RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA  
z dne 17. aprila 2013  
o razrešnici glede izvrševanja prora čuna agencij Evropske unije za prora čunsko leto 2011: 
uspešnost, finan čno poslovodenje in nadzor agencij Evropske unije  
EVROPSKI PARLAMENT,  
— ob upoštevanju poro čila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi 
sklepov o razrešnici za prora čunsko leto 2009 z dne 14. novembra 2011 (COM(2011) 736) in delovnih 
dokumentov služb Komisije, priloženih temu poro čilu (SEC(2011) 1350 in SEC(2011) 1351),  
— ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta EU in Evropske komisije o decentraliziranih 
agencijah z dne 19. julija 2012,  
— ob upoštevanju skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU, priloženega skupni izjavi z dne 
19. julija 2012,  
— ob upoštevanju časovnega na črta za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije 
EU, ki ga je Komisija sprejela decembra 2012,  
— ob upoštevanju sporo čila Komisije z naslovom „Evropske agencije – smernice za prihodnost“ 
(COM(2008) 135),  
— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o razrešnici za leto 2010: uspešnost, finan čno 
poslovodenje in nadzor agencij EU (  1 ), 
— ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se 
uporablja za splošni prora čun Evropskih skupnosti (  2 ), zlasti člena 185 Uredbe,  
— ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 
2012 o finan čnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni prora čun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 (  3 ), zlasti člena 208 Uredbe,  
— ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni 
finan čni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finan čni uredbi, ki 
se uporablja za splošni prora čun Evropskih skupnosti (  4 ), zlasti člena 96 Uredbe,  
— ob upoštevanju posebnega poro čila Ra čunskega sodiš ča št. 15/2012 o obvladovanju navzkrižij interesov 
v izbranih agencijah EU,  
— ob upoštevanju specifi čnih letnih poro čil (  5 ) Ra čunskega sodiš ča o letnih ra čunovodskih izkazih decen ­
traliziranih agencij za prora čunsko leto 2011,  
— ob upoštevanju svoje študije z naslovom „Priložnosti in možnosti za ustanovitev skupne službe za 
podporo agencijam EU“, ki je bila izdana 7. aprila 2009,SL L 308/374 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) UL L 286, 17.10.2012, str. 388.  
( 2 ) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.  
( 3 ) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.  
( 4 ) UL L 357, 31.12.2002, str. 72.  
( 5 ) UL C 368, 16.12.2011.
— ob upoštevanju svoje izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (  1 ), 
resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (  2 ) ter sporo čila Komisije 
o boju proti korupciji v EU (COM(2011) 308),  
— ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,  
— ob upoštevanju poro čila Odbora za prora čunski nadzor ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne 
zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za državljanske svoboš čine, 
pravosodje in notranje zadeve (A7-0118/2013),  
A. ker ta resolucija za vsak organ iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 vsebuje horizontalne 
pripombe, ki spremljajo sklepe o razrešnici v skladu s členom 96 Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 
in členom 3 Priloge VI k Poslovniku Evropskega parlamenta,  
B. ker se je število agencij v zadnjem desetletju kar trikrat pove čalo, z 10 leta 2001 na 30 leta 2011,  
Splošna vprašanja  
1. poudarja pomen nalog, ki jih izvajajo agencije, in njihov neposredni vpliv na vsakdanje življenje 
državljanov, na primer v zvezi s kakovostjo zdravil, varnostjo hrane in letalskega prometa ter nadzorom 
nad izbruhi nalezljivih bolezni; v tem kontekstu poudarja, da je njihova neodvisnost izjemnega pomena, 
zlasti pri regulativnih agencijah in agencijah, ki zbirajo neodvisne informacije; opominja, da je bil glavni 
razlog za ustanavljanje decentraliziranih agencij izvajanje neodvisnih tehni čnih in znanstvenih ocen;  
2. spominja, da so Parlament, Svet in Komisija po treh letih analiziranja in pogajanj julija 2012 sprejeli 
skupni pristop za decentralizirane agencije, ki je politi čni sporazum o upravljanju in reformah agencij v 
prihodnosti; pozdravlja sklenitev tega sporazuma, a obžaluje dejstvo, da ne opredeljuje niti postopkov 
za sprejemanje odlo čitev v zvezi z izvajanjem predlaganih ukrepov niti ureditve o nadzoru Parlamenta 
pri teh postopkih;  
3. pozdravlja poro čilo Ra čunskega sodiš ča ter zlasti prizadevanja za uresni čitev zahtev Parlamenta o tem, 
da mora Ra čunsko sodiš če izboljšati revizije in poenostaviti postopek podelitve razrešnice;  
4. z zadovoljstvom ugotavlja, da revizijska poro čila Ra čunskega sodiš ča zdaj vsebujejo podrobnejše infor ­
macije kot v preteklih letih; poziva Ra čunsko sodiš če, naj ta pozitivni trend nadaljuje in še nadalje 
razvije elemente revizije uspešnosti, tako v letnih revizijskih poro čilih kot v posebnih poro čilih; poziva 
Ra čunsko sodiš če, naj spodbuja razprave, v katerih se bo, kadar agencije to želijo, prisluhnilo obema 
stranema, naj pove ča informativnost in preglednost poro čil, zlasti z natan čno opredelitvijo primerov, v 
katerih je agencija odkrila težavo in z njo seznanila Ra čunsko sodiš če, ter naj še natan čneje izpostavi 
primere, v katerih je bil podan pridržek;  
5. opozarja vse agencije, da so obvezane organu za podelitev razrešnice poslati poro čilo, ki ga pripravi 
njihov direktor in v katerem povzame število in vrsto notranjih revizij, ki jih opravi notranji revizor, 
priporo čila in sprejete ukrepe na podlagi teh priporo čil, kot je dolo čeno v členu 72(5) Uredbe (ES, 
Euratom) št. 2343/2002;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/375  
( 1 ) UL C 161 E, 31.5.2011, str. 62.  
( 2 ) UL C 51 E, 22.2.2013, str. 121.
6. izraža priznanje mreži agencij Unije – forumu za usklajevanje, izmenjavo informacij in dogovarjanje o 
skupnih stališ čih glede zadev, ki so v skupnem interesu agencij – za dobro sodelovanje s pristojnim 
odborom in spodbuja njeno krepitev; z zadovoljstvom ugotavlja, da so direktorji agencij, s katerimi je 
bil v okviru letnega postopka razrešnice vzpostavljen stik, pokazali pripravljenost in odprtost; je z 
za čudenjem prejel pismo mreže z dne 19. oktobra 2012, v katerem Parlament poziva, naj „se vrne k 
praksi iz prejšnjih let“; spodbuja mrežo in od nje pri čakuje, da bo namesto tega podprla spremembe, ki 
jih je Parlament zahteval v prejšnjih poro čilih o postopku razrešnice in ki naj bi izboljšale upravljanje, 
preglednost in ukrepe proti navzkrižju interesov v korist potrošnikov in davkopla čevalcev;  
7. poudarja, da se je treba osredoto čiti na u činkovitost postopka razrešnice, in poziva vse udeležene strani 
– Ra čunsko sodiš če, Svet, agencije in mrežo –, da k razrešnici pristopijo na osnovi tega stališ ča; 
poudarja, da osredoto čenost na uspešnost ne bi smela v ni čemer ogroziti pravilnosti in dobrega 
finan čnega poslovodenja;  
8. v zvezi s tem opozarja na razmerje med upravnimi stroški in rezultati agencij; meni, da bi morale 
agencije, če želijo delovati čim u činkoviteje in kar najbolje izkoristiti svoja sredstva, iskati sinergije, 
izmenjevati primere najboljše prakse ter souporabljati storitve na podlagi zemljepisne bližine ali 
podobnosti; meni, da bi bilo treba prav tako izboljšati, razširiti in poenostaviti dostop do storitev, ki 
jih zagotavlja Komisija;  
9. predlaga poenostavitev finan čnih pravil, ki se uporabljajo za agencije, saj bo to omogo čilo zmanjšanje 
stroškov za upravno osebje agencij; poziva Komisijo, naj v ta namen pripravi predloge in spodbudi 
agencije, da bodo uporabljale poenostavljeno obliko postopkov zaposlovanja, kadar standardni posto ­
pek, ki je primeren za velike organizacije, pomeni preveliko breme zanje;  
10. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če v številnih primerih odkrilo težave, ki pestijo mnoge 
agencije, npr.:  
— prenosi prora čunskih sredstev v naslednje leto, ki niso podprti z obveznostmi ali so pretirano visoki,  
— nepreglednost in premajhna strogost pri zaposlovanju,  
— javna naro čila in upravljanje pogodb,  
— morebitna navzkrižja interesov, med drugim na ravni upravnih odborov agencij;  
11. v zvezi s tem se seznanja z odgovorom mreže; pozdravlja usklajeno ukrepanje agencij in njihovo 
namero, da se bodo soo čile s težavami, ki jih je opredelilo Ra čunsko sodiš če, poziva mrežo in 
posamezne agencije, naj organu za podelitev razrešnice poro čajo o napredku pri izvrševanju konkretnih 
ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ki sta jih Ra čunsko sodiš če in Parlament odkrila v postopku 
razrešnice za prora čunsko leto 2010; poudarja dejstvo, da so za to odgovorni izvršni direktorji in 
upravni odbori agencij;  
12. poziva mrežo in posamezne agencije, naj organu za podelitev razrešnice poro čajo o napredku pri 
uresni čevanju teh zamisli in pristopov, da bo mogo če oceniti, ali se je izbrani pristop izkazal za 
učinkovitega pri reševanju preostalih težav, ki jih je opredelilo Ra čunsko sodiš če in so bile izpostavljene 
v skupnem pristopu, prav tako pa naj ga obveš čajo o posameznih in skupnih ukrepih za odpravo 
pomanjkljivosti, na katere je opozorilo Ra čunsko sodiš če, ter o rezultatih, ki so jih pri tem dosegle;  
13. poudarja, da agencije že nekaj časa zahtevajo ve čjo prilagodljivost pri dolo čbah, ki veljajo zanje v okviru 
finan čne uredbe; se zaveda, da je ve čina teh dolo čb nesorazmernih in da niso prilagojene ne velikosti, 
ne ciljem, ne zna čilnostim velikega dela agencij; meni, da bi poenostavitev finan čnih in zakonskih 
dolo čb, ki se uporabljajo za agencije, pove čala njihovo u činkovitost, zmanjšala odhodke in odpravila 
mnoge težave, na katere opozarja Ra čunsko sodiš če;SL L 308/376 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
14. ugotavlja, da so nekatere agencije na podro čju svobode, varnosti in pravice operativne in da je izvrše ­
vanje njihovega prora čuna odvisno tudi od zunanjih dejavnikov, ki bi jih bilo treba upoštevati v 
prora čunskem postopku;  
Upravljanje prora čuna in finan čno poslovodenje  
15. znova opozarja, da je na čelo enoletnosti eno od treh temeljnih ra čunovodskih na čel (enotnost, enolet ­
nost in uravnoteženost), ki so nujna za u činkovito izvrševanje prora čuna Unije; ugotavlja, da decen ­
tralizirane agencije tega na čela ne spoštujejo vedno v celoti;  
16. opominja agencije, da ponavljajo či se problem prenosov v naslednje prora čunsko leto še ni bil rešen; je 
seznanjen s pojasnili agencij, da se je prenosom odhodkov iz poslovanja v naslednje prora čunsko leto 
težko izogniti; je vseeno prepri čan, da bi bile v številnih primerih mogo če izboljšave, predvsem z 
boljšim upravljanjem sredstev za prevzem obveznosti na podlagi dejanskih potreb, boljšim notranjim 
na črtovanjem in splošnim napovedovanjem prihodkov, pa tudi s strožjo prora čunsko disciplino in 
rednimi pregledi porabe; poziva agencije, naj ocenijo notranje upravne postopke, da bi zmanjšale 
upravno breme, zlasti ko gre za postopke javnih naro čil in zaposlovanja osebja; meni, da bi morala 
Komisija in Ra čunsko sodiš če na tem podro čju zagotavljati u činkovito pomo č agencijam;  
17. opozarja, da bi bilo treba v nekaterih primerih izboljšati notranje na črtovanje, kar pomeni, da bi morale 
agencije izboljšati svoje postopke; hkrati priznava, da bi moralo Ra čunsko sodiš če v dolo čenih okoli ­ 
ščinah in s primerno utemeljitvijo (npr. izpla čila niso bila mogo ča v letu oddaje naro čila) to na 
pregleden na čin omeniti v svojih poro čilih; meni, da bi bilo mogo če le tako dejansko oceniti, ali so 
prenosi previsoki ali ne;  
18. poudarja, da je treba pri tem upoštevati hierarhijo pravil, in meni, da bi se bilo treba osredoto čiti na 
dobro finan čno poslovodenje; meni pa, da sedanja finan čna pravila ne odpravljajo težav agencij, katerih 
financiranje temelji na prispevkih, in poziva Komisijo, naj pri naslednji reviziji finan čnih pravil, ki se 
uporabljajo za agencije, predlaga rešitev tega vprašanja; opozarja, da finan čna uredba prav tako ni 
prilagojena agencijam, ki ustvarjajo presežke, zato je treba pri njeni reformi nujno razmisliti o rešitvah 
za takšne primere, denimo o ustanovitvi omejenega rezervnega sklada;  
19. pri čakuje, da se bo Ra čunsko sodiš če v vlogi zunanjega revizorja v okviru spremljanja poro čila Parla ­
menta o razrešnici za prora čunsko leto 2010 in lastnega poro čila o primerjalni analizi agencij posve ­
tovalo z mrežo agencij ter oblikovalo vsem dostopne in pregledne postopke za primerjavo in razvrš ­ 
čanje agencij z uporabo pomembnih kazalnikov na podro čju dobrega finan čnega in prora čunskega 
poslovodenja, nizkih upravnih stroškov ter operativne u činkovitosti in uspešnosti, podatke, ki jih bo pri 
tem uporabilo, pa posredovalo v lahko dostopni obliki (tj. Excelove datoteke in/ali datoteke CSV);  
20. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je premajhna prilagodljivost v okviru prora čuna po oceni nekaterih 
agencij slabost, kar pomeni, da bi bili mogo či prihranki, če bi bila prora čunska prožnost pri preraz ­
porejanju med posameznimi naslovi ve čja; poziva Komisijo, naj pozorno preu či razmere in pripravi 
predloge za odpravo te pomanjkljivosti;  
21. ugotavlja, da v agencijah med letom potekajo številni razli čni revizijski in kontrolni postopki, vendar so 
pogosto zelo neenakomerno razporejeni in jim lahko povzro čajo težave; meni, da bi bilo treba to 
težavo v prvi vrsti nasloviti z boljšim usklajevanjem razli čnih revizij (  1 ); meni, da bi se bilo treba 
posvetovati z agencijami, da bi za to vprašanje poiskali prakti čne rešitve, ki ne bodo ovirale izvajanja 
njihovih osrednjih nalog; poziva Ra čunsko sodiš če, Komisijo, agencije in mrežo, naj oblikujejo pristop, 
ki bo ustrezal vsem udeleženim stranem;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/377  
( 1 ) V zvezi s tem glej ukrep 53 v časovnem na črtu za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije 
EU.
22. zahteva, da vse agencije in skupna podjetja ob objavi kon čnih letnih ra čunovodskih izkazov vedno 
priložijo standardno predlogo s podatki, predstavljenimi v poro čilih o izvrševanju prora čuna ter v 
poro čilih o prora čunskem in finan čnem poslovodenju; priporo ča, da te podatke predložijo na celovit, 
preprosto dostopen in pregleden na čin (Excelove datoteke in/ali datoteke CSV), da bo primerjava med 
izvrševanjem njihovih prora čunov preprostejša, Parlament in javnost pa bosta lahko podrobno primer ­
jala njihove stroške;  
23. poziva mrežo, naj uvede podroben, standardiziran sistem prora čunskih vrstic, da bo mogo če združiti in 
primerjati prihodke in odhodke agencij, pa tudi izvrševanje in porabo sredstev po posameznih prora ­ 
čunskih vrsticah, in sicer po naslovih, poglavjih in postavkah; poleg tega jo poziva, naj podatke primerja 
in na njihovi osnovi oblikuje sklepe, nato pa te podatke da na voljo javnosti v lahko dostopni obliki 
(npr. Excelove datoteke in/ali datoteke CSV);  
Človeški viri in politika zaposlovanja  
24. poudarja, da kadrovski predpisi vzpostavljajo na čela kadrovske politike agencij in da obstaja potreba po 
ve čji prilagodljivosti in poenostavitvi zakonskih dolo čb, ki se uporabljajo za agencije, da bi zagotovili 
ve čjo u činkovitost na tem podro čju; prav tako poudarja, da člen 110 kadrovskih predpisov sicer 
omogo ča dolo čeno mero prilagodljivosti, saj kon čno odlo čitev sprejme Komisija, a je vseeno nujno, 
da Komisija in agencije pred tem dosežejo soglasje; meni, da bi morala Komisija, če ne bo prišlo do 
soglasja, pristojnemu odboru Parlamenta posredovati utemeljeno odlo čitev;  
25. spominja agencije, da bi morale pri na črtovanju kadrovske politike ubrati pristop globalnega na črto ­
vanja kadrovskih virov, ki bi bil v skladu z njihovimi prora čunskimi in upravnimi zmogljivostmi, s 
čimer bi zagotovile, da bi bila njihova kadrovska politika enotna in prilagojena njihovim potrebam; 
poudarja tudi, da bi bilo treba v kadrovskih na črtih upoštevati nekatere temeljne pomisleke, kot sta 
enakopravna zastopanost spolov in geografska uravnoteženost; v zvezi s tem pozdravlja pobude, ki jih 
je v časovnem na črtu podala Komisija, in dejstvo, da se pri reformi kadrovskih predpisov, ki poteka, 
upoštevajo posebne zna čilnosti agencij;  
26. izraža zaskrbljenost, ker v postopkih zaposlovanja v agencijah prihaja redno do težav že od njihove 
ustanovitve in ker je Ra čunsko sodiš če pri reviziji izvrševanja prora čuna za leto 2011 naletelo na težave 
ali pomanjkljivosti na tem podro čju skoraj pri vseh agencijah, razen dveh; je za čuden, da ne skupni 
pristop ne časovni na črt ne predvidevata ukrepov na tem podro čju; 
27. meni, da so že uveljavljeni na črti kadrovske politike koristno orodje za dolgoro čno kadrovsko na črto ­
vanje; je vse bolj zaskrbljen, da bi utegnila Komisija v letnem prora čunskem postopku razveljaviti 
dogovorjene na črte kadrovske politike, zato jo poziva, naj se pri tem omeji;  
28. poziva vse agencije, naj organ za podelitev razrešnice obvestijo, koliko dni dopusta na leto so odobrile 
posameznim razredom uslužbencev v shemah gibljivega delovnega časa in kompenzacije, ki jih priložijo 
svojih letnim poro čilom o dejavnostih;  
Navzkrižja interesov in preglednost  
29. pozdravlja posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 15/2012 o obvladovanju navzkrižij interesov v 
izbranih agencijah EU, ki je nastalo na zahtevo Parlamenta, da je treba opraviti obsežno analizo 
pristopa agencij v primerih, ko bi lahko prišlo do navzkrižja interesov;  
30. meni, da je glavna dodana vrednost posebnega poro čila Ra čunskega sodiš ča št. 15/2012 redno sprem ­
ljanje napredka agencij pri obvladovanju in prepre čevanju navzkrižja interesov; poziva Ra čunsko 
sodiš če, naj še naprej spremlja zadevo ter razširi obseg revizije tudi na druge agencije, svoje ugotovitve 
o tem pa objavi v enem od naslednjih posebnih poro čil;SL L 308/378 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
31. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če v posebnem poro čilu št. 15/2012 ocenilo pravilnike in postopke za 
obravnavo navzkrižja interesov v štirih izbranih agencijah: Evropski agenciji za varnost v letalstvu 
(EASA), Evropski agenciji za kemikalije (ECHA), Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) in Evropski 
agenciji za zdravila (EMA);  
32. meni, da je skušalo Ra čunsko sodiš če odgovoriti na dve vprašanji: prvi č, ali so obstajali ustrezni 
pravilniki in postopki, in drugi č, ali so bili ti pravilniki in postopki ustrezno upoštevani; prav tako 
ugotavlja, da se je Ra čunsko sodiš če pri svojem delu oprlo na opredelitev navzkrižja interesov iz 
smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in da iz teh smernic izhaja tudi 
referen čni okvir za minimalne zahteve, ki ga je sprejelo Ra čunsko sodiš če; poudarja pa, da smernice 
OECD sicer ponujajo mednarodno primerjalno vrednost na tem podro čju, a se v osnovi zanašajo na 
navzkrižja interesov pri zaposlenih v javnem sektorju, zato ne morejo biti ustrezna podlaga za u čin ­
kovit odziv v primeru morebitnega navzkrižja interesov med upravnimi in drugimi organi, ki sodelujejo 
pri delu agencije, na primer upravnimi odbori in skupinami strokovnjakov; se kljub vsemu zaveda 
vrednosti orodij OECD, zlasti kontrolnega seznama za darila in ugodnosti, pa tudi priporo čil glede 
sankcij, nujnega preverjanja popolnosti in vsebine izjav o interesih ter zahteve za upoštevanje stro ­
kovnih mnenj in opredeljevanje morebitnih navzkrižij interesov;  
33. ugotavlja, da lahko navzkrižje interesov zaradi nacionalnih ali institucionalnih interesov, ki lahko 
ogrožajo pravilno delovanje agencije, nastane tudi med člani upravnega odbora in agencijo samo; 
zato poziva Komisijo, naj Parlamentu obvezno posreduje predlog za obravnavo tega vprašanja; pri ča­
kuje, da se bodo medtem v interesu preglednosti objavile izjave o interesih vseh članov upravnih 
odborov agencij;  
34. obžaluje, da je Ra čunsko sodiš če v posebnem poro čilu št. 15/2012, ko je bilo terensko delo kon čano 
(oktobra 2011), ugotovilo, da nobena od štirih izbranih agencij ni ustrezno obravnavala navzkrižja 
interesov; ugotavlja še, da sta EMA in EFSA oblikovali boljša pravila za ukrepanje ob navzkrižju 
interesov, medtem ko so bila pravila ECHA nepopolna, EASA pa jih sploh ni uvedla;  
35. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če poro čalo o številnih pomanjkljivostih, zlasti kar 
zadeva upoštevanje pravilnikov in postopkov za zaposlene in pritožbeni odbor (ECHA), preglednost pri 
objavljanju letnih izjav o interesih (EASA) in usposabljanje o navzkrižju interesov (ECHA in EASA); 
poudarja, da ima med štirimi agencijami, za katere je Ra čunsko sodiš če opravilo revizijo, zgolj EMA 
pravilnik o darilih in povabilih;  
36. pozdravlja priporo čila, ki jih je Ra čunsko sodiš če podalo štirim revidiranim agencijam; pozdravlja 
dejstvo, da so izbrane agencije po reviziji Ra čunskega sodiš ča sprejele številne ukrepe, da bi odpravile 
svoje pomanjkljivosti; poziva agencije, naj organu za podelitev razrešnice poro čajo o nadaljnjih ukrepih 
v zvezi z uvajanjem pravilnikov in postopkov za odpravo pomanjkljivosti, pa tudi o morebitnih 
novostih pri upravljanju navzkrižja interesov;  
37. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če odkrilo številne pomanjkljivosti pri obravnavanju vprašanj, ki se 
pojavljajo v obdobju po prenehanju zaposlitve, zaradi česar je prepre čevanje navzkrižja interesov v 
primerih, ko se uradniki izmeni čno zaposlujejo v agencijah in zasebnem sektorju, še toliko težje; 
podpira priporo čilo Ra čunskega sodiš ča, da je omenjena vprašanja treba obravnavati, in meni, da je 
nujno jasneje opredeliti tudi prehodno obdobje za nekdanje direktorje agencij in vse, ki so imeli 
odgovorne funkcije v agencijah;  
38. odobrava priporo čilo Ra čunskega sodiš ča, naj vse institucije in decentralizirani organi Unije preu čijo, ali 
se priporo čila iz posebnega poro čila št. 15/2012 nanašajo tudi nanje; meni, da bi morale vse agencije 
sestaviti in uresni čevati vsestranske pravilnike in postopke, ki bodo med drugim opredeljevali meha ­
nizem za zlorabo zaupanja in nedvoumne sankcije, oziroma na osnovi izkušenj in priporo čil Ra čun ­
skega sodiš ča iz posebnega poro čila št. 15/2012 spremeniti obstoje če pravilnike in postopke; poziva 
agencije, naj organ za podelitev razrešnice še pred iztekom leta 2013 obvestijo o doseženih rezultatih;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/379
39. pozdravlja odlo čitev Evropskega varuha človekovih pravic, da bo za ve č primerov, o katerih je pred 
kratkim poro čala Komisija, na lastno pobudo za čel preiskovati primere navzkrižja interesov, pri katerih 
se strokovnjaki izmeni čno zaposlujejo v agencijah in zasebnem sektorju; se strinja z opozorilom 
Evropskega varuha človekovih pravic, ki meni, da je u činkovita obravnava navzkrižja interesov sicer 
osrednji del dobrega upravljanja in dobrega eti čnega ravnanja, vendar pa ne gre vseh težav, ki se 
nanašajo na upravljanje in etiko, nujno pripisati navzkrižju interesov; meni, da je treba navzkrižja 
interesov obravnavati v okviru omejitev, in poudarja, da je treba spodbujati strategije in ukrepe za 
usposabljanje in prepre čevanje na podro čju navzkrižja interesov v institucijah Unije;  
40. pozdravlja priporo čilo Ra čunskega sodiš ča Uniji, naj razmisli o nadaljnjih spremembah regulativnega 
okvira za obravnavanje navzkrižja interesov;  
41. pozdravlja medinstitucionalno izjavo o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012, zlasti njene 
dolo čbe o obvladovanju in prepre čevanju navzkrižja interesov (odstavka 11 in 18) in o neodvisnosti 
znanstvenih strokovnjakov (odstavek 20);  
42. poziva Ra čunsko sodiš če, naj raziš če, kako agencije izvajajo ukrepe, sprejete na podlagi priporo čil iz 
posebnega poro čila št. 15/2012; poziva mrežo agencij, naj na podlagi izmenjave primerov najboljše 
prakse in izkušenj iz preteklosti oblikuje predloge, s katerimi bi bilo mogo če v sodelovanju s Komisijo 
in Ra čunskim sodiš čem opredeliti tiste agencije ali podro čja, na katerih delujejo, pri katerih obstaja 
najve čje tveganje navzkrižja interesov; v zvezi s tem pozdravlja pregled registra za preglednost za 
skupine lobistov v institucijah Unije ter poziva Komisijo in agencije, naj za čnejo izvajati ukrepe na 
podro čju morebitnega navzkrižja interesov, navedene v tem pregledu;  
43. pozdravlja ukrepe v zvezi z navzkrižjem interesov, ki jih je napovedala Komisija, zlasti pripravo smernic 
za skladno politiko prepre čevanja in obravnavanja navzkrižja interesov za člane upravnih odborov in 
direktorje, strokovnjake v znanstvenih odborih in člane odborov za pritožbe (  1 ), pri čemer gre za 
nalogo, za katero je odgovornost prevzela Komisija in jo uvrstila med cilje za leto 2013; z zadovolj ­
stvom ugotavlja, da je ta naloga tudi eden od prednostnih ukrepov in mejnikov Komisije; poziva 
Komisijo, naj upošteva predlagani rok za izvedbo tega ukrepa, organu za podelitev razrešnice pa naj 
pred iztekom leta 2013 posreduje poro čilo o doseženih rezultatih ter priloži ustrezne zakonodajne 
predloge;  
44. ugotavlja, da Komisija za leto 2013 predvideva dva ukrepa, ki naj bi ju uvedle agencije, in sicer 
„sprejetje in izvajanje jasnih pravil za navzkrižje interesov, še zlasti izmenjava izkušenj in morebitno 
oblikovanje usklajenega pristopa k skupnim težavam v zvezi z znanstvenimi in pritožbenimi odbori, ter 
opredelitev preglednih in objektivno preverljivih meril za nepristranskost in neodvisnost članov pritož ­
benih odborov“, pa tudi „pregled izbirnih postopkov za člane znanstvenih odborov“ (  2 ); poziva agencije, 
naj organu za podelitev razrešnice še pred iztekom leta 2013 poro čajo o napredku pri izvajanju teh 
nalog;  
45. poziva Komisijo, naj upošteva dejstvo, da je treba ohraniti ustrezno ravnovesje med tveganji in koristmi, 
zlasti pri upravljanju navzkrižja interesov na eni strani in cilja, da je treba pridobiti najboljše možno 
znanstveno mnenje, na drugi strani; meni, da s širjenjem kodeksov ravnanja in eti čnih smernic ni 
mogo če izklju čiti navzkrižja interesov; prav tako meni, da je sprejetje kodeksov ravnanja in eti čnih 
smernic sicer potrebno, ne pa tudi zadostno, in da je mogo če navzkrižje interesov izkoreniniti le z 
uvedbo in u činkovitim izvajanjem enostavnih in ustreznih pravil, in sicer kot del splošnega duha 
iskrenosti, poštenosti in preglednosti;SL L 308/380 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Glej ukrep 33 v časovnem na črtu za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU.  
( 2 ) Glej ukrepa 34 in 35 v časovnem na črtu za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU.
46. znova poudarja dejstvo, da je čim ve čja preglednost klju čnega pomena za zmanjšanje tveganja navz ­
križja interesov; zato poziva agencije, ki tega še niso naredile, naj na svojih spletnih mestih objavijo 
seznam članov upravnega odbora, vodstvenih delavcev ter zunanjih in notranjih strokovnjakov, skupaj 
z njihovimi izjavami o interesih in življenjepisi;  
Časovni na črt 
47. pozdravlja časovni na črt za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU, ki 
ga je Komisija sprejela decembra 2012, in poziva vse udeležene strani, naj upoštevajo tam predstavljene 
zamisli, zlasti med pogajanji o novem ve čletnem finan čnem okviru;  
48. v celoti podpira glavne cilje Komisije, opredeljene v časovnem na črtu, tj. dose či bolj uravnoteženo 
upravljanje, pove čati u činkovitost in odgovornost agencij ter dose či ve čjo skladnost delovanja; pozdrav ­
lja predlagane ukrepe, zlasti za racionalizacijo upravnih odborov, prizadevanja za sinergije med agen ­
cijami in morebitno združitev nekaterih agencij;  
49. kljub temu ugotavlja, da je časovni na črt sicer dobra izhodiš čna to čka, vendar ne ponuja celovite ocene 
trenutnega položaja, v katerem so agencije, pa tudi ne jasne vizije in strategije za njihovo moderniza ­
cijo, ki je potrebna; meni, da bi bila lahko Komisija odlo čnejša in zahtevnejša glede specifi čnih ukrepov 
za posamezne agencije oziroma vrste in skupine agencij; obžaluje, da je dolgotrajno delo medinstitu ­
cionalne delovne skupine v tej fazi prineslo bolj skromne rezultate in da Svet ni bil naklonjen bolj 
velikopoteznemu pristopu; je prepri čan, da bi bolj proaktiven in v prihodnost usmerjen pristop privedel 
k precej ve čji dodani vrednosti;  
50. pozdravlja dejstvo, da je ena od prednostnih nalog skupnega pristopa izboljšati upravljanje agencij, 
zlasti z natan čnejšo opredelitvijo vloge upravnega odbora in izvršnega direktorja in s pregledom 
pristojnosti predstavnikov Komisije in Parlamenta v upravnih odborih; meni, da bo s tem postopkom 
prav tako mogo če razjasniti odnose med agencijami ter institucijami Unije in državami članicami, 
vzpostaviti boljše mehanizme odgovornosti agencij in opredeliti stopnjo odgovornosti Komisije za 
dejavnosti agencij, pri čemer pa je treba upoštevati na čelo neodvisnosti agencij;  
51. poziva Komisijo, naj v okviru evropskega semestra bolje uporabi gradnjo zmogljivosti in priporo čila 
agencij, zlasti pri pripravi letne strategije rasti in makroekonomskih kazalnikov; poudarja, da agencije 
igrajo osrednjo vlogo pri uresni čevanju ciljev strategije Evropa 2020;  
Neodvisnost  
52. poudarja, da je neodvisnost agencij izjemnega pomena; opominja, da bi morale agencije neodvisno 
uresni čevati svoje poslanstvo, in obžaluje, da sedaj ni vedno tako; meni, da bi morali generalni direk ­
torati Komisije delovati kot partnerji agencij, in z zaskrbljenostjo ugotavlja, da posredovanje Komisije 
včasih me če senco dvoma na nepristranskost odlo čitev in ukrepov agencij, zlasti ko je tveganje za 
varnost potrošnikov veliko;  
Odgovornost  
53. meni, da bi bilo treba demokrati čno odgovornost agencij poenostaviti, zlasti na čin poro čanja organu za 
podelitev razrešnice (še vedno na primer obstajajo nedoslednosti v na činu predstavitve finan čnih 
podatkov in pri posredovanju poro čil o nadaljnjih ukrepih na podlagi razrešnice); meni, da bi se odnosi 
med Parlamentom in agencijami izboljšali, če bi uvedli boljši in bolj strukturiran sistem poro čanja 
Parlamentu; meni, da je trenutna situacija precej neenotna, stiki in poro čanje pa prepogosto potekajo 
samo priložnostno;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/381
54. meni, da je izjemno pomembno, da parlamentarni odbori, pristojni za agencije, kolikor mogo če 
natan čno preverijo letne delovne programe agencij ter jih prilagodijo aktualnim razmeram in politi čnim 
prednostnim nalogam; v zvezi s tem pri čakuje, da bodo agencije pri pripravi letnih delovnih programov 
tesno sodelovale z odbori in s Komisijo, v skladu s skupno izjavo o decentraliziranih agencijah z dne 
19. julija 2012;  
55. poziva agencije, naj na spletnih mestih objavljajo zapisnike s sestankov upravnega odbora, saj je to v 
interesu preglednosti in demokrati čnega nadzora, tudi parlamentarnega;  
56. predlaga, da bi se članu Odbora za prora čunski nadzor v Parlamentu omogo čilo prisostvovanje na 
sestankih upravnih odborov agencij, kjer bi imel vlogo opazovalca;  
Možnosti za tesnejše sodelovanje in združitev nekaterih agencij  
57. meni, da bi bilo treba preu čiti dodatne sinergije med Evropsko policijsko akademijo in Evropskim 
policijskim uradom, pri tem pa upoštevati ugotovitve študije, ki jo je izdala akademija leta 2011(št. 
pogodbe CEPOL/CT/2010/002); je seznanjen s tem, da bo akademija marca 2014 zapustila svoje 
sedanje prostore v Bramshillu (UK); zahteva, da Komisija za Evropski parlament in Svet pripravi predlog 
za preselitev akademije v Haag (NL), kjer ima trenutno sedež Evropski policijski urad, da bi si agenciji 
delili zmogljivosti in storitve, ne da bi bile pri tem ogrožene njune glavne naloge in samostojnost; 
poudarja, da bi hitra odlo čitev o preselitvi akademije precej zmanjšala negotovost, ki bi lahko negativno 
vplivala na osebje in postopke zaposlovanja;  
58. poziva Komisijo, naj skupaj z Evropsko fundacijo za usposabljanje, Evropskim centrom za razvoj 
poklicnega usposabljanja, Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer ter 
Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu nadalje raziš če sinergije, ki obstajajo med temi 
agencijami, in organu za podelitev razrešnice poro ča o možnostih za tesnejše povezave med njimi; 
poziva omenjene agencije in Komisijo, naj ocenijo, ali bi tesnejše sodelovanje lahko vodilo k ekonomiji 
obsega in optimizaciji njihove uspešnosti;  
59. meni, da bi morale nekatere agencije za četi tesneje sodelovati med seboj, zlasti ko gre za odlo čitve, ki 
vplivajo na podro čje delovanja drugih agencij; predlaga, da zadevne agencije same dosežejo dogovor, pri 
tem pa se posvetujejo z ustreznimi interesnimi skupinami, da ne bodo sprejeti nasprotujo či si zakoni; 
poziva agencije, naj v takšnih primerih vedno obvestijo pristojni odbor Parlamenta;  
Izmenjava prakti čnih zgledov  
60. poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo nove agencije (npr. Agencija za sodelovanje energetskih 
regulatorjev, Evropski ban čni organ (EBA), Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine 
(EIOPA) in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), vse ustanovljene leta 2011) lahko 
izkoristile najboljšo prakso starejših, bolj uveljavljenih agencij, da bi se izognile pomanjkljivostim pri 
zaposlovanju, javnih naro čilih in izvajanju finan čne uredbe;  
61. z zadovoljstvom ugotavlja, da nove agencije sodelujejo na sre čanjih mreže trikrat letno in da na teh 
sre čanjih poteka tudi izmenjava prakti čnih zgledov; prav tako ugotavlja, da so bile nove agencije 
povabljene k sodelovanju v podmrežah, ki se ustanavljajo za razpravo o vprašanjih, ki zahtevajo 
tehni čno znanje, zlasti v podmreži vodij uprav, ki se sre čuje tako pogosto kot mreža in se posve ča 
vprašanjem zaposlovanja, javnih naro čil in finan čnih pravil;  
62. je seznanjen s tem, da je ESMA organiziral dva študijska obiska, ki sta potekala v Evropski železniški 
agenciji (ERA) v letu 2011 in v Evropski agenciji za pomorsko varnost (EMSA) v letu 2012 in na 
katerih so imeli uslužbenci tega organa možnost, da se seznanijo z najboljšimi praksami uveljavljenih 
agencij; ugotavlja, da imajo ESMA, EIOPA in EBA pogoste stike, med katerimi si izmenjujejo izkušnje, 
usklajujejo prakse in izkoriš čajo sinergije;SL L 308/382 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
63. poziva mrežo agencij, naj se poveže s Komisijo, da bi preu čili možnosti za organizacijo skupnega 
usposabljanja za agencije ter odpravili finan čne težave, ki jih je Ra čunsko sodiš če odkrilo leta 2011;  
Evropski nadzorni organi  
64. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da dolo čbe finan čne uredbe niso povsem prilagojene na črtu financiranja 
evropskih nadzornih organov, saj se 55 % do 60 % njihovega prora čuna napaja s prispevki držav članic 
in držav Evropskega združenja za prosto trgovino; meni, da je treba poiskati ustrezne mehanizme za 
varnost in finan čno stabilnost teh organov, saj so izpostavljeni posebnim tveganjem zaradi mešane 
narave financiranja; meni, da bi bilo treba to vprašanje obravnavati najpozneje ob naslednjem pregledu 
finan čne uredbe v zvezi z agencijami, ter poziva Komisijo, naj oceni to stanje in o tem poro ča organu 
za podelitev razrešnice;  
65. poudarja pomen ustreznega usklajevanja dodeljenega prora čuna in razpoložljivih delovnih mest na eni 
strani ter nalog, zaupanih evropskim nadzornim organom, na drugi strani, saj bi nesorazmerje lahko 
privedlo do neuravnoteženega kadrovanja v zvezi z zaposlovanjem osebja organov na eni strani ter 
vklju čevanjem nacionalnih strokovnjakov na drugi strani; izraža zaskrbljenost, ker je Komisija spreme ­
nila kadrovske na črte, ki so jih predlagali evropski nadzorni organi, ne da bi to jasno navedla; poziva 
Komisijo, naj bo popolnoma jasna glede tega vprašanja in drugih vprašanj;  
66. je glede tega seznanjen s pomisleki iz predhodnih ugotovitev ocene finan čnega sektorja EU, ki jo je 
opravil MDS decembra 2012 in v kateri se priporo ča pove čanje virov in pristojnosti evropskih 
nadzornih organov, saj je to potrebno za uspešno izpolnjevanje njihovega mandata, obenem pa tudi 
pove čuje neodvisnost njihovega delovanja;  
Enakost spolov  
67. poudarja, da je treba uvesti politike, ki bodo zagotovile ustrezno zastopanost žensk in moških v 
upravnih organih agencij; poziva mrežo agencij, naj uvede in spodbuja splošne smernice za najboljšo 
prakso na tem podro čju, tudi če v ustanovitvenih uredbah agencij to ni izrecno omenjeno; poziva 
izvršne direktorje agencij, ki nosijo kon čno odgovornost za kadrovska vprašanja, naj zagotovijo enako ­
pravno zastopanost spolov med zaposlenimi v agencijah kot celoti, pa tudi med osebami, ki zasedajo 
odgovorne položaje;  
68. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v agencijah le malo izvršnih direktoric; ker v ve čini agencij direktorje 
imenuje upravni odbor na podlagi seznama, ki ga pripravi Komisija, poziva upravne odbore agencij in 
Komisijo, naj upoštevajo na čelo enakosti spolov in strategijo, ki jo je za čela leta 2010 izvajati Komisija, 
in na odgovornih položajih dosežejo boljšo uravnoteženost spolov; izraža zaskrbljenost nad tem, da 
skupni pristop in časovni na črt med cilje ne uvrš čata politike enakosti spolov, in poziva Komisijo, naj 
pripravi posebne predloge za obravnavo tega vprašanja;  
69. ugotavlja, da so za izvolitev svojih predstavnikov v upravne odbore agencij odgovorne države članice; 
poziva države članice, naj pri imenovanju predstavnikov v te organe upoštevajo na čela enakosti spolov, 
in poziva izvršne direktorje, naj pri izvolitvi predsednikov in podpredsednikov ozaveš čajo člane uprave 
o tem vprašanju; z zadovoljstvom ugotavlja, da v kar dveh agencijah trojke upravnemu odboru pred ­
seduje ženska;  
Obsežni informacijski sistemi  
70. poudarja, da se morajo agencije in Komisija usklajevati ter izmenjevati prakti čne zglede in izkušnje, da 
bodo lahko premagale tehni čne in upravne izzive obsežnih informacijskih sistemov, ki morajo delovati 
na ravni Unije; meni, da je nenavadno, da Komisija agencijam zara čunava pristojbine za uporabo njenih 
sistemov informacijske tehnologije, in ugotavlja, da te pristojbine niso dolo čene v skladu z objektivnimi 
parametri, na primer velikostjo agencije; ker te pristojbine za majhne agencije pomenijo precejšnje 
breme, poziva Komisijo, naj jih, če jih že mora na vsak na čin zara čunavati, prilagodi velikosti in 
finan čni zmogljivosti agencij;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/383
71. Komisijo opozarja na težave z obsežnimi informacijskimi sistemi, ki pestijo agencije, kot sta sistem 
ra čunovodstva na podlagi poslovnih dogodkov (ABAC) in sistem SYSPER2, saj so bili ti zasnovani glede 
na potrebe Komisije, ne potrebe agencij; pozdravlja ukrepe podmrež agencij, s katerimi naj bi te težave 
odpravili, zlasti mreže za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo agencij Unije (informacijska 
vprašanja) in podmreže vodij uprav (ABAC in SYSPER2), in poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje z 
agencijami v tej zadevi;  
72. predlaga, da bi agencijam omogo čili uporabo programske opreme za človeške vire Komisije (ali druge 
programske opreme), namesto da morajo kupiti lastne programe, ki so zelo dragi;  
73. predlaga, da bi moral z naslednjim prora čunskim letom Parlament pri preu čevanju agencij in pripravi 
mnenj zanje razmisliti o preoblikovanju, ki bi omogo čalo imenovanje ve č poro čevalcev, kot je letos že 
veljalo za druge institucije, s čimer bi poenostavili delo organa za podelitev razrešnice v zvezi z 
agencijami, saj je agencij veliko, njihovo delo in prispevki pa postajajo čedalje obsežnejši;  
74. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje agencijam, ki so vklju čene v ta postopek 
podelitve razrešnice, Svetu, Komisiji in Ra čunskemu sodiš ču.SL L 308/384 Uradni list Evropske unije 16.11.2013