+++++ TIFF +++++

KRATICE

ACFA : Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo

BT : bruto tonaža

ESR : Evropski sklad za ribištvo

FAO : Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo

FAS : načrt za prilagoditev flote

FEAP : načrt za prilagajanje ribolovnega napora

ICES : Mednarodni svet za raziskovanje morja

IEC : izključna ekonomska cona

IUU : nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov

kW : kilovat

MSY : največji trajnostni donos

OECD : Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj

OP : operativni program

SRP : skupna ribiška politika

STECF : Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo

TAC : celotni dovoljeni ulov

UNCLOS : Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu

VLUP : večletni usmerjevalni program

GLOSAR

Celotni dovoljeni ulov : celotni dovoljeni ulovi (TAC) so omejitve ulova, določene za staleže najpomembnejših komercialnih vrst rib. TAC vsako leto predlaga Komisija na podlagi znanstvenega mnenja o stanju zadevnih staležev, določi pa jih Svet ministrov za ribištvo. Države članice svoj delež TAC dodelijo svojim flotam v obliki ribolovnih kvot.

EU-10 : deset držav članic, ki so se pridružile EU leta 2004.

EU-12 : dvanajst držav članic, ki so sestavljale EU leta 1992.

EU-15 : petnajst držav članic, ki so sestavljale EU leta 1995.

Načrt za prilagajanje ribolovnega napora (FEAP) : javna pomoč za umik ribiških plovil iz obratovanja se dodeli iz Evropskega sklada za ribištvo v okviru FEAP, ki jih pripravijo države članice. V FEAP so utemeljeni ukrepi za umik določenih vrst ribiških plovil iz obratovanja, na primer, zaradi načrtov za obnovo trske, ki jih je sprejel Svet, so se zmanjšale ribolovne možnosti za trsko in več držav članic se je na to sklicevalo v svojih FEAP, ko so se usmerjale v sheme za umik plovil za ribolov trske iz obratovanja.

Največji trajnostni donos (MSY) : največji letni donos določenega ribjega staleža, ki ga je mogoče uloviti vsako leto, ne da bi to ogrozilo ribje staleže. Zaznamuje ga stopnja ribolovne umrljivosti, ki v povprečju povzroča takšno velikost staležev, ki omogoča največji trajnostni donos [9999].

Pelagične ribe : pelagične ribe živijo blizu vodne površine, za razliko od pridnenih rib, ki živijo na dnu ali blizu njega.

Ribji stalež : ribji stalež pomeni skupno maso ribolovnega vira. Takšni staleži se običajno ugotavljajo po njihovi lokaciji. Lahko so genetsko različni od drugih staležev, vendar niso vedno.

Ribolovna možnost : "ribolovna možnost" pomeni količinsko opredeljeno zakonito pravico do ribolova, izraženo v ulovu in/ali ribolovnem naporu.

Ribolovna umrljivost : ribolovna umrljivost je delež ribjega staleža, ki se vsako leto odstrani zaradi ribolovnih dejavnosti.

Ribolovna zmogljivost : ribolovna zmogljivost pomeni bruto tonažo plovila (BT) in njegovo moč v kilovatih (kW), kakor je opredeljeno v členih 4 in 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 2930/86 [8888]. Z "BT" se dejansko meri zaprta prostornina plovila, s "kW" pa največja moč motorja, ki je na voljo za pogon.

Varne biološke meje : varne biološke meje za ribji stalež so opredeljene z minimalno varno velikostjo staleža in maksimalno stopnjo ribolovne umrljivosti. Velikost staleža se meri po "biomasi drstilnega staleža" (SSB), ki predstavlja vsakoletno skupno težo rib v času drstenja. Če je stalež manjši od minimalne varne SSB ali večji od maksimalne varne stopnje ribolovne umrljivosti, pomeni, da je stalež zunaj varnih bioloških meja [7777], minimalne varne SSB ali večji od maksimalne varne stopnje ribolovne umrljivosti.

Večletni usmerjevalni program (VLUP) : od začetka izvajanja skupne ribiške politike (SRP) leta 1983 do leta 2002 je ribolovno zmogljivost urejala vrsta VLUP s specifičnimi cilji, ki jih je določil Svet, da bi države članice zmanjšale ribolovno zmogljivost.

POVZETEK

I. Cilj skupne ribiške politike (SRP) je spodbujanje trajnostnega ribolova. To pomeni ravnovesje med ribolovnimi viri in ribolovno floto, da se prepreči pretirano izkoriščanje ribjih staležev.

II. Presežna zmogljivost ribolovne flote je že dolgo problem. To ogroža tako trajnost ribjih staležev kot dolgoročno zmožnost preživetja ribiškega sektorja. Zmanjšanje presežne ribolovne zmogljivosti je bila ponavljajoča se tema pri vseh prejšnjih reformah SRP, vendar kljub temu doslej sprejeti ukrepi za zmanjšanje presežne ribolovne zmogljivosti s prilagajanjem ribolovne flote ribolovnim virom niso bili uspešni.

III. Sodišče je preučilo okvir za ukrepe za zmanjšanje presežne ribolovne zmogljivosti ter kako Komisija in države članice načrtujejo in izvajajo te ukrepe.

IV. Sodišče je v tem okviru odkrilo pomembne slabosti:

(a) obstoječe opredelitve ribolovne zmogljivosti niso ustrezno odražale dejanskih ribolovnih zmožnosti plovil;

(b) zgornje meje zmogljivosti flot so imele malo dejanskega učinka na prilagajanje ribolovne zmogljivosti flote ribolovnim možnostim;

(c) presežna ribolovna zmogljivost ni bila opredeljena ali količinsko določena;

(d) možnost prenosa ribolovnih pravic ni bila upoštevana.

V. Sodišče je odkrilo pomembne slabosti v zasnovi in izvajanju ukrepov za zmanjšanje presežne ribolovne zmogljivosti:

(a) pri izvajanju projektov in vzpostavljanju upravljavskih in kontrolnih sistemov je prihajalo do zamud;

(b) dobra zasnova in pravilno izvajanje načrtov držav članic za prilagajanje ribolovnega napora nista bila zagotovljena;

(c) cilji za zmanjšanje ribolovne zmogljivosti niso bili dovolj utemeljeni. To je povečalo tveganje, da presežna zmogljivost ribolovne flote ni bila ustrezno obravnavana za zmanjšanje;

(d) naložbe v ribiška plovila, ki jih financira Evropski sklad za ribištvo (ESR), povečujejo dejanske ribolovne zmožnosti posameznih plovil;

(e) register ribolovne flote EU ni bil pravilno posodobljen s podatki o ribiških plovilih, danih v razrez z javno pomočjo;

(f) izbirna merila za sheme umika ribiških plovil iz obratovanja niso bila vedno dobro ciljno usmerjena, zato so se dajala v razrez ribiška plovila, ki so imela malo učinka na ciljne ribje staleže;

(g) pri stopnjah javne pomoči, ki so se uporabljale za umik ribiških plovil iz obratovanja, ni bila upoštevana stroškovna učinkovitost na podlagi zadostnih objektivnih meril;

(h) nekatere države članice, ki so uporabljale "uredbo o krizi zaradi goriva" niso dosegle zahtevanih zmanjšanj zmogljivosti ribolovne flote;

(i) poročanje o prizadevanjih za zmanjšanje presežne ribolovne zmogljivosti ni bilo ustrezno.

VI. Sodišče Komisiji priporoča, naj prevzame pobudo za pripravo ukrepov za uspešno zmanjšanje presežne zmogljivosti ribolovne flote, da se odpravijo navedene slabosti.

VII. Sodišče državam članicam priporoča, naj pripravijo in izvajajo ukrepe za prilagoditev svoje flote ribolovnim možnostim ter pri tem upoštevajo slabosti pri izvajanju, navedene v odstavku V zgoraj.

UVOD

SKUPNA RIBIŠKA POLITIKA (SRP) IN PRESEŽNA ZMOGLJIVOST RIBOLOVNE FLOTE

1. Cilj SRP [1] je spodbujati trajnostni ribolov, zato SRP vključuje ukrepe za preprečevanje prelova in omejitev velikosti ribolovne flote. Komisija je v svoji zeleni knjigi [2] o reformi skupne ribiške politike iz aprila 2009 priznala, da reforma iz leta 2002 ni dosegla tega cilja in to pripisala kronični presežni zmogljivosti ribolovnih flot.

2. Posebno poročilo Računskega sodišča št. 3/1993 je pokazalo, da je bila presežna ribolovna zmogljivost velik problem že pred 20 leti. Nekatera vprašanja, obravnavana v poročilu, so še danes relevantna [3].

3. Računsko sodišče je v svojem posebnem poročilu št. 7/2007 [4] prišlo do zaključka, da je presežna zmogljivost ribolovne flote spodbujala prelov in ni bila ustrezno zmanjšana niti niso države članice natančno poročale o njej. Poleg tega so izboljšanja ribolovne tehnologije povečala dejanske ribolovne zmožnosti flot.

4. Ribolov je ena od redkih dejavnosti, kjer pravice do dostopa pogosto niso formalno ovrednotene (v nasprotju s kmetijstvom ali rudarstvom, na primer). To lahko ribiče spodbuja k pretiranemu izkoriščanju virov in dolgoročno ogrozi njihovo trajnost. Komisija je v svoji zeleni knjigi iz aprila 2009 ocenila, da je raven ribolova pri 88 % ribjih staležev netrajnostna in da je 30 % teh staležev zunaj varnih bioloških meja. Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) [5], Komisija [6], vladni in strokovni viri [7] so se pogosto sklicevali na pripadajoče tveganje prelova, mednarodno pravo pa zahteva [8], da morajo države trajnostno upravljati ribolov in zmanjšati presežno ribolovno zmogljivost.

5. Najnovejše znanstvene ugotovitve, ki jih je Komisija navedla v svojem posvetovanju [9] o ribolovnih možnostih za leto 2011, so pokazale izboljšanje trajnosti ribjih staležev, hkrati pa kažejo, da še vedno obstajajo resne težave. V okviru 1 je ponazorjeno, da je kljub nekaterim nedavnim izboljšanjem stanje številnih ribjih staležev še vedno kritično.

OKVIR 1

PRIPOROČILA MEDNARODNEGA SVETA ZA RAZISKOVANJE MORJA (ICES) O RIBJIH STALEŽIH V SEVEROVZHODNEM ATLANTIKU [10]

| 2005 | 2010 |

Staleži zunaj varnih bioloških meja | 26 | 22 |

Prelovljeni staleži | 32 | 28 |

Presežen celotni dovoljeni ulov (TAC) nad ravnmi, potrebnimi za trajnostni ulov (tj. TAC, ki jih Svet določi nad ravnmi, ki jih uradno priporoča stroka) | 59 % | 34 % |

Staleži, za katere se priporoča prenehanje ribolova | 12 | 14 |

Staleži, za katere ni na voljo nobeno mnenje stroke | 39 | 42 |

6. Komisija želi s svojo politiko do leta 2015 doseči ribolov v skladu z "največjim trajnostnim donosom" (glej Glosar) in je ICES naročila, da na podlagi tega pripravi znanstvena priporočila.

7. Ulov rib na ravni EU od leta 1995 upada (zmanjšanje [11] z več kot 7 milijonov ton na 5 milijonov ton leta 2009). V skladu z Zeleno knjigo Komisije iz leta 2009 je ta upad v veliki meri posledica prelova in je del začaranega kroga med presežno ribolovno zmogljivostjo in nizko gospodarsko smotrnostjo poslovanja ribolovnih flot.

8. V diagramu 1 je prikazan stalen trend upadanja ulova rib na ravni EU, ki ogroža trajnost ribiškega sektorja.

DIAGRAM 1

UPAD ULOVA RIB NA RAVNI EU

+++++ TIFF +++++

Vir: Podatkovna zbirka Eurostat "ulov: skupaj na vseh ribolovnih območjih".

PRIZADEVANJA EU ZA ZMANJŠANJE PRESEŽNE RIBOLOVNE ZMOGLJIVOSTI

9. SRP opredeljuje [12] ribolovno zmogljivost z vidika tonaže (bruto tonaža (BT)) in moči (v kilovatih (kW)) plovila. Zaradi kombinacije dejavnikov, med katerimi so upadajoči viri, cenovni skoki goriva, boljša tehnologija, uporaba pomoči za umik iz obratovanja ter združevanja in zapiranja podjetij, so ribolovne flote vsako leto manjše [13]. V diagramu 2 je prikazan obseg zmanjšanja od leta 1992.

DIAGRAM 2

ZMANJŠANJE RIBOLOVNIH FLOT EU

+++++ TIFF +++++

Vir: Letna poročila Komisije o prizadevanjih za doseganje ravnovesja med zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi.

10. Od začetka izvajanja SRP leta 1983 do leta 2002 je ribolovno zmogljivost omejeval sistem večletnih usmerjevalnih programov (VLUP) s specifičnimi cilji za zmanjšanje ribolovne zmogljivosti. Komisija je leta 2002 prišla do zaključka [14], da VLUP niso uspeli ustaviti dejanskih povečanj ribolovne zmogljivosti. VLUP se od reforme SRP leta 2002 ne uporabljajo več. Od takrat so države članice odgovorne za uvedbo ukrepov za prilagajanje ribolovne zmogljivosti svojih flot zaradi doseganja trdnega in trajnega ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi [15], spoštovanje referenčne ravni največje dovoljene zmogljivosti flote in za upravljanje strogega režima vstopov/izstopov, pri čemer mora biti vstop novih plovil v ribolovno floto izravnan z izstopi obstoječih plovil z enakovredno tonažo in močjo. Poleg tega se največje dovoljene zgornje meje držav članic zmanjšajo za vsako zmogljivost, umaknjeno iz flote z javno pomočjo. Države članice vsako leto poročajo o svojih prizadevanjih za doseganje ravnovesja med zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi Komisiji, ki nato predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, poleg bolj splošnega poročila o izvrševanju ESR v prejšnjem letu.

11. Evropski sklad za ribištvo [16] zagotavlja 4,3 milijarde EUR za podporo SRP v programskem obdobju 2007–2013. Ukrepi, ki jih financira ESR, so določeni v operativnih programih, ki jih pripravijo države članice in odobri Komisija. Razpoložljiva sredstva zajemajo 1,2 milijarde EUR za prilagajanje ribolovnih flot, kar vključuje sofinanciranje shem za umik plovil iz obratovanja, pod pogojem, da države članice pripravijo načrte za prilagajanje ribolovnega napora (FEAP). FEAP vsebujejo utemeljitve za dajanje določenih vrst plovil v razrez. Komisija je za ESR določila cilj, da bo do sredine obdobja zmanjšal zmogljivost ribolovnih flot za 7 % (140000 BT) z vidika BT do leta 2010. V Prilogi so povzete informacije o izvrševanju ESR do konca leta 2010.

12. ESR prispeva tudi k financiranju naložb v ribiška plovila, pod pogojem, da se dejanska ribolovna zmožnost plovil ne poveča.

13. Veliko zvišanje cen goriva na začetku leta 2008 je privedlo do Uredbe Sveta (ES) št. 744/2008 [17], s katero so bili sprejeti začasni ukrepi, in sicer do 31. decembra 2010, za spodbujanje držav članic k prestrukturiranju njihovih ribolovnih flot.

OBSEG REVIZIJE IN PRISTOP

14. Cilj revizije je bil preučiti, ali so ukrepi EU uspešno prispevali k prilagajanju zmogljivosti flot razpoložljivim ribolovnim možnostim.

15. Sodišče je preučilo naslednji vprašanji:

(a) Ali je okvir za zmanjšanje zmogljivosti flot jasen?

(b) Ali so posebni ukrepi dobro opredeljeni in izvajani?

16. Revizija je bila opravljena na Komisiji in v sedmih državah članicah (Danska, Španija, Francija, Italija, Poljska, Portugalska in Združeno kraljestvo [18]), izbranih na podlagi velikosti njihovih ribolovnih flot in sredstev ESR, ki so bila na voljo za prilagoditev njihovih ribolovnih flot.

17. Revizijsko delo je bilo opravljeno med majem in novembrom 2010. Med revizijo so bili preučeni:

(a) postopki Komisije za odobritev operativnih programov (OP) držav članic in za nadziranje njihovega poznejšega izvajanja;

(b) zasnova in izvajanje načrtov za prilagajanje ribolovnega napora v državah članicah, njihove sheme za umik plovil iz obratovanja, sheme za posodobitve in upoštevanje omejitev zmogljivosti njihovih ribolovnih flot. Pri tem je bilo preučenih 126 projektov, ki so prejeli 33,4 milijona EUR sredstev iz ESR za dajanje plovil v razrez in posodobitev ribiških plovil med letom 2008 in časom revizije;

(c) postopki držav članic za izvajanje omejitev zmogljivosti, vključno s preučitvijo 70 transakcij iz registra ribolovne flote EU in letna poročila držav članic o njihovih prizadevanjih za doseganje ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi.

18. Merila, po katerih je Sodišče ocenjevalo, kako so Komisija in države članice upravljale politiko, so temeljila na zahtevah iz temeljne uredbe o SRP. Sodišče je uporabilo tudi merila, navedena v zadevnih poročilih [19] Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Poleg tega je upoštevalo tudi prakso na Norveškem [20].

OPAŽANJA

19. Komisija kljub zmanjšanju zmogljivosti flot z vidika BT in kW ter dosedanjim prizadevanjem za zmanjšanje ribolovne zmogljivosti meni, da je preostala ribolovna flota še vedno prevelika glede na razpoložljive ribolovne vire. Ribolovne flote držav članic lahko ulovijo bistveno večje količine rib, kot je skladno z ohranjanjem ribjih staležev na trajnostni ravni. Zato:

(a) imajo ribiči možnost uloviti več, kot znaša njihova dodeljena kvota ali pravice, kar povečuje tveganje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega (IUU) ribolova [21], in/ali

(b) ribiči ne morejo popolnoma izkoristiti svojih dragih ribiških plovil;

(c) to povzroča pritisk na Svet, ki pogosto določi letne kvote TAC na ravneh, ki presegajo ravni, ki jih je predlagala Komisija ali jih priporoča stroka (glej okvir 1);

(d) je oteženo spremljanje in nadziranje zapletenih pravil za kvote in omejitve ribolovnega napora.

NEJASEN OKVIR

20. Težave z okvirom ključnih opredelitev, omejitev in konceptov, ki se nanašajo na ukrepe za usklajevanje ribolovne zmogljivosti z razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, so navedene v odstavkih od 21 do 33. Težave z zasnovo in izvajanjem posebnih ukrepov so navedene v odstavkih od 34 do 73.

NEUSTREZNA OPREDELITEV RIBOLOVNE ZMOGLJIVOSTI

21. Ribolovna zmogljivost v BT in kW je ključen koncept, ki se uporablja za spremljanje velikosti ribolovnih flot držav članic ter izvajanje nadzora nad ribolovnim naporom in ukrepi za prilagajanje ribolovnih flot ribolovnim možnostim. Relativna preprostost opredelitve ribolovne zmogljivosti lajša njeno uporabo za te namene. Vendar je za uskladitev zmogljivosti flote z ribolovnimi možnostmi dejanska ribolovna zmožnost flot pomembnejša od formalnega merjenja zmogljivosti. "BT in kW" nista zanesljiva kazalnika dejanske ribolovne zmožnosti plovil, zlasti glede na napredek ribolovne tehnologije. Komisija je pri svojem vmesnem pregledu SRP leta 2008 ocenila, da ta napredek povečuje dejansko ribolovno zmožnost ribiških plovil za okoli 3 % na leto. Sodišče je ocenilo, da to pomeni skupno povečanje v višini 60 % v 16-letnem obdobju od leta 1992 do 2008. Čeprav se je v istem obdobju zmogljivost ribolovne flote EU-12, merjena v BT in kW, zmanjšala za 29 %, se je po ocenah dejanska ribolovna zmožnost ob upoštevanju učinka tehnoloških izboljšav povečala za 14 % [22].

22. Poleg tega Komisija meni, da se v kilovatih izražena moč motorja v številnih primerih ne meri pravilno [23].

ZGORNJE MEJE ZMOGLJIVOSTI FLOTE POSTAJAJO ČEDALJE MANJ POMEMBNE

23. Ker se je zmogljivost evropske ribolovne flote, merjena v BT/kW, dejansko dolga leta zmanjševala (odstavek 9), so postale zgornje meje, ki veljajo za države članice ("referenčne ravni" in "zgornje meje za vstop/izstop"), nepomembne. Do konca leta 2009 je zmogljivost ribolovne flote v BT v EU predstavljala 73 % referenčnih ravni in 90 % zgornje meje za "vstop/izstop", kar je pomenilo razliki v višini 565000 ton oziroma 198000 ton. Ti razliki se z zmanjševanjem flote povečujeta. Omejitve zmogljivosti ribolovne flote torej nimajo več bistvenega učinka na prilagajanje zmogljivosti ribolovne flote razpoložljivim ribolovnim možnostim. Omejitve ne pomenijo več dejanskih omejitev v politikah držav članic na področju upravljanja flot, ribolovne flote držav članic bi bile namreč še vedno skladne s pravili, tudi če bi bile za skoraj 200000 BT večje (glej diagram 3).

PRESEŽNA RIBOLOVNA ZMOGLJIVOST NI BILA OPREDELJENA IN KOLIČINSKO DOLOČENA

24. Prilagajanje ribolovne zmogljivosti držav članic ribolovnim možnostim je eden od temeljev SRP in ESR. Vendar koncept presežne ribolovne zmogljivosti v uredbah o SRP in ESR ni obravnavan. Raven presežne zmogljivosti ribolovnih flot držav članic ni bila uradno ocenjena od leta 1995, ko je bila ocenjena na 40 %. To pomanjkanje opredelitve in količinske določitve ustvarja splošne težave pri ugotavljanju presežne ribolovne zmogljivosti, odločanju o tem, kako jo zmanjšati, in ocenjevanju uspešnosti teh ukrepov.

DIAGRAM 3

ZMANJŠANJE POMEMBNOSTI ZGORNJIH MEJA ZMOGLJIVOSTI RIBOLOVNE FLOTE

+++++ TIFF +++++

Vir: Letna poročila Komisije o prizadevanjih držav članic za doseganje ravnovesja med zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi.

25. Obstajajo primeri flot [24], ki predstavljajo izjeme pri teh splošnih težavah, katerih zmogljivost v BT in kW močno presega zmogljivost, ki je potrebna za ulov razpoložljive kvote (na primer, določen obsežen pelagični ribolov v severovzhodnem Atlantiku), vendar lahko donosno poslujejo, pri čemer ciljni ribji staleži ostajajo v okviru trajnostnih meja.

NEUSTREZNA PRAVILA ZA OBRAVNAVANJE RIBOLOVNIH PRAVIC, KADAR SE RIBIŠKA PLOVILA UMAKNEJO IZ OBRATOVANJA Z JAVNO POMOČJO

26. Uredba o SRP [25] določa, da se umakneta dovoljenje za gospodarski ribolov in "ribolovno pooblastilo, kakor je opredeljeno v ustreznih predpisih", kadar se ribiška plovila umaknejo iz obratovanja z javno pomočjo. Poleg tega se umaknjena zmogljivost plovila v BT in kW odšteje od skupnih zgornjih meja ribolovne zmogljivosti.

27. Čeprav se lahko dovoljenje za gospodarski ribolov in zmogljivost posameznega plovila umakneta, to ne vpliva na ribolovne kvote, dodeljene državam članicam. Teh kvot ni mogoče trajno umakniti, saj jih lahko države članice predodelijo posameznim ribiškim plovilom po lastni presoji, prav tako pa lahko izvajajo sisteme prenosljivih kvot.

28. Ni jasno opredeljeno, katere ribolovne pravice (pooblastila in dovoljenja) je treba umakniti, ko se plovila umaknejo iz obratovanja z javno pomočjo. Ta zahteva iz uredbe o SRP za umik ribolovnih pravic je v nasprotju z letnimi uredbami o TAC, ki v določenih primerih dovoljujejo predodelitev ribolovnih pravic, povezanih s takšnimi ribiškimi plovili [26]. Nekatere države članice dovoljujejo prenos določenih ribolovnih pravic na druga ribiška plovila ali druge ribiče (na primer Danska in Španija), medtem ko jih druge razveljavijo (na primer Francija in Poljska).

29. Če države članice upravičencem do javne pomoči za umik ribiških plovil iz obratovanja dovoljujejo prenos s tem povezanih ribolovnih pravic ali kvot, to upravičencem zagotavlja dodatna sredstva za prestrukturiranje njihovih preostalih ribolovnih dejavnosti ali za izvajanje drugih dejavnosti. Ta sredstva prejmejo poleg javne pomoči, sofinancirane iz ESR za umik njihovih plovil iz obratovanja. Uredba o ESR ne omenja možnosti upoštevanja teh dodatnih sredstev pri določanju stopenj javne pomoči za umik ribiških plovil iz obratovanja.

30. Za prestrukturiranje ribolovnih flot in zmanjšanje ribolovne zmogljivosti se lahko uporabijo tudi drugi instrumenti politike. Možnost prenosa ribolovnih pravic lahko zagotovi spodbudo za prestrukturiranje ribolovnih flot in prispeva k zmanjšanju presežne ribolovne zmogljivosti. Ribolovna zmogljivost danske ribolovne flote je bila, na primer, med letoma 2003 in 2009 zmanjšana za 27 % [27], večinoma brez uporabe javne pomoči za umik ribiških plovil iz obratovanja. To je spodbudila uvedba sistemov prenosljivih kvot za večino ribolovne flote. Poročali so [28], da je bilo ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi v veliki meri doseženo.

31. V Združenem kraljestvu je izvajalski organ za Škotsko leta 2010 uvedel shemo za umik ribiških plovil iz obratovanja z javno pomočjo, v skladu s katero so moralo upravičenci ribolovne pravice prenesti na druga ribiška plovila.

32. Sodišče je ugotovilo, da norveški organi za prilagajanje ribolovne zmogljivosti ribolovnim možnostim uporabljajo sheme za prenos dovoljenj za gospodarski ribolov namesto pristopa SRP v obliki zgornjih meja ribolovne zmogljivosti in javne pomoči za umik ribiških plovil iz obratovanja.

33. Danska, norveška in škotska praksa so povezane s posebnimi vrstami ribolova, ki se razlikujejo od mešanega ribolova, ki se izvaja v drugih vodah EU, in odražajo odločitve teh držav v zvezi z upravljanjem njihovih specifičnih ribolovnih sektorjev. Kljub temu kažejo, da je sheme prenosa ribolovnih pravic, ki niso izrecno vključene v SRP, mogoče uporabiti za zagotavljanje spodbud za zmanjšanje presežne ribolovne zmogljivosti.

SLABA ZASNOVA IN IZVAJANJE

34. Ribolovna zmogljivost ribolovne flote je bila med 1. 1. 2007 in 31. 12. 2009 zmanjšana za 138427 BT, s čimer je bil cilj Komisije za ESR za sredino obdobja že v veliki meri dosežen (glej odstavek 11). Vendar ribji staleži ostajajo zmanjšani, cilj ribolova v skladu z največjim trajnostnim donosom ni bil dosežen in kljub zmanjšanju zmogljivosti v BT in kW se dejanska ribolovna zmogljivost povečuje. Državam članicam torej ni uspelo vzpostaviti uspešnih ukrepov za uskladitev ribolovne zmogljivosti njihovih ribolovnih flot z ribolovnimi možnostmi, kot zahteva SRP. V okviru ureditev deljenega upravljanja, ki se uporablja za to področje, so za izvajanje odgovorne države članice in Komisija ima malo možnosti, da bi vplivala na način, za katerega se odločijo. Spremljanju, ki ga izvaja Komisija, tega neuspeha ni uspelo preprečiti. V naslednjih oddelkih so navedeni dejavniki, ki so po mnenju Sodišča prispevali k njemu.

35. Države članice so zamujale z izvajanjem ukrepov za prilagajanje zmogljivosti, ki niso temeljili na trdnih ciljih in načrtih smotrnega poslovanja. Nekatere naložbe v ribiška plovila so povečale dejansko ribolovno zmožnost posameznih ribiških plovil. Sheme za umik plovil iz obratovanja niso bile ustrezno zasnovane ali izvajane, prav tako pa ni bilo ustrezno poročanje o rezultatih.

PRECEJŠNJE ZAMUDE PRI IZVRŠEVANJU EVROPSKEGA SKLADA ZA RIBIŠTVO V DRŽAVAH ČLANICAH

36. Do konca leta 2010 je izvrševanje odhodkov ESR, ki so jih potrdile države članice, znašalo 645 milijonov EUR, kar je 15 % zneska, ki je na voljo za obdobje od leta 2007 do leta 2013 [29]. Večina tega zneska je bila prijavljena leta 2010, Komisija pa do 31. 12. 2010 še vedno ni plačala 292 milijonov EUR. Zamude je večinoma povzročila kombinacija naslednjih dejavnikov:

(a) pozno izdajanje operativnih programov;

(b) prednost je imelo dokončanje Finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva;

(c) pozna vzpostavitev upravljavskih in kontrolnih sistemov, sprejemljivih za službe Komisije, pred čemer ni mogoče izvršiti vmesnih plačil. Upravljavski in kontrolni sistemi enajstih držav članic so bili odobreni šele leta 2010, med temi so bile tudi tri države članice (Španija, Poljska in Italija) z največjimi proračuni ESR. Do konca leta 2010 še vedno niso bili odobreni sistemi Belgije, Romunije in Združenega kraljestva (glej diagram 4).

DIAGRAM 4

ZAMUDE PRI IZVRŠEVANJU EVROPSKEGA SKLADA ZA RIBIŠTVO

+++++ TIFF +++++

Vir: Skupna podatkovna zbirka Komisije za upravljanje skladov ("SFC za leto 2007").

37. Precejšnje zamude pri izvajanju načrtovanih ukrepov v Italiji (predvsem umik ribiških plovil iz obratovanja) so italijanski organi pripisali potrebi po izvajanju upravljavskih in kontrolnih sistemov, ki so sprejemljivi za Komisijo.

ŠIBKI NAČRTI ZA PRILAGAJANJE RIBOLOVNEGA NAPORA (FEAP)

38. FEAP so glavni instrument [30] za zmanjševanje ribolovnega napora in morajo biti utemeljeni, zlasti s sklicevanjem na načrte za obnovo, ribolovne sporazume, upravljavske načrte ali nacionalne sheme za umik plovil iz obratovanja. V uredbi o ESR je določena podpora za prilagoditev ribolovne flote Skupnosti, hkrati pa je na voljo javna pomoč za lastnike ribiških plovil in ribiče, ki so jih prizadeli FEAP držav članic. V uredbi ni določbe, da bi morala Komisija pregledati ali odobriti nacionalne FEAP.

39. V uredbi o ESR vsebina FEAP ni dovolj opredeljena, da bi se zagotovilo, da so ustrezno ciljno usmerjeni in da zmanjšujejo ribolovni napor. Za naslednja ključna vprašanja ni nobenih pravil:

(a) ali bi morala država članica pripraviti en sam FEAP ali pa je potreben poseben FEAP za vsako vrsto ribolova, za katerega se uporabljajo javno financirane sheme za umik plovil iz obratovanja;

(b) ali je mogoče nacionalne sheme za umik plovil iz obratovanja šteti za FEAP;

(c) ali je treba v FEAP vključiti načrte za obnovo in upravljavske načrte, ki jih je Svet že sprejel, ko so bili odobreni operativni programi držav članic;

(d) v kolikšnem obsegu bi morali FEAP privesti do prilagoditve zmogljivosti ribolovne flote ribolovnim možnostim.

40. Ker ni določeno, da mora Komisija pregledati FEAP, in ker ni zadostnih pravil o njihovi vsebini, obstaja večje tveganje, da dejavnosti za doseganje ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi niso ustrezne. V okviru 2 so predstavljene slabosti pri izvajanju FEAP v Franciji, na Poljskem, v Španiji in Združenem kraljestvu.

ŠIBKI KAZALNIKI SMOTRNOSTI POSLOVANJA V OPERATIVNIH PROGRAMIH

41. Primerni kazalniki smotrnosti poslovanja so temeljna zahteva vsake javne politike, da se dejavnosti usmerijo na cilje in da je mogoče oceniti, ali se ti dosegajo. Uredbe o ESR [31] določajo, da morajo imeti operativni programi držav članic kazalnike, ki omogočajo merjenje napredka, vključno s specifičnimi cilji na ravni prednostne osi. V okviru 3 so predstavljeni cilji držav članic, ki jih je revidiralo Sodišče, za zmanjšanje ribolovne zmogljivosti.

OKVIR 2

NEZADOSTNO IZVAJANJE NAČRTOV ZA PRILAGAJANJE RIBOLOVNEGA NAPORA

(a) V Franciji FEAP ni bil objavljen. Lastniki ribiških plovil, ki so predstavljala 84 % ribolovne zmogljivosti ribolovne flote metropolitanske Francije v letu 2007, so bili upravičeni, da zaprosijo za javno pomoč za umik plovil iz obratovanja. Za utemeljitev povečanja v FEAP glede na OP ni bila navedena nobena ocena presežne zmogljivosti ciljnega segmenta ribolovne flote (glej okvir 3 (b)).

(b) Na Poljskem povečanje cilja za zmanjšanje ribolovne zmogljivosti flote za ribolov trske s 3095 BT v operativnem programu na 6000 BT v FEAP ni bilo dovolj pojasnjeno. Poznejša shema za umik ribiških plovil iz obratovanja je bila na voljo tudi ribiškim plovilom iz flote Baltskega morja, ki lahko lovi vse vrste rib. V letnem poročilu o poljski ribolovni floti za leto 2009 ni bila ocenjena umaknjena ribolovna zmogljivost za trsko (v nasprotju s celotno umaknjeno zmogljivostjo).

(c) Španija ni objavila uradnih FEAP. Menila je namreč, da je nacionalna shema za umik ribiških plovil iz obratovanja zadostna utemeljitev. Vendar ni bilo uradne utemeljitve za sheme za umik ribiških plovil iz obratovanja, ki bi povezovala ribolovne zmogljivosti z razpoložljivimi ribolovnimi viri ali opredelila potrebne ravni ribolovnega napora.

(d) V Združenem kraljestvu je bil FEAP za Anglijo usmerjen na plovila, krajša od 10 m. V FEAP ni bilo ocenjeno neravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi, vendar FEAP na to neravnovesje ni mogel bistveno vplivati, saj plovila, krajša od 10 m, predstavljajo manj kot 1 % kvot za ciljne ribje staleže, dodeljenih angleški floti.

OKVIR 3

CILJI ZA ZMANJŠANJE RIBOLOVNE ZMOGLJIVOSTI (BT) V OPERATIVNIH PROGRAMIH ZA OBDOBJE 2007–2013

| Načrtovana zmanjšanja zmogljivosti | Ciljna zmogljivost po ESR | Opomba |

Država članica | Osnovna zmogljivost | % znižanja | Znižanje BT |

Danska | 87342 | 15 % | 13101 | 74241 | (a) |

Španija | 480761 | 16 % | 78670 | 402091 | |

Francija | 194000 | 21 % | 40648 | 153352 | (b) |

Italija | 184493 | 10 % | 17920 | 166573 | |

Poljska | 42510 | 14 % | 6000 | 36510 | (c) |

Portugalska | 106890 | 9 % | 10030 | 96860 | |

Združeno kraljestvo | 212844 | 10 % –15 % | 21284 – 31926 | 191560 – 180918 | (d) |

(a) Po pričakovanjih bi moralo biti doseženo 15-odstotno zmanjšanje števila plovil s prestrukturiranjem flote brez javne pomoči, ki so ga olajšale sheme za prenos dovoljenj.

(b) Prvotno ciljno zmanjšanje v višini 8 % oziroma 15520 BT je bilo v FEAP povečano na 40648 BT. Skupno javno financiranje za umik iz obratovanja je bilo povečano s 66 milijonov EUR na 150 milijonov EUR, stopnja sofinanciranja iz ESR pa je bila zmanjšana s 40 % na 20 %.

(c) Zmanjšanje je usmerjeno na floto za ribolov trske, ki je imela zmogljivost 10316 BT. Prvotno ciljno zmanjšanje v višini 30 % oziroma 3095 BT je bilo v FEAP povečano na 6000 BT.

(d) Predvideno je bilo zmanjšanje zmogljivosti, vendar ni bil določen noben cilj.

Vir: Operativni programi držav članic in njihovi načrti za prilagajanje ribolovnega napora.

42. V okviru 4 so predstavljene slabosti pri določanju ciljev za zmanjšanje zmogljivosti v Španiji, na Poljskem, Portugalskem in v Združenem kraljestvu.

FINANCIRANJE PROJEKTOV NALOŽB V RIBIŠKA PLOVILA, KI LAHKO POVEČAJO DEJANSKE RIBOLOVNE ZMOŽNOSTI

43. Uredba o ESR [32] določa, da se lahko subvencije za naložbe v ribiška plovila nanašajo na izboljšanje varnosti na krovu, delovnih pogojev, higiene in kakovosti proizvodov, energetske učinkovitosti in selektivnosti, če to ne prispeva k večji ribolovni zmogljivosti plovila. Javne pomoči se ne dodeli za gradnjo ribiških plovil ali povečanje prostorov za skladiščenje rib.

44. Zagotavljanje financiranja za naložbe v ribiška plovila in hkratna zahteva, da te naložbe ne povečajo dejanske ribolovne zmožnosti sta lahko v protislovju. Poleg tega prepoved subvencij za naložbe, ki povečujejo dejansko ribolovno zmožnost ni jasno opredeljena in se razlikuje glede na jezikovno različico uredbe o ESR. Komisija ni izdala dovolj navodil za razlaganje te zahteve iz uredbe.

OKVIR 4

NEZADOSTNA UTEMELJITEV PRI CILJIH ZA ZMANJŠANJE RIBOLOVNE ZMOGLJIVOSTI

(a) Glej točko (b) v okviru 2 za Poljsko.

(b) Na Portugalskem v operativnem programu za cilj ni bilo dovolj utemeljeno, kako bo doseženo ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi.

(c) V Španiji pri cilju v operativnem programu, da se umakne 78670 BT, niso bile sistematično upoštevane specifične razmere različnih ribjih staležev. Zato ni mogoče oceniti, ali so sheme za umik ribiških plovil iz obratovanja prispevale k zmanjšanju presežne zmogljivosti po segmentih ribolovne flote.

(d) V Združenem kraljestvu je bilo v operativnem programu predvideno zmanjšanje zmogljivosti, vendar ni bil določen noben cilj. Zato je težko oceniti smotrnost poslovanja.

45. V praksi lahko nekatere upravičene naložbe v ribiška plovila povečajo njihove dejanske ribolovne zmožnosti. Na primer, naložbe v energetsko učinkovite motorje ter izboljšanje delovnih in varnostnih pogojev lahko ribiškim plovilom omogočijo, da hitreje priplujejo do ribolovnega območja in povečajo produktivnost ribičev. Učinek takšnih naložb, financiranih iz ESR, na kakršno koli povečanje dejanske ribolovne zmožnosti je težko količinsko ovrednotiti zaradi drugih pomembnih dejavnikov, kot so spremembe ribolovnih pooblastil, spremembe vremenskih pogojev in druge naložbe v ribiška plovila, ki so brez javnega financiranja.

46. Vse revidirane države članice so preverile, da projekti naložb v ribiška plovila, ki jih je financiral ESR, niso povečali ribolovne zmogljivosti v BT in kW. Vendar države članice, kot kaže primer v okviru 5, niso ustrezno preverile, ali te naložbe povečujejo dejansko ribolovno zmožnost plovil.

47. Na Portugalskem in Danskem so vlagatelji zahtevkov za pomoč iz ESR za projekte naložb v ribiška plovila pogosto navedli, da se bo ulov povečal, čeprav pri projektih, ki jih je Sodišče preučilo na Danskem, ni bilo nobenih dokazov o takšnem povečanju.

OKVIR 5

NALOŽBE V RIBIŠKA PLOVILA, KI POVEČUJEJO DEJANSKO RIBOLOVNO ZMOŽNOST

Eden od projektov posodobitve, revidiranih v Združenem kraljestvu, se je nanašal na projekt zamenjave običajnega propelerja s pogonskim sistemom s šobo, kar je privedlo do povečanja hitrosti plovila. Kapitan je revizorjem povedal, da je povečanje hitrosti privedlo do večjega ulova rib.

REGISTER RIBOLOVNE FLOTE NI PRAVILNO POSODOBLJEN S PODATKI O RIBIŠKIH PLOVILIH, DANIH V RAZREZ Z JAVNO POMOČJO

48. Register ribolovne flote je osnovna referenca za uporabo pravil SRP, vključno z upoštevanjem referenčnih ravni in zgornjih meja zmogljivosti ribolovne flote s strani držav članic. Premajhno poročanje o plovilih, umaknjenih iz obratovanja z javno pomočjo, povzroča napihovanje teh referenčnih ravni in zgornjih meja (ne glede na dejstvo, da so te zgornje meje že tako visoke, da je njihov učinek omejen – glej odstavek 23). Sodišče je v registru ribolovne flote odkrilo napake v podatkih, ki sta jih vnesla Francija in Združeno kraljestvo, v zvezi s plovili, ki so bila umaknjena iz obratovanja s pomočjo iz ESR.

49. Do časa revizije leta 2010 je bilo v Združenem kraljestvu s pomočjo iz ESR iz obratovanja umaknjenih 65 ribiških plovil. Vendar so tri od teh 65 plovil v registru ribolovne flote še vedno zavedena kot aktivna (tj. kot da niso bila umaknjena iz obratovanja). Za 62 plovil, za katera je bilo zavedeno, da so izstopila iz ribolovne flote, je bilo napačno navedeno, da niso prejela javne pomoči (pripadajoča tonaža je znašala 452 BT).

50. Do takrat je bilo v Franciji s pomočjo iz ESR iz obratovanja umaknjenih 155 ribiških plovil. Čeprav je bilo v registru ribolovne flote za vsa ta plovila zavedeno, da so bila umaknjena iz obratovanja, je bilo za 87 plovil napačno navedeno, da niso prejela javne pomoči (pripadajoča tonaža je znašala 5357 BT).

SLABOSTI V ZASNOVI IN IZVAJANJU SHEM DRŽAV ČLANIC ZA UMIK PLOVIL IZ OBRATOVANJA

SLABA CILJNA USMERJENOST

51. Države članice morajo javno financirane sheme za umik plovil iz obratovanja z uporabo FEAP dobro ciljno usmeriti v tiste vrste ribolova, kjer obstajajo dokazi o presežni ribolovni zmogljivosti. Obstajati bi morala ustrezna merila za izbiranje specifičnih ribiških plovil za umik iz obratovanja, da se zagotovi, da dejavno izvajajo ribolovne dejavnosti, za katere veljata FEAP in shema za umik ribiških plovil iz obratovanja. Merila za upravičenost, ki sta jih uporabljali Francija in Poljska, niso bila dobro ciljno usmerjena.

52. V Franciji je bilo pri večini shem za umik ribiških plovil iz obratovanja glavno merilo posedovanje posebnega dovoljenja za gospodarski ribolov za ciljno vrsto ribolova (ribiška plovila lahko imajo dovoljenja za različne vrste ribolova). Podatki o ulovu vrst, v katere so bile usmerjene sheme za umik ribiških plovil iz obratovanja, se niso zahtevali, zato je bilo mogoče z javno pomočjo umakniti iz obratovanja tudi ribiška plovila, ki niso iztovorila velike količine ciljne vrste rib. Dva od 10 revidiranih projektov se nanašata na splošno shemo za umik iz obratovanja za ribolov trske. En od teh projektov je pred umikom iz obratovanja iztovoril le nepomembno količino trske.

PLOVILO, UMAKNJENO IZ OBRATOVANJA V FRANCIJI, KI JE IZTOVORILO MAJHNO KOLIČINO CILJNEGA RIBJEGA STALEŽA

| Skupni iztovor rib 2007–2008 (v kg) | Trska (v kg) | % |

Plovilo 1 | 562944 | 7935 | 1,4 % |

53. Glavno merilo za upravičenost pri shemi za umik iz obratovanja za ribolov trske v Keltskem morju je bilo, da morajo trska, sinji mol, morska spaka in krilati romb [33] predstavljati vsaj 25 % vrednosti ulova plovila v letih 2006 in 2007. Zato so bila ribiška plovila upravičena do umika iz obratovanja kljub temu, da so iztovorila zelo malo trske. Trije od desetih revidiranih projektov so se nanašali na to shemo in iztovorili nepomembne količine trske.

PLOVILA, UMAKNJENA IZ OBRATOVANJA V FRANCIJI, KI SO IZTOVORILA MAJHNE KOLIČINE CILJNEGA RIBJEGA STALEŽA

| Skupni iztovor rib 2006–2008 (v kg) | Trska (v kg) | % |

Plovilo 1 | 446894 | 512 | 0,1 % |

Plovilo 2 | 173513 | 437 | 0,3 % |

Plovilo 3 | 406201 | 1536 | 0,4 % |

54. Samo poljska shema za umik ribiških plovil iz obratovanja si prizadeva za prilagoditev flote za ribolov trske razpoložljivim virom. Večina poljskih ribiških plovil v Baltskem morju lahko lovi trsko, čeprav mnoge namesto tega lovijo pelagične ribje staleže. Shema za umik plovil iz obratovanja nima nobenih meril za upravičenost v zvezi z ribolovno opremo ali ulovi rib, kar pomeni, da so praktično vsa ribiška plovila poljske ribolovne flote upravičena do umika iz obratovanja z javno pomočjo, celo plovila, ki le malo vplivajo na ribolov trske.

DODELJEVANJE JAVNE POMOČI ZA UMIK NEAKTIVNIH RIBIŠKIH PLOVIL IZ OBRATOVANJA

55. Precejšnje tveganje pri zagotavljanju javnih sredstev za dajanje ribiških plovil v razrez je, da se subvencije izplačajo za ribiška plovila, ki bi v vsakem primeru prenehala z dejavnostjo (učinek "mrtvih izgub"). To tveganje se lahko zmanjša tako, da države članice skrbno določijo pravila sheme, na primer tako, da zahtevajo, da morajo biti upravičena ribiška plovila na morju minimalno število dni ali da je ribiško plovilo pred oddajo vloge aktivno. Sodišče je ugotovilo, da to tveganje ni bilo preprečeno.

56. V Franciji je bil eden od pogojev za upravičenost do javne pomoči za umik ribiškega plovila iz obratovanja, da ima plovilo veljavno dovoljenje za plovbo v času sprejetja odločitve o javni pomoči. Ta pogoj pri enem od desetih revidiranih projektov ni bil izpolnjen (glej okvir 6).

OKVIR 6

UMIK NEAKTIVNEGA RIBIŠKEGA PLOVILA IZ OBRATOVANJA V FRANCIJI

Francoski organi so junija 2008 sprejeli vlogo za javno pomoč za umik ribiškega plovila iz obratovanja skupaj z njegovim dovoljenjem za plovbo, ki je poteklo julija 2006. Ribiško plovilo je bilo v celotnem letu 2007 neaktivno, saj bi ga bilo treba močno prenoviti, da bi lahko ponovno dobilo dovoljenje za plovbo. Izplačana je bila pomoč za umik iz obratovanja v višini 1284534 EUR, od tega je 513813 EUR prispeval ESR.

57. V Španiji je bil eden od pogojev za upravičenost do pomoči za umik ribiškega plovila iz obratovanja, da je moralo plovilo bodisi izvajati ribolov vsaj 90 dni v vsakem od dveh let pred datumom oddaje vloge za pomoč, ali pa je moralo izvajati ribolov vsaj 120 dni v letu pred datumom oddaje vloge za pomoč. Dva od desetih revidiranih projektov se nanašata na neaktivni plovili, čeprav je bil v prvem primeru izpolnjen zgoraj navedeni pogoj za upravičenost (glej okvir 7).

OKVIR 7

UMIK NEAKTIVNEGA RIBIŠKEGA PLOVILA IZ OBRATOVANJA V ŠPANIJI

(a) Španski organi so junija 2008 sprejeli vlogo za umik ribiškega plovila iz obratovanja. Plovilo je bilo neaktivno od septembra 2007 po hudem požaru, ki se je zgodil, ko je bilo plovilo v Južni Ameriki. Upravičenec je predložil dokaze, da je plovilo izvajalo ribolov več kot 120 dni v letu pred datumom oddaje vloge za pomoč. Ribiško plovilo je bilo dano v razrez v Urugvaju. Izplačana je bila pomoč za umik iz obratovanja v višini 1611641 EUR, od tega je 983101 EUR prispeval ESR.

(b) Španski organi so julija 2008 sprejeli vlogo za umik ribiškega plovila, ki je bilo neaktivno od maja 2007, iz obratovanja. Upravičenec je predložil dokaze, da je plovilo v letu 2006 izvajalo ribolov več kot 120 dni, vendar ni predložil dokazov, da je bilo aktivno v letu 2007, se pravi v letu pred datumom oddaje vloge za pomoč. Izplačana je bila pomoč za umik iz obratovanja v višini 780794 EUR, od tega je 468477 EUR prispeval ESR.

58. V Združenem kraljestvu je bilo v okviru sheme za umik iz obratovanja, ki se je izvajala v Angliji, ribiško plovilo upravičeno, če je imelo dovoljenje za gospodarski ribolov in je bilo usposobljeno za plovbo. Ta pogoja pri dveh od desetih revidiranih projektov nista bila izpolnjena (glej okvir 8).

NEZADOSTNA UTEMELJITEV STOPENJ JAVNE POMOČI

59. Določitev ravni javne pomoči za sheme za umik ribiških plovil iz obratovanja je eden od ključnih dejavnikov, ki vpliva na rezultat in stroške sheme: če so stopnje določene prenizko, bo morda premalo zainteresiranih za shemo, če so določene previsoko, pa je lahko javna poraba visoka in razpoložljiva sredstva bodo porabljena za manj ribiških plovil. Uredba o ESR določa, da lahko države članice razmislijo o stroškovni učinkovitosti stopenj pomoči na podlagi objektivnih meril, kot so tržna ali zavarovalna vrednost ribiškega plovila, njegov promet, starost in ribolovna zmogljivost.

OKVIR 8

UMIK NEAKTIVNEGA RIBIŠKEGA PLOVILA IZ OBRATOVANJA V ANGLIJI

(a) Angleški organi so januarja 2009 prejeli vlogo za umik ribiškega plovila iz obratovanja. Njegovo dovoljenje za gospodarski ribolov je vlagatelj julija 2008 prenesel na eno od svojih drugih plovil. Po nasvetu angleških organov je plovilo ponovno prejelo dovoljenje za 9 dni, preden je bilo dovoljenje dokončno umaknjeno. Izplačana je bila pomoč za umik iz obratovanja v višini 14000 GBP (16588 EUR), od tega je 5600 GBP (6635 EUR) prispeval ESR.

(b) Angleški organi so januarja 2009 sprejeli vlogo za umik ribiškega plovila iz obratovanja, vendar to plovilo že od avgusta 2008 ni bilo usposobljeno za plovbo, saj je bilo treba zamenjati motor. Izplačana je bila pomoč za umik iz obratovanja v višini 171865 GBP (203623 EUR), od tega je 68746 GBP (81452 EUR) prispeval ESR.

60. Večina držav članic določi stopnje javne pomoči samo ob upoštevanju ribolovne zmogljivosti plovila v BT, pri čemer javna pomoč temelji na fiksnem delu in na spremenljivem delu, povezanem z BT plovila. Izjemi sta bili shema za umik ribiških plovil iz obratovanja v Angliji, kjer so stopnje javne pomoči temeljile na razpisnem postopku, in Portugalska, kjer so bili upoštevani prodaja, izkoriščenost kvote in stanje ciljnih ribolovnih virov.

61. Čeprav je imelo v večini držav članic sklicevanje izključno na ribolovno zmogljivost plovil v BT to prednost, da je bilo pregledno in preprosto za upravljanje, pa pri tem niso bile dovolj upoštevane specifične značilnosti ribiških plovil vlagateljev in zlasti njihov učinek na ribolovne vire, na katere je bila usmerjena shema za umik ribiških plovil iz obratovanja. Poleg tega pri stopnjah javne pomoči ni bila posebej upoštevana možnost prodaje ribolovnih pravic, ki jo imajo prosilci za pomoč iz shem za umik plovil iz obratovanja v nekaterih državah članicah (glej odstavek 29).

62. Revidirane države članice so izplačevale podobne stopnje javne pomoči. V okviru 9 so navedeni zneski javne pomoči, ki se lahko izplačajo za vzorčne velikosti ribiških plovil.

OKVIR 9

STOPNJE JAVNE POMOČI ZA UMIK RIBIŠKIH PLOVIL IZ OBRATOVANJA V IZBRANIH DRŽAVAH ČLANICAH [34]

Države članice | Javna pomoč (v 1000 EUR) za vzorčne velikosti ribiških plovil |

10 BT | 100 BT | 500 BT |

Danska | 123 | 553 | 1631 |

Španija | 118 | 527 | 1556 |

Francija | 112 | 457 | 1397 |

Italija – plovila za ribolov modroplavutega tuna | 168 | 753 | 2223 |

Italija – druga plovila | 112 | 502 | 1482 |

Poljska | 117 | 529 | 1542 |

Portugalska | 101 | 452 | 1334 |

Združeno kraljestvo (Anglija) | 131 | NR | NR |

OMEJEN UČINEK "UREDBE O KRIZI ZARADI GORIVA"

63. Z Uredbo Sveta (ES) št. 744/2008, imenovano "uredba o krizi zaradi goriva", so bila uvedena začasna pravila in višje financiranje za umik ribiških plovil iz obratovanja in naložbe v ribiška plovila kot odziv na precejšnje zvišanje cen goriva, in sicer za tiste segmente flot, kjer so energetski stroški povprečno predstavljali vsaj 30 % proizvodnih stroškov. "Segmenti flote" v uredbi niso bili opredeljeni, tako da so lahko države članice prožno izvajale načrt za prilagoditev flote v skladu z različno sestavo svojih flot.

64. Države članice so morale pripraviti enega ali več načrtov za prilagoditev flote, da so lahko izkoristile začasna pravila.

65. Na Danskem je bil pripravljen en načrt za prilagoditev flote, ki je zajemal več njenih segmentov. Segmenti flote so bili lahko zelo majhni in zajemali celo samo eno plovilo.

66. Med letoma 2009 in 2010 je bilo 34 od prvotnih 40 ribiških plovil v danskem načrtu za prilagoditev flote umaknjenih iz obratovanja z javno pomočjo, šest pa jih je bilo posodobljenih. Upravičenci so morali v posodobitev ali izgradnjo/uvoz novih ribiških plovil vložiti vsaj toliko sredstev, kot je znašala javna pomoč, ki so jo prejeli za umik ribiških plovil iz obratovanja. Tako sta bila delno financirana gradnja šestih novih ribiških plovil in uvoz štirih ribiških plovil. Čeprav ESR ne dovoljuje neposrednega financiranja gradnje novih ribiških plovil, je bil učinek teh transakcij kot celote v tem, da je financiranje iz ESR neposredno prispevalo h gradnji novih plovil. To je bilo v nasprotju s cilji uredbe o ESR. Danski organi so menili, da je njihov načrt za prilagoditev flote dosegel 43-odstotno zmanjšanje zmogljivosti v BT, in sicer z 11555 BT na 6639 BT. Vendar je prvotna zmogljivost 11555 BT, za katero so bile vložene vloge za javno pomoč, zajemala ladje z zmogljivostjo 5742 BT skupaj s 5813 BT "pravic do zmogljivosti" (pravice, ki se lahko uporabijo za nakup ali uvoz plovil). Izračun 43 % je temeljil na domnevi, da so upravičenci pravice do ribolovne zmogljivosti uporabili za nakup ali uvoz ribiških plovil enake zmogljivosti, zato nabavljena ribiška plovila dejansko niso povečala ribolovne zmogljivosti. Vendar se je zaradi načrta za prilagoditev ribolovne flote tonaža dejanskih plovil povečala s 5742 BT na 6639 BT.

67. V metropolitanski Franciji sta se izvajala dva načrta za prilagoditev ribolovne flote. 18 od prvotnih 36 ribiških plovil z zmogljivostjo 4407 BT je bilo umaknjenih iz obratovanja, 18 pa posodobljenih. Francoski organi so menili, da sta shemi v okviru načrtov za prilagoditev flote dosegli zmanjšanje zmogljivosti v višini 33 % oziroma 1480 BT. Vendar je bilo 10 od 18 plovil, umaknjenih iz obratovanja, z zmogljivostjo 1213 BT, že sprejetih v okviru prejšnjih shem za umik ribiških plovil iz obratovanja, ki jih je financiral ESR. Sodišče meni, da je dejanski učinek načrtov za prilagoditev ribolovne flote na dejansko zmogljivost ribiških plovil zmanjšanje za 267 BT (1 480 BT – 1213 BT), kar predstavlja le 6-odstotno zmanjšanje skupne ribolovne zmogljivosti.

68. V Združenem kraljestvu (Anglija) so se izboljšave motorja štele za upravičene že, če so za samo 5 % izboljšale učinkovitost porabe goriva.

NEUSTREZNO POROČANJE DRŽAV ČLANIC

69. Uredba o SRP [35] določa, da Komisija vsako leto pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu povzetek rezultatov prizadevanj držav članic za doseganje trajnostnega ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi, ki mu priloži mnenji Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) in Svetovalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo (ACFA). Povzetek Komisije temelji na letnih poročilih držav članic. V izvedbeni uredbi Komisije [36] so določene minimalne informacije, ki jih morajo države članice navesti v svojih letnih poročilih. Službe Komisije so marca 2008 izdale smernice, v katerih so navedeni tehnični, biološki in ekonomski kazalniki, ki jih morajo države članice uporabljati v teh poročilih.

70. V letnih zbirnih poročilih, ki jih pripravi Komisija, in mnenjih STECF in ACFA je vsako leto zaključek, da se poročila držav članic o flotah sicer izboljšujejo, vendar ostajajo nezadostna. Poročila pogosto niso bila zagotovljena v predpisanih rokih in večina jih ni bila pripravljenih v skladu s smernicami Komisije iz marca 2008. V najnovejšem razpoložljivem zbirnem poročilu [37], ki ga je pripravila Komisija za leto 2008, je naveden zaključek, da večina poročil ne vsebuje dovolj informacij, da bi Komisija lahko analizirala prizadevanja za doseganje ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo ribolovne flote in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi.

71. V uredbah o SRP niso bile dovolj natančno določene zahteve za letno poročanje držav članic in za države članice, ki so pripravile neustrezna poročila o flotah, ni bilo nobenih negativnih posledic. Če pa države članice predložijo nepopolna letna poročila o izvajanju ESR, lahko Komisija po členu 83 uredbe o ESR prekine vmesna plačila.

72. Čeprav je večina letnih poročil držav članic, ki jih je obiskalo Sodišče, o flotah, vsebovala obširne informacije o ribolovnih dejavnostih držav članic in ribolovni zmogljivosti, pa iz poročil Francije, Poljske, Portugalske in Španije ni mogoče zaključiti o ravnovesju med ribolovno zmogljivostjo njihovih ribolovnih flot in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Te države članice niso uporabljale smernic Komisije iz marca 2008. Združeno kraljestvo uporablja druge tehnične kazalnike za ocenjevanje ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi, vendar ni pojasnilo, kako so bile v njegovem sistemu pravic do zmogljivosti te pravice določene [38]. Italija in Danska sta ustrezno uporabili smernice Komisije in pripravili letni poročili, v katerih je bilo dovolj preučeno ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi viri.

73. Zaradi neustreznega poročanja držav članic na ravni EU ni jasnega pregleda nad ravnovesjem med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi. Zato je oblikovanje primernih politik za zmanjšanje presežne ribolovne zmogljivosti zapleteno in je težko ocenjevati njihovo uspešnost.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

ZAKLJUČKI

74. Presežna zmogljivost ribolovne flote je še vedno eden od glavnih razlogov za neuspeh SRP pri zagotavljanju trajnostne ribolovne dejavnosti. Čeprav je bilo zmanjšanje presežne ribolovne zmogljivosti ponavljajoča se tema pri prejšnjih reformah SRP, sedanji ukrepi niso bili uspešni. To kaže, da je treba sprejeti nov pristop k reševanju problema in/ali bolje uveljaviti obstoječe ukrepe.

OKVIR ZA UKREPE ZA DOSEGANJE RAVNOVESJA MED RIBOLOVNO ZMOGLJIVOSTJO IN RAZPOLOŽLJIVIMI RIBOLOVNIMI MOŽNOSTMI NI ZADOVOLJIV

75. SRP nima ustreznih pravil za ključna vprašanja, povezana s presežno zmogljivostjo ribolovne flote:

(a) glede na stalen tehnološki razvoj, obstoječe opredelitve ribolovne zmogljivosti ne odražajo več ustrezno dejanske ribolovne zmožnosti plovil (odstavka 21 in 22);

(b) zgornje meje ne pomenijo dejanskih omejitev zmogljivosti ribolovne flote (odstavek 23);

(c) čeprav je uskladitev ribolovne zmogljivosti z ribolovnimi možnostmi eden od temeljev SRP in ESR, presežna ribolovna zmogljivost ni bila opredeljena niti količinsko določena. Zato je oblikovanje ukrepov za njeno zmanjšanje zapleteno in je težko ocenjevati njihovo uspešnost na ravni držav članic (odstavka 24 in 25);

(d) ni dovolj jasnih pravil za obravnavanje (razveljavitev/prenos/prodaja) ribolovnih pravic, kadar so ribiška plovila dana v razrez z javno pomočjo. Poleg tega v uredbah ni določena vloga ribolovnih pravic pri usklajevanju ribolovne zmogljivosti z ribolovnimi možnostmi (odstavki od 26 do 33).

ZASNOVA IN IZVAJANJE UKREPOV ZA DOSEGANJE RAVNOVESJA MED RIBOLOVNO ZMOGLJIVOSTJO IN RAZPOLOŽLJIVIMI RIBOLOVNIMI MOŽNOSTMI NISTA ZADOVOLJIVA

76. Zasnova in izvajanje ukrepov za doseganje ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi nista zadovoljiva. Države članice niso izpolnile svoje obveznosti v skladu s SRP, po kateri bi morale vzpostaviti uspešne ukrepe za uskladitev ribolovne zmogljivosti z ribolovnimi možnostmi, spremljanje in nadziranje držav članic, ki ga je izvajala Komisija, pa ni preprečilo večjih težav pri izvajanju. Tudi zasnova nekaterih ukrepov je nezadovoljiva.

(a) Pri izvajanju projektov, ki jih je financiral ESR, in vzpostavljanju upravljavskih in kontrolnih sistemov je prihajalo do zamud (odstavka 36 in 37).

(b) Načrti za prilagoditev ribolovnega napora niso zagotavljali trdne osnove za prilagoditev zmogljivosti ribolovnih flot razpoložljivim ribolovnim možnostim (odstavki od 38 do 40).

(c) Štiri od sedmih držav članic, preučenih med revizijo, so določile neustrezne cilje za zmanjšanje zmogljivosti. To povečuje tveganje, da niso določeni ustrezni cilji za zmanjšanje presežne zmogljivosti ribolovne flote (odstavka 41 in 42).

(d) Subvencionirane naložbe v ribiška plovila lahko v praksi povečujejo njihovo dejansko ribolovno zmožnost (odstavki od 43 do 47).

(e) Register ribolovne flote ni bil pravilno posodobljen s podatki o ribiških plovilih, danih v razrez z javno pomočjo. Zato so bile zgornje meje zmogljivosti ribolovne flote navedene previsoko (odstavki od 48 do 50).

(f) Merila za upravičenost in izbiro pri shemah za umik ribiških plovil iz obratovanja niso bila dobro ciljno usmerjena. Zato so bila dana v razrez ribiška plovila, ki so imela malo učinka na ciljne ribje staleže ali pa ga sploh niso imela (odstavki 51 do 58).

(g) Pri stopnjah javne pomoči, ki so se uporabljale za umik ribiških plovil iz obratovanja, na splošno ni bila upoštevana njihova stroškovna učinkovitost na podlagi zadostnih objektivnih meril (odstavki od 59 do 62).

(h) Uporaba "uredbe o krizi zaradi goriva" ni dosegla zahtevanih zmanjšanj zmogljivosti ribolovne flote (odstavki od 63 do 68).

(i) Pravila za poročanje držav članic o njihovih prizadevanjih za doseganje ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi niso ustrezna in jasna. To je eden od razlogov za nepopolno in neustrezno poročanje večine držav članic, posledično pa je nemogoče izpeljati zaključke o presežni ribolovni zmogljivosti (odstavki od 69 do 73).

PRIPOROČILI

77. Sodišče podaja naslednji priporočili za zmanjšanje presežne zmogljivosti ribolovne flote in doseganje trajnostnega ribolovnega sektorja.

PRIPOROČILO 1

Komisija bi morala prevzeti potrebne pobude, vključno z razmislekom o tem, ali so potrebne spremembe temeljnih uredb, da bi:

(a) bolje opredelila ribolovno zmogljivost in presežno ribolovno zmogljivost ter razmislila o bolj relevantnih trdnejših ukrepih za olajšanje dejavnosti za doseganje ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi;

(b) določila učinkovite omejitve zmogljivosti ribolovne flote;

(c) zagotovila, da sta zasnova in izvajanje FEAP uspešno ciljno usmerjena v zahtevana zmanjšanja ribolovnega napora;

(d) pojasnila, kako je treba obravnavati ribolovne pravice pri umiku plovil iz obratovanja z javno pomočjo;

(e) pojasnila, ali imajo sheme za prenos ribolovnih pravic vlogo pri zmanjšanju presežne ribolovne zmogljivosti;

(f) ugotovila, ali je treba ponovno razmisliti o shemi javne pomoči za naložbe v ribiška plovila glede na težave pri preprečevanju naložb, ki povečujejo ribolovne zmožnosti, in če se bo shema še naprej izvajala, pojasnila, katere naložbe v ribiška plovila so upravičene do javne pomoči in katere niso;

(g) določila nedvoumne obveznosti za države članice, s katerimi bi zagotovila, da je register flote pravilno posodobljen, in da poročila o njihovih prizadevanjih za doseganje ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi vsebujejo zahtevane informacije in so primerne kakovosti.

PRIPOROČILO 2

Države članice bi morale pri izvajanju ukrepov SRP, povezanih s prilagajanjem ribolovne zmogljivosti njihovih ribolovnih flot razpoložljivim ribolovnim virom:

(a) sprejeti popravne ukrepe za odpravo zamud pri izvajanju ESR;

(b) poskrbeti, da se vsi ukrepi pomoči za naložbe v ribiška plovila dosledno uporabljajo in da ne povečujejo ribolovnih zmožnosti;

(c) poskrbeti, da je register ribolovne flote posodobljen;

(d) poskrbeti, da so izbirna merila pri shemah za umik ribiških plovil iz obratovanja zasnovana tako, da pozitivno učinkujejo na trajnost ciljnih ribjih staležev in da se prepreči zagotavljanje javne pomoči za umik neaktivnih ribiških plovil iz obratovanja;

(e) poskrbeti, da se pri stopnjah javne pomoči za umik ribiških plovil iz obratovanja upošteva njihova stroškovna učinkovitost na podlagi zadostnih objektivnih meril;

(f) uporabljati smernice Komisije pri pripravi letnih poročil o svojih prizadevanjih za doseganje trajnostnega ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi ter podati utemeljene zaključke o stanju tega ravnovesja.

To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi g. Olavi ALA-NISSILÄ, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 28. septembra 2011.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[9999] Vir: Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu "Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom", COM(2006) 360 konč. z dne 4.7.2006.

[8888] Uredba Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil (UL L 274, 25.9.1986 str. 1).

[7777] Vir: Mednarodni svet za raziskovanje morja.

[1] Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (UL L 358, 31.12.2002, str. 59).

[2] Zelena knjiga o reformi skupne ribiške politike, COM(2009) 163 konč. z dne 22. 4. 2009.

[3] Na primer, stopnja presežne zmogljivosti ribolovne flote je bila ocenjena na 40 %, pomoč za sheme umika ribiških plovil iz obratovanja pa ni bila dovolj ciljno usmerjena.

[4] Po Posebnem poročilu Računskega sodišča št. 7/2007 je začela leta 2010 veljati nova uredba o nadzoru (Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 343, 22.12.2009, str. 1)).

[5] Na primer okrožnica FAO o ribolovu št. 994 iz leta 2004 "Merjenje in ocenjevanje ribolovnih zmogljivosti. Okvir, analitična orodja in združevanje podatkov".

[6] Delovni dokument Komisije o upravljavskih orodjih na podlagi pravic v ribištvu, SEC(2007) 247 z dne 26.2.2007.

[7] Na primer, Sissenwine, M. in Symes, D., "Razmisleki o skupni ribiški politiki" – poročilo Evropski komisiji, julij 2007.

[8] Na primer, Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) iz leta 1982 daje obmorskim državam podpisnicam pravico, da določijo ribolovne pravice v svoji izključni ekonomski coni (IEC), ki sega 200 milj od obale, ter zahteva, da poskrbijo, da izkoriščanje ne ogroža ohranjanja živih virov: člen 61 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, 10. december 1982, 1833 UNTS 396. Konvencija je začela veljati 16. 11. 1994.Leta 1999 je FAO ZN sprejel akcijski načrt za upravljanje ribolovne zmogljivosti, v katerem je bilo predvideno, da bi morale države učinkovito upravljati ribolovno zmogljivost do leta 2005, vključno z omejitvijo in postopnim zmanjšanjem zmogljivosti v prizadetih vrstah ribolova.

[9] Posvetovanje o ribolovnih možnostih za leto 2011, COM(2010) 241 konč., 17.5.2010.

[10] Po podatkih Eurostata ulovi iz tega območja predstavljajo več kot 70 % vsega ulova ribolovnih flot EU.

[11] Vir: Eurostat.

[12] Člen 3(n) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002.

[13] Vendar glej odstavek 21.

[14] Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o vmesnih rezultatih VLUP za ribolovno floto na dan 30. junija 2002, COM(2002) 483 konč. z dne 3.9.2002.

[15] Poglavje III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002.

[16] Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (UL L 223, 15.8.2006, str. 1).

[17] Uredba Sveta (ES) št. 744/2008 z dne 24. julija 2008 o uvedbi začasnega posebnega ukrepa za spodbujanje prestrukturiranja ribiških flot Evropske skupnosti, ki jih je prizadela gospodarska kriza (UL L 202, 31.7.2008, str. 1).

[18] Revizija je zajela izvajanje v Angliji in na Škotskem.

[19] Na primer, "Reducing Fishing Capacity: Best practices for Decommissioning Schemes". OECD, 2009.

[20] Norveška je bila izbrana zato, ker si z EU deli nekatere ribje staleže in sama ulovi približno pol toliko rib kot celotna flota EU.

[21] Po ocenah ribolovne dejavnosti IUU predstavljajo 19 % svetovnega ulova oziroma 10 milijard EUR in pomenijo resno grožnjo trajnostnemu ribolovu. Uredba o IUU za boj proti ribolovu IUU je začela veljati leta 2010: Uredba Sveta (ES) 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

[22] Sodišče je to ocenilo na podlagi predpostavke, da starejša plovila prva zapustijo floto: povečanje ribolovne zmožnosti flote iz leta 1992, ki je še obstajala leta 2008 = (160 % x (100 % – 29 %)) – 100 %.

[23] Pravila za merjenje moči motorja so bila okrepljena z novo uredbo o nadzoru.

[24] Vir: Regionalni svetovalni svet za Severno morje.

[25] Člen 11.3 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002.

[26] Na primer, Priloga IIA, odstavek 10; Priloga IIB, odstavek 9; Priloga IIC, odstavek 9 Uredbe Sveta (ES) št. 40/2008 (UL L 19, 23.1.2008, str. 1); Prilogi IIB in IIC Uredbe Sveta (ES) št. 43/2009 (UL L 22, 26.1.2009, str. 1) in Uredba Sveta (EU) št. 53/2010 (UL L 21, 26.1.2010, str. 1).

[27] Bruto tonaža se je zmanjšala s 107578 BT leta 2003 na 78821 BT leta 2009.

[28] Letno poročilo danskih organov za leto 2009 o njihovih prizadevanjih za doseganje ravnovesja med ribolovnimi zmogljivostmi in ribolovnimi možnostmi, april 2010.

[29] Izvajanje ukrepov za prilagajanje ribolovnih flot je znašalo 385 milijonov EUR oziroma 31 % zneska, ki je na voljo za obdobje od leta 2007 do leta 2013.

[30] EFF Vademecum, dokument Komisije EFFC/10/2007 z dne 26.3.2007.

[31] Člen 20.1, pododstavek c), Uredbe (ES) št. 1198/2006; Priloga 1, del A.4, Uredbe Komisije (ES) št. 498/2007 (UL L 120, 10.5.2007, str. 1).

[32] Člen 25.2 Uredbe (ES) št. 1198/2006.

[33] Te druge vrste rib so bile vključene, ker je ribolov trske v Keltskem morju mešan ribolov in se lahko skupaj s trsko v vlečne mreže ujamejo tudi druge vrste rib.

[34] Vir: Operativni programi držav članic in njihove sheme za umik iz obratovanja. Znesek za Anglijo je povprečje, saj so stopnje pomoči temeljile na ponudbah vlagateljev. Navedena je samo stopnja za "10 BT", saj je imelo največje plovilo, ki je bilo v Angliji dano v razrez z javno pomočjo, 15 BT (v času revizije ni bilo na Škotskem dano v razrez nobeno plovilo z javno pomočjo iz ESR). Menjalni tečaji za Dansko, Poljsko in Združeno kraljestvo na dan 31. 12. 2010.

[35] Člen 14.1 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002.

[36] Člen 13 Uredbe Komisije (ES) št. 1438/2003 z dne 12. avgusta 2003 o pravilih za izvajanje politike flote Skupnosti, kakor je opredeljena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (UL L 204, 13.8.2003, str. 21).

[37] Letno poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o prizadevanjih držav članic v letu 2008, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi, COM(2010) 60 konč. z dne 25.2.2010.

[38] Na dan 4. 10. 2010 so te pravice predstavljale 81891 kW in 21957 BT.

--------------------------------------------------

PRILOGA

IZVRŠEVANJE EVROPSKEGA SKLADA ZA RIBIŠTVO NA DAN 31. DECEMBRA 2010

| Proračun ESR | Proračun prednostne osi 1 ESR (ukrepi za prilagoditev ribolovnih flot) | Izvrševanje ESR, ki so ga potrdile države članice na dan 31. 12. 2010 | Izvrševanje prednostne osi 1 ESR, ki so ga potrdile države članice na dan 31.12.2010 |

| v milijonih EUR | v milijonih EUR | v milijonih EUR | v milijonih EUR | % proračuna |

Država članica | Javna pomoč | ESR | Nacionalna sredstva | Javna pomoč | ESR | Nacionalna sredstva | Javna pomoč | ESR | Nacionalna sredstva | Javna pomoč | ESR | Nacionalna sredstva | Javna pomoč | ESR | Nacionalna sredstva |

Belgija | 48 | 26 | 22 | 18 | 12 | 6 | 11 | 8 | 3 | 10 | 7 | 3 | 56 % | 58 % | 50 % |

Bolgarija | 107 | 80 | 27 | 11 | 8 | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | 0 % |

Češka | 36 | 27 | 9 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - |

Danska | 238 | 134 | 104 | 54 | 40 | 14 | 41 | 29 | 12 | 22 | 20 | 2 | 41 % | 50 % | 14 % |

Nemčija | 247 | 156 | 91 | 13 | 8 | 5 | 38 | 26 | 12 | 1 | 0 | 1 | 8 % | 0 % | 20 % |

Estonija | 113 | 85 | 28 | 20 | 15 | 5 | 19 | 14 | 5 | 6 | 5 | 1 | 30 % | 33 % | 20 % |

Irska | 66 | 42 | 24 | 46 | 35 | 11 | 37 | 27 | 10 | 37 | 27 | 10 | 80 % | 77 % | 91 % |

Grčija | 274 | 208 | 66 | 98 | 77 | 21 | 41 | 39 | 2 | 8 | 8 | 0 | 8 % | 10 % | 0 % |

Španija | 2071 | 1132 | 939 | 764 | 439 | 325 | 402 | 202 | 200 | 237 | 132 | 105 | 31 % | 30 % | 32 % |

Francija | 557 | 216 | 341 | 179 | 66 | 113 | 172 | 50 | 122 | 136 | 38 | 98 | 76 % | 58 % | 87 % |

Italija | 849 | 424 | 425 | 323 | 161 | 162 | 81 | 60 | 21 | 55 | 42 | 13 | 17 % | 26 % | 8 % |

Ciper | 39 | 20 | 19 | 10 | 5 | 5 | 12 | 6 | 6 | 3 | 1 | 2 | 30 % | 20 % | 40 % |

Latvija | 167 | 125 | 42 | 35 | 26 | 9 | 30 | 22 | 8 | 19 | 14 | 5 | 54 % | 54 % | 56 % |

Litva | 71 | 55 | 16 | 17 | 14 | 3 | 14 | 11 | 3 | 5 | 4 | 1 | 29 % | 29 % | 33 % |

Madžarska | 47 | 35 | 12 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - |

Malta | 11 | 8 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 33 % | 0 % | 100 % |

Nizozemska | 121 | 49 | 72 | 45 | 17 | 28 | 33 | 10 | 23 | 28 | 8 | 20 | 62 % | 47 % | 71 % |

Avstrija | 10 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | - | - | - |

Poljska | 979 | 734 | 245 | 225 | 169 | 56 | 50 | 37 | 13 | 50 | 37 | 13 | 22 % | 22 % | 23 % |

Portugalska | 326 | 246 | 80 | 75 | 63 | 12 | 51 | 42 | 9 | 29 | 27 | 2 | 39 % | 43 % | 17 % |

Romunija | 308 | 231 | 77 | 13 | 10 | 3 | 17 | 13 | 4 | 2 | 1 | 1 | 15 % | 10 % | 33 % |

Slovenija | 29 | 22 | 7 | 3 | 2 | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | 0 % |

Slovaška | 19 | 14 | 5 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - |

Finska | 92 | 39 | 53 | 8 | 3 | 5 | 20 | 9 | 11 | 1 | 1 | 0 | 13 % | 33 % | 0 % |

Švedska | 105 | 55 | 50 | 23 | 14 | 9 | 28 | 16 | 12 | 17 | 10 | 7 | 74 % | 71 % | 78 % |

Združeno kraljestvo | 247 | 138 | 109 | 74 | 40 | 34 | 12 | 6 | 6 | 6 | 3 | 3 | 8 % | 8 % | 9 % |

Skupaj | 7177 | 4306 | 2871 | 2057 | 1226 | 831 | 1133 | 645 | 488 | 673 | 385 | 288 | | | |

Izvrševanje (%) | | | | | | | 16 % | 15 % | 17 % | | | | 33 % | 31 % | 35 % |

--------------------------------------------------