Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba

a. „Splošno“

1. Namen te priloge je za namene točke (b) člena 3(2) določiti metodologijo za prepoznavanje in izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“ za vsako jedrno platformno storitev, opredeljeno v členu 2(2). Je referenca, ki podjetju omogoča, da oceni, ali njegove jedrne platformne storitve dosegajo kvantitativne mejne vrednosti iz člena 3(2)(b) in ali se torej zanje predpostavlja, da izpolnjuje pogoj iz člena 3(1)(b). Zato je ta metodologija pomembna tudi za vsako širšo oceno na podlagi člena 3(6). Podjetje je odgovorno za kar najboljšo približno oceno v skladu s skupnimi načeli in posebno metodologijo iz te priloge. Ta priloga Komisiji nikakor ne preprečuje, da od podjetja, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, zahteva predložitev informacij, potrebnih za prepoznavanje in izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“. Pri tem je Komisija vezana na roke, določene v ustreznih določbah te uredbe. Nobena določba te priloge ne bi smela biti pravna podlaga za sledenje uporabnikom. Metodologija iz te priloge prav tako ne vpliva na obveznosti iz Uredbe, zlasti tiste iz člena 3(3) in (6) ter člena 11(1). Izpolnjevanje zahtev iz člena 11(1) pomeni tudi prepoznavanje in izračun števila končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov na podlagi natančnega merjenja ali najboljšega razpoložljivega približka – v skladu z dejanskimi zmogljivostmi podjetja, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, za tovrstna prepoznavanje in izračun v danem trenutku. Te meritve ali najboljši razpoložljivi približek so skladni s tistimi, ki so sporočeni v skladu s členom 13, in te tudi vključujejo.

2. Člen 2(16) in (17) opredeljuje pojma „končnega uporabnika“ in „poslovnega uporabnika“, ki sta skupna za vse jedrne platformne storitve.

3. Za prepoznavanje in izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“ se v tej prilogi uporablja pojem „edinstveni uporabniki“. Pojem „edinstveni uporabniki“ zajema „končne uporabnike“ in „poslovne uporabnike“, ki se v določenem časovnem obdobju (tj. en mesec za „končne uporabnike“ in eno leto za „poslovne uporabnike“) štejejo samo enkrat za zadevno jedrno platformno storitev, ne glede na to, kolikokrat so v tem obdobju uporabljali zadevno jedrno platformno storitev. To ne vpliva na dejstvo, da lahko ista fizična ali pravna oseba hkrati predstavlja končnega uporabnika in poslovnega uporabnika za različne jedrne platformne storitve.

b. „končni uporabniki“;

4. Število „edinstvenih uporabnikov“ v primeru „končnih uporabnikov“: Edinstveni uporabniki se prepoznajo v skladu z najbolj natančno metriko, ki jo sporoči podjetje, ki zagotavlja katero od jedrnih platformnih storitev, in sicer:

a. Pri zbiranju podatkov o uporabi jedrnih platformnih storitev v okoljih, kjer je potreben vpis ali prijava, naj bi bilo tveganje podvajanja na prvi pogled še najmanjše, na primer v zvezi z vedenjem uporabnikov na napravah ali platformah. Zato podjetje predloži zbirne anonimizirane podatke o številu edinstvenih uporabnikov na zadevno jedrno platformno storitev na podlagi okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, če ti podatki obstajajo. b. Pri jedrnih platformnih storitvah, do katerih končni uporabniki dostopajo (tudi) izven okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, podjetje predloži tudi zbirne anonimizirane podatke o številu edinstvenih končnih uporabnikov zadevne jedrne platformne storitve na podlagi druge metrike, ki zajema tudi končne uporabnike izven okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, na primer na podlagi naslovov internetnega protokola, identifikatorjev piškotkov ali drugih identifikatorjev, kot so oznake za radiofrekvenčno identifikacijo, če so ti naslovi ali identifikatorji (objektivno) potrebni za zagotavljanje jedrnih platformnih storitev.

5. V členu 3(2) se tudi zahteva, da število „mesečnih končnih uporabnikov“ temelji na povprečnem številu mesečnih končnih uporabnikov v najmanj šestmesečnem obdobju zadnjega poslovnega leta. Podjetje, ki zagotavlja eno ali več jedrnih platformnih storitev, lahko v danem letu zanemari skrajne izmerjene vrednosti. Skrajne izmerjene vrednosti same po sebi pomenijo tiste, ki so zunaj običajnih vrednosti, npr. ob vrhuncu prodaje, do katerega je prišlo v enem mesecu danega leta, vendar se pri njih ne upošteva redna in predvidljiva letna prodaja.

c. „Poslovni uporabniki“

6. Število „edinstvenih uporabnikov“ v primeru „poslovnih uporabnikov“ se, kjer je ustrezno, določi na podlagi računov, pri čemer vsak posamezni poslovni račun, ki je povezan z uporabo jedrne platformne storitve podjetja, predstavlja enega samega poslovnega uporabnika te storitve. Če se za dano jedrno platformno storitev ne uporablja poslovni račun, podjetje, ki to storitev zagotavlja, število edinstvenih poslovnih uporabnikov določi s sklicevanjem na zadevno podjetje.

d. „Predložitev informacij“

7. Podjetje, ki predloži informacije o številu končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov na jedrno platformno storitev, je odgovorno za to, da so ti podatki popolni in točni. V zvezi s tem velja:

a. Podjetje je odgovorno za predložitev podatkov za zadevno jedrno platformno storitev, pri čemer se izogiba temu, da bi bilo v informacijah, ki jih predloži Komisiji, preštetih premalo ali preveč končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov (na primer kadar uporabniki dostopajo do jedrnih platformnih storitev prek različnih platform ali naprav). b. Podjetje je odgovorno za dajanje natančnih in jedrnatih pojasnil o metodologiji, uporabljeni za pridobitev informacij, ki jih predloži Komisiji, pa tudi o morebitnem tveganju za premalo ali preveč preštetih končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov na jedrno platformno storitev ter o sprejetih rešitvah za obravnavo tega tveganja. c. Kadar ima Komisija pomisleke glede točnosti podatkov, ki jih je predložilo podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, ji to podjetje predloži podatke, ki temeljijo na alternativni metriki.

8. Za izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“:

a. Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, ne šteje jedrnih platformnih storitev, ki spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), kot različnih, če bi bil glavni razlog za to razlikovanje ta, da se zagotavljajo z različnimi domenskimi imeni – najsi bodo vrhnje državne domene (ccTLD) ali pa generične vrhnje domene (gTLD) –, ali geografski atributi. b. Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, šteje kot različne jedrne platformne storitve tiste storitve, ki jih kljub temu, da spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), njihovi končni uporabniki ali poslovni uporabniki ali oboji, tudi če so ti končni uporabniki ali poslovni uporabniki lahko isti, uporabljajo za različne namene. c. Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, šteje kot različne jedrne platformne storitve tiste storitve, ki jih sicer ponuja integrirano, vendar (i) ne spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2) ali (ii) ki jih kljub temu, da spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), njihovi končni uporabniki ali poslovni uporabniki ali oboji, tudi če so ti končni uporabniki ali poslovni uporabniki lahko isti, uporabljajo za različne namene.

e. „Posebne opredelitve pojmov“