[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.2.2008

COM(2008) 38 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

o ustanovitvi foruma za razpravo o politikah in praksah EU na področju pravosodja

SPOROČILO KOMISIJE

o ustanovitvi foruma za razpravo o politikah in praksah EU na področju pravosodja

1. UVOD

1. Evropski Svet je leta 2004 sprejel Haaški program o krepitvi svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji[1] ter pozval k ustanovitvi „sistema za objektivno in nepristransko ocenjevanje izvajanja politike EU na področju pravosodja, pri tem pa se naj v celoti upošteva neodvisnost sodstva EU“. To je potrdilo priporočilo Evropskega parlamenta iz februarja 2005[2]. V Akcijskem načrtu za izvajanje Haaškega programa[3] je bilo ugotovljeno, da bi to okrepilo medsebojno zaupanje.

2. Dialog z zainteresiranimi stranmi je potreben v vseh fazah oblikovanja in izvajanja politik na področju pravosodja, da s tem preveri, kako bi lahko izboljšali pravosodno sodelovanje in spodbujali evropsko območje pravice, sprejme odločitev o potrebnih ukrepih ter oceni, ali so sprejeti instrumenti pravilno preneseni in se izvajajo ustrezno ter ali se primerno uporabljajo in dosegajo svoj cilj. Na splošno moramo izvedeti, ali Evropsko območje pravice deluje učinkovito in če so tisti, ki ga uporabljajo in v njem delujejo, zadovoljni.

3. Komisija namerava ustanoviti forum na področju pravosodja („forum“), ki naj bi zagotavljal stalni mehanizem za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, pridobivanje povratnih mnenj ter pregledno in objektivno pregledovanje politik in praks EU na področju pravosodja. Forum bo upošteval razlike med politikami, ki izhajajo iz Pogodbe, v politikah na področju civilnih in kazenskih zadev. Zajemal bo dve glavni področji dejavnosti, in sicer (1) da se Komisiji zagotovijo strokovna mnenja o politikah in zakonodaji EU na področju pravosodja in (2) da se spodbudi medsebojno zaupanje med pravosodnimi sistemi EU z izboljšanjem medsebojnega razumevanja le-teh.

4. Odprt dialog med vsemi akterji v pravosodnih sistemih na ravni EU bo na različne načine pospešil medsebojno zaupanje. Imel bo vpliv na državljana, ki bo pravosodni sistem EU lažje sprejel in ga spoštoval, če bo razumel, kako in zakaj deluje na nacionalni ravni. Na politični ravni je potrebno zaupanje, ker je instrumente EU treba izvajati z nacionalno zakonodajo. Navsezadnje jih morajo ne samo državljani, ampak tudi pravniki, zlasti sodniki, razumeti in sprejeti, zato pa morajo biti osebno prepričani o potrebi po njih in njihovi učinkovitosti. Pomanjkanje zaupanja na kateri koli od teh ravni pomeni, da sistem ne bo deloval pravilno.

5. Vsi državljani EU imajo pravico do visokokakovostnega pravosodja povsod znotraj njenih meja. To je še toliko bolj pomembno od trenutka, ko je Evropski svet v Tampereju leta 1999 razglasil, da bo načelo vzajemnega priznavanja „temeljni kamen območja svobode, varnosti in pravice“. Sodne odločbe morajo torej hitro in prosto krožiti znotraj EU brez običajnih pregledov in zaščitnih ukrepov. Vendar lahko vzajemno priznavanje deluje zgolj, če med državami članicami obstaja zaupanje. V Haaškem programu je navedeno, da je kakovost pravosodja ključni dejavnik pri krepitvi medsebojnega zaupanja: „v razširjeni Evropski uniji je medsebojno zaupanje osnovano na zagotovljenem dostopu do pravosodnega sistema, ki izpolnjuje standarde visoke kakovosti, za vse evropske državljane“.

6. Redni dialog o politikah in praksah na področju pravosodja je izrednega pomena, ne le za krepitev medsebojnega zaupanja, izboljšanje vzajemnega priznavanja in dostop do sodstva, vendar tudi bolj na splošno za pravilno delovanje družbe v širšem smislu. Vidik, ki ga je treba upoštevati, je gospodarski vpliv zanesljivega pravosodnega sistema. Cilj lizbonske strategije[4] je živahno evropsko gospodarstvo. Med dobrimi pravosodnimi sistemi in dinamičnimi gospodarstvi obstaja povezava. Zanesljivo pravosodno ozračje je v današnjem globalnem konkurenčnem okolju prednost in EU se mora v zvezi s tem zgledovati po prizadevanjih držav članic.

7. Komisija je junija 2006 sprejela Sporočilo o ocenjevanju politik EU na področju svobode, varnosti in pravice[5] („Sporočilo iz junija 2006“). Dejavnosti foruma bodo tesno povezane z mehanizmom, vzpostavljenim na podlagi Sporočila iz junija 2006, na podlagi dopolnjevanja zbiranja informacij/posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, poročanja in podrobnega ocenjevanja.

8. Komisija je septembra 2006 gostila srečanje strokovnjakov, da bi ocenila stopnjo podpore za forum. Glede na pridobljeno mnenje zainteresirane strani pozdravljajo pobudo in se s Komisijo strinjajo, da bo forum na področju pravosodja prispeval k spodbujanju medsebojnega zaupanja na različnih ravneh. Pravnikom in drugim strokovnjakom se zdi primerno, da se pri oblikovanju, sprejemanju in izvajanju zakonodaje EU upoštevajo njihovo mnenje, izkušnje in strokovno znanje.

2. CILJI FORUMA

2.1. Kaj je potrebno?

9. Trenutno med organi EU in pravniki ni rednega dialoga ali vzpostavljenega komunikacijskega kanala, da bi razpravljali o načelih, na katerih temelji predlog za zakonodajo, ali vplivu sprejetih instrumentov na način, kako pravosodno sodelovanje deluje v praksi. Sprejete instrumente je treba oceniti glede na njihov učinek na nacionalne sisteme.

10. Pravnike, ki bodo prišli v stik in delali z ukrepi EU, je treba obvestiti že v začetni fazi. Ko je ukrep sprejet, je treba oceniti, v kakšnem obsegu se bo uporabljal, ali izpolnjuje cilje, zaradi katerih je bil pripravljen, in kateri stroški so pri tem nastali, vključno z vsemi nepredvidenimi in neželenimi posledicami.

11. Glavni cilj foruma bo izboljšati oblikovanje politik na področju civilnega in kazenskega pravosodja z zagotavljanjem stalne platforme za dialog z zainteresiranimi stranmi in preverjanje izvajanja veljavnih instrumentov ter prispevanje k večjemu medsebojnemu zaupanju na evropski ravni.

2.1.1. Prispevek k ex ante ocenjevalni fazi

12. Do zdaj so bili politične smernice in zakonodajni programi EU v začetni fazi v veliki meri pripravljeni brez pravnikov. Ko je bil čas za predložitev zelene knjige pred pripravo predloga, je bila pomoč pravnikov v tej fazi koristna. Forum bo zagotovil možnost za dialog v fazi oblikovanja politik. Poleg tega se Komisija zavzema za sistem podrobne ocene učinka (vključno s proučitvijo vseh vplivov na temeljne pravice) pred sprejetjem predloga. Praktično strokovno znanje foruma bo v pomoč pri pripravi podrobne ocene učinka.

2.1.2. Pregled pravnega in praktičnega izvajanja instrumentov

13. Največ instrumentov, sprejetih na področju kazenskega in civilnega pravosodja, od Komisije zahteva, da pripravi poročilo o oceni glede njihove uporabe v nacionalni zakonodaji. Komisija bi se lahko v tej fazi posvetovala s forumom[6].

14. Posvetovanje s forumom bo zlasti primerno, kar zadeva izvajanje v praksi. Na civilnem področju je izvajanje instrumentov, sprejetih na podlagi naslova IV, v okviru pristojnosti Sodišča Evropskih skupnosti (SES) v skladu s členom 68 PES. Poleg tega mehanizem spremljanja iz člena 226 Pogodbe ES Komisiji omogoča, da se obrne na SES, če država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti. Mehanizem, vzpostavljen s Skupnim ukrepom iz leta 1997[7] za boj proti organiziranemu kriminalu, je bil za kazensko pravosodje uporabljen v 3 ocenjevalnih krogih: praktično delovanje medsebojne pravne pomoči, politika za boj proti drogam ter izmenjava informacij o kazenskem pregonu med državami članicami in Europolom. Četrti krog o izvajanju evropskega naloga za prijetje se je začel leta 2006. Ocena je opravljena na podlagi vprašalnika, temu sledi študijski obisk skupine strokovnjakov, ki jih imenujejo države članice s pomočjo Generalnega sekretariata Sveta in sodelovanja Komisije. Enaka metoda se uporablja za pregled nacionalnih protiterorističnih ukrepov, dodanih k sklepom izrednega srečanja Sveta PNZ dne 20. septembra 2001[8]. Na podlagi teh ocen so pripravljena poročila, pa tudi priporočila, za države članice, vendar le-ta z izjemo prvega poročila o medsebojni pravni pomoči[9] ostanejo zaupna. Poleg tega imajo sodišča v državah članicah, ki so sprejela jurisdikcijo SES v kazenskih zadevah, možnost predaje zadeve SES za predhodno odločanje na podlagi člena 234, vendar ostaja ta način omejen.

15. Sistem skupnega ukrepanja je dolg in obremenjujoč proces, ki ni utemeljen za vse instrumente, tako da nekateri instrumenti po izvajanju niso ocenjeni. Forum bo oblikoval okvir za izmenjavo praktičnih informacij o dejanski uporabi instrumentov in tako omogočil boljšo oceno možnega vpliva na pravosodno sodelovanje.

2.1.3. Prispevek k oceni globalnega učinka ukrepov EU na nacionalne pravosodne sisteme in pravosodno sodelovanje

16. Ocena izvajanja sprejetih instrumentov z zakonodajnega in praktičnega vidika ni zadostna, če ni proučen vpliv teh instrumentov na splošne cilje politik, tj. na delovanje evropskega pravosodnega območja kot celote.

17. Obstaja potreba po bolj globalni proučitvi vpliva politik EU, ki naj bi omogočile merila, da se presodi, ali je ukrep:

- dosegel svoj posebni cilj (npr. cilj evropskega naloga za prijetje je bil poenostaviti in pospešiti izročitev znotraj EU),

- prispeval h globalnemu cilju EU (npr. poenostavitev in spodbujanje sodelovanja med pravosodnimi organi, povečanje učinkovitosti izvajanja sodnih odločb znotraj EU, izboljšanje dostopa do sodstva za državljane EU, boj proti organiziranemu kriminalu in spodbujanje medsebojnega zaupanja),

- imel katere koli nepredvidene posledice (pozitivne ali negativne).

18. Po potrebi bi se lahko izvedla analiza stroškov in koristi, v kateri bi bila upoštevana finančna in nefinančna merila.

2.1.4. Prispevek k dialogu o kakovosti pravosodja za krepitev medsebojnega zaupanja

19. Forum bo zagotovil možnost za razpravo in dialog o vseh pravosodnih sistemih v EU, z boljšim poznavanjem pravosodnih sistemov pa spodbujal medsebojno zaupanje. Predstavniki nacionalnih pravosodnih sistemov naj bi se redno sestajali, da bi razpravljali o teh vprašanjih in izmenjali ter, kadar je primerno, oblikovali najboljšo prakso.

20. Komisija je v svojem sporočilu o vzajemnem priznavanju sodnih odločitev v kazenskih zadevah in o krepitvi vzajemnega zaupanja znotraj EU iz leta 2005[10] opisala, kako namerava spodbujati medsebojno zaupanje z vrsto spremljevalnih ukrepov (s krepitvijo mehanizmov za vrednotenje, spodbujanjem povezovanja pravnih strokovnjakov in razvojem pravnega usposabljanja). Forum bo dejaven pri prvih dveh ukrepih in bo morebiti vplival na tretjega. Pokazalo se je, da stiki med pravniki spodbujajo medsebojno zaupanje. Ti spremljevalni ukrepi bodo pripomogli k boljšemu razumevanju ne le ukrepov EU, temveč tudi nacionalnih sistemov. V okviru izmenjevalnega programa za sodne organe[11] so se na primer razvili stiki med pravniki, kar olajša pravosodno sodelovanje v konkretnih primerih, pravnikom pa omogoči opredelitev dobrih sodniških praks (npr. v zvezi z upravljanjem sodišč, roki ali podporo žrtvam) in tako izboljšanje lastnih praks. Take dejavnosti je treba uporabljati na bolj sistematičen način, da se poveča njihov učinek. Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov na področju pravosodja je drugi pomemben korak h krepitvi medsebojnega zaupanja med pravosodnimi organi. Evropska pravosodna mreža v civilnih in gospodarskih zadevah ima pomembno vlogo pri spodbujanju izmenjave dobre prakse.

2.2. Učinkovito sodelovanje s Svetom Evrope

21. V okviru Sveta Evrope[12] obstajajo številni sektorski ocenjevalni mehanizmi in mehanizmi za vrednotenje, ki delujejo podobno. Najpomembnejša za izgradnjo medsebojnega zaupanja znotraj EU je Evropska komisija za učinkovitost sodstva (CEPEJ), katere cilj je izboljšati kakovost pravosodnih sistemov držav članic Sveta Evrope. Ključna naloga CEPEJ je zagotoviti pravilno izvajanje načel in pravil za učinkovitost sodstva v državah članicah. Poročilo za oceno evropskih pravosodnih sistemov iz leta 2006 vsebuje podrobne podatke o stanju sodstva.

22. Za EU je bistvenega pomena, da je usklajena z dejavnostmi Sveta Evrope in da se izogiba podvajanju dela CEPEJ. Sodelovanje med Komisijo in CEPEJ naj bi se nadaljevalo in bi lahko vključevalo skupne pobude za izboljšanje kakovosti sodstva ter okrepilo medsebojno zaupanje.

23. Forum bo k takšnemu sodelovanju prispeval, npr. z uporabo ugotovitev CEPEJ in na podlagi konstruktivnega sodelovanja z njim. Predstavnika CEPEJ je treba vključiti v forum.

24. Pomembno je, da se upoštevajo posebnosti izvajanja načela vzajemnega priznavanja in cilja boljšega dostopa do sodstva, kar kaže na visoko stopnjo integriranosti, za katero si prizadevajo države članice EU. Posebne študije bi se lahko izvajale koristno s pomočjo dela CEPEJ. Za takšno proučevanje bi bile na voljo teme, kot so kakovost razlage na sodišču ali storitev sodišč z vidika uporabnika ob upoštevanju „pristopa stranke“.

3. VLOGA FORUMA

3.1. Pregled pravosodja EU

3.1.1. Ex ante faza

25. Forum bo pozvan, naj izrazi mnenje in zagotovi strokovno znanje v najzgodnejši možni fazi oblikovanja zakonodajnih programov. Ko bo sprejeta odločitev o ukrepu na ravni EU na določenem področju, bo forum zaprošen za mnenje o praktičnih posledicah vsake politične možnosti in morebiti pozvan, naj še posebno prispeva k pripravi obsežne ocene učinka v zvezi s tem ukrepom.

3.1.2. Pregled pravnega in praktičnega izvajanja

26. Za kazensko pravosodje je ocenjevalno delo Komisije osredotočeno zgolj na pravno izvajanje instrumentov. V praksi je vpliv poročil Komisije omejen, ker Svet ne zagotavlja njihove proučitve v celoti in spremljanja njihovega razvoja. To se je zaostrilo, ker zaradi pomanjkljivega prenosa ni mogoče pravno posredovanje.

27. Na področju civilnega pravosodja bi lahko študije, pripravljene pred predložitvijo poročila o ocenjevanju uporabe zakonodajnega instrumenta, podale uporaben pregled trenutnega stanja, vendar se taka poročila ne zahtevajo za vse veljavne instrumente, njihova periodičnost pa tudi ne dopušča, da bi se upoštevale težave in problemi v zvezi z uporabo zadevnih instrumentov.

28. Komisija ne meni, da je v tej fazi potrebno predložiti posebno zakonodajo na tem področju. Ne glede na to bo ta potreba, ko bo forum ustanovljen, ponovno preverjena in zlasti kar zadeva kazenske zadeve, bo proučena potreba po pregledu Skupnega ukrepa iz leta 1997.

3.1.3. Proučitev, kako pravosodno sodelovanje deluje kot celota

29. Ker bodo forum v glavnem sestavljali pravniki, predstavniki nacionalnih pravosodnih uprav in akademij, bo le-ta zagotavljal drugačen pogled in bo lahko ponudil globalen pristop k pravosodnemu sodelovanju, gledanem kot celota, kadar je potrebno, ter bolj ciljno usmerjeno proučitev ukrepov EU.

30. Forum bo tudi v tej fazi deloval kot mehanizem za vrednotenje Generalnega direktorata za pravosodje, svobodo in varnost. Sporočilo iz junija 2006 določa trojni mehanizem za vrednotenje Generalnega direktorata za pravosodje, svobodo in varnost, ki zajema vsa njegova področja politik. Prvi korak vključuje vzpostavitev sistema za zbiranje in izmenjavo informacij (z uporabo posebno oblikovanih informativnih listov). Zajemati mora politične cilje in glavne instrumente. Drugi korak je pregled in analiza teh informacij. Tretji korak zajema ciljno ocenjevanje[13] določenih področij politik ali instrumentov. Mehanizem naj bi bil obsežen in zajemal naj bi vse politike, ki jih obravnava Generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost, ter naj bi temeljil na sedanji praksi in uporabljal obstoječe podatke. Proučiti in upoštevati je treba stališča držav članic in civilne družbe. Komisija si prizadeva, da bi se izognila podvajanju, kar zadeva prizadevanja na ravni EU in na nacionalnih ravneh, trenutno pa potekajo razprave s Svetom o tem, kako naj bi mehanizem, ki ga je treba vzpostaviti, izgledal in, kako bi najbolje uporabili omrežje kontaktnih točk, vzpostavljeno na podlagi Sporočila. Delo foruma bo vključeno v splošni mehanizem za vrednotenje. Zagotovil bo dejansko strokovno znanje, potrebno za posvetovanja z zainteresiranimi stranmi[14] in podrobno ocenjevanje[15]. Ena od nalog foruma bo predlagati področja, na katerih je treba izvesti poglobljeno študijo, ter takšne študije nadzorovati in upravljati.

3.1.4. Krepitev medsebojnega zaupanja

31. Forum bo na podlagi rednih sestankov strokovnjakov in spodbujanja izmenjave mnenj o izvajanju instrumentov EU, politikah EU na področju pravosodja in njihovega sodelovanja z nacionalnimi pravosodnimi sistemi igral ključno vlogo pri izboljšanju medsebojnega razumevanja, postopnem razvoju skupne pravosodne kulture in spodbujanju medsebojnega zaupanja.

4. SESTAVA IN DELOVNE METODE FORUMA

4.1. Sestava

32. Informacije je treba zbrati iz različnih virov: držav članic, pravosodnih organov, pravnikov, strokovnjakov nevladnih organizacij, akademikov in, kar je idealno, uporabnikov pravosodnih sistemov. Države članice lahko na plenarna zasedanja foruma pošljejo predstavnike in, če želijo, posebne delovne skupine. Nekateri predstavniki držav članic, ki so se udeležili sestanka strokovnjakov septembra 2006, so jasno povedali, da v zahteven proces ne želijo biti vključeni. Države članice lahko zato same odločijo glede sodelovanja pri dejavnostih foruma, razen glede plenarnega zasedanja, za katero je zaželeno, da pošljejo predstavnike.

33. Komisija bo povabila predstavnika Sveta Evrope, po možnosti iz CEPEJ, da sodeluje v forumu, tako da lahko vsak spremlja delo drugih predstavnikov, na ta način pa bi se izognili podvajanju in spodbudili dopolnjevanje.

34. Forum morajo sestavljati predstavniki Eurojusta in Evropske pravosodne mreže (v kazenskih[16] ter v civilnih in gospodarskih zadevah[17]) ter ustreznih evropskih strokovnih organizacij, dejavnih na področju pravosodja na ravni EU. Komisija ceni prispevek omrežij, kot so Evropska mreža sodnih svetov (ENCJ)[18], Evropska mreža predsednikov vrhovnih sodišč[19], Združenje državnih svetov[20], Evropsko združenje upravnih sodnikov, Svet odvetniških združenj Evropske skupnosti (CCBE)[21], Evropsko združenje sodnikov in tožilcev[22], Evropsko odvetniško združenje za kazenske zadeve (ECBA)[23], Eurojustice[24], Evropsko notarsko združenje[25], PEOPIL (Panevropska organizacija odvetnikov, ki obravnavajo telesne poškodbe)[26] in Evropsko omrežje za izobraževanje pravosodnih organov. Komisija bo povabila strokovnjake nevladnih organizacij, ki predstavljajo uporabnike sistema (npr. MEDEL, JUSTICE, Amnesty International, Victim Support Europe[27]), da sodelujejo v forumu. Vključeni bodo tudi strokovnjaki na področju pravosodja iz držav kandidatk.

35. Komisija namerava vključiti akademske mreže (Evropsko akademsko mrežo za kazensko pravo – ECLAN, Mednarodno združenje za kazensko pravo – AIDP, Eurodefensor), da se spodbudi znanstveni in objektivni pristop ter omogoči kritična izmenjava mnenj z vključitvijo strokovnjakov, katerih mnenja se razlikujejo. Komisija namerava na najustreznejši način vključiti tudi SES in Agencijo Evropske unije za temeljne pravice.

36. Glede na predmet razprave se lahko povabi ad hoc člane, če imajo strokovno znanje na zadevnem področju. Pri določenih ukrepih so pokazale zanimanje nekatere nacionalne strokovne organizacije (npr. nacionalne odvetniške zbornice). Njihov vidik je drugačen od sogovornikov na evropski ravni in njihovi prispevki bodo, če to želijo, uporabljeni v posameznih primerih.

4.2. Delovne metode foruma

37. Forum se bo sestajal redno in večkrat letno. Enkrat na leto bo potekalo plenarno zasedanje, podskupine pa se bodo sestajale tako pogosto, kot bo to potrebno[28]. Podskupine bodo sestavljene na podlagi posebnih interesnih področij ali vprašanj, ki so zahtevajo pozornost, nekatere bodo obravnavale civilne zadeve, druge kazenske zadeve, proučevale pa bodo predvsem vprašanja, kot so pravna pomoč, zadovoljstvo uporabnikov s pravosodnim sistemom (npr. hitrost in poštenost), obravnavanje žrtev, prevajalske storitve in storitve tolmačenja, zaslišanje strank, spoštovanje pravice do poštenega sojenja, hitro obravnavanje pritožb in boljši dostop do sodišča za porabnike.

38. Forum je lahko pozvan za pomoč pri pripravi poročila Komisije o izvajanju zakonodaje v posameznem primeru, da se zagotovi zunanja ocena. Naloga ocenjevanja s strani foruma se bo nanašala na uspešen prenos (po izteku roka za prenos) in pozneje na uspešnost ukrepov (nekako 5 let po začetku veljavnosti).

39. Vsaka organizacija, ki je članica foruma, mora imenovati stalno kontaktno osebo, ki naj bi se po možnosti udeležila vsakega sestanka, da se omogoči kontinuiteta razprave. Redno sestajanje kontaktnih oseb bo omogočilo medsebojno poznavanje, odprtejšo izmenjavo mnenj in odkrito razpravo, kar bo pripomoglo h kontinuiteti.

40. Pomemben vidik dela foruma bo opredeliti najboljšo prakso. Izmenjava najboljše prakse bi se lahko spodbudila s projekti v okviru finančnih programov EU.

41. Forum bo sodeloval pri izbiri dobitnika priznanja „Kristalne tehtnice pravice“. Komisija in Svet Evrope sta leta 2005 obudila evropsko priznanje „Kristalne tehtnice pravice“, ki se bo podeljevalo vsaki dve leti, za inovativno delovanje organizacije na področju civilnega pravosodja in postopkov na sodiščih v Evropi, da se spodbudi boljše delovanje javnega sistema na področju civilnega pravosodja. Komisija načrtuje še dodatno priznanje, ki bi se podeljevalo vsaki dve leti, za transnacionalni projekt, s čimer naj bi se izboljšala medsebojno poznavanje in izmenjava najboljših praks na področju kazenskega pravosodja. Priznanje bi se podelilo v letih, ko ni podeljeno priznanje na področju civilnega pravosodja. Upravičeni projekti bodo vključevali primerjalne študije in/ali dejanske projekte sodelovanja, ki temeljijo na sodelovanju sodišč, tožilstev, odvetniških zbornic ali uprave v zaporih/za pogojni izpust.

42. Delo foruma bo vključevalo proučevanje vprašanja statistik. Trenutno ni dovolj združljivih statistik[29], kar otežuje smiselno primerjanje pravosodnih sistemov, vendar je pričakovati izboljšanje. Statistike na področju kazenskega pravosodja morajo biti zdaj, ko je v ta namen ustanovljena strokovna skupina EU[30], zbrane bolj sistematično. Ustanovljena je bila strokovna skupina za potrebe v okviru politike po podatkih o kriminalu in kazenskem pravosodju, ki se je leta 2007 sestala dvakrat (aprila in decembra). Na podlagi razprav na aprilskem sestanku sta bili ustanovljeni dve posebni podskupini. Obravnavani temi sta bili trgovanje z ljudmi in pranje denarja. Odločeno je bilo, da se ustanovi podskupina strokovnjakov, ki bi se osredotočili na statistike na področju kazenskega pravosodja. Za področje civilnega pravosodja so na voljo statistike ciljnih študij in ocene učinka. Forum bo Komisiji pomagal pri oblikovanju mnenja o teh statistikah, izboljšanju statističnih metod in boljši uporabi podatkov, ki so na voljo.

43. Z namenom posredovanja ugotovitev foruma ter spodbujanja dialoga in posvetovanja bo vzpostavljena spletna stran. Spletna stran bo stalni prostor za razpravo med člani foruma in bo olajšal izmenjavo mnenj z zainteresiranimi stranmi in drugimi državljani. Večina dela in študij foruma bo objavljena na spletni strani.

44. Komisija bo objavila poročilo o dejavnostih foruma, ki ga bo redno predložila Svetu in Evropskemu parlamentu.

5. SKLEPNA UGOTOVITEV

Forum pomeni za Komisijo enotno orodje za boljše razumevanje vpliva obstoječih instrumentov EU in potrebe po novih instrumentih ter splošneje, za spodbujanje medsebojnega zaupanja. Z zagotovitvijo prostora, na katerem je možno redno primerjati različne izkušnje in stališča, se bo povečalo medsebojno poznavanje in razumevanje drugih sistemov. Rednost sestankov, obseg strokovnega znanja in prispevki iz vseh sektorjev pravosodnega sistema bodo pripomogli k uvedbi sistematičnega, objektivnega in nepristranskega ocenjevanja, napovedanega v Haaškem programu.

[1] UL C 53, 3.3.2005, str. 1, odst. 3.2.

[2] Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu o kakovosti kazenskega pravosodja in usklajenosti kazenske zakonodaje v državah članicah: A6-0036/2005.

[3] UL C 198, 12.8.2005, str. 1, odst. 4.1.

[4] Voditelji držav/vlad so med zasedanjem Evropskega sveta v Lizboni (23. in 24. marca 2000) začeli lizbonsko strategijo, katere cilj je, da EU postane najbolj konkurenčno gospodarstvo na svetu in doseže polno zaposlenost do leta 2010.

[5] COM(2006) 332 konč. z dne 28. junija 2006.

[6] Npr. v sklepih Sveta o evropskem nalogu za prijetje junija 2005 je bila Komisija pozvana, da se pred izdajo poročila posvetuje z državami članicami, da bi se izognili kakršnemu koli nesporazumu v nacionalni zakonodaji.

[7] S Skupnim ukrepom 97/827/PNZ, ki ga je Svet sprejel 5. decembra 1997.

[8] Sklep Sveta 2002/996/PNZ z dne 28. novembra 2002 o vzpostavitvi mehanizma za ocenjevanje pravnih sistemov in njihovega izvajanja na državni ravni v boju proti terorizmu (UL L 349, 24.12.2002).

[9] Končno poročilo Medsebojna pravna pomoč v kazenskih zadevah (2001/C 216/02).

[10] COM(2005) 195 z dne 19. maja 2005.

[11] V letnem programu dela za leto 2007.

[12] Npr. GRECO (Skupina držav proti korupciji), MONEYVAL (Posebni odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja), ustanovljeni v skladu z vzorcem FATF (Projektna skupina za finančno ukrepanje), Evropski odbor za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja (CPT) in GRETA (ustanovljena v okviru Konvencije Sveta Evrope o boju proti trgovini z ljudmi).

[13] Oddelek 4.1 Sporočila iz junija 2006.

[14] Oddelek 4.1.1. Sporočila iz junija 2006.

[15] Prav tam, odstavek 32.

[16] http://www.ejn-crimjust.europa.eu/

[17] http://ec.europa.eu/civiljustice/

[18] http://www.encj.eu/encj/

[19] http://www.uepcsj.org/

[20] http://www.juradmin.eu

[21] http://www.ccbe.org/

[22] http://www.amue-ejpa.org

[23] http://www.ecba.org/

[24] http://www.eurojustice.org/

[25] http://www.cnue.eu

[26] http://www.peopil.com

[27] http://www.euvictimservices.org/

[28] Stroški dejavnosti iz tega sporočila se bodo krili iz ustreznih finančnih instrumentov (zlasti programa „Kazensko pravosodje“ – Sklep Sveta št. 2007/126/PNZ) v okviru razpoložljivih sredstev.

[29] Glej poročilo CEPEJ in statistike SPACE.

[30] 2006/581/ES: Sklep Komisije z dne 7. avgusta 2006 o ustanovitvi strokovne skupine za potrebe v okviru politike po podatkih o kriminalu in kazenskem pravosodju, UL L 234, 29.8.2006, str. 29.