Besedilo, ki ga predlaga Komisija Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Uvodna izjava 10

„(10) Skladno s cilji prispevanja k delovanju notranjega trga bi moralo biti tudi mogoče za kreditno institucijo dovoliti odstopanje od določb o ločitvi določenih trgovalnih dejavnosti, če je država članica sprejela primarno nacionalno zakonodajo pred 29. januarjem 2014 (vključno z naknadno sprejeto sekundarno zakonodajo), ki kreditnim institucijam, ki sprejemajo vloge prebivalstva ter malih in srednjih podjetij (MSP), prepoveduje naložbene dejavnosti v svojem imenu za svoj račun ter držanje trgovalnih sredstev. Države članice bi zato morale biti upravičene, da od Komisije zahtevajo, da odobri odstopanje od določb o ločitvi določenih trgovalnih dejavnosti za kreditno institucijo, za katero se uporablja nacionalna zakonodaja, ki je skladna z navedenimi določbami. To bi državam članicam z obstoječo primarno zakonodajo, katere učinki so enakovredni in skladni s to uredbo, omogočilo, da se izognejo usklajevanju obstoječih, učinkovitih določb. Da bi se zagotovilo, da učinki nacionalne zakonodaje ter iz nje izhajajoči izvedbeni ukrepi ne ogrozijo ciljev ali delovanja notranjega trga, morajo biti cilji nacionalne zakonodaje in povezanih nadzornih in izvršnih ureditev sposobni zagotoviti, da kreditne institucije, ki sprejemajo zajamčene vloge prebivalstva in MSP, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne in združljive z določbami iz te uredbe. Pristojni organ, ki nadzoruje kreditno institucijo, za katero se uporablja zadevna nacionalna zakonodaja, bi moral podati mnenje, ki bi moralo biti priloženo zahtevku za odstopanje.“ „(10) Skladno s cilji prispevanja k delovanju notranjega trga bi moralo biti tudi mogoče za kreditno institucijo dovoliti odstopanje od določb o ločitvi določenih trgovalnih dejavnosti, če je država članica sprejela primarno nacionalno zakonodajo pred 29. januarjem 2014 (vključno z naknadno sprejeto sekundarno zakonodajo), ki kreditnim institucijam, ki sprejemajo vloge prebivalstva ter malih in srednjih podjetij (MSP), prepoveduje naložbene dejavnosti v svojem imenu za svoj račun ter držanje trgovalnih sredstev. Države članice bi zato morale biti upravičene, da od Komisije zahtevajo, da odobri odstopanje od določb o ločitvi določenih trgovalnih dejavnosti za kreditno institucijo, za katero se uporablja nacionalna zakonodaja, ki je skladna z navedenimi določbami. To bi državam članicam z obstoječo primarno zakonodajo, katere učinki so enakovredni in skladni s to uredbo, omogočilo, da se izognejo usklajevanju obstoječih, učinkovitih določb. Da bi se zagotovilo, da učinki nacionalne zakonodaje ter iz nje izhajajoči izvedbeni ukrepi ne ogrozijo ciljev ali delovanja notranjega trga, morajo biti cilji nacionalne zakonodaje in povezanih nadzornih in izvršnih ureditev sposobni zagotoviti, da kreditne institucije, ki sprejemajo zajamčene vloge prebivalstva in MSP, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne in združljive z določbami iz te uredbe. Pristojni organ, ki nadzoruje kreditno institucijo, za katero se uporablja zadevna nacionalna zakonodaja, bi moral podati mnenje, ki bi moralo biti priloženo zahtevku za odstopanje.“

Pojasnilo Takšno odstopanje ni združljivo s ciljem ustvariti enake konkurenčne pogoje. Poleg tega bi takšna določba lahko pomenila precedens za prihodnje določbe o odstopanju na drugih zakonodajnih področjih in s tem škodila povezovanju notranjega trga na splošno.

Sprememba 2

Uvodna izjava 23

„(23) Če pristojni organ pri ocenjevanju trgovalnih dejavnosti sklene, da presegajo določena merila v smislu relativne velikosti, finančnega vzvoda, kompleksnosti, dobičkonosnosti, povezanega tržnega tveganja in medsebojne povezanosti, bi moral zahtevati njihovo ločitev od osnovne kreditne institucije, razen če mu lahko osnovna kreditna institucija ustrezno dokaže, da navedene trgovalne dejavnosti ne ogrožajo finančne stabilnosti osnovne kreditne institucije ali stabilnosti finančnega sistema Unije kot celote, ob upoštevanju ciljev te uredbe.“ „(23) Če pristojni organ pri ocenjevanju trgovalnih dejavnosti sklene, da presegajo določena merila v smislu relativne velikosti, finančnega vzvoda, kompleksnosti, dobičkonosnosti, povezanega tržnega tveganja in medsebojne povezanosti, in če nadalje ob upoštevanju ciljev te uredbe meni, da je ogrožena finančna stabilnost osnovne kreditne institucije ali delno ali v celoti finančni sistem Unije, bi moral zahtevati njihovo ločitev od osnovne kreditne institucije, razen če mu lahko osnovna kreditna institucija ustrezno dokaže, da navedene trgovalne dejavnosti ne ogrožajo finančne stabilnosti osnovne kreditne institucije ali stabilnosti finančnega sistema Unije kot celote, ob upoštevanju ciljev te uredbe.“

Pojasnilo S predlaganim besedilom naj bi se zagotovila skladnost med uvodno izjavo 23 in členom 10, ki zagotavlja pristojnemu organu diskrecijsko pravico pri pregledu trgovalnih dejavnosti in odločitvi, ali naj se začne postopek za ločitev trgovalnih dejavnosti.

Sprememba 3

Uvodna izjava 29

„Osnovna kreditna institucija bi morala ne glede na ločitev še vedno biti sposobna upravljati lastna tveganja. Zato bi morale nekatere trgovalne dejavnosti biti dovoljene, v kolikor je njihov namen skrbno upravljanje kapitala, likvidnosti in financiranja osnovne kreditne institucije in ne ogrožajo njene finančne stabilnosti. Podobno mora biti osnovna kreditna institucija sposobna za svoje stranke opravljati določene storitve upravljanja tveganj, ki so potrebne. Vendar bi se to moralo storiti brez izpostavljanja osnovne kreditne institucije nepotrebnemu tveganju in brez ogrožanja njene finančne stabilnosti. Dejavnosti varovanja pred tveganjem, ki so ustrezne za potrebe skrbnega upravljanja lastnega tveganja in za zagotavljanje storitev upravljanja tveganj strankam, so lahko primerne za obračunavanje varovanja pred tveganjem v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, vendar to ni obvezno.“ „Osnovna kreditna institucija bi morala ne glede na ločitev še vedno biti sposobna upravljati lastna tveganja. Zato bi morale nekatere trgovalne dejavnosti biti dovoljene, v kolikor je njihov namen skrbno upravljanje kapitala, likvidnosti in financiranja osnovne kreditne institucije in ne ogrožajo njene finančne stabilnosti. Podobno mora biti osnovna kreditna institucija sposobna za svoje stranke opravljati določene storitve upravljanja tveganj, ki so potrebne. Vendar bi se to moralo storiti brez izpostavljanja osnovne kreditne institucije nepotrebnemu tveganju in brez ogrožanja njene finančne stabilnosti. Dejavnosti varovanja pred tveganjem, ki so ustrezne za potrebe skrbnega upravljanja lastnega tveganja in za zagotavljanje storitev upravljanja tveganj strankam, so lahko primerne za obračunavanje varovanja pred tveganjem v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, vendar to ni obvezno. Pristojni organ je ne glede na sklep o ločitvi v skladu s členom 104(1)(a) Direktive 2013/36/EU pooblaščen, da uvede kapitalske zahteve, če obseg tveganj in trgovalnih dejavnosti presega določene ravni, da bi institucijo spodbudil, da nepotrebno ne ogrozi svoje finančne stabilnosti ali finančne stabilnosti celotne Unije ali njenega dela.“

Pojasnilo Da bi se omejilo tveganje za finančno stabilnost zaradi trgovalnih dejavnosti, bi moral biti pristojni organ pooblaščen, da uvede kapitalski pribitek, če obseg tveganj in dejavnosti presega določene ravni. Takšen pribitek bi pripomogel k odvrnitvi bank od izvajanja prekomernih trgovalnih dejavnosti.

Sprememba 4

Uvodna izjava 37a (nova)

Brez besedila „(37a) ECB ima za izvajanje svojih izključnih nalog, vključno z nalogami iz te uredbe, pooblastila za sankcioniranje iz člena 18 Uredbe (EU) št. 1024/2013.“

Pojasnilo Treba bi bilo pojasniti, da bo imela ECB po začetku izvajanja člena 28 v državah članicah za izvajanje svojih izključnih nalog pooblastila za sankcioniranje zlasti iz člena 18 Uredbe (EU) št. 1024/2013. Glej tudi odstavek 6 mnenja.

Sprememba 5

Člen 5 Opredelitve pojmov

„4. ‚trgovanje za lasten račun‘ pomeni uporabo lastnega kapitala ali izposojenih denarnih sredstev za prevzemanje pozicij v kateri koli vrsti transakcije za nakup, prodajo ali drug način pridobitve ali odtujitve finančnega instrumenta ali blaga z izključnim namenom ustvarjanja dobička za lasten račun in brez kakršne koli povezave z dejanskim ali predvidenim poslovanjem v imenu in za račun strank oziroma za namene varovanja subjekta pred tveganjem kot posledice dejanskega ali predvidenega poslovanja v imenu in za račun strank prek enot, oddelkov ali posameznih trgovcev, posebej namenjenih prevzemanju takih pozicij in ustvarjanju dobička, vključno prek namenskih spletnih platform za trgovanje za lasten račun;“ „4. ‚trgovanje za lasten račun‘ pomeni uporabo lastnega kapitala ali izposojenih denarnih sredstev za prevzemanje pozicij kot odziv na gibanja dejanskih ali pričakovanih tržnih vrednotenj in kot spodbuda za njihovo izkoriščanje v kateri koli vrsti transakcije za nakup, prodajo ali drug način pridobitve ali odtujitve finančnega instrumenta ali blaga z izključnim namenom ustvarjanja dobička za lasten račun in brez kakršne koli povezave z dejanskim ali predvidenim poslovanjem v imenu in za račun strank oziroma za namene varovanja subjekta pred tveganjem kot posledice dejanskega ali predvidenega poslovanja v imenu in za račun strank prek enot, oddelkov ali posameznih trgovcev, posebej namenjenih prevzemanju takih pozicij in ustvarjanju dobička, vključno prek namenskih spletnih platform za trgovanje za lasten račun. Ta opredelitev pojma vključuje vsako takšno transakcijo, opravljeno s ciljem ustvariti dobiček, ne glede na to, ali naj bi bil takšen dobiček realiziran kratkoročno ali dolgoročno in ali je dejansko realiziran;“

Pojasnilo Trgovanje za lasten račun se za razliko od drugih trgovalnih dejavnosti, kot so na primer dejavnosti vzdrževanja trga, izvaja z namenom ustvariti dobiček na podlagi dejanskih ali pričakovanih gibanj sprememb tržnih vrednosti, na katera se trgovci za lasten račun odzovejo in na podlagi katerih špekulirajo. Predlagana sprememba bo omogočila izključitev iz opredelitve dolgoročnih nešpekulativnih naložb v lastniški kapital (vključno z deleži v drugih finančnih institucijah, kot so banke in zavarovalnice).

Sprememba 6

Člen 5 Opredelitve pojmov

„12. ‚vzdrževanje trga‘ pomeni zavezo finančne institucije, da redno in tekoče zagotavlja tržno likvidnost z objavljanjem dvosmernih kotacij v zvezi z določenim finančnim instrumentom ali z izpolnjevanjem naročil strank ali naročil, ki izhajajo iz zahtev strank za trgovanje, v okviru rednega poslovanja, vendar v obeh primerih brez, da bi bila izpostavljena pomembnemu tržnemu tveganju;“ „12. ‚vzdrževanje trga‘ pomeni zavezo finančne institucije, da redno in tekoče zagotavlja tržno likvidnost z objavljanjem dvosmernih kotacij v zvezi z določenim finančnim instrumentom ali z izpolnjevanjem naročil strank ali naročil, ki izhajajo iz zahtev strank za trgovanje, v okviru rednega poslovanja, ali ob upravičenem pričakovanju potencialne dejavnosti strank in z varovanjem pozicij, ki izhajajo iz izvajanja teh nalog, vendar v obeh primerih brez, da bi bila izpostavljena pomembnemu tržnemu tveganju;“

ECB meni, da je vzdrževanje trga za razliko od trgovanja za lasten račun dejavnost, ki je usmerjena v stranke in zato povezana z običajnimi bančnimi dejavnostmi. Vzdrževanje trga se včasih izvaja tudi v pričakovanju poslovanja s strankami. Zato se predlaga, naj se v opredelitev vzdrževanja trga vključi besedilo „ob upravičenem pričakovanju potencialne dejavnosti strank“. To zagotavlja določeno stopnjo usklajenosti s predlagano opredelitvijo trgovanja za lasten račun. Poleg tega vzdrževalec trga za razliko od borznega posrednika v vsakem trenutku absorbira neravnovesja med ponudbo in povpraševanjem prek svojega inventarja, s čimer ogrozi svoj kapital. Zato bi bilo treba vzdrževalcu trga omogočiti, da svoje pozicije zavaruje pred tveganji, ki nastanejo zaradi opravljanja njegovih nalog kot vzdrževalca trga. Ker pojem „pomembno“ tržno tveganje ni opredeljen in ker je treba tudi čim bolje uskladiti opredelitev pojmov iz povezanih uredb, se predlaga uporaba pojma „varovanje pozicij pred tveganji, ki nastanejo zaradi opravljanja teh nalog“ v skladu z Uredbo (EU) št. 236/2012.

Sprememba 7

Člen 5 Opredelitve pojmov

Brez besedila „23. ‚koncentracija‘ pomeni koncentracijo, kot je določena v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004.“

Pojasnilo Glej odstavek 1.2 tega mnenja.

Sprememba 8

Člen 9(2) Dolžnost pregleda dejavnosti

„2. Pri ocenjevanju iz odstavka 1 pristojni organ uporabi naslednja merila: (a) relativno velikost trgovalnih sredstev, ki se izmeri kot trgovalna sredstva, deljena z bilančno vsoto; (b) finančni vzvod trgovalnih sredstev, ki se izmeri kot trgovalna sredstva, deljena z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom; (c) relativno pomembnost kreditnega tveganja nasprotne stranke, ki se izmeri kot poštena vrednost izvedenih finančnih instrumentov, deljena s skupnimi trgovalnimi sredstvi; (d) relativno kompleksnost trgovalnih izvedenih finančnih instrumentov, ki se izmeri kot trgovalni izvedeni finančni instrumenti druge in tretje stopnje, deljeni s trgovalnimi izvedenimi finančnimi instrumenti in trgovalnimi sredstvi; (e) relativno dobičkonosnost prihodkov od trgovanja, ki se izmeri kot prihodki od trgovanja, deljeni s čistimi skupnimi prihodki; (f) relativno pomembnost tržnega tveganja, ki se izmeri z izračunom razlike med trgovalnimi sredstvi in obveznostmi v absolutni vrednosti, ki se nato deli z enostavnim povprečjem med trgovalnimi sredstvi in trgovalnimi obveznostmi; (g) medsebojno povezanost, ki se izmeri z metodologijo iz člena 131(18) Direktive 2013/36/EU; (h) kreditno in likvidnostno tveganje, ki izhaja iz zavez in jamstev, ki jih zagotavlja osnovna kreditna institucija.“ „2. Pri ocenjevanju iz odstavka 1 pristojni organ uporabi naslednja merila: (a) relativno velikost trgovalnih sredstev, ki se izmeri kot trgovalna sredstva, deljena z bilančno vsoto; (b) finančni vzvod trgovalnih sredstev, ki se izmeri kot trgovalna sredstva, deljena z navadnim lastniškim temeljnim kapitalom; (c) relativno pomembnost kreditnega tveganja nasprotne stranke, ki se izmeri kot poštena vrednost izvedenih finančnih instrumentov, deljena s skupnimi trgovalnimi sredstvi; (d) relativno kompleksnost trgovalnih izvedenih finančnih instrumentov, ki se izmeri kot trgovalni izvedeni finančni instrumenti druge in tretje stopnje, deljeni s trgovalnimi izvedenimi finančnimi instrumenti in trgovalnimi sredstvi; (e) relativno dobičkonosnost prihodkov od trgovanja, ki se izmeri kot prihodki od trgovanja, deljeni s čistimi skupnimi prihodki; (f) relativno pomembnost tržnega tveganja, ki se izmeri z izračunom razlike med trgovalnimi sredstvi in obveznostmi v absolutni vrednosti, ki se nato deli z enostavnim povprečjem med trgovalnimi sredstvi in trgovalnimi obveznostmi; (g) medsebojno povezanost, ki se izmeri z metodologijo iz člena 131(18) Direktive 2013/36/EU; (h) kreditno in likvidnostno tveganje, ki izhaja iz zavez in jamstev, ki jih zagotavlja osnovna kreditna institucija.; (i) kartografijo trgovalnih dejavnosti, vključno z metodami za oceno potrebe po povečanju inventarja za zadovoljitev predvidenega povpraševanja strank; (j) okvir skladnosti, s katerim se izvaja ta uredba; (k) odškodninske sheme za trgovce; (l) dodatne kvantitativne podatke, kot so dohodki od zalog, spreminjanje tvegane vrednosti, ‚dobiček ali izguba prvega dne‘, omejitve za trgovalne enote in geografska razpršenost trgovalnih dejavnosti.“

Pojasnilo Glej odstavek 3.2 tega mnenja.

Sprememba 9

Člen 9(2a) (nov) Dolžnost pregleda dejavnosti

Brez besedila „2a. Pristojni organ lahko zahteva vse kvantitativne in kvalitativne podatke, ki so po njegovem mnenju pomembni za oceno trgovalnih dejavnosti iz odstavka 1.“

Pojasnilo Glej odstavek 3.2 tega mnenja.

Sprememba 10

Člen 10(1) Pooblastilo pristojnega organa, da zahteva, da osnovna kreditna institucija ne opravlja določenih dejavnosti

„1. Če pristojni organ po oceni iz člena 9(1) zaključi, da so omejitve in pogoji, povezani z merili iz točk (a) do (h) člena 9(2) in določeni v delegiranem aktu iz odstavka 5, izpolnjeni, zaradi česar meni, da je ogrožena finančna stabilnost osnovne kreditne institucije ali finančnega sistema Unije kot celote, pri čemer upošteva cilje iz člena 1, najkasneje dva meseca po zaključku navedene ocene začne postopek za sprejetje sklepa iz drugega pododstavka odstavka 3.“ „1. Če pristojni organ po oceni iz člena 9(1) zaključi, da so omejitve in pogoji, povezani z merili iz točk (a) do (h) člena 9(2) in določeni v delegiranem aktu iz odstavka 5, izpolnjeni, zaradi česar meni, da je ogrožena finančna stabilnost osnovne kreditne institucije ali celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela kot celote, pri čemer upošteva cilje iz člena 1, najkasneje dva meseca po zaključku navedene ocene začne postopek za sprejetje sklepa iz drugega pododstavka odstavka 3.“

Pojasnilo S predlagano tehnično spremembo naj bi se odpravila kakršna koli nejasnost, ki je še ostala in izhaja iz uporabe besede „zaradi česar“, glede na dejstvo, da pristojni organi v vsakem primeru ocenijo ogroženost finančne stabilnosti, tudi če so doseženi pragi v skladu z merili. Poleg tega bi moral pristojni organ svojo odločitev sprejeti tudi na podlagi dokazov, ki se zagotovijo z dodatnimi kazalniki (glej tudi odstavek 3.2 tega mnenja).

Sprememba 11

Člen 10(2) Pooblastilo pristojnega organa, da zahteva, da osnovna kreditna institucija ne opravlja določenih dejavnosti

„2. Če omejitve in pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, lahko pristojni organ še vedno začne postopek za sprejetje sklepa iz tretjega pododstavka odstavka 3, če po oceni iz člena 9(1) in ob upoštevanju ciljev iz člena 1 zaključi, da kakršna koli trgovalna dejavnost, z izjemo trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, dovoljeni v skladu s členoma 11 in 12, ki ga opravlja osnovna kreditna institucija, ogroža finančno stabilnost osnovne kreditne institucije ali finančnega sistema Unije kot celote.“ „2. Če omejitve in pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, lahko pristojni organ še vedno začne postopek za sprejetje sklepa iz tretjega pododstavka odstavka 3, če po oceni iz člena 9(1) in ob upoštevanju ciljev iz člena 1 zaključi, da kakršna koli trgovalna dejavnost, z izjemo trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, dovoljeni v skladu s členoma 11 in 12, ki ga opravlja osnovna kreditna institucija, ogroža finančno stabilnost osnovne kreditne institucije ali celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela kot celote .“

Pojasnilo Predlaga se, da pristojni organ svojo presojo utemelji na ogroženosti finančne stabilnosti celotne Unije ali njenega dela.

Sprememba 12

Člen 10(3) Pooblastilo pristojnega organa, da zahteva, da osnovna kreditna institucija ne opravlja določenih dejavnosti

„3. Pristojni organ o zaključkih iz odstavkov 1 in 2 obvesti osnovno kreditno institucijo in ji omogoči, da v dveh mesecih od datuma obvestila predloži pisne pripombe. Če osnovna kreditna institucija v roku iz prvega pododstavka pristojnemu organu ne dokaže, da so razlogi, ki so privedli do zaključkov, neutemeljeni, pristojni organ sprejme sklep, naslovljen na osnovno kreditno institucijo, in od nje zahteva, da ne opravlja trgovalnih dejavnosti iz navedenih zaključkov. Pristojni organ navede razloge za sklep in ga javno objavi. Če za namene odstavka 1 pristojni organ sklene, da bo osnovni kreditni instituciji dovolil opravljati navedene trgovalne dejavnosti, navede tudi razloge za sklep in ga javno objavi. Če za namene odstavka 2 pristojni organ sklene, da bo osnovni kreditni instituciji dovolil opravljati trgovalne dejavnosti, sprejme ustrezen sklep, naslovljen na osnovno kreditno institucijo. Pristojni organ se pred sprejetjem sklepa iz tega odstavka z EBA posvetuje o razlogih za predvideni sklep in morebitnih učinkih takega sklepa na finančno stabilnost Unije in delovanje notranjega trga. Pristojni organ o svoji končni odločitvi obvesti tudi EBA. Pristojni organ končno odločitev sprejme v dveh mesecih po prejetju pisnih pripomb iz prvega pododstavka.“ „3. Pristojni organ o zaključkih iz odstavkov 1 in 2 obvesti osnovno kreditno institucijo in ji omogoči, da v dveh mesecih od datuma obvestila predloži pisne pripombe. Če osnovna kreditna institucija v roku iz prvega pododstavka pristojnemu organu ne dokaže, da zadevne trgovalne dejavnosti ne ogrožajo finančne stabilnosti osnovne kreditne institucije ali celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela, so razlogi, ki so privedli do zaključkov, neutemeljeni, pristojni organ sprejme sklep, naslovljen na osnovno kreditno institucijo, in od nje zahteva, da ne opravlja trgovalnih dejavnosti iz navedenih zaključkov. Pristojni organ navede razloge za sklep in ga javno objavi. Če za namene odstavka 1 pristojni organ sklene, da bo osnovni kreditni instituciji dovolil opravljati navedene trgovalne dejavnosti, navede tudi razloge za sklep in ga javno objavi. Če za namene odstavka 2 pristojni organ sklene, da bo osnovni kreditni instituciji dovolil opravljati trgovalne dejavnosti, sprejme ustrezen sklep, naslovljen na osnovno kreditno institucijo. Pristojni organ lahko dovoli osnovni kreditni instituciji opravljanje zlasti tistih dejavnosti vzdrževanja trga, ki ne ogrožajo finančne stabilnosti osnovne kreditne institucije ali celotnega finančnega sistema Unije ali njenega dela. Pristojni organ se pred sprejetjem sklepa iz tega odstavka z EBA posvetuje o razlogih za predvideni sklep in morebitnih učinkih takega sklepa na finančno stabilnost Unije in delovanje notranjega trga. Pristojni organ o svoji končni odločitvi obvesti tudi EBA. Pristojni organ končno odločitev sprejme v dveh mesecih po prejetju pisnih pripomb iz prvega pododstavka.“

Zaradi pravne varnosti in skladnosti se predlaga, da naj se v besedilu te določbe upošteva besedilo uvodne izjave 23 predlagane uredbe. Dejavnosti vzdrževanja trga, ki jih bo osnovna kreditna institucija opravljala še naprej, bi morale biti v skladu z nameni predlagane uredbe. Takšne dejavnosti zlasti ne bi smele povzročiti ustanovitev banke, ki bi bila prevelika ali preveč medsebojno povezana, da bi propadla, in ne bi smele vključevati trgovanja za lasten račun pod pretvezo vzdrževanja trga, ki bi navsezadnje lahko ogrozilo finančno stabilnost. Zato bi bilo koristno pojasniti, da pristojni organ lahko dovoli osnovni kreditni instituciji opravljanje tistih dejavnosti vzdrževanja trga, ki ne ogrožajo finančne stabilnosti institucije ali celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela (glej tudi odstavek 3.3 tega mnenja).

Sprememba 13

Člen 10(5) Pooblastilo pristojnega organa, da zahteva, da osnovna kreditna institucija ne opravlja določenih dejavnosti

Komisija do [URAD ZA PUBLIKACIJE – vstaviti točen datum, tj. 6 mesecev od datuma objave te uredbe] sprejme delegirane akte v skladu s členom 35, s katerimi: […] (b) določi, katere vrste listinjenj se ne štejejo kot ogrožanje finančne stabilnosti osnovne kreditne institucije ali finančnega sistema Unije kot celote, pri čemer se upoštevajo vse naslednje lastnosti: […] Komisija do [URAD ZA PUBLIKACIJE – vstaviti točen datum, tj. 6 mesecev od datuma objave te uredbe] sprejme delegirane akte v skladu s členom 35, s katerimi: […] (b) določi, katere vrste listinjenj se ne štejejo kot ogrožanje finančne stabilnosti osnovne kreditne institucije ali celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela kot celote, pri čemer se upoštevajo vse naslednje lastnosti: […]

Pojasnilo Predlaga se, da delegirani akt Komisije temelji na domnevi, da finančna stabilnost celotne Unije ali njenega dela ni ogrožena.

Sprememba 14

Člen 11 Skrbno upravljanje lastnih tveganj

1. Osnovna kreditna institucija, ki je predmet sklepa iz člena 10(3), lahko opravlja trgovalne dejavnosti, če je njihov namen zgolj skrbno upravljanje njenega kapitala, likvidnosti in financiranja. V okviru skrbnega upravljanja kapitala, likvidnosti in financiranja lahko osnovna kreditna institucija za varovanje pred splošnim tveganjem, ki izhaja iz njene bilance stanja, uporablja samo obrestne, valutne in kreditne izvedene finančne instrumente, pri katerih se kliring opravlja prek centralne nasprotne stranke. Osnovna kreditna institucija mora pristojnemu nadzornemu organu dokazati, da je varovanje pred tveganjem zasnovano za zmanjšanje in tudi dokazljivo zmanjšuje ali pomembno omejuje posebna, opredeljiva tveganja posameznih in skupnih pozicij osnovne kreditne institucije. […] 1. Ne glede na sklep pristojnega organa iz člena 10(3) lahko osnovna kreditna institucija , ki je predmet sklepa iz člena 10(3), lahko opravlja trgovalne dejavnosti tudi, če je njihov namen zgolj skrbno upravljanje njenega kapitala, likvidnosti in financiranja. V okviru skrbnega upravljanja kapitala, likvidnosti in financiranja lahko osnovna kreditna institucija za varovanje pred splošnim tveganjem, ki izhaja iz njene bilance stanja, uporablja samo obrestne, valutne in kreditne izvedene finančne instrumente, pri katerih se kliring opravlja prek centralne nasprotne stranke. Osnovna kreditna institucija mora pristojnemu nadzornemu organu dokazati, da je varovanje pred tveganjem zasnovano za zmanjšanje in tudi dokazljivo zmanjšuje ali pomembno omejuje posebna, opredeljiva tveganja posameznih in skupnih pozicij osnovne kreditne institucije. […]

Pojasnilo S predlagano spremembo naj bi se pojasnilo, da se bodo v sklepu o ločitvi trgovalnih dejavnosti opredelile vse dejavnosti, ki jih osnovna kreditna institucija lahko še naprej opravlja.

Sprememba 15

Člen 12 Opravljanje storitev upravljanja tveganj za stranke

„1. Osnovna kreditna institucija, ki je predmet sklepa iz člena 10(3), lahko obrestne, valutne in kreditne izvedene finančne instrumente, izvedene finančne instrumente na emisijske kupone ter izvedene finančne instrumente na blago, pri katerih se kliring opravlja prek centralne nasprotne stranke, in emisijske kupone prodaja svojim nefinančnim strankam, finančnim subjektom iz druge in tretje alinee točke (19) člena 5, zavarovalnicam in institucijam za poklicno pokojninsko zavarovanje, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) edini namen prodaje je varovanje pred obrestnim tveganjem, valutnim tveganjem, kreditnim tveganjem, tveganjem spremembe cen blaga in tveganjem spremembe vrednosti emisijskih kuponov; (b) kapitalska zahteva osnovne kreditne institucije za pozicijsko tveganje, ki izhaja iz izvedenih finančnih instrumentov in emisijskih kuponov, ne presega deleža kapitalske zahteve za skupno tveganje, ki se določi v delegiranem aktu Komisije v skladu z odstavkom 2. Če zahteva iz točke (b) ni izpolnjena, osnovna kreditna institucija izvedenih finančnih instrumentov in emisijskih kuponov ne sme prodajati ali jih evidentirati v bilanci stanja. […]“ „1. Ne glede na sklep pristojnega organa iz člena 10(3) lahko O osnovna kreditna institucija, ki je predmet sklepa iz člena 10(3), lahko tudi obrestne, valutne in kreditne izvedene finančne instrumente, izvedene finančne instrumente na emisijske kupone ter izvedene finančne instrumente na blago, pri katerih se kliring opravlja prek centralne nasprotne stranke, in emisijske kupone prodaja svojim nefinančnim strankam, finančnim subjektom iz druge in tretje alinee točke (19) člena 5, zavarovalnicam in institucijam za poklicno pokojninsko zavarovanje, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) edini namen prodaje je varovanje pred obrestnim tveganjem, valutnim tveganjem, kreditnim tveganjem, tveganjem spremembe cen blaga in tveganjem spremembe vrednosti emisijskih kuponov; (b) kapitalska zahteva osnovne kreditne institucije za pozicijsko tveganje, ki izhaja iz izvedenih finančnih instrumentov in emisijskih kuponov, ne presega deleža kapitalske zahteve za skupno tveganje, ki se določi v delegiranem aktu Komisije v skladu z odstavkom 2. Če zahteva iz točke (b) ni izpolnjena, osnovna kreditna institucija izvedenih finančnih instrumentov in emisijskih kuponov ne sme prodajati ali jih evidentirati v bilanci stanja. […]“

Pojasnilo S predlagano spremembo naj bi se pojasnilo, da se bodo v sklepu o ločitvi trgovalnih dejavnosti opredelile vse dejavnosti, ki jih osnovna kreditna institucija lahko še naprej opravlja.

Sprememba 16

Člen 19 Sodelovanje med pristojnimi organi in ustreznimi organi za reševanje

„2. Pri ocenjevanju v skladu s členom 9 in če se od osnovne kreditne institucije v skladu s členom 10 zahteva, da ne opravlja določenih dejavnosti, pristojni organ upošteva vse tekoče ali obstoječe ocene rešljivosti, izvedene s strani katerega koli organa za reševanje v skladu s členom 13 in 13(a) Direktive [BRRD]. 3. Pristojni organ sodeluje z ustreznim organom za reševanje in si z njim izmenjuje zadevne informacije, ki so potrebne za opravljanje njegovih dolžnosti. 4. Pristojni organ zagotovi, da so ukrepi, uvedeni v skladu s tem poglavjem, skladni z ukrepi, uvedenimi v skladu s členom 13(b) Uredbe (EU) št. 1024/2013, členom 8(9) Uredbe (EU) št. [SRM], členom 13 in 13(a) ter členoma 14 in 15 Direktive [BRRD] in členom 104 Direktive 2013/36/EU.“ „2. Pri ocenjevanju v skladu s členom 9 in če se od osnovne kreditne institucije v skladu s členom 10 zahteva, da ne opravlja določenih dejavnosti, pristojni organ upošteva vse tekoče ali obstoječe ocene rešljivosti, izvedene s strani katerega koli organa za reševanje v skladu s členom 13 in 13(a) Direktive [BRRD]. Ugotovitev ustreznega organa za reševanje, da ni bistvenih ovir za rešljivost, se sama po sebi ne sme šteti za zadosten dokaz, da zaključki iz člena 10(3) niso utemeljeni. 3. Pristojni organ sodeluje z ustreznim organom za reševanje in si z njim izmenjuje zadevne informacije, ki so potrebne za opravljanje njegovih dolžnosti, vključno s seznamom institucij, ki spadajo na področje uporabe te uredbe. 4. Pristojni organ zagotovi, da so ukrepi, uvedeni v skladu s tem poglavjem, združljivi skladni z ukrepi, uvedenimi v skladu s členom 13(b) Uredbe (EU) št. 1024/2013, členom 8(9) Uredbe (EU) št. [SRM], členom 13 in 13(a) ter členoma 14 in 15 Direktive [BRRD] in členom 104 Direktive 2013/36/EU.“

Pojasnilo Glej odstavek 5 tega mnenja. S sodelovanjem med pristojnimi organi in ustreznimi organi za reševanje bi bilo treba zagotoviti, da so ustrezni organi za reševanje obveščeni o seznamu institucij, ki so lahko predmet sklepa o ločitvi trgovalnih dejavnosti v skladu s predlagano uredbo.

Sprememba 17

Člen 21 Odstopanje od zahtev iz poglavja III

„1. Komisija lahko na zahtevo države članice odobri odstopanje od zahtev iz tega poglavja za kreditno institucijo, ki sprejema vloge prebivalstva in MSP, za katere se uporablja primarna nacionalna zakonodaja, sprejeta pred 29. januarjem 2014, če nacionalna zakonodaja izpolnjuje naslednje zahteve: (a) njen cilj je preprečiti finančne težave ali propade in sistemsko tveganje iz člena 1; (b) kreditnim institucijam, ki sprejemajo zajamčene vloge prebivalstva in MSP, preprečuje opravljanje reguliranih naložbenih dejavnosti v svojem imenu za svoj račun ter držanje trgovalnih sredstev. Kljub temu lahko nacionalna zakonodaja dopušča omejene izjeme, ki kreditnim institucijam, ki sprejemajo vloge prebivalstva in MSP, omogočajo opravljanje dejavnosti za zmanjševanje tveganj za namene skrbnega upravljanja kapitala, likvidnosti in financiranja ter zagotavljanje omejenih storitev upravljanja s tveganji strankam; (c) če kreditna institucija, ki sprejema zajamčene vloge prebivalstva in MSP, pripada skupini, zagotovi, da je pravno ločena od subjektov skupine, ki se ukvarjajo z regulirano naložbeno dejavnostjo v svojem imenu za svoj račun ali držijo trgovalna sredstva, nacionalna zakonodaja pa določa naslednje: (i) kreditna institucija, ki sprejema zajamčene vloge prebivalstva in MSP, lahko sprejema odločitve neodvisno od drugih subjektov skupine; (ii) kreditna institucija, ki sprejema zajamčene vloge prebivalstva in MSP, ima upravljalni organ, ki je neodvisen od subjektov skupine kot tudi od same kreditne institucije; (iii) za kreditno institucijo, ki sprejema zajamčene vloge prebivalstva in MSP, veljajo kapitalske in likvidnostne zahteve; (iv) kreditna institucija, ki sprejema zajamčene vloge prebivalstva in MSP, ne sme sklepati pogodb ali poslov z drugimi subjekti skupine, razen po pogojih, podobnih tistim iz člena 13(7). 2. Država članica, ki želi uveljaviti odstopanje za kreditno institucijo, za katero velja zadevna nacionalna zakonodaja, Komisiji pošlje zahtevek za odstopanje, ki mu priloži pozitivno mnenje pristojnega organa, ki nadzira kreditno institucijo, za katero odstopanje zahteva. V zahtevku morajo biti navedene vse potrebne informacije za presojo nacionalne zakonodaje in kreditne institucije, za katere se odstopanje uporablja. Če Komisija meni, da nima vseh potrebnih informacij, o tem v dveh mesecih od dneva prejema zahtevka obvesti zadevno državo članico in podrobno navede, katere dodatne informacije potrebuje. Ko Komisija prejme vse informacije, ki so po njenem mnenju potrebne za presojo zahtevka za odstopanje, zadevno državo članico v enem mesecu obvesti, da ne potrebuje nadaljnjih informacij. Komisija v petih mesecih po obvestilu iz drugega pododstavka in po posvetovanju z EBA o razlogih za predvideni sklep ter o morebitnih učinkih takega sklepa na finančno stabilnost Unije in delovanje notranjega trga sprejme izvedbeni sklep, s katerim razglasi, da nacionalna zakonodaja ni v neskladju s tem poglavjem, in kreditnim institucijam, navedenim v zahtevku iz odstavka 1, odobri odstopanje. Če namerava Komisija nacionalno zakonodajo razglasiti za neskladno in zavrniti odobritev odstopanja, podrobno obrazloži svoje pomisleke in zadevni državi članici omogoči, da v enem mesecu od datuma obvestila poda pisne pripombe na pomisleke Komisije. Komisija v treh mesecih po izteku roka za predložitev sprejme izvedbeni sklep, s katerim odobri ali zavrne odobritev odstopanja. Če se nacionalna zakonodaja spremeni, država članica Komisijo obvesti o spremembah. Komisija lahko izvedbeni sklep iz tretjega pododstavka ponovno pregleda. Če se nacionalna zakonodaja, za katero je bilo razglašeno, da ni v neskladju s tem poglavjem, ne uporablja več za kreditno institucijo, ki ji je bilo odobreno odstopanje od tega poglavja, se odstopanje za navedeno kreditno institucijo umakne. Komisija sklepe priglasi EBA. EBA objavi seznam kreditnih institucij, ki jim je bilo odobreno odstopanje v skladu s tem členom. Seznam redno posodablja.“ „1. Komisija lahko na zahtevo države članice odobri odstopanje od zahtev iz tega poglavja za kreditno institucijo, ki sprejema vloge prebivalstva in MSP, za katere se uporablja primarna nacionalna zakonodaja, sprejeta pred 29. januarjem 2014, če nacionalna zakonodaja izpolnjuje naslednje zahteve: (a) njen cilj je preprečiti finančne težave ali propade in sistemsko tveganje iz člena 1; (b) kreditnim institucijam, ki sprejemajo zajamčene vloge prebivalstva in MSP, preprečuje opravljanje reguliranih naložbenih dejavnosti v svojem imenu za svoj račun ter držanje trgovalnih sredstev. Kljub temu lahko nacionalna zakonodaja dopušča omejene izjeme, ki kreditnim institucijam, ki sprejemajo vloge prebivalstva in MSP, omogočajo opravljanje dejavnosti za zmanjševanje tveganj za namene skrbnega upravljanja kapitala, likvidnosti in financiranja ter zagotavljanje omejenih storitev upravljanja s tveganji strankam; (c) če kreditna institucija, ki sprejema zajamčene vloge prebivalstva in MSP, pripada skupini, zagotovi, da je pravno ločena od subjektov skupine, ki se ukvarjajo z regulirano naložbeno dejavnostjo v svojem imenu za svoj račun ali držijo trgovalna sredstva, nacionalna zakonodaja pa določa naslednje: (i) kreditna institucija, ki sprejema zajamčene vloge prebivalstva in MSP, lahko sprejema odločitve neodvisno od drugih subjektov skupine; (ii) kreditna institucija, ki sprejema zajamčene vloge prebivalstva in MSP, ima upravljalni organ, ki je neodvisen od subjektov skupine kot tudi od same kreditne institucije; (iii) za kreditno institucijo, ki sprejema zajamčene vloge prebivalstva in MSP, veljajo kapitalske in likvidnostne zahteve; (iv) kreditna institucija, ki sprejema zajamčene vloge prebivalstva in MSP, ne sme sklepati pogodb ali poslov z drugimi subjekti skupine, razen po pogojih, podobnih tistim iz člena 13(7). 2. Država članica, ki želi uveljaviti odstopanje za kreditno institucijo, za katero velja zadevna nacionalna zakonodaja, Komisiji pošlje zahtevek za odstopanje, ki mu priloži pozitivno mnenje pristojnega organa, ki nadzira kreditno institucijo, za katero odstopanje zahteva. V zahtevku morajo biti navedene vse potrebne informacije za presojo nacionalne zakonodaje in kreditne institucije, za katere se odstopanje uporablja. Če Komisija meni, da nima vseh potrebnih informacij, o tem v dveh mesecih od dneva prejema zahtevka obvesti zadevno državo članico in podrobno navede, katere dodatne informacije potrebuje. Ko Komisija prejme vse informacije, ki so po njenem mnenju potrebne za presojo zahtevka za odstopanje, zadevno državo članico v enem mesecu obvesti, da ne potrebuje nadaljnjih informacij. Komisija v petih mesecih po obvestilu iz drugega pododstavka in po posvetovanju z EBA o razlogih za predvideni sklep ter o morebitnih učinkih takega sklepa na finančno stabilnost Unije in delovanje notranjega trga sprejme izvedbeni sklep, s katerim razglasi, da nacionalna zakonodaja ni v neskladju s tem poglavjem, in kreditnim institucijam, navedenim v zahtevku iz odstavka 1, odobri odstopanje. Če namerava Komisija nacionalno zakonodajo razglasiti za neskladno in zavrniti odobritev odstopanja, podrobno obrazloži svoje pomisleke in zadevni državi članici omogoči, da v enem mesecu od datuma obvestila poda pisne pripombe na pomisleke Komisije. Komisija v treh mesecih po izteku roka za predložitev sprejme izvedbeni sklep, s katerim odobri ali zavrne odobritev odstopanja. Če se nacionalna zakonodaja spremeni, država članica Komisijo obvesti o spremembah. Komisija lahko izvedbeni sklep iz tretjega pododstavka ponovno pregleda. Če se nacionalna zakonodaja, za katero je bilo razglašeno, da ni v neskladju s tem poglavjem, ne uporablja več za kreditno institucijo, ki ji je bilo odobreno odstopanje od tega poglavja, se odstopanje za navedeno kreditno institucijo umakne. Komisija sklepe priglasi EBA. EBA objavi seznam kreditnih institucij, ki jim je bilo odobreno odstopanje v skladu s tem členom. Seznam redno posodablja.“

Pojasnilo Glej odstavek 4 tega mnenja in pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 18

Člen 22(3a) (novo) Pravila za izračun pragov

Brez besedila „3a. Za namen člena 3(1)(b) se pragovi za subjekte, ki so koncentracijo izvedli v predhodnem letu, izračunajo za dve leti pred koncentracijo na podlagi skupnih računovodskih izkazov združenih subjektov.“

Pojasnilo Pri koncentraciji kreditnih institucij, na primer z združitvijo, s čimer bi se takoj ustanovila ena sama kreditna institucija, ki bi spadala na področje uporabe predlagane uredbe, bi moral pristojni organ pri preveritvi, ali so v celoti doseženi pragovi za novi enotni subjekt, upoštevati skupno vrednost za kreditne institucije, ki sestavljajo enoten subjekt, v dveh letih pred koncentracijo. Glej tudi spremembo 7.

Sprememba 19

Člen 22(4) Pravila za izračun pragov

„4. Pristojni organ do [URAD ZA PUBLIKACIJE – vstaviti točen datum, tj. 12 mesecev po objavi te uredbe] opredeli kreditne institucije in skupine, za katere se uporablja ta uredba v skladu s členom 3, in jih priglasi EBA. Po priglasitvi s strani pristojnega organa EBA nemudoma objavi seznam iz prvega pododstavka. Seznam redno posodablja.“ „4. Pristojni organ do [URAD ZA PUBLIKACIJE – vstaviti točen datum, tj. 12 mesecev po objavi te uredbe] vsako leto opredeli kreditne institucije in skupine, za katere se uporablja ta uredba v skladu s členom 3, in jih priglasi EBA. Po priglasitvi s strani pristojnega organa EBA nemudoma objavi seznam iz prvega pododstavka. Seznam redno posodablja.“

Pojasnilo Cilj te spremembe je zagotoviti, da se seznam kreditnih institucij, ki spadajo na področje uporabe predlagane uporabe, redno posodablja, ker se podatki o institucijah ali njihova sestava sčasoma spreminjajo.

Sprememba 20

Člen 28(4) Upravne sankcije in ukrepi

„4. Države članice ob upoštevanju nacionalne zakonodaje na pristojne organe prenesejo pooblastilo, da v primeru kršitev iz odstavka 1 uporabijo vsaj naslednje upravne sankcije in druge ukrepe: (a) odredbo, s katero se od osebe, odgovorne za kršitev, zahteva, da preneha z nezakonitim ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi; (b) povrnitev pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve, kadar ju je mogoče opredeliti; (c) javno opozorilo, v katerem sta navedeni odgovorna oseba in narava kršitve; (d) dokončen ali začasen odvzem dovoljenja; (e) začasna prepoved opravljanja funkcij upravljanja v subjektu iz člena 3 vsaki fizični osebi, ki je odgovorna za kršitev; (f) v primeru ponavljajočih kršitev trajna prepoved opravljanja funkcij upravljanja v subjektu iz člena 3 vsaki fizični osebi, ki je odgovorna za kršitev; (g) naložitev najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj trikratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče opredeliti; (h) v primeru fizične osebe najvišja upravna denarna kazen v višini vsaj 5 000 000 EUR oziroma v državah članicah, v katerih euro ni uradna valuta, ustrezne vrednosti v njihovih nacionalnih valutah na datum začetka veljavnosti te uredbe; (i) v primeru pravnih oseb najvišja upravna denarna kazen v višini vsaj 10 odstotkov skupnega letnega prometa pravne osebe glede na zadnje razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je potrdil upravljalni organ; če je pravna oseba obvladujoče podjetje ali odvisno podjetje obvladujočega podjetja, ki mora pripravljati konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, je zadevni skupni letni promet skupni letni promet oziroma ustrezna vrsta prihodka v skladu z relevantnim računovodskim okvirom glede na zadnje razpoložljive konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je potrdil upravni organ končnega obvladujočega podjetja. Države članice lahko določijo, da imajo pristojni organi dodatna pooblastila poleg tistih iz tega odstavka, in predpišejo širši obseg ter višje ravni sankcij, kot so določene v tem odstavku.“ „4. Države članice ob upoštevanju nacionalne zakonodaje na pristojne organe prenesejo pooblastilo, da v primeru kršitev iz odstavka 1 uporabijo vsaj naslednje upravne sankcije in druge ukrepe: (a) odredbo, s katero se od osebe, odgovorne za kršitev, zahteva, da preneha nezakonito ravnanje in da tega ravnanja več ne ponovi; (b) povrnitev pridobljenega dobička ali preprečene izgube, ki sta bila po oceni pristojnega organa pridobljena oziroma preprečena na podlagi kršitve, kadar ju je mogoče opredeliti; (c) javno opozorilo, v katerem sta navedeni odgovorna oseba in narava kršitve; (d) dokončen ali začasen odvzem dovoljenja; (e) začasna prepoved opravljanja funkcij upravljanja v subjektu iz člena 3 vsaki fizični osebi, ki je odgovorna za kršitev; (f) v primeru ponavljajočih kršitev trajna prepoved opravljanja funkcij upravljanja v subjektu iz člena 3 vsaki fizični osebi, ki je odgovorna za kršitev; (g) upravne denarne kazni v višini do dvakratnega zneska koristi, pridobljene s kršitvijo, če je to korist mogoče ugotoviti; (h) v primeru fizične osebe upravne denarne kazni v višini vsaj 5 000 000 EUR oziroma v državah članicah, v katerih euro ni uradna valuta, ustrezne vrednosti v njihovih nacionalnih valutah na datum začetka veljavnosti te uredbe; (i) v primeru pravne osebe upravne denarne kazni v višini do 10 odstotkov skupnega letnega neto prometa te pravne osebe v predhodnem poslovnem letu, vključno z bruto dohodkom, ki zajema prihodke iz obresti in podobne prihodke, prihodke od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim ali fiksnim donosom ter prejete odpravnine ali provizije v skladu s členom 316 Uredbe (EU) št. 575/2013. (g) naložitev najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj trikratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče opredeliti; (h) v primeru fizične osebe najvišja upravna denarna kazen v višini vsaj 5 000 000 EUR oziroma v državah članicah, v katerih euro ni uradna valuta, ustrezne vrednosti v njihovih nacionalnih valutah na datum začetka veljavnosti te uredbe; (i) v primeru pravnih oseb najvišja upravna denarna kazen v višini vsaj 10 odstotkov skupnega letnega prometa pravne osebe glede na zadnje razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je potrdil upravljalni organ; če je pravna oseba obvladujoče podjetje ali odvisno podjetje obvladujočega podjetja, ki mora pripravljati konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, je zadevni skupni letni promet skupni letni promet oziroma ustrezna vrsta prihodka v skladu z relevantnim računovodskim okvirom glede na zadnje razpoložljive konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je potrdil upravni organ končnega obvladujočega podjetja. Države članice lahko določijo, da imajo pristojni organi dodatna pooblastila poleg tistih iz tega odstavka, in predpišejo širši obseg ter višje ravni sankcij, kot so določene v tem odstavku.“

Pojasnilo Sprememba se predlaga, da bi se uskladila višina denarnih kazni v predlagani uredbi z višino iz Direktive 2013/36/EU. Glej odstavek 6 tega mnenja.

Sprememba 21

Člen 28(6) (novo) Upravne sankcije in ukrepi

Brez besedila „6. V primeru kršitve iz odstavka 1 lahko ECB kot pristojni organ naloži sankcije iz člena 18 Uredbe (EU) št. 1024/2013.“

Pojasnilo Glej odstavek 6 tega mnenja.

Sprememba 22

Člen 29 Izvajanje nadzorniških pooblastil in sankcij

„1. Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri določanju vrste in ravni upravnih sankcij in drugih ukrepov upoštevajo vse ustrezne okoliščine, ki po potrebi vključujejo: (a) resnost in trajanje kršitve; (b) stopnjo odgovornosti osebe, odgovorne za kršitev; (c) finančno trdnost osebe, odgovorne za kršitev, pri čemer upoštevajo dejavnike, kot sta skupni promet pravne osebe oziroma letni dohodek fizične osebe; (d) velikost pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub s strani osebe, odgovorne za kršitev, če jih je mogoče opredeliti; (e) raven sodelovanja osebe, odgovorne za kršitev, s pristojnim organom, ne glede na potrebo, da se s strani navedene osebe povrne pridobljeni dobiček ali preprečena izguba; (f) prejšnje kršitve osebe, odgovorne za kršitev; (g) ukrepe, ki jih je oseba, odgovorna za kršitev, sprejela, da bi preprečila ponovitev kršitve; (h) morebitne sistemske posledice kršitve.“ „1. Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri določanju vrste in ravni upravnih sankcij in drugih ukrepov upoštevajo vse ustrezne okoliščine, ki po potrebi vključujejo: (a) resnost in trajanje kršitve; (b) stopnjo odgovornosti osebe, odgovorne za kršitev; (c) finančno trdnost osebe, odgovorne za kršitev, pri čemer upoštevajo dejavnike, kot sta skupni promet pravne osebe oziroma letni dohodek fizične osebe; (d) velikost pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub, ki jih je po oceni pristojnega organa pridobila ali preprečila oseba, odgovorna za kršitev, če jih je mogoče opredeliti; (e) raven sodelovanja osebe, odgovorne za kršitev, s pristojnim organom, ne glede na potrebo, da se s strani navedene osebe povrne pridobljeni dobiček ali preprečena izguba; (f) prejšnje kršitve osebe, odgovorne za kršitev; (g) ukrepe, ki jih je oseba, odgovorna za kršitev, sprejela, da bi preprečila ponovitev kršitve; (h) morebitne sistemske posledice kršitve.“

Pojasnilo Glej odstavek 6 tega mnenja.

Sprememba 23

Člen 34 Pregled

„Komisija redno spremlja učinke predpisov iz te uredbe v smislu doseganja ciljev iz člena 1 in na stabilnost finančnega sistema Unije kot celote, pri čemer upošteva razvoj strukture trga ter razvoj in dejavnosti subjektov, ki jih ureja ta uredba, ter po potrebi predloži primerne predloge. Pregled je zlasti osredotočen na uporabo pragov iz člena 3, uporabo in učinkovitost prepovedi iz člena 6, obseg dejavnosti iz člena 8 in ustreznost meril iz člena 9. Komisija ob upoštevanju mnenj pristojnih organov do 1. januarja 2020, nato pa v rednih presledkih, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem obravnava tudi zgornja vprašanja in ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog.“ „Komisija redno spremlja učinke predpisov iz te uredbe v smislu doseganja ciljev iz člena 1 in na stabilnost finančnega sistema Unije kot celote, pri čemer upošteva razvoj strukture trga ter razvoj in dejavnosti subjektov, ki jih ureja ta uredba, ter po potrebi predloži primerne predloge. Pregled je osredotočen zlasti na ustreznost in uporabo pragov iz člena 3, uporabo in učinkovitost prepovedi iz člena 6, vključno z izjemami v zvezi s prepovedjo iz istega člena, obseg dejavnosti iz člena 8 in ustreznost meril iz člena 9. Komisija ob upoštevanju mnenj pristojnih organov do 1. januarja 2020, nato pa v rednih presledkih, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem obravnava tudi zgornja vprašanja in ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog.“