[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 24.1.2011

COM(2011) 14 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o vmesnem ocenjevanju skupnega podjetja SESAR in njegovega napredka pri izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o vmesnem ocenjevanju skupnega podjetja SESAR in njegovega napredka pri izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi

Splošno ozadje

Program za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR) je tehnološki steber pobude za enotno evropsko nebo[1]. SESAR je opredelil, razvija in bo uvedel novo generacijo visokokakovostnih tehnologij, sistemov in postopkov za upravljanje zračnega prometa (ATM), ki so v skladu s cilji in zahtevami enotnega evropskega neba (SES) ( tehnologije in postopki SES ). Eden od ključnih rezultatov opredelitvene faze SESAR je osrednji načrt ATM v Evropi ( osrednji načrt ), tj. skupno razvit načrt, ki ga je potrdil Svet EU in so ga priznale zainteresirane strani, da bi dosegli uvedbo nove generacije tehnologij in postopkov ATM v naslednjih 10–15 letih. Osrednji načrt usmerja delovni program za razvoj teh tehnologij in bo ključni instrument za urejanje njihove uvedbe.

Program SESAR je v razvojni fazi, ki jo upravlja skupno podjetje SESAR (SJU), prvo javno-zasebno partnerstvo ATM, ki je bilo ustanovljeno kot organ EU. Naloga SJU je posodobiti evropski sistem ATM z usklajevanjem in združevanjem vseh pomembnih prizadevanj na področju raziskav in razvoja v EU. SJU razvija in potrjuje novo generacijo tehnologij in postopkov ATM, ki bodo podlaga za tehnologije in postopke SES . SJU je odgovoren tudi za izvajanje in vzdrževanje osrednjega načrta . Njegova ustanovna člana sta EU in Eurocontrol, pridruženih pa je še 15 članov s področja gospodarstva in več drugih pridruženih partnerjev.

Komisija je leta 2010 v skladu z Uredbo SJU [2] opravila prvo vmesno oceno SJU, rezultate pa bo predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. Poleg tega je Svet v svoji resoluciji z dne 30. marca 2009 pozval Komisijo, naj poroča o napredku SJU pri izvajanju osrednjega načrta . To poročilo obravnava ti dve temi ob upoštevanju omenjenih zahtev.

Program SESAR

Program SESAR je eden od najpomembnejših projektov na področju raziskav in razvoja, ki ga je kdaj izvajala EU na področju ATM. SES zagotavlja pravni okvir za učinkovitejše, varnejše in bolj zelene postopke za ATM, ki so usmerjeni k uspešnosti. SESAR bo zagotovil tehnološke rešitve, funkcionalnosti, sisteme in predloge za standarde, ki omogočajo uresničevanje ciljev učinkovitosti SES, in sicer potrojitev zmogljivosti, znižanje stroškov ATM za polovico, izboljšanje varnosti za faktor 10 in zmanjšanje vpliva vsakega leta na okolje za 10 %.

Program SESAR je sestavljen iz treh faz:

Opredelitvena faza

V opredelitveni fazi (2005–2008) je bil oblikovan načrt za dosego ravni zmogljivosti ATM in pripravo delovnega načrta na visoki ravni, ki določa vsebino naslednje generacije sistemov ATM s potrebnimi elementi za njeno uresničitev. Opredelitveno fazo je izvedel konzorcij 30 organizacij, ki zastopajo širok razpon zainteresiranih strani ATM, potek pa je tehnološko usklajeval Eurocontrol. Skupni stroški te faze so znašali 60 milijonov EUR, ki sta jih enakovredno pokrivala EU in Eurocontrol.

Razvojna faza

V razvojni fazi (2008–2013) se razvijajo potrebni elementi na podlagi rezultatov opredelitvene faze. Razvojno fazo upravlja SJU. Ocenjeni stroški razvojne faze znašajo 2,1 milijarde EUR ter jih pokrivajo člani SJU iz javnih in zasebnih skladov.

Uvajalna faza

Uvajalna faza (2013–2020) zajema množično proizvodnjo in izvajanje nove infrastrukture ATM. Ta infrastruktura bo temeljila na novih tehnologijah in postopkih, ki bodo oblikovani v razvojni fazi, ter bo prispevala k uresničevanju ciljev SES, ki bodo privedli do visoke zmogljivosti evropskega zračnega prometa. Po ocenah naj bi stroški uvajanja v obdobju 2008–2025 znašali 30 milijard EUR[3].

Skupno podjetje SESAR

SJU je javno-zasebno partnerstvo s statutom organa EU, ustanovljenega v skladu s členom 187 Pogodbe o delovanju EU z življenjsko dobo od 27. februarja 2007 do 31. decembra 2016. Naloge SJU so:

- usklajevanje in zbiranje vseh pomembnih raziskav ATM v skladu z osrednjim načrtom ;

- izvajanje osrednjega načrta ;

- zagotavljanje potrebnega financiranja razvojne faze;

- zagotavljanje udeležbe zainteresiranih strani;

- organiziranje tehničnih dejavnosti, vključno z dejavnostmi potrjevanja;

- zagotovitev nadzora nad dejavnostmi, povezanimi z razvijanjem skupnih izdelkov.

Izvedbene naloge izvaja upravni odbor, ki mu predseduje Komisija, ki zastopa EU. Za tekoče vodenje SJU je odgovoren izvršni direktor.

Vsaka od ustanovnih članic, tj. EU in Eurocontrol, je SJU namenila 700 milijonov EUR. Polovica prispevka Unije izhaja iz sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj, druga polovica pa iz večletnega programa vseevropskega prometnega omrežja. Tudi člani s področja gospodarstva, izbrani z odprtim izbirnim postopkom, so globalno prispevali približno 700 milijonov EUR.

Delovni program SJU, ki je sestavljen iz 17 delovnih paketov[4] in se uresničuje prek približno 300 projektov, ki jih izvajajo člani in pridruženi člani SJU, je razdeljen na naslednja tematska področja:

1. operativne raziskave ATM , ki vključujejo: dejavnosti pri preletu, dejavnosti upravljanja terminalov, letališke dejavnosti in dejavnosti povezovanja v omrežja;

2. sistemske raziskave , ki vključujejo: sisteme zrakoplovov, sisteme za nadzor zračnega prometa pri preletu in priletu, centre za letalske operacije in meteorološke informacijske službe, letališke sisteme, sistem za upravljanje omrežnih informacij ter neletalske sisteme za komunikacijo, navigacijo in nadzor;

3. sistemsko upravljanje informacij ;

4. transverzalne dejavnosti : infrastruktura za potrjevanje, razvijanje varnosti, zaščite, okolja in človeške zmogljivosti, vzdrževanje in posodabljanje osrednjega načrta , ciljnega koncepta in njegove infrastrukture.

SJU z namenjanjem pozornosti dejavnostim raziskav in razvoja ter z njihovim usmerjanjem k uvedbi in dejavnemu vključevanju zainteresiranih strani zagotavlja optimalen odziv na potrebe uporabnikov zračnega prostora in izvajalcev storitev. Pristop javno-zasebnega partnerstva na ravni EU zagotavlja tudi, da so cilji SES velikega družbenega pomena, kot sta varnost in zmanjševanje emisij CO2, vključeni in zajeti v program. Ta pristop je omogočil spodbujanje in združevanje sredstev ter znanja in izkušenj, s čimer je zmanjšal razdrobljenost, ki jo ustvarjajo podobni nacionalni in regionalni projekti. SJU lahko izkoristi spretnosti in znanja ter inovacijsko zmogljivost zasebnega sektorja v okviru ustreznih ureditev o delitvi tveganja z javnim sektorjem. Vendar je pomembno, da SJU pravočasno zagotovi pričakovane rezultate in zmanjša tveganja za uvajalno fazo.

Ko bodo razvojne dejavnosti dosegle ustrezno hitrost izvajanja, bo Komisija okrepila nadzor, da bo zagotovila skladnost s cilji SES. Komisija bo zlasti zagotovila, da bo SJU s pomočjo prizadevanja in podpore članov sprejel ukrepe za pridobivanje potrebnega strokovnega znanja, vzpostavitev ustrezne platforme za potrjevanje ter omogočanje izvajanja uvajalnega procesa in hitrega zagotavljanja koristi.

Z mednarodnega vidika je SJU postal evropski „tehnološki ambasador“ za spodbujanje globalne interoperabilnosti ATM, s čimer je zagotovil tudi nove priložnosti za industrijo. Na tem področju je bil narejen velik korak, in sicer pogajanje glede memoranduma o sodelovanju med EU in ZDA na področju raziskav in razvoja civilnega letalstva. Memorandum vsebuje posebno prilogo o dejavnostih sodelovanja v podporo interoperabilnosti SESAR - NextGen[5], ki jih bo za EU izvajal SJU.

Izkazalo se je, da je SJU prožen in dinamičen instrument, ki podpira interaktivno razmerje med razvojem in uvajanjem, saj se je sposoben prilagoditi potrebam ponudnikom in uporabnikov storitev ter razvijajočim se zahtevam SES in celovitemu razvoju zmogljivosti zrakoplovov.

Rezultati prve vmesne ocene skupnega podjetja SESAR

Komisija mora v skladu s členom 7 Uredbe SJU vsake tri leta izvajati ocene o:

- uporabi Uredbe SJU ,

- rezultatih, ki jih je dosegel SJU, in njegovih delovnih metodah,

- splošnem finančnem položaju SJU.

Prve ocene so bile izvedene marca 2010 in so zajemale obdobje od 27. februarja 2007 do 31. decembra 2009[6].

Pristop k ocenam

Komisija je prve ocene izvedla s pomočjo zunanjega neodvisnega svetovalca, COWI A/S.

Ocene temeljijo na 5 standardnih ocenjevalnih merilih, ki jih uporablja Komisija:

5. ustreznost je obseg, v katerem cilji SJU upoštevajo potrebe, težave in vprašanja, ki jih je treba obravnavati;

6. uspešnost pomeni obseg, v katerem so bili doseženi zastavljeni cilji. To vključuje tudi delovanje struktur upravljanja in način, kako podpirajo organizacijo pri doseganju rezultatov;

7. učinkovitost meri obseg, v katerem so bili želeni učinki doseženi po razumnih stroških;

8. koristnost je obseg, v katerem doseženi učinki ustrezajo potrebam, težavam in vprašanjem, ki jih je treba obravnavati. Ker je SJU v začetni fazi, je bila opravljena le predhodna ocena koristnosti v zvezi z napredkom pri delu in rezultati, ki so bili doseženi do zdaj;

9. trajnostnost pomeni obseg verjetnosti trajanja pozitivnih učinkov po koncu posredovanja. Ocena „koristnosti“ SJU vsebuje le predhodno analizo verjetne trajnostnosti rezultatov, ki jih mora doseči SJU.

Večino podatkov je zbral matični generalni direktorat SJU (GD za mobilnost in promet), podatki pa so bili zbrani tudi s teoretično raziskavo, ki jo je opravil COWI. Te informacije so bile dopolnjene z e-raziskavo , ki je bila namenjena članom upravnega odbora SJU in državam članicam EU (prek Odbora za enotno evropsko nebo[7]), ter z razgovori s posamezniki in ciljnimi skupinami, ki jih je opravil COWI. Čeprav je bila stopnja odzivnosti prenizka, da bi se lahko zbrani podatki v celoti izkoristili, je mogoče na podlagi rezultatov ugotoviti, kakšno mnenje imajo glavne zainteresirane strani o SJU. Skupaj je bilo izvedenih 30 razgovorov s posamezniki in 3 razgovori s ciljnimi skupinami.

Rezultati ocen

Na podlagi prvih vmesnih ocen je bil sprejet splošen sklep, da je SJU v referenčnem obdobju dobro deloval na področju vzpostavitve in razvijanja svoje organizacije ter izvajanja določenih nalog. Prav tako je mogoče zaključiti, da so zainteresirane strani SJU na splošno zadovoljne z njegovim delovanjem. Letno poročilo o dejavnostih SJU za leto 2009[8] vsebuje natančen opis dejavnosti, ki jih je izvedel, in finančni položaj v referenčnem obdobju.

Izvajanje Uredbe

Določbe Uredbe SJU so se v referenčnem obdobju ustrezno izvajale, čeprav v nekaterih primerih z nekoliko zamude. Poudariti je treba, da je sprememba Uredbe SJU o preoblikovanju SJU v organ EU upočasnila proces ustanavljanja, in sicer zaradi potrebe po sprejetju novih finančnih predpisov, novih pogodb o zaposlitvi in obračunskih načel, ki so predpisani za organe EU.

Rezultati, ki jih je dosegel SJU, in njegove delovne metode

SJU je na splošno izvedel načrtovane dejavnosti in dosegel pričakovane rezultate. Splošna raven zadovoljstva zainteresiranih strani z delom SJU je visoka. Ključni dosežki v referenčnem obdobju so bili med drugim:

- zbiranje in vključevanje zainteresiranih strani v skupni program za raziskave in razvoj;

- razvijanje delovnega programa, ki podpira racionalizacijo in skladnost, s preprečevanjem vrzeli in prekrivanja;

- razvijanje metod in orodij, ki so potrebni za izvajanje programa;

- začetek izvajanja več projektov v kratkem časovnem okviru brez ogrožanja zahtev glede kakovosti in potrebe po usklajevanju med delovnimi paketi in projekti.

SJU je od svoje ustanovitve dosegel velik napredek in je trdna podlaga za izvajanje osrednjega načrta . Izzivi, s katerimi se srečuje SJU, so povezani z ohranjanjem zmogljivosti za usklajevanje vseh delovnih paketov in projektov ter potrjevanje končnih izsledkov.

Organizacijska struktura je usklajena z nalogami, za katere je pristojen SJU. Kadrovska struktura je v skladu z njegovim ciljem, naloge so jasno razdeljene, sistemi in postopki upravljanja pa jasno opredeljeni. Zmogljivost za finančno upravljanje in izvajanje revizij je ustrezna, čeprav je bilo treba med ocenjevanjem še vedno uporabljati nekatere sisteme in podporne ukrepe.

Vsi člani SJU se zavedajo, kako pomemben je okvir za učinkovito obvladovanje tveganj, ki ga morajo vzpostaviti vsi. „Okvir za obvladovanje tveganj v podjetju“ je v fazi razvoja in naj bi bil uveden leta 2010.

Enote za podporo programa in enote, odgovorne za strategijo in skladnost pri izvajanju osrednjega načrta , so velik del organizacije SJU. Enotni načrt za upravljanje programa zagotavlja uporabo enake metodologije pri projektih, kar prispeva k usklajenosti in doslednosti rezultatov, čeprav zaradi začetne stopnje izvajanja delovnega programa še ni bil dosežen ves njegov potencial.

Komunikacijske procese in instrumente je treba še naprej razvijati, da bodo izpolnjevali različne komunikacijske potrebe ustanovnih članic, članov SJU in drugih zainteresiranih strani ter članov in nečlanov upravnega odbora.

Obveščanje in usklajevanje v upravnem odboru je zadovoljivo, vendar nekateri člani SJU menijo, da je bila prevelika pozornost namenjena upravnim zadevam in da bi bilo bolje, če bi odbor vključil v program bolj tehnične teme. To je mogoče pripisati dejstvu, da je SJU v referenčnem obdobju večino prizadevanj usmeril v svojo ustanovitev, zato je bilo izvedenih le malo operativnih dejavnosti.

Podatke, ki jih je pripravil in izbral SJU, je treba pri opravljanju analize stroškov in koristi za uvajalno fazo uporabljati v celoti. Te informacije je treba vključiti v strateško komunikacijo, ki evropskim oblikovalcem politik daje ustrezna orodja za obveščanje o socialno-ekonomskem učinku programa SESAR ter o blažilnih ukrepih.

Na splošno je usklajevanje med SJU, njegovima ustanovnima članicama in izbranimi člani zadovoljivo. Jasna razdelitev odgovornosti med SJU, ustanovnima članicama in izbranimi člani temelji na pravnem okviru. Usklajevanje med ustanovnima članicama je zadovoljivo, članici pa si prizadevata za usklajevanje svojega prispevka v upravnem odboru SJU. Ureditve spremljanja in poročanja med SJU in Komisijo so določene v splošnem sporazumu, ki je bil sklenjen decembra 2009, in so zadovoljive.

Za zagotovitev uspešnih in učinkovitih dejavnosti, tako kot v kateri koli novo ustanovljeni organizaciji, se mora uprava SJU za izvajanje takega inovativnega modela javno-zasebnega partnerstva osredotočiti na oblikovanje skupne organizacijske kulture.

SJU mora oblikovati privlačne procese in instrumente usposabljanja za člane ter jih uporabljati, da poveča splošno zmogljivost dela osebja članov pri projektih.

Splošni finančni položaj

SJU je uvedel ustrezen okvir, ki je v skladu s finančnimi predpisi SJU in z načelom dobrega finančnega poslovodenja. Računsko sodišče je nedavno izrazilo mnenje o finančnih predpisih SJU in poudarilo nekatera področja, ki jih je treba okrepiti. SJU izvaja več ukrepov za uvedbo teh izboljšanj.

Vsi člani SJU so z ustreznimi sporazumi s SJU dokončno določili finančne obveznosti:

- Komisija prispeva 700 milijonov EUR, v celoti v gotovini;

- Eurocontrol zagotovi 700 milijonov EUR, od tega 535 milijonov EUR v naravi in 165 milijonov EUR v gotovini;

- drugi člani skupaj prispevajo 537 milijonov EUR, od tega 5 % v gotovini.

Ustreznost

Na splošno je bilo ocenjeno, da sta Uredba SJU in SJU zelo ustrezna. To je bilo ugotovljeno na podlagi naslednjih sklepov:

- zbrani podatki kažejo, da je model SJU ustrezen izvedbeni mehanizem za razvojno fazo SESAR in za izvajanje osrednjega načrta ;

- glede na zapletenost programa in obseg njegovega proračuna razvoj programa SESAR zahteva ciljno usmerjeno upravljanje in tehnično znanje različnih zainteresiranih strani. Zainteresirane strani menijo, da je izbira instrumenta SJU upravičena;

- strateški cilji SJU za leto 2012 in letni delovni načrti so v skladu z osrednjim načrtom in nalogami SJU;

- SJU deluje v skladu z zahtevami sedmega okvirnega programa in programa TEN-T.

Uspešnost

Po ocenah je uspešnost SJU velika. SJU je na splošno izvajal svoje naloge in dosegel zahtevane rezultate po načrtu:

10. ustanovitev SJU je bila uspešna in pravočasna. SJU je zlasti:

11. sestavil svoj upravni odbor, imenoval izvršnega direktorja in ustanovil sedež;

12. sprejel osrednji načrt , na podlagi katerega je pripravil delovni program;

13. sklenil in podpisal sporazume o članstvu in večstranski okvirni sporazum, splošni sporazum s Komisijo in posebni sporazum z organizacijo Eurocontrol;

14. zaposlil glavno osebje ter oblikoval potrebne predpise in postopke v skladu s kadrovskimi predpisi EU;

15. preoblikovanje SJU v organ EU se je zaključilo. Čeprav ta sprememba statusa zelo pozitivno vpliva na SJU in razvojno fazo, je v določeni meri odložila dokončno ustanovitev SJU;

16. SJU je organiziral tehnične dejavnosti, ki jih usklajuje na podlagi osrednjega načrta , pri čemer preprečuje drobitev in podvajanje dejavnosti;

17. SJU je aktiviral in upravlja sredstva članov;

18. SJU si je prizadeval za vključitev širokega razpona zainteresiranih strani s procesom včlanjevanja ter z ustanovitvijo znanstvenega odbora in strateškega partnerstva za uspešnost. Poleg tega je upravni odbor leta 2010 uvedel status „pridruženih članov“, ki SJU in njegovim članom omogoča, da v sodelovanje pri dejavnostih SJU vključijo širši krog zainteresiranih strani, zlasti mala in srednja podjetja, raziskovalne ustanove in univerze. Prav tako so bili oblikovani delovni dogovori z nacionalnimi nadzornimi organi in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu;

19. SJU je razvil tudi mednarodno sodelovanje z začetkom izvajanja tehničnih dejavnosti, kot so atlantska pobuda interoperabilnosti za zmanjšanje emisij (AIRE) ter izboljšanje in spremljanje sledenja položaju na oceanskih območjih (OPTIMI). Prav tako je bila vzpostavljena povezava med SESAR in NextGen, ki se bo še naprej izvajala v skladu z memorandumom o sodelovanju med EU in ZDA.

Učinkovitost

Čeprav je prezgodaj za oceno splošne učinkovitosti SJU, napredek v referenčnem obdobju kaže, da je model SJU učinkovitejši, kot če bi bilo treba razvojno fazo programa SESAR izvajati prek običajnega razpisa za zbiranje predlogov na področju raziskav in razvoja. SJU je bil zelo uspešen pri združevanju ustreznih zainteresiranih strani in usklajevanju prizadevanj za raziskave na področju ATM v EU. Učinkovito izvajanje razvojne faze je zelo odvisno od tega, v kolikšni meri SJU usklajuje upravljanje delovnih paketov in projektov ter zagotavlja ustvarjanje ekonomij obsega.

Zbrani podatki kažejo, da SJU učinkovito izvaja notranje delovne postopke in upravljanje. Učinkovitost naj bi se dodatno povečala, ko bodo leta 2010 uvedeni novi sistemi IT, zlasti za finančno upravljanje (ABAC/SAP).

Trajnostnost/koristnost

Sodelovanje med zainteresiranimi stranmi v SJU je trdna podlaga za dosego dolgoročnih trajnostnih koristi za letalski promet, ki prispevajo k ciljem SES. Vseeno je prezgodaj za presojo, ali ti pogoji zadostujejo za zagotovitev dolgoročne trajnostnosti. Dejavniki, ki vplivajo na uresničevanje dolgoročnih ciljev, vključujejo:

- regulativni okvir kot podporo za uvedbo tehnologij in postopkov ter podporo regulativnim organom;

- podporo ključnih akterjev (uporabnikov zračnega prostora, ustreznega osebja, letališč, izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa itd.) za uvedbo in financiranje uvedbe potrjenih tehnologij in postopkov;

- razvoj novih tehnologij ATM v drugih regijah in njihovo skladnost z evropskimi sistemi;

- prihodnji gospodarski razvoj in gibanja na področju povpraševanja po letalskem prevozu.

OSREDNJI NAčRT

Osrednji načrt je skupno sprejet načrt, ki ga vzdržuje in izvaja SJU ter je namenjen prehodu k novemu operativnemu konceptu ATM, ki prispeva k ciljem SES. Obravnavati ga je treba kot evropski okvir za stabilno in verodostojno načrtovanje, ki zainteresiranim stranem omogoča, da predvidijo nove funkcionalnosti in jih usklajujejo z naložbenimi ciklusi ter načrtujejo prilagojene dejavnosti. Osrednji načrt je dokument, ki se nenehno razvija ter zajema tako razvojno kot uvajalno fazo programa SESAR. Osrednji načrt usmerja delovni program za razvojno fazo, prav tako pa bo ključno orodje za upravljanje uvajalne faze.

Napredek SJU pri izvajanju osrednjega načrta

Opredelitvena faza projekta SESAR je postala podlaga za razvoj in izvajanje novega koncepta ATM, ki se nanaša na raziskave in razvoj ter dejavnosti potrjevanja, ki jim sledi usklajeno uvajanje. Glavni rezultat opredelitvene faze SESAR je osrednji načrt SESAR, ki združuje področja izboljšanja uspešnosti, elemente novega ciljnega koncepta ATM ter analizo stroškov in koristi, določa pa tudi načrt za izvajanje operativnih izboljšanj v delovnem programu. Osrednji načrt SESAR je bil 7. novembra 2008 v skladu z Uredbo SJU prenesen iz Eurocontrola v SJU.

Svet je 30. marca 2009 odobril osrednji načrt SESAR kot prvo različico osrednjega načrta , ki določa načrt za razvojno in uvajalno fazo programa SESAR. Svet je potrdil tudi, da so posodobitev ATM in predlagani roki za njeno izvedbo še vedno glavna prednostna naloga politike EU. Upravni odbor SJU je osrednji načrt sprejel 12. junija 2009.

Sedanja stopnja izvajanja

20. Razvojna faza

Dejavnosti raziskav in razvoja SJU so se začele izvajati 3. junija 2009. Eno leto pozneje se je začelo izvajati 85 % od 300 projektov, od tega je približno 160 projektov dejansko vključevalo začetek izvajanja raziskav in razvoja. Prvi rezultati najnaprednejših projektov so že bili predloženi SJU. Trenutno v okviru SJU sodeluje 1 500 strokovnjakov od 16 članov v 17 različnih državah v skupnem prizadevanju za razvoj in potrjevanje prihodnjega evropskega sistema ATM.

Sedanja prednostna naloga je hitro doseganje koristi na podlagi prvih rezultatov o informacijskem upravljanju, dodelitvi poti in navigaciji ter upravljanju krivulje leta iz zraka. SJU naj bi po pričakovanjih predložil prve potrjene tehnologije do začetka leta 2012.

21. Uvajalna faza

Osrednji načrt opredeljuje 3 pakete za izvajanje, ki se prepletajo:

- paket za izvajanje I (IP1) vsebuje osnovne potrjene funkcionalnosti in tehnologije operativnega koncepta SESAR, za katere niso potrebne dodatne raziskave in so na voljo za uvedbo. IP1 določa izhodišče za prihodnjo uvedbo naprednejših funkcionalnosti;

- paket za izvajanje II (IP2) je sestavljen iz elementov ATM, za katere so potrebne dodatne raziskave in razvoj ter ki jih je mogoče predlagati za standardizacijo in izvajanje od leta 2014;

- paket za izvajanje III (IP3) je sestavljen iz najnaprednejših elementov operativnega koncepta SESAR, ki omogoča celovit prehod na 4D upravljanje krivulje leta in časovno odvisne dejavnosti zrakoplovov za uvedbo po letu 2020.

Na tej stopnji programa različni akterji ATM izvajajo le uvedbo IP1. Vsi pospeševalci operativnih izboljšanj IP1 so bili potrjeni in industrializirani ter so pripravljeni na uvedbo ali so že bili uvedeni. IP1 je namenjen zagotavljanju kratkoročnih izboljšanj sedanjega evropskega sistema ATM in njegovi boljši usklajenosti z izvajanjem najboljših praks, boljšim usklajevanjem in pripravo za dejavnosti nadzora krivulje poti in časovno odvisne dejavnosti.

IP1 je ključni element uvedbe, saj kakršna koli zamuda pri izvajanju kratkoročnih pobud pomeni veliko tveganje za program SESAR. Komisija je ob upoštevanju nujne potrebe po upravljanju uvedbe IP1 ustanovila skupino za upravljanje pod okriljem Odbora za enotno evropsko nebo ter s podporo držav članic, SJU, Eurocontrola in zainteresiranih strani. Skupina je bila ustanovljena 27. aprila 2010 kot začasna delovna struktura za nadzor uvedbe IP1. Skupina za upravljanje IP1 bo pripravljala priporočila za Komisijo, države članice EU, Eurocontrol, SJU in zasebne vlagatelje (izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, letalske družbe, letališča), da bi zmanjšala morebitne vrzeli med načrtom za uvedbo, določenim v osrednjem načrtu , in dejanskim stanjem.

22. Posodobitve osrednjega načrta

Svet je pozval SJU, naj predloži prvo posodobitev osrednjega načrta do marca 2010[9]. SJU je pričakovani predlog predložil upravnemu odboru, ki je o njem razpravljal 30. aprila 2010. Področje uporabe te prve posodobitve je bilo omejeno, saj ni vplivalo na splošno načrtovanje, potrebne naložbe ali pričakovano uspešnost, ter je vključevalo[10]:

- natančnejšo opredelitev operativnih izboljšanj IP1,

- uvedbo regulativnih in standardizacijskih načrtov,

- posodobitev načrta za obvladovanje tveganj.

Predlog je brez sprememb 7. maja 2010 odobril Odbor za enotno evropsko nebo EU, 17. maja 2010 pa skupina za posvetovanje zainteresiranih strani Eurocontrola. Upravni odbor SJU je predlog sprejel 12. julija 2010.

Prihodnje posodobitve naj bi bile predložene vsakih 18 do 24 mesecev ter morajo omogočati ustrezno upoštevanje doseženega napredka ter zagotavljati stabilnost dokumenta in podporo zainteresiranih strani. Naslednja posodobitev osrednjega načrta bi lahko obravnavala povezavo med načrtom uspešnosti (potrebe na visoki ravni) in osrednjim načrtom (tehnološki odziv na potrebo po izboljšanju učinkovitosti omrežij).

[1] Uredbe (ES) št. 549/2004, 550/2004, 551/2004 in 552/2004, UL L 96, 31.3.2004, str. 1–26, kakor so bile spremenjene z Uredbo (ES) št. 1070/2009 z dne 21. oktobra 2009, UL L 300, 14.11.2009, str. 34.

[2] Uredba Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007, UL L 64, 2.3.2007, str. 1.

[3] Osrednji načrt , str. 84 http://www.sesarju.eu/sites/default/files/documents/reports/European_ATM_Master_Plan.pdf.

[4] Natančen tehnični opis dela: http://www.sesarju.eu/public/standard_page/library_list.html.

[5] NextGen je program ZDA za posodobitev ATM.

[6] Celotno poročilo je na voljo na: http://ec.europa.eu/transport/evaluations/research_en.htm ali http://ec.europa.eu/transport/evaluations/trans_european_networks_en.htm.

[7] Člen 5, Uredba (ES) št. 549/2004 z dne 10. marca 2004, UL L 96, 31.2.2004.

[8] Letno poročilo o dejavnostih skupnega podjetja SESAR za leto 2009, 10. marec 2010: www.sesarju.eu/sites/default/files/documents/reports/Annual_Activity_Report_2009_Adopted.pdf.

[9] Resolucija Sveta z dne 30. marca 2009, odstavek 3.

[10] https://www.atmmasterplan.eu.