Omembe je vredna tudi povezava s spodbujanjem uporabe mediacije za reševanje čezmejnih družinskih sporov. Direktiva o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah se uporablja tudi za družinsko pravo v okviru skupnega evropskega pravosodnega prostora. Haaška konvencija iz leta 1980 prav tako spodbuja sporazumno rešitev družinskih sporov. Eden od priročnikov o dobrih praksah v skladu s Haaško konvencijo iz leta 1980, ki ga je objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu, je posvečen uporabi mediacije za reševanje mednarodnih družinskih sporov glede otrok, ki spadajo na področje uporabe Konvencije. Na pobudo Evropske komisije je bil ta priročnik preveden v vse uradne jezike EU, razen v angleščino in francoščino, ter v arabščino, da se podpre dialog z državami, ki Konvencije še niso ratificirale / še niso pristopile k njej, in pomaga pri iskanju konkretnih načinov za reševanje problemov, ki jih povzroča mednarodni protipravni odvzem otrok.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

Člen 38 Haaške konvencije iz leta 1980 določa, da je „[p]ristop [držav pristopnic] veljaven samo v odnosih med državo, ki pristopi, in tistimi pogodbenicami, ki izjavijo, da sprejemajo pristop“. Glede na to, da se sklep nanaša na izrecno sprejetje pristopa države pristopnice k Haaški konvenciji iz leta 1980 s strani držav članic v interesu Unije, se za pravno podlago uporabi člen 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Materialna pravna podlaga je člen 81(3) PDEU, zato Svet odloča s soglasjem po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

•Sorazmernost

Ta predlog je oblikovan po vzoru že sprejetih sklepov Sveta o isti zadevi in ne presega tistega, kar je potrebno za dosego cilja doslednega ukrepanja EU na področju mednarodnega protipravnega odvzema otrok, in sicer z zagotavljanjem, da države članice Evropske unije sprejmejo pristop Pakistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 v določenem časovnem okviru.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Komisija se je z veliko večino držav članic Evropske unije posvetovala o njihovi pripravljenosti, da sprejmejo pristop Pakistana k Haaški Konvenciji iz leta 1980, in te so podale ugodno mnenje.

•Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

Komisija je bila v okviru priprav na srečanje strokovnjakov z dne 2. julija 2019 in po njem v tesnih stikih s Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravo in delegacijo EU v Pakistanu.

•Ocena učinka

Tako kot za 18 sklepov Sveta, ki so že bili sprejeti med letoma 2015 in 2019 ter zadevajo sprejetje pristopa več tretjih držav k Haaški konvenciji iz leta 1980, zaradi narave tega zakonodajnega akta posebna ocena učinka ni bila izvedena. Raven izvajanja Konvencije v Pakistanu pa se je proučila na srečanju strokovnjakov z dne 2. julija 2019, na katerem so bile zastopane vse države članice EU. Po srečanju je Komisija pozorno spremljala nadaljnji razvoj dogodkov v Pakistanu.

Pakistan je za svoj osrednji organ imenoval Urad generalnega tožilca na Ministrstvu za pravo, pravosodje in človekove pravice. Poleg tega je ustanovil pokrajinske organe v provincah Pandžab, Sindh, Kiber Paktunkva, Beludžistan, Azad Džamu in Kašmir ter Gilgit-Baltistan, skupaj z ustreznimi vladnimi agencijami za podporo tem organom. Osrednji organ je za te podzvezne organe izdal standardne operativne postopke, da bi zagotovil smernice za obravnavanje zadev, pri čemer se je močno osredotočil na mediacijo.

Nacionalna zakonodaja je bila spremenjena tako, da je bila med pristojnosti družinskih sodišč vključena tudi Haaška konvencija iz leta 1980. Od leta 2017 je bilo izvedenih več usposabljanj, da bi se sodstvo poučilo, da je Haaška konvencija iz leta 1980 postopkovna in ne zadeva vsebine zadeve (spor glede skrbništva). Jasno je bilo navedeno, da šeriatska sodišča nimajo nobene pristojnosti v zvezi s Konvencijo.

Vlada ZDA je pred sprejetjem pristopa Pakistana tja poslala dve delegaciji na visoki ravni, sestavljeni iz pravnikov, uradnikov zunanjega ministrstva in strokovnjakov za Haaško konvencijo, da bi ocenila skladnost s Konvencijo z upravnega in sodnega vidika. Veleposlaništvo ZDA v Islamabadu je poleg tega organiziralo številne seminarje in delavnice za odvetnike, sodnike ter vladne uradnike in druge deležnike po vsej državi.