üizmenjavah dobrih praks o varstvu pred sovražnim govorom in kaznivimi dejanji iz sovraštva zoper LGBTIQ osebe; üspodbujanju varnega in podpornega okolja za LGBTIQ osebe, ki so žrtve kaznivih dejanj; üizboljšanju usposabljanja in krepitvi zmogljivosti na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj za boljše prepoznavanje in evidentiranje LGBTIQ-fobne pristranskosti ter povišanje stopnje prijavljanja tovrstnih kaznivih dejanj. 3.RAZVOJ DRUŽB, KI SO VKLJUČUJOČE ZA LGBTIQ OSEBE 53 % LGBTI oseb skoraj nikoli ali le redko razkrije, da so LGBTI. 21 držav članic priznava zveze istospolnih parov, 15 držav članic pa istospolnim parom omogoča posvojitev. Pravno priznanje spola na podlagi samoodločitve se uporablja v štirih državah članicah.

Listina o temeljnih pravicah določa pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter pravico otrok do potrebnega varstva in skrbi za zagotovitev njihovega dobrega počutja. V EU obstaja širok nabor modelov družin, med temi pa so tudi mavrične družine z eno ali več LGBTIQ osebami. Zaradi razlik v družinskem pravu držav članic družinske vezi niso vedno priznane, ko mavrične družine prečkajo notranje meje EU. Te težave so se ob ukrepih omejitev gibanja za zajezitev COVID-19 še poglobile. Težave nekaterih mavričnih družin pri pravnem priznavanju njihovih dokumentov in odnosov so povzročile dodatne težave, ko so države med pandemijo zaprle meje. V nekaterih primerih so ljudje obtičali na mejah in ni jim bilo omogočeno, da se med omejitvijo gibanja pridružijo svojim družinam. Trans, nebinarne in interspolne osebe v zakonodaji ali praksi pogosto niso priznane, kar jim povzroča pravne težave v zasebnem in družinskem življenju, med drugim v čezmejnih situacijah. 3.1 Zagotavljanje pravic LGBTIQ oseb v čezmejnih situacijah Pravo EU o prostem gibanju, zlasti direktiva o prostem gibanju, priznava pravico vseh državljanov EU in njihovih družinskih članov, vključno z registriranimi partnerji in mavričnimi družinami, do prostega gibanja in prebivanja v EU. Komisija bo še naprej zagotavljala pravilno uporabo prava o prostem gibanju, med drugim pri obravnavanju posebnih težav, zaradi katerih LGBTIQ osebe in njihove družine ne morejo uveljavljati svojih pravic. To vključuje namenske dialoge z državami članicami glede njihovega izvajanja sodbe v zadevi Coman, v kateri je Sodišče pojasnilo, da se pojem „zakonec“ v direktivi o prostem gibanju uporablja tudi za istospolne partnerje. Po potrebi bo Komisija začela sodni postopek. Da bi se izboljšala pravna varnost za državljane EU, ki uveljavljajo svoje pravice do prostega gibanja, in da bi se zagotovila učinkovitejša in enotnejša uporaba zakonodaje o prostem gibanju po vsej EU, bo Komisija leta 2022 pregledala smernice o prostem gibanju iz leta 2009. Pregledane smernice bodo odražale raznolikost družin in tako prispevale k lažjemu uveljavljanju pravic do prostega gibanja za vse družine, vključno z mavričnimi družinami. Komisija bo še naprej zbirala dokaze o težavah, s katerimi se LGBTIQ osebe in njihove družine v čezmejnih situacijah dejansko soočajo. Za materialno družinsko pravo so pristojne države članice. EU zakonodaja o družinskem pravu se uporablja v čezmejnih primerih ali v primerih s čezmejnimi posledicami in zajema LGBTIQ osebe. To vključuje pravila za olajšanje vzajemnega priznavanja sodb – o razvezi zakonske zveze, starševski odgovornosti in pravicah (vključno s pravico do varstva in vzgoje ter do obiskov), preživnini (za pare in otroke), lastništvu v okviru zakonske zveze in registriranih partnerskih skupnosti ter dednih zadevah (za pare in otroke) – med državami članicami. Komisija bo zagotovila dosledno uporabo čezmejnega družinskega prava za mavrične družine, in sicer tako, da bo pri spremljanju izvajanja tega prava tej skupini posvetila večjo pozornost. 3.2 Boljše pravno varstvo za mavrične družine v čezmejnih situacijah Nacionalna zakonodaja v več kot polovici držav članic vsebuje določbe, ki se uporabljajo za mavrične starše. Kljub temu in kljub obstoječi zakonodaji EU, kakor jo je razložilo Sodišče, se te družine, ko potujejo ali se preselijo v druge države članice, včasih soočijo s tveganjem, da se vez med otroki in LGBTIQ staršem ali starši pretrga, kar lahko vpliva na otrokove pravice. Pri potovanju ali selitvi v drugo državo članico lahko naletijo na težave tudi poročeni in registrirani partnerji. Komisija si bo odločno prizadevala za vzajemno priznavanje družinskih odnosov v EU. Če je oseba starš v eni državi, je starš v vsaki državi. Komisija bo v letu 2022 predlagala horizontalno zakonodajno pobudo za podporo vzajemnemu priznavanju starševstva med državami članicami, na primer priznanje starševstva v eni državi članici po veljavno priznanem starševstvu v drugi državi članici. Poleg tega bo Komisija še naprej podpirala prizadevanja držav članic za spoštovanje pravic mavričnih družin, kakor so zapisane v Listini EU o temeljnih pravicah (zlasti pravic do zasebnega in družinskega življenja ter otrokovih pravic), ki se uporablja pri izvajanju prava EU. Proučila bo možne ukrepe za podporo vzajemnemu priznavanju pravnega statusa istospolnih zakoncev in registriranih partnerjev v čezmejnih situacijah. 3.3 Boljše priznavanje trans in nebinarnih identitet ter interspolnih oseb Zahteve, ki se uporabljajo za osebe, ki želijo spremeniti svoj pravni spol, se med državami članicami občutno razlikujejo. Število držav članic, ki so znatno spremenile zakonodajo o priznavanju spola v smeri modela osebne samoodločitve, je v zadnjih letih zelo naraslo. Druge države članice ohranjajo razne zahteve za namen priznanja spola trans in nebinarnih oseb. Te zahteve so včasih nesorazmerne in lahko kršijo standarde človekovih pravic, kakor je Evropsko sodišče za človekove pravice razsodilo glede kirurških posegov in sterilizacije. Komisija bo države članice spodbujala k izmenjavi dobrih praks o tem, kako vzpostaviti dostopno zakonodajo in postopke za pravno priznanje spola na podlagi načela samoodločitve in brez starostnih omejitev. Komisija bo začela medsektorski dialog z različnimi deležniki, vključno z državami članicami, podjetji in zdravstveno stroko, ki bo namenjen ozaveščanju o trans in nebinarnih identitetah ter interspolnih osebah, pa tudi spodbujanju vključevanja v vse ustrezne ukrepe in postopke, tudi na Komisiji. 3.4 Podpora spodbudnemu okolju za civilno družbo Komisija bo zagotavljala financiranje za podporo ugodnega in trajnostnega okolja za LGBTIQ organizacije civilne družbe. V tej strategiji so navedeni ustrezni programi financiranja EU in njihova prednostna področja financiranja za enakost LGBTIQ oseb. Poleg projektnega financiranja bo program za državljane, enakost, pravice in vrednote za obdobje 2021–2027 povečal možnosti financiranja za male in srednje organizacije ter dal mrežam, ki spodbujajo enakost LGBTIQ oseb, na voljo nepovratna sredstva za poslovanje. Sredstva EU se morajo porabiti za prispevanje k oblikovanju nediskriminatorne družbe in v podporo prizadevanjem Komisije za vzpostavitev Unije enakosti.

Poleg tega bo Komisija vzdrževala in spodbujala strukturiran in odprt dialog ter posvetovanje s civilno družbo glede prava in oblikovanja politik, zlasti za razpravo o izvajanju strategije. Spodbujala bo dialog z državami članicami, agencijami EU, socialnimi partnerji in zasebnim sektorjem, da bi njihova mnenja lahko upoštevala v nadaljnjem razvoju politik za boj proti diskriminaciji LGBTIQ oseb. Komisija bo še naprej ozaveščala o potrebi po enakosti in nediskriminaciji LGBTIQ oseb in se bo udeleževala javnih dogodkov, ki so prelomni za LGBTIQ skupnost. Mladi imajo ključno vlogo pri oblikovanju vključujočih družb. Komisija je skupaj z državami članicami v procesu dialoga EU z mladimi zbrala njihova mnenja, na podlagi česar je bilo pripravljenih 11 evropskih ciljev mladih, ki (med drugim) pozivajo k enakosti vseh spolov in k vključujočim družbam. Ti cilji mladih odražajo stališča mladih v Evropi in predstavljajo vizijo Evrope, ki jim omogoča, da realizirajo ves svoj potencial, hkrati pa prispeva k odpravljanju ovir, ki osebam z manj priložnosti preprečujejo udeležbo v družbenem in gospodarskem življenju. Ključni ukrepi Evropske komisije: üv letu 2022 bodo pregledane smernice o prostem gibanju iz leta 2009, da bi se upoštevala raznolikost družin in da bi se prispevalo k lažjemu uveljavljanju pravic do prostega gibanja za vse družine, vključno z mavričnimi; üpredložitev horizontalne zakonodajne pobude o vzajemnem priznavanju starševstva med državami članicami; üproučitev ukrepov za podporo vzajemnemu priznavanju istospolnih partnerskih zvez med državami članicami; üzagotovitev možnosti financiranja, zlasti v okviru programa za državljane, enakost, pravice in vrednote. Evropska komisija bo države članice podpirala pri: üvzpostavitvi dostopne zakonodaje in dostopnih postopkov za pravno priznanje spola; üizboljšanju vključevanja trans, nebinarnih in interspolnih oseb v ustrezno dokumentacijo, vloge, raziskave in procese; üdoslednem upoštevanju pravice do prostega gibanja in pravil EU o družinskem pravu. 4.VODSTVO V POZIVU ZA ENAKOST LGBTIQ OSEB PO VSEM SVETU LGBTIQ pravice so človekove pravice in LGBTIQ osebe bi morale biti v položaju, da svoje pravice polno uživajo, kjer koli in kadar koli. Kljub temu je položaj LGBTIQ oseb v različnih delih sveta še vedno zelo negotov, saj doživljajo hude kršitve pravic in zlorabe, ne da bi imele dostop do pravnega varstva. Mnogi se soočajo z diskriminacijo, nadlegovanjem, preganjanjem, zaporno kaznijo ali celo umorom ali smrtno kaznijo – zgolj zato, ker so, kar so. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje sta zavezani varovanju teh oseb in jim želita omogočiti uveljavljanje njihovih pravic. Položaj LGBTIQ oseb se med različnimi državami zelo razlikuje. Za čim večji učinek podpore EU je potreben prilagojen pristop, pri katerem moramo uporabiti vsa orodja, ki so nam na voljo. EU izvaja politični dialog s partnerskimi državami, da bi se obravnavali zakoni, politike in prakse, ki so diskriminatorni do LGBTIQ oseb, in da bi se dekriminalizirali istospolni odnosi in trans identitete. EU bo dajala zgled, izkazovala solidarnost in krepila odpornost pri varstvu in napredku pravic LGBTIQ oseb po svetu ter prispevala h globalnemu okrevanju, ki opolnomoča vsakogar za uspešno družbeno, gospodarsko in politično udejstvovanje, saj nihče ne sme biti zapostavljen. Vse pogosteje so zagovorniki človekovih pravic, ki se zavzemajo za enakost LGBTIQ oseb, življenjsko ogroženi. LGBTIQ osebe so zaradi sovražnih ali življenjsko nevarnih razmer pogosto prisiljene zbežati iz svoje države izvora. Eno osnovnih vodil delovanja EU je odločna zavezanost spodbujanju in varstvu človekovih pravic. Pomembno je, da so ukrepi notranjega in zunanjega delovanja EU na tem področju skladni in da se vzajemno krepijo. EU bo še naprej razvijala svojo vodilno vlogo v svetu pri varovanju univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic za vsakogar, tudi za LGBTIQ osebe. Ne glede na razloge za njihovo prošnjo za azil so LGBTIQ osebe, ki prosijo za azil, ob prihodu v EU pogosto izpostavljene dodatnim nevarnostim in imajo morda drugačne potrebe kot drugi prosilci za azil. 4.1 Krepitev sodelovanja EU pri vprašanjih pravic LGBTIQ oseb v vseh zunanjih odnosih EU bo okrepila svoj angažma pri vprašanjih pravic LGBTIQ oseb v svojih zunanjih odnosih na politični in tehnični ravni. Posebej si bo prizadevala za boj proti nasilju, sovraštvu in diskriminaciji ter za zagotovitev spoštovanja pravic LGBTIQ oseb v partnerskih državah. Kar zadeva države kandidatke in potencialne kandidatke, bo Komisija tudi v okviru pristopnih pogajanj in stabilizacijsko-pridružitvenega procesa vztrajala pri vprašanju enakosti LGBTIQ oseb v političnem dialogu in podpirala ukrepe za boj proti nasilju, sovraštvu in diskriminaciji zoper LGBTIQ osebe, vključno s tem, da bo v okviru Instrumenta za predpristopno pomoč podpirala organizacije civilne družbe. Podpirala bo tudi spremljanje in zbiranje podatkov o položaju LGBTIQ oseb v regiji ter bo razmere še naprej spremljala in o njih poročala v letnem širitvenem svežnju poročil o državah. Onkraj meja EU bo Komisija dobre prakse o boju proti diskriminaciji in spodbujanju pravic LGBTIQ oseb širila v okviru sodelovanja s Svetom Evrope, Združenimi narodi in drugimi ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi telesi. Akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 potrjuje zavezo EU in poziva k ukrepom v boju proti vsem oblikam diskriminacije, pri tem pa posebno pozornost posveča tudi večplastnim in presečnim oblikam diskriminacije. Obsoja diskriminatorne zakone, politike in prakse, vključno s kriminalizacijo istospolnih razmerij. EU bo ukrepala na področju enakosti LGBTIQ oseb v mednarodnih forumih, razvijala mednarodna partnerstva na osnovi načel enakosti in nediskriminacije ter s partnerskimi državami redno sodelovala v političnih dialogih in dialogih o človekovih pravicah, pri tem pa upoštevala svoje smernice za spodbujanje in zaščito človekovih pravic LGBTI oseb ter smernice glede nediskriminacije v zunanjem delovanju. Lokalne organizacije civilne družbe, ki se najbolj izpostavljeno zavzemajo za spodbujanje in varstvo pravic LGBTIQ oseb, bodo podprte s sredstvi EU. Komisija bo še naprej podpirala nacionalne, regionalne in svetovne programe v korist zagovornikov človekovih pravic LGBTIQ oseb in njihovih organizacij. Podpora se na primer zagotavlja za povečanje zmogljivosti za: -razvoj močnih gibanj po vsem svetu; -krepitev lokalnih, nacionalnih in regionalnih pobud na področju človekovih pravic in -vzpostavljanje regionalnih zavezništev v širitvenih in sosednjih regijah, Afriki, Aziji in Pacifiku ter Latinski Ameriki in na Karibih. EU bo še naprej zagotavljala hiter odziv za zaščito posameznih zagovornikov pravic LGBTIQ oseb. Komisija si bo tudi v prihodnje prizadevala, da bo humanitarna pomoč še naprej upoštevala vidik spola in starosti, da je prilagojena potrebam različnih spolov in starostnih skupin (vključno z LGBTIQ skupnostmi / posameznimi osebami) ter da je v skladu s humanitarnimi načeli, med drugim z načelom nepristranskosti (nediskriminacija). Nazadnje, Akcijski načrt za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju za obdobje 2021–2025 (GAP III) temelji, med drugim, na načelu presečnosti ter spodbuja enakost žensk in moških v vsej njihovi raznolikosti.

Tudi onkraj meja Evrope je kriza zaradi COVID-19 povzročila višjo stopnjo diskriminacije in nasilja zoper LGBTIQ osebe. EU je v svojem globalnem odzivu Ekipe Evropa na COVID-19 z dne 8. aprila 2020 zavzela pristop, ki temelji na človekovih pravicah, pri čemer si prizadeva za „boljšo obnovo“ in podpira bolj poštene, bolj vključujoče in trajnostne družbe ter za izvajanje Agende 2030, pri tem pa upošteva načelo, da nihče ne sme biti zapostavljen. EU daje prednost zdravstvenim in socialno-ekonomskim ukrepom, na primer tako, da zagotavlja, da so podpora in osnovne socialne storitve še naprej na voljo vsem, in bo na tem področju tudi v prihodnje spodbujala tako spoštovanje človekovih pravic, enakosti in nediskriminacije ter dostojnih delovnih pogojev kot boj proti nasilju in spoštovanje temeljnih vrednot. Ključni ukrepi Evropske komisije: üizvajanje ukrepov za podporo pravic LGBTIQ oseb v skladu z Akcijskim načrtom za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 ter Smernicami za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI oseb; üzagotavljanje podpore za enakost LGBTIQ oseb pri ukrepih v okviru sredstev instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje ter instrumenta za predpristopno pomoč. 5.URESNIČEVANJE STRATEGIJE: POLNA UPORABA POBUD EU V vseh fazah ukrepov, ki se bodo izvajali na podlagi te strategije, se bo upoštevalo načelo presečnosti: spolna usmerjenost, spolna identiteta/izraz in/ali spolni znaki se bodo upoštevali skupaj z drugimi osebnimi značilnostmi ali identitetami, na primer spolom, raso/narodnostjo, vero/prepričanjem, invalidnostjo in starostjo. To načelo omogoča razumevanje vloge, ki jo presečišča igrajo v izkušnjah posameznih oseb z diskriminacijo in ranljivostjo. LBTIQ ženske lahko doživljajo diskriminacijo kot ženske in kot LBTIQ osebe. LGBTIQ osebe z invalidnostmi se zaradi oviranega dostopa lahko soočajo z dodatnimi težavami pri pridobivanju podpore in informacij ter pri polnem sodelovanju v LGBTIQ skupnosti in družbi na splošno, kar le še poglobi njihovo izključenost. LGBTIQ osebe z invalidnostmi morajo imeti dostop do informacij o podpori in pravicah v dostopnih in alternativnih formatih, prav tako pa jim morajo biti dostopni LGBTIQ okolja, prostori in podporne mreže. Strategija obravnava tudi neenakosti, ki so prišle do izraza v krizi zaradi COVID-19 in ki so nesorazmerno prizadele ranljive LGBTIQ osebe. Pri delu na tem področju bo Komisija države članice spodbujala, da za blažitev nesorazmernega učinka krize in za napredek enakosti LGBTIQ oseb izkoristijo vse možnosti, ki jih ponuja instrument Next Generation EU. Poleg tega bo Evropska komisija pripravljena, da v okviru instrumenta za tehnično podporo državam članicam pomaga vključiti vidik enakosti v oblikovanje in izvajanje reform. Financiranje EU je ključno za podporo izvajanju politik EU v državah članicah. Od sredstev EU, ki jih upravljajo države članice, morajo imeti korist vsi državljani EU, brez kakršne koli diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti. Komisija in države članice morajo s strogim spremljanjem zagotoviti, da sredstva EU prispevajo k enakosti in da so vsi projekti, ki jih financira EU, skladni s pravom EU, vključno s Pogodbama in Listino o temeljnih pravicah. Če projekti kršijo protidiskriminacijska pravila EU, se lahko financiranje začasno ustavi ali ukine. Predlog Komisije za novo uredbo o skupnih določbah, ki določa pravila za programsko obdobje 2021–2027, vsebuje „omogočitveni pogoj“, ki se nanaša na Listino . Poleg tega morajo države članice za izbiro projektov določiti in uporabljati merila in postopke, ki so nediskriminatorni in upoštevajo Listino. Zanesljivi in primerljivi podatki o enakosti bodo ključni za oceno položaja LGBTIQ oseb in za učinkovito odpravljanje neenakosti. Komisija bo Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Evropski inštitut za enakost spolov povabila, naj državam članicam še naprej zagotavljata tehnično pomoč in metodološko podporo pri načrtovanju in izvajanju zbiranja podatkov o LGBTIQ osebah tako za analizo po posameznih parametrih kot za presečno analizo. Prav tako bo podpirala zbiranje podrobnih presečnih podatkov s strani Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Evropskega inštituta za enakost spolov in držav članic, zlasti prek podskupine za podatke o enakosti, ki deluje v okviru skupine na visoki ravni za nediskriminacijo, enakost in raznolikost. Poleg tega bo Komisija organizirala okroglo mizo o podatkih o enakosti, na kateri bodo sodelovali ključni deležniki, da bi se proučile ovire za zbiranje podatkov v zvezi z raso ali narodnostjo in opredelili načini za bolj usklajen pristop, tudi v zvezi s presečnimi podatki, ki se nanašajo na primer na raso ali narodnost in spolno usmerjenost. Komisija (Eurostat) bo še naprej delala na podatkih o enakosti, pri čemer bo vprašanje, ko bo to ustrezno, obravnavala predvsem neposredno z državami članicami na tehničnih sestankih z nacionalnimi statističnimi uradi. Eurostat bo službam Komisije zagotovil metodološko podporo pri ocenjevanju možnosti zbiranja statističnih podatkov o LGBTIQ osebah, ki jih bodo prostovoljno dale na razpolago države članice. Nova raziskava Eurobarometer o diskriminaciji v EU bo objavljena leta 2023. Poleg tega bo Komisija spodbudila Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, da v letu 2024 izvede celovito anketo o LGBTIQ osebah. Komisija spodbuja države članice, naj gradijo na obstoječih dobrih praksah in oblikujejo lastne akcijske načrte za enakost LGBTIQ oseb. Cilj bo okrepiti zaščito proti diskriminaciji LGBTIQ oseb, zagotoviti nadaljnje ukrepanje na nacionalni ravni za doseganje ciljev in izvajanje ukrepov, določenih v tej strategiji, ter jih dopolniti z ukrepi za napredek enakosti LGBTIQ oseb na področjih v pristojnosti držav članic. Komisija bo še naprej podpirala prizadevanja mest za vzpostavitev trdnih politik vključevanja na lokalni ravni ter spodbujala njihovo prepoznavnost, med drugim z vsakoletnim imenovanjem evropskih prestolnic vključenosti in raznolikosti. Poleg uresničevanja ključnih ukrepov iz te strategije bo Komisija vzpostavila podskupino za enakost LGBTIQ oseb, ki bo delovala v okviru skupine na visoki ravni za nediskriminacijo, enakost in raznolikost ter bo podpirala in spremljala napredek v državah članicah, tudi v zvezi s pripravo nacionalnih akcijskih načrtov za enakost LGBTIQ oseb. Organizirala bo redna srečanja na politični in strokovni ravni s civilno družbo in državami članicami ter sodelovala s Svetom Evrope, in sicer pri delu mreže vladnih kontaktnih točk za enakost LGBTI oseb. Redno bo spremljala izvajanje ukrepov, predstavljenih v tej strategiji, in leta 2023 predstavila vmesni pregled. Ključni ukrepi Evropske komisije: üocena in spremljanje izpolnitve omogočitvenega pogoja, ki se nanaša na Listino o temeljnih pravicah, kakor je določeno v predlogu Komisije za novo uredbo o skupnih določbah; üspremljanje izvajanja programov, ki jih financira EU, da se zagotovi spoštovanje načel enakosti in skladnost s pravom EU, vključno s Pogodbama in Listino o temeljnih pravicah; üpovabilo Agenciji Evropske unije za temeljne pravice in Evropskemu inštitutu za enakost spolov, naj državam članicam še naprej zagotavljata tehnično pomoč in metodološko podporo pri načrtovanju in izvajanju zbiranja podatkov o LGBTIQ osebah. Evropska komisija bo države članice podpirala pri: ürazvoju nacionalnih načrtov za enakost LGBTIQ oseb.