SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 2.3.2011 
SEC(2011) 243 kon č. 
  
PRIPORO ČILO KOMISIJE SVETU 
o odobritvi Sporazuma o sodelovanju na podro čju miroljubne uporabe jedrske energije 
med Evropsko skupnostjo za atomsko en ergijo (Euratom) in Vlado Avstralije 
SL 2   SL PRIPORO ČILO KOMISIJE SVETU 
o odobritvi Sporazuma o sodelovanju na podro čju miroljubne uporabe jedrske energije 
med Evropsko skupnostjo za atomsko en ergijo (Euratom) in Vlado Avstralije 
A. OBRAZLOŽITVENI  MEMORANDUM 
1. U VOD 
Veljaven sporazum Euratom-Av stralija bo potekel na za četku leta 2012. Ker je Avstralija ena 
od glavnih dobaviteljic urana upra vljavcem jedrskih elektrarn v EU, je treba za zagotovitev 
stabilnega pravnega okvira za odnose na tem podro čju sporazum ohraniti. 
Področje uporabe sedanjega sporazuma je omejeno na  prenos jedrskega materiala iz Avstralije 
v Evropsko skupnost za atomsko energijo. Zato je Komisija v skladu z di rektivami, ki jih je 
sprejela skupaj s Sv etom, razširila podro čje uporabe Sporazuma, tako da vklju čuje prenos 
materiala, opreme in tehnologije. 
Medtem ko imajo nekatere države članice EU sklenjene dvostran ske sporazume z Avstralijo, 
ta sporazum z Euratomom zagotavlja enako obravnavanje vseh držav članic in njihovih 
upravljavcev ter zmanjšuje potrebo po številnih  dvostranskih sporazumih med Avstralijo in 
posameznimi državami članicami EU. 
Ta sporazum bo zagotovil široko sodelovanje na podro čju miroljubne uporabe jedrske 
energije z vzpostavitvijo splošnega okvira za politi čno, tehnično in industrijsko sodelovanje. 
Ustvaril bo pravni okvir tako za vlade ko t za industrijske subjekte pogodbenic – Vlada 
Avstralije in Skupnost –, ki bo pos pešil sodelovanje na tem podro čju. 
2. P OMEMBNOST SPORAZUMA  
Zanimanje Eurotoma za podpis tega sporazuma te melji na dejstvu, da je Avstralija ena od 
njegovih glavnih dobaviteljic naravnega urana.  Pospeševanje trgovine na jedrskem podro čju 
prispeva k politiki Skupnosti gled e varnosti preskrbe z energi jo in diverzifikacije virov 
energije. Pomembnost sklenitve tega sporaz uma temelji predvsem na tržnih potrebah. 
Avstralija je tretja najve čja proizvajalka urana na svetu, njena proizvodna zmogljivost pa 
znaša približno 8 000 ton urana/leto (19 % svetovne proizvodnje urana). Avstralija ima 
največje rezerve urana na svetu, ki skupaj za jemajo 23 %. Proizvodnja in izvoz povpre čno 
zajemata približno 10 000 ton uranovega oksida (8 500 ton urana) na leto.  
Avstralski uran se prodaja izklju čno za pridobivanje elektri čne energije, zato so bili sprejeti 
nadzorni ukrepi , ki to zagotavljajo. Avst ralija je kot država brez je drskega orožja podpisnica 
Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT). Avstralija je v okviru  NPT podpisala sporazum 
o nadzornih ukrepih, ki je za čel veljati leta 1974, leta 1998 pa je kot prva država na svetu 
sprejela dodatni protokol v zvezi s tem. Av stralija poleg teh mednarodnih dogovorov zahteva 
od potencialnih držav porabnic, da z njo sk lenejo sporazum o jedrskem sodelovanju.  
SL 3   SL Poleg tega sklenitev tega sporazuma znova pot rjuje obveznost Avstralije, Skupnosti in vlad 
držav članic Evropske unije o krepitvi in stro gem izvajanju nadzornih ukrepov, nadzoru 
izvoza ter fizi čni zaščiti. 
3. S PLOŠNI SISTEM SPORAZUMA  
Cilj Sporazuma je sodelovanje na podro čju miroljubne uporabe jedrske energije med 
Euratomom in Avstralijo. Obseg sodelovanja ( člen III) zajema predvsem jedrsko varnost, 
dobavo jedrskega materiala, prenos tehnologije, prenos opreme in varstvo pred sevanjem, 
nadzorne ukrepe ter uporabo radioaktivnih iz otopov. Ta sporazum temelji na sporazumu iz 
leta 1981, ki je zajemal le prenos jedrskega ma teriala iz Avstralije v Euratom. Spremenjen 
sporazum je dvosmeren. 
Sporazum z namenom posodobitve popravlja zastarele dolo čbe in kolikor  je le mogo če 
prenavlja osrednje besedilo s prilogami ter priloženo izmenjavo not. Ohranjene so bile 
veljavne dolo čbe o neširjenju jedrskega or ožja, nadzornih ukrepih, fizi čni zaščiti, prenosu in 
ponovnem prenosu ter o posvetovalnih in upr avnih dogovorih, zaupnosti in reševanju sporov, 
kot je dolo čeno v obstoje čem sporazumu in izmenjavi not med Vlado Avstralije in Evropsko 
skupnostjo za atomsko energijo. 
Novi sporazum vklju čuje tudi dodatne dolo čbe, ki so pomembne za zadevne države članice 
Euratoma in Vlado Avstralije, da bi upošte val željo obeh pogodbeni c o razširitvi podro čja 
uporabe v skladu z najnovejšim razvojem  dogodkom, kot je širitev Skupnosti. 
V zvezi s strukturo Sporazum dodatno opredeljuje  predmete, za katere velja ta sporazum ( člen 
IV) – razli čne oblike jedrskega in nejedrskega materiala ter natan čno opisuje na čine trgovine 
z jedrskim in nejedrskim materialom ter opremo ( Člen VI). Sporazum vsebuje vrsto dolo čb, ki 
določajo merila za prenos jedrskega materiala ter na čin reševanja spornih situacij. Poudarja 
se, da se jedrski material uporablja v miroljubne  namene in v skladu z ustreznimi sporazumi o 
nadzornih ukrepih (za Skupnost: nadzorni ukre pi Euratoma v skladu s Pogodbo o ustanovitvi 
Evropske skupnosti za atomsko energijo ter sporazumi o nadzornih ukrepih Mednarodne 
agencije za jedrsko energijo (IAEA) ter njihovi dodatni protokoli1). Prevoz jedrskih 
materialov pa mora biti v skladu z dolo čbami Mednarodne konvencije o fizi čnem varovanju 
jedrskega materiala2.  
Poleg tega Sporazum ponovno navaja na čela prostega pretoka jedr skih materialov znotraj 
Skupnosti. Podrobno so obravnavana vprašan ja glede intelektualne lastnine ( člen IX) ter 
načini izmenjave informacij ( člen X). Za zagotovitev gladkega  izvajanja Sporazuma je bil 
uveden posebni člen o posvetovanju in arbitraži ( člen XV) v primeru vprašanj v zvezi s 
pravilno uporabo Sporazuma. Za četno trajanje Sporazuma bo 30 let, tako kot za sporazum iz 
leta 1981 ( člen XVIII). 
                                                 
1 INFCIRC/540. 
2 INFCIRC/274/Rev.l. 
SL 4   SL B. PRIPORO ČILO 
Komisija meni, da je Sporazum o sodelovanju na podro čju miroljubne uporabe jedrske 
energije med Evropsko skupnostjo za atomsko energi jo in Vlado Avstralije , katerega sprejetje 
se predlaga: 
– v skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je 9. jun ija 2010 izdal Svet; 
– izpolnjuje cilje o poenostav itvi, posodobitvi in razširitvi sedanjega sporazuma; 
– potrjuje jasno zavezo obeh pogodbe nic o neširjenju jedrskeg a orožja in zagotavljanju 
visoke ravni jedrske varnosti z namenom zagotavljanja miroljubne in varne uporabe 
jedrske energije; 
– v skladu s politiko Skupnosti o va rnosti preskrbe z energijo; 
– bo dodatno okrepil zelo dobre odnose med EU in Avstralijo na podro čju energetskega 
političnega sodelovanja. 
Komisija zato predlaga Svetu, da v skladu z drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o 
ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko en ergijo odobri Sporazum o sodelovanju na 
področju miroljubne uporabe jedrsk e energije med Evropsko s kupnostjo za atomsko energijo 
in Vlado Avstralije, v prilogi. 
SL 5   SL PRILOGA  
SPORAZUM MED VLADO AVSTRALIJE IN 
EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA ATOM SKO ENERGIJO (EURATOM) ZA 
SODELOVANJE NA PODRO ČJU MIROLJUBNE UPORABE JEDRSKE ENERGIJE 
Vlada Avstralije in Evropska skupnost za at omsko energijo (Euratom), v nadaljevanju: 
Skupnost, 
V ŽELJI po spodbujanju sodelovanja na podro čju uporabe jedrske en ergije v miroljubne 
namene; 
UPOŠTEVAJO Č, da je podro čje uporabe Sporazuma med Vla do Avstralije in Evropsko 
skupnostjo za atomsko energijo o prenosu jedrskega materiala iz Avstralije v Evropsko 
skupnost za atomsko energijo, sklenjenega 21. septembra 1981 v Bruslju, omejeno ter da ta 
preneha veljati leta 2012; 
PONOVNO POTRJUJO Č močno zavezanost Vlade Avstralije, Skupnosti in vlad njenih držav 
članic neširjenju jedrskega orožja, vklju čno s krepitvijo in u činkovito uporabo zadevnih 
nadzornih ukrepov in izvoznih nadzornih režimov, v skladu s katerimi se izvaja sodelovanje 
na področju miroljubne uporabe jedrske energ ije med Avstralijo in Skupnostjo; 
PONOVNO POTRJUJO Č podporo Vlade Avstralije, Skupnosti in vlad njenih držav članic 
ciljem Mednarodne agencije za atomsko energijo  (v nadaljevanju: IAEA) in njenemu sistemu 
nadzornih ukrepov; 
PONOVNO POTRJUJO Č močno zavezanost Vlade Avstralije , Skupnosti in njenih držav 
članic Konvenciji o fizi čnem varovanju jedrskega materiala, ki je bila podpisana 
3. marca 1980 v New Yorku in na D unaju in ki je na splošno za čela veljati 8. februarja 1987, 
v Avstraliji pa 22. oktobra 1987; 
KER so Avstralija in vse države članice Skupnosti podpisnice Pogodbe o neširjenju jedrskega 
orožja, ki je bila sklenjena 1. julija 1 968 v Washingtonu, Londonu in Moskvi in ki je za čela 
veljati 5. marca 1970, v nadaljevanju: NPT; 
OB UGOTOVITVI, da jedrski nadzor ni ukrepi veljajo v vseh državah članicah Skupnosti v 
skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnos ti za atomsko energijo (v nadaljevanju: 
Pogodba Euratom) in v skladu s sporazumi o nadzornih ukrepih, sklenjenih med Skupnostjo, 
njenimi državami članicami in IAEA; 
OB UGOTOVITVI, da so Vlada Av stralije in vlade vseh držav članic Skupnosti vklju čene v 
Skupino držav dobaviteljic  jedrskega blaga; 
OB UGOTOVITVI, da je treba upoštevati zav eze Vlade Avstralije in vlad vseh držav članic 
Skupnosti v okviru Skupine držav do baviteljic jedrskega blaga; 
SL 6   SL OB PRIZNAVANJU na čela prostega pretoka jedrskega materiala, opreme, nejedrskega 
materiala in tehnologije v Skupnosti; 
STRINJAJO Č SE, da mora ta sporazum upoštevati mednarodne obveznosti Evropske unije in 
Vlade Avstralije v skladu s sporazu mi Svetovne trgovinske organizacije; 
OB PONOVNEM POUDARJANJU obveznosti Vl ade Avstralije in vlad držav članic 
Skupnosti v okviru dvostransk ih sporazumov na podro čju miroljubne uporabe jedrske 
energije; 
STA SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM: 
Člen I 
Opredelitve 
Če ni druga če določeno, imajo izrazi v tem sporazumu naslednji pomen: 
1. „stranski proizvod“ pomeni posebni ceplj ivi material, pridobljen z enim ali ve č 
procesi, bodisi zaporednimi ali nezaporednimi , iz jedrskega materiala, prenesenega v 
skladu s tem sporazumom; 
2. „pristojni organ“ pomeni: 
– za Vlado Avstralije: Avstralski urad  za nadzorne ukrepe in neširjenje 
jedrskega orožja; 
– za Skupnost: Evropska komisija  
ali drug podobni organ, o čemer lahko pogodbenica kadarkoli pisno obvesti drugo 
pogodbenico; 
3. „oprema“ pomeni predmete, navedene v odde lkih 1, 3, 4, 5, 6 in 7 Priloge B k 
dokumentu IAEA INFCIRC/254/Rev.9/del 1;  
4. „intelektualna lastnina“ im a pomen, kot je opredeljen v členu 2 Konvencije o 
ustanovitvi Svetovne organizacije  za intelektualno lastni no, podpisane 14. julija 1967 
v Stockholmu, kot je bila spremenjena 28. septembra 1979, in lahko vklju čuje drugo 
vsebino, o kateri se dogovorita pogodbenici;  
5. „vojaški namen“ vklju čuje, vendar ni omejen na  neposredno vojaško podro čje 
uporabe jedrske energije, kot je jedrsko orož je ali druge jedrske eksplozivne naprave 
(vključno z raziskavami in razvojem ali proizvodnjo tritija za uporabo v takem 
jedrskem orožju in drugih jedrskih eksp lozivnih napravah), voj aški jedrski pogon, 
strelivo, vklju čno s strelivom z osiromašenim uranom, vojaški jedrski raketni motorji 
ali vojaški jedrski reaktorji, vendar ne vklju čuje posredne uporabe, kot je energija za 
vojaško bazo iz civilnega energetskega omrežja ali pridobiva nje radioaktivnih 
izotopov za diagnosticiranj e v vojaški bolnišnici; 
6. „nejedrski material“ pomeni: 
SL 7   SL – devterij ali težko vodo (d evterijev oksid) in kate ro koli drugo devterijevo 
spojino, pri kateri je razmerje med devterijem in vodikom ve čje od 1 : 5000, za 
uporabo v jedrskem reaktorju, kot je dolo čeno v odstavku (1.1) Priloge B k 
dokumentu IAEA INFCIRC/254/Rev.9/del 1 (Smernice za jedrski prenos), 
– jedrsko uporabni grafit: grafit za upora bo v jedrskem reaktorju, kot je dolo čeno 
v odstavku (1.1) Priloge B k dokume ntu IAEA INFCIRC/254/Rev.9/del 1 
(Smernice za jedrski prenos), s čistostjo manjšo od 5 ppm ekvivalentov bora in 
z gostoto nad 1,50 grama na kubi čni centimeter; 
7. „jedrski material“ pomeni kakršen koli osnovn i material ali posebni cepljivi material, 
kot sta izraza opredeljena v členu XX Statuta IAEA, ki je bil sprejet 23. oktobra 1956 
na sedežu Združenih narodov in ki je za čel veljati 29. julija 1957 (v nadaljevanju: 
Statut IAEA). Kakršna koli odlo čitev sveta guvernerje v IAEA na podlagi člena XX 
Statuta IAEA, ki spreminja seznam materiala,  ki je „osnovni ma terial“ ali „posebni 
cepljivi material“, po tem sporazumu u činkuje šele, ko obe pogodbenici tega 
sporazuma druga drugo pisno obvestita, da to odlo čitev sprejemata;  
8. „pogodbenici“ sta Vlada Avstralije na eni in Skupnost na drugi strani;  
„Skupnost“ pomeni hkrati: – pravno osebo, ustanovljeno s Pogodbo Euratom; in 
– ozemlja, na katera se Pogodba Euratom nanaša; 
9. „osebe“ pomeni katero koli fizi čno osebo, podjetje ali drug subjekt, za katerega se 
uporabljajo veljavni zakoni in  drugi predpisi v zadevni  krajevni pristojnosti 
pogodbenic, vendar izraz ne vklju čuje pogodbenic tega sporazuma; 
10. „tehnologija“ ima enak pomen kot  v Prilogi A k dokumentu IAEA 
INFCIRC/254/Rev.9/del 1(Smer nice za jedrski prenos). 
Člen II 
Cilj 
Cilj tega sporazuma je za gotoviti okvir za sodelovanj e med pogodbenicama na podro čju 
miroljubne uporabe jedrske energije na podlagi oboj estranskih koristi in vzajemnosti ter brez 
poseganja v ustrezne pristojnosti posamezne pogodbenice. 
Člen III 
Obseg sodelovanja 
1. Jedrski material, oprema, nejedrski materi al ali jedrski material, pridobljen kot 
stranski proizvod, se uporabljajo le za mi roljubne namene ter se ne uporabljajo za 
noben vojaški namen. 
2. Sodelovanje med pogodbenicama tega sporazuma lahko med drugim vklju čuje: 
a) preskrbo z jedrskim materialom, nejedrskim materialom in opremo; 
SL 8   SL b) prenos tehnologije, vklju čno z zagotavljanjem informacij, ki so pomembne za 
ta člen, pri čemer morajo posamezne države članice Skupnosti izraziti 
pripravljenost, da bodo izvajale take  prenose v okviru tega sporazuma; 
c) prenos opreme, ki sta jo pogodbeni ci priglasili kot opremo, ki je na črtovana, 
konstruirana ali se uporablja  na podlagi ali z upora bo informacij, pridobljenih 
od druge pogodbenice, in ki je v času priglasitve v pristojnosti ene od 
pogodbenic;  
d) nakup opreme in naprav; e) dostop do opreme in objektov ter njihovo uporabo; f) upravljanje s porabljenim gori vom in radioaktivnimi odpadki; 
g) jedrsko varnost in zaš čito pred sevanjem; 
h) nadzorne ukrepe ter fizi čno zaščito jedrskega materiala in objektov; 
i) uporabo radioaktivnih izotopov in sevanj e v kmetijstvu, industriji in zdravstvu; 
j) geološke in geofizi čne raziskave ter razvoj, proi zvodnjo, nadaljnjo predelavo in 
uporabo virov urana; 
k) jedrsko forenziko; l) regulativne vidike miroljubne  uporabe jedrske energije; in 
m) druga podro čja, povezana z vsebino tega sporazuma, če so zajeta v ustreznih 
programih pogodbenic. 
3. Sodelovanje se razširi na dejavnosti jedrsk ih raziskav in raz voja, ki so v skupnem 
interesu pogodbenic v skladu z dodatnimi dolo čbami, o katerih se dogovorita 
pogodbenici. 
4. Sodelovanje iz odstavka 2 tega člena se lahko izvaja v naslednjih oblikah: 
a) organizacija simpozijev in seminarjev; b) organizacija skupnih projektov in ustanavljanje mešanih družb; 
c) ustanavljanje dvostransk ih delovnih skupin za izva janje skupnih projektov; 
d) zagotavljanje storitev jedr skega gorivnega cikla, vklju čno s pretvorbo urana in 
izotopsko obogatitvijo; 
e) trgovina in trgovinsko sodelovanje v zvezi z jedrskim gorivnim ciklom; 
f) prenos industrijske opreme in tehnologije ter g) druge oblike sodelovanja,  ki jih lahko pisno dolo čita pogodbenici. 
SL 9   SL 5. Sodelovanje na posebnih podro čjih iz odstavka 2 tega člena se lahko po potrebi 
izvaja v skladu z dogovori med pravno ose bo Avstralije in pravno osebo Skupnosti, o 
katerih ustrezen pristojni organ obvesti drug pristojni organ, ki je ustrezno pooblaščen za izvajanje tega sodelovanj a. Kakršni koli taki dogovori vklju čujejo 
določbe o varovanju pravic intelektualne last nine, kadar take pravice obstajajo ali 
nastanejo. 
Člen IV 
Predmeti iz obsega Sporazuma 
1. Ta sporazum se uporablja za: 
a) jedrski material, nejedrski material ali opremo,  ki se prenaša med 
pogodbenicama ali njunimi osebami bodisi neposredno ali prek tretje države. 
 Za ta jedrski material, nejedrski material ali opremo ta sporazum za čne veljati, 
ko pride pod krajevno pristojnos t pogodbenice prejemnice. Pogodbenica 
dobaviteljica pisno obvesti pogodbenico pr ejemnico o nameravanem prenosu, 
pogodbenica prejemnica pa pisno potrdi,  da bo za ta predmet veljal ta 
sporazum. Predlagan prejemnik, če ta ni pogodbenica prejemnica, bo 
pooblaščena oseba pod krajevno pristoj nostjo pogodbenice prejemnice. 
b) vse oblike jedrskega materi ala, ki se pripravi po kemi čnih ali fizikalnih 
postopkih ali z lo čevanjem izotopov, pod pogojem, da koli čino jedrskega 
materiala, ki je bil uporabljen za pripra vo in je tudi predme t tega sporazuma, 
štejemo k skupni koli čini tako pripravljenega jedrskega materiala, ki spada v 
območje uporabe tega sporazuma;  
c) vsako proizvodnjo jedrskega materiala, proizvedenega z obsevanjem z 
nevtroni, pod pogojem, da koli čino jedrskega materiala, ki je bil uporabljen za 
proizvodnjo in je tudi predmet tega  sporazuma, štejemo k proizvedenemu 
materialu;  
d) jedrski material, ki se proizved e, obdela al i uporabi v opremi, pri čemer velja 
naslednje: 
 (i) nejedrski material, za katerega velja ta sporazum, je bil pretežno ali v celoti 
odgovoren za proizvodnjo, obdelavo ali upo rabo tega jedrskega materiala in; 
 (ii) oprema
3, za katero velja ta sporazum, je bila v celoti odgovorna za 
proizvodnjo, obdelavo ali uporabo te ga jedrskega materiala in; 
 (iii) opremo3 je pogodbenica dobaviteljica po posvetovanju s pogodbenico 
prejemnico priglasila kot opremo, ki je na črtovana, konstruirana, proizvedena 
ali se uporablja na podlag i ali z uporabo tehnologije, prenesene v skladu s tem 
sporazumom. 
                                                 
3 Za namene tega člena je oprema omejena na postavke 1.1, 3, 4, 5, 6, 7 Priloge B k dokumentu 
INFCIRC/254/Rev.9/del 1, vendar ne vklju čuje njihovih posam eznih elementov. 
SL 10   SL e) jedrski material, za katerega je velj al sporazum o prenosu jedrskega materiala 
iz Avstralije v Evropsko skupnost za at omsko energijo, ki  je bil podpisan 
21. septembra 1981 v Bruslju; 
f) jedrski material, ki je bil prenesen iz držav članic Skupnosti v Avstralijo v 
skladu z dvostranskimi sporazumi in  ki je bil priglašen Skupnosti ob 
uveljavitvi tega sporazuma; 
g) jedrski material, pridobljen za jedrske namene iz rud ali koncentratov, razen 
koncentratov uranove rude, ki se  prenaša med pogodbenicama bodisi 
neposredno ali prek tretje države, pri čemer je bila pogodbenica, ki je izvedla 
prenos, obveš čena, da je pridobivanje tega materiala povezano s Sporazumom4.  
2. Jedrski material, nejedrski material ali oprema iz odstavka 1 tega člena so še naprej 
predmet tega sporazuma, dokler ni v sk ladu s postopki, nave denimi v upravnem 
sporazumu, ugotovljeno: 
a) da je bil ta predmet ponovno pren esen zunaj pristojnosti pogodbenice 
prejemnice v skladu z odstavkoma 5 in 6 člena VII tega sporazuma; 
b) da jedrski material ni ve č uporaben in ga prakti čno ni več mogoče predelati za 
jedrsko dejavnost, pomembno s stališ ča nadzornih ukrepov iz odstavka 1 
člena VII. Za ugotavljanje, kdaj jedrski ma terial, ki je predmet tega sporazuma, 
ni več uporaben ali ga prakti čno ni več mogoče predelati v obliko, v kateri je 
uporaben za kakršno koli jedrs ko dejavnost, pomembno s stališ ča nadzornih 
ukrepov, obe pogodbenici sprejmeta odlo čitev IAEA v skladu z dolo čbami za 
prenehanje nadzornih ukrepov ustreznega sporazuma o nadzornih ukrepih, katerega podpisnica je IAEA; 
c) da nejedrski material in oprema niso ve č uporabni za jedrske namene; ali 
d) da pogodbenici skupaj dolo čata, da ne sme biti ve č predmet tega sporazuma. 
3. Prenos tehnologije je predmet tega sporazuma za države članice Skupnosti, ki so 
izrazile pripravljenost za izvedbo takih pr enosov v okviru tega sporazuma s pisnim 
obvestilom Evropski komisiji. Zadevne države članice morajo pred vsakim prenosom 
o tem obvestiti Evropsko komisijo na eni in Vlado Avstralije na drugi strani. 
Člen V 
Obogatitev  
Pred obogatitvijo katerega koli jedrskega materi ala, za katerega velja ta sporazum, na 
dvajset (20) odstotkov ali ve č v izotopou U 235, je treba pri dobiti pisno soglasje obeh 
pogodbenic, prav tako pa mora biti o tem obveš čena IAEA. V tem soglas ju so opisani pogoji, 
pod katerimi se lahko uporablja uran, oboga ten na dvajset (20)  odstotkov ali ve č. Pogodbenici 
lahko skleneta dogovor o olajšanju izvajanja te dolo čbe. 
                                                
 
4 Če za ta jedrski material ne morejo veljati vsi pogoji iz člena VII, se ta jedrski material ne uporablja, 
dokler se pogodbenici ne posvetujeta ter dolo čita nadzornih ukrepov in ukrepov fizi čne zaščite, ki se 
morajo izvajati. 
SL 11   SL Člen VI 
Trgovina z jedrskim materialom, ne jedrskim materialom ali opremo  
1. Vsi prenosi jedrskega material a, nejedrskega materiala ali opreme, izvedeni v skladu 
z dejavnostmi sodelovanja, se izvede jo v skladu z ustreznimi mednarodnimi 
obveznostmi Skupnosti, držav članic Skupnosti in Avstralije v zvezi z miroljubno 
uporabo jedrske energije, navedene v členu VII. 
2. Pogodbenici si, kolikor je mogo če, pomagata pri postopku naro čanja jedrskega 
materiala, nejedrskega materiala ali oprem e s strani katere koli pogodbenice ali oseb 
v Skupnosti ali v pristojn osti Vlade Avstralije. 
3. Nadaljevanje sodelovanja, predvidenega  v sedanjem sporazumu, je odvisno od 
obojestransko zadovoljive uporabe sistema nadz ornih ukrepov in nadzora, ki ga je 
vzpostavila Skupnost v skladu s Pogodbo Eurato m, in sistema nadzornih ukrepov in 
nadzora v zvezi z jedrskim materialom, neje drskim materialom ali opremo, ki ga je 
vzpostavila Vlada Avstralije. 
4. Določbe tega sporazuma se ne izvajajo zato, da bi ovir ale prost pretok jedrskega 
materiala, nejedrskega materiala, opreme  in tehnologije znotraj ozemlja Skupnosti. 
5. Prenosi jedrskega materiala in ustreznih st oritev se izvajajo v skladu s poštenimi 
trgovinskimi pogoji. Izvajanje tega odstavka ne posega v Pogodbo Euratom in izpeljano zakonodajo ter v avstralske zakone in predpise. 
6. V skladu z odstavkoma 5 in 6 člena VII se kakršni koli ponovni prenosi katerih koli 
predmetov ali tehnologije, za katere velja  ta sporazum, zunaj pristojnosti pogodbenic 
izvajajo le v okviru obvez nosti vlad posameznih držav članic Skupnosti in Vlade 
Avstralije znotraj skupine držav jedrskih dobaviteljic pod imenom Skupina držav 
dobaviteljic jedrskega blaga. Za ponovne pr enose predmetov, za katere se uporablja 
ta sporazum, veljajo zlasti Smerni ce za jedrski prenos, kot so dolo čene v dokumentu 
IAEA INFCIRC/254/Rev. 9/del 1. 
Člen VII 
Jedrski material, za katerega se uporablja Sporazum  
1. Za jedrski material, za katerega se upor ablja ta sporazum, veljajo naslednji pogoji: 
a) V Skupnosti: nadzorni ukrepi Euratoma v skladu s Pogodbo Euratom in 
nadzorni ukrepi IAEA v skladu z nasle dnjimi sporazumi o nadzornih ukrepih, z 
morebitnimi spremembami ali nadomestki, in v skladu s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja: 
i) Sporazum med državami članicami Skupnosti, ki nimajo jedrskega 
orožja, Evropsko skupnostjo za atom sko energijo in Mednarodno 
agencijo za atomsko energijo, ki je  bil podpisan 5. aprila 1973 v Bruslju 
in ki je za čel veljati 21. februarja 1977  (objavljen kot IAEA 
INFCIRC/193); 
SL 12   SL ii) Sporazum med Francijo, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in 
Mednarodno agencijo za atomsko energijo, ki je bil podpisan julija 1978 in je za čel veljati 12. septembra 1981 (objavljen kot IAEA 
INFCIRC/290); 
iii) Sporazum med Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske, 
Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno agencijo za atomsko energijo o izvajanju nadzor nih ukrepov v Združenem kraljestvu 
Velike Britanije in Se verne Irske v povezavi s Pogodbo o neširjenju 
jedrskega orožja, ki je bil podpisan 6. septembra 1976 na Dunaju in ki je začel veljati 14. avgusta 1978 (objav ljen kot IAEA INFCIRC/263);  
iv) dodatni protokoli, ki so bili sk lenjeni 22. septembra 1998 in ki so za čeli 
veljati 30. aprila 2004 na podlag i dokumenta IAEA INFCIRC/540 
(popravljenega) (Okrepljen sist em nadzornih ukrepov, del II); 
b) V Avstraliji: nadzorni ukrepi IAEA v skladu s Spor azumom med Avstralijo in 
Mednarodno agencijo za atomsko ener gijo o izvajanju nadzornih ukrepov v 
povezavi s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja, ki je za čel veljati 
10. julija 1974 (IAEA INFCIRC/217); dopolnjen z Dodatnim protokolom k 
Sporazumu med Avstralijo in Mednarodno agencijo za atomsko energijo o izvajanju nadzornih ukrepov v povezavi s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja, ki je bil podpisan 23. septembra 1997 na Dunaju in ki je za čel veljati 
12. decembra 1998 (objavljen kot IAEA INFCIRC/217/Add.1). 
2. V primeru, da se uporaba katerega koli sporazuma z IAEA iz odstavka 1 tega člena 
znotraj Skupnosti ali Avstralije za časno ustavi ali prekine iz  kakršnega koli razloga, 
zadevna pogodbenica stopi v spor azum z IAEA, ki  zagotavlja u činkovitost in kritje, 
enakovredno tistemu iz dogovorov o nadzornih ukrepih v dolo čbi a) ali b) odstavka 1 
tega člena ali, če to ni mogo če, 
a) Skupnost, če je ustrezno, uporabi nadzorne  ukrepe na podlagi sistema 
nadzornih ukrepov Euratoma, ki zagotavlja u činkovitost in krit je, enakovredno 
tistemu iz dogovorov o nadz ornih ukrepih v dolo čbi a) odstavka 1 tega člena 
ali, če to ni mogo če, 
b) pogodbenici sprejmeta dogovor za upora bo nadzornih ukrep ov, ki zagotavljajo 
učinkovitost in kritje, enakovredno tiste mu iz dogovorov o nadzornih ukrepih v 
določbi a) ali b) odstavka 1 tega člena. 
3. Ukrepi fizi čne zašč
ite se morajo dosledno izvajati na ravneh, ki ustrezajo vsaj 
merilom iz Priloge C k dokumentu IAEA  INFCIRC/254/Rev.9/del 1 (Smernice za 
jedrski prenos); dodatno k temu dokumentu se bodo države članice Skupnosti, 
Evropska  komisija, kakor je ustrezno, in Avstralija ob uporabi ukrepov fizi čne 
zaščite sklicevale na svoje obveznos ti v skladu s Konvencijo o fizi čnem varovanju 
jedrskega materiala, ki je bila podpisana 3. marca 1980, vklju čno s katerimi koli 
spremembami, ki veljajo za vsako pogodbenico, in priporo čili iz dokumenta IAEA 
INFCIRS/225/Rev.4 popr. (Fizi čna zaščita jedrskega materiala). Za prevoz veljajo 
določbe Mednarodne konvencije o fizi čnem varovanju jedrskega materiala, ki je bila 
podpisana 3. marca 1980, z morebitnimi spremembami, ki veljajo za vsako 
SL 13   SL pogodbenico, in dolo čbe IAEA za varen prenos radi oaktivnih materialov (varnostni 
standardi IAEA, serija št. TS-R-1)  
4. Za jedrsko varnost in ravnan je z odpadki se uporablja K onvencija o jedrski varnosti, 
ki je bila sklenjena 17. junija 1994 na Dunaju in ki je za čela veljati 24. oktobra 1996 
(IAEA INFCIRC/449), Skupna konvencija o va rnosti ravnanja z izrabljenim gorivom 
in varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpa dki, ki je bila skle njena 5. septembra 1997 
na Dunaju in ki je za čela veljati 18. junija 2001 (IAEA  INFCIRC/546), Konvencija o 
pomoči v primeru jedrskih nesre č ali radiološke nevarnosti, ki je bila sklenjena 
26. septembra 1986 na Dunaju in ki je za čela veljati 26. februarja 1987 (IAEA 
INFCIRC/336) ter Konve ncija o zgodnjem obveš čanju o jedrskih nesre čah, ki je bila 
sklenjena 26. septembra 1986 na Dunaju in ki je za čela veljati 27. oktobra 1986 
(IAEA INFCIRC/335). 
5. Jedrski material, za katerega se uporablja ta  sporazum, se ne prenaša izven krajevne 
pristojnosti pogodbenice prejemnice brez pr edhodnega pisnega soglasja pogodbenice 
dobaviteljice, razen v sk ladu z odstavkom 6 tega člena. 
6. Po začetku veljavnosti tega sporazuma pogodbenici  izmenjata sezname tretjih držav, 
v katere druga pogodbenica lahko opravi pono vni prenos v skladu z odstavkom 5 
tega člena. Vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico o spremembi seznama 
tretjih držav.  
SL 14   SL Člen VIII 
Predelava 
Pogodbenici dasta privolitev za predelavo jedrskega goriva, ki vsebuje jedrski material, za 
katerega se uporablja ta sporazum, če se ta predelava izvaja v skladu s pogoji iz Priloge A.  
Člen IX 
Intelektualna lastnina 
Pogodbenici zagotovita ustrezno in u činkovito varstvo ustvarjene intelektualne lastnine in 
tehnologije, prenesene glede na sodelovanje na podlagi tega sporazuma v skladu z 
dokumentiranimi dogovori med pogodbenicama in z ustreznimi mednarodnimi sporazumi ter 
zakoni in predpisi, ki veljajo v Avstraliji,  Evropski uniji, Skupnosti ali njenih državah 
članicah.  
Člen X 
Izmenjava informacij 
1. (a) Pogodbenici lahko druga drugi in os ebam v Skupnosti ali pod pristojnostjo 
Vlade Avstralije zagotovita informacije o zadevah s podro čja uporabe tega 
sporazuma. 
(b) Zagotovitev informacij, prejetih od katere koli tretje  osebe pod pogoji, ki 
preprečujejo to zagotovitev, se izvzame iz podro čja uporabe tega sporazuma. 
(c) Informacije, za katere pogodbenica doba viteljica meni, da imajo gospodarsko 
vrednost, se zagotovijo le pod pogoji, ki jih dolo čita pogodbenici. 
2. (a) Pogodbenici spodbujata in olajšujeta izmenjavo informacij o zadevah s 
področja uporabe tega sporazuma med osebami pod pristojnostjo Vlade Avstralije na 
eni in osebami v Skupnosti na drugi strani. 
(b) Informacije, ki jih posedujejo te oseb e, se zagotovijo le s soglasjem in pod 
pogoji, ki jih dolo čijo te osebe. 
3. Pogodbenici sprejmeta vse pot rebne ukrepe za ohranitev za upnosti informacij, ki jih 
sprejmeta zaradi izvajanja tega sporazuma. 
Člen XI 
Izvajanje Sporazuma 
1. Določbe tega sporazuma se izvajajo v dobri veri in tako, da se ne ovira, zavla čuje ali 
neumestno vmešava v jedrske dejavnosti v Avstraliji in Skupnosti, ter tako, da je 
izvajanje v skladu s preudarno upravljavsko prakso, ki je potrebna za gospodarno in 
varno opravljanje je drskih dejavnosti. 
2. Določbe tega sporazuma se ne uporabljajo za iskanje komercialnih ali industrijskih 
prednosti, niti za vmešavanje v doma če ali mednarodne komercialne ali industrijske 
SL 15   SL interese katere ko li pogodbenice ali pooblaš čenih oseb, niti za vmešavanje v jedrsko 
politiko katere koli po godbenice ali vlad držav članic Skupnosti, niti za oviranje 
spodbujanja miroljubne uporabe jedrske ener gije za neeksplozivno uporabo, niti za 
oviranje pretoka predmetov, za katere se uporablja ali za kate re je bilo obveš čeno, da 
se bo uporabljal ta sporazum, bodisi znotra j krajevne pristoj nosti pogodbenic ali med 
Vlado Avstralije in Skupnosti. 
3. Evidentiranje jedrskega materiala iz tega  sporazuma se bo izvajalo na podlagi na čel 
zamenljivosti, sorazmernosti in enakosti  jedrskih materialov, ki so dolo čena v 
upravnih dogovorih v členu XII tega sporazuma. 
4. Kakršna koli sprememba okrožnic z informacijami IAEA iz členov I, IV, VI in VII 
tega sporazuma se za čne uporabljati v skladu s tem sporazumom le, če sta 
pogodbenici druga drugo po diplomatskih poteh pisno obvestili, da se strinjata s to 
spremembo. 
Člen XII 
Upravni dogovori 
1. Pristojni organi obeh pogodbenic sklene jo upravne dogovore za zagotovitev 
učinkovitega izvajanja dolo čb tega sporazuma. 
2. Upravni dogovor, sklenjen v skladu z odstavkom 1 tega člena, se lahko spremeni, če 
se pristojni organi o tem meds ebojno dogovorijo v pisni obliki. 
Člen XIII 
Veljavna zakonodaja 
1. Sodelovanje v okviru tega spor azuma mora biti v skladu zakoni in drugimi predpisi, 
veljavnimi v Avstraliji in Evropski uniji , ter z mednarodnimi sporazumi, ki sta jih 
pogodbenici sklenili. Kar zadeva Skupnost, veljavna zakonodaja vklju čuje Pogodbo 
Euratom in izpeljano zakonodajo. 
2. Vsaka pogodbenica ima odgovornost do druge pogodbenice, da zagotovi, da dolo čbe 
tega sporazuma sprejemajo in spoštujejo vs a vladna podjetja v Av straliji in vse osebe 
pod njeno pristojnostjo, v Skupnosti pa vse osebe v Skupnosti, ki so bile pooblaš čene 
v skladu s tem sporazumom. 
SL 16   SL Člen XIV 
Neskladno ravnanje 
1. Če katera izmed pogodbenic ali katera koli država članica Skupnosti krši materialne 
določbe tega sporazuma, lahko druga pogodbenica s pisnim obvestilom za časno ali 
dokončno prekine, v celoti ali delno, sodelovanje po tem sporazumu.  
2. Preden katera koli pogodbeni ca tozadevno ukrepa, se pogodbenici posvetujeta z 
namenom sprejetja odlo čitve o tem, ali so potrebni korektivni ukrepi, in če so, o 
časovnem razporedu, v okviru katerega  je treba te ukrepe sprejeti.  
3. Na podlagi odstavka 1 tega člena se ukrepa le, če dogovorjeni ukrepi niso bili 
izvedeni v času, ki sta ga dolo čili pogodbenici, ali v primeru nezmožnosti sprejetja 
odločitve po izteku ustreznega časovnega obdobja. V teh primerih ima pogodbenica 
dobaviteljica pravic o zahtevati vra čilo jedrskega materiala, za katerega velja ta 
sporazum. 
4. Če bi država članica Skupnosti, ki nima jedrsk ega orožja. ali Avstralija povzro čila 
detonacijo jedrske eksplozivne naprave, bi se uporabile z goraj navedene dolo čbe. 
Člen XV 
Posvetovanje in arbitraža 
1. Na zahtevo katere koli pogodbenice se pred stavniki pogodbenic po potrebi sestanejo, 
da se posvetujejo o zadevah, ki izhajajo  iz uporabe tega sporazuma, z namenom 
spremljanja njegovega izvajanja, in da razp ravljajo o dodatnih ur editvah sodelovanja, 
ki niso dolo čene v tem sporazumu. Ta posvetovanja se lahko izvajajo tudi v obliki 
izmenjave korespondence. Pogodbenici se zlasti posvetujeta pred za četkom izvajanja 
novih projektov obogatitve ali predelave, pove zanih z jedrskim materialom iz tega 
sporazuma. 
2. Kakršen koli spor glede razl age ali uporabe tega sporazuma , ki se ne bi rešil s 
pogajanji ali ki ga pogodbenici ne bi rešili druga če, se na zahtevo katere koli 
pogodbenice predloži arbitražnemu razsodiš ču, sestavljenemu iz  treh razsodnikov. 
Vsaka pogodbenica imenuje enega razsodnika  in dva tako imenovana razsodnika 
izbereta tretjega, ki ni državlja n nobene pogodbenice, ki bo predsednik. Če v 
tridesetih dneh po vložitvi  zahteve za arbitražo ka tera izmed pogodbenic ne dolo či 
razsodnika, lahko druga pogodbenica v sporu zahteva od predsednika Meddržavnega 
sodišča, da imenuje razsodnika za  pogodbenico, ki ga ni dolo čila sama. Če v 
tridesetih dneh od dolo čitve ali imenovanja razsodni kov za obe pogodbenici ni 
izvoljen tretji razsodnik, lahko katera koli pogodbenica zahteva od predsednika 
Meddržavnega sodiš ča, da imenuje tre tjega razsodnika. Ve čina članov arbitražnega 
razsodišča bo zadoš čala za sklep čnost in vsi sklepi se sprejmejo z ve čino glasov vseh 
članov arbitražnega razsodiš ča. Razsodni postopek dolo či razsodiš če. Odločitve 
razsodišča so zavezujo če za obe pogodbenici in jih mo rata obe pogodbenici izvršiti. 
Finančna nadomestila razsodnikov se dolo čijo na enaki podlagi kakor finan čna 
nadomestila ad hoc sodnikov Meddržavnega sodiš ča. 
3. Za namene reševanja sporov se uporablja angleška razli čica tega sporazuma. 
SL 17   SL Člen XVI 
Dodatne dolo čbe 
Določbe vsakega veljavnega dvostranskega s porazuma o jedrskem sodelovanju med 
Avstralijo in državami članicami Skupnosti dopolnjujejo ta sporazum in jih, kjer je to 
primerno, nadomestijo dolo čbe tega sporazuma. 
Člen XVII 
Spremembe 
1. Pogodbenici se lahko na zahtevo ene ali druge  posvetujeta o morebitnih spremembah 
tega sporazuma, zlasti z namenom, da bi upoštevali mednarodno dogajanje na 
področju jedrskih nadzornih ukrepov. 
2. Ta sporazum je mogo če spremeniti, če se pogodbenici tako dogovorita. 
3. Vsaka sprememba za čne veljati z dnem, ko pogodbenici  z izmenjavo diplomatskih 
not podrobno opredelita za četek njene veljavnosti. 
4. Priloga k temu sporazumu je sestavni del tega sporazuma in jo je mogo če spremeniti 
v skladu s tem členom. 
Člen XVIII 
Začetek in čas veljavnosti 
1. Ta sporazum za čne veljati na dan zadnjega pisnega obvestila, da sta pogodbenici 
zaključili notranje posto pke, potrebne za za četek njegove veljavnosti. 
2. Začetno obdobje veljavnosti tega sporazuma je trideset let. Po tem datumu se 
Sporazum samodejno podaljšuje vsaki č za dobo desetih let, razen če ena 
pogodbenica vsaj šest mesecev pred pot ekom tega dodatnega obdobja obvesti drugo 
pogodbenico o svoji nameri o prekinitvi Sporazuma. 
3. Ne glede na odložitev izvajanja, prenehan je ali potek veljavnos ti tega sporazuma ali 
kakršnega koli sodelovanja po tem sporazumu  iz kakršnega koli razloga, obveznosti 
iz členov III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XI , XII in XIII veljajo naprej, dokler kjer 
koli na ozemlju druge pogodbenice ali v njen i pristojnosti ali pod  njenim nadzorom 
ostane kakršen koli jedrski ma terial, nejedrski material ali oprema, za katere veljajo 
določbe navedenih členov ali dokler pogodbeni ci v skladu z dolo čbami člena IV ne 
ugotovita, da ta jedr ski material ni ve č uporaben ali da ga prakti čno ni več mogoče 
predelati v kakršno koli ob liko, uporabno za jedrsko deja vnost, ki je pomembna s 
stališča nadzornih ukrepov. 
4. Ta sporazum nadomeš ča: 
a) Sporazum med Vlado Avstralije in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo o 
prenosu jedrskega materiala iz Avst ralije v Evropsko s kupnost za atomsko 
energijo, sklenjen 21. septembra 1981 v Bruslju; 
SL 18   SL b) Izmenjavo not, ki sestavljajo dog ovor, v zvezi z izmenjavo mednarodnih 
obveznosti, o izvajanju Sporazuma me d Vlado Avstralije in Evropsko 
skupnostjo za atomsko energijo (EURATOM ) o prenosu jedrskega materiala, 
sklenjenega 21. septembra 1981, ki je b il sprejet 8. septembra 1993 v Bruslju; 
c) Izmenjavo not, ki sestavljajo dogovor, v zvezi s prenosi plutonija, o izvajanju 
Sporazuma med Vlado Avstralije in Ev ropsko skupnostjo za atomsko energijo 
(EURATOM) o prenosu jedrskega mate riala, sklenjenega 21. septembra 1981, 
ki je bil sprejet 8. se ptembra 1993 v Bruslju; in 
d) Izmenjavo not, ki sestavljajo izve dbeni dogovor med Vlado Avstralije in 
Evropsko skupnostjo za atomsko energi jo (EURATOM) v zvezi s prenosom 
plutonija v skladu s Sporazumom me d Vlado Avstralije in agencijo 
EURATOM o prenosu jedrskega material a iz Avstralije v EURATOM ter v 
skladu s priloženim Spremnim pismom št. 2 z dne 21. septembra 1981, in izvedbeni dogovor v zvezi s prenosom  plutonija, ki je bil sprejet 
8. septembra 1993. 
Sestavljeno v dveh izvodih v …………………. v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, 
estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna. 
V POTRDITEV TEGA so podpisani, ki so bili za to pravilno pooblaš čeni, podpisali ta 
sporazum. 
Za Evropsko skupnost za atomsko energijo Za Vlado Avstralije [podpis] [podpis] 
SL 19   SL PRILOGA A 
PREDELAVA 
Ker člen VIII Sporazuma dolo ča, da se jedrski material, ki je predmet tega sporazuma, lahko 
predela samo v skladu s pogoji, dolo čenimi v tej prilogi  
Sta se pogodbenici tega sporazuma– ob spoznanju, da separacija, shranjevanje, pr evoz in uporaba plutoni ja zahtevajo posebne 
ukrepe za zmanjšanje tveganja jedrskega širjenja; 
zavedajoč se vloge predelave pri u činkoviti porabi energije, ravnanju z materiali, vsebovanimi 
v izrabljenem gorivu, ali drugi miroljubni  uporabi v neeksplozivne namene, vklju čno z 
raziskavami; 
v želji po predvidljivem in prakti čnem izvajanju dogovorjenih pogojev, ki so navedeni v tej 
prilogi, upoštevaje odlo čitev, da bosta podpirali cilj neširjen ja jedrskega orožja, in dolgoro čne 
potrebe programov jedrskega gorivnega cikla pogodbenic; 
odločeni, da bosta še naprej podpirali raz voj mednarodnih nadzor nih ukrepov in drugih 
ukrepov, pomembnih za predelavo in plutonij, vklju čno z ukrepi za spodbuj anje odpora proti 
širjenju in u činkovito fizi čno zaščito – 
dogovorili o naslednjem: 
Člen 1 
Jedrski material, ki je predmet tega sporaz uma, se lahko predela ob upoštevanju naslednjih 
pogojev: 
a) predelava poteka za namen uporabe en ergije ali ravnanja z materiali, 
vsebovanimi v izrabljenem gorivu, v sk ladu s programom jedrskega gorivnega 
cikla, ki so ga pris tojni organi skupaj dolo čili s posvetovanjem; 
b) pogodbenica, ki je predvidela te  dejavnosti, predloži opis vsakega 
predlaganega programa jedrsk ega gorivnega cikla, vklju čno s podrobnostmi o 
politiki, pravnim in regulativnim okvirom, ki velja za predelavo ter 
shranjevanje, uporabo in prevoz plutonija; 
c) predelani plutonij se shranjuje in uporablja v skladu s programom jedrskega 
gorivnega cikla iz zgor njega odstavka (a); in 
d) predelava in uporaba predelanega plut onija za druge miroljubne neeksplozivne 
jedrske namene, vklju čno z raziskavami, se izvaja le pod pogoji, ki jih 
pogodbenici skupaj dolo čita v pisni obliki po posvetovanjih iz člena 2 te 
priloge. 
SL 20   SL Člen 2 
V 40 dneh po prejemu zahteve ene ali druge pogodbenice se za čnejo posvetovanja med 
pogodbenicama z namenom: 
a) pregledati izvajanje dolo čb te priloge; 
b) obravnavati spremembe program a jedrskega gori vnega cikla iz člena 1 te 
priloge; 
c) obravnavati izboljšave mednarodnih nadzornih ukrepov in drugih metod 
kontrole, vklju čno z vzpostavitvijo novih in splošno priznanih mednarodnih 
mehanizmov, ki se nanašajo na predelavo in plutonij; ali 
d) obravnavati predloge za predela vo, uporabo, shranjevanje in prevoz 
predelanega plutonija v druge miroljubne neeksplozivne namene, vklju čno z 
raziskavami.